BILAG

Bedste Tilgængelige Teknik (BAT)-konklusioner for overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler, herunder beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier

ANVENDELSESOMRÅDE

Disse BAT-konklusioner vedrører følgende aktiviteter, jf. bilag I til direktiv 2010/75/EU:

6.7: Behandling af overflader på stoffer, genstande eller produkter under anvendelse af organiske opløsningsmidler, navnlig med henblik på appretering, påtrykning, påføring af overfladelag, affedtning, imprægnering, kachering, lakering, rensning eller vædning, med en forbrugskapacitet med hensyn til opløsningsmiddel på mere end 150 kg/time eller mere end 200 ton/år.

6.10: Beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier, hvor produktionskapaciteten er større end 75 m3/dag, bortset fra behandling udelukkende mod blåsplint.

6.11: Uafhængigt dreven rensning af spildevand, der ikke er omfattet af direktiv 91/271/EØF, forudsat at den væsentligste forureningsbelastning stammer fra aktiviteter, der er omhandlet i punkt 6.7 eller 6.10 i bilag I til direktiv 2010/75/EU.

Disse BAT-konklusioner vedrører også den kombinerede rensning af spildevand af forskellig oprindelse, forudsat at den væsentligste forureningsbelastning stammer fra de aktiviteter, der er anført i punkt 6.7 eller 6.10 i bilag I til direktiv 2010/75/EU, og at spildevandsrensningen ikke er omfattet af Rådets direktiv 91/271/EØF (1).

Disse BAT-konklusioner omhandler ikke følgende:

For behandling af overflader på stoffer, genstande eller produkter under anvendelse af organiske opløsningsmidler:

— imprægnering af tekstiler under anvendelse af andre midler end en opløsningsmiddelbaseret kontinuerlig film. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for tekstilindustrien (TXT)

— påtryk, kachering og imprægnering af tekstiler. Dette kan være omfattet af BAT-konklusionerne for tekstilindustrien (TXT)

— laminering af træbaserede plader

— omdannelse af gummi

— fremstilling af blandinger til overfladebehandling, lakker, malinger, trykfarve, halvledere, klæbemidler eller farmaceutiske produkter

— fyringsanlæg på stedet, medmindre den frembragte varme gas anvendes til direkte opvarmning, tørring eller anden behandling af genstande eller materialer. Disse kan være omfattet af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg eller direktiv (EU) 2015/2193. (2)

For beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier:

— kemisk modifikation og hydrofobisation (f.eks. ved brug af harpikser) af træ og træprodukter

— behandling af træ og træprodukter mod blåsplint

— ammoniakbehandling af træ og træprodukter

— fyringsanlæg på stedet. Disse kan være omfattet af BAT-konklusionerne for store fyringsanlæg eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2015/2193.

Andre BAT-konklusioner og referencedokumenter, som kan være relevante for de aktiviteter, der er omhandlet i disse BAT-konklusioner, er følgende:

— økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (ECM)

— emissioner fra oplagring (EFS)

— energieffektivitet (ENE)

— affaldsbehandling (WT)

— store fyringsanlæg (LCP)

— overfladebehandling af metal og plast (STM).

— overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg (ROM).

DEFINITIONER

I disse BAT-konklusioner gælder følgende definitioner:

Generelle udtryk Udtryk Definition Basislak Maling, som bestemmer farven og effekten (f.eks. metal- eller perlemorsglans), når den påføres et emne. Batchudledning Udledning af en afgrænset mængde vand. Klar overlak Overfladedækkende materiale, der, når det påføres et emne, danner en sammenhængende transparent film med beskyttende, dekorative eller specifikke tekniske egenskaber. Kombilinje Kombination af varmgalvanisering og coil coating i samme proceslinje. Kontinuerlig måling Måling ved hjælp af et automatisk målesystem, som er permanent monteret på anlægsområdet til kontinuerlig overvågning af emissioner i henhold til EN 14181. Direkte udledning Udledning til en vandrecipient uden yderligere spildevandsrensning i efterfølgende led. Emissionsfaktorer Koefficienter, der kan multipliceres med kendte data som f.eks. anlægs-/procesdata eller gennemløbsdata for at anslå emissionerne. Bestående anlæg Et anlæg, som ikke er et nyt anlæg. Diffuse emissioner Diffuse emissioner, jf. artikel 57, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU. Creosot, klasse B eller C Typer af creosot, som er specificeret i EN 13991. Indirekte udledning Udledning, der ikke er direkte udledning. Væsentlig opgradering af anlæg En større ændring af et anlæg med hensyn til design eller teknologi og større justeringer eller udskiftninger af proces- og/eller renseenheder og det tilhørende udstyr. Nyt anlæg Et anlæg, der først er givet tilladelse til på anlægsområdet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner. Afgas Den gas, der udvindes ved en proces, et stykke udstyr eller et område, som enten ledes direkte til rensning eller ledes direkte til luften gennem en skorsten. Organisk forbindelse Organisk forbindelse, jf. artikel 3, nr. 44), i direktiv 2010/75/EU. Organisk opløsningsmiddel Organisk opløsningsmiddel, jf. artikel 3, nr. 46), i direktiv 2010/75/EU. Anlæg Alle de dele af et anlæg, der udfører en aktivitet, som er nævnt i punkt 6.7 eller 6.10 i bilag I til direktiv 2010/75/EU, og enhver anden hermed direkte forbundet aktivitet, der kan påvirke forbruget og/eller emissionerne. Anlæg kan være nye anlæg eller bestående anlæg. Primerlak Maling, der er beregnet til brug som et lag på en præpareret overflade for at sikre god vedhæftning, beskyttelse af lag derunder og udfyldning af uregelmæssigheder på overfladen. Sektor Enhver af de overfladebehandlingsaktiviteter, som er en del af de aktiviteter, der er nævnt i punkt 6.7 i bilag I til direktiv 2010/75/EU, og som der refereres til i afsnit 1 i disse BAT-konklusioner. Følsomme omgivelser Områder, der har behov for særlig beskyttelse såsom: — beboelsesområder — områder, hvor der udføres menneskelige aktiviteter (f.eks. nærliggende arbejdspladser, skoler, daginstitutioner, rekreative områder, hospitaler eller plejehjem). Tørstofinput Den samlede masse af tørstoffer, jf. del 5, punkt 3, litra a), nr. i), i bilag VII til direktiv 2010/75/EU. Opløsningsmiddel Ved "opløsningsmiddel" forstås "organisk opløsningsmiddel". Input af opløsningsmiddel Den samlede mængde anvendte organiske opløsningsmidler, jf. del 7, punkt 3, litra b), i bilag VII til direktiv 2010/75/EU. Opløsningsmiddelbaseret Type af maling, trykfarve eller andet overfladebehandlingsmateriale, hvor opløsningsmiddel(-midler) er bærer(e). I forbindelse med beskyttelse af træ og træprodukter henviser det til typen af behandlingskemikalier. Opløsningsmiddelbaseret blanding Opløsningsmiddelbaseret overfladebehandling, hvor et af lagene er vandbaseret. Massebalance for opløsningsmidler En massebalanceberegning, der udføres mindst én gang om året i overensstemmelse med del 7 i bilag VII til direktiv 2010/75/EU. Overfladeafstrømningsvand Vand fra nedbør, der løber over land eller uigennemtrængelige overflader, f.eks. belagte gader og oplagringsområder, tagflader osv., og som ikke trænger ned i jorden. Samlede emissioner Summen af diffuse emissioner og emissioner i spildgasser, jf. artikel 57, stk. 4, i direktiv 2010/75/EU. Behandlingskemikalier Kemikalier, der anvendes i træ og træprodukter, f.eks. biocider, kemikalier til imprægnering (f.eks. olie og emulsioner) og flammehæmmende midler. Dette omfatter også bæreren af aktivstoffer (f.eks. vand eller opløsningsmiddel). Gyldig timetimemiddelværdi/halvtimesmiddelværdi En timemiddelværdi/halvtimesmiddelværdi betragtes som gyldig, når der ikke er vedligeholdelse eller fejl i det automatiske målesystem. Spildgasser Spildgasser, jf. artikel 57, stk. 2, i direktiv 2010/75/EU. Vandbaseret Type maling, trykfarve eller andet overfladebehandlingsmateriale, hvor vand erstatter hele indholdet af opløsningsmidler eller en del af det. I forbindelse med beskyttelse af træ og træprodukter henviser det til typen af behandlingskemikalier. Træbeskyttelse Aktiviteter, der har til formål at beskytte træ og træprodukter mod de skadelige virkninger af svampe, bakterier, insekter, vand, vejrlig eller brand, at bevare den strukturelle integritet på lang sigt og forbedre træs og træprodukters modstandsdygtighed.





Forurenende stoffer og parametre Udtryk Definition AOX Adsorberbar organisk halogenforbindelse udtrykt som Cl, herunder adsorberbar organisk bundet klor, brom og jod. CO Carbonmonoxid. COD Kemisk iltforbrug Den mængde ilt, der kræves til fuldstændig oxidation af det organiske stof til kuldioxid ved anvendelse af dichromat. COD er en indikator for de organiske forbindelsers massekoncentration. Krom Krom, udtrykt som Cr, herunder alle uorganiske og organiske kromforbindelser, opløste eller partikelbundne. DMF N,N-dimethylformamid. Støv Samlet mængde partikler (i luft). F- Fluorid. Hexavalent krom Hexavalent krom, udtrykt som Cr(VI), herunder alle kromforbindelser, hvor krom er på oxidationstrin +6 (opløst eller partikelbundet). HOI Kulbrinteolieindeks. Summen af forbindelser, der kan ekstraheres med et kulbrinteopløsningsmiddel (herunder langkædede eller forgrenede alifatiske, alicykliske, aromatiske eller alkylsubstituerede aromatiske kulbrinter). IPA Isopropylalkohol: propan-2-ol (også kaldet isopropanol). Nikkel Nikkel, udtrykt som Ni, herunder alle uorganiske og organiske nikkelforbindelser, opløste eller partikelbundne. NOX Summen af nitrogenmonoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2), udtrykt som NO2. PAH Polycyklisk aromatisk kulbrinte. TOC Totalt organisk kulstof, udtrykt som C (i vand). TVOC Total gasformigt organisk kulstof, udtrykt som C (i luft). TSS Total suspenderet stof. Massekoncentration af alt suspenderet stof (i vand) målt ved filtrering gennem glasfiberfiltre og gravimetri. VOC Flygtig organisk forbindelse, jf. artikel 3, nr. 45), i direktiv 2010/75/EU. Zink Zink, udtrykt som Zn, herunder alle uorganiske og organiske zinkforbindelser, opløste eller partikelbundne.

AKRONYMER

I disse BAT-konklusioner gælder følgende forkortelser:

Akronym (forkortelse) Definition BPR Biocidforordningen (Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 af 22. maj 2012 om tilgængeliggørelse på markedet og anvendelse af biocidholdige produkter, EUT L 167 af 27.6.2012, s. 1). DWI Drawn and Wall Ironed (en dåsetype i metalemballageindustrien)). EMS Miljøledelsessystem IED Direktivet om industrielle emissioner (2010/75/EU). IR Infrarød. LEL Nedre eksplosionsgrænse — den laveste koncentration (procent) af en gas eller damp i luft, som kan frembringe en flamme under tilstedeværelsen af en antændelseskilde. Koncentrationer, der er lavere end LEL, er for små til at brænde. Kaldes også laveste eksplosive grænse. OTNOC Andre betingelser end normale driftsbetingelser. STS Overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler. UV Ultraviolet. WPC Beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier.

GENERELLE BETRAGTNINGER

De bedste tilgængelige teknikker

De teknikker, der er anført og beskrevet i disse BAT-konklusioner, er hverken foreskrivende eller udtømmende. Der kan anvendes andre teknikker, der som minimum sikrer et tilsvarende miljøbeskyttelsesniveau.

Medmindre andet er anført, kan disse BAT-konklusioner anvendes generelt.

Emissionsniveauer for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er)

BAT-AEL'er for totale og diffuse VOC-emissioner

For totale VOC-emissioner er de emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige (BAT-AEL'er), anført i disse BAT-konklusioner:

— som en specifik emissionsbelastning beregnet som det årlige gennemsnit ved at dividere de totale VOC-emissioner (som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler) med en sektorafhængig produktionsinput- eller gennemløbsparameter, eller

— som en procentdel af inputtet af opløsningsmiddel beregnet som årlige gennemsnit i henhold til del 7, punkt 3, litra b), nr. i), i bilag VII til direktiv 2010/75/EU.

