DA Den Europæiske Unions Tidende C 268/1

RÅDETS RESOLUTION

af 26. september 2008

»Fremme af den europæiske rumpolitik«

(2008/C 268/01)

RÅDET,

DER HENVISER til den rammeaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Rumorganisation, der trådte i kraft i maj 2004, og til det øgede samarbejde mellem de to parter,

DER ERINDRER om retningslinjerne fra Rumrådets møder den 25. november 2004, den 7. juni 2005 og den 28. november 2005,

DER FREMHÆVER resolutionen fra Rumrådets møde den 22. maj 2007, som gav udtryk for tilfredshed med og støtte til den europæiske rumpolitik, og som etablerede politikgrundlaget for rummet i Europa,

DER NOTERER SIG, at resolutionen opfordrede Europa-Kommissionen, ESA's generaldirektør samt Den Europæiske Unions og ESA's medlemsstater til inden for rammeaftalen at overvåge og evaluere gennemførelsen af denne politik, herunder gennemførelsen af de nøglespørgsmål, der blev defineret i bilagene til resolutionen,

DER NOTERER SIG, at medlemsstaterne på grundlag af gennemførelsesplanen for den europæiske rumpolitik som prioriteter har udvalgt to programmatiske indsatsområder, nemlig en vellykket gennemførelse af både Galileo og GMES (Global miljø- og sikkerhedsovervågning), foruden en række horisontale spørgsmål,

DER ANERKENDER de betydelige fremskridt, der er gjort på disse områder som anført i den fælles situationsrapport fra ESA og EF, og UDTRYKKER TILFREDSHED med de fremskridt, der er gjort med hensyn til at etablere en strategi for internationale forbindelser i forbindelse med rummet i Europa,

BEKRÆFTER i denne forbindelse, at det er vigtigt for Europa at bevare en uafhængig adgang til rummet, et videnskabeligt program i verdensklasse, sine førende tjenester baseret på satellitapplikationer inden for operationel meteorologi og kommerciel kommunikation, samt et vedvarende og innovativt teknologigrundlag,

UNDERSTREGER betydningen af at styrke EF's og ESA's koordinering af programmer for udvikling af rumteknologi, navnlig med hensyn til kritiske rumteknologier med henblik på europæisk strategisk uafhængighed,

ERINDRER om drøftelserne mellem de europæiske ministre med ansvar for rumspørgsmål på det uformelle møde den 21.-22. juli 2008 i Kourou, Europas rumhavn.

I. EN VISION FOR EUROPA I RUMMET

DER ANERKENDER, at der med den europæiske rumpolitik er udformet en vision om at styrke Europa som en førende rumaktør i verdensklasse i overensstemmelse med de behov, der affødes af de europæiske politikker og målsætninger, med hensyn til applikationer, tjenester og relaterede infrastrukturer og dermed bidrage til Europas samfundsmæssige, kulturelle, økonomiske og videnskabelige indflydelse, udvikle dets industrielle og videnskabelige potentiale og sikre dets politiske og teknologiske uafhængighed på en velbegrundet, sammenhængende og realistisk måde,

DER ANERKENDER, at denne politik, der er baseret på EU, ESA og deres respektive medlemsstater, som deltager i det europæiske rumprogram, fortsat bør gennemføres og udvikles yderligere og stadig sætte sig ambitiøse mål inden for rammerne af den kapacitet, der er til rådighed for forskning og operationelle applikationer,

DER UNDERSTREGER, at alle Europas rumaktiviteter bidrager til målene for og fuldt ud overholder principperne i FN's traktat om det ydre rum, især:

— udforskning og udnyttelse af det ydre rum til gavn for alle lande og i alle landes interesse og anerkendelse af, at det ydre rum skal være hele menneskehedens virkefelt

— udnyttelse af det ydre rum til udelukkende fredelige formål

— fremme af internationalt samarbejde om udnyttelse og anvendelse af det ydre rum

