KOMMISSIONENS BESLUTNING af 2 . august 1989 om en procedure i henhold til EOEF-Traktatens artikel 85 ( IV/31 553 - Armeringsnet ) ( Kun de franske, italienske, nederlandske og tyske udgaver er autentiske ) ( 89/515/EOEF )

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning nr . 17 af 6 . februar 1962, foerste forordning om anvendelse af bestemmelserne i Traktatens artikel 85 og 86 (1 ), senest aendret ved akten vedroerende Spaniens og Portugals tiltraedelse, saerlig artikel 3 og 15,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 26 . januar 1987 om paa eget initiativ at indlede en procedure i henhold til artikel 3 i forordning nr . 17,

efter at have givet de paagaeldende parter lejlighed til i overensstemmelse med artikel 19 i forordning nr . 17 og med Kommissionens forordning nr . 99/63/EOEF af 25 . juli 1963 om udtalelser i henhold til artikel 19, stk . 1 og 2, i Raadets forordning nr. 17 ( 2 ) at udtale sig vedroerende de af Kommissionen fremfoerte klagepunkter,

efter hoering af Det Raadgivende Udvalg for Kartel - og Monopolspoergsmaal, og

ud fra foelgende betragtninger :

I. SAGSFREMSTILLING

A . Produktet

( 1 )

Armeringsnet er praefabrikerede armeringer af glat eller profileret koldtrukken staaltraad, som ved punkt -

svejsning i rette vinkler forbindes til et net . Dette teknisk gennemproevede armeringselement benyttes inden for naesten alle anvendelsesomraader for armeret jernbetonkonstruktion baade paa byggepladsen og i faerdige elementer . Armeringsnet kan udlaegges hurtigere og mere noejagtigt end det beslaegtede produkt armeringsstaenger, der leveres paa byggepladsen i form af lange staenger og dér bukkes, udlaegges og afskaeres . Anvendelsen af armeringsnet giver besparelser i tid og loenomkostninger samt mindre spild .

Armeringsnet benyttes til at forhoeje traekfastheden af beton og udelukkende til armering af flade og stavformede jernbetonelementer .

( 2 )

Mervaerdien af armeringsnet i forhold til udgangsproduktet valstraad er forholdsvis ringe ( 20-25 %). Nettenes endelige pris afhaenger derfor i hoej grad af prisen paa udgangsproduktet .

( 3 )

Der findes forskellige typer armeringsnet :

a ) lager - eller standardnet

b ) katalognet

c ) specialnet ( 3 ).

For saa vidt angaar anvendelsen, konkurrerer disse produkttyper indbyrdes . Isaer lagernet og katalognet ( jf . betragtning 138 og 141 ) kan i vid udstraekning -

erstatte hinanden . Der er ogsaa naer sammenhaeng mellem priserne, idet prisen paa én type armeringsnet i hoej grad paavirker prisen paa de oevrige, ikke mindst fordi mervaerdien er beskeden for alle typers vedkommende . Dette erkendes af nogle af virksomhederne selv ( jf . betragtning 114 ). I forbindelse med det paagaeldende produktmarked, kan man saaledes gene -

relt tale om et marked for armeringsnet, inden for hvilket der findes et delmarked for specialnet .

B . Markedet

( 4 )

Samhandelen med armeringsnet mellem medlemsstaterne er betydelig . Derimod er handelen med tredjelande mere beskeden . Nedenstaaende oversigt viser samhandelen inden for Faellesskabet og med tredje -

lande .

Tabel 1

EF i alt

Import og eksport af armeringsnet

( tons )

AAr

Import

Eksport

fra andre

EF-medlemsstater

fra tredjelande

i alt

til andre

EF-medlemsstater

til tredjelande

i alt

( 1 )

( 2 )

( 3 )

( 4 )

( 5 )

( 6 )

1980

212 392

3 197

215 589

210 852

58 501

269 353

1981

177 737

1 812

179 549

184 132

101 294

285 426

1982

160 805

973

161 778

153 188

84 827

238 015

1983

195 955

3 264

199 219

190 734

67 515

258 249

1984

230 374

8 417

238 791

224 141

74 789

289 930

1985

265 090

27 260

292 350

272 956

104 470

377 426

1986

310 335

12 708

323 043

338 282

72 207

410 489

1987

358 402

26 115

386 517

376 052

94 342

470 394

Kilde : Eurostat, Nimexe 73.27-20 .

Tallene for samlet produktion og forbrug i de seks prindelige medlemsstater, hvor de af denne beslutning beroerte virksomheder er hjemmehoerende, er vist i nedenstaaende tabel :

Tabel 2

Samlet produktion og forbrug i de 6 oprindelige

medlemsstater

( F, D, B, L, NL, I ) (¹)

( tons )

AAr

Produktion

Forbrug

1980

1981

1982

1983

1984

1985

1986

1987

2 097 658

2 146 839

1 827 231

2 095 785

1 869 969

1 797 349

1 863 314

1 994 358

2 068 576

2 079 227

1 781 942

2 063 708

1 816 439

1 705 929

1 775 977

1 877 719

(¹) Tallene er til dels anslaaede, idet oplysningerne vedroerende det italienske marked er ufuldstaendige .

( 5 )

Samhandelen mellem medlemsstaterne er mest intensiv i graenseomraaderne . Dette skyldes de hoeje transportomkostninger i forhold til udgangsmaterialet ( valstraad ), idet armeringsnettene er vaesentligt mere pladskraevende . Foelgelig leverer mange producenter med integreret produktion af armeringsnet hellere valstraad end armeringsnet til nabolandene og faar fremstillet armeringsnettene i dervaerende datterselskaber eller i andre virksomheder, som de har langtidskontrakter med .

Hvis produktets pris paa det paagaeldende marked er forholdsvis hoej, udgoer transportomkostningerne dog ikke nogen uoverstigelig hindring .

( 6 )

Byggefagene er blandt hovedaftagerne af armeringsnet . Afsaetningen og dermed produktionen af armeringsnet afhaenger derfor i vaesentlig grad af udviklingen inden for byggeriet .

C . Oversigt over de enkelte relevante delmarkeder

II . DET FRANSKE MARKED

( 7 )

Nedenfor gives en oversigt over det franske marked i aarene 1980 til 1987 :

Tabel 3

Frankrig - markedstal for armeringsnet 1980 til 1987

( tons )

AAr

Franske

producenters

leverancer

til det

franske

marked

Import

Eksport

fra andre

EF-medlems -

stater

fra

tredjelande

i alt

( 2 ) + ( 3 )

til andre

EF-medlems -

stater

til

tredjelande

i alt

( 5 ) + ( 6 )

forsyning

af markedet

( 1 ) + ( 4 )

( 1)

( 2 )

( 3 )

( 4 )

( 5 )

( 6 )

( 7 )

( 8 )

1980

1981

1982

1983

1984

1985

1986

1987

213 104

205 245

158 493

186 986

134 925

148 883

163 857

201 124

64 109

73 184

56 687

61 926

77 516

91 725

114 695

132 712

1 983

901

413

632

3 094

748

3 138

3 159

66 092

74 085

57 100

62 558

80 610

99 207

117 833

135 871

25 343

19 118

14 406

16 471

19 401

17 070

17 366

18 241

6 915

17 444

9500

10 915

11 234

16 422

3 078

3 013

32 258

36 562

23 906

27 386

30 635

33 492

20 444

21 254

279 196

279 330

215 593

249 544

215 535

248 090

253 246

315 741

Kilde : Eurostat og Syndicat national du tréfilage d'acier ( STA ).

II . BENELUX-MARKEDET

( 8 )

Markedstallene for Benelux-markedet i aarene 1980 til 1987 fremgaar af foelgende tabel :

Tabel 4

BLOEU (¹) og NL - markedstal for armeringsnet

( tons )

AAr

Leverancer fra

indenlandske producenter

Import

Eksport

Forsyning af

af markedet

( efterspoergsel )

BLOEU

NL

BLOEU

NL

BLOEU

NL

BLOEU

( 1)+(3)-(5 )

NL

( 2)+(4)-(6 )

( 1 )

( 2 )

( 3 )

( 4 )

( 5 )

( 6 )

( 7 )

( 8 )

1980

96 752

126 461

28 869

56 665

76 145

31 614

49 476

151 512

1981

85 444

136 825

31 782

47 345

65 517

33 058

51 709

151 112

1982

76 496

119 136

26 561

42 975

55 118

28 947

47 739

133 164

1983

93 103

128 439

30 219

49 704

75 082

31 976

48 240

146 167

1984

86 544

128 187

32 999

44 585

72 009

34 234

47 534

138 538

1985

104 525

161 762

41 834

35 488

88 730

46 760

57 629

150 490

1986

103 639

189 492

46 552

39 845

97 960

58 803

52 231

170 534

1987

96 347

209 431

52 451

43 233

71 016

80 982

77 782

174 882

(¹) BLOEU = Den Belgisk-Luxembourgske OEkonomiske Union .

Kilde : Oplysninger fra Benelux-producenterne og Eurostat .

III . DET TYSKE MARKED

( 9 )

Markedstallene for Forbundsrepublikken Tyskland fremgaar af nedenstaaende tabel :

Tabel 5

Forbundsrepublikken Tyskland - Markedstal (¹) for armeringsnet 1980 til 1987

( tons )

AAr

Produktion

Eksport

Indenlandske leverancer

( 1)-(2 )

Import

Forsyning

af markedet

( 3)+(4 )

( 1 )

( 2 )

( 3 )

( 4 )

( 5 )

1980

1 374 083

86 919

1 287 164

84 573

1 371 737

1981

1 417 763

112 977

1 304 786

53 510

1 358 296

1982

1 194 200

100 703

1 093 497

51 888

1 145 385

1983

1 409 871

97 323

1 312 548

77 177

1 389 725

1984

1 206 678

101 863

1 104 815

74 745

1 179 560

1985

1 098 687

124 117

974 570

83 503

1 058 073

1986

1 159 451

133 969

1 025 482

99 675

1 125 157

1987

1 195 110

188 439

1 006 671

101 674

1 108 345

(¹) Disse tal indbefatter »netstoetter«, som udgoer ca . 10 % af de naevnte maengder .

Kilde : Oplysninger fra »Fachverband Betonstahlmatten eV «.

IV . DET ITALIENSKE MARKED

( 10 )

Det italienske marked er staerkt eksportorienteret, som det fremgaar af nedenstaaende tabeller :

Tabel 6

Italien - Import - og eksporttal for armeringsnet

( tons )

AAr

Import

Eksport

fra andre

EF-medlemsstater

fra tredjelande

i alt

til andre

EF-medlemsstater

til tredjelande

i alt

1980

1 371

26

1 397

51 276

39 087

90 363

1981

1 107

31

1 138

36 381

34 558

70 939

1982

1 498

29

1 527

26 261

35 170

61 431

1983

1 508

11

1 519

31 621

40 772

72 393

1984

1 894

6 275

8 169

39 056

42 723

81 779

1985

2 070

18 781

20 851

41 740

61 001

102 741

1986

1 717

8 661

10 378

66 790

46 406

113 196

1987

3 139

23 979

27 118

76 452

56 670

133 122

Kilde : Eurostat, Analytiske Tabeller vedroerende Udenrigshandelen .

NB : I Italien skelnes der mellem armeringsnet med en godstykkelse paa 3 mm og derover ( NIMEXE 73.27-20 )

og armeringsnet med en godstykkelse paa under 3 mm

( NIMEXE 73.27-39 ). 80 % af maengden af sidstnaevnte

indgaar i de i ovenstaaende tabel anfoerte tal . Noejagtige

tal vedroerende produktion og forsyning eksisterer i Italien kun for armeringsnet med en godstykkelse paa mindst 3 mm . Disse tal fremgaar af foelgende tabel :

Tabel 7

Italien - Produktion og forsyning af markedet,

armeringsnet ( godstykkelse 3 mm og derover )

( tons )

AAr

Produktion

Forsyning af markedet

1980

255 000

216 655

1981

265 000

238 780

1982

255 000

240 061

1983

250 000

230 032

1984

283 000

235 272

1985

250 000

191 647

Kilde : Assider .

NB : Assider raader ikke over tal for armeringsnet med en godstykkelse paa under 3 mm, fordi de fleste producenter ikke er medlemmer af Assider .

D . Virksomheder

( 11 )

De nedenfor anfoerte virksomheder har deltaget i en eller flere af de heri omhandlede aftaler og/eller tilfaelde af samordnet praksis :

1 . Tréfilunion SA, Petite-route de Marnaval, F-52102 Saint-Dizier, Cedex ( i det foelgende benaevnt TU )

2 . Société Métallurgique de Normandie, 42 rue de la Boétie, F-75008 Paris ( i det foelgende benaevnt SMN )

3 . TECNOR [indtil 1983 Chiers-Châtillon-Gorcy ( CCG )], La Défense 9, 4 Place de la Pyramide, F-92800 Puteaux ( Hauts-de-Seine )

4 . Société des Treillis et Panneaux Soudés, La Défense 9, 4 Place de la Pyramide, F-92800 Puteaux ( Hauts-de-Seine ) ( i det foelgende benaevnt STPS )

5 . Sotralentz SA, 24 rue du Professeur Froehlich, F-67320 Drulingen ( i det foelgende benaevnt Sotral eller Sotralentz )

6 . Tréfilarbed Luxembourg-Saarbruecken/Sarl ( tidligere Tréfilarbed SA ), 16 ( a ), Avenue de la Liberté, L-2339 Luxembourg ( i det foelgende benaevnt TA ), og dets datterselskaber i Frankrig, Belgien og Nederlandene

7 . Tréfileries Fontaine l'Evêque, 1 ruelle aux Loups, B-6140 Fontaine l'Evêque ( i det foelgende benaevnt TFE )

8 . Frère-Bourgeois Commerciale SA, B-6090

Couillet ( i det foelgende benaevnt FBC )

9 . NV Usines Gustave Boël, afdeling Trébos, B-2991 Tildonk ( Haacht ) ( i det foelgende benaevnt Boël /Trébos )

10 . Thibo Draad - en Bouwstaalprodukten BV, NL-5740 SX Beek en Donk, Bosscheweg 28 ( i det foelgende benaevnt Thibodraad)

11 . Van Merksteijn Staalbouw BV, Kanaalstraat O.Z.8, NL-8102 Raalte

12 . ZND Bouwstaal BV, J . F . Kennedylaan 22, NL-5555 XD Valkenswaard ( i det foelgende benaevnt ZND )

13 . Baustahlgewebe GmbH, Burggrafenstr . 5, D-4000 Duesseldorf 11 ( i det foelgende benaevnt BStG )

14 . ILRO SpA, Via GB Vico 8, I-22053 Lecco-Pescarenico ( i det foelgende benaevnt ILRO )

15 . Ferriere Nord SpA ( Pittini ), I-33010 Isoppo ( Ud ), Franzione Rivali ( i det foelgende benaevnt Ferriere Nord )

16 . GB Martinelli fu GB Metallurgica SpA, via Breda 152, Milano, Italien, ( i det foelgende benaevnt Martinelli ).