For diffuse VOC-emissioner er de emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige (BAT-AEL'er), anført i disse BAT-konklusioner som en procentdel af inputtet af opløsningsmidler beregnet som det årlige gennemsnit i henhold til del 7, punkt 3, litra b), nr. i), i bilag VII til direktiv 2010/75/EU.

BAT-AEL'er og vejledende emissionsniveauer for emissioner i spildgasser

De emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er), og vejledende emissionsniveauer i spildgasser, er anført i disse BAT-konklusioner som koncentrationer udtrykt som massen af udledt stof pr. spildgasvolumen under følgende standardbetingelser: tør gas ved en temperatur på 273,15 K og et tryk på 101,3 kPa uden korrektion for iltindhold og udtrykt i mg/Nm3.

For midlingstiden for BAT-AEL'er og vejledende emissionsniveauer for emissioner i spildgasser gælder følgende definitioner.

Målingens art Midlingstid Definition Kontinuerligt Døgnmiddelværdi Gennemsnit over en periode på et døgn baseret på gyldige time- eller halvtimesmiddelværdier Periodisk Middelværdi i prøvetagningsperioden Middelværdi af tre på hinanden følgende målinger på mindst 30 minutter hver (3)

BAT-AEL'er for emissioner til vand

De emissionsniveauer for emissioner til vand, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er), er anført i disse BAT-konklusioner som koncentrationer (massen af udledte stoffer pr. vandvolumen) udtrykt i mg/l.

Midlingstid forbundet med BAT-AEL'er henviser til et af følgende to tilfælde:

— i tilfælde af kontinuerlig udledning: døgnmiddelværdier, dvs. flowproportionale sammensatte prøver af 24 timer

— i tilfælde af batchudledning: gennemsnitlige værdier i løbet af udledningens varighed taget som flowproportionale sammensatte prøver.

Tidsproportionale sammensatte prøver kan anvendes, såfremt der påvises tilstrækkelig flowstabilitet. Alternativt kan der udtages stikprøver, forudsat at spildevandet er tilstrækkeligt blandet og homogent. Der udtages stikprøver, hvis prøven er ustabil med hensyn til den parameter, der skal måles. Alle BAT-AEL'er for emissioner til vand gælder på det sted, hvor emissionen forlader anlægget.

Andre niveauer for miljøeffektivitet

Specifikke energiforbrugsniveauer (energieffektivitet) for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEPL'er)

Niveauer for miljøeffektivitet relateret til det specifikke energiforbrug er baseret på årsgennemsnit og beregnes ved hjælp af følgende ligning:

hvor:

energiforbrug : den samlede mængde varme (genereret af primære energikilder) og den elektricitet, der forbruges af anlægget, som defineret i energieffektivitetsplanen (se BAT 19 a), udtrykt i MWh/år aktivitetsgrad : den samlede mængde produkter, der er forarbejdet på anlægget eller på grundlag af anlæggets kapacitet, angivet i den relevante enhed afhængigt af sektor (f.eks. kg/år, m2/år eller antal overfladebehandlede køretøjer/år).

Specifikke vandforbrugsniveauer for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEPL'er)

Niveauer for miljøeffektivitet relateret til det specifikke vandforbrug er baseret på årsgennemsnit og beregnes ved hjælp af følgende ligning:

hvor:

vandforbrug : den samlede mængde vand, der forbruges i forbindelse med de aktiviteter, der udføres i anlægget, med undtagelse af genanvendt og genbrugt vand, kølevand, der anvendes i gennemløbskølesystemer, samt vand til husholdningsformål, udtrykt i l/år eller m3/år aktivitetsgrad : den samlede mængde produkter, der er forarbejdet på anlægget eller på grundlag af anlæggets kapacitet, angivet i den relevante enhed afhængigt af sektor (f.eks. m2 coil coating år, overfladebehandlede køretøjer/år eller tusinde dåser/år).

Vejledende niveauer for specifik affaldsmængde, der fjernes fra anlægget

De vejledende niveauer for den specifikke mængde affald, der fjernes fra anlægget, er baseret på årsgennemsnit og beregnes ved hjælp af følgende ligning:

hvor:

affaldsmængde fjernet fra anlægget : samlet mængde affald, der fjernes fra anlægget, i kg/år aktivitetsgrad : den samlede mængde produkter, der er forarbejdet på anlægget eller på grundlag af anlæggets kapacitet, udtrykt i antal overfladebehandlede køretøjer/år.

1. BAT-KONKLUSIONER FOR OVERFLADEBEHANDLING UNDER ANVENDELSE AF ORGANISKE OPLØSNINGSMIDLER

1.1. Generelle BAT-konklusioner

1.1.1 Miljøledelsessystemer

BAT 1. For at forbedre de samlede miljøpræstationer er det BAT at udarbejde og indføre et miljøledelsessystem (EMS), som omfatter alle følgende elementer:

i. ledelsens engagement, lederskab og ansvarlighed, herunder den øverste ledelse, med henblik på gennemførelsen af et effektivt miljøledelsessystem

ii. en analyse, der omfatter fastlæggelse af organisationens kontekst, afdækning af interessenters behov og forventninger, fastlæggelse af de egenskaber ved anlægget, der er forbundet med mulige risici for miljøet (eller menneskers sundhed), samt af de gældende lovbestemte miljøkrav

iii. udvikling af en miljøpolitik, der omfatter kontinuerlig forbedring af anlæggets miljøpræstation

iv. fastlæggelse af mål og resultatindikatorer i forbindelse med væsentlige miljøforhold, herunder sikring af overholdelse af gældende lovbestemte krav

v. planlægning og gennemførelse af de nødvendige procedurer og handlinger (herunder korrigerende og forebyggende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt) med henblik på at opfylde miljømålene og undgå miljørisici

vi. fastlæggelse af strukturer, roller og ansvarsområder i forbindelse med miljøaspekter og -mål og tilvejebringelse af de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer

vii. sikring af den nødvendige kompetence og bevidstgørelse af det personale, hvis arbejde kan påvirke anlæggets miljøpræstationer (f.eks. gennem oplysning og uddannelse)

viii. intern og ekstern kommunikation

ix. fremme af medarbejdernes deltagelse i god miljøforvaltningspraksis

x. etablering og vedligeholdelse af en forvaltningsmanual og skriftlige procedurer til at kontrollere aktiviteter med betydelig indvirkning på miljøet samt relevante registre

xi. effektiv driftsplanlægning og processtyring

xii. gennemførelse af passende vedligeholdelsesprogrammer

xiii. nødberedskabs- og indsatsprotokoller, herunder forebyggelse og/eller afbødning af de negative (miljømæssige) virkninger af nødsituationer

xiv. ved (gen)design af et (nyt) anlæg eller en del deraf, hensyntagen til dets miljøpåvirkninger i hele dets levetid, hvilket omfatter opførelse, vedligeholdelse, drift og nedlukning

xv. gennemførelse af et overvågnings- og målingsprogram. Om nødvendigt kan der findes oplysninger i referencerapporten om overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg

xvi. regelmæssig anvendelse af benchmarking for de enkelte sektorer

xvii. periodisk, uafhængig (så vidt det er praktisk muligt) intern revision og periodisk, uafhængig ekstern revision med henblik på at vurdere miljøresultaterne og fastlægge, om miljøledelsessystemet er i overensstemmelse med planlagte ordninger, og om det gennemføres og vedligeholdes korrekt

xviii. vurdering af årsagerne til manglende overensstemmelse, gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger som reaktion på manglende overensstemmelse, revision af effektiviteten af korrigerende foranstaltninger og fastlæggelse af, om der er eller kan opstå lignende uoverensstemmelser

xix. den øverste ledelses periodiske gennemgang af miljøledelsessystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet

xx. opmærksomhed på og hensyntagen til udviklingen af renere teknikker.

Specifikt for overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler er det også BAT at indarbejde følgende elementer i miljøledelsessystemet:

i. Interaktion med kvalitetskontrol og -sikring samt sundheds- og sikkerhedshensyn.

ii. Planlægning med henblik på at mindske et anlægs miljøpåvirkning. Dette omfatter navnlig følgende: a. vurdering af anlæggets samlede miljøpræstationer (se BAT 2) b. hensyntagen til tværgående forhold, navnlig opretholdelse af en korrekt balance mellem reduktion af emissionen af opløsningsmidler og forbrug af energi (se BAT 19), vand (se BAT 20) og råvarer (se BAT 6) c. reduktion af VOC-emissioner fra rengøringsprocesser (se BAT 9).

iii. Medtagelse af: a. en plan for forebyggelse og bekæmpelse af udslip og spild (se BAT 5 a) b. et system til evaluering af råvarer med henblik på at anvende råvarer med lav miljøpåvirkning og en plan for optimering af anvendelsen af opløsningsmidler i processen (se BAT 3) c. en massebalance for opløsningsmidler (se BAT 10) d. et vedligeholdelsesprogram, der har til formål at reducere hyppigheden og de miljømæssige konsekvenser af OTNOC (se BAT 13) e. en energieffektivitetsplan (se BAT 19 a) f. en vandforvaltningsplan (se BAT 20 a) g. en affaldshåndteringsplan (se BAT 22 a) h. en plan for håndtering af lugtgener (se BAT 23).

Bemærk:

Ved forordning (EF) nr. 1221/2009 oprettes Den Europæiske Unions ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS), som er et eksempel på et miljøledelsessystem i overensstemmelse med denne BAT.

Anvendelse:

Miljøledelsessystemets detaljeringsniveau og grad af formalisering vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de miljøpåvirkninger, det kan have.

1.1.2. Samlede miljøpræstationer

BAT 2. For at forbedre anlæggets samlede miljøpræstationer, navnlig for så vidt angår VOC-emissioner og energiforbrug, er det BAT at:

— identificere de procesområder/sektioner/trin, der tegner sig for det største bidrag til VOC-emissionerne og energiforbruget, og som repræsenterer det største forbedringspotentiale (se også BAT 1)

— identificere og gennemføre foranstaltninger til at minimere VOC-emissioner og energiforbrug

— ajourføre situationen regelmæssigt (mindst én gang om året) og følge op på gennemførelsen af de identificerede foranstaltninger.

1.1.3. Valg af råvarer

BAT 3. For at forebygge eller reducere de anvendte råvarers miljøpåvirkning er det BAT at anvende de to teknikker, der er anført nedenfor.

Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Brug af råvarer med lille miljøpåvirkning Som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) en systematisk evaluering af de anvendte materialers negative miljøpåvirkninger (navnlig stoffer, som er kræftfremkaldende, mutagene eller reproduktionstoksiske, samt særligt problematiske stoffer) og om muligt substituering med andre uden eller med færre miljø- og sundhedsmæssige virkninger under hensyntagen til produktets kvalitetskrav eller specifikationer. Kan anvendes generelt. Evalueringens omfang (f.eks. detaljeringsniveau) og art vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de miljøpåvirkninger, det kan have, samt til typen og mængden af de anvendte materialer. b. Optimering af anvendelsen af opløsningsmidler i processen Optimering af anvendelsen af opløsningsmidler i processen ved hjælp af en forvaltningsplan (som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1)), der har til formål at identificere og gennemføre de nødvendige foranstaltninger (f.eks. farvedosering og optimering af spraypulverisering). Kan anvendes generelt.