— og at Europa støtter FN's Komité for Fredelig Udnyttelse af det Ydre Rum (CUPUOS) i dens løbende bestræbelser på at begrænse og forebygge rumaffald,

DER UNDERSTREGER betydningen af at øge den offentlige støtte til udvikling af rumteknologier og samtidig sikre komplementaritet i indsatsen og størst mulig synergi med udviklingen på andre områder,

DER ERKENDER, at Den Europæiske Union, ESA og deres respektive medlemsstater er de tre nøgleaktører i den europæiske rumpolitik, og FREMHÆVER, at Den Europæiske Union påtager sig et stadig større ansvar for rumspørgsmål, især vedrørende rumapplikationer, der påhviler en global aktør, og bringer ESA og medlemsstaterne en ekstra fordel og samtidig tager hensyn til deres respektive roller og ansvarsområder,

DER MENER, at Den Europæiske Union og ESA og deres respektive medlemsstater på baggrund heraf og som led i den europæiske rumpolitik er hovedaktører på rumområdet, og at de vil udvikle Europa som ledende rummagt på den internationale scene. I den forbindelse IDENTIFICERER det følgende punkter, hvor der skal sættes ind:

— i overensstemmelse med strategien for internationale forbindelser skal man fremme en sammenhængende tilgang til internationalt samarbejde om rumprogrammer, der jo har en global karakter, men samtidig erkende, at Europa bør kunne klare sig i den globale konkurrence. Udforskning af solsystemet, klodens miljø og bæredygtig udvikling er de højest prioriterede områder for gennemførelse af det internationale samarbejde

— alle EU's og ESA' medlemsstater skal sikres åben og ligelig adgang til rumaktiviteternes nyttevirkninger i form af offentlige politikker, videnskabelige data, teknologisk udvikling, industrielle aktiviteter og tjenesteydelser

— der skal ske en styrkelse af de nuværende mekanismer til koordinering af den europæiske ekspertise og de europæiske investeringer på rumområdet, som finansieres af fællesskabsmidler og af mellemstatslige og nationale midler, og desuden skal der etableres mekanismer, der kan forbedre synergien mellem civile og forsvarspolitiske rumprogrammer, samtidig med at der tages hensyn til begge sektorers specifikke krav, bl.a. deres beslutningsbeføjelser og finansieringsordninger

— det skal garanteres, at der fortsat vil være uafhængig, pålidelig og omkostningseffektiv adgang til rummet på overkommelige vilkår for EU, ESA og deres respektive medlemsstater, baseret på både adgang til en række fyldestgørende og konkurrencedygtige løfteraketter i verdensklasse og en operationel europæisk rumhavn

— EU's, ESA's og EU-medlemsstaternes efterspørgsel efter rumapplikationer skal samles på EU-plan på grundlag af deres politikbehov via en gennemsigtig fremgangsmåde, der giver EU mulighed for at identificere brugerkrav, opstille prioriteter og sikre kontinuiteten af tjenesteydelserne. Vedligeholdelsen af de redskaber, der er nødvendige for at levere disse tjenesteydelser, herunder deres finansiering, skal foretages i partnerskab med de berørte interessenter samt operatørerne, hvor dette er relevant

— udviklingen af relevante lovgivningsmæssige rammer skal fremmes, så innovative og konkurrencedygtige downstreamtjenester hurtigt kan gøre sig gældende, navnlig med den målsætning, at alle rumbaserede applikationer garanteres uafbrudt adgang til radiofrekvensspektret

— der skal etableres governance på rumområdet i overensstemmelse med resolutionen fra det fjerde møde i Rumrådet og med de politiske ambitioner, som EU, ESA og deres respektive medlemsstater har; navnlig skal beslutningsprocessen på rumområdet optimeres i Rådet for Den Europæiske Union såvel som i andre EU-institutioner

