ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
2)

at fremme politikker, der imødegår aggressiv skatteplanlægning, skatteunddragelse og skatteundgåelse for at sikre retfærdige og effektive skattesystemer, at arbejde på at begrænse skadelig skattekonkurrence, bl.a. ved at gennemføre en global konsensusbaseret løsning for at imødegå de skattemæssige udfordringer, der opstår som følge af digitaliseringen og globaliseringen af økonomien, at mindske skattekilen på arbejde og fremme et skift fra beskatning af arbejde til skatter, der er mindre fordrejende, at omstille fra nødforanstaltninger til genopretningsforanstaltninger på arbejdsmarkederne ved sikre effektive aktive arbejdsmarkedspolitikker: i) støtte jobskift, navnlig hen imod en grøn og digital økonomi, ii) kombinere foranstaltninger til afhjælpning af manglen på kvalificeret arbejdskraft, styrke opkvalificering og omskoling, tilvejebringe målrettede ansættelsesincitamenter og iii) forbedre de offentlige arbejdsformidlingers kapacitet til at rette op på misforholdet mellem udbud og efterspørgsel på arbejdsmarkedet, at styrke inkluderende uddannelsessystemer af høj kvalitet, at fremme arbejdsmarkedsintegration af unge, kvinder og sårbare grupper, sikre passende arbejdsvilkår og sætte ind over for segmentering på arbejdsmarkedet, udvikle og om nødvendigt tilpasse sociale beskyttelsessystemer og øge adgangen for at tackle de udfordringer, der er opstået på grund af covid-19-krisen, og dem, der knytter sig til den grønne og den digitale omstilling, at sikre en effektiv inddragelse af arbejdsmarkedets parter i politikudformning, styrke dialogen mellem arbejdsmarkedets parter og fremme kollektive forhandlinger samt at sikre deling af og konvergens hen imod god praksis inden for arbejdsmarkeds- og socialpolitikker, der øger den økonomiske og sociale modstandsdygtighed
(2)

Hos mennesker omfatter akutte toksiske virkninger af kartoffelglycoalkaloider (α-solanin og α-chaconin) gastrointestinale symptomer såsom kvalme, opkastning og diarré. For disse virkninger identificerede ekspertpanelet et laveste niveau for observerede negative effekter (LOAEL) på 1 mg kartoffelglycoalkaloider i alt/kg legemsvægt pr. dag som referencepunkt for risikokarakteriseringen efter akut eksponering. En eksponeringsmargin på over 10 viser, at der ikke er nogen sundhedsproblemer. Denne eksponeringsmargin på 10 tager højde for ekstrapoleringen fra en LOAEL til et niveau uden observerede negative effekter (NOAEL) (en faktor på 3) og den interindividuelle variabilitet i toksikodynamikken (en faktor på 3,2). Da estimaterne af akut eksponering i visse eksponeringsscenarier resulterede i en eksponeringsmargin på under 10, tyder dette på et sundhedsproblem.