BAT 4. For at reducere forbruget af opløsningsmidler, VOC-emissionerne og de anvendte råvarers samlede miljøpåvirkning er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Brug af opløsningsmiddelbaseret maling/ overfladebehandling/lak/ trykfarve/klæbemiddel med et højt tørstofindhold Brug af maling, overfladebehandling, flydende trykfarve, lak og klæbemiddel, der indeholder en lav mængde opløsningsmidler og et øget tørstofindhold. Valget af overfladebehandlingsteknikker kan være begrænset af aktivitetstypen, emnets type og form, produktkvalitetskravene og behovet for at sikre, at de anvendte materialer, overfladebehandlingsteknikker, tørrings- og hærdningsteknikker samt afgasbehandlingssystemer er indbyrdes kompatible. b. Brug af vandbaseret maling/overfladebehandling/trykfarve/lak/klæbemiddel Brug af maling, overfladebehandling, flydende trykfarve, lak og klæbemiddel, hvor organiske opløsningsmidler delvist er erstattet af vand. c. Brug af strålehærdet trykfarve/overfladebehandling/maling/lak/klæbemiddel Brug af maling, overfladebehandling, flydende trykfarve, lak og klæbemiddel, der kan hærdes ved UV- eller IR-stråleaktivering af specifikke kemiske grupper eller hurtige elektroner uden varme og uden emission af VOC'er. d. Brug af tokomponentklæbemidler uden opløsningsmidler Brug af tokomponentklæbemidler uden opløsningsmidler, der består af en harpiks og en hærder. e. Brug af varmhærdende klæbemidler Brug af overfladebehandling med klæbemidler fremstillet ved varmpresning af syntetisk gummi, kulbrinteharpiks og forskellige additiver. Der anvendes ingen opløsningsmidler. f. Brug af pulverlakering Brug af overfladebehandling uden opløsningsmidler, der påføres som findelt pulver og hærdes i termiske ovne. g. Brug af laminatfilm til web coating eller coil coating Brug af polymerfilm, der påføres coils eller web for at tilføre æstetiske eller funktionelle egenskaber, som reducerer antallet af nødvendige belægningslag. h. Brug af stoffer, som ikke er VOC'er eller er VOC'er med lavere flygtighed Substituering af VOC-stoffer med høj flygtighed med stoffer, der indeholder organiske forbindelser, som ikke er VOC'er eller VOC'er med lavere flygtighed (f.eks. estere).

1.1.4. Opbevaring og håndtering af råvarer

BAT 5. For at forebygge eller reducere diffuse VOC-emissioner under opbevaring og håndtering af materialer, der indeholder opløsningsmidler og/eller farlige stoffer, er det BAT at anvende principperne om god faglig praksis ved hjælp af alle nedenstående teknikker.

Teknik Beskrivelse Anvendelse Håndteringsteknikker a. Udarbejdelse og gennemførelse af en plan for forebyggelse og bekæmpelse af udslip og spild En plan for forebyggelse og bekæmpelse af udslip og spild er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter bl.a.: — en beredskabsplan for anlægget i tilfælde af små og store spild — fastlæggelse af de involverede personers roller og ansvarsområder — sikring af, at personalet er miljøbevidst og uddannet til at forhindre/håndtere udslip og spild — identifikation af områder med risiko for spild og/eller udslip af farlige materialer og rangordning af dem efter risiko — sikring af, at der for udpegede områder forefindes egnede inddæmningssystemer, f.eks. uigennemtrængelige gulve — identifikation af passende udstyr til inddæmning og oprensning af spild og regelmæssig kontrol af, at det er tilgængeligt, fungerer og er placeret tæt på stedet, hvor disse hændelser kan forekomme — retningslinjer for håndtering af affald fra bekæmpelse af spild — regelmæssige (mindst én gang om året) inspektioner af lager- og driftsområder, test og kalibrering af lækagedetektionsudstyr og omgående udbedring af udslip fra ventiler, bøsninger, flanger osv. (se BAT 13). Kan anvendes generelt. Planens omfang (f.eks. detaljeringsniveauet) vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget samt til typen og mængden af de anvendte materialer. Opbevaringsteknikker b. Forsegling eller tildækning af beholdere og afgrænset lagerområde med opsamlingskant Opbevaring af opløsningsmidler, farlige materialer, kasserede opløsningsmidler og kasserede rensemidler i forseglede eller tildækkede beholdere, der er egnede i forhold til den dermed forbundne risiko og er beregnet til at minimere emissionerne. Området til opbevaring af beholdere er afgrænset og af tilstrækkelig kapacitet. Kan anvendes generelt. c. Minimering af opbevaring af farlige materialer i produktionsområder Farlige materialer forekommer kun i produktionsområder i de mængder, der skal bruges til produktionen. Større mængder opbevares særskilt. Teknikker til pumpning og håndtering af væsker d. Teknikker til at forhindre udslip og spild under pumpning Udslip og spild forhindres ved brug af pumper og pakninger, som er egnede til det håndterede materiale og sikrer korrekt tæthed. Dette omfatter udstyr såsom pumper med spalterørsmotor, magnetisk koblede pumper, pumper med flere mekaniske pakninger og et quench- eller buffersystem, pumper med flere mekaniske pakninger og tørpakninger, membranpumper eller bælgpumper. Kan anvendes generelt. e. Teknikker til at forhindre overløb under pumpning Dette omfatter f.eks. foranstaltninger til at sikre, at: — der føres tilsyn med pumpningen — bulktanke til større mængder er forsynet med akustiske og/eller optiske overløbsalarmer, om nødvendigt med stopanordninger. f. Opsamling af VOC-dampe ved levering af materialer, der indeholder opløsningsmidler Ved bulklevering af materialer, der indeholder opløsningsmidler (f.eks. påfyldning eller tømning af tanke), opsamles dampe, der fortrænges fra modtagertanke, sædvanligvis ved tilbageventilering. Kan muligvis ikke anvendes for opløsningsmidler med et lavt damptryk eller på grund af omkostningshensyn. g. Inddæmning af spild og/eller hurtig opsamling ved håndtering af materialer, der indeholder opløsningsmidler Ved håndtering af materialer, der indeholder opløsningsmidler, i beholdere, kan udslip undgås, hvis der forefindes passende inddæmning, f.eks. ved brug af rullevogne, paller og/eller stativer med indbygget inddæmning (f.eks. »opsamlingsbakker«) og/eller hurtig opsamling ved hjælp af absorberende materialer. Kan anvendes generelt.

1.1.5. Distribution af råvarer

BAT 6. For at reducere råvareforbruget og VOC-emissionerne er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Centraliseret levering af VOC-holdige materialer (f.eks. trykfarve, overfladebehandling, klæbemidler og rensemidler) Levering af VOC-holdige materialer (f.eks. trykfarve, overfladebehandling, klæbemidler og rensemidler) til anvendelsesområdet gennem direkte rørledninger med ringlinjer, herunder rensning af systemet, f.eks. rensning med rensegris eller luftskyl. Kan muligvis ikke anvendes i tilfælde af hyppige skift af trykfarve/maling/ overfladebehandling/ klæbemidler eller opløsningsmidler. b. Avancerede blandesystemer Computerstyret blandeudstyr for at opnå de ønskede malinger/overfladebehandlinger/trykfarver/klæbemidler. Kan anvendes generelt. c. Levering af VOC-holdige materialer (f.eks. trykfarve, overfladebehandling, klæbemidler eller rensemidler) på anvendelsesstedet ved hjælp af et lukket system I tilfælde af hyppige skift af trykfarve/maling/overfladebehandling/ klæbemidler eller opløsningsmidler eller til brug i mindre omfang: levering af trykfarve, maling, overfladebehandling, klæbemidler og opløsningsmidler fra små transportbeholdere, der placeres i nærheden af anvendelsesområdet ved hjælp af et lukket system. d. Automatisering af farveskift Automatisk farveskift og rensning af trykfarve/maling/overfladebehandling med opsamling af opløsningsmiddel. e. Farvegruppering Ændring af sekvensen af produkter for at opnå store sekvenser med samme farve. f. Blød afrensning ved sprøjtning Påfyldning af sprøjtepistol med ny maling uden mellemskylning.

1.1.6. Overfladebehandling

BAT 7. For at reducere forbruget af råvarer og den samlede miljøpåvirkning i forbindelse med overfladebehandling er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

Teknik Beskrivelse Anvendelse Teknikker til påføring uden sprøjtning a. Valselakering Påføring, hvor der anvendes valser til at overføre eller dosere den flydende overfladebehandling til et transportbånd. Er kun anvendelig på flade emner (4). b. Rakel over valse Overfladebehandlingen påføres emnet gennem et mellemrum mellem en rakel og en valse. Når overfladebehandlingen og emnet føres forbi, skrabes det overskydende materiale af. Kan anvendes generelt (4). c. Anvendelse til coil coating uden skylning (dry-in-place) Anvendelse af konverteringsoverfladebehandling, som ikke kræver yderligere skylning med vand, ved brug af en valsebelægningsmaskine (chemcoater) eller aftrækningsvalse. Kan anvendes generelt (4). d. Tæppelakering Arbejdsemner føres gennem en laminatfilm af overfladebehandling, der kommer fra en fødetank. Er kun anvendelig på flade emner (4). e. Elektrocoating (e-coat) Malingspartikler, der er opløst i en vandbaseret opløsning, overføres til nedsænkede emner under påvirkning af et elektrisk felt (elektroforetisk aflejring). Er kun anvendelig på metalemner (4). f. Oversvømmelse Arbejdsemnerne føres via transportbånd ind i en lukket kanal, som derefter oversvømmes med overfladebehandlingsmaterialet via injektionsrør. Det overskydende materiale opsamles og genbruges. Kan anvendes generelt (4). g. Coekstrudering Det trykte emne påføres en varm, flydende plastfilm og nedkøles derefter. Denne film erstatter det nødvendige supplerende lag overfladebehandling. Den kan bruges mellem to forskellige lag af forskellige bærere og fungere som klæbemiddel. Er ikke anvendelig, hvis der kræves høj lamineringsstyrke eller modstandsdygtighed over for steriliseringstemperatur (4). Teknikker til sprøjteforstøvning h. Luftunderstøttet airless sprøjtelakering En luftstrøm (formluft) bruges til at ændre en luftfri sprøjtepistols sprøjtekegle. Kan anvendes generelt (4). i. Pneumatisk forstøvning med inaktive gasser Pneumatisk påføring af maling med inaktive gasser under tryk (f.eks. nitrogen eller kuldioxid). Kan muligvis ikke anvendes til overfladebehandling af træoverflader (4). j. Højvolumenforstøvning under lavt tryk (HVLP) Forstøvning af maling i en sprøjtedyse ved at blande maling med store mængder luft under lavt tryk (maks. 1,7 bar). HVLP-pistoler har en malingseffektivitet på > 50 %. Kan anvendes generelt (4). k. Elektrostatisk forstøvning (fuldautomatisk) Forstøvning ved hjælp af højhastighedsrotationsskiver og dyser, der roterer med høj hastighed, hvor sprøjtestrålen formes ved hjælp af elektrostatiske felter og formluft. l. Elektrostatisk assisted air eller airless sprøjtelakering Formning af sprøjtestrålen ved pneumatisk eller luftfri forstøvning ved hjælp af et elektrostatisk felt. Elektrostatiske sprøjtepistoler har en overførselseffektivitet på > 60 %. Faste elektrostatiske metoder har en overførselseffektivitet på op til 75 %. m. Varmsprøjtning Pneumatisk forstøvning med varm luft eller opvarmet maling. Kan muligvis ikke anvendes ved hyppige farveskift (4). n. Anvendelse af "sprøjtning, aftrækning og skylning" ved coil coating Sprøjtning anvendes til påføring af rensemidler, forbehandling og skylning. Efter sprøjtning anvendes aftrækning til at minimere udtræk af opløsningsmiddel, som efterfølges af skylning. Kan anvendes generelt (4). Automatisering af sprøjtning o. Påføring med robot Robotpåføring af overfladebehandling og forseglere på indvendige og udvendige overflader. Kan anvendes generelt (4). p. Maskinpåføring Anvendelse af malemaskiner til håndtering af sprøjtehoved/sprøjtepistol/sprøjtedyse

1.1.7. Tørring/hærdning

BAT 8. For at reducere energiforbruget og den samlede miljøpåvirkning i forbindelse med tørring og hærdning er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Konvektionstørring/-hærdning med inaktive gasser Den inaktive gas (nitrogen) opvarmes i ovnen, således at opløsningsmiddelbelastningen kan overstige LEL. Der kan anvendes en opløsningsmiddelbelastning på > 1 200 g/m3 nitrogen. Er ikke anvendelig, hvis tørreanlægget skal åbnes regelmæssigt (5). b. Induktionstørring/-hærdning Termisk hærdning eller tørring på linjen ved hjælp af elektromagnetiske induktionsspoler, som genererer varme i metalemnet ved hjælp af et oscillerende magnetfelt. Er kun anvendelig på metalemner (5). c. Mikrobølge- og højfrekvenstørring Tørring ved hjælp mikrobølge- eller højfrekvensstråling. Er kun anvendelig i forbindelse med vandbaserede overfladebehandlinger og trykfarver og på ikkemetalliske emner (5). d. Strålehærdning Strålehærdning anvendes på basis af harpikser og reaktive fortyndere (monomerer), som reagerer på eksponering for stråling (infrarød (IR) eller ultraviolet (UV)) eller elektronstråler med høj energi (EB). Er kun anvendelig i forbindelse med specifikke overfladebehandlinger og trykfarver (5). e. Tørring med en kombination af konvektion og IR-stråling Tørring af våd overflade med en kombination af cirkulerende varmluft (konvektion) og en infrarød radiator. Kan anvendes generelt (5). f. Konvektionstørring/-hærdning kombineret med varmegenvinding Varme fra afgasser genvindes (se BAT 19 e) og bruges til at forvarme inputluften i ovnen til konvektionstørring/-hærdning. Kan anvendes generelt (5).

