BILAG

DEN STRATEGISKE INNOVATIONSDAGSORDEN FOR DET EUROPÆISKE INSTITUT FOR INNOVATION OG TEKNOLOGI FOR PERIODEN 2021-2027

Indholdsfortegnelse

1. Indledning 94

1.1. Baggrund 94

1.2. De vigtigste udfordringer 95

1.3. Positionering i Horisont Europa 97

2. Hævelse af niveauet: EIT's strategi og mål for 2021-2027 98

3. Styrkelse af Europas innovationstalent og -kapacitet: Nøgletiltag 98

3.1. Støtte til eksisterende VIF'er 98

3.2. Øge VIF'ernes regionale virkninger 99

3.3. Igangsættelse af nye VIF'er 100

3.4. Støtte til de videregående uddannelsesinstitutioners innovations- og iværksætterkapacitet 101

3.5. EIT's tværgående aktiviteter 102

3.5.1. Kommunikation og formidling 102

3.5.2. Identificere og dele god praksis med interessenter 103

3.5.3. Internationalt samarbejde og globalt opsøgende arbejde 103

3.6. Sådan kommer det til at fungere: funktionsmåde 104

3.6.1. VIF'ernes driftsmodel 104

3.6.2. VIF'ernes finansieringsmodel 105

3.6.3. Reduktion af administrative byrder 106

3.6.4. EIT's forbindelser med VIF'erne efter afslutning af partnerskabsaftalen 106

3.7. Synergi og komplementaritet med andre EU-programmer 106

4. Håndtering af krisen som følge af udbruddet af covid-19 108

5. Ressourcer 108

5.1. Budgetbehov 108

5.2. Indvirkning (overvågning og evaluering) 109

5.2.1. Rapportering og overvågning 109

5.2.2. Evaluering, foreløbig gennemgang og omfattende vurdering 111

Tillæg 1 112

Tillæg 2 115

1. INDLEDNING

I denne strategiske innovationsdagsorden fastsættes de prioriterede områder og strategien for Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologi (EIT) for 2021-2027 (SID 2021-2027). Den fastlægger EIT's mål, nøgletiltag, funktionsmåde, forventede resultater og virkning samt et skøn over de nødvendige ressourcer. SID 2021-2027 sikrer EIT's nødvendige overensstemmelse med Horisont Europa.

SID 2021-2027 er baseret på en konsekvensanalyse fra Kommissionen. Den tager hensyn til udkastet til SID, der er udarbejdet af EIT og forelagt Kommissionen den 20. december 2017, i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 294/2008 (1). Den afspejler også forordning (EU) 2021/695 og navnlig EIT's centrale rolle som en del af Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa« og dets bidrag til at imødegå globale og samfundsmæssige udfordringer, herunder de fastlagte mål og forpligtelser vedrørende klimamål og De Forenede Nationers (FN's) verdensmål for bæredygtig udvikling (verdensmålene) og Horisont Europas søjle I »Videnskabelig topkvalitet« og søjle II »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne«. SID 2021-2027 bygger på de erfaringer, der er gjort fra de tidligere år med EIT's virksomhed, og resultaterne af en bred høringsproces med de vigtigste interessenter.

SID 2021-2027 tager hensyn til Horisont Europas strategiske planlægning for at sikre, at der er sammenhæng med aktiviteterne under Horisont Europa samt synergier med andre relevante EU-programmer og sammenhæng med Unionens prioriteter og forpligtelser, herunder dem, der vedrører den europæiske grønne pagt, genopretningsplanen for Europa, den europæiske strategi for data, SMV-strategien for et bæredygtigt og digitalt Europa og den nye industristrategi for Europa, og dem, der vedrører opnåelsen af Unionens strategiske autonomi, samtidig med at en åben økonomi bevares. Den bidrager desuden til at tackle globale og samfundsmæssige udfordringer, herunder verdensmålene ved at følge principperne i Parisaftalen vedtaget inden for rammerne af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (2), og til at opnå en drivhusgasneutral økonomi senest i 2050. Den sigter også mod at øge komplementariteten og synergierne mellem EIT's aktiviteter og nationale og regionale finansieringsprogrammer og -prioriteter.

1.1. Baggrund

EIT blev oprettet i 2008 med det formål at bidrage til bæredygtig økonomisk vækst og konkurrenceevne gennem styrkelse af Unionens og medlemsstaternes innovationskapacitet. Det har været banebrydende inden for integrering af videregående uddannelse, forskning og innovation (videntrekanten) sammen med en stor vægt på iværksættertalent, virksomhedsetablering og innovationsfærdigheder.

Siden dets oprettelse har EIT gradvist etableret sig som et unikt instrument til at imødegå samfundsmæssige udfordringer gennem integration af videntrekanten. EIT fungerer primært gennem videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er) (3). Der er i øjeblikket otte VIF'er, som agerer inden for områderne klimaændringer, digital omstilling, energi, fødevarer, sundhed, råvarer, mobilitet i byer og produktion med høj værditilvækst.

Hvert enkelt VIF har indtil nu været organiseret omkring fem til ti samlokaliseringscentre (4), som har til hensigt at fungere som geografiske knudepunkter, der også giver et fysisk rum for lokal interaktion inden for innovationsøkosystemet og for den praktiske integrering af videntrekanten. Samlokaliseringscentrene er organiseret og struktureret i overensstemmelse med deres relevante nationale og regionale innovationskontekst og bygger på et paneuropæisk netværk af eksisterende laboratorier, kontorer eller campusser hos en VIF-partner.

VIF'ernes formål er at forvalte videntrekantens aktivitetsporteføljer gennem:

a) uddannelsesaktiviteter med stærke iværksætterkomponenter for at uddanne den næste generation af talenter, herunder udformning og gennemførelse af programmer, navnlig på kandidat- og ph.d.-plan, der har fået tildelt EIT-mærket, nemlig et kvalitetsstempel, som af EIT tildeles de VIF-uddannelsesprogrammer, der opfylder specifikke kvalitetskriterier vedrørende bl.a. iværksætteruddannelse og innovative »learning by doing«-programmer, idet EIT's uddannelsesdagsorden er nøglen til at udvikle meget entreprenante og højtkvalificerede innovatorer, og det er derfor vigtigt med programmer og aktiviteter, der sigter mod at udvikle entreprenørskab og digitale færdigheder og omskole og opgradere menneskelige ressourcer i et livslangt læringsperspektiv

b) aktiviteter der støtter forskning og innovation med henblik på at udvikle innovative og bæredygtige produkter, processer, teknologier, tjenester og ikketeknologiske løsninger, der imødekommer en specifik forretningsmulighed eller et socialt mål

c) virksomhedsetablering og -støtteaktiviteter såsom acceleratorordninger for at hjælpe iværksættere med at omsætte deres idéer til vellykkede forehavender og sætte skub i vækst- og udviklingsprocessen.

Fokusset på globale og samfundsmæssige udfordringer gennem integrering af videntrekanten, der integrerer videregående uddannelsesaktiviteter i innovationsværdikæden, er et særligt kendetegn ved EIT i forhold til andre innovationsinstrumenter.

EIT's tilgang hjælper med at opbygge modstandsdygtighed og øge bæredygtigheden og bidrager til skabelse af trinvise og disruptive innovationer med henblik på effektivt at håndtere markedssvigt og hjælpe med at omstille industrien og støtte etablering af opstartsvirksomheder, spinoffvirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er). EIT gør det muligt at opstille langsigtede forretningsstrategier med henblik på at imødegå globale udfordringer og bidrager til at skabe de rammebetingelser, der er afgørende for, at et velfungerende innovationsøkosystem kan vokse og innovationen trives. Forordning (EU) 2021/819 fastsætter som mål, at VIF'erne skal være finansielt bæredygtige (5), hvilket er en unik egenskab, der sigter mod at skabe erhvervs- og resultatorienteret innovation. I den forbindelse skal VIF'erne udarbejde og gennemføre indtægtsskabende strategier for at bevare deres innovationsøkosystem og aktiviteter inden for videntrekanten ud over den periode, der er omfattet af tilskudsaftalerne.

EIT tilbyder dermed en dynamisk platform for igangsættelse, opskalering, overvågning og støtte af VIF'er med store netværkseffekter og positiv afsmitning. Den første bølge af VIF'er (EIT Digital, EIT Climate-VIF og EIT InnoEnergy), der blev igangsat i 2009, er etableret og veludviklet, og deres partnerskabsaftaler vil blive bragt til ophør efter 2024 i overensstemmelse med den maksimale tilskudsperiode. Der er gjort fremskridt med anden og tredje generation af VIF'er (EIT Health og EIT Raw Materials, igangsat i 2014, og EIT Food, igangsat i 2016). VIF'erne EIT Urban Mobility og EIT Manufacturing blev begge igangsat i december 2018 og påbegyndte deres aktiviteter i 2019.

I 2019 deltog over 600 virksomheder, 250 videregående uddannelsesinstitutioner (6), 200 forskningsorganisationer (7) og mere end 50 civilsamfundsorganisationer og myndigheder i de otte VIF'er.

På baggrund af de vedvarende regionale forskelle i innovationspræstationen i Europa lancerede EIT en regional innovationsordning (RIO) (8) i 2014 for at udvide sin regionale rækkevidde til lande, som er beskedne eller moderate innovatorer. Gennem RIO har EIT udvidet sine aktiviteter i hele Europa og giver lande (og regioner i disse lande) med beskeden og moderat innovationspræstation som klassificeret i den europæiske resultattavle for innovation mulighed for at indgå i aktiviteter inden for videntrekanten som en del af et VIF-fællesskab.

EIT har været i stand til at bevare sin reaktionsevne og udvikle forvaltningsprincipper og -regler for en vellykket administration af VIF'erne inden for den overordnede ramme for Horisont 2020, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 (9), i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 294/2008. Dets driftsmæssige uafhængighed har givet det mulighed for at teste og effektivt gennemføre en række nyskabelser i forbindelse med forvaltningen af sine støttemodtagere såsom en konkurrencebaseret finansieringsmekanisme, mål for finansiel bæredygtighed og specifikke nøglepræstationsindikatorer.

1.2. De vigtigste udfordringer

I de seneste år er innovationshastigheden steget dramatisk. Innovation ændrer økonomiske sektorer, griber ind i eksisterende virksomheder og skaber hidtil usete muligheder. En foranderlig økonomisk verdensorden og stigende international konkurrence gør det nødvendigt for Unionen bl.a. at inddrage alle talenter, øge kvinders deltagelse og fremme en hurtig overførsel af resultaterne af forsknings- og innovationsaktiviteter til markedet og samfundet med henblik på at øge innovationskapaciteten i hele Unionen. Fælles udformning, samarbejde og fælles skabelse på tværs af fagområder og mellem videregående uddannelse, erhvervsliv og forskning har aldrig haft så stor betydning, når det gælder om at bidrage til at imødegå de globale udfordringer, som er forbundet med klimaændringer, tab af biodiversitet og ikkebæredygtig anvendelse af naturressourcer, digital og social omstilling, demografiske ændringer og fremtidens sundhedspleje og fødevarer.

For det første har spredningen af covid-19 haft stor indvirkning på vores økonomier og samfund ved at afbryde økonomiske aktiviteter og påvirke sundhedssystemerne, beskæftigelsen og velfærden. For at håndtere krisen er der behov for en kombination af kortsigtede og fremadrettede foranstaltninger for at yde øjeblikkelig støtte til økonomierne og interessenter, samtidig med at der sikres de nødvendige betingelser for, at genopretningen kan finde sted.

Det er derfor vigtigt at identificere og tackle kriserelaterede udfordringer, herunder adgang til finansiering, for at genopbygge tilliden blandt alle interessenter samt støtte udviklingen og gennemførelsen af løsninger, der kan lette krisers indvirkning på samfundet. Samtidig er programmer, der støtter innovation, virksomhedsetablering og -opgradering og iværksætter- og innovationsfærdigheder afgørende for at bringe EU-økonomien på rette spor og fremme en hurtig genopretning.

Stærkere innovationsøkosystemer har vist sig at reagere hurtigere og mere resolut på kriser. For at fremskynde genopretningen og være i stand til at håndtere fremtidige nødsituationer er investeringer i forbedring af koordineringskapaciteten inden for innovationsøkosystemerne afgørende for at øge deres modstandsdygtighed og reaktionsevne, så de hurtigt kan levere de nødvendige løsninger.

På mellemlang og lang sigt har alle VIF'erne behov for at tilpasse sig virkningerne af chokket og sikre smidighed og fleksibilitet for at finde og forfølge nye muligheder. Takket være deres »stedbaserede« tilgang gennem samlokaliseringscentre og RIO-knudepunkter (10) i hele Europa bidrager VIF'erne til at styrke lokale innovationsøkosystemer, bl.a. ved at fremme tættere samspil mellem aktørerne i videntrekanten og ved at fremme bedre koordinerede forbindelser med finansielle og offentlige institutioner samt med borgerne.