E . Naermere oplysninger vedroerende de deltagende virksomheder

I . FRANKRIG

( 12 )

Foelgende franske virksomheder har deltaget :

1 . Virksomheder i den tidligere Sacilor-gruppe

a ) Tréfilunion ( TU )

Denne virksomhed, der har hjemsted i Saint-Dizier, var indtil 1 . januar 1987 via Unimétal et 100 % datterselskab af Sacilor med en kapital paa 150 000 000 ffr . ( Tréfilunion I ). Foruden armeringsnet fremstillede TU ogsaa andre traadprodukter . Med en markedsandel paa ca . 30 % ( 1984 ) var TU den stoerste franske producent af armeringsnet . Den 1 . januar 1986 blev TU's armeringsnet -

aktiviteter overdraget til selskabet ACOR, der ligeledes tilhoerer den nuvaerende Usinor-Sacilor-gruppe . I andet halvaar af 1987 blev Tréfil -

union med tilbagevirkende kraft fra 1 . januar 1987 absorberet af selskabet TECNOR ( jf . 2 a). Det derved opstaaede selskab blev omdoebt til Tréfilunion ( Tréfilunion II ). Hvor navnet Tréfilunion ( TU ) er benyttet i det foelgende, menes der hermed Tréfilunion I, medmindre andet er angivet .

b ) Société Métallurgique de Normandie ( SMN )

SMN er ligeledes et 100 % datterselskab af Sacilor ( nu via Unimétal ) med hjemsted i Paris

og en kapital paa 100 000 000 ffr . Virksomheden er hovedsagelig beskaeftiget med produktion af de lange produkter valstraad og handelsstaal . I 1984 tegnede dets produktion af armeringsnet sig for en markedsandel paa ca . 3 % af det franske marked . I mellemtiden har SMN indstillet produktionen af armeringsnet .

2 . Virksomheder i den tidligere Usinor-gruppe

a ) Chiers-Châtillon-Gorcy ( CCG ) i 1983 omdoebt til TECNOR

TECNOR var oprindelig et 100 % datterselskab af Usinor med hjemsted i Puteaux . Dets kapital var 231 121 000 ffr . I 1984 udgjorde dets markedsandel af armeringsnet i Frankrig ca . 7,5 %. I foerste halvaar af 1987 ophoerte selskabet med produktionen af armeringsnet . I andet halvaar af 1987 absorberede TECNOR Tréfilunion med tilbagevirkende kraft fra 1 . januar 1987 og blev omdoebt til Tréfilunion ( Tréfilunion II, jf . 1 a ).

b ) Société des Treillis et Panneaux Soudés ( STPS )

STPS var indtil 1987 et 100 % datterselskab af Usinor ( via Usinor Tréfileries ) med saede i Puteaux og en kapital paa 12 000 000 ffr . Siden 1987 har STPS vaeret et datterselskab af ACOR ( jf . 1 a ). I 1984 udgjorde dets markedsandel af armeringsnet i Frankrig ca . 8,8 %.

3 . Uafhaengige virksomheder

Sotralentz ( Sotral )

Denne virksomhed har saede i Drulingen og en kapital paa 12 500 000 ffr . Sotral beskaeftiger sig bl.a. med fremstilling af armeringsnet . I 1984 tegnede virksomhedens produktion af armeringsnet sig for en markedsandel paa 7 % i Frankrig .

Sotral er den eneste franske producent af armeringsnet, som eksporterer til Forbundsrepublikken Tyskland .

II . LUXEMBOURG

Tréfilarbed ( TA )

( 13 )

Tréfilarbed SA var indtil den 1 . august 1984 ansvarlig for koordineringen af afsaetningen og afsaetningspolitikken for de paagaeldende produkter fremstillet af Arbed-gruppen, herunder for den del af St . Ingbert-fabrikkens produktion, som var bestemt til eksport . Siden da er selskabet blevet omdannet til Tréfilarbed Luxembourg/Saarbruecken Sarl . Dets

markedsandel var i 1983 ca . 38 % af det belgiske og 22 % af det nederlandske marked . I Frankrig laa dets markedsandel i regnskabsaaret juli 1983 til juni 1984 paa ca . 7 %.

III . BELGIEN

( 14 )

Deltagende belgiske virksomheder :

1 . Tréfileries de Fontaine l'Evêque ( TFE )

TFE er et selskab med saede i Fontaine-l'Evêque og en kapital paa 121 000 000 bfr . Virksomheden tilhoerer Cockerill-Sambre-gruppen, som har 67 % af aktierne . De resterende 33 % ejes af den belgiske stat og Société Regionale d'Investissement de Wallonie . TFE fremstiller hovedsagelig armeringsnet, og disse udgoer ca . 75 % af dets samlede produktion, som i 1984 var paa ca . 25 400 tons . I 1983 var dets markedsandel i Belgien 14,5 %.

2 . Frère-Bourgois Commerciale SA ( FBC )

FBC er et 100 % datterselskab af Cockerill-Sambre ( siden 1 . april 1986 drives virksomheden under det nye navn Steelinter SA ). Den har bl.a . til opgave at saelge de af TFE producerede armeringsnet .

3 . NV Usines Gustave Boël, Afdeling Trébos, Tildonck, ( Haacht ) ( Boël/Trébos )

Trébos, en afdeling af Boël-gruppen, fremstiller armeringsnet . Dets markedsandel i Belgien var i 1983 paa 15 %.

IV . NEDERLANDENE

( 15 )

Deltagende nederlandske virksomheder:

1 . Thibo Draad - en Bouwstaal Produkten BV, Beek en Donk ( Thibodraad )

Denne virksomhed er et 100 % datterselskab af Hoogovens NV . Selskabet blev den 1 . januar 1987 opdelt i to, som ligeledes helt tilhoerer Hoogovens-gruppen, nemlig Thibo Draad BV og Thibo Bouwstaal BV . Den aarlige afsaetning af armeringsnet laa indtil udgangen af 1985 paa ca . 30 000 tons . I 1983 var dens markedsandel i Nederlandene 23,5 %.

2 . Van Merksteijn Staalbouw BV, Raalte ( van Merksteijn )

Denne virksomhed fremstillede ca . 80 000 tons i 1985 . Markedsandelen af standardarmeringsnet andrager ca . 50 % i Nederlandene og 24 % i Belgien . Virksomheden eksporterer til Belgien og i den seneste tid ogsaa til Forbundsrepublikken Tyskland .

3 . ZND Bouwstaal BV, Valkenswaard ( ZND )

Denne virksomhed er med en aarsproduktion paa ca . 6 000 tons den tredjestoerste nederlandske producent af armeringsnet . Dens markedsandel i Nederlandene udgjorde i 1983 ca . 4 %.

V . FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND

Baustahlgewebe GmbH, Duesseldorf ( BStG )

(16 )

BStG er et faellesforetagende med foelgende deltagere :

- Thyssen Stahl AG, Hamm ( Westfalen)34 %

( indtil 31 . december 1985 : Thyssen Draht AG )

- Kloeckner Draht GmbH33,5 %

- Saarstahl Voelklingen GmbH25,001 %

( siden 4 . juli 1986; indtil da ejedes denne andel af Arbed-Saarstahl og indtil 1 . januar 1986 af Arbed )

- Roesler Draht AG, Schwabenthal7,499 %

Selskabskapitalen andrager 20 mio DM . BStG har egne produktionsanlaeg ( Aalen naer Stuttgart og Glinde naer Hamburg ) og markedsfoerer ogsaa en del af produktionen fra de vaerker, som tilhoerer andelshaverne Thyssen ( Hamm I og Gelsenkirchen ), Kloeckner ( Hamm II og Kehl ), Roesler ( Waldniel ) samt St . Ingbert, som nu kontrolleres af Technoarbed Deutschland .

Endvidere markedsfoerer BStG samtlige armeringsnet, der leveres til Forbundsrepublikken Tyskland fra Arbeds fabrik i Roermond ( NL ) tillige med den samlede produktion fra Bayerische Stahlmatten GmbH, Neufahrn, hvoraf BStG ejer 51 %, og endelig den samlede produktion fra Baustahlmatten Hochheim GmbH ( BStG's andel : 49 %).

Med en aarlig omsaetning paa ca . 320 000 tons tegner BStG sig for langt den stoerste markedsandel ( ca . 36 %) af forsyningerne i Forbundsrepublikken .

VI . ITALIEN

( 17)

Foelgende italienske virksomheder er involveret :

1 . ILRO SpA, Civate ( Lecco ) ( ILRO )

ILRO er den stoerste italienske eksportoer af armeringsnet til Frankrig .

2 . Ferriere Nord SpA ( Pittini ), Rivoli di Osoppo ( Udine ) ( Ferriere Nord )

Den stoerste del af denne virksomheds eksport gaar til Tyskland .

3 . Martinelli GB Fu GB Metallurgica SpA, Milano ( Martinelli )

Martinelli er en relativt lille producent .

F . Kommissionens kontrolundersoegelser

( 18 )

Den 6 . og 7 . november 1985 foretog tjenestemaend fra Kommissionen i medfoer af artikel 14, stk . 3, i forordning nr . 17 samtidigt og uden forudgaaende varsel kontrolundersoegelser hos syv virksomheder og to sammenslutninger af virksomheder, nemlig Tréfil -

union, Sotralentz, Tréfilarbed Luxembourg/Saarbruecken Sarl, Ferriere Nord SpA ( Pittini ), Baustahlgewebe GmbH, Thibo Draad - en Bouwstaalprodukten, NV Bekaert, Syndicat National du Tréfilage d'acier ( STA ) ( 4 ) og Fachverband Betonstahlmatten eV ( 5 )

( 19 )

Den 4 . og 5 . december 1985 foretog tjenestemaend fra Kommissionen i medfoer af artikel 14, stk . 2, i forordning nr . 17 yderligere kontrolundersoegelser hos ILRO, Martinelli GB, Usines Gustave Boël Afdeling Trébos, Tréfileries de Fontaine-l-Evêque, Frère-Bourgois, van Merksteijn og ZND .

( 20 )

Ved alle disse kontrolundersoegelser blev der fremfundet bilag, som sammen med de yderligere oplysninger, som Kommissionen indhentede ved at begaere oplysninger i henhold til artikel 11 i forordning nr . 17, udgoer det bevismateriale, som ligger til grund for denne beslutning .

G . Efterfoelgende procedure

( 21 )

Den 12 . marts 1987 blev meddelelsen af klagepunkterne tilsendt de paagaeldende virksomheder . Virksomhederne har udtalt sig vedroerende disse klagepunkter .

Den 23 . og 24 . november 1987 fandt der en hoering sted med deltagelse af repraesentanter for de beroerte virksomheder og sammenslutninger af virksomheder .

H . Sammenfattende oversigt over den konkurrencebegraensning, som er gjort til genstand for undersoegelse

( 22 )

De i det foelgende naevnte konkurrencebegraensninger har form af en raekke overenskomster og/eller tilfaelde af samordnet praksis ( i det foelgende kort omtalt som »aftaler «) med fastsaettelse af priser og/eller leveringskvoter samt opdeling af markederne for armeringsnet . Hver af disse aftaler vedroerer i alt vaesentligt ét delmarked ( det franske marked, Benelux-markedet, det tyske marked ), men er dog i samtlige tilfaelde praeget af den graenseoverskridende handel, isaer fordi naesten alle deltagere paa de respektive delmarkeder ( dvs . ogsaa importoererne ) deltog i aftalerne .

I det foreliggende tilfaelde er der ikke saa meget tale om en global aftale mellem samtlige producenter i alle de paagaeldende medlemsstater, som om et kompleks bestaaende af flere aftaler med til dels skiftende deltagere .

Aftalekomplekset har dog ved at regulere de enkelte delmarkeder foert til en vidtgaaende regulering af en betydelig del af Faellesmarkedet .

J . Konkurrencebegraensningen i enkeltheder

I . DET FRANSKE MARKED

1 . Den foerste gruppe aftaler fra 1981/82 mellem franske producenter og producenter i Italien, Forbundsrepublikken Tyskland og Belgien, som traditionelt eksporterede til Frankrig

( 23 )

Den foerste gruppe aftaler kom i stand i 1981/82 mellem franske producenter og producenter i Italien, Forbundsrepublikken Tyskland og Belgien, som eksporterede armeringsnet til Frankrig . Disse aftaler drejede sig ikke kun om priser, men ogsaa om markedsandele og omfattede perioden april 1981 til marts 1982 .

I disse aftaler deltog, foruden de franske producenter, de italienske virksomheder ILRO, Ferriere Nord og Martinelli, de belgiske producenter Boël/Trébos og Tréfileries de Fontaine-l'Evêque ( TFE ) tillige med Cockerill-Sambre-gruppens handelsselskab Frère -

Bourgeois Commerciale ( FBC ), som markedsfoerer TFE's produktion, samt Tréfilarbed ( Tyskland/Benelux ). De efterfoelgende afsnit indeholder beviser baade for tilkomsten af disse aftaler ( betragtning 24 til 29 ) og for de italienske, tyske og belgiske producenters deltagelse ( betragtning 31 til 50 ).

a) Aftalerne fra 1981/82 i enkeltheder

( 24 )

I et notat af 1 . december 1981 vedroerende aaret 1981 naevner hr . Duroux, salgsdirektoer for TU, afdelingen for konstruktionsstaal, bl.a . foelgende :

»Det lykkedes Tréfilunion at bremse stroemmen af importerede varer ved at forberede og faa vedtaget en blokade i form af en overenskomst mellem producenterne, herunder de store udenlandske firmaer . Derefter opstod der en kunstig situation, hvor priserne paa vort marked i 1981 forhoejedes noget, og de importerede maengder i det store og hele holdt sig paa 1980-niveau .«

( 25 )

Denne aftale muliggjorde en betydelig prisstigning . I april 1981 laa priserne paa omkring 1 900 ffr./ton . I

slutningen af 1981 var de naaet op paa 3 000 ffr./ton og var dermed langt hoejere end i andre EF-producentlande, idet prisen i Forbundsrepublikken Tyskland efter omregning var 2 243 ffr./ton, i Italien 2 444 ffr./ton, i Belgien 2 220 ffr./ton og i Nederlandene 2 264 ffr./ton . Disse oplysninger fremgaar af ovennaevnte notat af 1 . december 1981 .