1.1.8. Rengøring

BAT 9. For at reducere VOC-emissioner fra rengøringsprocesser er det BAT at minimere brugen af opløsningsmiddelbaserede rensemidler og at anvende en kombination af nedenstående teknikker.

Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Beskyttelse af sprøjteområder og -udstyr Påføringsområder og -udstyr (f.eks. vægge i sprøjtekabine og robotter), der er modtagelige over for forbisprøjt og dryp osv., tildækkes med stof eller engangsfolie, hvis der ikke er risiko for iturivning eller slitage af folien. Valget af rengøringsteknikker kan være begrænset af procestypen, det emne eller udstyr, der skal rengøres, og kontamineringstypen. b. Fjernelse af faste stoffer inden endelig rengøring Faste stoffer fjernes i en (tør) koncentreret form, sædvanligvis manuelt, med eller uden brug af små mængder rensemiddel. Dette reducerer den mængde materiale, der skal fjernes ved hjælp af opløsningsmidler og/eller vand i efterfølgende rensefaser og dermed forbruget af opløsningsmiddel og/eller vand. c. Manuel rensning med præimprægnerede servietter Servietter, der er præimprægneret med rensemiddel, anvendes til manuel rensning. Rensemidler kan være baseret på opløsningsmidler, opløsningsmidler med lav flygtighed eller opløsningsmiddelfri. d. Brug af rensemidler med lav flygtighed Anvendelse af opløsningsmidler med lav flygtighed som rensemidler til manuel eller automatiseret rengøring med høj renseeffekt. e. Vandbaseret rengøring Vandbaserede rensemidler eller opløsningsmidler, der kan blandes i vand, f.eks. alkoholer eller glycoler, anvendes til rensning. f. Lukkede vaskemaskiner Automatisk batchrensning/affedtning af presse-/maskindele i lukkede vaskemaskiner. Dette kan ske ved hjælp af enten: a) organiske opløsningsmidler (med luftudsugning efterfulgt af VOC-reduktion og/eller genvinding af de anvendte opløsningsmidler) (se BAT 15) eller b) opløsningsmidler uden VOC eller c) basiske rensemidler (med ekstern eller intern spildevandsrensning). g. Rensning med genvinding af opløsningsmidler Indsamling, opbevaring og genbrug af de opløsningsmidler, der er anvendt til at rense pistoler/påføringsapparater og linjer mellem farveskift, hvis det er muligt. h. Rengøring med højtryksvandsprøjte Systemer med højtryksvandsprøjte og natriumbicarbonat eller lignende anvendes til automatisk batchrengøring af presse-/maskindele. i. Ultralydsrensning Rensning i væske ved hjælp af højfrekvente vibrationer for at løsne fastsiddende kontaminering. j. Rensning med tøris (CO2) Rensning af maskindele og metal- eller plastemner ved hjælp af tørisblæsning (CO2). k. Slyngrensning med plastkugler Ophobninger af overskydende maling fjernes fra panelstande og arbejdsbænke ved hjælp af slyngrensning med plastkugler.

1.1.9. Overvågning

1.1.9.1. Massebalance for opløsningsmidler

BAT 10. Det er BAT at overvåge de totale og diffuse VOC-emissioner ved mindst én gang om året at beregne massebalancen for anlæggets input og output af opløsningsmidler, jf. del 7, punkt 2, i bilag VII til direktiv 2010/75/EU, og at minimere usikkerheden ved dataene om massebalancen for opløsningsmidler ved hjælp af alle de nedenstående teknikker.

Teknik Beskrivelse a. Udførlig identifikation og kvantificering af de relevante input og output af opløsningsmidler, herunder den dermed forbundne usikkerhed Dette omfatter: — identifikation og dokumentation af input og output af opløsningsmidler (f.eks. emissioner i spildgasser, emissioner fra hver kilde til diffus emission eller output af opløsningsmidler i affald) — begrundet kvantificering af relevant input og output af opløsningsmidler og registrering af den anvendte metode (f.eks. måling, beregning baseret på emissionsfaktorer eller estimering baseret på driftsparametre) — identifikation af de primære kilder til usikkerhed af ovennævnte kvantificering og gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger for at reducere usikkerheden — regelmæssig opdatering af data om input og output af opløsningsmidler. b. Gennemførelse af et system til sporing af opløsningsmidler Et system til sporing af opløsningsmidler har til formål at føre kontrol med både brugte og ubrugte mængder af opløsningsmidler (f.eks. ved at veje ubrugte mængder, der returneres til lageret fra anvendelsesområdet). c. Overvågning af ændringer, der kan påvirke usikkerheden af data om massebalance for opløsningsmidler Enhver ændring, der kan påvirke usikkerheden af data om massebalance for opløsningsmidler, registreres, herunder: — fejl i afgasbehandlingssystemet: dato og varighed registreres — ændringer, der kan påvirke luft-/gasstrømningshastighederne, f.eks. udskiftning af ventilatorer, drivremskiver eller motorer: datoen for og typen af ændring registreres.

Anvendelse:

Detaljeringsniveauet for massebalancen for opløsningsmidler vil stå i forhold til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de miljøpåvirkninger, det kan have, samt til typen og mængden af de anvendte materialer.

1.1.9.2. Emissioner i spildgasser

BAT 11. Det er BAT at overvåge emissioner i spildgasser med mindst den hyppighed, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

Stof/ parameter Sektorer/kilder Standard(er) Minimumsfrekvens for overvågning Overvågning forbundet med Støv Overfladebehandling af køretøjer — sprøjtelakering EN 13284-1 Én gang om året (6) BAT 18 Overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader — sprøjtelakering Overfladebehandling af luftfartøjer — præparering (f.eks. sandslibning og -blæsning) og lakering Overfladebehandling og påtryk af metalemballage — sprøjtning Overfladebehandling af træoverflader — præparering og behandling TVOC Alle sektorer Enhver skorsten med en TVOC-belastning < 10 kg C/h EN 12619 Én gang om året (6) (7) (8) BAT 14 og BAT 15 Enhver skorsten med en TVOC-belastning ≥ 10 kg C/h Generiske EN-standarder (9) Kontinuerligt DMF Overfladebehandling af tekstiler, folie og papir (10) EN-standard foreligger ikke (11) En gang hver tredje måned (6) BAT 15 NOX Termisk behandling af afgasser EN 14792 Én gang om året (12) BAT 17 CO Termisk behandling af afgasser EN 15058 Én gang om året (12) BAT 17

1.1.9.3. Emissioner til vand

BAT 12. Det er BAT at overvåge emissioner til vand med mindst den hyppighed, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarderne. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

Stof/parameter Sektor Standard(er) Minimumsfrekvens for overvågning Overvågning forbundet med TSS (13) Overfladebehandling af køretøjer EN 872 Én gang om måneden (14) (15) BAT 21 Coil coating Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser) COD (13) (16) Overfladebehandling af køretøjer EN-standard foreligger ikke Coil coating Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser) TOC (13) (16) Overfladebehandling af køretøjer EN 1484 Coil coating Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser) Cr(VI) (17) (18) Overfladebehandling af luftfartøjer EN ISO 10304-3 eller EN ISO 23913 Coil coating Cr (18) (19) Overfladebehandling af luftfartøjer Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 og EN ISO 15586) Coil coating Ni (18) Overfladebehandling af køretøjer Coil coating Zn (18) Overfladebehandling af køretøjer Coil coating AOX (18) Overfladebehandling af køretøjer EN ISO 9562 Coil coating Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser) F- (18) (20) Overfladebehandling af køretøjer EN ISO 10304-1 Coil coating Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser)

1.1.10. Emissioner under OTNOC

BAT 13. For at reducere hyppigheden af forekomsten af OTNOC og reducere emissionerne under OTNOC er det BAT at anvende begge nedenstående teknikker.

Teknik Beskrivelse a. Identifikation af kritisk udstyr Udstyr, der er kritisk for beskyttelsen af miljøet (»kritisk udstyr«), identificeres på grundlag af en risikovurdering. Denne vedrører i princippet alt udstyr og alle systemer, der håndterer VOC'er (f.eks. afgasbehandlingssystemer og lækagedetektionssystemer). b. Inspektion, vedligeholdelse og overvågning Et struktureret program, der har til formål at maksimere tilgængeligheden og ydeevnen af kritisk udstyr, og som omfatter standardprocedurer, forebyggende vedligeholdelse samt regelmæssig og ikkeplanlagt vedligeholdelse. OTNOC-perioder, varighed, årsager og, hvis det er muligt, emissioner i løbet af deres forekomst overvåges.

1.1.11. Emissioner i spildgasser

1.1.11.1. VOC-emissioner

BAT 14. For at reducere VOC-emissioner fra produktions- og oplagringsområder er det BAT at anvende teknik a) og en passende kombination af de øvrige teknikker, der er anført nedenfor.

Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Valg, udformning og optimering af systemet Et afgassystem vælges, udformes og optimeres under hensyntagen til parametre som f.eks.: — mængde udsuget luft — type og koncentration af opløsningsmidler i udsuget luft — type behandlingssystem (dedikeret/centralt) — sundhed og sikkerhed — energieffektivitet. Følgende prioritering kan anvendes ved valg af system: — adskillelse af afgasser med høje og lave VOC-koncentrationer — teknikker til at homogenisere og øge VOC-koncentrationen (se BAT 16 b og c) — teknikker til genvinding af opløsningsmidler i afgasser (se BAT 15) — VOC-reduktionsteknikker med varmegenvinding (se BAT 15) — VOC-reduktionsteknikker uden varmegenvinding (se BAT 15). Kan anvendes generelt. b. Luftudsugning så tæt som muligt på stedet for anvendelse af VOC-holdige materialer Luftudsugning så tæt som muligt på stedet for anvendelse med fuld eller delvis indeslutning af områder, hvor der anvendes opløsningsmidler (f.eks. belægningsmaskiner, påføringsmaskiner eller sprøjtekabiner). Udsuget luft kan behandles i et afgasbehandlingssystem. Kan muligvis ikke anvendes, hvis indeslutning bevirker, at det bliver vanskeligt at få adgang til maskiner under drift. Anvendelsen kan være begrænset af formen og størrelsen på det område, der skal indesluttes. c. Luftudsugning så tæt som muligt på stedet for klargøring af maling/overfladebehandling/klæbemiddel/trykfarve Luftudsugning så tæt som muligt på stedet for klargøring af maling/overfladebehandling/klæbemiddel/trykfarve (f.eks. blandeområde). Udsuget luft kan behandles i et afgasbehandlingssystem. Er kun anvendelig det sted, hvor maling/overfladebehandling/klæbemiddel/ trykfarve klargøres. d. Udsugning af luft fra tørrings- og hærdningsprocesser Hærde-/tørreovne er udstyret med et luftudsugningssystem. Udsuget luft kan behandles i et afgasbehandlingssystem. Er kun anvendelig i forbindelse med tørrings- og hærdningsprocesser. e. Minimering af diffuse emissioner og varmetab fra ovne/tørremaskiner enten ved forsegling af indgang og udgang på hærde-/tørreovne eller ved at anvende undertryk under tørring Indgangen og udgangen på hærde-/tørreovne forsegles for at minimere diffuse VOC-emissioner og varmetab. Forseglingen kan sikres ved hjælp af luftstrøm eller luftknive, døre, plast- eller metalgardiner, rakler osv. Alternativt opretholdes der et undertryk i ovnene/tørremaskinerne. Er kun anvendelig, når hærde-/tørreovne anvendes. f. Udsugning af luft fra kølezonen Når emnet afkøles efter tørring/hærdning, udsuges luften fra kølezonen og kan behandles i et afgasbehandlingssystem. Er kun anvendelig, når emnet afkøles efter tørring/hærdning. g. Udsugning af luft fra lager af råvarer, opløsningsmidler og affald, der indeholder opløsningsmidler Luft fra råvarelagre og/eller individuelle beholdere til råvarer, opløsningsmidler og affald, der indeholder opløsningsmidler, kan udsuges og behandles i et afgasbehandlingssystem. Kan muligvis ikke anvendes på lukkede beholdere eller til oplagring af råvarer, opløsningsmidler og affald, der indeholder opløsningsmidler, med et lavt damptryk og med lav toksicitet. h. Udsugning af luft fra rengøringsområder Luft fra de områder, hvor maskindele og udstyr renses med organiske opløsningsmidler, enten manuelt eller automatisk, udsuges og kan behandles i et afgasbehandlingssystem. Er kun anvendelig på områder, hvor maskindele og udstyr rengøres med organiske opløsningsmidler.