Bulgarien har den mest kulstofintensive økonomi i Unionen med en drivhusgasintensitet, der er mere end fire gange højere end EU-gennemsnittet. I Bulgariens energimiks udgør fossile brændstoffer 61,5 %, atomenergi tegner sig for 24 %, og vedvarende energi udgør 14,5 % (som er lavere end EU-gennemsnittet for vedvarende energi på 19 %). Landet var indtil april 2022 (18) stærkt afhængigt af Rusland, hvad angår naturgas. I 2020 blev 75 % af naturgassen importeret fra Rusland, hvilket er højere end EU-gennemsnittet på 43,2 %. Den udgør dog kun 13,9 % af energimikset, hvilket er lavere end EU-gennemsnittet på 24,4 %. Industrien er fortsat den største gasforbruger med en andel på 40 %, inklusive ikke-energianvendelser, mens elsektorens andel er faldet fra 30 % i 2010 til 25 % i 2019. Fjernvarmen afhænger af naturgas, og der er kun ringe mulighed for forbedring, da fjernvarmesystemerne ikke kan erstattes af alternative kilder. Med genopretnings- og resiliensplanen afsøges potentialet i geotermisk energi til opvarmning, men der kan overvejes yderligere investeringer for at støtte installationen af store varmepumpeanlæg. Kulfyret elproduktion er fuldt ud dækket af den indenlandske produktion af brunkul, og Bulgarien importerer begrænsede mængder kul fra Rusland til industriel anvendelse (0,56 mio. ton, svarende til 85 % af den samlede import af kul). På den anden side er Bulgarien afhængig af Rusland, hvad angår råolie (63 % af landets råolie kommer fra Rusland (19), hvilket er betydeligt højere end EU-gennemsnittet på 26 %), og importerer 22 % af sine raffinerede olieprodukter fra Rusland, hvilket er under EU-gennemsnittet på 35 %. Olie udgør samlet set dog kun 23,9 % af energimikset i 2020, hvilket er lavere end EU-gennemsnittet på 32,7 %. Bulgariens genopretnings- og resiliensplan omfatter vedtagelsen af en køreplan for klimaneutralitet. Den omfatter skridt til at færdiggøre udfasningen af kul og brunkul senest i 2038 og betydelige investeringer og reformer for at fremskynde udbredelsen af vedvarende energi, samtidig med at der skal gøres en yderligere indsats for at nå klima- og energiomstillingsmålene.

Hvad angår vedvarende energikilder har Bulgarien forpligtet sig til at tilføje mindst 3 500 MW ny kapacitet fra vedvarende energikilder (vind- og solenergi) og skabe de tekniske betingelser, der er nødvendige for at integrere yderligere 4 500 MW i elsystemet senest i 2026. Planen omfatter desuden en reform, der skal fjerne de største hindringer for udviklingen af vedvarende brintteknologier og værdikæder, samt investeringer i udviklingen af pilotprojekter til produktion af vedvarende brint og bæredygtig biogas. Der er også planlagt foranstaltninger, som skal hjælpe husholdninger med at installere solvandvarmere og solcelleanlæg. Desuden defineres energifattigdom i planen. Det bør bemærkes, at ambitionsniveauet vedrørende reduktion af drivhusgasemissioner, mere anvendelse af vedvarende energi og øget energieffektivitet skal øges, hvis Bulgarien skal opfylde Fit for 55-målene.
(27)

Selv om kvindernes beskæftigelsesgrad ligger et godt stykke over EU-gennemsnittet, indtager Østrig andenpladsen i Unionen med hensyn til antallet af kvinder i deltidsbeskæftigelse. I 2021 arbejdede 49,9 % af de østrigske kvinder på deltid, sammenlignet med et EU-gennemsnit på 28,3 %. Dette betyder, at der er et betydeligt potentiale for at styrke kvinders fuldtidsdeltagelse på arbejdsmarkedet. Et begrænset udbud af økonomisk overkommelige børnepasningsmuligheder af god kvalitet gør det svært for mødre at deltage mere aktivt på arbejdsmarkedet. Kun 21,1 % af børnene under tre år er i formel børnepasning, hvilket er en af de laveste andele i Unionen og langt fra det Barcelonamål om at have 33 % af børnene under tre år i formel børnepasning, som Det Europæiske Råd fastsatte i 2002. Det store omfang af deltidsarbejde sammenholdt med kvindernes overrepræsentation i lavtlønssektorer udgør de primære årsager til Østrigs store kønsrelaterede lønkløft og relativt store pensionskløft. Covid-19-pandemien har yderligere forstærket disse kønsrelaterede uligheder, hvor en væsentlig del af kvinderne kombinerer arbejde med pasningsforpligtelser. En forøgelse af udbuddet af børnepasningsmuligheder af god kvalitet gennem en styrkelse af kvalitetsstandarderne, tilbud om længere åbningstider for børnepasningsfaciliteter og modvirkning af negative incitamenter til at øge antallet af arbejdstimer (f.eks. ved at forbedre de skattemæssige incitamenter) har afgørende betydning for sikring af en bedre udnyttelse af kvindernes arbejdsmarkedspotentiale.
