KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 28. juli 1999

om Tysklands statsstøtte til fordel for Pittler/Tornos Werkzeugmaschinen GmbH

(meddelt under nummer K(1999) 3025)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2000/211/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler, under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I. SAGSFORLØB

(1) Ved brev af 10. april 1997 underrettede Tyskland i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 88, stk. 3, Kommissionen om omstruktureringen af Pittler/Tornos Werkzeugmaschinen GmbH (i det følgende benævnt Pittler/Tornos). Ved brev af 28. maj 1997 og 5. august 1997 anmodede Kommissionen om supplerende oplysninger, som blev fremsendt ved brev af 9. juli 1997 og 17. september 1997. Flere oplysninger blev fremsendt den 27. oktober 1997.

(2) Ved brev af 17. december 1997 underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2. Ved procedurens indledning var det ikke muligt at fastslå omfanget af den støtte, der i sidste instans var ydet til Pittler/Tornos, da Tysklands oplysninger i denne henseende var inkonsekvente, da det ikke var klart, om visse støtteforanstaltninger var i overensstemmelse med godkendte ordninger, og om der i fremtiden ville blive ydet yderligere støtte.

(3) Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(1). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte.

(4) Kommissionen har modtaget bemærkninger fra en interesseret part. Disse bemærkninger er videresendt til Tyskland, som fremsatte sine kommentarer hertil ved brev af 2. februar 1999 (registreret den 4. februar 1999).

(5) Ved brev af 29. december 1998 (registreret den 5. januar 1999) og 4. maj 1999 (registreret den 5. maj 1999) fremsendte Tyskland yderligere oplysninger.

(6) Ved brev af 25. maj 1999 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger om den ydede støttes præcise omfang. Tyskland svarede ved brev af 1. juli 1999 (registreret den 2. juli 1999) og 20. juli (registreret samme dag).

II. DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

A. Beskrivelse af Pittler/Tornos

(7) Pittler/Tornos producerer flerspindlede drejeautomater. Ved hjælp af sådanne flerspindlede drejeautomater kan der fremstilles præcisionsdele, som anvendes inden for f.eks. bilindustrien.

(8) Pittler/Tornos er en SMV med 130 ansatte (1996), som er etableret i den nye tyske delstat Sachsen, et område, der er ramt af høj arbejdsløshed, og som er berettiget til regionalstøtte. I 1996 havde virksomheden en omsætning på omtrent 9 mio. DEM. Virksomheden blev privatiseret den 9. august 1991. På grundlag af en beslutning fra byretten i Leipzig (Amtsgericht) blev der den 1. november 1995 indledt generaleksekution mod Pittler/Tornos. Den nye virksomhed Pittler/Tornos Werkzeugmaschinen blev etableret som redningsselskab (Auffanggesellschaft) den 1. januar 1996.

(9) I løbet af 1998 blev der indledt forhandlinger med en potentiel ny investor. Investoren havde til hensigt at udarbejde en omstruktureringsplan inden slutningen af marts 1999. Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS) vurderede, at der til denne redningsløsning ville være behov for yderligere støtte på indtil 9,3 mio. DEM. Endvidere ville det formentlig være nødvendigt at give afkald på eksisterende krav og yde garantier på 28,9 mio. DEM. Ved brev af 4. maj 1999 underrettede Tyskland Kommissionen om, at den potentielle investor ikke ønskede at overtage redningsløsningen, og at Pittler/Tornos havde været nødt til at indgive begæring om generaleksekution.

B. Beskrivelse af omstruktureringen

(10) Da der ikke blev fundet en privat investor til Pittler/Tornos, blev der ikke forelagt en sammenhængende finansiel omstruktureringsplan. Tyskland beskrev blot en række kvalitative omstruktureringsforanstaltninger, men anførte ikke, hvilke samlede omkostninger der var forbundet med disse omstruktureringsforanstaltninger.