— der skal udvikles passende instrumenter og finansieringsordninger for EU under hensyn til rumsektorens særlige forhold, behovet for at styrke både dens generelle og dens industris konkurrenceevne og nødvendigheden af en afbalanceret industristruktur; og der skal skabes mulighed for passende langsigtede EF-investeringer i rumrelateret forskning og i driften af bæredygtige rumbaserede applikationer til gavn for Europa og dets borgere; navnlig bør man undersøge alle de rumrelaterede politiske konsekvenser inden for rammerne af de næste finansielle overslag

— samarbejdet med udviklingslandene skal styrkes,

UNDERSTREGER, at det vil være en fordel, at EU- og ESA-medlemsstaternes ministre med ansvar for rumspørgsmål mødes så ofte, som det er nyttigt, for at behandle de vigtigste politiske spørgsmål på grundlag af en passende køreplan.

II. DE NUVÆRENDE PRIORITETER

UDTRYKKER TILFREDSHED med følgende markante fremskridt inden for Galileo- og GMES-programmerne:

— den vellykkede opsendelse og validering i kredsløb af GIOVE-B, der giver mulighed for at demonstrere kritiske nye teknologier, som er nødvendige for, at Galileosystemet kan fungere

— konklusionerne fra EU-Rådets samling i november 2007 samt Europa-Parlamentets og Rådets efterfølgende vedtagelse af forordningen om den videre gennemførelse af de europæiske GNSS-programmer, hvorved der blev skabt klarhed om den offentlige styring af Galileos etableringsfase, om driften af Egnos og om aktiviteternes indvirkning på finansieringen af Galileo

— ESA-medlemsstaternes beslutning om at iværksætte GMES' rumkomponentprogram indgåelsen af aftalen mellem EF og ESA om Fællesskabets bidrag til dette program, samt den første operationelle finansiering, som EF tilvejebragte med gennemførelsen i 2008 af en forberedende foranstaltning for GMES

— demonstrationen af præoperationelle GMES-tjenester på GMES-forummet i Lille

— iværksættelsen af GMES-Afrika-partnerskabet gennem Lissabonprocessen vedrørende GMES og Afrika med henblik på servicering af afrikanske brugere

— forslaget om GMES' grundlæggende arkitektur som beskrevet i Münchenkøreplanen,

BEKRÆFTER PÅ NY, at det fortsat er en prioritet hurtigt at gennemføre både Galileo og GMES.

A. GALILEO

DER ANERKENDER, at Galileo er EU's første flagskipsprogram for rummet,

OPFORDRER Kommissionen til at se nærmere på og analysere de vanskeligheder, der har været, for at høste det fylde udbytte af erfaringerne i denne forbindelse,

SER FREM TIL oprettelsen af det interinstitutionelle Galileopanel,

UNDERSTREGER, at der er behov for øget koordinering mellem Europa-Kommissionen, ESA og deres respektive medlemsstater vedrørende F&U med hensyn til satellitbaserede navigationssystemer, tjenester og applikationer,

FREMHÆVER det fortsatte samarbejde med internationale partnere med hensyn til kompatibilitet og interoperabilitet mellem systemerne,

OPFORDRER Kommissionen til at se på de retlige følgevirkninger af, at Det Europæiske Fællesskab bliver ejer af de materielle og immaterielle aktiver i relation til rumapplikationer, som det har finansieret, som f.eks. aktiver under Galileo- og Egnosprogrammet, navnlig for så vidt angår ansvarsspørgsmål.

