ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
MODUS VIVENDI af den 20. december 1994 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen vedrørende gennemførelsesforanstaltningerne til retsakter vedtaget efter fremgangsmåden i EF-traktatens artikel 189 B (96/C 102/01)

(Denne tekst erstatter og annullerer teksten offentliggjort i EFT nr. C 293 af 8. november 1995)

1. Disse retningslinjer har til formål af afhjælpe de vanskeligheder, der er opstået i forbindelse med vedtagelsen af retsakter efter fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B på grund af spørgsmålet om komitologi.

2. De berører på ingen måde de principielle holdninger, som de tre institutioner har givet udtryk for.

3. De tre institutioner fastslår, at problemerne i forbindelse med gennemførelsesforanstaltningerne til retsakter vedtaget efter fremgangsmåden i traktatens artikel 189 B, for så vidt vedtagelsen af disse foranstaltninger er overdraget til Kommissionen, efter anmodning fra Europa-Parlamentet, Kommissionen og en række medlemsstater vil blive taget op til overvejelse i forbindelse med den planlagte revision af traktaterne i 1996. Refleksionsgruppen vil blive opfordret til at behandle dette spørgsmål.

4. Europa-Parlamentets kompetente udvalg modtager på samme tid som det i basisretsakten anførte udvalg og på samme vilkår som dette ethvert udkast til generel genemførelsesretsakt, som Kommissionen forelægger, samt den dertil knyttede tidsplan.

Hvis vedtagelsen af en foranstaltning er hastende, underretter Kommissionen Europa-Parlamentets kompetente udvalg om dette samt om ethvert andet problem, der måtte forekomme. Europa-Parlamentets kompetente udvalg forpligter sig til om nødvendigt at anvende en hasteprocedure.

Kommissionen underretter altid Europa-Parlamentets kompetente udvalg, hvis de foranstaltninger, som Kommissionen har vedtaget eller påtænker at vedtage, ikke er i overensstemmelse med udtalelsen fra det i basisretsakten anførte udvalg, eller Kommissionen - hvor en sådan udtalelse ikke foreligger - skal forelægge Rådet et forslag til en foranstaltning.

5. Rådet vedtager ikke en generel gennemførelsesretsakt, som det har fået forelagt i henhold til en gennemførelsesprocedure, uden først

- at have underrettet Europa-Parlamentet og givet det en rimelig frist til at afgive udtalelse i, og

- hvis udtalelsen er negativ, straks at have gjort sig behørigt bekendt med Europa-Parlamentets holdning med henblik på at finde en løsning i et passende forum.

Under alle omstændigheder skal retsakten vedtages inden for de frister, der er fastsat i de specifikke bestemmelser i basisretsakten.

6. Som led i denne modus vivendi tager Kommissionen i videst muligt omfang hensyn til Europa-Parlamentets eventuelle bemærkninger og underretter det under alle stadier i proceduren om, hvorledes den agter at reagere herpå, således at Parlamentet med fuldt kendskab til sagens omstændigheder kan udøve sine beføjelser.

7. Denne modus vivendi finder anvendelse fra det tidspunkt, hvor den er godkendt af de tre institutioner.

Undertegnet i Bruxelles, den tyvende december nitten hundrede og fireoghalvfems.

For Rådet for Den Europæiske Union

Klaus KINKEL

For Europa-Parlamentet

Nicole FONTAINE

For Europa-Kommissionen

Jacques DELORS
RÅDETS HENSTILLING af 4. marts 1996 om lokalt konsulært samarbejde på visumområdet (96/C 80/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel K.1, nr. 3, og

som tager følgende i betragtning:

Det er hensigtsmæssigt at forberede en mere vidtgående harmonisering af politik og praksis i forbindelse med visumudstedelse;

udstedelse af visa henhører under den enkelte medlemsstats nationale lovgivning, indtil der eventuelt udarbejdes fælles regler på området;

der bør i forbindelse med den enkelte medlemsstats visumudstedelse foreligge de oplysninger, der er nødvendige for, at der kan tages hensyn til de øvrige medlemsstaters interesser, navnlig beskyttelse af den nationale sikkerhed og den offentlige orden samt bekæmpelse af ulovlig indvandring,

HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:

at de, såfremt der er praktisk behov herfor, træffer de nødvendige foranstaltninger for at bidrage til:

1) at deres konsulære tjenester etablerer et lokalt samarbejde på visumområdet, som består i at udveksle oplysninger om deres kriterier for behandling af visumsager og om den fare, som ulovlig indvandring indebærer for den nationale sikkerhed og den offentlige orden

2) at cheferne for deres konsulære tjenester og deres medarbejdere i visumspørgsmål afholder møder for at udveksle de i punkt 1) nævnte oplysninger

3) at deres konsulære tjenester lader de tjenestemænd, der behandler visumsager, aflægge besøg hos hinanden med henblik på at forbedre udvekslingen af oplysninger og for at lære hinanden bedre at kende

4) at deres konsulære tjenester på Rådets foranledning udarbejder fælles rapporter om lokale visumspørgsmål, som kan være af interesse for Rådets arbejde

5) at deres konsulære tjenester i fællesskab træffer foranstaltninger, som er egnede til at fastslå, om der er tale om flere samtidige eller på hinanden følgende visumansøgninger, og til eventuelt at få kendskab til, at andre medlemsstater allerede har nægtet visum, og

6) at deres konsulære tjenester udveksler oplysninger, som hjælper dem til at efterprøve visumansøgernes gode tro og omdømme, idet dog det forhold, at ansøgeren har fået visum til en anden medlemsstat, ikke fritager de øvrige medlemsstaters myndigheder for ansvaret for, at visumansøgningen behandles individuelt, og at der foretages den kontrol, der er nødvendig af hensyn til sikkerheden og den offentlige orden samt risikoen for ulovlig indvandring.

Der skal under den udveksling af oplysninger, som er omhandlet i denne henstilling, tages hensyn til de relevante databeskyttelsesregler.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. marts 1996.

På Rådets vegne

P. BARATTA

Formand
RESOLUTION FRA EKSF'S RÅDGIVENDE UDVALG om de central- og østeuropæiske landes, de baltiske landes og SNG's begrænsning af skroteksporten til EU (96/C 36/05)

(Tekst af betydning for EØS)

(Vedtaget enstemmigt på det 326. møde den 19. december 1995, fem afholdt sig fra at stemme)

DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKABS RÅDGIVENDE UDVALG

- minder om, at det allerede har henledt Kommissionens opmærksom på den risiko, der er forbundet med visse østeuropæiske landes ret til i overensstemmelse med associerings- eller samarbejdsaftalerne med disse lande at begrænse deres eksport af skrot;

- konstaterer med beklagelse, at denne risiko er blevet konkretiseret, eftersom flere af disse lande har besluttet at nedlægge forbud mod eller lægge store afgifter på deres eksport af skrot til EU;

- fastslår, at foranstaltningerne giver jern- og stålproducenterne i disse lande mulighed for at anskaffe sig det vigtige råmateriale til priser, som ligger langt under priserne på verdensmarkedet (ofte over 50 %), hvorved deres produktionsomkostninger nedbringes kunstigt i forhold til produktionsomkostninger i EU, især for de virksomheder som producerer elektrostål;

- bemærker, at situationen ikke blot begrænser EU-producenternes skrotforsyningsmuligheder, men den skaber også unormale konkurrencevilkår på EU-markedet og verdensmarkedet for færdige produkter, især lange produkter;

- opfordrer Kommissionen til fortsat at påse, at bestemmelserne i aftalerne med de østeuropæiske lande anvendes i henhold til principperne om gradvis åbning af de respektive markeder i overensstemmelse med de normale konkurrenceregler;

- anmoder Kommissionen om sammen med de kompetente fællesskabsinstanser at øge bestræbelserne for at iværksætte nedennævnte foranstaltninger:

- forhandlinger med de lande, som forbyder eksport af skrot med henblik på omgående at fastsætte mængdemæssige lofter;