( 26 )

De importerede varers markedsandel af det franske marked, som i januar 1981 havde ligget paa 21 %, var i juli/august 1981 naaet op paa 30 %, men forblev stabil i aarets sidste fire maaneder ( 29 %, 29 %, 32 %, 29 %).

( 27 )

Det fremgaar af det naevnte TU-notat, at aftalen ikke kun vedroerte priser, men ogsaa markedsandele, og at disse andele i vid udstraekning blev beregnet paa grundlag af deltagernes tidligere leverancer . Saaledes forklares det i notatet :

»I droeftelserne mellem producenter fra forskellige lande vedroerende de markedsandele, som skulle fastsaettes, er argumenterne fra dem, som har faaet adgang ( pénétrants ) ved at drage fordel af den opnaaede position paa markedet, oejensynlig meget staerke .

Eksemplet fra Frankrig i forbindelse med den seneste aftale viser, hvor vigtige disse opnaaede positioner er . Det boer tages til efterretning, at formaalet med disse droeftelser ikke er at fastsaette bilaterale kvoter, men ganske enkelt at slaa moent af en situation, der er skabt udefra .«

I samme notat indroemmes det, at prisstabiliteten i hoej grad er betinget af kvantitativ selvdisciplin :

»Hvis prisoverenskomstens overholdelse skal sikres, noedvendiggoer dette i det mindste for de franske producenters vedkommende en kvantitativ selvdisciplin paa deres eget marked paa det nuvaerende niveau .«

( 28 )

Bemaerkningerne i notatet vedroerende TU's eksport til Belgien og Nederlandene, gaar i samme retning :

»Endelig skal det bemaerkes, at vi med henblik paa de samtaler, der sikkert vil blive forberedt med henblik paa en forbedring af de salgspriser, som tilsyneladende er blevet noedvendige for de belgiske og nederlandske producenter, har interesse i at soerge for, at vores position i disse lande anerkendes .«

( 29 )

Aftalen fra 1981 varede fra april 1981 til marts 1982; de kvoter, som blev tildelt de franske producenter, er Kommissionen bekendt fra et dokument, som blev fremsendt med en ledsageskrivelse af 1 . oktober 1982, fremfundet hos TU . Dette dokument indeholder foelgende tabel :

Leverancer af armeringsnet - glat og profileret i Frankrig Virksomhed

1978

1979

1980

1981

Gennemsnit

1978-1981

Kvoter

tons

%

tons

%

tons

%

tons

%

tons

%

(¹)

C.C.G . + M.D .

26 526

13,27

25 939

14,44

27 173

12,90

26 535

13,03

26 543

13,37

13,84

13,40

Gantois

1 355

0,68

1 274

0,71

976

0,46

1 587

0,78

1 298

0,65

1,03

1,00

F.F.M .

9 692

4,85

7 869

4,38

7 970

3,78

7 559

3,71

8 273

4,17

3,72

3,60

S.M.N .

12 249

6,13

11 190

6,23

12 121

5,75

11 852

5,82

11 853

5,97

5,99

5,80

Sotralentz

20 458

10,23

17 273

9,61

20 446

9,70

20 742

10,19

19 730

9,94

10,02

9,70

S.T.P.S .

21 355

10,68

21 565

12,00

30 456

14,46

24 308

11,94

24 421

12,30

12,91

12,50

T.S.E .

8 520

4,26

9 029

5,03

9 485

4,50

9 786

4,81

9 205

4,64

4,03

3,90

T.U .

92 770

46,39

77 212

42,97

92 602

43,95

90 116

44,25

88 175

44,42

44,10

42,70

TECTA

7 039

3,52

8 324

4,63

9 450

4,49

11 149

5,47

8 990

4,53

4,36

100,00

92,60

I alt franske producenter

199 964

100,00

179 675

100,00

210 679

100,00

203 634

100,00

198 488

100,00

Anslaaet import

53 200

21,03

67 600

27,37

67 500

24,28

75 200

26,95

65 900

24,96

Afsaetning i alt ca .

253 000

247 000

278 000

279 000

264 000

(¹) Under hensyn til + TECTA-ARBED .

1 . halvaar 1982 : Franske fabrikanter = 113 000

1 . halvaar 1982 :

Franske fabrikanter =

70 650

Import =

42 350

113 000

tons = 37,50 %.

Som det fremgaar af et hos TU fremfundet referat af

23 . marts 1982 fra TU-direktionsmoedet naaedes der til enighed om, at TU »viderefoerer den gaeldende aftale indtil den udloeber den 31 . marts «.

( 30 )

I det foelgende foeres der bevis for italienske, tyske og belgiske producenters deltagelse i aftalen fra 1981 .

b ) Italiensk deltagelse i den franske markedsaftale af 1981/82

( 31 )

Allerede i oktober 1980 deltog italienske producenter i en samordnet praksis med franske producenter paa det franske marked . Saaledes konstateres det i et telex af 15 . oktober 1980 fra Italmet, repraesentant for Ferriere Nord og Martinelli i Frankrig, til Martinelli :

»Vi kan meddele Dem, at deltagerne i moedet den

9 . oktober i Paris om armeringsnet énstemmigt accepterede de betingelser, man var naaet til enighed om paa moedet i Milano den 3 . oktober; disse vil blive anvendt saaledes . . .«.

I samme telex naevnes de rabatter, som i de forskellige dele af Frankrig skulle gives paa katalogpriserne .

Det omtales ogsaa, at de franske producenter anvender

en rabat, som er ca . 50 til 60 ffr ./tons mindre, og saaledes indroemmer italienerne en indtraengningsmargen .

( 32 )

Den 17 . marts 1981 sendte Italmet et telex til Martinelli, fremfundet hos modtageren, hvori det meddeltes, at de franske producenter havde »taget initiativ til at indkalde til et moede mellem alle producenter ( altsaa ikke kun Tréfilunion, men samtlige franske producenter ), for at undersoege, om de

herskende markedsforhold kan forbedres .« De to hovedemner for moedet var dels vedtagelsen af en aegte prisliste (» listino verità«), dels tildeling af indtraengningskvoter (» de vigtigste eksportoerer til Frankrig er italienerne og belgierne; den tyske indtraengning er prakisk taget uden betydning «). Det fremgaar heraf, at bemaerkningen vedroerende den tyske indtraengning ikke omfatter Arbed, som tegnede sig for 20 000 tons af de i alt 24 000 tons, som i 1980 indfoertes i Frankrig fra Forbundsrepublikken .

I samme telex konstateredes ogsaa, at TU, Usinor ( moderselskab for CCG og STPS ), italienerne og belgierne skulle deltage i moedet, som skulle ledes af hr . Charbaut fra STA . Det blev endvidere erklaeret, at ILRO allerede havde givet tilsagn om at deltage i moedet . I en anden telexmeddelelse, som blev fremfun -

det hos Martinelli og var dateret den 25 . marts 1981,

informerede Martinelli Italmet om, at det ville deltage i det moede, som var berammet til den 1 . april 1981 i Paris .

( 33 )

Moedet fandt sted som planlagt, og en telexmeddelelse af 9 . april 1981 fra Italmet til Martinelli, som blev fremfundet hos Martinelli, indeholdt de katalogpriser, prisreduktioner og indtraengningsrabatter, som man var blevet enige om skulle gaelde for italienerne . Disse betingelser skulle gaelde for ordrer, som blev bekraeftet i perioden fra 13 . april til 15 . maj med leveringsfrister indtil den 29 . maj 1981 . I telexmeddelelsen siges om leveringsmaengderne : »For Italien stadig fastsat til 32 000-33 000 tons; derimod udgoer vores maengde 8 000 tons, som skal fordeles mellem Dem ( dvs . Martinelli ) og Ferriere Nord .« I telexet gives foelgende eksempel paa fastlaeggelse af en prisnotering for standardnet, kodenummer 88 : 2 400 ffr./ton minus midlertidige rabatter : 250 ffr./ton og indtraengningsrabat : 50 ffr./ton = faktisk pris, franko, ufortoldet .

( 34 )

Et memorandum af 9 . april 1981 fra hr . Marie, direktoer for TU's afdeling for armeringsnet og fra 1983 bestyrelsesformand for ADETS, som blev fremfundet hos Ferriere Nord og Martinelli, indeholder de vigtigste afgoerelser paa moedet den 1 . april :

»Vi har taget Deres samtykke til foelgende punkter til efterretning :

IIVI . I tiden fra 1 . april 1981 til 31 . marts 1982 vil Deres virksomhed hoejst levere 4 000 tons paa det franske marked .

IVII . Leverancerne skal ske med saa regelmaessige intervaller som muligt .

VIII . Maanedlig meddelelse af maengderne . . .

IIIV . Justering af over - og underskud : konstaterede forskelle fra de aftalte maengder, som meddeles Dem, udlignes senest to maaneder efter at forskellene er konstateret .

IIIV . Benyttede priser : priserne skal vaere i over -

ensstemmelse med de gaeldende prislister, som rettidig vil tilgaa Dem . . .

IIVI . Information : de franske producenter vil bestraebe sig paa regelmaessigt at holde Dem underrettet om situationen paa markedet, prisbevaegelser m.m . ( konstateringer, prognoser ).

IVII . Tilsagn : De giver tilsagn om at overholde disse overenskomster . . .

VIII . Det italienske marked : Saafremt der skulle blive indgaaet en overenskomst vedroerende armeringsnet paa den italienske marked,

ville de franske producenter efter forhandling vaere forpligtet til at overholde bestemmelserne for dens anvendelse .

IX . De franske producenter indroemmer Dem en saakaldt indtraengningsmargen paa hoejst :

- 40 ffr./ton paa leverancer franko, fortoldet

- 50 ffr./ton paa leverancer, franko, ufortoldet .«

( 35 )

De italienske producenter, som deltog i den franske markedsaftale af 1981/82, var ILRO, Ferriere Nord og Martinelli . Af ovennaevnte telex og memorandum samt af Tréfilunions tabel over »import af armeringsnet fra Italien«, som blev fremfundet hos Ferriere Nord, fremgaar, at foelgende kvoter gjaldt for tolvmaaneders-perioden : ILRO 24 000-25 000 tons, Ferriere 4 000 tons og Martinelli 4 000 tons .

( 36 )

Medens den italienske eksport til Frankrig i 1979 og 1980 androg henholdsvis 37 000 og 37 500 tons, skulle aftalen for de 12 maaneder fra april 1981 til marts 1982 sikre en reduktion til 32 000-33 000 tons . Markedsforsyningerne i Frankrig var i 1980 279 000 tons, men ved moedet i april 1981 regnedes der ikke med mere end 240 000-250 000 tons for aaret 1981 . Den 4 . maj sendte hr . Cattapan, salgsdirektoer for Ferriere Nord, paa anmodning af hr . François fra Italmet om kommentarer til hr. Maries memorandum, et brev, hvori han udtalte : vedroerende »punkt I til II i hr . Maries memorandum, vil leverancerne ske inden for de rammer, De har naevnt, saafremt markedet fortsat holder sig inden for disse rammer «.

( 37 )

Overenskomsten mellem de franske og de italienske producenter blev oejensynlig anvendt i praksis i flere maaneder . Saaledes hedder det i et notat fra Ferriere Nord vedroerende et moede den 20 . oktober 1981 med deltagelse af TU, ILRO, Ferriere Nord, Martinelli og Italmet;

»Resultaterne af aftalen fra marts ( fra 1 . april 1981 ) har i alt vaesentligt vaeret tilfredsstillende og har bevirket en stigning i priserne baade for franskmaendene og for italienerne .«

( 38 )

Den 18. februar 1982 blev der i Paris afholdt et moede med deltagelse af TU, ILRO, Martinelli, Italmet og Ferriere Nord . Hr . Marie ( TU ) erklaerede, at en analyse af markedstendenserne viste, at :

»aftalen fra begyndelsen af 1981 havde foert til de forventede resultater med hensyn til maengde og pris .«

Dette fremgaar af et hos Ferriere Nord fremfundet notat fra repraesentanten for Ferriere Nord . hvori det videre hedder :

»Det franske marked naaede i 1981 op paa ca . 275 000 tons mod de forventede 253 000 tons . Dette skulle ogsaa for italienerne foere til en forbedring, som vil blive droeftet ved det naeste moede i slutningen af juni 1982 .«

( 39 )

Der forekom ikke desto mindre spaendinger mellem partnerne . Statistikkerne for de foerste ni maaneder, hvor aftalerne var gaeldende, viste i henhold til producenternes frivillige indberetninger, at ILRO laa lidt over sine kvoter og Ferriere Nord og Martinelli et godt stykke under deres; toldstatistikkerne tydede derimod paa, at eksporten fra Italien til Frankrig havde overskredet de samlede kvoter vaesentligt . Dette dokumenteres ogsaa af de statistiske oplysninger fra TU, som blev fremfundet hos Ferriere Nord .

( 40 )

Et telex af 15 . marts 1982 fremfundet hos Ferriere Nord fra hr . Castelnuovo fra Boël ( Belgien ) til hr . Pittini fra Ferriere Nord indeholder foelgende meddelelse :

»Hr . Montanelli fra ILRO saelger via en virksomhed i Briançon ret betydelige maengder armeringsnet i Frankrig til priser, der ligger langt under dem, som blev vedtaget som led i den fransk-belgisk-italienske aftale fra begyndelsen af 1981 .«

( 41 )

Italienerne var i marts 1982 foruroliget over de priser, som blev benyttet af de »integrerede« franske producenter, dvs . isaer TU, SMN, CCG og STPS . Paa et moede, som fandt sted i Italien den 8 . marts 1982 med deltagelse af hr . Marie ( TU ), hr . Cattapan ( Ferriere Nord ) og hr . Montanelli, hr . Locatelli og hr . Tedeschi ( ILRO ), erklaerede hr . Marie, at de franske integrerede producenter i marts havde anvendt en midlertidig rabat paa 325 ffr . Ifoelge et telex af 9 . marts 1982 fra hr . François fra Italmet til hr . Cattapan :

»understregede hr . Marie, at der var tale om en tidsbegraenset, midlertidig foranstaltning, og at de franske producenter ikke var forpligtet til at bede deres italienske, belgiske og tyske partnere om tilladelse til at maatte revidere deres liste, men kun skulle underrette dem om den trufne beslutning .«

I telexmeddelelsen henviser hr . François endvidere til, at hr . Montanelli :

»bekraeftede de temmelig barske betingelser i den telexmeddelelse, han for nogle dage siden sendte til hr . Marie, dvs. hans hensigt om at forlade klubben og anvende rabatter paa 600-700 francs .« »Saa nu er vi altsaa i krig . . .« erklaerede hr . François .

