KOMMISSIONENS BESLUTNING af 21. december 1993 om stoette fra Irland til Aer Lingus-gruppen, der hovedsagelig udfoerer lufttransport (Kun den engelske udgave er autentisk) (Tekst af betydning for EOES) (94/118/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 93, stk. 2,

efter i overensstemmelse med naevnte artikel at have givet de interesserede parter en frist til at fremsaette deres bemaerkninger, under henvisning til disse bemaerkninger, og

ud fra foelgende betragtninger:

I Ved skrivelse af 12. august 1993, som indgik til Kommissionens Generalsekretariat den 2. september 1993, anmeldte de irske myndigheder efter skriftlig anmodning fra Kommissionen i overensstemmelse med traktatens artikel 93, stk. 3, at de agtede at indskyde 175 mio. Ir. £ i Aer Lingus-gruppen (i det foelgende benaevnt Aer Lingus) som aktiekapital over en periode paa tre aar.

Den foreslaaede kapitalindskydelse indgaar i en omstruktureringsplan med titlen »En strategi for fremtiden« (i det foelgende benaevnt planen), som de irske myndigheder fremsendte sammen med anmeldelsen. Planen blev godkendt af de irske myndigheder den 6. juli 1993, og den irske finansminister blev bemyndiget til som aktionaer at indskyde 175 mio. Ir. £ i Aer Lingus som aktiekapital. Kapitalindskydelsen skulle efter planen fordele sig som foelger: 75 mio. Ir. £ i 1993, 50 mio. Ir. £ i 1994 og 50 mio. Ir. £ i 1995.

Tidspunktet for og stoerrelsen af kapitalindskydelsen vil afhaenge af, at foelgende betingelser er opfyldt:

a) der skal vaere indgaaet en aftale med de relevante irske fagforeninger om en noedvendig aarlig nedskaering af Aer Lingus' omkostninger paa 50 mio. Ir. £

b) der skal vaere fremlagt tilfredsstillende beviser for, at de foreslaaede foranstaltninger gennemfoeres i fuldt omfang

c) Kommissionen skal formelt have godkendt den strategiske plan og den foreslaaede kapitalindskydelse.

Formaalet med kapitalindskydelsen er at reducere Aer Lingus' gaeldsbyrde og bidrage til at nedbringe selskabets forholdsmaessige rentebetalinger og gaeldsomfang til et mere forsvarligt niveau inden for et acceptabelt tidsrum.

De irske myndigheder erkendte udtrykkeligt i anmeldelsen, at den foreslaaede kapitalindskydelse i Aer Lingus er en stoette i henhold til traktatens artikel 92. De fastholdt imidlertid, at stoetten kunne anses for at vaere forenelig med faellesmarkedet baade som regionalstoette i henhold til artikel 92, stk. 3, litra a), og som stoette til fremme af udviklingen af visse aktiviteter i henhold til artikel 92, stk. 3, litra c).

Den 13. oktober 1993 besluttede Kommissionen at indlede proceduren i traktatens artikel 93, stk. 2, med hensyn til den planlagte kapitalindskydelse paa 175 mio. Ir. £ i Aer Lingus. I betragtning af Aer Lingus' staerkt negative finansielle stilling paa anmeldelsestidspunktet besluttede Kommissionen ud fra princippet om, at investeringen skal vaere rentabel for private investorer under normale markedsoekonomiske forhold, for at der ikke skal vaere tale om statsstoette, at kapitalindskydelsen indeholdt stoetteelementer efter artikel 92, stk. 1. Desuden anfaegtede den irske regering ikke, at kapitalindskydelsen havde karakter af stoette. Den vigtigste begrundelse for at indlede proceduren var, at Kommissionen var usikker over for flere aspekter ved omstruktureringsplanen og dennes indvirkning paa konkurrencen. Kommissionen skulle navnlig kunne finde det godtgjort, at

- omkostningsnedskaeringerne, der omfatter en raekke foranstaltninger, herunder aftalte afskedigelser, gennemfoeres som fastsat i planen

- betalingen af anden og tredje stoetterate goeres betinget af, at selskabet naar bestemte maal, navnlig hvad angaar produktivitetsforbedringer

- stoetten er den sidste i det paagaeldende tidsrum

- de maal, der soeges virkeliggjort med den nye politik, som Aer Lingus foerer vedroerende Shannon-lufthavnen, ikke er til skade for planens levedygtighed

- stoetten ikke anvendes til at overvaelte Aer Lingus' vanskeligheder paa selskabets konkurrenter og navnlig ikke har uacceptable negative konkurrencemaessige effekter paa visse staerkt befaerdede ruter, hvor konkurrencen er intens, saasom ruten London-Dublin

- stoetten ikke bevirker, at Aer Lingus' stilling med hensyn til ground handling-aktiviteter forbedres paa en maade, der strider mod den faelles interesse

- der i forbindelse med den selskabsmaessige omstrukturering af Aer Lingus til fire saerskilte selskaber erlaegges stempel- og kapitalafgifter efter gaeldende bestemmelser for saadanne selskabstransaktioner i Irland.

Kommissionen underrettede ved skrivelse af 20. oktober 1993 den irske regering om sin beslutning og anmodede den om at fremsaette sine bemaerkninger inden for en given frist. Denne skrivelse blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (1), og de oevrige medlemsstater og andre interesserede parter blev ogsaa opfordret til at fremsaette deres bemaerkninger i henhold til traktatens artikel 93, stk. 2.

II De irske myndigheder fremsatte deres bemaerkninger under proceduren ved skrivelser af 24. november og 9. og 13. december, ved fax af 8. december 1993 og paa en raekke moeder med tjenestemaend i Kommissionens generaldirektorat VII i Dublin og Bruxelles. De irske myndigheder anfaegtede ikke den retlige og oekonomiske analyse, der mundede ud i Kommissionens konstatering af, at kapitalindskydelsen var stoette i henhold til artikel 92, stk. 1, og dens indledning af proceduren i artikel 93, stk. 2. De irske myndigheder behandlede alle de emner, som Kommissionen havde bragt paa bane ved indledningen af proceduren, og som skulle klarlaegges yderligere. Foelgende boer fremhaeves:

1) Hvad angaar omkostningsnedskaeringerne bekraeftede den irske regering over for Kommissionen, at »den ikke vil foretage kapitalindskydelsen, medmindre den finder det godtgjort, at omkostningsnedskaeringerne i Aer Lingus paa 50 mio. Ir. £ aarligt fuldt ud finder sted . . . og vil kraeve en uafhaengig kontrol af, at omkostningsnedskaeringerne i Aer Lingus paa 50 mio. Ir. £ aarligt fuldt ud finder sted«. Desuden meddelte den irske regering Kommissionen, at »programmet for omkostningsnedskaeringerne er droeftet og aftalt mellem selskabet og de relevante fagforeninger«, og at »vejen nu er banet for, at Aer Lingus med succes kan gennemfoere det noedvendige program for omkostningsnedskaeringer paa 50 mio. Ir. £«.

2) Hvad angaar sammenbindingen af betalingen af anden og tredje stoetterate med virkeliggoerelsen af bestemte maal lovede den irske regering, at den vil »aflaegge rapport til Kommissionen om omstruktureringsprogrammets fremadskriden, om den finansielle og oekonomiske udvikling i Aer Lingus-gruppen og dens selskaber og om overholdelsen af de forpligtelser«, der var indgaaet i den tidligere korrespondance med Kommissionen vedroerende produktivitetsforbedringer. Desuden lovede den irske regering, at »rapporten vil blive afleveret mindst fire uger foer betalingen af anden og tredje stoetterate i 1994 og 1995 for at give Kommissionen mulighed for om fornoedent at fremsaette bemaerkninger dertil«.