For det andet er nutidens samfund og økonomier i stigende grad drevet af menneskers og organisationers færdigheder og evner til at omsætte idéer til nye produkter, processer, tjenester, virksomheder og samfundsmodeller. Innovation, iværksætterkultur, markedsudbredelse af innovative løsninger og øgede investeringer i uddannelse, forskning og innovation vil gøre hele forskellen, hvis Unionen skal lykkes i sin omstilling til et konkurrencedygtigt, digitalt, klimaneutralt og inklusivt samfund. Der er et stort behov for yderligere at styrke samarbejdet mellem fagområder og tværfaglig læring såvel som innovationskapaciteten i de videregående uddannelsesinstitutioner i hele Unionen. EIT er i en unik position, når det gælder om at opfylde dette behov inden for rammerne af Horisont Europa.

For det tredje er fysisk nærhed en af de centrale forudsætninger for innovation. Initiativer, der tager sigte på at udvikle innovationsnetværk og levere tjenester, der understøtter skabelse, udveksling og overførsel af viden, spiller en central rolle med hensyn til at fremme samspillet mellem den akademiske verden, forskningsorganisationer, erhvervslivet, offentlige myndigheder og enkeltpersoner. Der er dog betydelige variationer i forsknings- og innovationsresultaterne i Unionen, hvilket fremgår af den årlige europæiske resultattavle for innovation. Det har afgørende betydning, at innovation er inklusiv og forankret i lokalområderne med særlig opmærksomhed rettet mod øget inddragelse af SMV'er og organisationer fra den tredje sektor. EIT's aktiviteter er velegnede til at bidrage til en styrkelse af de lokale innovationsøkosystemer med en stærk europæisk dimension og give nye modeller til en bæredygtig økonomi. EIT's og VIF'ernes aktiviteter skal stadig i højere grad knyttes til regionale strategier og strategier for intelligent specialisering (11).

For det fjerde kræver dynamiske innovationsøkosystemer en blanding af viden, investering, infrastruktur og talent. Rammebetingelser for samarbejdet mellem europæisk forskning, uddannelse og innovation ledsaget af stærke synergieffekter skal være på plads for at sikre, at knappe ressourcer investeres ordentligt og effektivt, og for at fremskaffe andre finansieringsmidler, der sigter mod finansiel bæredygtighed. En styrket integrering af videntrekanten gennem VIF'er, herunder gennem inddragelse af nye partnere i andre sektorer, lande og regioner, er en dokumenteret metode til at fremme miljøer, der er befordrende for innovation, og er en vejledende målsætning for EIT.

1.3. Positionering i Horisont Europa

I forbindelse med forordning (EU) 2021/695 afgav Kommissionen et fast tilsagn om at øge Europas innovationspotentiale yderigere for at være i stand til at reagere på fremtidens udfordringer. EIT's særlige rolle med hensyn til at fremme innovation ved at samle erhvervsliv, uddannelse, forskning, offentlige myndigheder og civilsamfundet styrkes i kraft af dets positionering inden for Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa«. Forordning (EU) 2021/695 afspejler Unionens voksende ambition med hensyn til innovation og behovet for at opfylde denne ambition.

Horisont Europas strategiske planlægning har til formål at sikre sammenhæng mellem EIT's aktiviteter og andre aktiviteter i henhold til forordning (EU) 2021/695. EIT skal bidrage til den strategiske koordineringsproces for europæiske partnerskaber. EIT skal fortsat arbejde tæt sammen med andre gennemførelsesorganer i Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa« og bestræbe sig på at bidrage til et »one-stop-shop« for innovation.

EIT skal fortsat styrke innovationsøkosystemer, der bidrager til at tackle globale udfordringer, ved at fremme integreringen af videntrekanten inden for VIF'ernes tematiske aktivitetsområder.

Der er behov for stærke synergier, herunder gennem samarbejde på forvaltningsplan, mellem gennemførelsesorganerne for Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa«. EIT og Det Europæiske Innovationsråd (EIC) gennemfører supplerende aktiviteter med det formål at strømline støtten til innovative virksomheder, herunder virksomhedsaccelerationstjenester og -uddannelse.

EIC kan hjælpe opstartsvirksomheder, der modtager støtte fra VIF'erne, og som har et højt vækstpotentiale, med hurtig opskalering. Navnlig kan de mest innovative VIF-støttede forehavender nyde godt af enklere og dermed hurtigere adgang til EIC's tiltag, især den støtte, der tilbydes af EIC Accelerator og den finansielle støtte, der tilbydes af InvestEU-instrumenterne, som er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/523 (12). EIT skal desuden gøre det lettere for EIC's modtagere at få adgang til VIF'ernes innovationsøkosystemer og relevante aktører i videntrekanten. EIC's modtagere kan derigennem involvere sig aktivt i VIF'ernes aktiviteter og drage fordel af VIF'ernes tjenester.

EIT skal sikre sammenhæng med de europæiske innovationsøkosystemer, der hører under Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa«. EIT skal navnlig tage aktivt del i aktiviteterne i det EIC-forum, der er omhandlet i Rådets afgørelse (EU) 2021/764 (13), og etablere forbindelser mellem EIT-fællesskabet (14) og relevante aktiviteter til støtte for innovationsøkosystemer for at undgå overlap og sikre sammenhæng og komplementaritet mellem EIT's og EIC's tiltag.

EIT skal også sikre stærkere synergier mellem dets tiltag og programmerne og initiativerne under Horisont Europas søjle I »Videnskabelig topkvalitet« for at fremskynde omdannelsen af viden, der stammer fra »blue sky«-forskning, til konkrete løsninger til gavn for samfundet. Med hensyn til Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne (MSCA) og Det Europæiske Forskningsråd (ERC) skal EIT samarbejde om udviklingen af innovations- og iværksætterfærdigheder hos MSCA-stipendiater og ERC-støttemodtagere i alle faser af deres karriere. Dette samarbejde skal forblive frivilligt og ikke øge den administrative byrde for støttemodtagerne.

EIT skal bidrage til Horisont Europas søjle II »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne«, supplere relevante aktiviteter med henblik på at tackle globale og samfundsmæssige udfordringer og fremme Unionens bæredygtige vækst og konkurrenceevne på globalt plan. EIT skal gennem VIF'erne navnlig søge at bidrage til og sikre stærkere synergier med relevante missioner og tematiske klynger og andre europæiske partnerskaber såsom ved at støtte foranstaltninger på efterspørgselssiden og levere udnyttelsesmuligheder for at fremme teknologioverførsel og fremskynde markedsføringen af opnåede resultater.

EIT skal undersøge mulighederne for synergier mellem Horisont Europas del »Udvidelse af deltagerkredsen og styrkelse af EFR« under, herunder aktiviteterne forbundet med samarbejdsprojekter og parvist samarbejde og de opsøgende aktiviteter, det støtter. Navnlig kan de enheder, som delen »Udvidelse af deltagerkredsen og styrkelse af EFR« under Horisont Europa rettes mod, samt EIT's opsøgende aktiviteter udnytte EIT's ekspertise og støtte.

2. HÆVELSE AF NIVEAUET: EIT'S STRATEGI OG MÅL FOR 2021-2027

I perioden 2021-2027 skal EIT fortsat støtte VIF'erne med henblik på at styrke de innovationsøkosystemer, der medvirker til at tackle globale og samfundsmæssige udfordringer, i fuld komplementaritet med Horisont Europa og andre EU-programmer. Det skal gøre dette ved at fremme integreringen af videregående uddannelse, forskning og innovation og derved skabe miljøer, der er gunstige for innovation, og ved at fremme og støtte en ny generation af iværksættere, hvilket også bidrager til at eliminere forskellen mellem kønnene med hensyn til iværksætteri og til at stimulere oprettelsen af innovative virksomheder, med særligt fokus på SMV'er, i tæt synergi og komplementaritet med EIC.

Der skal lægges særlig vægt på kønsbalancen og tilgange, der tager hensyn til kønsaspektet, navnlig på områder, hvor kvinder fortsat er underrepræsenteret, såsom informations- og kommunikationsteknologier, videnskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik På baggrund af de interventionsområder, der er fastsat i forordning (EU) 2021/695, skal EIT således især:

1) styrke bæredygtige innovationsøkosystemer i hele Europa

2) fremme innovations- og iværksætterfærdigheder i et livslangt læringsperspektiv, herunder forøgelse af videregående uddannelsesinstitutioners kapacitet i hele Europa

3) skabe nye markedsløsninger for at imødegå globale udfordringer og

4) sikre synergier og merværdi inden for rammerne af Horisont Europa.

I overensstemmelse med de udfordringer, som EIT står over for, og for at bidrage til dets overordnede mål som fastsat i artikel 3 i forordning (EU) 2021/819 og dermed til Horisont Europas videnskabelige, økonomiske, teknologiske og samfundsmæssige virkninger, er EIT's specifikke mål for 2021-2027:

a) at øge VIF'ernes åbenhed, virkning og gennemsigtighed og integrationen af videntrekanten i hele Unionen

b) at øge iværksætter- og innovationskapaciteten inden for videregående uddannelse i hele Europa ved at fremme og støtte institutionelle ændringer i de videregående uddannelsesinstitutioner og deres integrering i innovationsøkosystemer

c) at øge EIT's og VIF'ernes regionale og lokale rækkevidde, navnlig ved at inddrage en bredere vifte af interessenter for at afhjælpe forskelle i innovationskapaciteten og for at fremme formidlingen af viden og innovation i hele Unionen.

EIT kan, hvor det er relevant, reagere på covid-19-krisen og potentielle fremtidige kriser med den nødvendige fleksibilitet ved at integrere relevante initiativer i sin strategi med henblik på at bidrage til at beskytte innovationsøkosystemerne og hjælpe EIT's interessenter med at forberede sig på den økonomiske genopretning.

3. STYRKELSE AF EUROPAS INNOVATIONSTALENT OG -KAPACITET: NØGLETILTAG

EIT's strategi for 2021-2027 skal fokusere på tiltag, der skaber merværdi på EU-plan og bidrager til at nå målene for Horisont Europa. For det første skal EIT fortsat støtte innovationskapaciteten og -økosystemerne i hele Unionen gennem VIF'erne, deres videre udvikling, åbenhed over for nye partnere, overholdelse af principperne for god forvaltning og ekspansion. For det andet skal EIT på grundlag af sine erfaringer med integreringen af videntrekanten styre den støtte og udvikling af videregående uddannelsesinstitutioners iværksætter- og innovationskapacitet, som vil blive gennemført gennem VIF'erne. For det tredje skal EIT ved hjælp af mere effektive tværgående foranstaltninger bestræbe sig på i så høj grad som muligt på at sikre, at dets synlighed og virkning på EU-plan øges. Desuden skal EIT forbedre sine aktiviteter for at øge sin effektivitet og virkning, herunder på områder såsom vejledning af VIF'erne i retning af finansiel bæredygtighed, åbenhed, opsøgende aktiviteter, gennemsigtighed, kvalitet og bæredygtighed af dets egne aktiviteter og af VIF'ernes aktiviteter, mere inddragelse af SMV'er og opstartsvirksomheder samt kønsbalance.

3.1. Støtte til eksisterende VIF'er

EIT skal styrke innovationsøkosystemerne ved fortsat at støtte eksisterende VIF'er med henblik på at imødegå globale udfordringer gennem integrering af videntrekanten på EU-plan, samt på nationalt, regionalt og lokalt plan. Til dette formål afsættes en stor del af EIT's budget til at støtte VIF'erne, og EIT skal yderligere styrke sin platform for igangsættelse, udvikling og overvågning af VIF'er.

EIT skal sikre, at VIF'erne fortsat tilstræber finansiel bæredygtighed for at opnå finansiel uafhængighed af EIT's støtte senest 15 år efter deres igangsættelse ved at mobilisere offentlige og private investeringer, samtidig med at der fortsat fokuseres på integrering af aktiviteter inden for videntrekanten.

EIT skal sikre, at VIF'erne udvikler og gennemfører en strategi for at samarbejde og skabe grænseflader og synergier med relevante europæiske partnerskaber, missioner og EIC samt med andre relevante EU-initiativer og internationale initiativer og programmer. Ud over finansiel støtte skal EIT, baseret på indhøstede erfaringer, føre strategisk tilsyn med og yde vejledning til VIF'erne. På grundlag af de indikatorer, der er anført bl.a. i bilag V til forordning (EU) 2021/695, skal EIT overvåge og analysere præstationen, løftestangsinvesteringerne og de forskellige kvalitative og kvantitative virkninger.

EIT skal gøre sit bedste for at strømline terminologien vedrørende hvert enkelt VIF's struktur med det formål yderligere at forenkle og forstærke genkendeligheden af EIT.