B. GMES

DER ERINDRER om, at GMES er et brugerdrevet initiativ, der bør maksimere brugen af de nuærende rumbaserede og ikke-rumbaserede jordobservationscentre, -kapaciteter og -tjenester i Europa, bl.a. Eurometsat og EU's Satellitcenter,

UNDERSTREGER, at de infrastrukturer til in situ-jordobservation, som medlemsstaterne støtter, sammen med infrastrukturerne til rumobservation udgør et betydeligt bidrag til jordobservationskapaciteterne og bør stilles til rådighed for GMES på permanent basis,

FREMHÆVER, at kontinuitet af data og tjenester er en absolut nødvendighed, og at Den Europæiske Union må garantere denne kontinuitet, navnlig gennem langsigtet finansiering baseret på partnerskaber for GMES' forskellige komponenter,

BEKRÆFTER ESA's rolle som udviklings- og indkøbsagentur for de dedikerede GMES Sentinel-missioner og som koordinator for hele GMES-rumkomponenten, herunder bidrag fra medlemsstaterne, Eumetsat og andre GMES-partnere,

OPFORDRER Kommissionen til at fastlægge en passende retlig ramme for GMES, hvor det er hensigtsmæssigt med inddragelse af Rådets Generalsekretariat, og til at undersøge følgerne af certificering af data fra telemåling med satellit,

UNDERSTREGER, at mange GMES-informationstjenester har karakter af et europæisk offentligt gode og skal være til rådighed i henhold til princippet om fuld og åben adgang, med forbehold af visse begrænsninger såsom sikkerhedshensyn,

KONSTATERER, at der skal udarbejdes en handlingsplan med henblik på udformning af et EU-program for GMES, der skal sikre kontinuiteten af GMES-tjenesterne og af de kritiske observationsdata. Denne handlingsplan bør omfatte:

— en strategi for den overordnede GMES-styring og alle komponenter heraf, der specificerer de relevante aktører samt deres rolle og ansvar, og som er baseret på en række GMES-partnerskaber, foruden ordninger, der muliggør en passende deltagelse af ESA-medlemsstater, som ikke er medlemmer af EU

— en plan for bæredygtig finansiering af GMES på grundlag af en vurdering af de samlede finansieringsbehov i forbindelse med GMES og fastlæggelse af budgetstrategien på nationalt og europæisk plan, under hensyn til nedenstående tre på hinanden følgende faser: F&U-fasen, der skal finansieres af F&U-bevillinger, overgangsfasen med en blanding af F&U-finansiering og finansiering fra driftsmidler og den operationelle fase med øremærket finansiering af aktioner, der involverer brugerne

— udformning af operationelle mekanismer til levering af tjenesteydelser for hver enkelt GMES-tjeneste, herunder udpegning af operatørerne af disse

— EU og medlemsstaterne skal sammen udforme en proces, der formelt fastlægger deres forpligtelser med hensyn til bidrag til GMES via eksisterende infrastrukturer til in situ-observation og tjenesteydelser

— fastlæggelse af den rolle, som GEO-initiativet og andre mellemstatslige eller multilaterale initiativer, såsom GEOSS, skal spille med hensyn til adgang til alle foreliggende data, samt fastlæggelse af GMES' bidrag til denne internationale indsats

— en proces for indførelse af en overordnet datapolitik for alle data, der frembringes af GMES-systemet, inkl. en passende mærkning og en datasikkerhedspolitik, der sikrer, at alle følsomme data beskyttes fuldt og ud forbliver fortrolige,

UDTRYKKER TILFREDSHED MED

— Europa-Kommissionens forslag til en ny forberedende foranstaltning i det foreløbige budgetforslag for 2009, der baner vej for en fremtidig finansiering af GMES' operationelle fase

— Kommissionens hensigt om at tage alle disse spørgsmål op i en meddelelse, der skal vedtages inden udgangen af oktober 2008, efter at den har hørt de vigtigste interessenter og navnlig er nået til enighed med ESA om en overordnet programtilgang med hensyn til GMES' rumkomponent

— ESA's generaldirektørs hensigt om — efter høring af ESA-medlemsstaterne og Kommissionen — på ESA's rådsmøde på ministerplan i november 2008 at forelægge et forslag til et segment 2 under GMES' rumkomponentprogram, som medlemsstaterne kan vælge at deltage i.