Luxembourgs energisystem er kendetegnet ved stor afhængighed af import og afhængighed af fossile brændstoffer. Ifølge data fra 2020 (20) er Luxembourg Unionens største nettoimportør af energi i forhold til befolkningens størrelse. Landet er næsten helt og holdent afhængig af import af primær energi med en afhængighedsgrad på 92,5 %. Langt overvejende dominerer olie og gas som primære energikilder; olie udgør 68,5 % af energiforbruget og gas 17,8 %. Luxembourg importerer ikke olie fra Rusland, hvorimod EU-gennemsnittets import af råolie fra Rusland ligger på 26 %. Rusland er dog stadig en forholdsvis vigtig kilde til gasimport, idet landet leverer 27 % af Luxembourgs naturgasimport, selv om den ligger under EU-gennemsnittet på 44 %. Luxembourg har integreret sit gasmarked med Belgiens gasmarked. For så vidt angår elektricitet findes der ingen større flaskehalse på kort sigt, men der vil være behov for yderligere investeringer for at ledsage omstillingen til vedvarende energi, navnlig i form af forstærkning og opgradering af nettet. Efterspørgslen efter gas i industrien har været uændret i de seneste år, og efterspørgslen efter gas i handelssektoren er steget moderat. Den største vækst i gasforbruget skyldtes en stigning i forbruget i boligsektoren. Luxembourg må tage udfordringen med utilstrækkelig boligforsyning op og samtidig nå sine energi- og klimamål. Der er også behov for at renovere den eksisterende bygningsmasse. Med 20,8 % af det samlede energibesparelsespotentiale (udtrykt i GWh) udgør boligbygnings- og renoveringssektoren den næststørste kilde til kumulative energibesparelsesmuligheder i 2030. Luxembourg har øget sin andel af vedvarende energi fra 5 % i 2015 til 12 % i 2020. Ikke desto mindre er det stadig en af de medlemsstater, hvis andel er lavest. Luxembourg har brug for en solid indsats for at nå sine energimål for 2030 om at øge andelen af energi fra vedvarende energikilder til 25 % og mindske det endelige energiforbrug med 40-44 % i forhold til 2007. Kommunerne kommer til at spille en nøglerolle i den forbindelse. Trængsel i vejtrafikken tynger økonomien og den miljømæssige bæredygtighed, samtidig med at transport tegner sig for en betydelig andel af olieforbruget og for 59 % af de samlede drivhusgasemissioner, hvilket skal sammenholdes med et EU-gennemsnit på 24 % i 2019.

Foranstaltninger rettet mod en mere effektiv og bæredygtig transport kan således bidrage væsentligt til at mindske olieafhængigheden. Dette afspejles i Luxembourgs nationale energi- og klimaplan, som sigter mod, at el- og plug-in-køretøjer i 2030 skal udgøre 40 % af bilparken. Luxembourg har sat sig som mål at blive klimaneutral senest i 2050. Ambitionsniveauet vedrørende reduktion af drivhusgasemissioner, mere anvendelse af vedvarende energi og øget energieffektivitet skal øges yderligere, hvis Luxembourg skal opfylde »Fit for 55«-målene.