EIT skal fastlægge områder af, og fremme stærkere samarbejde på tværs af VIF'erne om, emner af strategisk og politisk relevans. EIT skal styrke koordineringen mellem VIF'erne inden for områder af fælles interesse, navnlig ved at fremme udveksling af erfaringer og god praksis mellem VIF'er og samarbejde mellem dem (tværgående VIF-aktiviteter (15)) om både tematiske og horisontale emner. Tværgående VIF-aktiviteter har det største potentiale, og flere VIF'er har allerede taget fat på fælles EU-politiske prioriteter på de områder, hvor der ikke findes særlige VIF'er. Inddragelsen af de forskellige VIF-fællesskaber i særlige fælles tiltag med gensidige fordele har et stort synergipotentiale og tværfaglige fordele. EIT skal tilskynde til sådanne aktiviteter og deltage aktivt i fastlæggelsen af indholdet og strukturen af aktiviteterne på tværs af VIF'erne. Det skal overvåge gennemførelsen af tværgående VIF-aktiviteter og de opnåede resultater med henblik på at gøre disse aktiviteter til en integreret del af VIF'ernes flerårige strategier. EIT skal også lette etableringen af delte tjenester på tværs af VIF'erne med det formål i fællesskab at håndtere operationelle opgaver, der er fælles for alle VIF'erne.

3.2. Øge VIF'ernes regionale virkninger

EIT skal yderligere øge sine regionale virkninger gennem øget åbenhed og en inklusiv tilgang i VIF'erne over for en bred vifte af potentielle partnere og interessenter, en styrket formidling og udnyttelse af resultaterne og en bedre integreret regional strategi for VIF'er. Hvert VIF vil blive pålagt at udvikle og gennemføre en regional strategi som en integreret del af dets forretningsplaner med henblik på at styrke forholdet til nationale, regionale og lokale innovationsaktører, herunder SMV'er. Hvor det er relevant, skal VIF'er dokumentere forbindelser med strategier for intelligent specialisering og med aktiviteterne for tematiske platforme og interregionale initiativer, herunder med de europæiske struktur- og investeringsfondes (ESI-fondes) forvaltningsmyndigheder. EIT skal løbende overvåge gennemførelsen af disse strategier, herunder løftestangseffekten for ESI-fondene.

En såkaldt »stedbaseret« innovationstilgang skal integreres i VIF'ernes flerårige strategi og forretningsplan og tage udgangspunkt i deres samlokaliseringscentre og RIO-knudepunkter for på denne måde at fremme deres rolle som portal for adgang til et VIF-fællesskab og samspil med samlokaliserede partnere og med andre lokale innovationsaktører.

EIT skal overvåge, hvordan samlokaliseringscentre og RIO-knudepunkter fungerer, og hvordan de indgår i de lokale innovationsøkosystemer.

EIT skal sikre, at RIO-aktiviteterne anvendes til at tiltrække og lette integrationen af potentielle nye partnere, der føjer merværdi til VIF'erne, og dermed udvider EIT's paneuropæiske dækning, og at de integreres fuldt ud i VIF'ernes flerårige strategier. RIO, der styres af EIT og gennemføres af VIF'erne, har hidtil været administreret på frivillig basis. Fra og med 2021 bliver RIO-aktiviteterne obligatoriske og en integreret del af VIF'ernes flerårige strategier. EIT skal sikre, at RIO-aktiviteterne anvendes som bro til relevante forsknings- og innovationsstrategier for intelligent specialisering.

Desuden skal VIF'erne styrke denne integration gennem etablering af RIO-knudepunkter. Der oprettes et RIO-knudepunkt efter en grundig behovsanalyse og en åben indkaldelse. Det skal være en del af VIF'ernes struktur og fungere som knudepunkt for deres aktiviteter. Målet er at mobilisere og inddrage lokale aktører i videntrekanten i VIF'ernes aktiviteter, skabe synergier på lokalt plan, identificere finansierings- og samarbejdsmuligheder og fremme deres aktive integration i økosystemer. I overensstemmelse med VIF'ernes udvidelsesstrategi kunne RIO-knudepunkter bane vejen for oprettelsen af et samlokaliseringscenter i målregionen.

EIT skal fortsat yde vejledning og støtte til VIF'erne i forbindelse med udarbejdelsen og gennemførelsen af flerårige EIT-RIO-strategier. RIO-aktiviteterne skal fortsætte med at støtte innovationskapaciteten i lande (og regioner i disse lande), der har beskedne og moderate innovationsresultater ifølge den europæiske resultattavle for innovation, samt regionerne i den yderste periferi som omhandlet i artikel 349 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for at fremme deres integration i VIF-fællesskaberne. Følgende lande og regioner er berettigede til RIO-aktiviteter (RIO-lande og -regioner):

1) de lande (og regioner i disse lande), der er klassificeret som enten »moderate« eller »beskedne« innovatorer i mindst én af de tre årlige rapporter udstedt inden for rammerne af den europæiske resultattavle for innovation i: a) 2018, 2019 og 2020 for 2021-2024; og b) 2021, 2022 og 2023 for 2025-2027 og

2) regionerne i den yderste periferi.

EIT's budget til gennemførelse af RIO-aktiviteter skal udgøre mindst 10 % og højst 15 % af EIT's samlede støtte til eksisterende og nye VIF'er, hvorved antallet af VIF-partnere fra målregioner øges. Aktiviteter, der støttes gennem RIO, skal sigte mod at:

1) bidrage til at forbedre innovationskapaciteten i regionale og lokale økosystemer i hele Unionen gennem kapacitetsopbyggende aktiviteter og tættere samspil mellem de regionale og lokale innovationsaktører såsom klynger, netværk, offentlige myndigheder, videregående uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer, erhvervsuddannelsesudbydere og SMV'er samt disse aktørers aktiviteter

2) støtte målsætningen om at tiltrække nye partnere i VIF'erne og skabe forbindelse mellem lokale innovationsøkosystemer og fælleseuropæiske innovationsøkosystemer og

3) fremme yderligere offentlig og privat finansiering med særlig opmærksomhed på ESI-fondene.

3.3. Igangsættelse af nye VIF'er

For at bidrage til at imødegå nye og kommende globale udfordringer skal EIT lancere åbne og gennemsigtige indkaldelser af forslag for at skabe nye VIF'er inden for prioriterede områder, der udvælges blandt tematiske områder af strategisk betydning og på grundlag af kriterier, som bl.a. vurderer deres relevans i forhold til Unionens politiske prioriteter med hensyn til at tage fat på globale og samfundsmæssige udfordringer og deres potentiale og merværdi, som skal afklares ved hjælp af EIT-modellen. Ved igangsættelsen af nye VIF'er skal der tages hensyn til Horisont Europas strategiske planlægning og budgettet for EIT i perioden fra den 1. januar 2021 til den 31. december 2027. De relevante udvælgelseskriterier for europæiske partnerskaber, der er defineret i bilag III til forordning (EU) 2021/695 skal indgå i indkaldelsen af VIF-forslag og skal vurderes i forbindelse med evalueringen.

På grundlag af et forslag fra EIT's bestyrelse og en analyse heraf foreslås det, at der hurtigst muligt i 2022 eller 2023 på området kulturelle og kreative sektorer og industrier igangsættes et første nyt VIF med offentliggørelse af indkaldelse af forslag i 2021, hvis det er muligt. Dette prioriterede område har den stærkeste komplementaritet med de otte eksisterende VIF'er samt med de potentielle prioriterede områder for andre europæiske partnerskaber, som skal igangsættes inden for rammerne af Horisont Europa. Tillæg 1 indeholder et faktablad, der opsummerer udfordringerne på området kulturelle og kreative sektorer og industrier og den forventede virkning af det nye VIF.

På området vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer foreslås et andet nyt VIF igangsat i 2026 med offentliggørelse af indkaldelse af forslag i 2025. Kommissionen gennemfører med bistand fra uafhængige eksterne eksperter en forudgående analyse senest i 2024 for at vurdere relevansen af området vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer. Hvis analysen resulterer i en negativ konklusion, kan Kommissionen forelægge et forslag til ændring af SID 2021-2027 under hensyntagen til bidraget fra bestyrelse og Horisont Europas strategiske planlægning. Tillæg 2 indeholder et faktablad, der opsummerer udfordringerne på området vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer og den forventede virkning af det nye VIF.

Andre nye VIF'er kan udvælges, hvis der bliver yderligere budgetmidler til rådighed ud over dem fra EIT, og de skal tage hensyn til bestyrelsens bidrag, Horisont Europas strategiske planlægning og de kriterier, der er fastsat for udvælgelsen af europæiske partnerskaber, navnlig åbenhed, gennemsigtighed, EU-merværdi, bidrag til verdensmålene, sammenhæng og synergier.

3.4. Støtte til de videregående uddannelsesinstitutioners innovations- og iværksætterkapacitet

I samarbejde med Kommissionen og efter høring af VIF'erne skal EIT udforme og igangsætte et pilotinitiativ til støtte for de videregående uddannelsesinstitutioners innovations- og iværksætterkapacitet og integrering af disse i innovationsøkosystemer (pilotinitiativ for videregående uddannelse), som vil blive gennemført gennem VIF'erne med start i 2021. Gennem modellen for integrering af videntrekanten slår EIT bro over den vedvarende kløft mellem videregående uddannelse, forskning og innovation. EIT og VIF'erne er navnlig vigtige redskaber til udvikling af menneskelig kapital gennem deres særlige fokus på innovation og iværksætteruddannelse. EIT's virkning skal dog i endnu højere grad række ud over VIF-partnerne.

Videregående uddannelsesinstitutioner i hele Europa er nødt til at være innovative og iværksætterorienterede i deres tilgang til uddannelse, forskning og samarbejde med erhvervslivet og det bredere regionale og lokale innovationsøkosystem, herunder civilsamfundet, offentlige institutioner og organisationer i den tredje sektor, på den mest inklusive måde med jævn kønsfordeling. Dette er muligt at opnå ved hjælp af en klar strategi, en metodologisk ramme og afsættelse af ressourcer.

VIF'ernes aktiviteter med relation til pilotinitiativet for videregående uddannelse skal gennemføres gennem åbne og gennemsigtige indkaldelser af forslag, der sigter mod at øge innovationskapaciteten inden for videregående uddannelse, hovedsageligt rettet mod videregående uddannelsesinstitutioner, der ikke er VIF-partnere, i innovationsværdikæder og -økosystemer i hele Unionen. Aktiviteterne skal primært tage sigte på videregående uddannelsesinstitutioners kapacitetsudvikling, herunder:

1) udveksling og gennemførelse af bedste praksis i integrering af videntrekanten, herunder organisatorisk læring, uddannelse med henblik på omskoling- og opkvalificering, coaching og mentorordninger

2) udarbejdelse af handlingsplaner for, hvordan identificerede behov kan håndteres på områder som innovationsstyring, oprettelse og udvikling af opstartsvirksomheder, teknologioverførsel omfattende forvaltning af intellektuelle ejendomsrettigheder, bæredygtighed og klimaneutralitet gennem design, personaleledelse og organisatorisk styring, integration af kønsstrategier i innovation og interaktion med lokale interessenter og civilsamfundet, og

3) gennemførelse af handlingsplaner for udvikling af innovationskapacitet og opfølgende tiltag.

Disse aktiviteter skal inddrage andre aktører i videntrekanten såsom erhvervsuddannelsesudbydere, forsknings- og teknologiorganisationer, SMV'er og opstartsvirksomheder og skal supplere EIT's indsats på uddannelsesområdet som en central del af VIF'ernes aktiviteter til integrering af videntrekanten. EIT skal fremme stærkere samarbejde på tværs af VIF'erne inden for pilotinitiativet for videregående uddannelse. De udvælgelseskriterier, der skal medtages i indkaldelserne af forslag, skal sikre, at størstedelen af midlerne går til videregående uddannelsesinstitutioner uden for VIF'erne. Formålet med pilotinitiativet for videregående uddannelse er, at EIT's virkning skal strække sig ud over VIF'erne og bidrage til EIT's grundlæggende opgave, nemlig at fremme bæredygtig økonomisk vækst og konkurrenceevne ved at styrke medlemsstaternes innovationskapacitet i overensstemmelse med Horisont Europas mål om at fremme iværksætter- og innovationsfærdigheder i et livslangt læringsperspektiv, herunder øge kapaciteten hos de videregående uddannelsesinstitutioner i Europa.

EIT's støtte skal også bygge på politiske initiativer som HEInnovate (16) og RIIA-rammerne (17), der har bevist deres værdi på en række videregående uddannelsesinstitutioner og i en række medlemsstater på tværs af Unionen. EIT skal udforme støtteaktiviteterne i tæt samarbejde med Kommissionen og efter høring af VIF'erne for at sikre fuld sammenhæng og komplementaritet med relevante aktiviteter inden for rammerne af Horisont Europa, Erasmus+, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/817 (18), og andre EU-programmer.