III. NYE PRIORITETER INDEN FOR DEN EUROPÆISKE RUMPOLITIK

FREMHÆVER, at Det Europæiske Råd på mødet den 14. marts 2008 hilste den fælles rapport fra den højtstående repræsentant og Kommissionen om klimaændringer og international sikkerhed velkommen; denne rapport mindede navnlig om, at hovedparten af FN's appeller om humanitær nødhjælp i 2007 var klimarelaterede, og påpegede, at klimaændringer har en multiplikatoreffekt i forhold til sikkerhedsmæssige risici,

ERINDRER om, at Det Europæiske Råd anmodede Rådet for Den Europæiske Union om at forelægge sine anbefalinger til de nødvendige opfølgende foranstaltninger på dette område,

UDPEGER følgende fire prioritetsområder for gennemførelsen af den europæiske rumpolitik i den kommende periode:

A. RUMMET OG KLIMAÆNDRINGER

DER TAGER I BETRAGTNING, at de klimatiske udfordringer, som menneskeheden står over for, er et globalt anliggende, og at EU er i færd med at tilpasse sine politikker for at sætte ind over for dem,

FREMHÆVER målsætningen om at forbedre den kvalitative og kvantitative forståelse af klimaændringernes omfang og af deres følgevirkninger samt behovet for at videreføre og øge Europas bidrag til denne forståelse og konstruktionen af modeller i relation hertil med henblik på at tilvejebringe et dokumentationsgrundlag for de centrale miljøpolitiske beslutninger, der skal træffes,

ANERKENDER, at rumprogrammer bidrager på enestående vis, idet de i kraft af deres globale observationskapacitet og langvarige dækning leverer de dataserier, som forskerne skal bruge til at udforske klimaændringer, og samtidig supplerer andre redskaber til observation og måling,

ANERKENDER bidragene til indsamling af observationer fra ESA-programmet »Living Planet«, fra de nationale geovidenskabelige rummissioner, fra Eumetsats operationelle programmer og fra GMES' rumkomponentinfrastruktur; disse observationer sætter Europa i stand til at opstille tidsserier for klimaparametre og forstå de væsentligste klimaprocesser,

OPFORDRER forskerne til sammen med Europa-Kommissionen, ESA og Eumetsat at præcisere, hvordan de forskellige GMES-tjenester og europæiske arkiver over rumobservationer mest effektivt kan bidrage til tilvejebringelse af data, herunder væsentlige klimavariabler, til brug for den videnskabelige forskning,

OPFORDRER Kommissionen til at gennemføre en undersøgelse med henblik på at vurdere behovet for fuld adgang til standardiserede data og for øget datakraft, samt vurdere, hvorledes dette behov kan opfyldes under hensyntagen til den kapacitet og de netværk, der allerede findes i Europa,

UDTRYKKER TILFREDSHED med et programforslag vedrørende tredje generation af Meteosat (MTG), som ESA og Eumetsat sammen har udarbejdet, og som skal forelægges på ESA's rådsmøde på ministerplan i november 2008 og efterfølgende forelægges for Rådet for Eumetsat; MTG har sin centrale rolle inden for operationel meteorologi, men vil også bidrage til GMES, til klimaovervågning og dermed til påvisning af globale klimaændringer.

B. RUMAKTIVITETERNES BIDRAG TIL LISSABONSTRATEGIEN

FREMHÆVER, at rumaktiviteter, der er et højteknologisk F&U-område, og hvis resultater kan udnyttes økonomisk, kan bidrage til at nå Lissabonmålene for dermed at opfylde EU's økonomiske, uddannelsesmæssige, sociale og miljømæssige ambitioner og EU-borgernes forventninger, og for at nå målene for vækst og beskæftigelse, idet de overalt i Europa skaber nye muligheder for virksomhederne og innovative løsninger for forskellige tjenester, hvorved de bidrager til territorial samhørighed,