Det er afgørende at øge indsatsen for at nå de mål for vedvarende energi, der er fastsat i den nationale energi- og klimaplan. Selv om vedvarende energikilders andel af det indenlandske bruttoenergiforbrug i Sverige er blandt de højeste i Unionen (51,1 % i 2020), hører Sverige blandt de medlemsstater, der har det højeste energiforbrug pr. person. En stor andel af Sveriges drivhusgasemissioner stammer desuden fra transportsektoren, navnlig vejtransport. Denne sektor er fortsat stærkt afhængig af olie, som udgør 17,7 % af det samlede energimiks. Dertil kommer, at kapacitetsbegrænsningerne i elforsyningen og elforsyningsnettet forværredes i 2021, navnlig i det sydlige Sverige, hvilket begrænsede udvidelsen og placeringen af kommercielle aktiviteter der. Dette problem forværres yderligere af den manglende transmissionskapacitet mellem nord og syd. Der er behov for yderligere investeringer i vedvarende energikilder, net- og netværkskapacitet og sammenkobling mellem landets regioner for at nå det nationale mål om, at al elektricitet skal komme fra vedvarende energikilder senest i 2040, og at der skal opnås kulstofneutralitet senest i 2045. En yderligere forenkling af de procedurer, der skal følges ved indhentning af tilladelse, ville lette byrden i forbindelse med udbredelsen af vedvarende energi, navnlig vindkraft. Det er desuden vigtigt at reducere energiforbruget ved at øge energieffektiviteten og dermed reducere CO2-emissionerne og energiomkostningerne for forbrugere og virksomheder. En forøgelse af investeringerne i vedvarende energi og elektrificering, afhjælpning af infrastrukturflaskehalse, fremme af energieffektiviteten og en reduktion af forbruget af fossile brændstoffer i transportsektoren vil bidrage til at mindske den samlede afhængighed af fossile brændstoffer, også fra Rusland. Andelen af fossile brændstoffer (2,6 % gas, 3,2 % kul og 17,7 % olie i 2020) i det svenske energimiks er betydeligt lavere end EU-gennemsnittet (24,4 % gas, 10,8 % kul og 32,7 % olie i 2020). Der er dog mulighed for yderligere at reducere Sveriges afhængighed af russiske fossile brændstoffer. Dette er især tilfældet, hvad angår olie (i 2020 kom 20 % af importen af raffineret olie og 8 % af den samlede import af råolie fra Rusland), og hvad angår gas (i 2020 kom 13 % af den samlede import af gas fra Rusland).

Selv om afhængigheden af importeret gas- og olie fra Rusland er betydelig, er den under EU-gennemsnittet på 44 % for så vidt angår gas, 23 % for så vidt angår råolie og 35 % for så vidt angår raffineret olie fra Rusland (19). Fremme af sammenkoblingsprojekter med nabolande kan desuden i lyset af de seneste geopolitiske begivenheder styrke Sveriges energiforsyningssikkerhed og evne til at tilpasse sig regionale forskelle. Det skal bemærkes, at der er behov for at hæve ambitionsniveauet yderligere med hensyn til at reducere drivhusgasemissionerne, øge anvendelsen af vedvarende energi og forbedre energieffektiviteten, hvis Sverige skal opfylde Fit for 55-målene.
Siden 2015 er der stort set ikke gjort fremskridt med hensyn til at reducere nettodrivhusgasemissionerne. Den slovakiske økonomi har en høj energiintensitet, til dels på grund af den omfattende industrielle sektors afhængighed af import af fossile brændstoffer. Ifølge data fra 2020 er Slovakiet særligt afhængig af Rusland for så vidt angår naturgas (85 % sammenlignet med EU-gennemsnittet på 44 %) og råolie (100 % sammenlignet med EU-gennemsnittet på 26 %). For så vidt angår stenkul er afhængigheden af Rusland imidlertid lavere end EU-gennemsnittet (35 % sammenlignet med 54 %) (18). Andelen af naturgas i energimikset ligger lidt over EU-gennemsnittet (24,9 % sammenlignet med 24,4 % for EU), hvilket også gælder for faste fossile brændstoffer (14 % sammenlignet med 10,8 % for Unionen), mens andelen af olie er lavere (21,9 % sammenlignet med 32,7 % for EU). Andelen af kerneenergi i energimikset var på 24,6 % i 2020 (sammenlignet med 13,1 % for Unionen). En hurtigere udbredelse af vedvarende energikilder vil bidrage til at gøre Slovakiet mindre afhængig af import af fossile brændstoffer fra Rusland og vil mindske risikoen for energifattigdom i en tid med stigende energipriser. Som led i genopretnings- og resiliensplanen er der planlagt yderligere reformer inden for markedsudformning samt støtte til vedvarende energi i 2022. Udbredelsen af vedvarende energi kan fremskyndes yderligere ved at hæve tærsklerne for undtagelser fra byggetilladelser til mindre anlæg med vedvarende energi, strømline de administrative procedurer og tilladelsesprocedurerne i en one-stop-shop, sænke gebyrerne for nettilslutning og forbedre adgangen til den tilgængelige netkapacitet. Slovakiet fjernede blokeringen for tilslutning af nye vedvarende energikilder til nettet i april 2021. Der mangler dog stadig at blive indført en fremadrettet mekanisme, der kan give gennemsigtige og pålidelige oplysninger om kapaciteten til at tilslutte nye fluktuerende vedvarende energikilder til nettet. For at tage højde for den stigende mængde elektricitet fra vedvarende energikilder bør Slovakiet modernisere transmissions- og distributionsnettene, oprette nye energilagringsfaciliteter og færdiggøre de lovgivningsmæssige rammer for vedvarende brint.