( 42 )

Det fremgaar, at der i droeftelser mellem hr . Marie, hr . Boeel (» om armeringsnet paa det franske marked «), hr .

Charbaut ( STA ), hr . Cattapan ( FN ), hr . Montanelli ( ILRO ) og hr . Martinelli ( Martinelli ) blev gjort forsoeg paa at udjaevne meningsforskellene mellem partnerne, saaledes som det fremgaar af hr . Cattapans notat om moedet den 6 . april 1982 i Bruxelles og af hans telex til Italmet ( hr . François ) af 20 . april 1982 . Som et resultat heraf informerede hr . Cattapan ved telex af 19 . april 1982 hr . Marie om den italienske fortolkning af de aftalte foranstaltninger . Denne fortolkning gik ud paa, at den fransk-italienske aftale skulle fortsaette i yderligere tre maaneder, fra april til juni 1982, paa bestemte vilkaar med hensyn til priser og kvoter . Navnlig indeholder telexmeddelelsen af 19 . april 1982 foelgende :

». . .

c . Paa grund af den faelles vilje til at forsoege at forbedre situationen i en sektor, der allerede er under pres som foelge af den ringe efterspoergsel, tilsluttede de italienske producenter sig forslaget om en rabat paa 325 ffr . under prislisten plus en mindre saakaldt indtraengningsrabat . De italienske producenter giver tilsagn om maksimale eksportmaengder til Frankrig for maaned -

erne april, maj og juni paa i alt 7 200 tons, dvs . tre gange 1 800 + 300 + 300 paa den udtrykkelige betingelse, at ovennaevnte prognoser holder stik og udvikler sig regelmaessigt .

. . .

Jeg tror, jeg kan forsikre Dem om, at vort faelles maal er naaet, og vort faelles oenske er opfyldt .

Foelgelig anvendes de trufne afgoerelser fra dags dato, da de er i overensstemmelse med vores aftale .«

I et telex fra hr . Marie til hr . Cattapan af 23 . april 1982 accepteredes denne fortolkning af hr . Marie med visse forbehold, som skulle beskytte de franske producenter, muligvis med undtagelse af Sostral, hvis endelige holdning ikke var kendt paa davaerende tidspunkt . En kopi af telexet blev den 26 . april 1982 sendt til ILRO .

( 43 )

Ferriere Nord og Martinelli anvendte den udvidede aftale med omgaaende virkning, og den 20 . april 1982 modtog de fra deres agent Italmet et telex om, at han havde afsendt foelgende telex til de franske kunder :

»Vi glaeder os over at kunne meddele Dem, at vi fra dags dato modtager ordrer til levering i april/maj/juni paa foelgende betingelser :

1 til 3 ) Tréfilunion-prislisten ( inklusive de i denne fastsatte rabatter ) med fradrag af 385 ffr . ved levering, ufortoldet i Frankrig [385 ffr . = 325 ffr . rabat + 60 ffr . indtraengningsrabat, som aftalt af italienerne og franskmaendene ].

4 )

Vi kan hoejst levere 600 tons/maaned indtil udgangen af juni 1982 ( 300 tons Ferriere Nord ).

5 )

Af logistiske aarsager er blandede leverancer Martinelli/Ferriere Nord ikke mulige . Der bedes taget hensyn hertil i Deres ordrer .

6 )

Efter at vi i to maaneder har forholdt os passive for ikke at skaerpe en allerede spaendt situation, haaber vi nu, at De vil bestille de maengder, De har brug for, hos os for at stoette markedet for armeringsnet .«

[Hr . Cattapan ( FN ) noterede paa sit eksemplar af telexet »ok«.]

( 44 )

Det fremgaar af ovennaevnte beviser, at Ferriere Nord og Martinelli gjorde deres bedste for at holde sig til aftalen fra 1981/82 og gik ind for en forlaengelse af denne . Det fremgaar imidlertid ogsaa, at ILRO ikke altid overholdt aftalen fra 1982 /83, og Kommissionen har ingen dokumentation for, at ILRO gik ind for en forlaengelse af aftalen .

( 45 )

Hvad de franske producenter selv angaar, aftalte de paa et moede den 21 . april 1982, hvor de sammen med TA alle var til stedet ( bortset fra Sotral ), at de for alle nye ordrer med levering i maj ville anvende en maksimumsrabat paa 325 ffr./ton og nedsaette denne til 275 ffr./ton i juni . ( Kilde : Notat af 23 . april 1982 om dette moede fra hr . Knap, TA Frankrig, til hr . Schuerr, TA Luxembourg ).

c ) Den tyske deltagelse i den franske markedsaftale af 1981/82

( 46 )

Den tyske deltagelse i den franske markedsaftale af 1981/82 bestod i alt vaesentligt i TA's deltagelse, som tegnede sig for 85 % af den tyske eksport til Frankrig . Ved aftalen sikredes der TA en kvote . Naermere oplysninger om denne fremgaar af et TU-notat af 23 . oktober 1981 om et moede mellem TU og TA af 20 . oktober 1981 . Paa dette moede

»erklaerede TU, at TA maanedlig skal levere ca . 500 tons til Woippy og Strasbourg ( to filialer af DAVUM ), hvorved det faar ca . 800 tons til overs til de andre aftagere .«

Det betyder, at TA-kvoten var paa 1 300 tons om maaneden eller 15 600 tons om aaret . Dette svarer til en

andel paa 7,4 % beregnet paa grundlag af de franske producenters samlede leverancer i 1980, dvs . med udelukkelse af andre indfoersler ( denne andel bekraeftes af det i betragtning 29 omtalte dokument af 1 . oktober ). I samme moede kritiserer TA :

»den efter deres opfattelse urimeligt store andel, som italienerne og belgierne fik tildelt ved de sidste aftaler, som ogsaa begunstiger TU og CCG . Endvidere finder TA, at det altid er blevet stedmoderligt behandlet paa vores [dvs . det franske] marked, hvor det har vaeret en af de vigtigste leveran -

doerer «.

d ) Den belgiske deltagelse i den franske markedsaftale af 1981/82

( 47 )

De belgiske virksomheder, som deltog i aftalen af 1981/82, var hovedsagelig Frère-Bourgeois/Fon -

taine-l'Evêque ( FBC/TFE ) og Boeel/Trébos . TA deltog dog ogsaa via sit belgiske producent-datterselskab Tréfilarbed Bouwstaal NV, Gent ( TA Gent ).

( 48 )

Med hensyn til FBC/TFE fremgaar det af det i betragtning 46 omhandlede TU-notat af 23 . oktober 1981, at FBC/TFE-kvoten laa paa 4 000 tons om aaret .

»Hvad de seneste aftaler angaar, gaar TA, med hensyn til den af Frère-Bourgeois leverede maengde, ud fra 2 000 tons pr . maaned, medens den i virkeligheden er paa 4 000 tons pr . aar, hvilket hr . Marie har fremlagt skriftligt bevis for over for TA . Rent faktisk har Frère-Bourgeois kun leveret 58 tons siden april .«

( 49 )

Hvad Usines Gustave Boël og dets fabrik Trébos ( Boël/Trébos ) angaar, konstateres foelgende i et notat fra moedet den 1 . april 1981 i Paris :

»Fredag den 3 . april moedes [franskmaendene] med Jacques Boël og Charleroi [dvs . Boël og Frère -

Bourgeois ].«

I en haandskreven notits angives det endvidere, at de »allerede forhandlede« maengder, som foreslaas for belgierne, udgoer 8 000 tons . Da FBC/TFE-kvoten som bekendt var paa 4 000 tons, maa ogsaa Boël/Trébos-kvoten have ligget paa 4 000 tons .

( 50 )

Som allerede naevnt i betragtning 40 beklagede hr . Daniele Castelnuovo fra Boël sig i et telex af 15 . marts 1982 til hr . Pittini fra Ferriere Nord, over, at ILRO leverede armeringsnet i Frankrig til vaesentlig lavere priser end dem, der var aftalt i den fransk-belgisk-italienske aftale fra begyndelsen af 1981 . Ifoelge telexet takker hr . Jacques Boël paa forhaand hr . Pittini for dennes indgriben, og afsenderen tilslutter sig hr . Boël og udtrykker over for hr . Pittini sin taknemmelighed

for dennes »forhindring af markedsforstyrrelser «. Hr . Boël deltog selv i de droeftelser med repraesentanter for de franske og italienske producenter i april 1982 i Bruxelles, som sigtede mod, at ILRO atter skulle deltage i aftalen (jf . hr . Cattapans notits om moedet i Bruxelles den 6 . april 1982 og hr . Cattapans telex af 20 . april 1982 til hr . François fra Italmet, naevnt i betragtning 42 . Boël-gruppen var interesseret heri baade i sin egenskab af belgisk producent og som fransk producent via sit datterselskab Fabrique de Fer de Maubeuge ).

2 . Gruppen af aftaler fra 1983/84 mellem franske producenter og producenter i Italien, Forbunds -

republikken Tyskland og Belgien

( 51 )

Den anden gruppe af aftaler vedroerer hovedsagelig kvoteordninger mellem de integrerede franske producenter [dvs . virksomhederne TU og SMN ( Sacilor-gruppen )] virksomhederne CCG og STPS ( Usinor Gruppen ), de ikke-integrerede franske producenter, herunder Sotralentz, og de paa det franske marked aktive udenlandske virksomheder fra Belgien ( TFE/FBC, Boeel/Trébos, TA ) og Italien ( Ferriere Nord-Pittini, ILRO og Martinelli ) samt Tréfilarbed ( Tysk -

land/Benelux ). Resultaterne af disse forhandlinger er nedfaeldet i den »Protocole d'accord«, der blev udarbejdet i begyndelsen af oktober 1983 .

Sideloebende med disse kvoteordninger var der ogsaa en raekke prisaftaler mellem de naevnte producenter .

I det foelgende goeres der i enkeltheder rede for aftalerne .

a ) Forberedelse

( 52 )

I anden halvdel af 1982 tilfredsstillede aftalerne om beskyttelse af det franske marked ikke laengere flertallet af deltagerne, navnlig fordi nogle virksomheder, frem for alt ILRO og sandsynligvis Sotralentz, ikke laengere medvirkede . I begyndelsen af 1983 var der dog bestraebelser i gang for at genindfoere de aftalte restriktioner paa det franske marked . Saaledes moedtes hr . Charbaut fra STA den 4 . januar 1983 med hr . Montanelli fra ILRO og dennes repraesentant, hr . Barouch fra SOVEP . Hr . Montanelli blev spurgt, om han var parat til at indgaa en aftale om begraensning af indtraengningen paa det franske marked og svarede, at han »haabede at indgaa en ny aftale og kunne forpligte sig paa ILRO's og Pittinis vegne; problemet med Martinelli skulle endnu loeses, men det kunne goeres til

genstand for en saerskilt aftale, hvis hr . Montanelli

ikke kunne intervenere« ( jf . den hos TU fremfundne notits om »moedet vedroerende armeringsnet« paa hotel Michelangelo, Milano, den 4 . januar 1983).

( 53 )

I de hos FN fremfundne notater fra hr . Cattapan naevnes et efterfoelgende moede mellem de »franske integrerede producenter og nogle italienske producenter, som interesserer sig for det franske marked« ( heriblandt hr . Haller, generaldirektoer for CCG, hr . Marie fra TU og hr . Montanelli, hr . Martinelli og hr. Cattapan fra henholdsvis ILRO, Martinelli og Ferriere Nord ) afholdt den 23 . februar 1983 . Paa dette moede blev det franske forbrug i 1983 anslaaet til ca . 225 000 tons . De franske integrerede producenter gjorde krav paa 61 % heraf og var ikke indstillet paa at diskutere dette tal . Paa samme moede aftaltes det, at de oevrige 39 % skulle fordeles som foelger :

»19 % ( ikke integrerede ) franske producenter; 3 % Belgien; 7 % Tyskland; 10 % Italien, svarende til 23 000 tons paa aarsbasis . Denne maengde skal fordeles mellem ILRO, Martinelli og Ferriere Nord og aftales noejagtigt . . .«

»Samtidig paataenkes en prisforhoejelse paa 200-300 ffr ./ton fra april 1983 . Vores kvote [dvs . Ferriere Nords kvote] vil ikke overstige 2 500 tons for 1983, hvis markedet holder sig paa den naevnte stoerrelsesorden . . . Der tilsigtes en yderligere forhoejelse paa 300 ffr . omkring juli .«

( 54 )

Et notat fra hr . Haller ( CCG ) bekraefter foernaevnte kvoter :

»Der naaedes til enighed om en indtraengningssats paa 10 % for italienerne, men de kraever en snarlig prisforhoejelse . Hr . Marie meddelte, at vi maa opnaa Arbeds tilslutning til 7 %, belgiernes til 3 % og de andre franskmaends til 19 % . . . Absolut diskretion vedroerende disse samtaler er noedvendig baade over for de italienske virksomheders repraesentanter i Frankrig og over for andre indtraengende virksomheder eller franske leverandoerer .«

Hr . Stabiumi, som repraesenterede Industrie Siderurgiche Associate ( ISA ), deltog ogsaa i moedet som »garant for aftalen« paa hele den italienske armeringsnet-industris vegne .