BAT 15. For at reducere VOC-emissioner i spildgasser og øge ressourceeffektiviteten er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

Teknik Beskrivelse Anvendelse I.Opsamling og genvinding af opløsningsmidler i afgasser a. Kondensering En teknik til fjernelse af organiske forbindelser ved at sænke temperaturen til under deres dugpunkter, således at dampene gøres flydende. Afhængigt af det krævede driftstemperaturområde anvendes der forskellige kølemidler, f.eks. kølevand, afkølet vand (med en temperatur på typisk 5 °C), ammoniak eller propan. Anvendelsen kan være begrænset, hvis energibehovet til genvinding er uforholdsmæssigt stort som følge af det lave VOC-indhold. b. Adsorption ved hjælp af aktivt kul eller zeolit VOC'er adsorberes på overfladen af aktivt kul, zeolit eller karbonfiberpapir. Adsorbatet desorberes efterfølgende, f.eks. med damp (ofte på stedet), til genbrug eller bortskaffelse, og adsorbenten genbruges. Ved kontinuerlig drift anvendes der typisk mere end to adsorbere parallelt, hvoraf den ene er i desorptionstilstand. Adsorption er også almindeligt anvendt som et koncentrationstrin for at følge den efterfølgende oxidationseffektivitet. Anvendelsen kan være begrænset, hvis energibehovet til genvinding er uforholdsmæssigt stort som følge af det lave VOC-indhold. c. Absorption ved hjælp af en egnet væske Brug af en egnet væske til at fjerne forurenende stoffer fra afgassen ved absorption, navnlig opløselige forbindelser og faste stoffer (støv). Genvinding af opløsningsmidler kan f.eks. ske ved hjælp af destillation eller termisk desorption. Se BAT 18 vedrørende støvfjernelse. Kan anvendes generelt. II.Termisk behandling af opløsningsmidler i afgas med energiudnyttelse d. Afgasser føres til et fyringsanlæg Nogle eller alle afgasser sendes som forbrændingsluft og supplerende brændstof til et fyringsanlæg (herunder kraftvarmeværker), der bruges til produktion af damp og/eller elektricitet. Er ikke anvendelig på afgasser, som indeholder stoffer, der er nævnt i artikel 59, stk. 5, i direktivet om industrielle emissioner. Anvendelsen kan være begrænset af sikkerhedshensyn. e. Rekuperativ termisk oxidation Termisk oxidation ved hjælp af spildgassernes varme, f.eks. til at forvarme de indkommende afgasser. Kan anvendes generelt. f. Regenerativ termisk oxidation med flere lejer eller med en ventilløs roterende luftfordeler Et oxidationsanlæg med flere lejer (tre eller fem) fyldt med keramisk pakningsmateriale. Lejerne er varmevekslere, der opvarmes skiftevist af røggasser fra oxidation, hvorefter flowet vendes for at opvarme indsugningsluften til oxidationsanlægget. Flowet vendes regelmæssigt. I den ventilløse roterende luftfordeler findes det keramiske medium i et enkelt roterende kar, som er opdelt i flere kiler. Kan anvendes generelt. g. Katalytisk oxidation Oxidation af VOC'er understøttet af en katalysator, som sænker oxidationstemperaturen og reducerer brændstofforbruget. Udstødningsvarme kan genvindes med varmevekslere af typen rekuperativ eller regenerativ. Højere oxidationstemperaturer (500-750 °C) anvendes til behandling af afgas fra fremstilling af beviklingstråd. Anvendelsen kan være begrænset af tilstedeværelsen af katalysatorgift. III.Behandling af opløsningsmidler i afgasser uden genvinding af opløsningsmidler eller energi h. Biologisk afgasbehandling Afgas afstøves og sendes til en reaktor med biofiltermateriale. Biofiltret består af et leje af organisk materiale (f.eks. tørv, lyng, kompost, rødder, træbark, blødt træ og forskellige kombinationer deraf) eller inert materiale (f.eks. ler, aktivt kul og polyurethan), hvor afgassen oxideres biologisk af naturligt forekommende mikroorganismer til kuldioxid, vand, andre uorganiske salte og biomasse. Biofiltret er følsomt over for støv, høje temperaturer eller store variationer i afgassen, f.eks. i indgangstemperaturen eller VOC-koncentrationen. Der kan være behov for tilførsel af supplerende næringsstoffer. Er kun anvendelig i forbindelse med behandling af biologisk nedbrydelige opløsningsmidler. i. Termisk oxidation Oxidation af VOC'er ved at opvarme afgasser med luft eller ilt til over selvantændelsespunktet i et forbrændingskammer og holde den ved en høj temperatur længe nok til, at forbrændingen af VOC'er til kuldioxid og vand kan afsluttes. Kan anvendes generelt.

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) er anført i tabel 11, 15, 17, 19, 21, 24, 27, 30, 32 og 35 i disse BAT-konklusioner.

BAT 16. For at reducere VOC-reduktionssystemets energiforbrug er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Opretholdelse af den VOC-koncentration, der er sendt til afgasbehandlingssystemet, ved hjælp af frekvensstyrede ventilatorer Brug af en frekvensstyret ventilator i centrale afgasbehandlingssystemer til at modulere luftflowet, så det matcher udstødningen fra det udstyr, der er i drift. Er kun anvendelig på centrale termiske afgasbehandlingssystemer i batchprocesser, f.eks. tryk. b. Intern koncentration af opløsningsmidler i afgasserne Afgasser recirkuleres i processen (internt) i hærde-/tørreovne og i sprøjtekabiner, således at VOC-koncentrationen i afgasser stiger, og afgasbehandlingssystemets reduktionseffektivitet stiger. Anvendelsen kan være begrænset af sundheds- og sikkerhedsmæssige faktorer, f.eks. LEL, og af produktets kvalitetskrav eller specifikationer. c. Ekstern koncentration af opløsningsmidler i afgasserne gennem adsorption Koncentrationen af opløsningsmidler i afgasser øges af et kontinuerligt kredsløb af procesluft fra sprøjtekabinen, muligvis kombineret med afgasser fra hærde-/tørreovn, gennem adsorptionsudstyr. Dette udstyr kan omfatte: — fixed bed-adsorber med aktivt kul eller zeolit — fluid bed-adsorber med aktivt kul — rotor-adsorber med aktivt kul eller zeolit — molekylærsigte. Anvendelsen kan være begrænset, hvis energibehovet er uforholdsmæssigt stort som følge af det lave VOC-indhold. d. Plenumteknik til at reducere mængden af spildgas Afgasser fra hærde-/tørreovne sendes til at stort kammer (plenum) og recirkuleres delvist som indsugningsluft i hærde-/tørreovnene. Den overskydende luft fra plenum sendes til afgasbehandlingssystemet. Denne cyklus øger VOC-indholdet i hærde-/tørreovnenes luft og reducerer mængden af spildgas. Kan anvendes generelt.

1.1.11.2. NOX- og CO-emissioner

BAT 17. For at reducere NOX-emissionerne i spildgasser og samtidig begrænse CO-emissionerne fra den termiske behandling af opløsningsmidler i afgasser er det BAT at anvende teknik a) eller begge de teknikker, der er anført nedenfor.

Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Optimering af termiske behandlingsbetingelser (konstruktion og drift) God konstruktion af forbrændingskamre, brændere og tilhørende udstyr/anordninger kombineres med optimering af forbrændingsbetingelserne (f.eks. ved at kontrollere forbrændingsparametre såsom temperatur og opholdstid) med eller uden brug af automatiske systemer og regelmæssig planlagt vedligeholdelse af forbrændingssystemet i overensstemmelse med leverandørernes anbefalinger. Anvendelsen af konstruktion kan være begrænset for eksisterende anlæg. b. Anvendelse af lav-NOX-brændere Flammetemperaturen i forbrændingskammeret sænkes, således at forbrændingen forsinkes, men fuldføres, og varmeoverførslen øges (øget flammeemissivitet). Det kombineres med øget opholdstid for at opnå den ønskede VOC-destruktion. Anvendelsen kan være begrænset på eksisterende anlæg af konstruktionen og/eller driftsmæssige begrænsninger.





Tabel 1

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for NOX-emissioner i spildgasser og vejledende emissionsniveau for CO-emissioner i spildgasser fra termisk behandling af afgasser

Parameter Enhed BAT-AEL (21) (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) Vejledende emissionsniveau (21) (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) NOX mg/Nm3 20-130 (22) Intet vejledende niveau CO Intet BAT-AEL 20-150

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.1.11.3. Støvemissioner

BAT 18. For at reducere støvemissioner i spildgasser fra præparering, skæring, overfladebehandling og finish af emner for de sektorer og processer, der er anført i tabel 2, er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse.

Teknik Beskrivelse a. Sprøjtekabine med vådseparering (»flushed impact panel«) En vandgardin, der strømmer lodret ned ad sprøjtekabinens bageste panel, opfanger malingpartikler fra forbisprøjt. Blandingen af vand og maling opsamles i en beholder, og vandet recirkuleres. b. Vådskrubning Malingpartikler og andet støv i afgassen separeres i skrubbersystemer ved intensiv blanding af afgassen med vand. Se BAT 15 c vedrørende VOC-fjernelse. c. Tørseparering af forbisprøjt med precoatings En proces til tørseparering af forbisprøjt af maling, hvor der anvendes membranfiltre kombineret med kalksten som precoatings for at forhindre tilsmudsning af membranerne. d. Tørseparering af forbisprøjt med filtre Mekanisk separeringssystem, f.eks. ved hjælp af pap, stof eller sinter. e. Elektrofilter Elektrofiltre (ESP) fungerer således, at partikler lades og separeres under påvirkning af et elektrisk felt. I et tørt elektrofilter fjernes det indsamlede materiale mekanisk (f.eks. ved omrystning, vibration eller komprimeret luft). I et vådt elektrofilter skylles materialet med en egnet væske, oftest et vandbaseret skillemiddel.





Tabel 2

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for støvemissioner i spildgasser

Parameter Sektor Proces Enhed BAT-AEL (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) Støv Overfladebehandling af køretøjer Sprøjtelakering mg/Nm3 < 1-3 Overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader Sprøjtelakering Overfladebehandling af luftfartøjer Præparering (f.eks. sandslibning og -blæsning) og lakering Overfladebehandling og påtryk af metalemballage Sprøjtning Overfladebehandling af træ Præparering og lakering

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.1.12. Energieffektivitet

BAT 19. For at anvende energi effektivt er det BAT at anvende teknik a) og b) og en passende kombination af teknikkerne c)-h), der er anført nedenfor.