- forhandlinger om en præcis tidsplan for afvikling af disse lofter;

- gradvis afvikling af eksportafgifterne;

- indførelse af en udligningstold ved import af jern- og stålprodukter fra de lande, som har sikret sig skrotforsyninger på kunstige vilkår, hvis det efter at Kommissionen har taget alle til rådighed stående midler i anvendelse skulle vise sig umuligt at realisere ovennævnte
Meddelelse fra Kommissionen vedrørende gennemførelsen af Rådets forordning (EF) nr. 2317/95 af 25. september 1995 om fastlæggelse af de tredjelande, hvis statsborgere skal være i besiddelse af visum ved passage af medlemsstaternes ydre grænser (1) (96/C 379/03)

(Offentliggørelse af de oplysninger, som medlemsstaterne har fremsendt efter bestemmelserne i artikel 2, stk. 4, og artikel 4, stk. 2, i nævnte forordning - Oversigt over de fremsendte oplysninger pr. 1. juli 1996)

A. >TABELPOSITION>

B. >TABELPOSITION>

C. >TABELPOSITION>

D. Kategorier af statsborgere fra tredjelande, der er opført på den fælles liste, og som er fritaget for visum efter artikel 4, stk. 1, i den nævnte forordning

I. GENERELLE BEMÆRKNINGER

Artikel 4, stk. 1, omhandler følgende kategorier:

>TABELPOSITION>

Hvad angår de i punkt 1, 2 og 3 nævnte kategorier, har medlemsstaterne indgået internationale forpligtelser om generel eller særlig visumfritagelse. Det drejer sig om internationale konventioner som f.eks. Wienerkonventionen eller på transportområdet Chicago-konventionen af 7. december 1944 om international civil luftfart, især bilag 9, eller Den Internationale Arbejdsorganisations konvention nr. 108 om søtransport.

II. SÆRLIGE OPLYSNINGER

Nedenstående oplysninger gælder for de enkelte medlemslande og er afhængige af, hvilke aftaler medlemslandene har indgået med de berørte tredjelande om visumfritagelse for de kategorier af statsborgere fra tredjelande, der er nævnt i forordningens artikel 4, stk. 1.

>TABELPOSITION>

(1) EFT nr. L 234 af 3. 10. 1995, s. 1.
Meddelelse fra Kommissionen - Udnævnelse af medlemmerne af Forbrugerudvalget



EF-Tidende nr. C 036 af 02/09/1996 s. 0005 - 0005



Udnævnelse af medlemmerne af Forbrugerudvalget (96/C 36/06) Forbrugerudvalget blev nedsat i medfør af Kommissionens afgørelse 95/260/EF af 13. juni 1995 (1) Ved afgørelse af 24. januar 1996 har Kommissionen udnævnt følgende faste medlemmer af og suppleanter i Forbrugerudvalget at regne fra den 1. februar 1996 og i et tidsrum på to år. >TABELPOSITION> (1) EFT nr. L 162 af 13. 7. 1995, s. 37.
RÅDETS AFGØRELSE af 23. november 1995 om offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende af de retsakter og andre tekster, som Rådet har vedtaget om asyl og indvandring (96/C 274/01)

Rådet beslutter at tillade offentliggørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende af de retsakter og andre tekster vedrørende asyl og indvandring, der er opført på vedlagte liste i bilag I, II, III og IV, og som Rådet har vedtaget fra ikrafttrædelsen af Maastricht-traktaten til dags dato.

Liste over de retsakter og andre tekster, som Rådet har vedtaget om asyl og indvandring, og som skal offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende

I. Resolutioner

1. Rådets resolution af 20. juni 1994 om begrænsning af tredjelandsstatsborgeres indrejse på medlemsstaternes område med henblik på beskæftigelse som lønmodtagere.

2. Rådets resolution af 30. november 1994 om begrænsning af tredjelandsstatsborgeres indrejse på medlemsstaternes område med henblik på at udøve selvstændig erhvervsvirksomhed.