( 55 )

Efter dette moede fandt der forhandlinger sted mellem de forskellige beroerte parter, og den 24 . maj 1983 blev sagen forelagt ledelsen af Sacilor, TU's moderselskab . Samme dag sendte hr . Choppin de Janvry, Sacilors direktoer for markedsstrategi og internationale anlig -

gender, et telex til hr . F . Buck fra Tradearbed ( ligesom TA et Arbed-datterselskab ). I dette telex meddeles bl.a . foelgende :

»Dette foelger efter moedet TU ( hr . Marie ), CCG ( hr . Haller ), Arbed ( hr . Schuerr . . .) af 7 . marts 1983 i Luxembourg og moedet TU/Arbed af 28 . marts 1983 . Forhaabningerne om en prisstigning koncentrerer sig nu om en aftale med Arbed om de kvoter, som vi ( den franske sektor) foreslaar dem . Vi erindrer om, at italienerne har indvilliget i at reducere deres leverancer til 10 % af det franske forbrug, og at belgiernes tilsagn praktisk taget er opnaaet . De integrerede franske producenter kraever for deres vedkommende 61 % af forbruget og er ikke villige til at forhandle herom . Dette tal er accepteret af hele den franske sektor .«

I telexet gaas der derefter ind paa de vanskeligheder, der har vaeret mellem de franske producenter og TA med hensyn til en passende kvote for TA . Hr. Buck svarede den 25 . maj 1983 med et telex til hr . Choppin de Janvry, hvori der goeres rede for Arbed/TA's holdning og goeres en »afsluttende forsoningsgestus« med hensyn til TA's kvoter . Herefter foelger et »kompromisforslag« fra de franske producenter, som er indeholdt i et telex af 14 . juni 1983, som blev fremfundet hos TU, og hvori der meddeles hr . Marie ordlyden af et telex af 13 . juni 1983 til hr . Buck fra hr . Jacques Michel, viceadministrerende direktoer for Usinor, CCG's moderselskab . I det foelgende er anfoert forslagets betingelser; de vedroerer »Arbeds andel i leverancerne af armeringsnet paa det franske marked for hurtigt at naa til en aftale om armeringsnet paa dette marked, en aftale, som de andre deltagende parter allerede har tilsluttet sig «:

»- Arbeds luxembourgske fabrikkers [fejlagtigt for »tyske fabrikkers«, da Arbed ikke i Luxembourg har fabrikker, som fremstiller armeringsnet] ret til at levere 6,3 % af den markedsfoerte maengde

»- arbeds belgiske fabrikkers ret til at levere 0,75 % af den markedsfoerte maengde som allerede aftalt

»- fuldstaendig optagelse af specialnet (» sur devis «) i aftalen for at sikre fuldstaendig klarhed i erklaeringerne

»- som modydelse herfor gives der Arbed-gruppen ret til levering af 0,5 % ( altsaa en forhoejelse fra 6,3 % til 6,8 %) for at tage hensyn til denne optagelse .«

Dette tilbud blev accepteret, som det fremgaar af et telex af 22 . juni 1983 fra hr . Albert fra CCG til hr .

Marie indeholdende ordlyden af et telex fra hr . Buck til hr . Michel :

»Efter at have modtaget Deres telex af 13 . juni har jeg beskaeftiget mig med dette problem, og det glaeder mig at kunne meddele Dem, at vi for halvandet aar er indforstaaet med en kvote paa 7,55 % inklusive specialnet til Arbed-fabrikkerne . Dette betyder, at vi har accepteret Deres kompromisforslag, og jeg haaber, at De er tilfreds hermed .

Jeg haaber, at vort samarbejde nu vil foere til en

hurtig forbedring af priserne .« [7,55 % = 6,3 % + 0,5 % + 0,75 %].

( 56 )

Dette haab gik faktisk i opfyldelse : den midlertidige rabat paa TU-basisprisen paa 3 075 ffr./ton var i juni 1983 700 ffr./ton, i juli 650 ffr./ton, i august 600 ffr ./ton, i september 400 ffr./ton og i oktober 275 ffr./ton . Den 1 . november 1983 forhoejedes basisprisen med 125 ffr./ton til 3 200 ffr./ton med en uaendret rabat paa 275 ffr./ton . Den 1 . januar 1984 blev basisprisen forhoejet med yderligere 80 ffr./ton, medens den midlertidige rabat forblev 275 ffr./ton i hvert fald indtil oktober 1984 . Den samlede prisforhoejelse i perioden juni 1983 til januar 1984 var saaledes 630 ffr./ton, svarende til 26 %.

( 57 )

Martinellis faktiske anvendelse af aftalen i juli/august/september 1983 fremgaar af nedenstaaende

telex, som Martinelli sendte til Italmet den 14 . juli 1983 :

»Vi giver Dem ret til at saelge 3-4 vognlaes standardnet, levering med vore lastkoeretoejer, til bestemmelsessteder naer graensen med 400 ffr . rabat paa Tréfilunions katalogpriser og levering i anden halvdel af september, medmindre De har solgt resten af produktionskvoten .«

(58 )

Den 3 . november 1983 sendte hr . Duroux ( TU ) til hr . François fra Italmet ( repraesentant for Ferriere Nord og Martinelli ) et »groenpapir« (» feuille verte «), hvori der for ordrer med levering i december 1983 naevnes basispriserne 3 200 ffr . og 3 290 ffr . samt den midlertidige maksimumsrabat paa 275 ffr./ton .

( 59)

Den 4 . november 1983 klagede hr . Knap fra TA Frankrig til hr. Schuerr ( TA ) i et notat, som blev fremfundet hos TU, over at TA-salgsprognoserne for Frankrig i 1984 havde kunnet ligge paa 27 000 tons armeringsnet, dvs . 11,75 % af en anslaaet omsaetning paa 230 000 tons, medens kvoten paa 7,55 % ville begraense TA's salg til 17 350 tons . »Vi har svaert ved at se, hvordan vi skal kunne fordele de 17 350 tons

armeringsnet for at komplettere de oversigter, som er vedlagt Deres notat «. Dette viser, at aftalen forhindrede TA i at levere hele den maengde til Frankrig, som det ellers kunne have leveret .

b ) »Protocole d'accord« af oktober 1983

( 60 )

Den 4 . oktober 1983 kom den saakaldte »protocole d'accord« i stand . I denne sammenfattedes resultaterne af forskellige forhandlinger . Den omfatter forhandlingerne :

a ) mellem de franske producenter selv, herunder deres sammenslutnigner ADETS og STA ( 6 ) ( Kilde : Haandskreven notits om moedet den 28 . september 1983, hvor fordelingen af kvoterne mellem franske producenter og Arbed blev forberedt, og hvor repraesentanter for TU, ADETS og STA deltog )

b ) mellem franske producenter og Arbed ( jf . betragtning 52 og 54 ), og

c ) mellem de franske, italienske ( jf . betragtning 51 til 53 ) og belgiske producenter ( bortset fra Arbed-Gent ). Den belgiske deltagelse fremgaar af selve »protocole d'accord «.

( 61 )

Den omtalte »protocole d'accord« har foelgende hovedindhold :

iii ) parterne forpligter sig til »noeje at overholde de prisdirektiver, som fastsaettes af sekretariatet ( STA ) for hver leverancemaaned«; sekretariatet har ogsaa til opgave at forvalte den del af aftalen, som vedroerer markedsopdelingen, herunder udarbejdelsen af maanedlige leveranceprogrammer

iii ) andelen af importen fra Belgien, Italien og Forbundsrepublikken Tyskland ( bortset fra Tréfilarbed ) fastsaettes til 13,95 % af forbruget paa det franske marked »som led i en overenskomst mellem disse producenter og de franske producenter« (» dans le cadre d'une convention établie entre ces producteurs et la profession française «)

iii ) de resterende 86,05 % af leverancerne til det franske marked fordeles mellem de underskrivende producenter, som har besluttet, indbyrdes at respektere foelgende leveranceandele :

(%)

iii )

- integrerede fabrikker :

60,50

heraf Sacilor-gruppen

( TU og SMN )

40,50

Usinor -gruppen

( CCG og STPS )

20,00

- andre franske fabrikker :

- inklusive Sotralentz ( 7,60 )

18,00

- Tréfilarbed/Arbed

7,55

heraf St . Ingbert

6,80

Gent

0,75

86,05

iv )

i tilfaelde af overskridelse af kvoterne fastsaettes sanktioner

v )

naevnte »protocole d'accord« gaelder fra 1 . juli 1983 til 31 . december 1984 »med mulighed for forlaengelse i 1985 i forbindelse med de konsultationer, som skal indledes i september 1984 «.

( 62 )

TA's tyske fabrik i St . Ingbert fik, som allerede omtalt, tildelt en markedskvote paa 6,8 %. Der var ingen andre kvoter til tyske fabrikker . Af de 13,95 %, som blev tildelt Italien og Belgien, fik Italien 10 % og Belgien 3,95 % ( TA's fabrik i Gent ikke medregnet ). De 10 % til Italien blev ikke af de franske producenter opdelt mellem Ferriere Nord, ILRO og Martinelli, som selv skulle naa til enighed om opdelingen . Der blev dog indroemmet ILRO et »teoretisk krav« paa 9 % i de beregninger af 10 . august 1984, som tjente til forberedelse af TU's budget for 1985 og 1986 . Den belgiske andel paa 3,95 % blev fordelt med 2,86 % til Boël/Trébos og 1,09 % til FBC/TFE . Dette fremgaar af dokumenter, som blev fremfundet hos TU, og som indeholder maanedlige og kumulative sammenligninger mellem kvoterne og de faktiske leverancer .

( 63 )

Det fremgaar endvidere af ovennaevnte dokumenter,

at boeden for overskridelse af kvoterne var fastsat til

150 ffr./ton .

c ) Anvendelsen af aftalerne i 1983/84

( 64 )

Flere dokumenter med statistiske oplysninger for de enkelte virksomheder viser, at og hvorledes »protocole d'accord« blev benyttet . Da nogle af disse statistikker baerer overskriften ADETS, kan det udledes, at ADETS havde en koordinerende funktion, idet det regelmaessigt indsamlede og til sine medlemmer videregav statistiske data, hvor disses leverancer og markedsandele blev angivet maaned for maaned, saaledes at der kunne foeres kontrol med aftalens anvendelse .

( 65 )

Det fremgaar af disse dokumenter, at aftalen fungerede effektivt i det mindste i de foerste ni maaneder, dvs . fra juli 1983 indtil marts 1984 . Ved udgangen af

marts 1984 angives foelgende kumulative tal sammenholdt med kvoterne :

Leverancer af armeringsnet til det franske marked juli 1983/marts 1984 Virksomhed

Leverede

tons

Andel i procent

Kvote

Faktisk

Usinor-gruppen

29 815

20,00

19,56

( deraf CCG )

( 14 422 )

( 10,35 )

( 9,46 )

( STPS )

( 15 393 )

( 9,65 )

( 10,10 )

Sacilor-gruppen

61 995

40,50

40,67

( deraf TU )

( 51 933 )

( 35,80 )

( 36,04 )

( SMN )

( 7 062 )

( 4,70 )

( 4,63)

Integrerede franske

fabrikker

91 810

60,50

60,24

Uafhaengige franske

fabrikker

26 761

18,00

17,56

( deraf Sotral )

( 11 927 )

( 7,60 )

( 7,83 )

Tréfilarbed/Arbed

11 746

7,55

7,71

Italienerne ( Ferriere Nord,

ILRO, Martinelli )

16 243

10,00

10,66

Belgierne ( Boël,

Frère-Bourgeois)

5 840

3,95

3,83

Deltagende parter i alt

(» contractants «)

( 152 400 )

100,00

100,00

Det er paafaldende, at kun italienerne overskred deres leverancekvoter vaesentligt . Endvidere er kvoteandelene udtrykt som andele af aftaleparternes samlede leverancer til det franske marked . Leverancer fra virksomheder, som ikke deltog i aftalerne, tages ikke i betragtning, men disse leverancer ( hovedsagelig fra Forbundsrepublikken Tyskland og Italien ) udgjorde i de syv maaneder fra september 1983 til marts 1984 kun 8 % af det samlede udbud paa det franske marked .

( 66 )

Det italienske leveranceoverskud skyldes tilsyneladende én producent, nemlig ILRO . Hr . Marie gav foerste gang udtryk for bekymring herover i et telex af

15 . marts 1984 til hr . Cattapan fra Ferriere Nord . Heri udtaler han :

»De er bekendt med, at partnerne accepterede en italiensk andel paa 10 % af forbruget paa det franske marked . Indberetningerne om salget i de seneste fire maaneder viser et mindre overskud paa 0,6 %, som let kan justeres, da det i alt vaesentligt skyldes én af de italienske partnere . . . . . De tre italienske partnere maa ubetinget fastlaegge en klar politik, saa den samlede italienske kvote ikke overskrider de 10 %, som blev aftalt og accepteret under vores droeftelser i juli . For oejeblikket beder jeg Dem afstaa fra noteringer .«

( 67 )

Den 13 . april 1984 sendte hr . Marie paa de franske producenters vegne et yderligere telex til hr . Cattapan med en opfordring til at deltage i et moede mellem belgiske, italienske og franske producenter sammen med Arbed, der ligeledes var indbudt . Indbydelsen var rettet til Boël, Frère-Bourgeois, ILRO, Martinelli, Ferriere Nord, Arbed, CCG, STPS, Sotral, TU og SMN, og moedet fandt sted den 15 . maj 1984 i Paris . To af emnerne for moedet var »at opstille en tidsplan for prisforhoejelser med angivelse af beloeb« og »gensidig markedsindtraengning «.

( 68 )

Foelgende fremgaar af hr . Cattapans notat fra dette moede :

1 . »I de sidste fire maaneder af 1983 blev de aftalte kvoter stort set overholdt . I foerste kvartal 1984 : uregelmaessigheder «.

2 . »Rabatter« i »Belgien og Nederlandene - aftalerne ikke overholdt«.

3 . »Det alvorlige problem med Italien, at en eneste producent tegner sig for de 10 %«.

( 69 )

Det fremgaar af leverancetallene i de dokumenter, som blev fremfundet hos TU, at ILRO i praksis ikke havde overholdt aftalerne siden januar 1984 . Dette ses ligeledes af nedenstaaende oversigt :

Italienske leverancer til Frankrig i henhold til de meddelte oplysninger Maaned

ILRO eller dets

repraesentant SOVEP

Italmet for Ferriere Nord

og Martinelli

Italien

i alt

tons

andel (%)

tons

andel (%)

andel (%)

Januar 1984

1 629

11,14

59

0,41

11,55

Februar 1984

1 044

8,03

228

1,75

9,78

Marts 1984

1 850

10,81

0

0,00

10,81

April 1984

kendes ikke

kendes ikke

kendes ikke

Maj 1984

2 071

12,81

125

0,78

13,59

Juni 1984

1 932

12,22

145

0,92

13,14

( 70 )

Statistikkerne over ILRO's leverancer til Frankrig i indberetningsmaanederne er gennemgaaende hoejere end de ovenfor naevnte angivelser, selv om de bekraefter, at ILRO i februar 1984 igen midlertidigt holdt sig til aftalen . Ordlyden af punkt 3 i hr . Cattapans notat fra moedet den 15 . maj 1984 ( jf . betragtning 68 ) og den omstaendighed, at dette ikke kommenteres, tyder paa, at ILRO ikke deltog i moedet . Det er Kommissionens opfattelse, at ILRO fra maj 1984 ikke laengere kan anses som medvirkende deltager i aftalen .