De nærmere detaljer for processen for gennemførelses- og leveringsmekanismen skal udbygges yderligere og finjusteres i de første tre år og er genstand for overvågning og evaluering under denne pilotfase. Evalueringen af pilotfasen foretages af uafhængige eksterne eksperter, og resultaterne meddeles gruppen af medlemsstatsrepræsentanter og Europa-Parlamentet. På grundlag af resultaterne af denne evaluering afgør bestyrelsen, om pilotinitiativet for videregående uddannelse skal enten fortsætte og opskaleres eller ophøre.

Bestyrelsen styrer og fører tilsyn med gennemførelsen og overvågningen af VIF'ernes aktiviteter. Der skal lægges særlig vægt på at sikre: en åben og inklusiv tilgang med henblik på at tiltrække videregående uddannelsesinstitutioner ud over VIF-partnere med sigte på en bred geografisk dækning; en tværfaglig og tværsektoriel tilgang; en bredere deltagelse af kvinder i sektorer, hvor de er underrepræsenteret; og en forbindelse til RIO, relevante tematiske platforme og strategier for intelligent specialisering og politikstøttefaciliteten, når det er relevant.

EIT skal styrke og udvide anvendelsesområdet for EIT-mærket ud over VIF'erne til at omfatte de videregående uddannelsesinstitutioner, der deltager i tiltaget. Med inddragelse af aktører fra hele videntrekanten skal EIT søge at knytte sin støtte til udviklingen af innovationskapacitet inden for de videregående uddannelse til EIT-mærket, som på nuværende tidspunkt tildeles VIF'ernes uddannelsesprogrammer.

EIT skal udvide EIT-mærket til aktiviteter i forbindelse med livslang læring såsom mentorprogrammer, erhvervsuddannelses-, kvalificerings-, omskolings- og opkvalificeringsprogrammer, masselæringskurser online, som omfatter og når ud til en bredere målgruppe af studerende, voksne lærende og institutioner (herunder erhvervsuddannelsesinstitutioner) uden for VIF'erne. Anvendelsen af EIT-mærket uden for EIT-fællesskabet forventes at få en mere strukturerende virkning på alle planer (individuelt plan og program- og institutionsplan).

EIT skal overvåge tildelingen og udvidelsen af EIT-mærket til VIF'ernes uddannelsesprogrammer og undersøge mulighederne for en mere effektiv kvalitetssikringsmekanisme, herunder ekstern anerkendelse og akkreditering af EIT-mærket.

For at sikre at pilotinitiativet for videregående uddannelse bliver en succes, skal EIT yde specifik vejledning, ekspertise og coaching til deltagende videregående uddannelsesinstitutioner og rette sig mod videregående uddannelsesinstitutioner fra hele Europa med særlig vægt på videregående uddannelsesinstitutioner fra lande (og regioner i disse lande), der er beskedne og moderate innovatorer, og andre regioner med lave resultater, som ønsker at udvikle deres innovationskapacitet og styrke deres innovative fodspor og strategier for intelligent specialisering.

3.5. EIT's tværgående aktiviteter

3.5.1. Kommunikation og formidling

EIT og VIF'erne skal bestræbe sig på at forbedre og styrke deres kommunikation og synlighed og anvende en forbedret brandingstrategi over for deres vigtigste interessenter i og uden for medlemsstaterne i overensstemmelse med den kommunikationstilgang, der anvendes med hensyn til Horisont Europa. Med et stigende antal VIF'er og pilotinitiativet for videregående uddannelse skal EIT sætte skub i sine bestræbelser på at opnå større anerkendelse af EU-støtte som et kvalitetsmærke inden for innovation. Denne mærkeforvaltning og en forbedret kommunikation har afgørende betydning, navnlig i forhold til borgerne og nationale og regionale myndigheder, eftersom de innovationer, der fremkommer via EIT, medvirker til at påvise den konkrete virkning af EU-investeringer gennem Horisont Europa.

EIT skal søge at øge anvendelsen af eksisterende EU-informationsnetværk og sørge for koordinering af deres aktiviteter for at sikre bedre rådgivning og vejledning til potentielle VIF-partnere. En sådan øget anvendelse og koordinering kan omfatte støtte fra de nationale og regionale myndigheder til at identificere de nødvendige synergier med VIF'ernes flerårige strategier. For at sikre en bredere formidling og bedre forståelse af de muligheder, EIT tilbyder, skal EIT styrke vejledning og bistand i forbindelse med aspekter, der vedrører deltagelse i VIF'er i hele Europa, ved at bygge på eksisterende informationsnetværk og strukturer i hele Europa, navnlig de nationale kontaktpunkter omhandlet i forordning (EU) 2021/695.

For at sikre at en bredere kreds af interessenter på tværs af videntrekanten på EU-plan, samt på nationalt, regionalt og lokalt plan er bekendt med samtlige indkaldelser af forslag og finansierede projekter fra EIT (og VIF'erne), vil de også blive offentliggjort på den europæiske portal for finansierings- og udbudsmuligheder under forordning (EU) 2021/695.

EIT skal mindst to gange om året afholde regelmæssige møder i gruppen af medlemsstatsrepræsentanter og i Kommissionens relaterede tjenestegrene for at sikre en hensigtsmæssig kommunikation og udveksling af oplysninger med medlemsstaterne og på EU-plan. Europa-Parlamentet og Rådet holdes behørigt underrettet om EIT's og VIF'ernes præstation, resultater og aktiviteter. Desuden rådgiver gruppen af medlemsstatsrepræsentanter EIT om strategisk vigtige spørgsmål. Gruppen af medlemsstatsrepræsentanter sikrer sammen med EIT passende støtte, så der kan skabes forbindelse og fremmes synergier om EIT-støttede aktiviteter med nationale eller regionale programmer og initiativer og deles oplysninger om potentiel national og regional samfinansiering af disse aktiviteter.

EIT skal yderligere øge synligheden af dets indsats over for borgerne og EIT-fællesskabet via interessentforummet (19), EIT-priserne og EIT's alumnefællesskab (20) med henblik på at fremme samspillet med de europæiske aktører i videntrekanten og anerkende de mest lovende innovatorer og iværksættere i Europa.

EIT skal fortsat styre og yde strategisk vejledning til EIT's alumnefællesskab (i samarbejde med EIT's alumnebestyrelse) for at maksimere dets iværksættermæssige og samfundsmæssige virkninger og den løbende inddragelse af dets medlemmer i EIT-støttede aktiviteter. I løbet af 2021-2027 vil EIT's alumnefællesskab fortsætte med at vokse og vil også omfatte de alumner, der deltager i tiltag til støtte for innovationskapaciteten i de videregående uddannelsesinstitutioner.

3.5.2. Identificere og dele god praksis med interessenter

EIT skal identificere, kodificere, effektivt dele og formidle erfaringer og god praksis fra EIT-finansierede aktiviteter og til dette formål samarbejde med medlemsstaternes myndigheder på både nationalt og regionalt plan og med Kommissionen og Europa-Parlamentet, navnlig med dets videnskabs- og teknologipanel, idet der skal etableres en struktureret dialog og koordineres indsatser. VIF'erne og de projekter, der støtter videregående uddannelsesinstitutioners innovation og iværksætterkapacitet, forventes at være en værdifuld kilde til dokumentation og eksperimenterende læring for politiske beslutningstagere på området forskning, innovation og videregående uddannelse samt på forskellige tematiske områder.

Hidtil er god praksis og læring, der stammer fra VIF'erne, ikke blevet tilstrækkeligt samkørt eller kodificeret eller effektivt formidlet. EIT skal videreudvikle sin rolle som et innovationsinstitut, der er i stand til at registrere, analysere, kodificere, dele og sikre anvendelsen af innovative metoder, læring og resultater fra de EIT-finansierede aktiviteter (støtte til uddannelse, forskning og innovation og entreprenørskab) i et større omfang. Denne EIT-aktivitet skal bygge på forbindelserne og synergien med de andre initiativer inden for Horisont Europa, navnlig EIC, missionerne og de europæiske partnerskaber.

3.5.3. Internationalt samarbejde og globalt opsøgende arbejde

EIT skal udvikle hovedretningslinjer for EIT's og VIF'ernes internationale samarbejde under tilsyn af bestyrelsen i overensstemmelse med Horisont Europas tilgang til internationalt samarbejde som omhandlet i forordning (EU) 2021/695 og andre relevante EU-politikker og i samråd med de respektive tjenestegrene i Kommissionen. EIT skal søge at sikre, at dets aktiviteter har større virkning gennem internationalt samarbejde, og skal koordinere VIF'ernes internationale EIT-finansierede aktiviteter. EIT's fokus er at være nøje afstemt med Unionens relevante politiske mål samt dens forsknings- og innovationsprioriteter og at sikre EU-merværdi. Når EIT-fællesskabets fysiske tilstedeværelse i et tredjeland anses for at være nødvendig for at øge virkningen og nå dets mål mere effektivt, skal EIT sikre koordineringen af interventionen og skabe incitamenter til en fælles VIF-indsats.

I sit internationale samarbejde og globale opsøgende arbejde skal EIT i samarbejde med Kommissionen fokusere på en effektiv håndtering af globale udfordringer og derigennem bidrage til relevante internationale initiativer og verdensmålene og sikre adgang til talent og øget udbud af og efterspørgsel efter innovative løsninger. EIT skal nøje overvåge disse aktiviteter og sikre, at de er i overensstemmelse med Horisont Europas tilgang til internationalt samarbejde som omhandlet i forordning (EU) 2021/695 og andre relevante EU-politikker.

3.6. Sådan kommer det til at fungere: funktionsmåde

Dette afsnit indeholder en række foranstaltninger, der har til formål at tilpasse og forbedre den måde, EIT og VIF'erne i øjeblikket fungerer på. En effektiv, stærk og strategisk bestyrelse for EIT skal overvåge gennemførelsen af disse foranstaltninger på EIT-plan og tilvejebringe de nødvendige incitamenter og kontrolforanstaltninger, bl.a. gennem den resultatbaserede procedure for tildelingen af midler, for at sikre, at VIF'erne gennemfører dem.

3.6.1. VIF'ernes driftsmodel

EIT skal sikre, at gennemførelsen af VIF'erne er i fuld overensstemmelse med de relevante krav i forordning (EU) 2021/695, herunder sikre, at de otte eksisterende VIF'er overgår til at opfylde de nye gennemførelseskriterier for europæiske partnerskaber som fastsat i nævnte forordning. EIT skal derfor yde styrket driftsmæssig vejledning til VIF'erne og løbende overvåge VIF'ernes præstation for at sikre overensstemmelse med principperne om forsvarlig og god forvaltning, overvågning og evaluering, der er fastsat i forordning (EU) 2021/819, og de principper og kriterier for europæiske partnerskaber, der er fastsat i forordning (EU) 2021/695, samt sikre tilpasning til kravene, der stammer fra Horisont Europas prioriteter og indikatorer med henblik på at maksimere deres resultater og virkning, baseret på en langsigtet samarbejdsstrategi mellem EIT og VIF'erne. Der træffes passende korrigerende foranstaltninger, hvis et VIF underpræsterer, leverer utilfredsstillende resultater, ikke formår at opnå den forventede virkning eller mangler EU-merværdi.

EIT skal sikre, at de foranstaltninger, hvormed der sikres fortsat åbenhed i VIF'erne over for nye medlemmer samt gennemsigtighed under gennemførelsen, forbedres, navnlig ved at vedtage og anvende gennemsigtige, klare og sammenhængende adgangs- og udmeldelseskriterier for nye medlemmer, som tilfører partnerskaberne værdi, samt andre bestemmelser såsom gennemsigtige procedurer for udarbejdelse af deres forretningsplaner, og ved systematisk at overvåge VIF'ernes aktiviteter. VIF'erne skal også gennemføre deres aktiviteter på en fuldstændig gennemsigtig måde, herunder gennem åbne indkaldelser for at identificere og udvælge deres projekter, partnere og andre aktiviteter, og skal forblive åbne og dynamiske partnerskaber, som nye partnere i hele Unionen, herunder en stigende andel af SMV'er og opstartsvirksomheder, som tilfører partnerskabet værdi, kan tilslutte sig på grundlag af ekspertise og innovationsrelevans. For at begrænse koncentrationen af finansieringen og sikre, at der i VIF'ernes aktiviteter indgår et bredt netværk af partnere, skal proceduren for udarbejdelse af deres forretningsplaner (herunder prioritering, udvælgelse af aktiviteter og tildeling af midler) og de tilhørende finansieringsafgørelser gøres mere gennemsigtige og inklusive. VIF'ernes flerårige strategier skal behandle udvidelsen af partnerskabet, herunder etablering af nye samlokaliseringscentre, som bestyrelsen skal tildele et passende budget. Når der træffes afgørelse om finansieringen, tager bestyrelsen hensyn til de fremskridt, der er gjort hen imod målene i de flerårige strategier, bl.a. antallet af samlokaliseringscentre. VIF'erne skal gøre bredere brug af konkurrencebaserede finansieringsmekanismer og øge åbenheden af indkaldelser, navnlig for projekter, som er åbne for tredjeparter. Alle disse foranstaltninger vil øge antallet af deltagende enheder, der deltager i VIF'ernes aktiviteter. Endelig skal VIF'erne give oplysninger om inddragelsen af nye partnere i deres regelmæssige rapportering som et af elementerne i deres præstationsbaserede finansiering.