3. Rådets resolution af 30. november 1994 om tilladelse til indrejse på medlemsstaternes område for tredjelandsstatsborgere med henblik på studier.

4. Rådets resolution af 20. juni 1995 om mindstegarantier for behandling af asylsager.

II. Henstillinger

1. Henstilling af 30. november 1994 om indførelse af et standardrejsedokument til brug ved udsendelse af statsborgere fra tredjelande.

2. Rådets henstilling af 30. november 1994 om et standardudkast til bilateral tilbagetagelsesaftale mellem en medlemsstat og et tredjeland.

3. Rådets henstilling af 24. juni 1995 om vejledende principper for udarbejdelsen af protokoller vedrørende gennemførelsen af tilbagetagelsesaftaler.

III. Konklusioner og andre tekster

1. Rådets konklusioner af 20. juni 1994 om eventuel anvendelse af artikel K.9 i traktaten om Den Europæiske Union på asylpolitikken.

2. Bevismidler i forbindelse med Dublin-konventionen.

3. Passerseddel-formular for overførsel af en asylansøger fra en medlemsstat til en anden.

4. Udsendelse af fælles rapporter om situationen i visse tredjelande og disses fortrolighed.

5. Ensartet formular til fastlæggelse af, hvilken stat der er ansvarlig for behandling af en asylansøgning.

6. Rådets konklusioner af 20. juni 1994 vedrørende Kommissionens meddelelse om indvandrer- og asylpolitikken.

7. Rådets konklusioner af 30. november 1994 om udformning og udvikling af oplysnings-, analyse- og udvekslingscentret i forbindelse med grænsepassage og indvandring (CIREFI).

IV. Andre tekster

1. Retningslinjer vedrørende indholdet af de fælles rapporter om tredjelande.

2. Anden aktivitetsrapport fra Oplysnings-, Analyse- og Udvekslingscenter for Asyl (CIREA).

3. Fortegnelse over honorære konsuler, der allerede er bemyndiget til at udstede visa, og som i en overgangsperiode også vil få bemyndigelse til at udstede ensartede visa.
BILAG III.1

RÅDETS KONKLUSIONER af 20. juni 1994 om eventuel anvendelse af artikel K.9 i traktaten om Den Europæiske Union på asylpolitikken

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 1,

HAR KONSTATERET, at der er sket fremskridt i samarbejdet om asylpolitik i de seneste år på grundlag af navnlig det program, Det Europæiske Råd vedtog i Maastricht.

ER BEVIDST OM, at dette samarbejde bør uddybes, og er enigt om snarest at iværksætte de nye instrumenter, det nu råder over i medfør af traktaten om Den Europæiske Union. De vil gøre det muligt at forbedre effektiviteten af de foranstaltninger, der vedtages inden for rammerne af Unionen med henblik på iværksættelsen af de prioriterede programmer, der skal udarbejdes.

HAR GJORT SIG BEKENDT MED Kommissionens rapport om anvendelsen af artikel K.9 på asylpolitikken, jf. punkt 2 i erklæringen om asyl i slutakten til traktaten om Den Europæiske Union.

HAR NOTERET SIG, at anvendelsen af artikel K.9 efter Kommissionens opfattelse indebærer visse fordele. Det mener dog i lighed med Kommissionen, at det i betragtning af, at traktaten om Den Europæiske Union først er trådt i kraft for nylig, er for tidligt at foreslå denne anvendelse. Det skønner, at det ville være hensigtsmæssigt senere, og senest inden udgangen af 1995, at tage spørgsmålet op til fornyet behandling på grundlag af de indhøstede erfaringer.
RÅDETS RESOLUTION af 25. juli 1996 om adgang til kultur for alle borgere (96/C 242/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -

som mener, at borgernes adgang til kultur både som aktører og som brugere er en væsentlig forudsætning for, at de kan deltage fuldt ud i samfundet,

som erkender, at i overensstemmelse med nærhedsprincippet er det først og fremmest medlemsstaternes opgave at udvide adgangen til kultur,