( 71 )

Et memorandum fra TU af 19 . september 1984 med titlen »Situationen paa markedet for armeringsnet i Frankrig« indeholder bl.a . en redegoerelse for status med hensyn til aftalerne . Det hedder heri :

»Den meget betydelige prisforhoejelse paa armeringsnet i aaret 1983 ( over 1 000 ffr./ton ) foerte i aarets slutning til et hoejest tilladt niveau (» niveau maximum admissible «), navnlig paa baggrund af priserne paa nabomarkederne : BLOEU, Forbundsrepublikken Tyskland, Schweiz, Italien og Spanien . Trods den ringe omsaetning og et ret kraftigt fremstoed fra to »markedserobrere« i foerste halvaar af 1984 fortsatte priserne ogsaa efter slutningen af 1983 med at stige yderligere i det foerste kvartal af 1984 . . . Dette er en umiddelbar foelge af en »prise de conscience« ( bevidstgoerelse ) hos de europaeiske producenter, som opererer paa det franske marked, paa to undtagelser naer : ILRO ( Italien ) og Ho -

rath ( Forbundsrepublikken Tyskland ) . . . [en virksomhed, som ikke deltog i aftalen ]. Ser man paa prisforskellene et dette for tiden et hoejst foruroligende og med sikkerhed prekaert spoergsmaal, som sandsynligvis vil undergrave den »bevidstgoerelse«, som skal vaere skabt ved udgangen af 1984 . Det vil vaere noedvendigt i de kommende uger at optage de droeftelser, som direkte faar indflydelse paa, hvad der skal ske med vores planer for 1985 og 1986 . Vores mest ambitioese og kraevende partner vil vaere Arbed .«

( 72 )

Den 30. oktober 1984 erklaerede hr . Marie i et internt TU-notat :

»Resultaterne af planerne for 1985-1986 afhaenger af to grundlaeggende faktorer, nemlig :

- vores investeringer i traadtraekning og -svejsning . . .

- forhandlingerne for 1985 og om muligt for 1986, som jeg maa foere efter samme model som de forhandlinger, hvis resultater har fundet anvendelse siden september 1983 og ophoerer med udgangen af 1984 .«

( 73 )

I mellemtiden var de belgiske virksomheder i maj og juni begyndt kumulativt at overskride deres kvoter . Statistikkerne viser foelgende billede :

Virksomhed

Kvote

Maj 1984

Juni 1984

Juli 1983 - juni 1984

i alt

tons

andel (%)

tons

andel (%)

tons

andel (%)

1 . Boël/Trébos

2,86

549

3,40

449

2,84

2 . FBC/TFE

1,09

297

1,84

472

2,99

I alt 1 + 2

3,95

846

5,23

921

5,83

8 324

4,16

Aftalepartnerne i alt

100,00

16 161

100,00

15 801

100,00

200 333

100,00

( 74)

For hele 1984 laa den samlede franske import fra Belgien/Luxembourg, dvs . hovedsagelig fra Boël/Trébos, FBC/TFE og Arbed Gent paa 7,4 % af de samlede leverancer til det franske marked, altsaa langt over den kombinerede kvote paa 3,95 % + 0,75 % Gent = 4,7 % for aftaleparternes samlede leverancer .

( 75 )

Hvad Arbed-gruppen angaar, laa deres kumulative leverancer til Frankrig i perioden juli 1983 til juni

1984, dvs . i det foerste aar, hvor 1983/1984 -

aftalerne var gaeldende, en lille smule over kvoten (7,61 % mod 7,55 %). Det fremgaar af statistikkerne for de foerste otte maaneder af 1984, som viser Arbeds andel udtrykt i procent af Arbeds og de franske aftaleparters samlede leveringer, dvs . med udelukkelse af den italienske, belgiske ( bortset fra Gent), tyske ( bortset fra St . Ingbert ) og anden ( ubetydelig ) eksport, at Arbed omkring juli/august 1984 begyndte at overskride sin kvote vaesentligt . Tallene gengives i nedenstaaende oversigt .

Arbeds faktiske andel 1984 Maaned

Som defineret i

det foregaaende (%)

Som fastlagt ved

kvoteaftalen (%)

Januar

Februar

Marts

April

Maj

Juni

Juli

August

7,72

9,20

8,47

8,46

9,11

kendes ikke

13,73

17,90

6,42

7,85

7,00

kendes ikke

7,40

7,35

kendes ikke

kendes ikke

( 76 )

Kommissionen gaar ud fra, at Boël/Trébos, FBC/TFE og Arbed ikke laengere overholdt kvoteaftalerne efter det foerste anvendelsesaar, dvs . fra juni 1984 .

Kommissionen har intet bevis for, at den paataenkte forlaengelse af aftalen efter udgangen af 1984 virkelig fandt sted .

( 77 )

I 1985 kom der en ny aftale i stand mellem tyske og franske virksomheder vedroerende markedsindtraengningen mellem Tyskland og Frankrig . Der goeres naermere rede for denne aftale i forbindelse med gennemgangen af det tyske marked i betragtning 135 til 143 .

II . BENELUX-MARKEDET

( 78 )

Aftalerne vedroerende Benelux-markedet bestaar isaer af :

a ) prisaftaler mellem de vigtigste deltagere paa Benelux-markedet indbefattet ikke-Benelux-producenter, der blev truffet paa regelmaessige moeder mellem disse markedsdeltagere senest fra august 1982 og mindst indtil november 1985

b ) kvoteaftaler mellem tyske producenter, som eksporterer til Benelux, og de oevrige deltagere paa Benelux-markedet, samt aftaler om overholdelse af de af disse markedsdeltagere fastsatte priser for Benelux-markedet

c ) aftaler mellem Benelux-producenter indbyrdes om priser og/eller indbyrdes opgivelse af fremstillingen af bestemte typer af armeringsnet til fordel for konkurrerende virksomheder .

1 . De foerste forsoeg paa at naa til en aftale for Benelux-markedet

( 79 )

Bestraebelserne paa at naa til en aftale mellem deltagerne i Benelux-markedet gaar mindst tilbage til 1980 .

Som det fremgaar af en skrivelse fra Tréfilunion til STA, blev der den 27 . maj 1980 afholdt et moede i Bruxelles mellem de vigtigste virksomheder paa dette marked ( Thibodraad, Arbed, Van Merksteijn, Tréfilunion og Tréfileries de Fontaine-l'Evêque ( TFE )).

Trods lejlighedsvise meningsforskelle, frem for alt vedroerende ansvaret for det lave prisniveau paa det nederlandske marked, var dette moede konstruktivt, idet der blev naaet til enighed om »forsoegsvis i en maaned at overholde en minimumspris paa 900 hfl./ton for standardnet ( markedsprisen var paa dette tidspunkt 850-880 hfl./ton )«. Deltagerne berammede et nyt moede til den 27 . juni 1980 »for at drage konklusionerne af dette foerste forsoeg paa koordination «.

2 . Regelmaessige moeder og prisaftaler mellem de vigtigste markedsdeltagere i Breda og Bunnik ( NL )

a ) Generelle bemaerkninger om tid, sted og genstand for moederne

( 80 )

Moederne fandt sted i hvert fald fra august 1982 og mindst indtil oktober 1985 i Breda ( NL ) og Bunnik (NL ).

( 81 )

Paa disse moeder blev der navnlig indgaaet prisaftaler for Benelux-markedet .

( 82 )

Bevismaterialet vedroerende disse moeder omfatter :

- en raekke telexmeddelelser til Tréfilunion fra hr . R . Peters, som var denne virksomheds agent i Benelux-landene; disse telexmeddelelser indeholder praecise oplysninger vedroerende hvert moede [tidspunkt, sted, deltagere, fravaerende, formaal med moedet ( droeftelse af markedssituationen, forslag eller afgoerelser vedroerende kvoter og/eller priser ), fastlaeggelse af tid og sted for naeste moede]

- udtalelser fra nogle af deltagerne til Kommissionens tjenestemaend under kontrolundersoegelserne

- henvisninger til og omtale af disse moeder i andre dokumenter ( korrespondance, interne rapporter og notater m.m .).

( 83 )

Kommissionen har kendskab til foelgende moeder :

Dato

Sted

1982

26 . 8 . 1982

Breda

1983

12 . 1 . 1983

Breda

11 . 3. 1983

Breda

30 . 8 . 1983

Breda

3 . 10 . 1983

Breda

5 . 12. 1983

Breda

1984

5 . 1 . 1984

Breda

28 . 2 . 1984

Bunnik

29 . 3 . 1984

Breda

11 . 5 . 1984

Breda

24 . 8 . 1984

Breda

28 . 9 . 1984

Bunnik

22 . 10 . 1984

Bunnik

6 . 11 . 1984

Bunnik

19 . 12 . 1984

Bunnik

1985

22 . 1 . 1985

Breda

5 . 3 . 1985

Bunnik

28 . 3 . 1985

Bunnik

24 . 4 . 1985

Breda eller Bunnik

10 . 6 . 1985

Bunnik

26 . 8 . 1985

Bunnik

18 . 10 . 1985

Breda

24 . 10 . 1985

Breda

b ) De enkelte moeder

( 84 )

Moedet den 26 . august 1982 i Breda : Til stede var bl.a . repraesentanter for Thibodraad, Tréfilarbed, Van Merksteijn, Frère-Bourgeois ( FBC ), Boël/Trébos og Tréfilunion . Moedet blev indkaldt af Trébos paa initiativ af hr . Boël .

Indledningsvis droeftedes markedssituationen . Man konstaterede, at »de gaeldende priser er ekstremt lave« ( mindre end 14 000 bfr ., henholdsvis 800 hfl./ton). De maatte tilskrives den »katastrofale situation« i Tyskland ( 685 DM/ton, franko ). Forberedelsen af strukturkrisekartellet i Tyskland blev omtalt . Hr . Boël kraevede en loesning for det belgiske markeds vedkommende . Dette var for ham en betingelse for at deltage i aftalerne (» l'accord «) i Tyskland . Der blev fremsat foelgende forslag : »Det tidligere projekt, som byggede paa tildeling af kvoter til de enkelte deltagere, tages op igen «. Det skulle gennemgaas omhyggeligt af repraesentanterne for Thibodraad ( hr . Broekman ) og Tréfilarbed ( hr . Van den Bossche ). For den mellemliggende periode fastsattes foelgende mindstepris :

15 000 bfr./ton ( 860 hfl./ton ).

Importoererne fra andre lande blev bemyndiget til at nedsaette disse priser med 1 % for at muliggoere en markedsindtraengning .

( Kilde : Telex fra hr . Peters til Tréfilunion dateret

27 . august 1988 med referat fra dette moede .)

( 85 )

Som det fremgaar af dokumenterne, var et af hovedemnerne for dette moede forberedelsen af et kvotekartel . Denne tanke var tydeligvis ikke ny . I moedereferatet ( ovennaevnte telex fra hr . Peters til Tréfilunion ) tales der om »genoptagelse af det tidligere projekt «.

I et internt Thibodraad-dokument (» Operationeel Marketingplan Thibodraad 1981-1982-1983 «) udtrykkes der oenske om aftaler med konkurrenterne . Prisaftaler alene syntes ikke at vaere tilstraekkelige . Det ville vaere »ideelt« foruden priskartellet ogsaa at sigte mod et kvotekartel i betragtning af, at markedet var stagnerende, eksportmulighederne aftog og der herved opstod overkapacitet .

Efter moedet den 26 . august 1982 blev der oejensynlig taget de foerste skridt til skabelsen af et saadant kvotekartel . Til grund for kvotefordelingen blev lagt de deltagende producenters salg paa Benelux-markedet i de forudgaaende fire aar, 1978 til 1981 . Der blev optaget kontakter mellem deltagerne med henblik paa udveksling af tal for leverancer til Benelux-markedet .

I et telex fra Tréfilunion af 2 . september 1982 ( underskrevet C . Marie ) til Trébos ( Boël-gruppen, paa hvis initiativ moedet den 26 . august 1982 var kommet i stand ) staar foelgende :

»Att . hr . de Hornois

I fortsaettelse af vor telefonsamtale af 1 . september 1982 meddeler jeg Dem hermed som lovet tallene vedroerende vores leverancer af armeringsnet til det belgiske og det nederlandske marked :

AAr

Belgien

Nederlandene

1978

9 800 tons

1 900 tons"

1979

8 700 tons

5 450 tons"

1980

5 200 tons

4 200 tons"

1981

4 600 tons

850 tons"

1982 ( 1 . halvaar )

1 800 tons

120 tons«

Hr . Marie anmoder herefter »om at blive holdt underrettet om udviklingen «.

Disse tal skulle oejensynlig tjene til at forberede det kvotekartel, hr . Marie altid havde vaeret staerkt interesseret i, som det ogsaa fremgaar af andre dokumenter af senere dato ( jf . betragtning 98 og 101).

( 86 )

Paa moedet den 12 . januar 1983, hvor repraesentanter for Thibodraad, Tréfilunion, ZND, Trébos, Frère Bourgeois og Tréfilunion deltog, blev der paa ny gjort forsoeg paa at fastsaette mindstepriser, idet dette skulle ske trinvis i loebet af de tre foelgende maaneder : fe -

bruar, marts og april 1983 . Hver maaned skulle prisen paa det paagaeldende produkt forhoejes med 20 hfl . eller 350 bfr . som vist nedenfor :

Februar 1983

Marts 1983

April 1983

Produkt

hfl .

bfr .

hfl .

bfr .

hfl .

bfr .

Standardnet

800

14 250

820

14 600

840

14 950

Katalognet

835

14 850

855

15 200

875

15 575

Kilde : Telex fra hr . Peters til TU dateret 17 . januar 1983 .

( 87 )

Paa moedet den 11 . marts 1983, hvor repraesentanter for Thibodraad, Tréfilarbed, Van Merksteijn, ZND, Frère-Bourgeois, Trébos og TU deltog, blev det indledningsvis konstateret, at de mindstepriser, som blev vedtaget paa det foregaaende moede den 12 . januar 1983, ikke var blevet overholdt . Priserne var lavere end vedtaget . I Tyskland var de lidt hoejere end i Benelux . Van Merksteijn bebrejdede visse andre producenter ( Thibodraad, Tréfilarbed, FBC og Trébos ), at de ikke havde kontrol over deres handels-datterselskaber; disses adfaerd bidrog til at holde markedspriserne paa et lavt niveau . Det blev aftalt at afvente en eventuel udvikling i prisen paa valstraad, inden man traf en ny afgoerelse . For den mellemliggende tid blev foelgende priser fastsat for de to typer armeringsnet ( standard - og katalognet ):

Standardnet : 840 hfl . = 14 950 bfr .