(11) Ved brev af 1. juli 1999 fremsendte Tyskland følgende oversigt over de finansielle foranstaltninger, der var truffet til fordel for redningsløsningen:

>TABELPOSITION>

C. Markedsanalyse

(12) Pittler/Tornos fremstiller værktøjsmaskiner til metalforarbejdning. Den recession, der nåede sit laveste punkt i 1993, ramte fremstillingssektoren i Fællesskabet særlig hårdt. Faldende overskud og overkapacitet resulterede i kraftigt faldende investeringer, og producenterne af værktøjsmaskiner i Fællesskabet oplevede den alvorligste nedgangsperiode siden anden verdenskrig. I kølvandet på det generelle opsving i den europæiske økonomi kunne de fleste europæiske producenter i 1994 registrere tocifrede tilvækstrater i forbindelse med nye ordrer på værktøjsmaskiner, og dette dynamiske opsving varede indtil midten af 1995. Ifølge skøn lå den gennemsnitlige årlige produktionsstigning i 1996 på 5-10 %. Man regner med, at de økonomiske rammebetingelser fortsat vil være gunstige efter 1996, og at efterspørgslen efter værktøjsmaskiner vil stige på mellemlang sigt(2).

(13) Sektoren for værktøjsmaskiner i Fællesskabet har i lang tid været en vigtig aktør i den internationale handel. Trods nye konkurrenters indtrængen på markedet, f.eks. japanerne i 1970'erne og 1980'erne og de nye asiatiske industrilande i 1980'erne og 1990'erne, har de 15 EU-medlemsstater med held forsvaret deres andel af verdenshandelen. I et internationalt perspektiv er Fællesskabet den vigtigste producent af værktøjsmaskiner, og i 1995 fremstillede de 15 medlemsstater 38 % af verdensproduktionen. På andenpladsen kommer Japan med 25 %, langt foran USA med 13 %. Med hensyn til de 15 EU-medlemsstater drejer det sig om det største enhedsmarked for værktøjsmaskiner. Udenlandske producenter, som tegner sig for en markedsandel på ca. en femtedel, skal ikke overvinde nogen særlig store handelshindringer. Alligevel udviser de 15 medlemsstaters balance over for den internationale handel et permanent stort overskud i forbindelse med værktøjsmaskiner. I betragtning af det indre markeds størrelse er eksportandelen på 38 % værd at lægge mærke til, og den vidner om branchens internationale konkurrenceevne(3).

(14) Værktøjsmaskiner til metalforarbejdning fremstilles i hele Europa, idet der kan konstateres en vis regional koncentration i nogle lande. Virksomhederne i denne sektor er sædvanligvis små og mellemstore virksomheder. Pittler/Tornos er i forhold til den gennemsnitlige produktionskapacitet hos virksomhedens væsentlige konkurrenter snarere en lille virksomhed. Hovedaftagerne inden for branchen er maskinfabrikker, bilindustrien og producenter af elektrisk materiel. Blandt Pittler/Tornos's kunder hører Volkswagen, Ford og underleverandører inden for bilindustrien.

III. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

(15) Ved brev af 7. december 1998 (registreret den 10. december 1998) modtog Kommissionen bemærkninger fra en interesseret part (Alfred H. Schütte GmbH & Co. KG Werkzeugmaschinenfabrik) vedrørende procedurens indledning. Bemærkningerne er koncentreret om to anliggender, dels nedgangen og overkapaciteten på markedet for flerspindlede drejeautomater, dels Pittler/Tornos's overdrevne gældsætning, virksomhedens forældede teknologi og manglende evne til at overleve under normale konkurrencevilkår.

IV. KOMMENTARER FRA TYSKLAND

(16) Tysklands kommentarer indeholder i det væsentlige tre argumenter: For det første viste en tredjepart i begyndelsen af 1998 interesse for at købe Pittler/Tornos, som i øvrigt er den eneste producent, der er i stand til at tilbyde et lignende produktprogram som klageren og således konkurrerer med denne. For det andet gør Tyskland indsigelse mod den pågældende interesserede parts påstand om, at markedet for flerspindlede drejeautomater er præget af overkapacitet og nedgang: Flerspindelteknologien medfører derimod en høj produktivitet og således betydelige omkostningsfordele, og virksomhedens vanskeligheder, som den interesserede part kommer ind på, skyldes først og fremmest recessionen inden for maskinbygningssektoren i årene 1991-1994. For det tredje gør Tyskland indsigelse mod den interesserede parts påstand med hensyn til den omfattende personalenedskæring og det dermed forbundne tab af knowhow for Pittler/Tornos: Virksomheden samarbejder som led i relevante FTU-programmer med sine vigtigste leverandører af komponenter og aggregater, med Technische Universität Dresden, med virksomheden Mannesmann samt med udviklingskontoret Fehland og virksomheden Sandvik.