Da VIF'er opererer på tværs af hele innovationsværdikæden, skal de sikre en passende og kontinuerlig balance mellem de tre sider af videntrekanten og relaterede aktiviteter i deres portefølje af forretningsplaner. EIT skal overvåge VIF'ernes operationer for at sikre, at de gennemføres gennem en trimmet, effektiv og omkostningseffektiv struktur, som holder administrations-, forvaltnings- og generalomkostninger på et minimum. EIT skal sikre, at VIF'erne når deres forventede virkninger gennem en bred vifte af aktiviteter, der er identificeret i deres forretningsplaner, og som effektivt understøtter opfyldelsen af deres mål, herunder deres eventuelle virkninger på innovationsøkosystemer på EU-plan, samt på nationalt, regionalt og lokalt plan.

Forpligtelserne fra hver enkelt VIF-partner sikres ved regelmæssigt at overvåge partnerens faktiske bidrag i forhold til de oprindelige forpligtelser. EIT skal sikre, at VIF'erne har indført et risikostyringssystem i tilfælde af, at nogle partnere ikke er i stand til at opfylde deres oprindelige forpligtelser. Med henblik på økonomisk bæredygtighed i deres aktiviteter skal VIF’erne søge efter en bred vifte af indtægts- og investeringskilder. Med det mål sikrer VIF'erne, at betingelserne for adgang til partnerskabet forbliver attraktive for en bred vifte af potentielle partnere. Medlems- eller undervisningsgebyrer bør ikke udgøre en hindring for relevante partneres deltagelse i et VIF, navnlig for SMV'er, opstartsvirksomheder og studerende.

3.6.2. VIF'ernes finansieringsmodel

Ved hjælp af en trimmet og forenklet finansieringsmodel forventes EIT at forøge VIF'ernes virkning og deres bidrag til opfyldelsen af EIT’s og Horisont Europas mål og tilskynde VIF'ernes partnere til at forpligte sig. For at øge støttens merværdi skal EIT tilpasse sin finansieringsmodel. EIT skal gøre sit bedste for at lette en gnidningsfri overgang mellem FFR-perioderne, navnlig for de igangværende aktiviteter. Der er tre hovedområder, hvor EIT skal gennemføre forbedringer.

For det første skal EIT gradvist mindske finansieringssatsen for merværdiskabende VIF-aktiviteter (21) for at øge andre private og offentlige investeringer end indtægterne fra deres partnere. Tilpasningen af finansieringsmodellen forventes at gøre det lettere for VIF'erne at håndtere omstillingen til finansiel bæredygtighed. Det forventes, at VIF'erne tilskyndes til gradvist at reducere andelen af EIT-finansiering i deres forretningsplan i løbet af partnerskabsaftalernes varighed, samtidig med at samfinansieringsbidraget fra andre kilder end EIT øges. Faldende EIT-finansieringssatser for merværdiskabende VIF-aktiviteter skal finde anvendelse i alle faser af VIF'ernes livscyklus (opstartsfase, vækstfase, modenhedsfase, afslutning af EIT-tilskud) som anført den følgende tabel:

Opstartsfase Vækstfase Modenhedsfase Afslutning af EIT-tilskud År 1-4 5-7 8-11 12-15 EIT's finansieringssats Op til 100 % Op til 80 % Op til 70 % Op til 50 % i år 12, faldende med 10 % pr. år

Figur 1: EIT's finansieringssatser 2021-2027

Nogle af VIF'ernes aktiviteter kan på grund af deres særlige karakter have behov for yderligere incitamenter til at blive gennemført. Med henblik herpå kan bestyrelsen beslutte at anvende gunstigere finansieringsbetingelser for tværgående VIF-aktiviteter, RIO-aktiviteter og pilotinitiativet for videregående uddannelse.

For det andet skal EIT sikre, at proceduren for tildeling af tilskud følger en præstationsbaseret finansieringsmodel. Anvendelsen af flerårige tilskud skal øges i videst muligt omfang. EIT-finansieringen skal knyttes direkte til de fremskridt, der gøres på de områder, som er anført i artikel 10 og artikel 11, stk. 5, i forordning (EU) 2021/819, og til VIF'ernes mål som fastlagt i deres forretningsplaner og kan mindskes, ændres eller afbrydes i tilfælde af manglende resultater. EIT skal bl.a. give stærkere incitamenter til VIF'erne til at søge efter nye partnere og skal træffe korrigerende foranstaltninger, navnlig på grundlag af VIF'ernes individuelle resultater, for at sikre, at virkningerne når det højeste niveau.

For det tredje skal EIT anvende strenge regler for at styrke mekanismen for omfattende vurdering inden udløbet af VIF'ernes første syvårige aktivitetsperiode i overensstemmelse med artikel 10 og 11 i forordning (EU) 2021/819. Denne omfattende vurdering, der skal foretages ved hjælp af uafhængige eksterne eksperter, skal følge bedste internationale praksis og de overvågnings- og evalueringskriterier for europæiske partnerskaber, der er fastlagt i forordning (EU) 2021/695. Den skal finde sted inden udløbet af den første syvårige periode. På baggrund af denne omfattende vurdering skal bestyrelsen beslutte at fortsætte med, ændre eller afbryde den finansielle støtte (og dermed ikke forlænge partnerskabsaftalen med det pågældende VIF) til et VIF og omfordele ressourcerne til aktiviteter med bedre resultater. Bestyrelsen skal indhente en udtalelse fra gruppen af medlemsstatsrepræsentanter, inden den træffer en sådan beslutning.

3.6.3. Reduktion af administrative byrder

EIT skal styrke sin indsats for forenkling med henblik på at reducere VIF'ernes administrative byrder, således at VIF’erne kan gennemføre deres forretningsplaner og flerårige strategier på en smidig og effektiv måde. En sådan forenkling kan omfatte anvendelse af faste beløb eller enhedsomkostninger for relevante VIF-aktiviteter. For at sikre en bedre planlægning af ressourcerne, navnlig innovationsaktiviteterne, samt fremme et stærkere engagement og langsigtede investeringer fra deltagende partnere i VIF'ernes aktiviteter, skal EIT desuden indgå flerårige tilskudsaftaler med VIF'er, når det er hensigtsmæssigt omfattende bestemmelser om præstationsbaseret finansiering, inden for rammerne af de respektive partnerskabsaftaler. Disse flerårige tilskudsaftaler bør ikke overstige tre år.

3.6.4. EIT's forbindelser med VIF'erne efter afslutning af partnerskabsaftalen

EIT udvikler de generelle principper for forbindelserne med VIF'er efter afslutningen af partnerskabsaftalen i overensstemmelse med den ramme for europæiske partnerskaber, som er fastsat ved forordning (EU) 2021/695. På grundlag af en tilbundsgående uafhængig undersøgelse, der skal gennemføres inden udgangen af 2023, skal EIT i tæt samarbejde med Kommissionen fastlægge den overordnede ramme for sine forbindelser med VIF'er, hvis partnerskabsaftale er afsluttet eller udløbet i løbet af programmeringsperioden 2021-2027. Denne tilbundsgående uafhængige undersøgelse skal omfatte en vurdering af VIF'ernes bestræbelser på at opnå finansiel bæredygtighed, de genererede indtægter og VIF'ernes finansielle udsigter og skal identificere alle aktiviteter, hvis fortsættelse kunne være i fare på grund af manglende ressourcer. Forudsat at resultatet af en endelig gennemgang er positivt, kan EIT indgå et samarbejdsmemorandum (22) med et VIF med det formål at opretholde et aktivt samarbejde med det efter afslutningen af partnerskabsaftalen.

Samarbejdsmemorandummet skal omfatte:

a) rettigheder og forpligtelser i forbindelse med fortsættelsen af aktiviteterne inden for videntrekanten samt bevarelse af VIF'ernes økosystem og netværk

b) betingelser for anvendelsen af EIT-mærket og deltagelse i EIT's priskonkurrencer og i andre initiativer, der organiseres af EIT

c) betingelser for deltagelsen i videregående uddannelser, herunder anvendelsen af EIT-mærket for uddannelsesprogrammer og forbindelser med EIT's alumnefællesskab

d) betingelser for deltagelse i EIT's konkurrencebaserede indkaldelser af forslag til visse specifikke aktiviteter, herunder tværgående VIF-aktiviteter og delte tjenester

e) betingelser for yderligere støtte fra EIT til tværnationale koordineringsaktiviteter blandt samlokaliseringscentrene med en høj EU-merværdi.

Under hensyntagen til resultaterne af en tilbundsgående uafhængig undersøgelse fastlægger bestyrelsen samarbejdsmemorandummets varighed, indhold og struktur, herunder VIF'ernes specifikke aktiviteter, der kan støttes i henhold til andet afsnit, litra a)-e). VIF'erne har ret til at deltage i EIT's aktiviteter i overensstemmelse med de betingelser, der er fastsat i samarbejdsmemorandummet, herunder deltagelsen i konkurrencebaserede indkaldelser af forslag.

3.7. Synergi og komplementaritet med andre EU-programmer

EIT's brede indsatsområde og særlige rolle som en integreret del af Horisont Europa giver det gode forudsætninger for at skabe synergier og sikre komplementaritet og samtidig undgå overlap med andre EU-programmer eller -instrumenter, bl.a. ved at øge sin støtte til VIF'erne i deres planlægnings- og gennemførelsesaktiviteter. EIT forventes at bidrage til synergieffekter på mellemlang til lang sigt, bl.a. med hensyn til følgende:

Erasmus+

— EIT skal søge at skabe synergi mellem Erasmus+ og EIT-fællesskaber. Samarbejdet skal være rettet mod at sikre Erasmus+-studerende på videregående uddannelsesinstitutioner, som er VIF-partnere, adgang til VIF'ernes sommerskoler eller andre relevante uddannelsesaktiviteter (f.eks. om entreprenørskab og innovationsstyring) og skabe kontakt med VIF'ernes alumnenetværk.

— Samarbejdsaktiviteterne kan også omfatte EIT's eller VIF'ernes uddannelse af akademisk personale (fra enhver videregående uddannelsesinstitutioner og ikke kun fra VIF'erne) med henblik på læseplaner, som integrerer entreprenørskab og innovation, samt VIF’ers afprøvning, vedtagelse og opskalering af innovative praksisser, der udvikles inden for rammerne af Erasmus+-netværk (såsom innovationsalliancer mellem videregående uddannelsesinstitutioner og virksomheder) og omvendt.

— Der skal, hvor det er muligt, sikres synergier med initiativet Europauniversiteter, som kan bidrage til at strømline EIT's uddannelsesaktiviteter med henblik på at opnå en systemisk virkning.

Programmet for et digitalt Europa, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/694 (23).

— VIF'erne, navnlig samlokaliseringscentrene, skal samarbejde med de europæiske digitale innovationsknudepunkter i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/694 for at støtte den digitale omstilling af industrien og organisationerne i den offentlige sektor.

— Gennemførligheden skal undersøges, når det gælder anvendelsen af infrastrukturer og kapacitet, der er udviklet af VIF'erne inden for uddannelse som led i programmet for et digitalt Europa (såsom dataressourcer og biblioteker med algoritmer inden for kunstig intelligens og kompetencecentre inden for højtydende databehandling i medlemsstaterne) samt til prøvnings- og demonstrationsformål i innovationsprojekter.

Fondene under samhørighedspolitikken (navnlig Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden oprettet ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling og Samhørighedsfonden og Den Europæiske Socialfond Plus oprettet ved en forordning vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet om Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+))

— VIF'erne skal gennem deres samlokaliseringscentre og RIO-knudepunkter fremme regionalt og tværregionalt samarbejde mellem videntrekantens aktører og forvaltningsmyndighederne i synergi med interregionalt samarbejde og interregionale investeringer langs værdikæder inden for relaterede prioritetsområder for intelligent specialisering og det arbejde, der udføres af tematiske platforme for intelligent specialisering. Et sådant samarbejde med forvaltningsmyndighederne kan føre til, at VIF'ernes aktiviteter medtages i de operationelle programmer. EIT skal også undersøge, hvordan der kan bidrages til initiativer til kompetenceudvikling under fondene under samhørighedspolitikken gennem udveksling af bedste praksis.