3) Hvad angaar stoettens endelige karakter bekraeftede den irske regering over for Kommissionen, at den foreliggende stoette til Aer Lingus »er den sidste i omstruktureringsperioden«, og at »den ikke har til hensigt at yde Aer Lingus yderligere stoette i fremtiden«.

4) Ifoelge den irske regering svarer den nye paataenkte strategi for Shannon-lufthavnen til luftfartsselskabets kommercielle og finansielle overvejelse. Strategien ville under alle omstaendigheder have vaeret valgt af Aer Lingus blandt flere »muligheder lige fra status quo (med eventuel lukning) til fuldstaendig sammenslutning med et amerikansk luftfartsselskab«. De tilsvarende finansielle prognoser er baseret paa saerdeles forsigtige forudsaetninger. Paa baggrund af de seneste oplysninger om udviklingen i trafikken paa ruterne mellem Irland og USA er den irske regering overbevist om, at den nye strategi vil give gode finansielle resultater. Med hensyn til Boston har den irske regering over for Kommissionen bekraeftet, at »den ikke har paatvunget Aer Lingus nogen forpligtelse til at flyve paa Shannon-Boston-ruten uden for turistsaesonen«. Desuden har den irske regering erklaeret, at »Boston er et niche-marked for Aer Lingus, og en opgivelse af vinterflyvningerne ville have negativ betydning for sommertrafikken, navnlig hvad angaar forretnings- og fragttrafikken«.

5) Hvad angaar stoettens betydning for erhvervsgrenen inden for EU fastholder den irske regering, at »den hverken nu eller i fremtiden vil oeve indflydelse paa luftfartsselskabets kommercielle drift«. Den irske regering erklaerer, at kapitalindskydelsen ikke vil blive anvendt til at subsidiere tabsgivende ruter. I tilknytning til omstruktureringen vil regeringen forlange, at luftfartsselskabet driver hver af de vigtigste grupper af ruter paa en kommercielt baeredygtig maade. Desuden vil planen ikke i overdreven grad tilskynde til oeget aktivitet, ligesom den ikke vil goere det muligt for Aer Lingus at oege markedsandelen i Faellesskabet paa konkurrenternes bekostning. Aer Lingus vil i omstruktureringsperioden kun oege sin bestand af fly i drift (2) paa de transatlantiske ruter, hvor det kan blive noedvendigt med ekstra fly i sommer-hoejsaesonen for at bevare kapaciteten, hvis det nuvaerende B-747-100-fly udskiftes med et mindre fly. Aer Lingus har ikke til hensigt at aendre sin overordnede driftsplan i omstruktureringsperioden. Desuden har selskabet ikke nogen maalsaetning med hensyn til markedsandel, og dets virksomhed vil udelukkende vaere baseret paa et profitmotiv.

Den irske regering har bekraeftet, at stoettebeloebet udelukkende vil blive anvendt til daekning af de med omstruktureringen forbundne omkostninger og nedbringelse af Aer Lingus' gaeld for at rette op paa selskabets finansielle stilling. Desuden har den irske regering erklaeret, at »Aer Lingus ikke i den periode, programmet staar paa, vil erhverve aktier i noget andet luftfartsselskab i Faellesskabet«.

De irske myndigheder har erklaeret, at de nye selskaber - ogsaa Aer Lingus - hvis og naar de oprettes som led i den foreslaaede omstrukturering »vil udgoere og drives som separate retlige enheder«. For at sikre gennemsigtigheden vil disse selskabers regnskaber blive revideret hver for sig.

Hvad angaar Aer Lingus Express har den irske regering meddelt Kommissionen, at man endnu ikke har truffet endelig anfoerelse om gennemfoerelsen af denne lavpris-aktivitet. Regeringen har bekraeftet, at Aer Lingus Express »kun vil blive oprettet, hvis luftfartsselskabet i detaljer (dvs. baade paa udgifts- og indtaegtssiden) kan paavise, at en saadan lavpris-aktivitet kan gennemfoeres med overskud paa et i forvejen staerkt konkurrencepraeget lavpris-marked«. Hvis Aer Lingus Express oprettes, inden omstruktureringsperioden er afsluttet, vil selskabet endvidere blive drevet inden for rammerne af Aer Lingus' eksisterende bestand af fly i drift.

Hvad angaar trafiksituationen paa Dublin-London-ruten erklaerer den irske regering, at data vedroerende belaegningsfaktorerne viser, at der ikke er overkapacitet paa denne rute, og at ». . . det kan haevdes, at det forhold at yderligere to luftfartsselskaber har planer om at betjene ruten, og at faergeselskaberne oegede passagertallet med 8 % fra 1992 til 1993, viser, at flykapaciteten er utilstraekkelig«.

Den irske regering har dog afgivet tilsagn om, at kapaciteten ikke vil blive overskredet i 1994 og 1995. Den irske regering har saaledes oplyst, at »antallet af pladser, der tilbydes offentligheden paa Aer Lingus' ruteflyvninger i kalenderaaret 1994, ikke vil overstige 3,42 mio. paa alle ruter mellem Irland og Det Forenede Kongerige og 1,43 mio. paa Dublin-Heathrow-ruten«. Disse tal stemmer med Aer Lingus' kapacitet i tolvmaanedersperioden foer anmeldelsen af stoetten. Den irske regering har meddelt Kommissionen, at der efter aftale mellem Kommissionen og Irland i midten af 1994 vil blive udpeget uafhaengige vurderingsmaend, der skal gennemgaa den aktuelle og den forventede aktivitet i 1994. Hvis vaeksten paa markedet for flyvninger mellem Det Forenede Kongerige og Irland skulle berettige til det, kan de ovennaevnte tal for kapaciteten tilpasses vaeksten. Samtidig vil der blive foretaget en uafhaengig vurdering af den aktuelle og den forventede vaekst paa markedet i 1995, saaledes at der kan gives Aer Lingus tilladelse til ekstra kapacitet i overensstemmelse med vaeksten paa det samlede marked.

6) Hvad angaar enerettighederne til ground handling i irske lufthavne har den irske regering erklaeret, at »det ikke er korrekt, at Aer Lingus har enerettigheder i de irske lufthavne«. Ethvert luftfartsselskab kan selv forestaa ground handling'en i de irske lufthavne, og det er en meget lav procentdel af tredjepartstrafikken, for hvis vedkommende det er Aer Lingus, der forestaar ground handling'en.

7) Med hensyn til afgifter har den irske regering over for Kommissionen bekraeftet, at »der i henhold til irsk lovgivning hverken skal erlaegges stempel- eller kapitalafgifter i forbindelse med den foreslaaede omstrukturering og kapitalindskydelse«.