Yderligere investeringer i geotermisk energi, bæredygtige biomethanstationer og løsninger baseret på vedvarende brint, som overholder de relevante bæredygtighedskriterier, vil bidrage til at imødekomme det høje indenlandske forbrug af naturgas. Der er også mulighed for at øge energieffektiviteten i fjernvarmesystemerne og hurtigt ibrugtage vedvarende varmekilder som erstatning for naturgas. Dekarboniseringsindsatsen kan også styrkes på regionalt plan ved at oprette regionale centre for bæredygtig energi.
(24)

Foruden de økonomiske og sociale udfordringer, som genopretnings- og resiliensplanen skal håndtere, står Irland også over for andre udfordringer med hensyn til den cirkulære økonomi og spildevand. Affaldsdannelsen i Irland er næsten 25 % højere end EU-gennemsnittet, og Irland er dermed den femtestørste producent af kommunalt affald pr. indbygger i EU. Det er i de seneste år gået langsommere med at fremme genanvendelsen af affald, og samtidig er affaldsforbrændingen steget betragteligt. Den cirkulære materialeanvendelse i Irland var på 1,8 % i 2020, dvs. et godt stykke under EU-gennemsnittet på 12,8 %. Der skal flere incitamenter og investeringer til, hvis Irland skal gennemføre en mere ambitiøs strategi for såvel affald og som den cirkulære økonomi og samtidig undgå at skabe en alt for stor forbrændingskapacitet. Der er behov for en større indsats for at støtte cirkulære forretningsmodeller, der dækker den samlede livscyklus for materialer, således at affaldsdannelsen og ressourceforbruget reduceres. Selv om der er gjort visse fremskridt med hensyn til at lette investeringer i spildevandsforvaltning, er det under 50 % af Irlands spildevand, der behandles i henhold til EU-lovgivningen. Den største hindring, der ligger i vejen for at opnå en god kvalitet for overfladevand i Irland, er alt for mange næringsstoffer, der stammer fra både ubehandlet spildevand og fra landbruget. Der er behov for en betydelig opgradering af infrastrukturen, ligesom der er brug for en strengere tilgang med henblik på at begrænse kontamineringen af vand som følge af landbrugsaktiviteter. En ordentlig spildevandsinfrastruktur er ligeledes afgørende, når det drejer sig om at forbedre befolkningens livskvalitet og sundhed. En ordentlig spildevandsinfrastruktur bidrager desuden til regionaludviklingen, skaber bæredygtig vækst og beskæftigelse og er til gavn for turismen.
Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 og de oplysninger, der er indeholdt i Polens konvergensprogram for 2022, forventes den finanspolitiske kurs i 2022 at være understøttende med – 3,4 % af BNP som henstillet af Rådet (13). Polen agter at støtte genopretningen ved at udnytte genopretnings- og resiliensfaciliteten til at finansiere yderligere investeringer som henstillet af Rådet. Det positive bidrag til den økonomiske aktivitet fra udgifter finansieret med tilskud under genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at stige med 0,1 procentpoint af BNP i forhold til 2021 (14). Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et ekspansivt bidrag til den finanspolitiske kurs på 0,3 procentpoint i 2022 (15). Polen planlægger derfor at opretholde nationalt finansierede investeringer som henstillet af Rådet. Samtidig ventes væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) i 2022 at indebære et ekspansivt bidrag på 2,7 procentpoint til den samlede finanspolitiske kurs. Dette betydelige ekspansive bidrag omfatter den yderligere virkning af foranstaltningerne til afhjælpning af de økonomiske og sociale følger af stigningen i energipriserne (1,0 % af BNP) samt omkostningerne til midlertidig beskyttelse til fordrevne personer fra Ukraine (0,6 % af BNP), mens et nyt plejetilskud til små børn (the Family Care Capital) også forventes at bidrage til væksten i de løbende nettoudgifter (0,1 % af BNP).