— EIT skal fremme samarbejdet mellem relevante VIF'er og platformene for intelligent specialisering med henblik på at fremme synergi mellem EIT-ressourcer, fondene under samhørighedspolitikken og andre EU-programmer og nationale og regionale programmer. Målet er at opnå en bredere repræsentation af EIT's aktiviteter i hele Unionen, styrke forbindelserne med strategier for intelligent specialisering og anvende RIO bedre til at udnytte ESI-fondene i EIT's og VIF'ernes aktiviteter.

InvestEU-programmet

— VIF'erne skal søge muligheder for samarbejde med InvestEU-rådgivningsplatformen for at yde teknisk støtte og bistand til VIF-støttede forehavender i forbindelse med forberedelse, udvikling og gennemførelse af projekter.

— VIF'erne skal søge at bidrage med oplysninger til InvestEU-portalen med henblik på at bringe investorerne og finansielle formidlere tættere på VIF-støttede forehavender i nært samarbejde med Kommissionens tjenestegrene og i synergi med EIC.

Programmet Et Kreativt Europa, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/818 (24).

Programmet Et kreativt Europa er relevant for bl.a. aktiviteterne i et nyt VIF for kulturelle og kreative sektorer og industrier. Der skal udvikles stærk synergier og komplementaritet med programmet Et kreativt Europa på områder som kreative færdigheder, job og forretningsmodeller.

Programmet for det indre marked, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/690 (25).

VIF'erne skal søge at etablere et samarbejde med Enterprise Europe-netværket (EEN) og dets sektorgrupper for at lette samarbejdet mellem virksomheder, teknologioverførsel og innovationspartnerskaber for iværksættere, der ønsker at udvikle deres aktiviteter i og uden for EU i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/690. Organisationerne i EEN vil fremme VIF'ernes aktiviteter blandt deres SMV-kunder. EIT skal undersøge mulighederne for samarbejde om mobilitetsprogrammer for nye iværksættere for at forbedre deres iværksætterfærdigheder.

4. HÅNDTERING AF KRISEN SOM FØLGE AF UDBRUDDET AF COVID-19

Store sociale, økonomiske, miljømæssige og teknologiske ændringer som følge af covid-19-krisen vil kræve samarbejde mellem alle EU-institutioner, -organer, -kontorer og -agenturer. EIT bør bidrage til den nødvendige innovationsindsats ved at sikre en sammenhængende reaktion på covid-19-krisen.

EIT vil sikre, at VIF'erne støtter og fremmer leveringen af innovative løsninger på forskellige indsatsområder i overensstemmelse med prioriteterne i genopretningsplanen for Europa, den europæiske grønne pagt, den nye industristrategi for Europa og verdensmålene for dermed at bidrage til genopretningen af Europas samfund og økonomi og styrke deres bæredygtighed og modstandsdygtighed.

EIT bør især sikre, at VIF'erne er i stand til at operere med den nødvendige fleksibilitet til at tilpasse sig til udfordringerne som følge af covid-19-krisen samt til nye og uventede udfordringer og prioriteter. Under EIT's tilsyn og kontrol kan VIF'erne træffe foranstaltninger, der er velegnede til at støtte og øge modstandsdygtigheden i deres økosystemer, dvs. deres partnere og støttemodtagere og uden for deres eksisterende fællesskaber. Opmærksomheden bør i særlig grad rettes mod tiltag, som har til formål at øge modstandsdygtigheden for mikrovirksomheder, SMV'er og opstartsvirksomheder samt for studerende, forskere, iværksættere og ansatte, som er blevet særlig hårdt ramt af covid-19-krisen.

VIF'erne opfordres også til at udnytte synergier med andre EU-initiativer og -partnerskaber med henblik på at støtte Europas innovationsøkosystemers styrke.

Ved tilpasningen til den nye situation kan VIF'erne gøre brug af innovative samarbejdsmæssige værktøjer, instrumenter, oplysninger og støttetjenester for at sikre samarbejde og interaktion i deres fællesskaber.

EIT, der tilstræber synergier med andre EU-programmer og -agenturer, kan foreslå initiativer på grundlag af integreringen af videntrekanten med den hensigt at støtte innovationsøkosystemer i Unionen. Med henblik herpå kan EIT fremme nye tværgående VIF-aktiviteter for at løse de udfordringer, der opstår som følge af covid-19-krisen.

5. RESSOURCER

5.1. Budgetbehov

EIT's budgetbehov i perioden 2021-2027 er på 2 965 000 000 EUR og bygger på tre hovedbestanddele: 1) udgifter til de nuværende otte VIF'er (afspejlende at partnerskabsaftalerne for tre af dem udløber i 2024) og igangsættelsen af to nye VIF'er (ét i 2022 eller 2023 og et andet i 2026), 2) EIT's administrationsudgifter, og 3) udgifter til forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering og andre aktiviteter samt udgifter, der er nødvendige for at forvalte og gennemføre EIT's aktiviteter, og evaluere opfyldelsen af dets mål i overensstemmelse med artikel 12, stk. 6, i forordning (EU) 2021/695.

Ca. 2 854 000 000 EUR (96 % af EIT's samlede budget) afsættes til finansiering af eksisterende og nye VIF'er, hvoraf:

a) mindst 10 % og højst 15 % skal afsættes til RIO

b) højst 7 % skal afsættes til tværgående VIF-aktiviteter, herunder støtte til VIF'er for hvilke partnerskabsaftalen er udløbet eller afsluttet

c) højst 3 % skal afsættes til et pilotinitiativ for videregående uddannelse på tre år.

Med indførelsen af en gradvist faldende EIT-finansieringssats forventes VIF'erne at mobilisere yderligere 1 500 000 000 EUR fra andre offentlige og private kilder. Budgettet til igangsættelse af to nye VIF'er (ét, der skal igangsættes snarest muligt i 2022 eller 2023, og et andet, der skal igangsættes i 2026) udgør ca. 300 000 000 EUR. Såfremt yderligere budgetmidler end EIT’s budgetmidler stilles til rådighed, kan EIT igangsætte yderligere VIF'er.

EIT skal fortsat være en trimmet og dynamisk organisation. EIT's administrationsudgifter, dvs. de nødvendige udgifter til personale, administration, infrastruktur og drift, må i gennemsnit ikke overstige 3 % af EIT's budget. En del af administrationsudgifterne dækkes af Ungarn i form af gratis kontorlokaler frem til udgangen af 2029. Med henblik herpå skal der gøres en stor indsats for at reducere VIF'ernes administrationsudgifter, som under alle omstændigheder skal holdes på et rimeligt minimum.

5.2. Indvirkning (overvågning og evaluering)

Målingen af EIT's virkninger forventes løbende at blive forbedret i løbet af den næste programmeringsperiode, idet der tages hensyn til de erfaringer, der er gjort indtil nu, og behovet for at strømline dets praksis med Horisont Europas praksis. EIT skal anvende en ramme for evaluering, rapportering og overvågning i overensstemmelse med artikel 10, 11 og 20 i forordning (EU) 2021/819, der sikrer sammenhæng med den overordnede tilgang for Horisont Europa, samtidig med at der sikres fleksibilitet. Navnlig skal tilbagemeldinger mellem Kommissionen, EIT og VIF'erne forbedres for at opfylde målene på en konsekvent, sammenhængende og effektiv måde.

5.2.1. Rapportering og overvågning

EIT skal forbedre sit nuværende overvågningssystem og indføre en rapporterings- og overvågningsramme, herunder nøglepræstationsindikatorer, som er i overensstemmelse med indikatorerne for effektveje i Horisont Europa. Rapporteringen og overvågningen af VIF'ernes driftsmæssige resultater, herunder deres administrationsudgifter og deres resultater, vil være en af EIT's hovedopgaver og skal gennemføres i samarbejde med Horisont Europas fælles tjenester i Kommissionen. Rapporterings- og overvågningssystemet for VIF'er skal indbygges i det overordnede overvågningssystem for Horisont Europa, navnlig ved at implementere fælles datamodeller, herunder indsamling af data, som lagres i Horisont Europas database. Kommissionen skal deltage i den fælles udformning af alle relevante virknings- og overvågningsindikatorer og -redskaber, som udvikles eller anvendes af EIT for at sikre sammenhæng med det overordnede overvågningssystem for Horisont Europa, herunder indikatorerne for effektveje, kriterierne for europæiske partnerskaber og Horisont Europas strategiske planlægning. Løbende overvågningsprocedurer og procedurer for foreløbig gennemgang og omfattende vurdering, herunder fastsættelsen af et fornuftigt sæt kvantitative og kvalitative indikatorer og tilhørende referencescenarie og mål, skal fastlægges af bestyrelsen. EIT skal tage implementeringen af Innovation Radar-metoden i Horisont Europa i betragtning og skal undersøge, hvordan VIF'erne kan udnytte Innovation Radar til at forbedre dets overvågningsaktiviteter.

Resultaterne af en sådan overvågning skal indgå i VIF'ernes flerårige forretningsplanlægningsprocesser og afgøre tildelingen af EIT's præstationsbaserede finansiering af VIF'ernes aktiviteter og forberedelsen af partnerskabsaftalerne og tilskudsaftalerne med VIF'erne som modtagere. Resultaterne af overvågningen af VIF'erne forventes desuden at indgå i den strategiske koordineringsproces for de europæiske partnerskaber.

EIT's aktiviteter, herunder dem, der forvaltes af VIF'erne, forventes at have

1) teknologiske, økonomiske og innovationsrelaterede virkninger ved at påvirke virksomhedsetablering og -vækst samt skabelsen af nye innovative løsninger til at imødegå globale udfordringer og dermed skabe direkte og indirekte beskæftigelse og mobilisere yderligere offentlige og private investeringer

2) videnskabelige og uddannelsesmæssige virkninger ved at styrke den menneskelige kapital inden for forskning og innovation, forbedre innovations- og iværksætterfærdigheder på både det individuelle og organisatoriske plan og fremme en åben skabelse og formidling af viden og innovation i samfundet

3) samfundsmæssige virkninger, herunder virkninger som følge af leveringen af systemiske løsninger inden for og uden for EIT-fællesskabet, også gennem tværgående VIF-aktiviteter, ved at fokusere på Unionens politiske prioriteter inden for klimaændringer (såsom afbødning, tilpasning og modstandsdygtighed), energi, råvarer, sundhed, værditilvækst i industrien, det digitale område, mobilitet i byerne, fødevarer, kultur og kreativitet, eller vand gennem innovative løsninger, inddragelse af borgere og slutbrugere og ved at styrke udbredelsen af innovative løsninger på disse områder af samfundet.

EIT skal sikre udvikling af specifikke samfundsmæssige indikatorer inden for VIF'ernes aktivitetsområder og skal foretage regelmæssig overvågning i overensstemmelse med Horisont Europas ramme for samfundsmæssige virkninger.

De virkninger, der er omhandlet i nr. 3, måles bl.a. i henhold til de indikatorer for effektveje, der er angivet i bilag V til forordning (EU) 2021/695.

EIT skal sammen med Kommissionen udvikle yderligere indikatorer, bl.a. indikatorer for samfundsmæssige virkninger inden for VIF'ernes aktivitetsområder, i overensstemmelse med udviklingen af indikatorrammen for Horisont Europa og skal afspejle den overordnede tilgang for de europæiske partnerskabers bidrag til de videnskabelige, økonomiske og samfundsmæssige virkninger. Tilpasningen af virkningsindikatorerne til Horisont Europa sigter mod at overvåge fremskridtene hen imod EIT's mål over tid, hvilket vil sikre et sammenligneligt evidensgrundlag for de resultater og virkninger, som genereres af VIF'erne, i forhold til Horisont Europa. Desuden skal EIT sikre, at overvågningssystemet registrerer fremskridt i forhold til de aktiviteter, der er specifikke for VIF-modellen såsom videntrekantens integrering og iværksætterfærdigheder. Indikatorerne for EIT's uddannelsesrelaterede aktiviteter (herunder aktiviteter, der støtter de videregående uddannelsesinstitutioners kapacitet) anvendes til at overvåge f.eks.

1) den menneskelige kapitals kompetenceerhvervelse og de videregående uddannelsesinstitutioners engagement og kapacitetsforbedringer (på kort sigt)

2) karriere og de videregående uddannelsesinstitutioners rolle og resultater i de lokale innovationsøkosystemer (på mellemlang sigt), og

3) arbejdsforhold og de videregående uddannelsesinstitutioners rolle og præstation i de lokale innovationsøkosystemer (på lang sigt).