III Den britiske regering, en raekke konkurrenter til Aer Lingus paa ruterne mellem Det Forenede Kongerige og Irland, navnlig Ryanair og British Midland, og en raekke andre interesserede parter har fremsat bemaerkninger i sagen. Disse parter gik i almindelighed ind for Kommissionens beslutning om at indlede proceduren i artikel 93, stk. 2, og bragte en raekke spoergsmaal paa bane, som til dels har tilknytning til de tvivlsspoergsmaal, der er kommet til udtryk i Kommissionens beslutning. Tredjeparterne var faelles om at udtrykke frygt for, at stoetten til Aer Lingus kan aendre samhandelsvilkaarene paa en maade, der strider mod den faelles interesse. Tvivlsspoergsmaalene kan resumeres saaledes:

- Omstruktureringen af Aer Lingus og navnlig oprettelsen af Aer Lingus Express kan opretholde eller skabe overkapacitet paa visse ruter mellem Det Forenede Kongerige og Irland. Kapitalindskydelsen kan goere det muligt for Aer Lingus at opretholde en uaendret kapacitet eller at oege denne til tabsgivende takster. Aer Lingus kan ved hjaelp af stoetten drive nye ruter eller genindfoere tidligere opgivne ruter. Skabelsen af overkapacitet er til skade for konkurrenternes stilling derved, at den nedbringer deres belaegningsfaktorer, tvinger dem til at tilbyde tabsgivende takster eller tvinger dem helt ud af markedet (3).

- Aer Lingus kan taenkes at anvende stoetten til at fastsaette sine takster til et niveau, der ligger under omkostningerne. Der kan foelges en saadan prisstrategi paa en EU-rute for at konkurrere med luftfartsselskaber, der er mere effektive eller tilbyder billigere betjening af den paagaeldende rute.

- Det kan vaere vanskeligt at sikre gennemsigtighed i de finansielle forbindelser mellem de selskaber, der tilhoerer Aer Lingus-gruppen. Nogle af de interesserede parter fastholder, at Aer Lingus i forbindelse med omstruktureringen vil oprette et lavpris-luftfartsselskab (Aer Lingus Express), der ikke vil blive drevet uafhaengigt, men subsidieret af gruppens oevrige selskaber. Indfoerelsen af lavpris-aktiviteter paa ruter, hvor taksterne ellers fastsaettes paa basis af omkostningerne, kan undergrave konkurrenternes konkurrencemaessige stilling og i visse tilfaelde endog tvinge dem ud af markedet.

- Aer Lingus kan taenkes at anvende stoetten til at erhverve ekstra aktieposter i EU-luftfartsselskaber.

- Blandt punkterne af mindre betydning kan naevnes Aer Lingus' fortrinsstilling i de irske lufthavne og den afgiftsmaessige behandling af selskabets omstrukturering.

Desuden fremsatte Aer Lingus' fagforening (CRC) bemaerkninger under proceduren, idet den haevdede, at der ikke er tale om stoette, og at der under alle omstaendigheder kan gives tilladelse til den statslige intervention i henhold til artikel 92, stk. 3, litra a) og c), uden betingelser.

Alle disse bemaerkninger blev oversendt til den irske regering, der gav svar paa de ovennaevnte argumenter inden for procedurens rammer.

IV Aer Lingus-gruppen bestaar i oejeblikket af to selskaber, nemlig Aer Lingus plc og Aerlinte Eireann plc. Disse to selskaber har faelles ejere, faelles ledelse og direktion og faelles regnskaber.

Ud over selve flybefordringen har gruppen foelgende stoerre aktivitetsomraader:

a) Flyservice (vedligeholdelse, ground handling og andre hjaelpetjenester for flytrafikken). Det vigtigste datterselskab er TEAM Aer Lingus (i det foelgende benaevnt TEAM), der beskaeftiger henved 2 000 personer og tager sig af flyservice, eftersyn af komponenter og maskinmaessige stoettetjenester.

b) Hoteller. Aer Lingus ejer og administrerer under maerket Copthorne en raekke hoteller i de stoerste britiske byer og i visse europaeiske byer som f.eks. Paris og Bruxelles.

c) Kapitalinteresser. Aer Lingus har kapitalinteresser i selskaber inden for edb-service og personaleservice og en minoritetsandel i flyleasingselskabet GPA.

Gruppens centrale og langt vigtigste aktivitet er flytransport. Aer Lingus er et af de mindste af Faellesskabets tidligere »flag-carriers« (nationale luftfartsselskaber). Den driver 29 fly i rutetrafik. Gruppen har tilsammen ca. 12 700 ansatte, heraf 5 000 i flysektoren; gruppens omsaetning beloeb sig i finansaaret 1992/93 til 817 mio. Ir. £ (heraf 522 mio. Ir. £ for luftfartsselskabet).

Aer Lingus er den vigtigste leverandoer af flytransport inden for samt til og fra Irland. De vigtigste ruter, som drives af Aer Lingus, er efter aftagende betydning: Irland-London (dette net er det stoerste; i 1992/93 blev der af alle luftfartsselskaber befordret 2 980 000 personer, hvoraf 61 % blev befordret af Aer Lingus; Aer Lingus' markedsandel paa ruten London-Dublin faldt dog brat til 46 % i perioden april/september 1993), Irland-det kontinentale Europa, Irland-provinslufthavne i Det Forenede Kongerige og de transatlantiske ruter (de eneste to destinationer er New York og Boston). De betjente ruter er overvejende kortdistanceruter, og selv de nordatlantiske ruter er kortere end alle andre EU-luftfartsselskabers ruter. I overensstemmelse hermed bestaar flaaden overvejende af B737-fly, der blev anskaffet sidst i 1980'erne og i begyndelsen af 1990'erne og derfor udgoer en virkelig ung kortdistanceflaade. Derimod bestaar flaaden til betjening af de transatlantiske ruter af tre Boeing 747-100-fly fra 1970-71, og det er tanken, at de skal udskiftes inden 1995/96. Med en samlet gennemsnitsalder paa 5,3 aar har Aer Lingus en af de yngste flaader i Europa.

Efter ni aar med overskud har Aer Lingus vaeret tabsgivende siden 1991/92. I finansaaret 1991/92 fik gruppen et samlet underskud foer skatter paa 3,1 mio. Ir. £ og registrerede et nettotab paa 11,8 mio. Ir. £. I finansaaret 1992/93 voksede nettotabet til 188 mio Ir. £. Dette saerdeles negative resultat skyldtes isaer et ringe driftsresultat, omstruktureringsomkostninger og den samlede afskrivning af aktierne i GPA som foelge af selskabets konkurs for et aar siden (4). GPA-aktiernes vaerdiforringelse tegnede sig for 44 mio. Ir. £ af tabene i 1992/93 og paavirkede Aer Lingus' reserver i negativ retning med yderligere 69,6 mio. Ir £. Ud over GPA paavirkede de oevrige selskabers daarlige resultater ogsaa det samlede resultat i negativ retning. Serviceselskabets overskud foer ekstraordinaere poster og skatter faldt fra ca. 14 mio. Ir. £ i 1991/92 til 6 mio. Ir. £ aaret efter. I 1992/93 udviste TEAM et underskud foer skatter paa 2,5 mio. Ir. £, efter at have haft overskud paa mere end 3,0 mio. Ir. £ aaret foer.

Aer Lingus' stoerste problem er imidlertid luftfartsselskabet, der har vaeret tabsgivende siden 1989/90 med underskud foer skatter paa 42 mio. Ir. £ i 1990/91, 38 mio. Ir. £ i 1991/92 og 50 mio. Ir. £ i 1992/93 (plus 60 mio. Ir. £ under de ekstraordinaere poster inkl. omstruktureringsomkostninger og afskrivning af GPA-posten). En sammenligning med en raekke andre europaeiske luftfartsselskaber viser, at det irske luftfartsselskab er ringere stillet end nogle af de stoerste konkurrenter.

Aer Lingus er blevet ramt af sektorens nedtur ligesom en raekke andre luftfartsselskaber og er desuden blevet offer for de store strukturelle aendringer, som liberaliseringen har foert med sig.