På indtægtssiden forventes nedsættelsen af den personlige indkomstskattesats i henhold til »the Polish Deal« (0,7 % af BNP) og selskabsskattesatsen (0,1 % af BNP) også at bidrage til den ekspansive finanspolitiske kurs. Den højere stigning i forbrugerpriserne i forhold til BNP-deflatoren forventes at påvirke det ekspansive bidrag fra nationalt finansierede primære løbende udgifter i 2022 ved at øge det udgifterne til det offentlige forbrug af varer og tjenester.
Ifølge data fra 2020 (13) er Rumæniens energimiks i høj grad baseret på fossile brændstoffer, hvor olie og gas udgør hver ca. 30 %, mens kul udgør yderligere 10 %. Rumænien producerer selv ca. 80 % af den gas, landet forbruger, mens resten kommer fra Rusland (i Unionen som helhed udgør gasimporten den største del af forbruget, hvor gennemsnitligt 44 % af importen kommer fra Rusland). Med hensyn til råolie udgør importen fra Rusland 32 % af forbruget sammenlignet med EU-gennemsnittet på 26 %. Rumænien har forpligtet sig til at udfase kul inden 2032. For at nå dette ambitiøse mål omfatter den rumænske genopretnings- og resiliensplan og andre EU-fonde, såsom moderniseringsfonden, der blev oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (14), betydelige investeringer i fremme af dekarbonisering gennem installation af ny vedvarende energikapacitet. Den grønne omstilling og den forventede store stigning i energiforbruget vil imidlertid kræve betydelige opgraderinger af energitransmissionsnettet og en fremskyndet udrulning af grøn infrastruktur. Dette vil kræve forbedrede lovgivningsmæssige rammer og større investeringer samt en indsats for at sætte forbrugerne i stand til at deltage aktivt på elmarkedet, enten individuelt eller kollektivt gennem energifællesskaber. Fremrykning af investeringer i infrastruktur såsom lagre samt gas- og elsammenkoblinger med nabolande kan øge diversificeringen af energiforsyningen, markedsstabiliteten og evnen til at tilpasse regionale forskelle. Dette skal ses i sammenhæng både med Ruslands invasion af Ukraine og med nedbringelse af afhængigheden af import, da energisystemet stadig er stærkt afhængigt af fossile brændstoffer. Offshore gasfelter i Sortehavet giver desuden Rumænien en vigtig mulighed for at udbygge sin energiuafhængighed og i væsentlig grad støtte nabomedlemsstaternes bestræbelser på at mindske deres afhængighed af import af russisk naturgas.

Det anbefales så vidt muligt at fremtidssikre nye gasrelaterede infrastruktur- og netinvesteringer, således at de gøres mere bæredygtige på lang sigt ved at tilbyde fremtidige anvendelsesmuligheder for bæredygtige brændstoffer. Samtidig forudses der med den rumænske genopretnings- og resiliensplan 3 mia. EUR i energieffektivitetsforanstaltninger i offentlige og private beboelsesejendomme samt i de industrielle sektorer. Det er nødvendigt at gå videre end denne første renoveringsbølge for at reducere energiforbruget og afhængigheden af fossile brændstoffer, da genopretnings- og resiliensplanens mål ikke vil omfatte hele bygningsmassen. Rumænien er nødt til yderligere at forbedre den politiske ramme for at fremskynde renoveringen af bygninger. Ambitionsniveauet vedrørende reduktion af drivhusgasemissioner, mere anvendelse af vedvarende energi og øget energieffektivitet skal øges for at opfylde »Fit for 55«-målene.