Katalognet : 870 hfl . = 15 500 bfr .

Kilde : Telex fra hr . Peters til TU dateret 14 . marts 1983 .

( 88 )

Paa moedet den 30 . august 1983 mellem repraesentanter for Thibodraad, Tréfilarbed, Van Merksteijn, Frère-Bourgeois, Trébos, ZND og TU droeftedes indledningsvis markedssituationen . Det naevntes, at priserne paa standardnet laa omkring 17 000 bfr./ton . Tyskerne syntes at vaere mindre aktive i Benelux, hvilket ville goere en prisforhoejelse mulig . Der blev saaledes naaet til enighed om en pris paa 1 000 hfl./ton eller 18 000 bfr./ton for lagernet ( standardnet ) og paa 1 100 hfl./ton eller 20 000 bfr./ton for katalognet ( Kilde : Telex fra hr . Peters til TU, dateret 8 . september 1983 ).

( 89 )

Paa moedet den 3 . oktober 1983 mellem repraesentanter for Thibodraad, Tréfilarbed, Van Merksteijn, Frère-Bourgeois, Trébos, ZND og TU blev det indledningsvis konstateret, at priserne laa omkring 17 000 bfr./ton . Der opnaaedes enighed om fortsat at tilstraebe de priser, som var blevet fastsat paa det foregaaende moede ( 30 . august 1983 ), dvs . 1 000 hfl . eller 18 000 bfr . for standardnet og 1 100 hfl . eller 20 000 bfr . for katalognet ( Kilde : Telex fra hr . Peters til TU dateret 7 . oktober 1983 ).

( 90 )

Paa moedet den 5 . december 1983 mellem repraesentanter for Thibodraad, Tréfilarbed, Van Merksteijn, Frère-Bourgeois, Trébos, ZND, Baustahlgewebe ( BStG ) og TU droeftedes indledningsvis markedssituationen. Man konstaterede et betydeligt prisfald ( fra 17 800 bfr . til 17 000 bfr . eller endog til 16 800 bfr./ton i Belgien og fra 980 hfl . til 950 hfl . eller endog 930 hfl./ton i Nederlandene ).

Ansvaret herfor havde foerst og fremmest tyskerne samt Van Merksteijn, som havde fulgt disses eksempel . Derfor blev der inviteret to repraesentanter for Baustahlgewebe GmbH, Duesseldorf ( BStG ), nemlig hr . Schmitz og hr . Buschmann ( i hr . Peters' telex af 7 . december 1983 til Tréfilunion staar der fejlagtigt »Schmit« og »Durschmann «) til at deltage i moedet . Under moedet viste det sig, at »de tyske repraesentanter« ikke kontrollerede alle tyske producenter for saa vidt angik disses eksportvirksomhed til Benelux . Producenterne Crampe og Hochwald afsatte betydelige maengder paa Benelux-markedet til meget lave priser . De nederlandske producenter ville derfor tage spoergsmaalet op direkte med Duesseldorf for at komme i kontakt med de paagaeldende virksomheder . Det ansaas for meningsloest at fastsaette priser for den mellemliggende periode . Man skulle blot tilstraebe en pris paa mellem 930 og 980 hfl./ton for Nederlandene og mellem 16 800 og 17 800 bfr ./ton for Belgien ( Kilde : Telex fra hr . Peters til TU af 7 . december 1983 ).

( 91 )

Moedet den 5 . december 1983 er saerlig betydningsfuldt, fordi der for foerste gang deltog to repraesentanter for BStG, der, som det fremgaar af formuleringen i telexet, betragtedes som repraesentanter for de tyske producenter .

( 92 )

Dette moede havde en vigtig konsekvens : Den 15 . december 1983 sendte BStG's direktoer hr . Michael Mueller foelgende telex til Thibodraad :

»Att . hr . Broekmann og hr . Houtbraken

Vedr .: Moedet i Breda den 5 . december 1983

Mine kolleger Buschmann og Schmitz har meddelt mig resultatet af ovennaevnte moede . Allerede forud for moedet havde jeg omhyggeligt analyseret udviklingen i den gensidige indtraengning mellem Belgien, Tyskland og Nederlandene; desvaerre var Buschmann og Schmitz ikke fuldt orienteret herom .

Der eksisterer utvivlsomt helt konkrete enkeltproblemer, hvis betydning dog ikke tilnaermelsesvis har det paastaaede omfang . Den nedgang i maengderne, som man nu beklager sig over i alle lande, er i oevrigt kun typisk saesonbetonet og normal .

I stedet for kun at rette bebrejdelser og krav til det tyske kartelfaellesskab og dets formand, burde man

i nabolandene ogsaa lige taenke paa, at de prismaessigt i hoej grad drager fordel af denne markedsordning i Tyskland . Hvad ville der ske med priserne i vore lande uden dette kartel?

Som De ved, forsoeger jeg i alles interesse naturligvis ogsaa at tage mig af de smaa udbrydere, eller i det mindste bremse dem . Jeg vil dog klart understrege, at den stoerste stigning i den graenseoverskridende handel er stigningen fra Belgien til Tyskland, som - i betragtning af den naere kontakt med Boël - tydeligvis skyldes den belgiske producent nr . 2 . Der er vel at maerke ikke tale om genindfoersel . En saadan har fundet sted med nogle faa lastkoeretoejer, men er forlaengst ophoert .

Ogsaa i Tyskland er priserne paa lagernet i forhold til markedsprisniveauet, som toppede i oktober, i mellemtiden overalt faldet til mindsteprisniveauet og ligger saaledes reelt nogle snese DM lavere end i oktober .

Jeg vil hermed ikke bestride, at isaer én tysk producent af net har oeget sine leverancer til de vestlige nabolande . Paa den anden side kan jeg ikke helt forstaa Deres klage over firmaet Crampe, da netop De ved, at dette firma nu naesten kun leverer armeringsstaenger og ikke net til Nederlandene .

Jeg gentager : Der findes problemer, som er overskuelige, og som vi skal og vil loese . Jeg er ogsaa parat hertil . Men jeg kan ikke acceptere en scenario, hvor kun tyske producenter skal saettes paa anklagebaenken . Den tyske kartelaftale tillader i oevrigt heller ikke nogen retligt bindende bestemmelser i forbindelse med eksport . Der kan altsaa kun blive tale om fornuftige samarbejdsdroeftelser mellem vore grupper, og disse droeftelser skulle i kraft af kartelaftalen i Forbundsrepublikken Tyskland ikke vaere blevet vanskeligere, men tvaertimod lettere .

Jeg har naturligvis ikke noget imod, at den belgiske og/eller hollandske gruppe tager kontakt med nogle af de tyske producenter . Af rent tidsmaessige aarsager er det dog ikke muligt at arrangere et moede mellem alle beroerte parter paa denne side jul .

Jeg forstaar, at det naeste moede Nederlandene/Belgien skal finde sted den 5 . januar 1984 i Breda . Hvis det oenskes, er jeg rede til at deltage i dette moede, og jeg regner med at raade over temmelig noejagtige eksporttal for de paagaeldende tyske producenter .

Vort beredskab til at holde eksporten til nabolande paa status quo eller ikke at foroege dem mere end importen fra disse lande er i princippet uaendret .

Paa grund af fabriksferien i den foerste uge af januar vil der dog naeppe vaere andre tyske producenter, som kan ledsage mig den 5 . januar 1984 .

Jeg beder Dem droefte min holdning med Deres kolleger fra Breda-runden og meddele mig Deres synspunkter .

Med venlig hilsen

Michael Mueller .«

( 93 )

En kopi af dette telex blev af Thibodraad sendt til Tréfilarbed i Gent-Brugge med anmodning om en reaktion herpaa senest tirsdag den 20 . december 1983, for at »vi i tilslutning dertil kan meddele hr . Mueller vort standpunkt« ( Kilde : Skrivelse fra Thibodraad til Tréfilarbed Gent-Brugge dateret 16 . december 1983 ).

Hr . M . Mueller er samtidig formand for Fachverband Betonstahlmatten og for Tilsynsraadet for Strukturkrisekartelselskabet af Tyske Producenter af Armeringsnet under det af Bundeskartellamt i maj 1983 godkendte strukturkrisekartel ( i ovenstaaende telex betegner han sig selv som »formand for det tyske kartelfaellesskab «).

I telexet indroemmer hr . M . Mueller, at i det mindste én af producenterne ( der taenkes paa Hochwald ) har foroeget sine leverancer til Benelux . Det kan heraf konkluderes, at i hvert fald BStG har overholdt aftalen . Thi ogsaa de klager, som blev rettet til BStG, vedroerte ikke BStG, men andre tyske producenter . BStG's overholdelse af aftalen vedroerende priser og kvantitative restriktioner for de tyske leverancer til Benelux fremgaar af en anden saetning i hr . M . Muellers telex til Thibodraad, hvori han erklaerer, at han »i alles interesse« bestraeber sig paa »ogsaa at tage fat paa de smaa udbrydere eller i det mindste at begraense deres virksomhed «. BStG, som hr . Mueller er direktoer for, og som har en markedsandel paa mindst 36 % af det tyske marked, hoerer med sikkerhed ikke til de »smaa udbrydere «.

Den naevnte aftale eksisterede allerede foer telexet blev afsendt, dvs . foer den 15 . december 1983 ( den kom i stand i tiden efter kartellets oprettelse ), og varede mindst indtil Kommissionens kontrolundersoegelser blev paabegyndt ( 6 . og 7 . november 1985 ).

Aftalen gjaldt ikke blot kvoter, men ogsaa overholdelsen af de priser, der var aftalt for Benelux-markedet . Dette fremgaar af den naere sammenhaeng mellem kvoter og priser, saaledes at en foroegelse af eksporten haenger sammen med prisunderbud . Dette fremgaar

ogsaa af den kritik, som paa moedet den 5 . december 1983 ( jf . betragtning 90 ) blev rettet mod de tyske producenter Hochwald og Crampe, nemlig at disse producenter »afsatte betydelige maengder paa Benelux-markedet til meget lave priser «.

( 94 )

I den forbindelse er det af saerlig betydning, at hr . M . Mueller i dette telex optraeder som »formand for det tyske kartelfaellesskab« og paa samtlige tyske producenters vegne tager stilling til kritikken samt afgiver forklaringer paa andre producenters adfaerd, gaar ind for »samarbejdsdroeftelser mellem vore grupper«, erklaerer sig parat til at meddele »temmelig noejagtige eksporttal for de paagaeldende tyske producenter« og endelig udtrykker, »at der stadig er beredskab til at holde eksporten til nabolande paa status quo eller til ikke at foroege dem mere end importen fra disse lande«, en formulering, der gaelder samtlige og ikke blot enkelte virksomheders indfoersler fra og udfoersler til de paagaeldende lande . Herved forsoegte hr . M . Mueller at give det indtryk, at han ikke kun udtalte sig som repraesentant for sin egen virksomhed og afgav tilsagn for denne, men ogsaa optraadte som repraesentant for den tyske »gruppe«, dvs . brancheorganisationen eller strukturkrisekartellet, som oekonomisk set i forvejen og medlemsmaessigt set naesten ( med undtagelse af tre smaa virksomheder ) var identisk med brancheorganisationen, helt bortset fra de oevrige personmaessige sammenkaedninger .

Dette indtryk forstaerkedes yderligere af, at hr . M . Mueller sendte dette telex til Thibodraad med anmodning om »at droefte min holdning med Deres kolleger fra Breda-runden ( dvs . den belgisk-nederlandske »gruppe «) og meddele mig Deres synspunkter «.

( 95 )

I moedet den 5 . januar 1984 medvirkede foruden de saedvanlige deltagere ( Benelux-producenterne og TU ) ogsaa repraesentanter for BStG ( hr . Mueller, hr . Buschmann og hr . Ruthotto ). De saedvanlige deltagere kraevede af repraesentanterne for BStG, at de ikke forstyrrede Benelux-markederne gennem eksport af betydelige maengder til meget lave priser .

Som svar paa denne kritik fra Benelux-producenterne henviste de tyske repraesentanter til belgiske producenters ( Boël og paa det seneste TFE/FBC ) eksport af lignende maengder til Tyskland . Heroverfor gjorde de belgiske producenter gaeldende, at de a ) overholdt priserne paa det tyske marked, og b ) at man skulle droefte procentdele af markedsmaengden og ikke maengder udtrykt i tons .

Hvar priserne angaar, blev der »med henblik paa en tilnaermelse til de faktiske markedsforhold« truffet beslutning om en prisnedsaettelse paa 50 hfl./ton . Foelgende priser skulle gaelde for foerste kvartal 1984 :

Standardnet : 950 hfl./ton eller 17 100 bfr./ton

Katalognet : 1 050 hfl./ton eller 18 900 bfr./ton

( Kilde : Telex fra hr . Peters til TU dateret 11 . januar 1984 ).

( 96 )

I moedet den 28 . februar 1984 i Bunnik deltog foruden de saedvanlige deltagere endnu engang repraesentanterne for BStG . Ved droeftelsen af markedssituationen konstateret man, at de fastsatte priser ikke blev overholdt, vel at maerke ikke kun af tyskerne ( Crampe og Hochwald ), men ogsaa af Van Merksteijn og selv af Thibodraad, og at flertallet af de oevrige producenter fulgte med for at opnaa ordrer .

Repraesentanterne for BStG erklaerede, at de forsoegte at faa Crampe og Hochwald til at overholde priserne paa Benelux-markedet; men de havde kun lidt indflydelse paa disse to virksomheder, som altid havde fulgt deres egen handelspraksis . Heraf kan sluttes, at i det mindste BStG overholdt de aftalte priser .

Paa moedet blev der ogsaa fremsat forslag om at oprette et krisekartel med fastsaettelse af kvoter, oejensynlig efter tysk forbillede . Dette forslag blev dog kategorisk afvist af Van Merksteijn, som samtidig vendte sig mod Thibodraad og angreb staalkoncernerne for at tillade deres handelsfilialer at fremkalde en prisudhulning ved at skaerpe konkurrencen mellem producenterne .

Der blev endnu en gang udtrykt oenske om, at de aftalte mindstepriser i fremtiden ville blive overholdt .

I oevrigt blev der truffet beslutning om en omgaaende prisforhoejelse paa 10 hfl./ton for to typer af armeringsnet ( standard- og katalognet ):

Standardnet : 960 hfl./ton eller 17 300 bfr ./ton

Katalognet : 1 060 hfl./ton eller 19 100 bfr./ton .