Der kan ikke forventes nogen forbedring af denne situation i naer fremtid. Hvis der ikke oejeblikkelig traeffes foranstaltninger til omstrukturering, kan der forventes et underskud foer skatter og ekstraordinaere poster paa 58 mio. Ir. £ i 1993/94 (64 mio. Ir. £ for luftfartsselskabet).

De seneste resultater har haft en saerdeles foelelig negativ indvirkning paa Aer Lingus' finansielle stilling. Egenkapitalen (shareholders funds) er faldet fra 361 mio. Ir. £ i 1991/92 til 93 mio. Ir. £ i 1992/93. Gruppens nettogaeld er vokset fra 494 mio. Ir. £ i 1991/92 til 539 mio. Ir. £ i 1992/93. Gaeld/egenkapitalforholdet er vokset med 378 %, nemlig fra 1,37 i 1991/92 til 5,18 i 1992/93.

Det fremgaar heraf at, Aer Lingus som foelge af de ringe resultater er paa vej ud i en alvorlig finanskrise.

Aer Lingus' problemer synes i vid udstraekning at kunne tilskrives eksterne faktorer, selv om der ogsaa kan naevnes visse vigtige internt kontrollerbare faktorer, som droeftes nedenfor. Den tydeligste eksterne faktor er strukturen paa Aer Lingus' markeder, der i vid udstraekning er domineret af ferietrafik.

Aer Lingus' hjemmemarked er meget lille og overvejende tabsgivende. Den irske regering, har saaledes planer om at paalaegge de vigtigste indenlandske ruter forpligtelser om offentlige tjenesteydelser for at sikre en tilstraekkelig betjening.

Aer Lingus' vigtigste marked, dvs. Irland-Det Forenede Kongerige, blev liberaliseret maerkbart fra 1986 i henhold til en aftale mellem den irske og den britiske regering. Dereguleringen og den irske regerings udpegning af andre irske luftfartsselskaber foerte til oeget kapacitet og konkurrence paa ruterne mellem Irland og Det Forenede Kongerige. British Airways opgav i 1991 ruten London-Dublin som foelge af de ringe udsigter til profit. Aer Lingus er blevet moedt med intens konkurrence fra privat ejede lavpris-luftfartsselskaber (saasom British Midland og Ryanair), hvilket har foert til lavere afkast og avancer. Paa baggrund af denne situation nedsatte Aer Lingus sidst i 1992 sin kapacitet paa en raekke ruter i EU. Den mest omfattende reduktion var en nedsaettelse af luftfartsselskabets kapacitet paa ruten Dublin-London paa 20 %. Dette blev opnaaet ved helt at opgive flyvningerne mellem Dublin og Gatwick og nedsaette antallet af flyvninger mellem Dublin og Heathrow.

Luftfartsselskabets stilling paa det nordatlantiske marked er blevet staerkt forringet af den skaerpede konkurrence paa ruterne mellem Det Forenede Kongerige og USA. De amerikanske megaflyselskaber har indfoert en ny service paa ruterne til og fra London, og der flyves direkte paa USA fra nordlige britiske byer som f.eks. Manchester og Glasgow, der ligger taet paa Irland. Som foelge heraf voksede andelen af rejsende, der benytter indirekte flyvninger til Irland, fra 40 % til 55 % i 1992. Luftfartsselskabets konkurrencemaessige stilling i det nordatlantiske omraade er ogsaa blevet svaekket af den irske regerings politik for Shannon-lufthavnen, der betjener Irlands vestlige og midtvestlige provinser. Denne politik, der gaar ud paa, at alle transatlantiske fly til og fra Irland skal mellemlande i Shannon, stammer fra den tid, hvor en mellemlanding i Shannon var noedvendig af tekniske aarsager; den er blevet opretholdt i naesten 50 aar med det formaal at stoette beskaeftigelsen og bidrage til udviklingen af den irske midtvestlige region. Den har imidlertid ogsaa frataget Aer Lingus muligheden for at have direkte flyvninger fra Dublin, hvor luftfartsselskabet har sit hjemsted. Den tvungne mellemlanding i Shannon har forhindret Aer Lingus i at udvikle Dublin som knudepunkt, foraarsaget ekstra omkostninger og bevirket, at Aer Lingus har mistet trafik paa ruterne mellem Dublin og USA, hvilket har haft betydelig negativ betydning for luftfartsselskabets samlede resultat. Aer Lingus har faktisk i de seneste aar tabt henved 10 mio. Ir. £ om aaret paa den transatlantiske trafik.

En yderligere aarsag til den aktuelle krise er det fornyelsesprogram for flaaden, der ligesom for en raekke andre luftfartsselskabers vedkommende blev indledt sidst i 1980'erne paa baggrund af overdrevent optimistiske oekonomiske prognoser. Der var desuden paa det paagaeldende tidspunkt et stort behov for at udskifte gamle fly. Der blev leveret nye fly fra slutningen af 1987 gennem hele krisen til april 1993, og disse leverancer skulle finansieres med hoejtforrentede laan samtidig med, at verdensoekonomien bevaegede sig ind i en afmatning.

Desuden lider Aer Lingus under en ugunstig omkostningsstruktur og forholdsvis lav produktivitet, og der er derfor plads til betydelige forbedringer. Den lave produktivitet er saerlig kritisk, fordi en vaesentlig del af selskabets trafik er ferietrafik, der indebaerer lavere indtjening. Luftfartsselskabet befinder sig derfor i den vanskelige situation, at dets driftsresultat undergraves af en kombination af lave indtaegter og lav produktivitet.

Et yderligere problem for Aer Lingus er det forhold, at dets aktivitet er staerkt saesonpraeget.

De irske myndigheder fremsendte sammen med anmeldelsen en plan for omstruktureringen af Aer Lingus' finansielle situation og kommercielle levedygtighed, og det er meningen, at denne skal vaere gennemfoert allerede i 1995. Sigtet med planen er foerst og fremmest at omstrukturere selve flyaktiviteten. Maalsaetningen skal foeres ud i livet ved hjaelp af:

a) AEndring af gruppen til fire selvstaendige selskaber:

- Aer Lingus, der vil vedblive med at drive de eksisterende ruter i Irland og mellem Irland og Det Forenede Kongerige og det europaeiske fastland

- Aer Lingus Shannon med hjemsted i Shannon-lufthavnen, der vil drive de transatlantiske ruter til USA

- Aer Lingus Express, der vil vaere et lavpris-luftfartsselskab, som navnlig er virksomt paa det staerkt konkurrencebetonede marked for flybefordring mellem Irland og Det Forenede Kongerige

- hjaelpe- og stoetteselskaber (f. eks. TEAM), der vil blive uafhaengige profitcentre med ansvar for deres egen omkostningsstruktur.

b) AEndring af politikken for mellemlanding i Shannon. I henhold til den nye plan skal den transatlantiske flaade udelukkende have hjemsted i Shannon. Shannon vil vedblivende staa i direkte forbindelse med New York og Boston (to ugentlige direkte flyvninger til Boston om vinteren forhoejet til seks ugentlige flyvninger om sommeren med forbindelse til Dublin aaret rundt samt en daglig direkte flyvning til New York i sommerperioden). Desuden skal der aaret rundt flyves fra Shannon til Dublin og derfra direkte til New York.

c) Nedbringelse af gruppens samlede omkostninger med ca. 50 mio. Ir. £ om aaret. Dette maal skal foeres ud i livet ved nedsaettelse af loen- og generalomkostningerne. Af den samlede besparelse vedroerer henved 34 mio. Ir. £ loenomkostningerne (der tegner sig for 80 % af Aer Lingus' kontrollerbare omkostninger). Det kan i dette oejemed blive noedvendigt at afskedige 12 % af gruppens samlede arbejdsstyrke svarende til 1 530 personer (1 280 stillinger i flysektoren og 250 i TEAM).

d) Afhaendelse af en raekke aktiver uden for hovedformaalet, isaer Copthorne-hotelkaeden, der i aarsberetningen for 1991/92 blev ansat til 235 mio. Ir. £ (ekskl. dermed forbunden gaeld).