TAGER I BETRAGTNING, at rumaktiviteter med Europa-Parlamentets og Rådets vedtagelse den 18. december 2006 af Fællesskabets syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration, der har rummet som nyt tema under særprogrammet »Samarbejde«, er blevet anerkendt af EU som en af det europæiske videnbaserede samfunds prioriteter og centrale byggesten,

UNDERSTREGER, at rumapplikationer, såsom satellitbaseret telekommunikation, Egnos- og Galileosystemerne og GMES, forventes at skabe betydelige muligheder på verdensmarkedet, navnlig for SMV'er, gennem udvikling af tillægstjenester til downstreambrugere, og at EU, ESA og deres respektive medlemsstater derfor må maksimere den værdi, de opnår fra disse rumbaserede aktiver. Denne vækst bør fremmes, for at økonomiske muligheder hurtigere kan vise sig, og der skal udvikles tjenester, som gnidningsløst integrerer satellitsystemer til navigation, observation og kommunikation og forbinder dem med jordbaserede netværk. For at opnå dette skal der indføres en passende lovgivningsramme, garanteres uafbrudt adgang til radiofrekvensspektret for rumapplikationer og udarbejdes standarder på relevante områder,

NOTERER SIG, at det derfor vil kunne overvejes at lade rumaktiviteter indgå i lead market-initiativet.

C. RUMMET OG SIKKERHED

UNDERSTREGER, at rumaktiviteter i betydelig grad bidrager til FUSP/ESFP, herunder Petersbergopgaverne, og dermed til de europæiske borgeres sikkerhed,

ERINDRER om, at rumbaserede aktiver er blevet uundværlige for vores økonomi, og at deres sikkerhed derfor må garanteres; UNDERSTREGER, at det er nødvendigt, at Europa i overensstemmelse med sin ambition om at styrke sin status som en førende rumaktør i verdensklasse udvikler en europæisk kapacitet med henblik på tilsyn med og overvågning af den europæiske ruminfrastruktur og rumaffald, i første omgang baseret på bestående nationale og europæiske aktiver og udnyttelse af forbindelser, der kan etableres med andre partnernationer, og deres kapaciteter,

FINDER, at Den Europæiske Union under hensyntagen til en sådan kapacitets internationale og politiske karakter skal spille en aktiv rolle i den gradvise etablering af denne kapacitet og en passende styringsstruktur i samråd med ESA og deres respektive medlemsstater,

UNDERSTREGER, at det er nødvendigt, at Europa er i stand til at påvise manglende overholdelse af internationale traktater og forpligtelser, da disse er et nøgleinstrument til beskyttelse og fremme af europæiske værdier,

UDTRYKKER TILFREDSHED med, at der inden for beslutningsbeføjelserne og finansieringsordningerne i den bestående ramme er etableret en struktureret dialog mellem de europæiske institutionelle aktører med det formål i væsentlig grad at udbygge koordineringen af de rum-, sikkerheds- og forsvarsrelaterede aktiviteter; Europa-Kommissionen, Generalsekretariatet for Rådet, Det Europæiske Forsvarsagentur, ESA og medlemsstaterne skal inddrages,

ERINDRER om, at GMES er afhængig af visse dual use-observationskapaciteter, og at Galileo, GMES og satellitkommunikationssystemerne vil levere tjenesteydelser, der kan være af interesse for visse sikkerhedsapplikationer,

ANERKENDER, at militære brugere skal anvende Galileo eller GMES i overensstemmelse med princippet om, at disse systemer er civile systemer under civil kontrol, og at eventuelle ændringer af dette princip derfor vil kræve en gennemgang inden for rammerne af afsnit V i TEU, især artikel 17 og 23, og inden for rammerne af ESA-konventionen,

FREMHÆVER, at det er nødvendigt

— at klarlægge, på hvilken måde og med hvilke midler koordineringen mellem civile og forsvarspolitiske rumprogrammer kan forbedres gennem langsigtede ordninger