En yderligere prisforhoejelse paa 40 hfl . eller 700 bfr./ton blev besluttet med virkning fra 15 . marts 1984 . Et nyt moede blev berammet til den 29 . marts 1984 . ( Kilde : Telex fra hr . Peters til TU dateret 4 . marts 1984 ).

( 97 )

I mellemtiden afholdtes der den 22 . marts 1984 et saerligt moede vedroerende det belgiske marked . Baggrunden og genstanden for dette moede fremgaar af et telex af 26 . marts 1984 fra Boël/Trébos ( hr . De Hornois ) til Tréfilunion ( hr . Marie ) med foelgende ordlyd :

»Efter moedet den 22 . marts 1984 vedroerende det belgiske marked blev priserne for armeringsnet for

marts/april forhoejet fra 17 400 bfr . til 18 500 bfr . Der paataenkes en prisforhoejelse paa 500 bfr./ton for maj . Vi anmoder om, at hr . Peters ( Tréfilunions agent paa Benelux-markedet ) underrettes herom, idet vi har konstateret, at De er aktiv paa det belgiske marked og interesserer Dem for dette marked til trods for hr . Peters' erklaeringer paa det seneste moede i Breda .«

Tréfilunion svarede med et telex af 3 . april 1984, hvori hr . Marie udtrykte tilfredshed med prisforhoejelsen, meddelte praecise oplysninger om Tréfilunions eksport til Belgien samt om pristilbud for bestemte maengder for de foerste tyve dage af marts 1984 og erklaerede, at pristilbuddene svarede til, hvad man var blevet enige om paa moedet den 28 . februar 1984 i Bunnik . I oevrigt havde Tréfilunion gjort hvad det kunne for ikke at bringe de beslutninger, som var truffet vedroerende priserne paa det belgiske marked, i fare .

( 98 )

I samme telex siges det videre, at Tréfilunion ogsaa fremover oensker at saelge paa det belgiske marked . I den sammenhaeng henviste Tréfilunion Boël til sine salgstal fra de foregaaende aar . Der blev opfordret til forhandling om betingelserne for Tréfilunions salgsvirksomhed i Belgien . Disse betingelser kunne eventuelt svare til dem, som blev praktiseret af Boël i Frankrig for et begraenset kontingent, saaledes som det var blevet aftalt den 6 . juli 1983 med hr . Jacques Boël i Paris .

( 99 )

I moedet den 29 . marts 1984 i Breda deltog de saedvanlige producenter og BStG . Van Merksteijn deltog ikke .

Ved droeftelsen af markedssituationen konstateredes et fald i efterspoergslen . Man konstaterede ogsaa, at de priser, som var blevet fastsat paa det foregaaende moede, ikke var blevet overholdt . Tyskerne, Van Merksteijn og Thibodraad fik ansvaret herfor .

Som aftalt paa det foregaaende moede blev foelgende nye basispriser vedtaget :

Standardnet ( lagernet ): Nederlandene 1 000 hfl./ton, Belgien 18 500 bfr./ton

Katalognet : Nederlandene 1 120 hfl./ton, Belgien 20 400 bfr./ton .

Man udtrykte endnu engang oensket om, at »disse aftalte priser i fremtiden ville blive overholdt «. ( Kilde : Telex fra hr . Peters til TU dateret 4 . april 1984 ).

( 100 )

Det naeste moede var oprindelig fastsat til den 4 . maj 1984, men blev saa udsat til den 11 . maj 1984, fordi nogle af deltagerne ikke kunne vaere til stede den 4 . maj . Thibodraad meddelte ved telex af 3 . maj 1984

den aendrede dato bl.a . til Tréfilunion og indboed til moedet den 11 . maj 1984 . Hvilke spoergsmaal, der blev droeftet paa selve moedet ( den 11 . maj 1984 ), fremgaar af et telex af 15 . maj 1984 fra hr . Peters til Tréfilunion . Hr . Peters selv kunne ikke deltage i moedet, men blev underrettet om dettes resultater af hr . Van den Bossche ( Tréfilarbed ) og hr . De Rijbel ( Frère-Bourgeois ).

Der blev truffet beslutning om en prisnedsaettelse paa 20 hfl./ton, for at bringe priserne mere paa linje med de faktiske markedspriser .

Foelgende priser skulle gaelde for maanederne maj, juni og juli 1984 :

Standardnet : Nederlandene 980 hfl./ton, Belgien 17 850 bfr./ton

Katalognet : Nederlandene 1 100 hfl./ton, Belgien 20 000 bfr./ton .

Det naeste moede blev berammet til den 24 . august 1984 .

( 101 )

I mellemtiden indkaldte Thibodraad dog til et hastemoede den 26 . juni 1984 i anledning af den konstaterede prisudhulning i Belgien og Nederlandene .

Tréfilunion svarede ved telex af 21 . juni 1984 . Deri understreges indledningsvis, at Tréfilunion havde »gjort alt« for at bidrage til den tilstraebte prisforhoejelse gennem »anvendelse af de anbefalede priser, tilbagetraekning af tilbud i det omfang deres priser forventedes forhoejet; faktisk salg : 7 tons siden aarets begyndelse, ikke mere .« Ganske vist kunne TU ikke varigt holde sig uden for det belgiske marked, »da vore tidligere referencer ( dvs . salget i de foregaaende aar ) er kendt «. Tréfilunion satte som en betingelse for at deltage i dette moede, at det foerte til fastsaettelse af markedsandele, og at Tréfilunion ville blive hoert paa samme maade og paa samme vilkaar som de belgiske producenter blev det i forbindelse med det franske marked .

( 102 )

I moedet den 24 . august 1984 blev der, i betragtning af de lave markedspriser ( som ikke kun tyskerne, men ogsaa Van Merksteijn og Trébos blev gjort ansvarlige for ), truffet beslutning om en prisnedsaettelse paa 40 hfl./ton med henblik paa en tilpasning til det faktiske markedsnivau . De nye priser var :

Standardnet : Nederlandene 940 hfl./ton, Belgien 17 100 bfr./ton

Katalognet : Nederlandene 1 060 hfl./ton, Belgien 19 300 bfr./ton .

( Kilde : Telex fra hr . Peters til TU dateret 31 . august 1984 ).

( 103 )

Paa moedet den 28 . september 1984 i Bunnik blev der paa baggrund af den ringe efterspoergsel, som angivelig

skyldtes tyskernes underbud, truffet beslutning om en ny prisnedsaettelse paa 20 hfl./ton . De nye priser var :

Standardnet : 920 hfl./ton henholdsvis 16 560 bfr./ton

Katalognet : 1 040 hfl./ton henholdvis 18 720 bfr./ton .

( Kilde : Telex fra hr . Peters til TU dateret 1 . oktober 1984 ).

( 104 )

Paa moedet den 22 . oktober 1984 i Bunnik besluttede man, trods den vedvarende ringe efterspoergsel og de tyske underbud, at bibeholde de priser, som var blevet vedtaget paa det foregaaende moede den 28 . september 1984 . ( Kilde : Telex fra hr . Peters til TU dateret 30 . oktober 1984 ).

( 105 )

De to naeste moeder fandt sted i Bunnik den 6 . november og den 19 . december 1984 . Dette fremgaar af en erklaering fra ZND til Kommissionens tjenestemaend den 6 . december 1985 .

( 106 )

Paa moedet den 22 . januar 1985 blev der truffet beslutning om foelgende priser for foerste kvartal :

Standardnet : Nederlandene 920 hfl./ton, Belgien 16 400 bfr./ton

Katalognet : Nederlandene 1 030 hfl./ton, Belgien 18 400 bfr./ton .

Paa dette moede deltog Van Merksteijn paa ny og erklaerede sig indforstaaet med fastsaettelsen af disse priser. ( Kilde : Telex fra hr . Peters til TU dateret 24 . januar 1985 ).

( 107 )

Paa moedet den 5 . marts 1985 foreholdt man Van Merksteijn, at han solgte 1 500 bfr./ton under prisen i Belgien . Trods den vedvarende underbud blev der truffet beslutning om en prisforhoejelse for andet kvartal 1985 . Foelgende priser blev fastsat :

Standardnet : Nederlandene 980 hfl./ton, Belgien 17 450 bfr ./ton

Katalognet : 1 090 hfl./ton, Belgien 19 400 bfr./ton .

( Kilde : Telex fra hr . Peters til TU dateret 15 . marts 1985 ).

( 108 )

Der fandt yderligere to moeder sted, den 28 . marts og den 24. april 1985 . Dette fremgaar af oplysninger fra nogle af deltagerne ( f.eks . Van Merksteijn ) til Kommissionens tjenestemaend samt af interne dokumenter ( notat af 24 . april 1985 fra hr . Debelle ( Frère-Bourgeois ) til hr . Wylenmann; jf . ogsaa betragning 153 ).

( 109 )

Det fremgaar af et telex fra ZND til Thibodraad af 1 . juli 1985, at der paa disse moeder blev truffet prisaftaler for tredje kvartal 1985 .

Under henvisning til et telex fra en kunde ( Heusden-Zolder ) til Thibodraad dateret 28 . juni 1985, som ved en fejltagelse indgik til ZND, og hvori kunden bekraefter en ordre paa net til en pris af 20,5 bfr./kg, henviser ZND Thibodraad til, at denne pris, som svarer til 1 140 hfl./ton, »ikke er helt i overensstemmelse med vore aftaler i Breda . . .«

Heraf kan sluttes :

- at der for tredje kvartal havde fundet et moede sted i Breda ( moedet af 5 . marts 1985 for andet kvartal fandt sted i Bunnik )

- at de aftalte priser var hoejere end for andet kvartal 1985, ellers ville prisen paa 1 140 hfl./ton have ligget inden for prisrammen for andet kvartal 1985 ( 1 090 hfl./ton )

- at Thibodraad af ZND opfordres til at overholde de aftalte priser .

( 110 )

Ved moedet den 18 . oktober 1985 i Breda blev der ( ifoelge Trébos' repraesentant, hr . de Hornois, som over for Kommissionens tjenestemaend bekraeftede, at dette moede fandt sted ) droeftet priser . Selv om hr . de Hornois ikke ville betegne »resultatet« af dette moede som en prisaftale, kan det af den formulering, at en pris paa 19 000 bfr . paa det belgiske marked ville vaere »acceptabel«, sluttes, at der ogsaa paa dette moede blev truffet prisaftaler .

( 111 )

Det sidste moede, som Kommissionen er bekendt med, fandt sted den 24 . oktober 1985 i Breda . Dette indroemmede nogle af deltagerne ( Van Merksteijn, BStG ) under kontrolundersoegelserne . Derudover er Kommissionen i besiddelse af et telex fra Thibodraad til BStG dateret 15 . oktober 1985, hvori det forklares hr . M . Mueller, hvorledes man naar til det sted, hvor moedet afholdes .

( 112 )

De bilag vedroerende moederne, som er i Kommissionens besiddelse, viser at der eksisterede et priskartel paa Benelux-markedet i hvert fald fra udgangen af august 1982 og mindst indtil indledningen af Kommissionens kontrolundersoegelser ( november 1985 ). Dannelsen af et kvotekartel lykkedes ikke - i det mindste ikke inden for rammerne af disse moeder ( jf . betragtning 84, 85, 96, 98 og 101 ). Forsoeg i den retning strakte sig tilsyneladende ikke laengere end til meddelelse af afsaetnings - eller eksporttal til konkurrenterne ( jf . betragtning 85 ).

De fleste virksomheder, som deltog i moederne i Breda og Bunnik, har i deres svarskrivelser og i deres redegoerelser under hoeringen den 24 . november 1987 ikke naegtet, at de deltog i moederne, men paastod dog, at formaalet med disse ikke var at fastsaette priser, men kun at udveksle prisinformationer . Endvidere skulle

disse moeder ses som et forsoeg paa »at skabe lidt orden paa markedet« eller »at skaffe sig bedre oplysninger om markedet, for at overtage ansvaret og korrigere den kommercielle politik «. I hvert fald paastaas det, at disse priser ikke havde nogen reel indflydelse paa markedet . Ogsaa oprettelsen af strukturkrisekartellet i Tyskland ( jf . betragtning 126 ) blev benyttet som begrundelse for disse moeder . I oevrigt henviste nogle virksomheder uden for Benelux ( Tréfilunion, BStG ) til deres ringe markedsandel paa Benelux-markedet . I den sammenhaeng henvises til del II ( Retlig vurdering ), betragtning 168 ff .

3 . Kontakter og aftaler mellem Benelux-producenterne

( 113 )

Senest fra 1980 fandt der lejlighedsvise indbyrdes kontakter sted mellem forskellige Benelux-producenter . De aftaler, som blev indgaaet ved disse kontakter, havde oprindelig bilateral karakter . Kontakterne blev lidt efter lidt intensiveret og foerte senere til regelmaessige moeder mellem naesten alle de producenter af armeringsnet, som var aktive paa Benelux-markedet .

Ogsaa efter ivaerksaettelsen af disse regelmaessige moeder var der fortsat lejlighedsvis bilaterale kontakter med henblik paa at loese eventuelle uloeste problemer mellem de enkelte producenter og naa til en bedre regulering af markedet.

Disse aftaler drejede sig om priser og/eller gensidig opgivelse af fremstillingen af bestemte typer armeringsnet til fordel for konkurrenter .

a ) Trilaterale kontakter og aftaler mellem Tréfilarbed - Van Merksteijn -

Thibodraad

( 114 )

Disse kontakter eksisterede i hvert fald siden 1980 . Vigtige enkeltheder fra disse fremgaar af en intern »rejserapport« fra Tréfilarbed af 7 . maj 1980 vedroerende et besoeg hos Van Merksteijn den 28 . april 1980 . Tréfilarbed tillagde dette besoeg stor betydning . Ganske vist fremstillede Van Merksteijn naesten udelukkende lagernet i modsaetning til Tréfilarbed Roermond ( NL ), som naesten kun fremstillede katalognet . Alligevel havde Van Merksteijns prisniveau for lagernet efter Tréfilarbeds opfattelse en vis indflydelse paa prisniveauet for katalognet . At denne vurdering fra TA's side er rigtig, fremgaar af de gensidige beskyldninger om prisunderbud, som paa moederne i Breda og Bunnik ( f.eks . moedet af 11 . marts 1983, 15 . december 1983 og 28 . februar 1984 ( jf . betragtning 87, 90 og 96 )) blev fremsat af producenter af lagernet ( f .eks . Van Merksteijn ) og producenter af katalognet ( f.eks . Thibodraad og TA ). Ogsaa i et internt notat fra TA af 8 . december 1983 vedroerende samtalen med reprae -

sentanter for datterselskabet i Roermond ( NL ) den 23 . november 1983 klages der ov