Den løbende overvågning af VIF'erne skal foretages på en effektiv måde og bl.a. omfatte følgende:

1) fremskridt hen imod finansiel bæredygtighed, navnlig ved at udnytte nye investeringskilder

2) fremskridt hen imod paneuropæisk dækning og åbenhed samt gennemsigtighed i forbindelse med forvaltning

3) effektivitet med hensyn til virksomhedsacceleration (dvs. forehavender med høj vækst, der er blevet oprettet og har modtaget støtte)

4) hver VIF's administrations- og forvaltningsudgifter

5) driften af samlokaliseringscentre og RIO-knudepunkterne og -enhederne og deres integration i de lokale innovationsøkosystemer

6) gennemførelse af uddannelsesaktiviteter, herunder udvidet anvendelse af EIT-mærket.

Følgende tabel indeholder en ikkeudtømmende liste over nøgleresultatindikatorer og deres mål, som forventes at blive overvåget af EIT i perioden 2021-2027. Disse indikatorer udgør de vigtigste retningslinjer for input og output, som anvendes til overvågning af opfyldelsen af EIT's nøglemål for 2021-2027, såsom fremme af innovation og entreprenørskab gennem bedre uddannelse, forøgelse af EIT's regionale og lokale virkninger og åbenhed over for potentielle partnere og interessenter, sikring af balance mellem indtægter og omkostninger, etablering af nye samlokaliseringscentre og indførelse af nye innovative løsninger på de globale udfordringer til marked.

EIT's forvaltningsindikatorer Mål 2023 (referencescenarie 2020) Mål 2027 (referencescenarie 2020) Antal enheder/organisationer, der deltager i EIT's og VIF'ernes aktiviteter Stigning på 20 % Stigning på 50 % Antal innovationer (produkter og tjenester), der lanceres på markedet 1 500 4 000 Videregående uddannelsesinstitutioner, der deltager i EIT's og VIF'ernes aktiviteter 285 680 Antal studerende, der er involveret i EIT's og VIF'ernes uddannelsesaktiviteter 8 500 25 500 Antal støttede opstartsvirksomheder 300 700 VIF'ernes finansiering 700 000 000 EUR 1 500 000 000 EUR Antal enheder/organisationer, der deltager i EIT's og VIF'ernes aktiviteter, fra regioner uden for området for VIF'ernes samlokaliseringscentre Stigning på 50 % Stigning på 100 %

Med henblik på at øge åbenheden og gennemsigtigheden skal EIT sikre, at de projektdata, det indsamler via sit interne overvågningssystem, herunder resultaterne fra VIF'erne, er fuldt ud tilgængelige og integreres fuldt ud i det overordnede datastyringssystem under Horisont Europa. EIT skal sikre, at detaljerede oplysninger, der følger af dets overvågnings- og evalueringsproces, stilles til rådighed i rette tid og er tilgængelige i Horisont Europas database. EIT skal desuden sikre specifik rapportering om kvantitative og kvalitative virkninger, herunder om forpligtede og faktisk ydede finansielle bidrag.

5.2.2. Evaluering, foreløbig gennemgang og omfattende vurdering

De periodiske uafhængige evalueringer af EIT's aktiviteter, herunder de aktiviteter, der forvaltes af VIF'erne, skal foretages af Kommissionen i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/819 og (EU) 2021/695.

I overensstemmelse med artikel 20 i forordning (EU) 2021/819 skal den foreløbige gennemgang bl.a. vurdere resultatet og virkningerne af pilotinitiativet for videregående uddannelse, effektiviteten af VIF'ernes strategier for finansiel bæredygtighed, virkningen af RIO-aktiviteterne og samarbejdet mellem EIT og gennemførelsesorganerne under Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa«. I denne henseende skal EIT-evalueringerne især vurdere effektiviteten, virkningsgraden, relevansen, sammenhængen og EU-merværdien af EIT's aktiviteter, herunder gennem VIF'erne. De gennemføres af Kommissionen med bistand fra uafhængige eksterne eksperter, og de indgår i de evalueringer af Horisont Europa, som Kommissionen foretager, også med henblik på en systemisk vurdering af Horisont Europas søjle III »Et innovativt Europa«, navnlig med hensyn til »one-stop-shoppen« for innovation.

Hvert enkelt VIF skal være genstand for en omfattende vurdering fra EIT's side under tilsyn af bestyrelsen og med støtte fra uafhængige eksterne eksperter inden udgangen af partnerskabsaftalens syvårsperiode og for en endelig gennemgang inden dens udløb. På grundlag af en omfattende vurdering skal bestyrelsen beslutte, om partnerskabsaftalen skal forlænges ud over de første syv år, mens den endelige gennemgang skal tjene som grundlag for at forhandle et eventuelt samarbejdsmemorandum. Bestyrelsen skal i forbindelse med gennemførelsen af disse evalueringer i overensstemmelse med artikel 11, stk. 5, i forordning (EU) 2021/819 tage hensyn til gennemførelses-, overvågnings- og evalueringskriterierne for de europæiske partnerskaber, der er fastsat i forordning (EU) 2021/695, opnåelsen af VIF'ets mål, dets koordinering med andre relevante forsknings- og innovationsinitiativer, det opnåede niveau af finansiel bæredygtighed, dets evne til at sikre åbenhed over for nye medlemmer, gennemsigtigheden af dets forvaltning og dets resultater med hensyn til at tiltrække nye medlemmer inden for loftet for EU- bidraget, der er omhandlet i artikel 21 i forordning (EU) 2021/819, EU-merværdien og relevansen for så vidt angår EIT's mål.

Desuden skal EIT i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/819 under bestyrelsens tilsyn foretage foreløbige gennemgange af VIF'ernes resultater og aktiviteter, der omfatter de første tre år af partnerskabsaftalen (dvs. VIF'ernes opstartsfase), og i givet fald de tre år efter forlængelsen (dvs. modenhedsfasen). Disse gennemgange skal tage udgangspunkt i EIT's løbende overvågning. De skal hjælpe bestyrelsen med at få et første indtryk af VIF'ernes præstation med hensyn til deres strategi og mål samt af overholdelsen af angivelserne fra bestyrelsen.

I overensstemmelse med artikel 11, stk. 6, i forordning (EU) 2021/819 skal bestyrelsen, i fald den løbende overvågning, en foreløbig gennemgang eller den omfattende vurdering af et VIF viser utilfredsstillende fremskridt på de i nævnte forordnings artikel 10 omhandlede områder eller manglende EU-merværdi, træffe passende korrigerende foranstaltninger. De korrigerende foranstaltninger kan bestå af reduktion, ændring eller bortfald af EIT's finansielle bidrag eller afslutningen af en partnerskabsaftale samt bindende henstillinger vedrørende VIF'ernes aktiviteter eller forslag til tilpasninger af dets gennemførelse og driftsmodeller.

Resultaterne af disse foreløbige gennemgange og evalueringer offentliggøres, meddeles Europa-Parlamentet og Rådet og rapporteres til den strategiske koordineringsproces for europæiske partnerskaber.

Tillæg 1 Faktablad om VIF'et for kulturelle og kreative sektorer og industrier I. Udfordringen Et VIF for kulturelle og kreative sektorer og industrier (26) kan skabe en horisontal løsning på en række voksende udfordringer, som er permanente, og som kan imødegås ved hjælp af uddannelses-, forsknings- og innovationsaktiviteter. Disse udfordringer kan inddeles i fire søjler: 1) europæisk kreativitet og kulturel og sproglig mangfoldighed 2) europæisk identitet og samhørighed 3) europæisk beskæftigelse, økonomisk modstandsdygtighed og intelligent vækst og 4) Europa som en global aktør. Europæisk kreativitet og kulturel mangfoldighed afhænger af modstandsdygtige og robuste kulturelle og kreative sektorer og industrier. Disse sektorer står imidlertid over for en række udfordringer som følge af den øgede konkurrence fra globale aktører og den digitale omstilling. — Producenter, innovatører, distributører, radio- og TV-selskaber, biografer og alle typer af kulturelle organisationer og virksomheder er nødt til at innovere for at tiltrække et nyt publikum og udvide og for at udvikle nye processer og tjenester, nyt indhold og nye praksisser, der giver samfundsmæssig værdi. — Manglen på entreprenørskab og tværgående færdigheder i de kulturelle og kreative sektorer (27) vedrører både nye undersektorer og de meget modne undersektorer, som undergår en gennemgribende digital omstilling. Disse færdigheder er nødvendige for innovation og er afgørende i lyset af de ændringer på arbejdsmarkedet, som sektoren står over for. — Kulturarv er et ubestrideligt udtryk for kulturel identitet, et vigtigt offentligt gode og en kilde til innovation, der giver et godt afkast på investeringer og betydelige økonomiske indtægter, men dens potentiale er stadig i vid udstrækning uudnyttet. Som katalysator for bæredygtig, kulturarvsstyret genskabelse og en afgørende impuls til uddannelse og livslang læring, der fremmer samarbejde og social samhørighed, vil den sandsynligvis drage stor fordel af et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier. Samfundsmæssige udfordringer, der vedrører europæisk identitet og samhørighed, kan generelt beskrives ud fra en mangel på »broer«, der forbinder forskellige dele af samfundet og forbinder forskellige territorier. De omfatter spørgsmål vedrørende social udstødelse, behovet for at opbygge tættere interkulturelle forbindelser, beskytte sproglig mangfoldighed, herunder minoritetssprog, og udvikle en følelse af fælles tilhørsforhold baseret på vores kulturelle mangfoldighed og fælles arv, hvilket kan imødegås gennem en mere inklusiv og tilgængelig samfundsdeltagelse, innovationer inden for design, arkitektur og udnyttelsen af offentlige rum samt kulturbaseret samfundsmæssig innovation. Navnlig: — Der er et begrænset samarbejde mellem forskere og mellem forskning og industrien og mellem organisationerne i den offentlige sektor og den tredje sektor samt utilstrækkelig koordinering og unødvendig overlap af forsknings- og udviklingsindsatsen, udveksling af metoder, resultater og bedste praksis. — Integreringen af kreative klynger og innovationsknudepunkter er utilstrækkelig. — En betydelig del af de regionale prioriteter for intelligent specialisering i Europa henviser til kultur ud fra andre synsvinkler (såsom kulturarv, kreative industrier og kunst). — I betragtning af den vigtige rolle, som kultur og kreativitet spiller for den økonomiske og sociale udvikling i byer og regioner, og deres evne til yderligere at bidrage til afhjælpning af uligheder i Europa, har et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier et stort potentiale. Aktuelle udfordringer i forbindelse med europæisk beskæftigelse, økonomisk modstandsdygtighed og intelligent vækst omfatter socioøkonomiske spørgsmål som bekæmpelse af arbejdsløshed (navnlig ungdomsarbejdsløshed), forbedring af færdigheder og arbejdsmiljø og imødegåelse af global konkurrence. — Markedskoncentrationen er høj: I 2013 skabtes ca. 50 % af den samlede omsætning og merværdi i Det Forenede Kongerige, Tyskland og Frankrig. — Globaliseringen, digitaliseringen og den teknologiske innovation har stor indvirkning på de europæiske industrier. Denne udvikling har ændret den måde, hvorpå kunstnere producerer og distribuerer deres værker og forholder sig til publikum, og ændrer således de traditionelle forretningsmodeller for de kulturelle og kreative industrier, og den har grundlæggende ændret forbrugernes forventninger og adfærd. Dertil kommer, at ikkeeuropæiske indholdsproduktionsselskabers voksende magt har haft en enorm indvirkning på den traditionelle værdikæde. — Kreative, kulturelle og kunstneriske produktioner står ofte over for udfordringen med, hvordan de kan tjene penge på deres produktion og produkter, hvilket skaber meget usikre arbejdsområder. Der skal findes nye innovative metoder til at støtte mikroorganisationer og -virksomheder samt små og mellemstore organisationer og virksomheder på det kreative og kulturelle område. Det er vigtigt for Europa som global aktør at fremme udbredelsen af europæisk kulturelt indhold. Europa er nødt til at forblive konkurrencedygtigt i det globale digitale kapløb om at skabe nye teknologier (såsom kunstig intelligens, tingenes internet og blockchain), hvor de kulturelle og kreative sektorer og industrier er vigtige producenter af indhold, produkter og tjenester. På globalt plan bidrager de kulturelle og kreative sektorer og industrier (såsom design og arkitektur) desuden aktivt til bæredygtig udvikling og fremmer grøn innovation, mens kulturelt indhold (litteratur, film og kunst) ud over den værdi, som indholdet har i sig selv, kan øge bevidstheden om miljømæssige problemer og informere offentligheden. II. Relevans og virkning Et EIT for de kulturelle og kreative sektorer og industrier vil — med dets holistiske og integrerede tilgang — bidrage til at imødegå alle udfordringer, der er nævnt i afsnit I. Ved at dække næsten alle sektorer i vores liv, samfund og økonomi vil dette VIF være yderst relevant, når det gælder økonomiske og samfundsmæssige virkninger og skabelsen af strategiske muligheder for økonomisk, teknologisk og social innovation. Det vil sandsynligvis også medvirke til at give videregående uddannelsesinstitutioner inden for kunst mulighed for at spille en mere aktiv rolle i forbindelse med udviklingen af hybride kompetencer og en iværksættermentalitet, der opfylder industriens behov bedre. Kulturbaserede og kreativitetsdrevne innovationer fremmer den europæiske konkurrenceevne enten direkte ved at skabe nye virksomheder og job eller indirekte ved at skabe sektoroverskridende fordele for økonomien som helhed, forbedre livskvaliteten og øge Europas tiltrækningskraft. De kulturelle og kreative sektorer (såsom kulturarv og kunst) opfattes i stigende grad som nye kilder til intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst og jobskabelse. Disse sektorer beskæftiger allerede over 12 millioner personer i Unionen, hvilket udgør over 7,5 % af den samlede beskæftigelse i Unionen. Kulturarv er et centralt element i de kulturelle og kreative sektorer og bidrager væsentligt til at øge tiltrækningskraften ved Europas regioner, byer og landdistrikter. Den er en drivkraft bag investeringer i den private sektor, tiltrækning af talenter, skabelse af virksomheder og direkte og indirekte jobskabelse. Kulturens og kreativitetens bidrag til innovation er i stigende grad drevet af ikketeknologiske faktorer såsom kreativitet, design og nye organisatoriske processer eller forretningsmodeller. Navnlig har sektorerne med forskellige værdikæder (dvs. musik, kunst, design, mode, audiovisuelle produkter, videospil og arkitektur) en stærk innovationskapacitet i økonomisk henseende og er i stand til at fremme innovation i andre økonomiske sektorer. Kultur og deltagelse i kulturelle aktiviteter har direkte indvirkning på borgernes trivsel og social inklusion. De kulturelle og kreative industrier styrker de samfundsmæssige værdier identitet, demokrati og samfundsdeltagelse. Kultur har et stort potentiale til at styrke en europæisk følelse af at høre til, hvor mangfoldighed udgør et aktiv. Dette har grundlæggende betydning, når det gælder om at opnå modstandsdygtighed, social tilgængelighed, samhørighed i samfundet, antiradikalisering og ligestilling mellem kønnene samt at tackle Europas politiske usikkerhed og behov for enhed. Et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier skal styrke netværksmuligheder, samarbejde, medskabelse og overførsel af knowhow mellem uddannelse, forskning, erhvervsliv og organisationer inden for den offentlige sektor og den tredje sektor inden for de kulturelle og kreative sektorer og i forhold til andre samfunds- og økonomisektorer. Det vil: — sætte gang i bottom up- og top down-initiativer på EU-plan samt på nationalt og regionalt plan. Det vil udvikle de nødvendige rammebetingelser for oprettelse og opskalering af nye forehavender inden for innovative økosystemer — give forskere og studerende inden for mange fagområder (bl.a. kunst, humaniora, samfundsvidenskab, anvendt videnskab og erhvervsliv) og iværksættere inden for de kulturelle og kreative industrier og andre sektorer den viden og de færdigheder, der er nødvendige for at levere innovative løsninger og omsætte dem til nye kulturelle og samfundsmæssige muligheder og forretningsmuligheder, og — give mulighed for yderligere samspil med andre økonomiske og industrielle sektorer og fungere som en katalysator for innovation. III. Synergier og komplementaritet med eksisterende initiativer Et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier vil være et supplement til en række andre EU-initiativer samt til sådanne på medlemsstatsplan. De vigtigste synergier, som forventes på EU-plan, er beskrevet i dette afsnit. Et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier forventes at skabe stærk synergi med relevante politiske initiativer under Horisont Europa, navnlig under søjle II »Globale udfordringer og europæisk industriel konkurrenceevne« med klyngen »Kultur, kreativitet og inkluderende samfund«, og dets interventionsområder inden for kulturarv og demokrati. Et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier kan også levere værdifulde horisontale input på tværs af de forskellige aktiviteter, der skal gennemføres i klyngen »Det digitale område, industri og rummet«, navnlig med hensyn til de fremstillingsteknologier, hvor behovet for at udvikle nye produkter er stærkt afhængigt af de kulturelle og kreative sektorer og industrier. Desuden kan det effektivt supplere andre dele af Horisont Europa, indsatsen inden for det eksisterende EIT Digital og de tiltag, der er planlagt under andre EU-programmer såsom InvestEU-programmet, Erasmus+, programmet Et Kreativt Europa, programmet for et digitalt Europa eller fondene under samhørighedspolitikken. Programmet Et kreativt Europa vil være særdeles relevant for aktiviteterne i VIF'et for de kulturelle og kreative sektorer og industrier. Programmet Et Kreativt Europa vælger programområder og specifikke indkaldelser, der afspejler nogle af de allerede nævnte udfordringer, som den kulturelle og kreative sektor står over for (såsom færdigheder og beskæftigelse og forretningsmodeller), og sigter mod at udvikle stærke synergier og komplementaritet. Inden for rammerne af InvestEU-programmet og på baggrund af den begrænsede adgang til finansiering inden for de kulturelle og kreative sektorer forventes der synergi med den finansieringsmekanisme, som hjælper kulturelle og kreative projekter med at opskalere ved at yde forsikring til finansielle formidlere. Platformen for strategien for intelligent specialisering om industriel modernisering har identificeret en række forsknings- og innovationsstrategier, der fokuserer på kulturelle og kreative sektorer og industrier og undersøger nye forbindelser mellem lokale aktiver, potentielle markeder og samfundsmæssige udfordringer gennem inddragelse af en lang række iværksætteraktører. Styrkelsen af nye partnerskaber mellem forskningsorganisationer, virksomheder og offentlige myndigheder er en særlig bekymring for strategien for intelligent specialisering, idet den kræver etablering af nye samarbejdsplatforme. IV. Konklusion Et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier er bedst egnet til at imødegå de store økonomiske og samfundsmæssige udfordringer, der er omhandlet i dette tillæg. Kreativitet er en vigtig drivkraft for innovation, og et VIF for de kulturelle og kreative sektorer og industrier har kapacitet til at frigøre det potentiale, der ligger i kunstnerisk kulturbaseret kreativitet, og bidrage til at styrke Europas konkurrenceevne, bæredygtighed, velstand og intelligente vækst.