Aer Lingus forventer, at denne strategi vil foere til, at der atter bliver et overskud i 1994/95, og at selskabets nettogaeld nedbringes fra 539 mio. Ir. £ pr. 31. marts 1993 til 102 mio. Ir. £ pr. 31. marts 1997.

Opdelingen af gruppen paa fire selvstaendige selskaber ventes at foere til oeget fleksibilitet og stoerre gennemsigtighed med hensyn til over- og underskud.

V Ifoelge traktatens artikel 92 er statsstoette eller stoette, som ydes ved hjaelp af statsmidler under enhver taenkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkaarene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelige med faellesmarkedet i det omfang, den paavirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

I den foreliggende sag har de irske myndigheder planer om at indskyde 175 mio. Ir. £ i det statsejede selskab Aer Lingus som aktiekapital i tre rater.

Traktaten stipulerer et neutralitetsprincip med hensyn til de ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne og et princip om ligestilling af offentlige og private virksomheder (artikel 222). Kommissionen kan derfor ved sin indgriben hverken virke til skade eller til gunst for offentlige enheder, naar de indskyder kapital i virksomheder. Kommissionen skal dog undersoege finansielle interventioner med offentlige midler i selskaber for at modvirke, at medlemsstaterne ved hjaelp af statsstoette forhindrer en redelig konkurrence inden for faellesmarkedet.

Efter Kommissionens opfattelse indebaerer kapitalindskydelse ved hjaelp af offentlige midler ikke, at der er tale om stoette, hvis private indehavere af minoritetsandele deltager i transaktionen i samme forhold som deres relative aktieposter. Det er vigtigt, at de private investores aktieposter har oekonomisk relevans (5). Den foreliggende sag kan imidlertid ikke vurderes paa grundlag heraf, da Aer Lingus paa naer direktoerernes obligatoriske aktieposter fuldt ud ejes af den irske stat.

Ved fastlaeggelsen af om der er tale om statsstoette, baserer Kommissionen sin vurdering paa princippet om, at investeringen skal vaere rentabel for private investorer under normale markedsoekonomiske forhold, for at der ikke skal vaere tale om statsstoette. Sagt paa en anden maade er der ikke tale om statsstoette, hvis der tilvejebringes ny kapital under vilkaar, som ville vaere acceptable for en privat investor, der arbejder under normale markedsoekonomiske betingelser (6).

Domstolen har udtalt, at en privat investor, hvormed den offentlige investors intervention skal sammenholdes, mindst skal have samme adfaerd som en privat aktiepost, en offentlig aktiepost eller en privat koncern, der foelger en systematisk, overordnet eller sektormaessig politik, og som styres af mere langsigtede profithensyn (7).

I den foreliggende sag er det Kommissionens opfattelse, at ingen privat investor ville have accepteret at foretage kapitalindskud i Aer Lingus paa baggrund af luftfartsselskabets saerlig vanskelige finansielle situation.

De irske myndigheder besluttede at intervenere paa et saerlig vanskeligt tidspunkt, hvor det staerkt gaeldstyngede luftfartsselskab var truet af insolvens. Paa baggrund af Aer Lingus' finansielle svaekkelse og likviditetskrise tager interventionen sigte paa at redde selskabet og sikre dets overlevelse.

Aer Lingus' finansielle situation og gaeldens struktur og stoerrelse har en saadan karakter, at ingen privat investor, der virker under markedsvilkaar, ville have kunnet regne med et normalt afkast af den investerede kapital inden for et rimeligt tidsrum.

Paa baggrund af den foelelige og saerdeles livlige konkurrence paa de fleste af Aer Lingus' ruter kan stoetten taenkes at fordreje konkurrencevilkaarene for EU's luftfartsselskaber. Desuden paavirker stoetten som foelge af den graenseoverskridende karakter af den paagaeldende sektor, der efter sagens natur er internationalt orienteret, samhandelen mellem medlemsstaterne. Dette er isaer tilfaeldet for markedet for flyvninger mellem Irland og Det Forenede Kongerige, der blev liberaliseret i 1986. Markedet for flyvninger mellem Irland og Det Forenede Kongerige, der er det vigtigste marked for Aer Lingus, er kendetegnet af saerdeles stor trafik og haard konkurrence. Som foelge af dette geografiske markeds saerpraeg er det her, stoetten efter alt at doemme faar den stoerste effekt paa aktiviteten og paa Aer Lingus' konkurrenter.

Kommissionen finder derfor, at den planlagte kapitalindskydelse i Aer Lingus, der er blevet anmeldt af de irske myndigheder som stoette i henhold til traktatens artikel 93, stk. 3, er stoette i henhold til artikel 92, stk. 1.

Stoetten til Aer Lingus kan ikke anses for at vaere forenelig med faellesmarkedet i henhold til traktatens artikel 92, stk. 2, fordi den ikke opfylder nogen af de krav, der er fastsat i denne bestemmelse.

Artikel 92, stk. 3, litra a) og c), indeholder en undtagelsesbestemmelse for stoette, der fremmer udviklingen af visse regioner. De irske myndigheder fastholder, at stoetten kan undtages i henhold til artikel 92, stk. 3, litra a), fordi der er tale om regionalstoette. Denne erklaering er baseret paa, at Irland i Den Europaeiske Fond for Regionaludviklings regi er en region under maal nr. 1, idet landet er en ugunstigt stillet region med et BNP per capita paa mindre end 75 % af Faellesskabets gennemsnit. De irske myndigheder haevder, at et effektivt fungerende transportsystem er af saa stor betydning for landets oekonomi, at Irland ikke kan risikere at blive afhaengigt af luftfartsselskaber med hjemsted i udlandet. Hvis det ikke lykkes Aer Lingus at overleve, bliver resultatet helt oedelaeggende for den irske oekonomi paa saa vigtige omraader som transport fra udlandet, industri, samhandel, turisme, beskaeftigelse og den irske luftfartssektor i almindelighed.

Kommissionen er ikke enig med de irske myndigheder i, at artikel 92, stk. 3, litra a), finder anvendelse paa stoetten til Aer Lingus. Skoent Irland er en region, der er omfattet af artikel 92, stk. 3, litra a), er den aktuelle stoette ikke nogen generel stoetteordning, som kan komme alle luftfartsselskaber i Irland, som forbinder landet med resten af verden, til gode. Stoetten er en ad hoc-foranstaltning, der bistaar det statsejede luftfartsselskab med at komme igennem dets dybe finansielle krise og bevarer Aer Lingus paa markedet. Artikel 92, stk. 3, litra a), kan derfor ikke anvendes paa den aktuelle sag.

Hvad angaar artikel 92, stk. 3, litra b), tager den paagaeldende stoette oejensynlig ikke sigte paa at fremme virkeliggoerelsen af et vigtigt projekt af faelleseuropaeisk interesse eller at afhjaelpe en alvorlig forstyrrelse i den irske oekonomi. De irske myndigheder har da heller ikke paaberaabt sig denne bestemmelse.