Teknik Beskrivelse Anvendelse Håndteringsteknikker a. Energieffektivitetsplan En energieffektivitetsplan er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter fastlæggelse og beregning af aktivitetens specifikke energiforbrug , opstilling af centrale præstationsindikatorer på årsbasis (f.eks. MWh/ton produkter) og planlægning af mål for periodiske forbedringer og dermed forbundne tiltag. Planen er tilpasset anlæggets særlige karakteristika med hensyn til de udførte processer, materialer, produkter osv. Energieffektivitetsplanens og energibalanceopgørelsens detaljeringsniveau og art vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de anvendte typer energikilder. Den anvendes muligvis ikke, hvis STS-aktiviteten udføres inden for et større anlæg, såfremt det større anlægs energieffektivitetsplan og energibalanceopgørelse dækker STS-aktiviteten tilstrækkeligt. b. Energibalanceopgørelse Den årlige udarbejdelse af en energibalanceopgørelse, som viser en fordeling af energiforbruget og -produktionen (herunder energieksport) efter kildetype (f.eks. elektricitet, fossile brændsler, vedvarende energi samt importeret varme og/eller køling). Dette omfatter: i) fastlæggelse af STS-aktivitetens energigrænse ii) oplysninger om energiforbrug med hensyn til leveret energi iii) oplysninger om energi, der er eksporteret fra anlægget iv) oplysninger om energiflow (f.eks. Sankey-diagrammer eller energibalancer), som viser, hvordan energien anvendes under hele processen. Energibalanceopgørelsen er tilpasset anlæggets særlige karakteristika med hensyn til de udførte processer, materialer, produkter osv. Procesrelaterede teknikker c. Varmeisolering af tanke og beholdere, der indeholder kølede eller opvarmede væsker, og af forbrændings- og dampsystemer Dette kan opnås ved bl.a. at: — anvende dobbeltvæggede tanke — anvende præisolerede tanke — anvende isolering på forbrændingsudstyr, damprør og rør, der indeholder kølede eller opvarmede væsker. Kan anvendes generelt. d. Varmegenvinding ved kraftvarmeproduktion eller kombineret produktion af køling, varme og el Genvinding af varme (hovedsagelig fra dampsystemet) til produktion af varmt vand/damp, der skal anvendes i industrielle processer/aktiviteter. Kombineret produktion af køling, varme og el (også kaldet trigeneration) er et kombineret produktionssystem med en absorptionskøler, der anvender lavkvalitetsvarme til at producere afkølet vand. Anvendelsen kan være begrænset af anlæggets layout, de varme gasstrømmes karakteristika (f.eks. flowhastighed eller temperatur) eller manglen på passende varmebehov. e. Varmegenvinding fra varme gasstrømme Energiudnyttelse af varme gasstrømme (f.eks. fra tørremaskiner eller kølezoner), f.eks. ved at recirkulere dem som procesluft, ved at bruge varmevekslere i processer eller eksternt. f. Flowjustering af procesluft og afgasser Justering af flowet af procesluft og afgasser efter behovet. Dette omfatter reduktion af luftventilation under tomgang eller vedligeholdelse. Kan anvendes generelt. g. Recirkulation af afgas fra sprøjtekabine Opsamling og recirkulation af afgasser fra sprøjtekabinen kombineret med effektiv separering af forbisprøjt af maling. Energiforbruget er mindre end i tilfældet med anvendelse af frisk luft. Anvendelsen kan være begrænset af sundheds- og sikkerhedshensyn. h. Optimeret cirkulation af varm luft i en stor tørrekabine ved brug af en luftturbulator Luft blæses ind i en enkelt del af tørrekabinen og fordeles ved hjælp af en luftturbulator, som omdanner den laminare luftstrøm til det ønskede turbulensflow. Er kun anvendelig i forbindelse med spraycoatingsektorer.





Tabel 3

BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er) for specifikt energiforbrug

Sektor Produkttype Enhed BAT-AEPL (årsgennemsnit) Overfladebehandling af køretøjer Personbiler MWh/overfladebehandlet køretøj 0,5-1,3 Varevogne 0,8-2 Førerhuse til lastvogne 1-2 Lastvogne 0,3-0,5 Coil coating Stål- og/eller aluminiumcoil kWh/m2 overfladebehandlet coil 0,2-2,5 (23) Overfladebehandling af tekstiler, folie og papir Overfladebehandling af tekstiler med polyurethan og/eller polyvinylchlorid kWh/m2 overfladebehandlet overflade 1-5 Fremstilling af beviklingstråd Beviklingstråd med en gennemsnitlig diameter > 0,1 mm kWh/kg overfladebehandlet beviklingstråd < 5 Overfladebehandling og påtryk af metalemballage Alle produkttyper kWh/m2 overfladebehandlet overflade 0,3-1,5 Heatset web offset-tryk Alle produkttyper Wh/m2 trykt område 4-14 Flexografi og rotogravure af andet end publikationer Alle produkttyper Wh/m2 trykt område 50-350 Rotogravure af publikationer Alle produkttyper Wh/m2 trykt område 10-30

Den relaterede overvågning er beskrevet i BAT 19 b.

1.1.13. Vandforbrug og spildevandsproduktion

BAT 20. For at reducere vandforbruget og spildevandsproduktionen fra vandbaserede processer (f.eks. affedtning, rensning, overfladebehandling og vådskrubning) er det BAT at anvende teknik a) og en passende kombination af de øvrige teknikker, der er anført nedenfor.

Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Vandforvaltningsplan og vandaudit En vandforvaltningsplan og vandaudit er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter: — flowdiagrammer og anlæggets vandmassebalance — fastlæggelse af vandeffektivitetsmål — gennemførelse af vandoptimeringsteknikker (f.eks. kontrol af vandforbrug, recirkulation af vand, detektion og reparation af lækager). Vandaudit udføres mindst én gang om året. Vandforvaltningsplanens og vandauditens detaljeringsniveau og art vil generelt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget. Den anvendes muligvis ikke, hvis STS-aktiviteten udføres inden for et større anlæg, såfremt det større anlægs vandforvaltningsplan og vandaudit dækker STS-aktiviteten tilstrækkeligt. b. Modstrømsskylning Skylning i flere faser, hvor vandet strømmer i modsat retning i forhold til arbejdsstykker / emner. Det giver mulighed for omfattende skylning med lavt vandforbrug. Kan anvendes, når skylleprocesser anvendes. c. Genbrug og/eller genanvendelse af vand Vandstrømme (f.eks. brugt skyllevand og udløb fra vådskrubber) genbruges og/eller recirkuleres, eventuelt efter rensning, ved hjælp af teknikker som f.eks. ionbytning eller filtrering (se BAT 21). Omfanget af genbrug og/eller genanvendelse af vand er begrænset af anlæggets vandbalance, indholdet af urenheder og/eller vandstrømmenes egenskaber. Kan anvendes generelt.





Tabel 4

BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er) for specifikt vandforbrug

Sektor Produkttype Enhed BAT-AEPL (årsgennemsnit) Overfladebehandling af køretøjer Personbiler m3/overfladebehandlet køretøj 0,5-1,3 Varevogne 1-2,5 Førerhuse til lastvogne 0,7-3 Lastvogne 1-5 Coil coating Stål- og/eller aluminiumcoil l/m2 overfladebehandlet coil 0,2-1,3 (24) Overfladebehandling og påtryk af metalemballage DWI-dåser i to dele l/1 000 dåser 90-110

Den relaterede overvågning er beskrevet i BAT 20 a.

1.1.14. Emissioner til vand

BAT 21. For at reducere emissioner til vand og/eller fremme genbrug og genanvendelse af vand fra vandige processer (f.eks. affedtning, rensning, overfladebehandling og vådskrubning) er det BAT at anvende en kombination af nedenstående teknikker.

Teknikker Beskrivelse Forurenende stoffer, der typisk er fokus på Indledende, primær og generel behandling a. Udligning Afbalancering af strømme og forureningsbelastninger ved anvendelse af tanke eller andre håndteringsteknikker. Alle forurenende stoffer. b. Neutralisering Justering af spildevandets pH-værdi til en neutral værdi (ca. 7). Syrer og baser. c. Fysisk adskillelse, f.eks. ved hjælp af sigter, sier, sandfang, primære bundfældningstanke og magnetisk separation Grovkornede faste stoffer, suspenderede stoffer og metalpartikler. Fysisk-kemisk behandling d. Adsorption Fjernelse af opløselige stoffer (opløste stoffer) fra spildevandet ved at overføre dem til overfladen af faste, stærkt porøse partikler (typisk aktivt kul). Adsorberbare opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. AOX. e. Vakuumdestillation Fjernelse af forurenende stoffer ved hjælp af termisk spildevandsrensning under reduceret tryk. Opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, som kan destilleres, f.eks. visse opløsningsmidler. f. Udfældning Opløste forurenende stoffers omdannelse til uopløselige forbindelser ved at tilsætte udfældningsmidler. Det dannede faste bundfald separeres efterfølgende ved sedimentering, flotation eller filtrering. Udfældningsmulige opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. metaller. g. Kemisk reduktion Kemisk reduktion er omdannelsen af forurenende stoffer ved hjælp af kemiske reduktionsmidler til lignende, men mindre skadelige eller mindre farlige forbindelser. Reducerbare opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. hexavalent krom (Cr(VI)). h. Ionbytning Tilbageholdelse af ionformige forurenende stoffer fra spildevand og udskiftning heraf med mere acceptable ioner ved hjælp af en ionbyttermasse. De forurenende stoffer tilbageholdes og frigives herefter til en regenererings- eller returskylningsvæske. Ionisk opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer, f.eks. metaller. i. Stripning Fjernelse af forurenende stoffer, der kan uddrives, fra vandfasen ved hjælp af en gasfase (f.eks. damp, nitrogen eller luft), som passerer gennem væsken. Fjernelsen kan muligvis gøres mere effektiv ved at hæve temperaturen eller sænke trykket. Forurenende stoffer, der kan fjernes, f.eks. visse adsorberbare organiske halogenforbindelser (AOX). Biologisk rensning j. Biologisk rensning Anvendelse af mikroorganismer til spildevandsrensning (f.eks. anaerob rensning eller aerob rensning). Bionedbrydelige organiske forbindelser. Endelig fjernelse af faste stoffer k. Koagulering og flokkulering Koagulering og flokkulering anvendes til at adskille suspenderede faste stoffer fra spildevand og gennemføres ofte i flere på hinanden følgende trin. Koagulering udføres ved at tilsætte koaguleringsmidler med ladninger, som er de modsatte af de suspenderede stoffers. Flokkulering er en fase for forsigtig blanding, således at sammenstødet med flokkulerende mikropartikler får dem til at binde sig til hinanden og danne større flokkulerende partikler. Dette kan understøttes ved at tilsætte polymerer. Suspenderede stoffer og partikelbundne metaller. l. Sedimentering Separation af suspenderede partikler ved hjælp af bundfældning ved gravitation. m. Filtrering Adskillelse af faste stoffer fra spildevandet ved at lade dem passere gennem et porøst medium, f.eks. sandfiltrering, nanofiltrering, mikrofiltrering og ultrafiltrering. n. Flotation Adskillelse af faste eller flydende partikler fra spildevandet ved at hæfte dem fast til fine gasbobler, som regel luftbobler. De flydende partikler samles på vandoverfladen og opsamles med skimmere.





Tabel 5

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for direkte udledning til en vandrecipient

Stof/parameter Sektor BAT-AEL (25) Total suspenderet stof (TSS) Overfladebehandling af køretøjer Coil coating Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser) 5-30 mg/l Kemisk iltforbrug (COD) (26) 30-150 mg/l Adsorberbare organiske halogenforbindelser (AOX) 0,1-0,4 mg/l Fluorid (F-) (27) 2-25 mg/l Nikkel (udtrykt som Ni) Overfladebehandling af køretøjer Coil coating 0,05-0,4 mg/l Zink (udtrykt som Zn) 0,05-0,6 mg/l (28) Total krom (udtrykt som Cr) (29) Overfladebehandling af luftfartøjer Coil coating 0,01-0,15 mg/l Hexavalent krom (udtrykt som Cr(VI)) (30) 0,01-0,05 mg/l

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 12.

Tabel 6

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for indirekte udledning til en vandrecipient

Stof/parameter Sektor BAT-AEL (31) (32) Adsorberbare organiske halogenforbindelser (AOX) Overfladebehandling af køretøjer Coil coating Overfladebehandling og påtryk af metalemballage (kun DWI-dåser) 0,1-0,4 mg/l Fluorid (F-) (33) 2-25 mg/l Nikkel (udtrykt som Ni) Overfladebehandling af køretøjer Coil coating 0,05-0,4 mg/l Zink (udtrykt som Zn) 0,05-0,6 mg/l (34) Total krom (udtrykt som Cr) (35) Overfladebehandling af luftfartøjer Coil coating 0,01-0,15 mg/l Hexavalent krom (udtrykt som Cr(VI)) (36) 0,01-0,05 mg/l

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 12.