Tillæg 2 Faktablad om VIF'et for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer Dette tillæg giver et overblik over området vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer på tidspunktet for udarbejdelsen af SID 2021-2027. Forud for igangsættelsen af et VIF for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer foretager Kommissionen en analyse for at afspejle udviklingen i de videnskabelige, teknologiske og socioøkonomiske tendenser og sikre: 1) fuld tilpasning til Horisont Europa strategiske planlægning 2) fuld tilpasning til de kriterier for europæiske partnerskaber, der er fastlagt i bilag III til forordning (EU) 2021/695, og 3) sammenhæng med eksisterende initiativer på EU-plan, nationalt plan og regionalt plan, herunder europæiske partnerskaber og missioner. I. Udfordringen Have, oceaner og indre farvande spiller en central rolle for menneskers liv, sundhed og velfærd, fødevareforsyningen, kritiske økosystemtjenester, vedvarende energi og andre ressourcer såvel som for klimarelateret dynamik og bevarelse af biodiversiteten. I løbet af de sidste 100 år har overforbrug og dårlig forvaltning af naturressourcerne lagt et stort pres på ferskvands- og havøkosystemerne. Derfor er det en udfordring at skabe en cirkulær og bæredygtig blå økonomi, der udvikler sig inden for de økologiske grænser, og som er baseret på en pålidelig tilgængelighed af en acceptabel mængde og kvalitet af vand og på sunde og velfungerende ferskvands- og havøkosystemer. Denne udfordring omfatter hovedsagelig: 1) vandknaphed, tørke og oversvømmelser 2) forringelse af hav- og ferskvandsøkosystemer og 3) den cirkulære og bæredygtige blå økonomi. 1. Vandknaphed, tørke og oversvømmelser Fortsatte klimaændringer og overindvinding af ferskvand øger alvoren og hyppigheden af vandknaphed og tørke. Uden innovative metoder og teknologier til indsamling, forudsigelse, forberedelse og formidling af oplysninger og løsninger om vandområders sikkerhed, potentielle trusler og risikobegrænsning vil Unionen blive udsat for alvorlige økonomiske og sociale skadevirkninger. Vandknaphed ledsager presset på land som følge af behovet for at øge biomasseproduktion, kulstofbinding og omfanget af naturområder for at opfylde dekarboniserings- og biodiversitetsmålene. Kommissionens konsekvensanalyse (28) viser, at en omlægning af proteinproduktion til akvakultur uden fodring og til integreret multitrofisk akvakultur og akvaponi kan lette presset på land og ferskvand. 2. Forringelse af hav- og ferskvandsøkosystemer Kystøkosystemer, havøkosystemer og ferskvandsøkosystemer er udsat for pres fra direkte menneskelige aktiviteter og fremskynder klimaændringerne. Skaderne omfatter tab af biodiversitet, udtømning af fiskebestande og skader på havbunden, der bl.a. skyldes brugen af skadelige anordninger såsom fiskeredskaber, blokering af floder, eutrofieringsforurening og ophobningen af havaffald, herunder et stort omfang af fiskeredskaber og mikroplast, der smides ud i havene. Dårlig økologisk sundhed bringer ikke blot biodiversitetsmålene i fare, men skader også de samfund og virksomheder, der er afhængige af rent vand og sunde økosystemer. Det globale marked for varer og tjenesteydelser til at måle og afbøde denne forringelse vokser og er yderst konkurrencepræget. Innovation, der kan forbedre, genoprette og genvinde kapital og innovation inden for hav-, kyst- og ferskvandsområder med henblik på at opnå bæredygtige fiskeredskaber og -metoder, er afgørende for EU-virksomheders konkurrenceevne og for at støtte beskæftigelse og vækst i hele Unionen. 3. Den cirkulære og bæredygtige blå økonomi Den cirkulære økonomi sikrer ikke blot menneskers sundhed og ressourceeffektivitet, men er også en drivkraft bag bæredygtig vækst. Den planlagte og hidtil usete vækst inden for offshorevindenergi og andre innovative havenergiteknologier, som ikke må underminere miljøbeskyttelsen, giver mulighed for både at øge biodiversiteten (såsom kunstige rev og østersbanker) og for nye aktiviteter, der udnytter pladsen og vedvarende elektricitet, såsom akvakultur og elektrolyse af brint. Akvakultur uden fodring kan genanvende de overskydende næringsstoffer, som ellers ville forårsage eutrofiering. Nye mål for emissionsreduktion og vedvarende brændstoffer inden for søtransport kræver innovation inden for fremdrift og logistik. Genbrug af spildevand forebygger knaphed, der kan forværres af et klima i forandring. II. Relevans og virkning Et VIF for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer vil — med en holistisk og integreret tilgang — bidrage til at imødegå alle udfordringer, der er nævnt i afsnit I. Dette område har en forholdsvis stærk videnbase og et stort markedspotentiale. Europæiske lande har i de seneste 15 år udarbejdet flere forskningsdokumenter om vandvidenskab og -teknologi end både Amerikas Forenede Stater og resten af verden. Desuden er Unionen sammen med Kina og Amerikas Forenede Stater en af de førende maritime økonomier. Ifølge de seneste tal fra 2018 beskæftigede de etablerede sektorer inden for den blå økonomi over fem millioner mennesker i Unionen og genererede 750 mia. EUR i omsætning og 218 mia. EUR i bruttoværditilvækst. Der er imidlertid en klar fragmentering af indsatsen og manglende forbindelser mellem uddannelses-, forsknings- og innovationsaktiviteter. For eksempel har mindre end 20 % af forsknings- og udviklingsorganisationerne inden for vandvidenskab et effektivt samarbejde med industrier eller virksomheder. Nye innovationssektorer (såsom bioteknologi og offshoreenergiproduktion) åbner nye markedsmuligheder for nye teknologier og nye virksomheder og højt kvalificerede job. Disse sektorer og den teknologiske omstilling i de mere traditionelle havrelaterede sektorer vil kræve tværfaglige tilgange og nye typer uddannelse på tværs af faggrænser. Akademiske programmer har især en tendens til at være temmelig brede, hvorimod sektorerne kræver særlig viden og særlige færdigheder. Desuden dækker læseplaner på områder som ingeniørvirksomhed, byplanlægning og arkitektur ikke i tilstrækkelig grad spørgsmål vedrørende økologi, havteknik og forvaltning af vand. Oprettelsen af et VIF for vand-, hav- og søfartssektorer og -økosystemer har til hensigt at omfatte et reelt bidrag til at styrke innovationsøkosystemerne og tilskynde til samarbejde på tværs af videntrekanten med henblik på at fremskynde anvendelsen af nye teknologier og tilgange og fremme udviklingen af mere bæredygtige produkter og metoder, navnlig for så vidt angår fiskeredskaber. Oprettelsen af et fæl