Hvad angaar undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra c), vedroerende »stoette til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene« kan Kommissionen anse visse former for omstruktureringsstoette for at vaere forenelige med faellessmarkedet, hvis en raekke betingelser er opfyldt (8). Disse betingelser skal ses i sammenhaeng med de to principper, der er naevnt i artikel 92, stk. 3, litra c): Stoetten skal vaere noedvendig til udvikling af erhvervsgrenen ud fra Faellesskabets synspunkt, og stoetten maa ikke aendre samhandelsvilkaarene paa en maade, der strider mod den faelles interesse (9).

Disse kriterier er blevet fortolket i en sektormaessig (luftfart) sammenhaeng i memorandum nr. 2, hvor det er bestemt, at Kommissionen i visse tilfaelde i overensstemmelse med artikel 92 kan bestemme, at der kan ydes stoette til individuelle luftfartsselskaber med alvorlige finansielle vanskeligheder, naar visse betingelser er opfyldt:

a) Stoetten skal indgaa i et program, der skal godkendes af Kommissionen, og som har til formaal at genskabe luftfartsselskabets kommercielle levedygtighed, saaledes at det paa rimelig kort tid kan forventes at blive levedygtigt uden yderligere stoette.

b) Den paagaeldende stoette maa ikke bevirke, at vanskelighederne blot overvaeltes fra den paagaeldende medlemsstat til resten af Faellesskabet.

c) Enhver saadan stoette skal vaere udformet paa en saadan maade, at den er gennemsigtig og kan efterproeves.

Set paa baggrund af den oegede konkurrene, navnlig den af Faellesskabet foretagne liberalisering i lufttransportsektoren efter vedtagelsen af tredje pakke (10), maa Faellesskabet foelge en politik med streng kontrol med statsstoette for at undgaa alle virkninger, der strider mod den faelles interesse.

De irske myndigheder har paaberaabt sig undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra c), som begrundelse for den anmeldte stoette. Ifoelge de irske myndigheder skal kapitalindskuddet, der indgaar i en finansiel engangsomstruktureringspakke med det formaal at genskabe luftfartsselskabets levedygtighed paa kort tid, nyde godt af en undtagelse, fordi der er tale om stoette til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene. Denne intervention menes at saette luftfartsselskabet i stand til at komme over den finansielle byrde, der har hobet sig op gennem tiden, og finansiere den noedvendige omstilling, der sikrer levedygtigheden. Desuden menes den finansielle omstrukturering ikke at aendre samhandelsvilkaarene mellem medlemsstaterne indbyrdes paa en maade, der strider mod den faelles interesse. Tvaertimod haevdes det, at stoetten bevarer og fremmer konkurrencen i kraft af viderefoerelsen af Aer Lingus og bevarer en flybefordring mellem Irland og partnerne i Faellesskabet, der ligger paa et kvalitativt hoejt niveau og er absolut paalidelig.

Der er ingen tvivl om, at Aer Lingus, ligesom det har vaeret tilfaeldet for en raekke andre statsejede luftfartsselskaber i Faellesskabet, har vaeret tvunget til at skabe beskaeftigelse, holde taksterne paa et lavt niveau og i almindelighed opfylde forpligtelser, som luftfartsselskabet ikke vil have opfyldt, hvis det kun skulle tage hensyn til sine kommercielle interesser.

Kriterierne i artikel 92, stk. 3, litra c), blev systematisk efterproevet, for at det kunne bedoemmes, om omstruktureringsstoetten til Aer Lingus var forenelig dermed:

1) Kommissionen efterproevede, om stoetten var berettiget paa baggrund af den paagaeldende erhvervsgrens saerlige situation.

Ved udgangen af 1993 havde Faellesskabets flytransportsektor oejensynlig overvundet det meste af den oekonomiske krise, der startede under Golfkrigen i 1990 og forstaerkedes yderligere af den verdensomspaendende oekonomiske afmatning. De fleste luftfartsselskaber har stadig staerkt faldende eller stagnerende indtaegter og overskud, og dette har varet meget laengere end forventet. Passagertrafikken voksede dog i 1992 med 14 % (luftfartsselskaberne i AEA), hvilket mere end opvejede det foregaaende aars nedgang i passagertallet. Denne trend bekraeftedes i 1993, idet passagertallet paa ruteflyene dette aar voksede med ca. 9 % i forhold til 1992.

Paa trods af vaeksten i trafikken udviser de fleste af Faellesskabets luftfartsselskaber stadig utilfredsstillende finansielle resultater. En af hovedaarsagerne hertil er, at de fly, der blev bestilt sidst i 1980'erne paa grundlag af overdrevent optimistiske prognoser, nu leveres og tages i brug. Dette har bevirket, at den udbudte kapacitet er vokset hurtigere end efterspoergslen, og belaegningsfaktoren ligger derfor forsat under break even-punktet for mange luftfartsselskaber. For at fylde de udbudte pladser tvinges luftfartsselskaberne til at tilbyde saerdeles lave takster, navnlig i vintersaesonen. Nedgangen i forretningstrafikken, der er en foelge af den almindelige oekonomiske afmatning, bidrager i hoej grad til at nedbringe overskuddet og er en yderligere aarsag til, at de fleste af Faellesskabets luftfartsselskaber udviser ringe resultater.

Paa lang sigt er prognosen for flytransportsektoren dog ganske positiv. Hvis det lykkes at faa et generelt oekonomisk opsving i gang, kan der forventes bedre resultater i loebet af de kommende to aar. Overkapaciteten synes at vaere et forbigaaende faenomen, der maaske vil vaere overvundet omkring 1995. Det skal naevnes, at nogle analytikere endog forventer, at der allerede i 1997 vil vaere mangel paa kapacitet som foelge af voksende efterspoergsel efter pladser og oeget tilbagetraekning af gamle fly i loebet af 1990'erne (11).

Kommissionen mener derfor ikke, at EU-markedet for flytransport befinder sig i en situation kendetegnet af generel strukturel overkapacitet; denne konklusion gaelder i endnu hoejere grad for markedet for flytransport mellem Det Forenede Kongerige og Irland, der blev liberaliseret syv aar tidligere end faellesmarkedet og er karakteriseret ved et trafikniveau, der er hoejere end EU-gennemsnittet. Hvorom alting er, er det ikke af hensyn til genskabelsen af Aer Lingus' finansielle og oekonomiske levedygtighed noedvendigt at reducere kapaciteten. Aer Lingus-flaaden, der som tidligere naevnt bestaar af 29 fly, som benyttes til rutetrafik, synes nemlig ikke at vaere for stor set paa baggrund af de forskellige markeder, selskabet betjener.

Hvad angaar den faelles interesse - og paa baggrund af bemaerkningerne ovenfor - finder Kommissionen, at omstruktureringen af Aer Lingus vil bidrage til udviklingen af flytransporten i et af Faellesskabets yderomraader. Kommissionen anerkender Aer Lingus' betydning som det stoerste irske luftfartsselskab, der traditionelt har haft til opgave at soerge for forbindelserne mellem Irland og resten af EU og mellem Irland og De Forenede Stater. Paa baggrund af de oplysninger, der er bragt til veje som led i proceduren efter artikel 93, stk. 2, har Kommissionen kunnet konstatere, at planen er tilstraekkelig velstruktureret og tager sigte paa en radikal omstrukturering af luftfartsselskabet, som baade vil komme den irske oekonomi til gode og vaere i hele EU's interesse.