som understreger, at alle kulturer skal betragtes på lige fod og respekteres i deres mangfoldighed,

som er sig bevidst, at der er geografiske, fysiske, uddannelsesmæssige, sociale og økonomiske forhold, som gør det vanskeligere for mange borgere at få adgang til kultur, og at disse forhold kan forstærke den sociale udstødelse, navnlig i de mindst begunstigede sociale lag,

som konstaterer, at kendskabet til betingelserne for adgang til kultur bør forbedres, og at hindringerne for adgangen bør indkredses, således at alle borgere i højere grad kan deltage i kulturlivet,

som erkender fordelene ved udveksling af oplysninger og erfaringer vedrørende fællesskabsprogrammerne,

som minder om, at det bør påses, at adgangen til kultur gøres lettere for alle borgere -

ER ENIGT OM at fremme samarbejdet med Europarådet og UNESCO, bl.a. ved udveksling af erfaringer vedrørende adgangen til kultur;

OPFORDRER Kommissionen til

- at foretage en undersøgelse på europæisk plan for at forbedre kendskabet til de faktiske forhold, der gør sig gældende i forbindelse med adgangen til kultur og til borgernes behov, herunder især behovene hos de unge og de borgere, som rammes af forskellige former for social udstødelse; denne undersøgelse skal tage hensyn til de foreliggende erfaringer og statistiske oplysninger. Undersøgelsen vil kunne bidrage til en bedre målretning af aktionerne vedrørende borgernes adgang til kultur inden for EF-programmerne;

- inden udgangen af 1997 at forelægge Rådet resultaterne af denne undersøgelse i form af en rapport om adgang til kultur for alle borgere.
RÅDETS RESOLUTION af 25. juli 1996 om elektronisk publicering og bibliotekerne (96/C 242/02)

DEN EUROPÆISKE UNION -

som er sig bevidst, at videns- og kundskabsområdet påvirkes af de teknologiske ændringer og den teknologiske udvikling,

som minder om, at bibliotekerne er et væsentligt grundlag for de aktuelle innovationer og fremskridt, og at de rigdomme og den kulturarv, de rummer, bør udnyttes bedre, især ved hjælp af de nye systemer og digitalnettene,

som tager i betragtninger, at bibliotekerne, for at Europas kulturelle rigdom kan blive udnyttet fuldt ud i informationssamfundet, vil skulle spille en stadig mere aktiv rolle i samfundet på grund af den særstilling, de indtager som mellemled mellem kundskabsmiljøet og den nye teknologi,

som tager i betragtning, at udsendelse af elektroniske dokumenter over nettene bør gøre det muligt for bibliotekerne at forstærke deres indsats for at lette adgangen til kundskaber og kultur,

som minder om, at der i forbindelse med en samlet strategi for et fremstød for læsning, parallelt med udviklingen af elektronisk publicering, bør gøres et fremstød for trykte bøger,

som er sig bevidst, at anvendelsen af nye elektroniske tjenester og produkter forudsætter, at der findes en løsning på en række juridiske og tekniske spørgsmål, og at et styrket samarbejde på europæisk plan mellem de berørte parter er bydende nødvendigt,

som tager det arbejde i relation til informationssamfundet og navnlig de elektroniske biblioteker, der foregår i de europæiske institutioner samt i gruppen af de syv mest industrialiserede lande, i betragtning,

som tager i betragtning, at det er nødvendigt at respektere den kulturelle og sproglige mangfoldighed i hele Fællesskabet,

som henviser til Rådets resolution af 4. april 1995 om kultur og multimedier (1);

som henviser til slutdokumentet fra generaldirektørmødet om bøger og biblioteker de 22. og 23. marts 1996 i Rom -

OPFORDRER Kommissionen til

- med bistand af eksperter fra medlemsstaterne inden for rammerne af den gruppe, der er nedsat ved resolutionen af 4. april 1995, at undersøge de forskellige juridiske, tekniske og kulturelle aspekter i forbindelse med elektroniske dokumenter fra fremstilling til anvendelse af disse samt de nye kulturelle og sociale udfordringer, som bibliotekerne, især folkebibliotekerne, står overfor under de nye økonomiske og teknologiske omstændigheder, og med hovedvægten lagt på fornyelse og udvikling af tekniske standarder. Gruppen vil udarbejde en opgørelse over de erfaringer og programmer, der findes på nationalt plan, fællesskabsplan og internationalt plan; den vil anvende denne opgørelse som grundlag for det eventuelle videre arbejde;

- inden udgangen af første halvår 1997 at forelægge Rådet en rapport med status over arbejdet.