— at udvikle en kapacitet, der gennem en koordineret aktivitet i Europa og eventuelt med andre partnere kan imødekomme de europæiske brugeres behov for en omfattende situationsforståelse af forholdene i rummet

— at erkende Europas afhængighed af oversøiske leverandører af udvalgte kritiske rumteknologier og -komponenter, indføre begrænsningsstrategier for at sikre garanteret europæisk adgang og træffe praktiske foranstaltninger til fortsat at mindske Europas afhængighed,

UNDERSTREGER fordelene ved at udnytte allerede eksisterende kapaciteter og infrastrukturer på nationalt såvel som på europæisk plan,

NOTERER SIG ESA's generaldirektørs hensigt om på ESA's rådsmøde på ministerplan i november 2008 at forelægge et forslag til et program om situationsforståelse af forholdene i rummet som grundlag for den operationelle kapacitet og under hensyn til Det Europæiske Forsvarsagenturs og EU- og ESA-medlemsstaternes roller.

D. UDFORSKNING AF RUMMET

UDTRYKKER TILFREDSHED med den vellykkede opsendelse af ESA's laboratorium »Columbus« og de vellykkede demonstrationer af det ubemandede rumfartøj »Jules Verne«, der er ægte europæiske teknologiudviklingsprojekter og væsentlige elementer til sikring af europæisk adgang til den internationale rumstation (ISS) og varig brug af denne,

FASTSLÅR, at udforskning af rummet er en politisk og global satsning, og at Europa bør agere inden for rammerne af et verdensomspændende program, hvor et enkelt land ikke kan udøve et monopol eller ejerskab; de enkelte aktører deltager med hver deres kapaciteter og prioriteter,

FREMHÆVER, at det er nødvendigt for Europa at udvikle en fælles vision og en langsigtet strategisk planlægning med hensyn til udforskning af rummet, så Europa sikres nøglepositioner, og som derfor må tage udgangspunkt i Europas ekspertiseområder; den nødvendige politiske dialog med de andre stater, der deltager i det verdensomspændende udforskningsprogram, skal således yderligere udvikles og fremmes på den internationale scene af Den Europæiske Union, ESA og deres respektive medlemsstater, hver især inden for deres rolle og i tæt indbyrdes samordning,

UDTRYKKER TILFREDSHED med Kommissionens forslag om afholdelse af en politisk konference på højt plan om en langsigtet global vision for udforskning af rummet, der åbner en offentlig debat om Europas rolle i denne globale indsats, og som er baseret på passende indledende ESA-koordinerede undersøgelser, der skal vurdere de europæiske ekspertiseområder og udarbejde forskellige scenarier for et europæisk bidrag med dermed forbundne udgifter og planlægning,

NOTERER SIG »Global Exploration Strategy«, der giver en oversigt over den globale koordinering af stormagternes planer med hensyn til udforskning ved hjælp af mennesker og robotter, herunder eventuelt på et senere tidspunkt en ekspedition med mennesker til Mars,

FASTSLÅR, at Europa på baggrund af sine positive resultater gennem flere årtiers udforskning af rummet, hvor videnskabelige hensyn har været hoveddrivkraften, er fast besluttet på at spille en væsentlig rolle i det internationale initiativ med henblik på at udforske solsystemet og opnå en dybere forståelse af betingelserne for liv uden for vores planet, og ERKENDER, at det kun i kraft af vedvarende investeringer er muligt at sikre, at Europa får en afgørende rolle i disse aktiviteter,

ER BEVIDST om, at de teknologier, der skal udvikles, skal vurderes nøje med henblik på de centrale beslutninger, der skal træffes, og FREMHÆVER, at disse beslutninger kan få varig indflydelse på opfattelsen af Europas videnskabelige og teknologiske kapacitet i verden og på de europæiske borgeres selvopfattelse,

UNDERSTREGER den værdi, som udforskning af rummet har med hensyn til at inspirere unge europæere til at vælge en karriere inden for videnskab og teknologi og styrke disse kapaciteter i Europa.