Paa baggrund af ovenstaaende finder Kommissionen, at den aegte omstrukturering af Aer Lingus bidrager til udviklingen af transportsektoren set ud fra Faellesskabets synsvinkel.

2) Kommissionen efterproevede, om stoetten knytter sig til omstruktureringen af Aer Lingus.

Den af de irske myndigheder fremlagte omstruktureringsplan daekker kun en kort periode, nemlig fra midten af 1993 til 1995. Det afgoerende maal med planen er at koncentrere Aer Lingus' aktiviteter paa flytransport ved at afhaende de aktiviteter, der ikke har noget med transport at goere. Hvis det lykkes Aer Lingus at gennemfoere den omstrukturering, der fremgaar af planen, vil det antagelig blive et effektivt luftfartsselskab, der i loebet af en rimelig periode kan rette op paa sin langsigtede levedygtighed. Stoetten bestaar af 175 mio. Ir. £, der skal betales i tre rater. Aer Lingus vil anvende 75 % af den foerste rate (75 mio. Ir. £) til at finansiere frivillige afskedigelser og de resterende 25 % til at nedbringe gaelden. Der knytter sig fra den irske regerings side den betingelse til betalingen af anden og tredje rate, at Aer Lingus gennemfoerer de omkostningsnedskaeringer, der er fastsat i planen. Desuden har den irske regering forpligtet sig til ikke at yde Aer Lingus nogen anden stoette i fremtiden. Paa denne baggrund hersker der ikke tvivl om, at kapitalindskuddet direkte er forbundet med omstruktureringen af luftfartsselskabet.

3) Kommissionen efterproevede, om stoetten staar i rimeligt forhold til det problem, den skal loese, saaledes at konkurrencefordrejningen holdes paa et minimum og ikke aendrer samhandelsvilkaarene paa en maade, der strider mod den faelles interesse.

Stoettebeloebet (175 mio. Ir. £) synes at vaere af passende stoerrelse og staa i rimeligt forhold til maalet, der er at finansiere omstillingen og genskabe luftfartsselskabets kommercielle levedygtighed. Der vil blive anvendt 175 mio. Ir. £ til finansiering af frivillige afskedigelser og nedbringelse af gaelden. Kapitalindskydelsen i Aer Lingus vil ikke foere til overdreven kapitaldaekning i luftfartsselskabet, men vil simpelthen bringe dets finansielle noegletal inden for mere rimelige rammer og derved genskabe den finansielle balance. Aer Lingus-gruppen vil overvejende finansiere sin egen kapitalopbygning ved hjaelp af egne midler, navnlig ved afhaendelse af Copthorne-hotellerne (12).

Den strategi, som Aer Lingus soeger at foere ud i livet i sin omstruktureringsplan, er ikke overdrevent ekspansionistisk. Den irske regering har meddelt Kommissionen, at Aer Lingus-gruppen hverken vil udvide sin bestand af fly i drift (som beskrevet ovenfor) i den periode, omstruktureringen af gruppen staar paa, eller aendre det generelle moenster i sine aktiviteter gennem samme periode. Den irske regering har bekraeftet, at Aer Lingus ikke har til hensigt at oege markedsandele, og at selskabets drift vil vaere profitorienteret.

Kommissionen maa imidlertid sikre sig, at stoetten ikke faar visse negative virkninger for erhvervsgrenene i Faellesskabet ved at forringe den konkurrencemaessige stilling for nogle af Aer Lingus' konkurrenter paa markedet for flyvninger mellem Det Forenede Kongerige og Irland. Dette marked er i oejeblikket kendetegnet af meget hoej kapitaludnyttelsesgrad og en tilgang af nye »regionale« luftfartsselskaber til markedet. I betragtning af at Det Forenede Kongerige gradvis er paa vej ud af afmatningen, er de mellem- og langsigtede udsigter for alle ruter til og fra Det Forenede Kongerige desuden ganske lovende. Dette gaelder isaer markedet for flyvninger mellem Det Forenede Kongerige og Irland, der har et betydeligt etnisk islaet, og hvor efterspoergslen er saerdeles kraftig.

Paa baggrund af det ovenstaaende og under hensyn til at belaegningsfaktorerne paa markedet for flyvninger mellem Det Forenede Kongerige og Irland paa grund af den foelelige priskonkurrence ligger paa et hoejere niveau end EU-gennemsnittet, finder Kommissionen ikke, at dette marked i oejeblikket er kendetegnet af overkapacitet. Kommissionen kan ikke tilslutte sig visse tredjeparters paastand om, at kapacitetsniveauerne paa markedet for flyvninger mellem Det Forenede Kongerige og Irland som helhed eller paa nogle af ruterne paa dette marked er kunstigt hoeje. Ifoelge disse tredjeparter vil der opstaa overkapacitet paa disse ruter, hvis Aer Lingus ikke viderefoerer sin politik med tabsgivende lave takster. Disse paastande baserer sig paa rent hypotetiske betragtninger og ikke paa en tilbundsgaaende oekonomisk analyse af efterspoergslen. Kommissionen erkender dog, at der altid er risiko for overkapacitet paa et dynamisk marked, der er kendetegnet af intens konkurrence. Det er derfor Kommissionens opfattelse, at den irske regerings tilsagn er af en saadan art, at stoetten ikke vil kunne anvendes til eksempelvis at jage mindre konkurrenter bort fra markedet eller oege kapaciteten paa markedet for flyvninger mellem Irland og Det Forenede Kongerige til et uacceptabelt hoejt niveau. Kommissionen noterer sig derfor den irske regerings tilsagn om, at Aer Lingus i den periode, omstruktureringsprogrammet staar paa, hverken vil oege kapaciteten (udtrykt i antal udbudt pladser) paa markedet for flyvninger mellem Det Forenede Kongerige og Irland som helhed eller paa ruten Dublin-London Heathrow ud over det niveau, kapaciteten laa paa i tolvmaanedersperioden foer anmeldelsen, og at den ydede stoette kun vil blive anvendt som fastsat i omstruktureringsplanen. Dette er ikke ensbetydende med, at Aer Lingus ikke maa oege kapaciteten, da trafikken paa dette saerlige geografiske marked vokser.

Kommissionen mener, at den irske regerings tilsagn er en noedvendig betingelse for, at det undgaas, at stoetten aendrer samhandelsvilkaarene paa en maade, der strider mod den faelles interesse, ligesom tilsagnene goer det muligt for Aer Lingus at konkurrere redeligt og frit i faellesmarkedet under hensyn til den eksisterende efterspoergsel og den fremtidige markedsudvikling.

4) Kommissionen efterproevede, om de betragtninger, der laa til grund for dens beslutning om at indlede proceduren i artikel 93, stk. 2, var velbegrundede.

Ud over spoergsmaalet om stoettens indvirkning paa erhvervsgrenen, der er behandlet ovenfor, anser Kommissionen den irske regerings tilsagn vedroerende de oevrige punkter i aabningsskrivelsen angaaende proceduren i artikel 93, stk. 2, for tilfredsstillende. Denne beslutning vedtages derfor paa grundlag af foelgende forudsaetninger:

- omkostningsnedskaeringen i henhold til planen er en vigtig betingelse for, at anden og tredje stoetterate kommer til udbetaling

- omkostningsnedskaeringen vil blive revideret separat af en uafhaengig konsulent

- selskabet har opnaaet og indgaaet en aftale med fagforeningerne om personalenedskaeringerne

- den nye strategi, der soeges virkeliggjort vedroerende Shannon-lufthavnen, er valgt frit af selskabet og afspejler dets kommercielle hensigter

- den irske regering vil afholde sig fra at yde Aer Lingus nogen anden stoette i den periode, omstruktureringen staar paa

- i henhold til irsk lovgivning skal der ikke erlaegges stempel- og kapitalafgift i forbindelse med den selskabsmaessige omstrukturering, og dette er ikke udtryk for en individuel eller sektormaessig saerbehandling af Aer Lingus.