1.1.15. Affaldshåndtering

BAT 22. For at reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse, er det BAT at anvende teknik a) og b) samt teknik c) og/eller d), der er anført nedenfor.

Teknik Beskrivelse a. Affaldshåndteringsplan En affaldshåndteringsplan er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og er en række foranstaltninger, der har til formål at: 1) minimere affaldsproduktionen, 2) optimere genbrug, regenerering og/eller genanvendelse af affald og/eller genvinding af energi fra affald og 3) sikre korrekt bortskaffelse af affald. b. Overvågning af affaldsmængder Årlig registrering af de producerede affaldsmængder for hver type affald. Indholdet af opløsningsmidler i affaldet bestemmes regelmæssigt (mindst én gang om året) ved analyse eller beregning. c. Genvinding/genanvendelse af opløsningsmidler Teknikkerne kan omfatte: — genvinding/genanvendelse af opløsningsmidler fra flydende affald ved filtrering eller destillation på eller uden for anlægget — genvinding/genanvendelse af indholdet af opløsningsmidler i servietter ved gravitationsdræning, vridning eller centrifugering. d. Teknikker, der er specifikke for affaldsstrømme Teknikkerne kan omfatte: — reduktion af affaldets vandindhold, f.eks. ved hjælp af en filterpresse til slambehandling — reduktion af produktionen af slam og affald med opløsningsmidler, f.eks. ved at reducere antallet af rensecyklusser (se BAT 9) — brug af genbrugsbeholdere, genbrug af beholdere til andre formål eller genanvendelse af beholdermaterialet — den brugte kalksten, der produceres ved tørskrubning, føres til en kalkovn eller cementovn.

1.1.16. Lugtemissioner

BAT 23. For at forebygge eller, såfremt dette ikke er praktisk muligt, reducere lugtemissioner er det BAT at udarbejde, gennemføre og regelmæssigt gennemgå en lugthåndteringsplan som et led i miljøledelsessystemet (se BAT 1). Denne plan skal omfatte alle følgende elementer:

— en protokol, der indeholder foranstaltninger og tidsfrister

— en protokol for reaktionen på de identificerede lugthændelser, f.eks. klager

— et program for forebyggelse og reduktion af lugtgener, der er designet til at identificere kilden/kilderne, til at karakterisere kildernes bidrag og til at gennemføre forebyggende og/eller reducerende foranstaltninger.

Anvendelse:

Anvendelsen er begrænset til tilfælde, hvor der forventes og/eller er dokumenteret luftgener i følsomme omgivelser.

1.2. BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling af køretøjer

BAT-konklusionerne i dette afsnit gælder for overfladebehandling af køretøjer (personbiler, varevogne, lastvogne, førerhuse til lastvogne og busser) og gælder som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

1.2.1. VOC-emissioner og energi- og råvareforbrug

BAT 24. For at reducere forbruget af opløsningsmidler, andre råvarer og energi og for at reducere VOC-emissionerne er det BAT at anvende et af nedenstående overfladebehandlingssystemer eller en kombination af disse.

Overfladebehandlingssystem Beskrivelse Anvendelse a. Blandet overfladebehandling (opløsningsbaseret blanding) Et overfladebehandlingssystem, hvor ét lag (primer eller base coat) er vandbaseret. Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig renovering af anlæg. b. Vandbaseret overfladebehandling Et overfladebehandlingssystem, hvor primer- og base coat-lagene er vandbaserede. c. Integreret overfladebehandlingsproces Et overfladebehandlingssystem, der fungerer som både primer og base coat og påføres ved sprøjtning i to trin. d. 3-lags-natlakeringsproces Et overfladebehandlingssystem, hvor lagene af primer, base coat og klar overlak påføres uden mellemtørring. Primer og base coat kan være opløsningsmiddelbaseret eller vandbaseret.





Tabel 7

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for totale VOC-emissioner fra overfladebehandling af køretøjer

Parameter Køretøjstype Enhed BAT-AEL (37) (årsgennemsnit) Nyt anlæg Bestående anlæg Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler Personbiler g VOC pr. m2 overfladeareal (38) 8-15 8-30 Varevogne 10-20 10-40 Førerhuse til lastvogne 8-20 8-40 Lastvogne 10-40 10-50 Busser < 100 90-150

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

1.2.2. Affaldsmængde, der fjernes fra anlægget

Tabel 8

Vejledende niveauer for specifik affaldsmængde, der fjernes fra anlægget, fra overfladebehandling af køretøjer

Parameter Køretøjstype Relevante affaldsstrømme Enhed Vejledende niveau (årsgennemsnit) Affaldsmængde, der fjernes fra anlægget Personbiler — Malingaffald — Affaldsplastisoler, -forseglere og -klæbemidler — Brugte opløsningsmidler — Slam fra maling — Andet affald fra malerværksted (f.eks. absorptionsmidler, rensemidler, filtre, emballage og brugt aktivt kul) kg/overfladebehandlet køretøj 3-9 (39) Varevogne 4-17 (39) Førerhuse til lastvogne 2-11 (39)

Den relaterede overvågning er beskrevet i BAT 22 b.

1.3. BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader

De emissionsniveauer, der er anført nedenfor for overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader, er relateret til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1. De emissionsniveauer, der er anført nedenfor, finder muligvis ikke anvendelse, hvis autokomponenter i metal og/eller plast overfladebehandles i et anlæg til overfladebehandling af køretøjer, og disse emissioner er medtaget i beregningen af de totale VOC-emissioner fra overfladebehandling af køretøjer (se afsnit 1.2).

Tabel 9

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for totale VOC-emissioner fra overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader

Parameter Proces Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler Overfladebehandling af metaloverflader kg VOC pr. kg tørstofinput < 0,05-0,2 Overfladebehandling af plastoverflader < 0,05-0,3

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Som et alternativ til BAT-AEL'erne i tabel 9 kan BAT-AEL'erne i både tabel 10 og tabel 11 anvendes.

Tabel 10

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler Procentdel (%) af input af opløsningsmidler < 1-10

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 11

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra overfladebehandling af andre metal- og plastoverflader

Parameter Enhed BAT-AEL (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) TVOC mg C/Nm3 1-20 (40) (41)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.4. BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling af skibe og både

BAT-konklusionen i dette afsnit gælder for overfladebehandling af skibe og både og gælder som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 25. For at reducere de totale VOC-emissioner og støvemissioner til luft, reducere emissioner til vand og forbedre de samlede miljøpræstationer er det BAT at anvende teknik a) og b) og en kombination af teknik c)-i), der er anført nedenfor.

Teknik Beskrivelse Anvendelse Affalds- og spildevandshåndtering a. Adskillelse af affalds- og spildevandsstrømme Dokker og beddinger er konstrueret med: — et system til at opsamle og håndtere tørt affald effektivt og holde det adskilt fra vådt affald — et system til at adskille spildevand fra regnvand og afstrømningsvand. Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig renovering af anlæg. Teknikker vedrørende præparerings- og overfladebehandlingsprocesser b. Restriktioner for ugunstige vejrforhold Når behandlingsområderne ikke kan indesluttes fuldstændigt, udføres der ikke blæsning eller airless sprøjtelakering, hvis ugunstige vejrforhold er observeret eller forudset. Kan anvendes generelt. c. Delvis indeslutning af behandlingsområder Fintmaskede net og/eller vandgardiner anvendes omkring områder, hvor der foretages blæsning og/eller airless sprøjtelakering, for at undgå støvemissioner. De kan være permanente eller midlertidige. Anvendelsen kan være begrænset af formen og størrelsen på det område, der skal indesluttes. Vandgardiner kan muligvis ikke anvendes i koldt klima. d. Fuld indeslutning af behandlingsområder Blæsning og/eller airless sprøjtelakering udføres i værftshaller, lukkede værksteder, telte eller områder, der er fuldt indesluttede med net, for at undgå støvemissioner. Luft fra behandlingsområderne udsuges og sendes til afgasbehandling (se også BAT 14 b). Anvendelsen kan være begrænset af formen og størrelsen på det område, der skal indesluttes. e. Tørblæsning i et lukket system Tørblæsning med stålkis udføres i lukkede blæsningssystemer, der er udstyret med et sugehoved og centrifugalblæsere. Kan anvendes generelt. f. Vådblæsning Blæsning udføres med vand, der indeholder et fint slibemateriale, f.eks. fin slagge (f.eks. kobberslagge) eller silikat. Kan muligvis ikke anvendes i koldt klima og/eller indesluttede områder (lasttanke eller dobbeltbundede tanke) på grund af den kraftige tågedannelse. g. (Ultra-)Højtryksrensning eller -blæsning (U)HP-blæsning er en støvfri overfladebehandlingsmetode, hvor der anvendes vand under ekstremt højt tryk. Der findes systemer med eller uden slibemidler. Kan muligvis ikke anvendes i koldt klima eller på grund af overfladespecifikationer (f.eks. nye overflader eller punktblæsning). h. Stripning af overfladebehandling ved induktionsopvarmning Et induktionshoved bevæges hen over overfladen, så der sker en hurtig lokal opvarmning af stålet, som får den gamle overfladebehandling til at løfte sig. Kan muligvis ikke anvendes på overflader med en tykkelse på under 5 mm og/eller på overflader med komponenter, der er følsomme over for induktionsopvarmning (f.eks. isolering og brændbare materialer). i. System til undervandsrengøring af skrog og propeller System til undervandsrengøring, hvor der anvendes vandtryk og roterende polypropylenbørster. Er ikke anvendelig på skibe i fuld tørdok.





Tabel 12

BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for totale VOC-emissioner fra overfladebehandling af skibe og både

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler kg VOC pr. kg tørstofinput < 0,375

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

1.5. BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling af luftfartøjer

BAT-konklusionen i dette afsnit gælder for overfladebehandling af luftfartøjer og gælder som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 26: For at reducere de totale VOC-emissioner og forbedre de samlede miljøpræstationer i forbindelse med overfladebehandling af luftfartøjer er det BAT at anvende teknik a) eller begge de teknikker, der er anført nedenfor.

Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Indeslutning Komponenter overfladebehandles i indesluttede sprøjtekabiner (se BAT 14 b). Kan anvendes generelt. b. Direkte tryk Brug af trykanordning til at trykke komplekse layout direkte på luftfartøjsdele. Anvendelsen kan være begrænset af tekniske hensyn (f.eks. adgang for påføringsapparat og tilpassede farver).





Tabel 13

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra overfladebehandling af luftfartøjer

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler kg VOC pr. kg tørstofinput 0,2-0,58

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

1.6. BAT-konklusioner vedrørende coil coating

De emissionsniveauer for coil coating, der er anført nedenfor, er relateret til de generelle BAT-konklusioner, der er anført i afsnit 1.1.

Tabel 14

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra coil coating

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler Procentdel (%) af input af opløsningsmidler < 1-3

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 15

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra coil coating

Parameter Enhed BAT-AEL (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) TVOC mg C/Nm3 1-20 (42) (43)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.7. BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af klæbebånd

De emissionsniveauer for fremstilling af klæbebånd, der er anført nedenfor, er relateret til de generelle BAT-konklusioner, der er anført i afsnit 1.1.

Tabel 16

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra fremstillingen af klæbebånd

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler Procentdel (%) af input af opløsningsmidler < 1-3 (44)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 17

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra fremstilling af klæbebånd

Parameter Enhed BAT-AEL (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) TVOC mg C/Nm3 2-20 (45) (46)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.8. BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling af tekstiler, folie og papir

De emissionsniveauer for overfladebehandling af tekstiler, folie og papir, der er anført nedenfor, er relateret til de generelle BAT-konklusioner, der er anført i afsnit 1.1.

Tabel 18

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra overfladebehandling af tekstiler, folie og papir

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler Procentdel (%) af input af opløsningsmidler < 1-5

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 19

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra overfladebehandling af tekstiler, folie og papir

Parameter Enhed BAT-AEL (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) TVOC mg C/Nm3 5-20 (47) (48)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.9. BAT-konklusioner vedrørende fremstilling af beviklingstråd

BAT-konklusionen i dette afsnit gælder for fremstilling af beviklingstråd og gælder som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 27. For at reducere de totale VOC-emissioner og energiforbruget er det BAT at anvende teknik a) og en kombination af teknik b)-d) anført nedenfor.

Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Procesintegreret VOC-oxidation Den blanding af luft/opløsningsmiddel, der fremkommer ved fordampning af opløsningsmidler i løbet af de gentagne lakhærdningsprocesser, behandles i et katalytisk oxidationsanlæg (se BAT 15 g), der er indbygget i hærde-/tørreovnen. Spildvarmen fra det katalytiske oxidationsanlæg bruges til at opvarme den cirkulerende luftstrøm og/eller procesvarme til andre formål i anlægget. Kan anvendes generelt. b. Smøremidler uden opløsningsmidler Smøremidler uden opløsningsmidler anvendes på følgende måde: — tråden trækkes gennem filt vædet med smøremiddel, eller — et filament vædet med smøremiddel rulles sammen med tråden, og paraffinvoksen smelter på grund af restvarmen fra tråden og friktionsvarmen. Anvendelsen kan være begrænset på grund af produktets kvalitetskrav eller specifikationer, f.eks. diameter. c. Selvsmørende overfladebehandlingsmidler Smøring med smøremidler, der indeholder opløsningsmidler, undgås, hvis der anvendes et overfladebehandlingssystem, som også indeholder et smøremiddel (specialvoks). Anvendelsen kan være begrænset på grund af produktets kvalitetskrav eller specifikationer. d. Emaljeret belægning med et højt tørstofindhold Brug af emaljeret belægning med et tørstofindhold på op til 45 %. I tilfælde af fine tråde (med en diameter på højst 0,1 mm) kan tørstofindholdet være op til 30 %.





Tabel 20

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra fremstilling af beviklingstråd

Parameter Produkttype Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler Overfladebehandling af beviklingstråd med en gennemsnitsdiameter på over 0,1 mm g VOC pr. kg overfladebehandlet tråd 1-3,3

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 21

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra fremstilling af beviklingstråd

Parameter Enhed BAT-AEL (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) TVOC mg C/Nm3 5-40

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.10. BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling og påtryk af metalemballage

De emissionsniveauer for overfladebehandling og påtryk af metalemballage, der er anført nedenfor, er relateret til de generelle BAT-konklusioner, der er anført i afsnit 1.1.

Tabel 22

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra overfladebehandling og påtryk af metalemballage

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler g VOC pr. m2 overfladebehandlet/påtrykt område < 1-3,5

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Som et alternativ til BAT-AEL'et i tabel 22 kan BAT-AEL'erne i både tabel 23 og tabel 24 anvendes.

Tabel 23

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra overfladebehandling og påtryk af metalemballage

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler Procentdel (%) af input af opløsningsmidler < 1-12

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 24:

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra overfladebehandling og påtryk af metalemballage

Parameter Enhed BAT-AEL (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) TVOC mg C/Nm3 1-20 (49)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.11. BAT-konklusioner vedrørende heatset web offset-tryk

BAT-konklusionen i dette afsnit gælder for heatset web offset-tryk og gælder som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 28. For at reducere de totale VOC-emissioner er det BAT at anvende en kombination af nedenstående teknikker.

Teknik Beskrivelse Anvendelse Materiale- og trykteknikker a. Brug af additiver med lavt IPA-indhold eller IPA-frie additiver i befugtningsopløsninger Reduktion eller undgåelse af isopropanol (IPA) som afspændingsmiddel i befugtningsopløsninger ved substituering med blandinger af andre organiske forbindelser, som ikke er flygtige eller har en lav flygtighed. Anvendelsen kan være begrænset på grund af tekniske krav og produktets kvalitetskrav eller specifikationer. b. Vandfri offset Ændring af tryk- og prætrykprocesserne for at muliggøre anvendelse af særligt belagte offsetplader, som eliminerer behovet for befugtning. Kan muligvis ikke anvendes til tryk på lange baner som følge af behovet for hyppigere pladeskift. Renseteknikker c. Brug af VOC-frie opløsningsmidler eller opløsningsmidler med lav flygtighed til automatisk rensning af trykdug Brug af organiske forbindelser, som ikke er flygtige eller har en lav flygtighed, som rensemidler til automatisk rensning af trykdug. Kan anvendes generelt. Teknikker til afgasbehandling d. Web offset-tørreapparat integreret med afgasbehandling Et web offset-tørreapparat med en integreret afgasbehandlingsenhed, hvor indsuget luft fra tørreapparatet integreres med en del af afgasserne fra det termiske afgasbehandlingssystem. Kan anvendes i nye anlæg eller ved væsentlig renovering af anlæg. e. Udsugning og behandling af luft fra trykkeriet Føring af udsuget luft fra trykkeriet til tørreapparatet. Som følge heraf fjernes en del af de opløsningsmidler, der er fordampet i trykkeriet, ved den termiske behandling (se BAT 15) efter tørreapparatet. Kan anvendes generelt.





Tabel 25

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra heatset web offset-tryk

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler kg VOC pr. kg trykfarveinput < 0,01-0,04 (50)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Som et alternativ til BAT-AEL'erne i tabel 25 kan BAT-AEL'erne i både tabel 26 og tabel 27 anvendes.

Tabel 26

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra heatset web offset-tryk

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler Procentdel (%) af input af opløsningsmidler < 1-10 (51)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 27

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra heatset web offset-tryk

Parameter Enhed BAT-AEL (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) TVOC mg C/Nm3 1-15

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.12. BAT-konklusioner vedrørende flexografi og rotogravure af andet end publikationer

De emissionsniveauer for flexografi og rotogravure af andet end publikationer, der er anført nedenfor, er relateret til de generelle BAT-konklusioner, der er anført i afsnit 1.1.

Tabel 28

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra flexografi og rotogravure af andet end publikationer

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler kg VOC pr. kg tørstofinput < 0,1-0,3

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Som et alternativ til BAT-AEL'et i tabel 28 kan BAT-AEL'erne i både tabel 29 og tabel 30 anvendes.

Tabel 29

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra flexografi og rotogravure af andet end publikationer

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler Procentdel (%) af input af opløsningsmidler < 1-12

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 30

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra flexografi og rotogravure af andet end publikationer

Parameter Enhed BAT-AEL (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) TVOC mg C/Nm3 1-20 (52) (53)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.13. BAT-konklusioner vedrørende rotogravure af publikationer

BAT-konklusionen i dette afsnit gælder for rotogravure af publikationer og gælder som supplement til de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 29. For at reducere VOC-emissioner fra rotogravure af publikationer er det BAT at anvende et toluengenvindingssystem baseret på adsorption og en af eller begge de nedenstående teknikker.

Teknik Beskrivelse a. Brug af trykfarver med retention Trykfarver med retention forsinker dannelsen af den tørrede filmoverflade, hvilket bevirker, at toluen fordamper over en længere periode, således at mere toluen kan frigives i tørreapparatet og genvindes med toluengenvindingssystemet. b. Automatiske rensningssystemer tilsluttet toluengenvindingssystemet Automatisk cylinderrensning med luftudsugning til toluengenvindingssystemet.





Tabel 31

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra rotogravure af publikationer

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler Procentdel (%) af input af opløsningsmidler < 2,5

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 32

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra rotogravure af publikationer

Parameter Enhed BAT-AEL (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) TVOC mg C/Nm3 10-20

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

1.14. BAT-konklusioner vedrørende overfladebehandling af træoverflader

De emissionsniveauer for overfladebehandling af træoverflader, der er anført nedenfor, er relateret til de generelle BAT-konklusioner, der er anført i afsnit 1.1.

Tabel 33

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for totale VOC-emissioner fra overfladebehandling af træoverflader

Parameter Overfladebehandlede emner Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Totale VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler Flade emner kg VOC pr. kg tørstofinput < 0,1 Andet end flade emner < 0,25

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Som et alternativ til BAT-AEL'erne i tabel 33 kan BAT-AEL'erne i både tabel 34 og tabel 35 anvendes.

Tabel 34

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for diffuse VOC-emissioner fra overfladebehandling af træoverflader

Parameter Enhed BAT-AEL (årsgennemsnit) Diffuse VOC-emissioner som beregnet ud fra massebalancen for opløsningsmidler Procentdel (%) af input af opløsningsmidler < 10

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 10.

Tabel 35

BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for VOC-emissioner i spildgasser fra overfladebehandling af træoverflader

Parameter Enhed BAT-AEL (døgnmiddelværdi eller gennemsnit for prøvetagningsperioden) TVOC mg C/Nm3 5-20 (54)

Den relaterede overvågning er omhandlet i BAT 11.

2. BAT-konklusioner vedrørende beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier

2.1 Miljøledelsessystemer

BAT 30. For at forbedre de samlede miljøpræstationer er det BAT at udarbejde og indføre et miljøledelsessystem (EMS), som omfatter alle elementerne i)-xx) i BAT 1 samt følgende specifikke elementer:

i. Holde sig ajour med udviklingen inden for biocidholdige produkter og den tilknyttede lovgivning (f.eks. godkendelse af produkter i henhold til biocidforordningen) med henblik på at anvende de mest miljøvenlige processer.

ii. Medtagelse af en massebalance for opløsningsmidler for opløsningsmiddelbaseret behandling og creosotbehandling (se BAT 33 c).

iii. Identifikation og angivelse af alt miljøkritisk proces- og rensningsudstyr (hvis svigt kan have en indvirkning på miljøet) (se BAT 46 c). Listen over kritisk udstyr ajourføres.

iv. Medtagelse af planer for forebyggelse og bekæmpelse af udslip og spild, herunder retningslinjer for affaldshåndtering for at håndtere affald fra bekæmpelse af spild (se BAT 46).

v. Registrering af utilsigtet udslip og spild samt forbedringsplaner (modforanstaltninger).

Bemærk:

Ved forordning (EF) nr. 1221/2009 oprettes Den Europæiske Unions ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS), som er et eksempel på et miljøledelsessystem i overensstemmelse med denne BAT.

Anvendelse:

Miljøledelsessystemets detaljeringsniveau og grad af formalisering vil normalt være relateret til arten, omfanget og kompleksiteten af anlægget og de miljøpåvirkninger, det kan have.

2.2. Substituering af skadelige/farlige stoffer

BAT 31. For at forebygge eller reducere emissioner af PAH og/eller opløsningsmidler er det BAT at anvende vandbaserede beskyttelsesmidler.

Beskrivelse:

Opløsningsmiddelbaserede konserveringsmidler eller creosot erstattes af vandbaserede konserveringsmidler. Vand fungerer som bærestof for biocider.

Anvendelse:

Anvendelsen kan være begrænset på grund af produktets kvalitetskrav eller specifikationer.

BAT 32. For at reducere miljørisikoen i forbindelse med anvendelsen af behandlingskemikalier er det BAT at substituere aktuelt anvendte behandlingskemikalier med mindre farlige stoffer baseret på en regelmæssig (f.eks. én gang om året) kontrol med henblik på at identificere nye sikrere alternativer, som eventuelt bliver tilgængelige.

Anvendelse:

Substituering kan være begrænset på grund af produktets kvalitetskrav eller specifikationer.

2.3. Ressourceeffektivitet

BAT 33. For at øge ressourceeffektiviteten og reducere miljøpåvirkningen og -risikoen i forbindelse med brugen af behandlingskemikalier er det BAT at reducere forbruget heraf ved at bruge alle nedenstående teknikker.

Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Brug af et effektivt system til påføring af beskyttelsesmidler Påføringssystemer, hvor træet nedsænkes i den konserverende opløsning, er mere effektive end eksempelvis sprøjtning. Anvendelseseffektiviteten af vakuumprocesser (lukket system) er næsten 100 %. Ved valg af påføringssystem skal der tages hensyn til anvendelsesklassen og den krævede penetrationsgrad. Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig renovering af anlæg. b. Kontrol og optimering af forbruget af behandlingskemikalier til den specifikke slutanvendelse Kontrol og optimering af forbruget af behandlingskemikalier ved at: a) veje træet/træprodukterne før og efter imprægnering eller b) bestemme mængden af konserverende opløsning under og efter imprægneringen. Forbruget af behandlingskemikalier skal være i overensstemmelse med leverandørernes anbefalinger og må ikke føre til overskridelse af retentionskravene (f.e