V. VURDERING

A. Størrelsen af den støtte, der kan godkendes

(17) Spørgsmålet er, hvilke af de i afsnit II.B nævnte omstruktureringsforanstaltninger der er støtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og hvilke af disse der ydes på grundlag af godkendte ordninger.

(18) Den passive kapitalinteresse (2,2 mio. DEM), GA-midlerne (2,969 mio. DEM) og den skattemæssige investeringspræmie (42280 DEM) ydes på grundlag af godkendte ordninger(4) og skal ikke godkendes individuelt inden for rammerne af denne beslutning.

(19) Spørgsmålet er, om de garantier og sikkerhedsstillelser for det lån på 22 mio. DEM, som Sächsische Landesbank har ydet (og som til dels er dækket af en garanti fra delstaten Sachsen), skal betragtes som støtte, og om de skal godkendes som led i denne beslutning. Sächsische Landesbank ydede i 1996 et første lån på 12 mio. DEM. 65 % af dette lån var oprindeligt dækket af en garanti fra delstaten Sachsen(5) og 3 % af et ejerpant, som BvS havde overdraget til Sächsische Landesbank. I 1997 blev det besluttet at forhøje lånet fra Sächsische Landesbank med 10 mio. DEM (i realiteten blev det imidlertid kun forhøjet med 8 mio. DEM), og sikkerhedsstillelsen blev ændret: Fremover var 80 % af lånet (17,6 mio. DEM) dækket af delstaten Sachsens garantiordning og 20 % (4,4 mio. DEM) af BvS's nævnte overdragelse af et ejerpant til Sächsische Landesbank.

(20) Tyskland anfører, at lånet til dels (80 % heraf, svarende til 17,6 mio. DEM) var dækket af en garanti, der blev ydet som led i en godkendt ordning(6). I sin beslutning vedrørende støtte E 16/94 anfører Kommissionen de betingelser ("forslag til foranstaltninger"), hvorpå delstaten Sachsens garantier må ydes(7). Ifølge beslutningen er det kun garantier til store virksomheder, der skal anmeldes individuelt. Garantier til SMV'er som Pittler/Tornos var således på daværende tidspunkt tilsyneladende omfattet af den godkendte ordning (N 73/93 sammenholdt med E 16/94). I forslagene til foranstaltninger gøres det imidlertid til en betingelse, at garantierne kun må ydes på grundlag af en sammenhængende omstruktureringsplan, som garanterer en langsigtet levedygtighed (punkt 4), og at en garanti kun må ydes, hvis det forventede resultat af omstruktureringen står i et rimeligt forhold til risikoen ved garantien, og hvis de garanterede lån tilbagebetales inden for en fastsat tidsfrist, idet det antages, at den pågældende virksomheds økonomiske udvikling forløber normalt (punkt 5). Begge betingelser (punkt 4 og 5) var dog ikke opfyldt i forbindelse med Pittler/Tornos: Pittler/Tornos måtte i slutningen af 1995 indgive begæring om generaleksekution, og i den periode, hvor lånene og garantierne blev ydet, blev der ikke fundet en privat investor. Det var derfor særdeles tvivlsomt, om virksomhedens rentabilitet kunne genoprettes på længere sigt og lånet tilbagebetales. Dette fremgår også af den omstændighed, at virksomheden på det tidspunkt, hvor lånet og garantien blev ydet, havde store tab (1995: tab på 10484245 DEM med en omsætning på 8803105 DEM; 1996: tab på 6193000 DEM med en omsætning på 13282000 DEM). Under disse omstændigheder var en tilbagebetaling af lånet (22 mio. DEM) og garantien ( 17,6 mio. DEM) mere end tvivlsom, og den risiko, der var forbundet med garantien, stod ikke i forhold til de resultater, der kunne forventes af omstruktureringen. Heraf kan det konkluderes, at uanset den omstændighed, at garantierne til SMV ikke skulle anmeldes i henhold til delstaten Sachsens garantiordning, er de garantier på 22 mio. DEM, der er ydet til Pittler/Tornos, ikke omfattet af den godkendte ordning (N 73/93 sammenholdt med E 16/94), og de skal derfor godkendes individuelt inden for rammerne af denne beslutning(8).