Hvad angaar ground handling i de irske lufthavne anser Kommissionen i mangel af EU-lovgivning vedroerende denne aktivitet de irske bemaerkninger for tilfredsstillende, navnlig det forhold, at det tillades tredjeparter selv at forestaa ground handling i irske lufthavne.

VI Paa baggrund af det ovenstaaende kan stoetten i form af kapitalindskydelse fra den irske regerings side til Aer Lingus-gruppen til stoette for dennes omstruktureringsprogram omfattes af undtagelsen i traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), paa betingelse af, at der opfyldes en raekke betingelser til sikring af, at stoetten ikke aendrer samhandelsvilkaarene paa en maade, der strider mod den faelles interesse -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Omstruktureringsstoetten til Aer Lingus i form af en kapitalindskydelse paa 175 mio. Ir. £ i tre rater i henholdsvis 1993, 1994 og 1995 anses for at vaere forenelig med faellesmarkedet i henhold til artikel 92, stk. 3, litra c), paa betingelse af, at den irske regering:

a) opfylder sin forpligtelse til ikke at betale anden og tredje rate, hvis det ikke lykkes Aer Lingus at opnaa en aarlig omkostningsnedskaering paa 50 mio. Ir. £, og der ikke opnaas en uafhaengig bekraeftelse af, at omkostningsnedskaeringen er gennemfoert fuldt ud

b) opfylder sin forpligtelse til at forelaegge Kommissionen en rapport om omstruktureringsprogrammets fremadskriden og om Aer Lingus-gruppens og dens selskabers finansielle og oekonomiske udvikling, navnlig med hensyn til forbedring af produktiviteten som naevnt i deres skrivelse af 24. november 1993. Rapporten skal afgives mindst fire uger foer betalingen af anden og tredje stoetterate i 1994 og 1995, for at Kommissionen om fornoedent kan fremsaette bemaerkninger dertil

c) opfylder sin forpligtelse til hverken at yde Aer Lingus-gruppen yderligere stoette i form af kapitalindskydelse eller paa anden maade

d) opfylder sin forpligtelse til i den periode, omstruktureringen staar paa, kun at udvide Aer Lingus' bestand af fly i drift for de transatlantiske ruters vedkommende, hvor det kan vaere noedvendigt med ekstra fly for at opretholde kapaciteten

e) opfylder sin forpligtelse til at paase, at Aer Lingus Express, hvis det oprettes, drives inden for rammerne af Aer Lingus' bestand af fly i drift

f) opfylder sin forpligtelse til at paase, at de europaeiske aktiviteter, de transatlantiske aktiviteter og Aer Lingus Express, hvis og naar det oprettes, udgoer og drives som selvstaendige retlige enheder med separate reviderede regnskaber, der muliggoer en tilbundsgaaende analyse af deres forskellige aktiviteter

g) opfylder sin forpligtelse til at paase, at antallet af pladser, der tilbydes offentligheden paa Aer Lingus' rutefly, i kalenderaaret 1994 ikke overstiger 3,42 mio. pladser paa alle ruterne mellem Det Forenede Kongerige og Irland under ét og 1,43 mio. pladser paa ruten Dublin-London Heathrow

h) opfylder sin forpligtelse til at soerge for, at der efter aftale mellem Kommissionen og Irland midt i 1994 udpeges uafhaengige vurderingsmaend til at gennemgaa de aktuelle og de forventede resultater i 1994. Hvis vaeksten paa markederne for flytransport mellem Irland og Det Forenede Kongerige betinger det, kan tallene i litra g) tilpasses efter denne vaekst. Samtidig vil der blive foretaget en uafhaengig vurdering af den aktuelle og den forventede vaekst paa markedet med henblik paa en fastlaeggelse af Aer Lingus' ekstra kapacitet i 1995 i overensstemmelse med en eventuel foroegelse af det samlede marked

i) opfylder sin forpligtelse til ikke at intervenere i Aer Lingus' ledelse af andet end kommercielle aarsager

j) opfylder sin forpligtelse til at paase, at Aer Lingus ikke erhverver kapitalinteresser i noget luftfartsselskab i EU ved hjaelp af stoetten.

Artikel 2

De i artikel 1 fastsatte forpligtelser forbliver i kraft indtil den 31. december 1995.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Irland.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. december 1993.

Paa Kommissionens vegne

Abel MATUTES

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. C 291 af 28. 10. 1993, s. 4.

(2) Ruteflyvningene baseres paa en bestand af fly paa tre B747-100, seks B737-400, ti B737-500, seks Fokker 50 og fire SAAB-340B; desuden kan selskabet benytte to B767 (men kun ved hoej belaegning) samt fire fragtfly (en B737, tre DC8).

(3) Det skal bemaerkes, at en anden konkurrent den 19. april 1993 indgav en klage til Kommissionen med paastand om, at Aer Lingus har kraenket traktatens artikel 86 ved at tage urimeligt lave priser (predatory pricing) paa ruten mellem London Heathrow og Dublin; Kommissionen behandler i oejeblikket denne klage.

(4) Det skal bemaerkes, at investeringen i GPA, der blev foretaget i 1975, paa trods af dette negative resultat som helhed betragtet har vaeret overordentlig positiv. Tidligere salg af GPA-andele og udbyttebetalinger til Aer Lingus fra GPA har bevirket, at Aer Lingus' balance er blevet forbedret med 70 mio. Ir. £ mere i overskud, end den oprindelige investering kostede.

(5) Jf. »Kommissionens meddelelse til medlemsstaterne om offentlige myndigheders erhvervelse af kapitalinteresser i virksomhederne« af 17. september 1984, EF-Bull. nr. 9-1984.

(6) Jf. Kommissionens ovennaevnte meddelelse om offentlige myndigheders erhvervelse af kapitalinteresser; Domstolen, forenede sager 296 og 318/82, Nederlandene og Leeuwarde Papierwarenfabriek mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 809, punkt 17, s. 823.

(7) Jf. sag 305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991, s. I-1603, punkt 20, s. I-1640.

(8) Ottende beretning om konkurrencepolitikken, punkt 176.

(9) Jf. Domstolens dom af 17. september 1980 i sag 730/79 - Philip Morris - Sml. 1980, s. 2671.

(10) Raadets forordning (EOEF) nr. 2407/92, (EOEF) nr. 2408/92 og (EOEF) nr. 2409/92 - EFT nr. L 240 af 24. 8. 1992, s. 1, 8 og 15.

(11) ESG Aviation Services, se artiklen i The Avmark Aviation Economist fra september 1993, s. 15.

(12) Omstruktureringen ventes at aendre gruppens »gearing ratio« (noegletal for forholdet mellem fremmedkapital og egenkapital) som foelger: 499 % i 1993/94, 264 % i 1994/95, 75 % i 1995/96 og 41 % i 1996/97. Det er en forudsaetning for de sidste to tal, at Aer Lingus afhaender hotellerne i finansaaret 1995/96.