(1) EFT nr. C 247 af 23. 9. 1995, s. 1.
RÅDETS RESOLUTION af 12. november 1996 om en strategi for sikkerhed på blodtransfusionsområdet og selvforsyning med blod i Det Europæiske Fællesskab (96/C 374/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM ERINDRER OM Kommissionens meddelelse af 25. maj 1993 om selvforsyning med blod i Det Europæiske Fællesskab og om Rådets konklusioner af 13. december 1993 (1);

SOM ERINDRER OM Kommissionens meddelelse af 21. december 1994 om sikkerhed på blodområdet og selvforsyning med blod i Det Europæiske Fællesskab og om Rådets resolution af 2. juni 1995 (2);

NOTERER SIG Europa-Parlamentets beslutning af 14. juli 1995 om sikkert blod i EU (3);

NOTERER SIG Europa-Parlamentets beslutning af 17. april 1996 om Kommissionens meddelelse om sikkerhed på blodområdet og selvforsyning med blod i Det Europæiske Fællesskab (4);

ANERKENDER Europarådets indsats på blodtransfusionsområdet;

NOTERER SIG de konklusioner og henstillinger, der blev enstemmigt vedtaget på kollokviet i Adare i Irland den 4.-6. september 1996 vedrørende sikkerhed på blodtransfusionsområdet og selvforsyning med blod;

MINDER OM, at der i de pågældende konklusioner og henstillinger tages hensyn til mødet mellem eksperter vedrørende bevidstgørelse af offentligheden med hensyn til blod, der blev holdt i Rom i april 1996;

ER ENIGT OM, at konklusionerne og henstillingerne fra Adare-kollokviet udgør konkrete skridt med henblik på at gennemføre den strategi, som tidligere resolutioner har opfordret til at fastlægge med hensyn til at skabe sikkerhed af blodtransfusionsområdet, og især at øge tilliden til sikkerheden af blodbankfusionskæden og fremme selvforsyningen med blod i Fællesskabet;

GENTAGER, at Fællesskabets selvforsyning med blod skal baseres på princippet om, at afgivelse af blod skal være frivillig og vederlagsfri;

HENSTILLER, at der tages skridt til at sikre, at der gøres hurtige fremskridt mod realiseringen af disse bestræbelser;

Og derfor:

- OPFORDRER det medlemsstaterne til at nyvurdere deres politikker, procedurer og programmer, der tager sigte på at garantere sikkerheden i blodtransfusionskæden på baggrund af konklusionerne og henstillingerne fra Adare-kollokviet om sikkerhed på blodtransfusionsområdet og selvforsyning med blod, som led i indsatsen for at nå de mål, der er opstillet i denne resolution;

- OPFORDRER det Kommissionen til som hastesag at forelægge forslag til støtte for medlemsstaternes indsats med det formål at tilskynde til en samordnet strategi med hensyn til sikkerheden af blod og blodprodukter, idet den tager hensyn til ovennævnte resolutioner og beslutninger og som grundlag for sit arbejde anvender konklusionerne og henstillingerne fra Adare-kollokviet om sikkerhed på blodtransfusionsområdet og selvforsyning med blod.

(1) EFT nr. C 15 af 18. 1. 1994, s. 6.

(2) EFT nr. C 164 af 30. 6. 1995, s. 1.

(3) EFT nr. C 249 af 25. 9. 1995, s. 231.

(4) EFT nr. C 141 af 13. 5. 1996, s. 131.