(21) Den anden del af lånet (20 %, svarende til 4,4 mio. DEM) blev dækket af et ejerpant, som BvS overdrog til Sächsische Landesbank. Da dette ikke skete på grundlag af en godkendt ordning, er der i dette tilfælde ligeledes tale om en støtte, som skal vurderes inden for rammerne af denne beslutning. Alle sikkerhedsstillelser i forbindelse med det lån (22 mio. DEM), som Sächsische Landesbank har ydet, udgør således støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og skal som sådan godkendes som led i denne beslutning.

(22) Delstaten Sachsens overdragelse af ejerpant (1,8 mio. DEM) skal ses i sammenhæng med lånet på 22 mio. DEM fra Sächsische Landesbank. Der var som nævnt stillet sikkerhed for lånet fra Sächsische Landesbank dels via en garanti fra delstaten Sachsen (17,6 mio. DEM), dels via det ejerpant (4,4 mio. DEM), som BvS overdrog til Sächsische Landesbank. Ved at reducere sikkerhedskravene for sine lån øgede Sächsische Landesbank andre finansieringsinstitutters mulighed for at yde lån til Pittler/Tornos. Som følge heraf var 1,8 mio. DEM af de lån, som Sächsische Landesbank havde ydet, ikke længere sikret. Dette beløb udgør støtte i medfør af EF-traktatens artikel 87, stk. 1, da Pittler/Tornos på daværende tidspunkt kunne betegnes som kriseramt virksomhed og lånets tilbagebetaling var tvivlsom(9).

(23) Som led i denne beslutning skal det derfor undersøges, om følgende ad hoc-støtte er forenelig med fællesmarkedet:

>TABELPOSITION>

B. Undtagelser i forbindelse med støtte

(24) BvS's og delstaten Sachsens nye støtte blev anmeldt som omstruktureringsstøtte. Kommissionen undersøger derfor navnlig den undtagelse, der er indeholdt i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), med hensyn til "støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse", da støtten primært har til formål at omstrukturere en kriseramt virksomhed. En sådan støtte kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet, såfremt kriterierne i Fællesskabets rammebestemmelser(10) er opfyldt.

(25) Problemet i forbindelse med anvendelsen af rammebestemmelserne er den omstændighed, at de normalt ikke finder anvendelse på nyoprettede virksomheder (som f.eks. redningsselskaber), som overtager eller lejer aktiverne i den virksomhed, der er under likvidation. Der gøres dog en undtagelse i forbindelse med virksomheder i de nye tyske delstater, da overgangen fra planøkonomi til markedsøkonomi er forbundet med særlige problemer. Et af de typiske problemer hos virksomheder, der som Pittler/Tornos er etableret i lande på vej mod markedsøkonomi, er en lav egenkapital. På grund af disse problemer kan nye firmaer betragtes som kriseramte virksomheder. I betragtning af denne særlige situation og BvS's særlige rolle i denne omstruktureringsproces kan støtte til virksomheder, som overtager virksomheder, der er under likvidation, i visse tilfælde betragtes som omstruktureringsstøtte. Det er en betingelse herfor, at de private investorer, som overtager den nyoprettede virksomhed, i vidt omfang bidrager til omstruktureringen. I Pittler/Tornos's tilfælde er der imidlertid endnu ikke fundet en investor. Det er derfor tvivlsomt, om støtten til Pittler/Tornos kan betragtes som omstruktureringsstøtte i henhold til rammebestemmelserne. Denne tvivl forstærkes yderligere ved en nærmere gennemgang af rammebestemmelserne.

(26) For at Kommissionen kan godkende støtte på grundlag af rammebestemmelserne, skal omstruktureringsplanen opfylde følgende betingelser:

Omstruktureringsplan og genoprettelse af rentabiliteten

(27) Det er en absolut forudsætning for enhver omstruktureringsplan, at den inden for et rimeligt tidsrum og på basis af en realistisk vurdering af virksomhedens fremtidige driftsvilkår skal kunne gøre den pågældende virksomhed sund og rentabel på længere sigt. Planen må resultere i, at virksomhedens konkurrenceevne genoprettes inden for en rimelig tidsfrist. For at opfylde rentabilitetskriteriet må omstruktureringsplanen kunne anses for egnet til at sikre virksomheden tilstrækkeligt store indtægter til at dække alle omkostninger, herunder også afskrivninger og finansielle omkostninger. Det er principielt ikke tilladt at yde støtte mere end én gang.

(28) Der blev som nævnt ikke forelagt en finansiel omstruktureringsplan for Pittler/Tornos. De omstruktureringsforanstaltninger, der er beskrevet i anmeldelsen, er meget generelle og ikke sammenhængende. Selv om virksomheden synes at have udviklet et konkurrencedygtigt produkt (som følge af de flerspindlede drejeautomaters "renæssance" synes markedsvilkårene at være blevet bedre), fik den intet kommercielt udbytte af sin udvikling. Dette fremgår af, at virksomheden i 1995 (hvor omsætningen var på 8803105 DEM) havde store tab på 10484245 DEM og også i 1996 (hvor omsætningen var på 13282000 DEM) have betydelige tab på 6193000 DEM(11). Den omstændighed, at en sådan virksomhed ikke hidtil har fundet en strategisk investor, viser, at der var alvorlig tvivl om virksomhedens rentabilitet på længere sigt. Disse problemer blev allerede taget op i forbindelse med procedurens indledning, og de blev bekræftet i form af virksomhedens endelige konkurs i maj 1999.

(29) I betragtning af denne særdeles negative udvikling hos Pittler/Tornos i årene 1995 og 1996 (der foreligger som nævnt ingen oplysninger om årene 1997 og 1998) var det i denne periode meget tvivlsomt, om Pittler/Tornos kunne dække alle sine omkostninger (herunder afskrivninger og finansielle omkostninger). Det forekom f.eks. usandsynligt, at Pittler/Tornos ville være i stand til inden for en fastsat tidsfrist at tilbagebetale lånene fra Sächsische Landesbank (til dels dækket af en delstatsgaranti), da Pittler/Tornos's økonomiske situation snarere nødvendiggjorde yderligere statsfinansierede lån end tilbagebetaling af lån, der var modtaget tidligere. Derudover blev der endnu en gang ydet støtte for at holde en nødlidende virksomhed i live.

(30) På baggrund heraf når Kommissionen frem til den konklusion, at omstruktureringsplanen ikke er tilstrækkelig til at genoprette virksomhedens rentabilitet på længere sigt, og at virksomheden selv ikke længere er levedygtig. Omstruktureringsplanen var ikke egnet til at sikre virksomheden tilstrækkeligt store indtægter til at dække alle omkostninger, herunder også afskrivninger og finansielle omkostninger. Denne betingelse i rammebestemmelserne er derfor ikke opfyldt.

Støtte i forhold til omstruktureringsomkostninger og -fordele

(31) Støttens størrelse og intensitet skal være begrænset til det for omstruktureringen strengt nødvendige minimum og stå i forhold til de fordele, der forventes fra Fællesskabets synspunkt. Støttemodtagerne vil derfor normalt skulle yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsprogrammet af egne midler eller gennem finansiering udefra.

(32) Der var ingen privat investor, der bidrog til omstruktureringen af virksomheden. Kuratoren kan næppe betragtes som privat investor i henhold til rammebestemmelserne. Som det blev bekræftet i Tysklands anmeldelse, havde kuratoren udelukkende til opgave at videreføre virksomhedens drift, indtil der blev fundet en privat investor. Da en privat investor således ikke har bidraget til omstruktureringen, er denne betingelse i rammebestemmelserne ikke opfyldt.

VI. KONKLUSION

(33) Det kan konstateres, at der ikke blev forelagt en sammenhængende omstruktureringsplan for Pittler/Tornos, og at rentabiliteten ikke er sikret på plængere sigt. Under disse omstændigheder kan støtten sammenlignes med en ren midlertidig finansieringsforanstaltning til sikring af en nødlidende virksomheds drift. Dette kan ikke længere accepteres.

(34) Da en række betingelser i rammebestemmelserne ikke er opfyldt, kan undtagelsen på grundlag af EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), ikke finde anvendelse. Kommissionen fastslår, at Tyskland ulovligt har ydet 30,8 mio. DEM i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3 -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den statsstøtte på 15747789,94 EUR (30,8 mio. DEM), som Tyskland har ydet til Pittler/Tornos Werkzeugmaschinen GmbH, er uforenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

Artikel 2

1. Tyskland træffer alle nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge den i artikel 1 omhandlede støtte fra støttemodtageren.

2. Tilbagesøgningen skal ske i overensstemmelse med bestemmelserne og procedurerne i tysk lovgivning. Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil den er blevet tilbagebetalt. Renterne beregnes på basis af den referencesats, der anvendes til at beregne nettosubventionsækvivalenten for regionalstøtte.

Artikel 3

Tyskland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. juli 1999.

På Kommissionens vegne

Mario MONTI

Medlem af Kommissionen

(1) EFT C 361 af 24.11.1998, s. 4.

(2) Panorama of EU Industry 1997, NACE 29.4.

(3) Panorama of EU Industry 1997, NACE 29.4.

(4) De pågældende ordninger er følgende: delstaten Sachsens konsolideringsforordning "Richtlinie aber die Gewährung von Mitteln aus dem Konsolidierungsfonds des Freistaates Sachsen zur Umstrukturierung kleiner und mittlerer Unternehmen der gewerblichen Wirtschaft" (N 117/95, N 767/95), 25. Rammeprogram under ordningen "Gemeinschaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur" (C 37/96 (ex N 186/96)).

(5) Delstaten Sachsens garantiordning "Bürgschaftsrichtlinie des Freistaates Sachsen für die Wirtschaft, freien Berufe und die Land- und die Forstwirtschaft", N 73/93 sammenholdt med E 16/94 og C 19/95.

(6) Se fodnote 4.

(7) Foranstaltningerne ("zweckdienliche Maßnahmen") var et forslag fra Kommissionen til Tyskland. Tyskland havde ingen indvendinger mod de af Kommissionen foreslåede kriterier (brev EB 2-702002-EB-2 715065/2/8 af 23. februar 1995, registreret den 24. februar 1995), som er relevante i forbindelse med denne beslutning (punkt 4 og 5 i forslagene til foranstaltninger).

(8) I forbindelse med procedurens indledning udtrykte Kommissionen forbehold med hensyn til, om ydelsen af garantierne opfylder betingelserne i den godkendte ordning ("Bürgschaftsrichtlinie des Freistaates Sachsen"). Vurderingen af, om ydelsen af garantierne opfylder betingelserne i ordning N 73/93 sammenholdt med E 16/94, overlapper den vurdering, der i denne beslutning skal foretages af støtteforanstaltningerne på grundlag af rammebestemmelserne for omstruktureringsstøtte (se nedenfor, afsnit V.B "Omstruktureringsplan og genoprettelse af rentabiliteten"), da betingelserne for godkendelse til dels er de samme. Sidstnævnte vedrører navnlig kriterierne "Planen må resultere i, at virksomhedens konkurrenceevne genoprettes inden for en rimelig tidsfrist." og "... omstruktureringsplanen må kunne anses for egnet til at sikre virksomheden tilstrækkeligt store indtægter til at dække alle omkostninger, herunder også afskrivninger og finansielle omkostninger...". (Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, i det følgende benævnt "rammebestemmelserne" (EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12), afsnit 3.2.2 (i)). Disse kriterier analyseres indgående nedenfor og var - som nævnt ovenfor - ikke opfyldt for Pittler/Tornos's vedkommende på det tidspunkt, hvor garantierne blev ydet.

(9) Det hedder i denne henseende i afsnit 2.3 i rammebestemmelserne: "Hvis finansieringen ydes eller garanteres af staten til en kriseramt virksomhed, er der imidlertid en formodning om, at den finansielle overførsel indebærer statsstøtte." Da Sächsische Landesbank ejes af staten, gælder denne formodning for de lån på 1,8 mio. DEM, der ikke er stillet garanti for.

(10) Se fodnote 7.

(11) De endelige finansielle resultater for 1997 og 1998 har Kommissionen ikke fået forelagt. I betragtning af virksomhedens konkurs i 1999 og den stadige forhøjelse af lånene fra Sächsische Landesbank og andre støtteforanstaltninger er der tilstrækkeligt meget, der tyder på, at virksomhedens økonomiske situation ikke er blevet forbedret i denne periode.