BILAG IV.1

RETNINGSLINJER vedrørende indholdet af de fælles rapporter om tredjelande (Teksten er vedtaget af Rådet den 20. juni 1994)

A. INDLEDNING

1. Ministrene med ansvar for indvandring har flere gange givet udtryk for, at det ville være nyttigt at udarbejde fælles rapporter om situationen i visse tredjelande, hvor asylansøgerne kommer fra. De mener, at en sådan foranstaltning er væsentlig med henblik på en ensartet og siden harmoniseret analyse af asylansøgningerne.

2. For at opfylde denne målsætning fuldt ud er det vigtigt, at disse rapporter indeholder en række oplysninger.

3. Det foreslås, at de rapporter, som udarbejdes af medlemsstaternes ambassader på stedet, så vidt muligt indeholder de forskellige punkter, der er anført nedenfor.

4. Rapporterne skal give et præcist, samlet overblik over den politiske, økonomiske og sociale situation i tredjelandet uden at indeholde for mange detaljer. Det er nemlig væsentligt, at de kan udarbejdes hurtigt.

5. Der er enighed om, at nedenstående retningslinjer kan afpasses efter det tredjeland, der skal udarbejdes en fælles rapport om. I nogle tilfælde vil dette medføre, at enkelte punkter udgår. I andre tilfælde vil der blive tilføjet en række nærmere spørgsmål afhængig af, hvilke oplysninger der menes at være behov for.

6. Skemaet kan tages op til revision på baggrund af erfaringerne.

B. DE FÆLLES RAPPORTERS INDHOLD

I. Generel politisk situation

1. Den seneste politiske udvikling

2. Den faktiske aktuelle situation i landet, navnlig følgende aspekter:

a) Følgende aspekter med hensyn til styreformen præciseres så vidt muligt:

- frie valg

- flerpartisystem

- ytrings- og mødefrihed

- religionsfrihed

- uafhængige domstole

- sikkerhedstjenesternes adfærd

- mindretallenes vilkår.

b) Sikkerheden i landet (herunder krig eller borgerkrig).

3. Perspektiver

a) Er den politiske situation, så vidt det kan bedømmes, stabil?

b) Foreligger der oplysninger om kommende politiske begivenheder (valgdatoer osv.)?

II. Generel situation med hensyn til menneskerettighederne

1. Har landet tiltrådt instrumenter til beskyttelse af menneskerettighederne, præciser helst hvilke? Hvordan er situationen i praksis med hensyn til overholdelse af principperne i disse instrumenter?

2. Kan internationale menneskerettighedsorganisationer kontrollere, om landet overholder menneskerettighederne?

3. Faktisk overholdelse af menneskerettighederne

Udsættes personer for menneskerettighedskrænkende handlinger, herunder navnlig:

a) tortur, umenneskelig og nedværdigende behandling eller afstraffelse (f. eks. retligt idømt pryglestraf, racediskriminerende lovgivning)

b) hyppig idømmelse af dødsstraf (i lande, hvor denne dom fortsat eksekveres)

c) menneskerettighedskrænkende fængslingsvilkår, vilkårlig tilbageholdelse, nægtelse af rejsefrihed, nægtelse af muligheden for at appellere ved en domstol eller særlige foranstaltninger over for politiske fanger?

III. Konkrete oplysninger om forfølgelse af personer på grund af deres race, religion, nationalitet, tilhørsforhold til en særlig social gruppe eller på grund af deres politiske anskuelser

1. Forfølgelse fra statens side

a) Forekommer der forfølgelsesformer fra statens side, som for eksempel undertrykkende foranstaltninger eller en vilkårlig behandling, som bestemte persongrupper udsættes for af statens organer?

b) Hvor omfattende er disse forfølgelser, navnlig med hensyn til

- indgreb i liv, sundhed og frihed, herunder religionsfrihed

- ekstreme betingelser i forbindelse med aftjening af eventuel værnepligt

- anden social forskelsbehandling?

2. Findes der andre former for indirekte forfølgelse fra statens side (forfølgelseshandlinger, der ikke foretages af de offentlige myndigheder, men som skyldes dem), som for eksempel den situation, hvor de nationale myndigheder ikke i tilstrækkelig grad vil beskytte medlemmerne af en bestemt befolkningsgruppe, som er udsat for systematiske og alvorlige trusler fra deres medborgeres side?

IV. Mulighed for flugt i landet selv

(i tilfælde af forfølgelse)

1. Finder der forfølgelse sted, der er begrænset til en del af den pågældende stats område?

2. Kan man undslippe forfølgelse ved at begive sig til en anden del af statens område?

V. Bevægelighed for statens egne borgere

1. Hvilken kontrol foretages der ved disse staters ydre grænser (land-, sø- og luftgrænser) for så vidt angår deres egne borgere? Hvilke formaliteter skal navnlig opfyldes, når disse staters borgere rejser ind eller ud af landet? Sker der forskelsbehandling, når man sammenligner med den kontrol, der foretages af andre staters borgere?

2. Kan det på grundlag af de foreliggende oplysninger siges, om der eksisterer organiserede netværk med henblik på udrejse for statens egne borgere?

VI. Dokumenternes autenticitet

1. Hvilken tiltro kan man have til de dokumenter, der er udstedt af de nationale myndigheder, og som statens borgere anvender, herunder især udrejsedokumenter?

2. Har landets borgere let adgang til falske dokumenter eller officielle attester?

VII. Tilbagevenden til hjemlandet

1. Kan det forhold, at en person har indgivet asylansøgning i et andet land, medføre en risiko for at blive idømt straf, underkastet tortur eller umenneskelig eller nedværdigende behandling, når borgeren vender tilbage til sit hjemland?

2. Hvilken holdning har statens myndigheder over for udlændinge, herunder især asylansøgere?

VIII. Økonomisk og social situation

Det er nyttigt at omtale de generelle økonomiske og sociale forhold, som kan foranledige folk til at forlade landet, såsom følgende forhold:

1. Hvorledes er den nuværende generelle økonomiske situation i landet og eventuelt i enkelte dele af landet, og hvorledes er udsigterne for den fremtidige udvikling?

2. Hvor stor er den nuværende arbejdsløshed, og hvordan er tendenserne for fremtiden?

3. Findes der en social bistandsordning?

IX. Udarbejdelse af rapporter om tredjelande, der er modtagerlande

Ved udarbejdelse af rapporter om tredjelande, der er modtagerlande, vil det være hensigtsmæssigt i så vid udstrækning som muligt at bruge ovenstående retningslinjer for de oprindelige hjemlande.

Derudover vil det være en god idé at give oplysninger om følgende aspekter:

1. Har landet tiltrådt Genève-konventionen af 28. juli 1951 om flygtninges retsstilling, den europæiske konvention til beskyttelse af menneskerettigheder og grundlæggende frihedsrettigheder eller nogen anden konvention af denne art om menneskerettigheder? Hvordan overholder landet i praksis principperne i disse konventioner (oplysningerne kan eventuelt supplere oplysningerne under punkt II.1)?

2. Kan enhver tredjelandsborger indgive asylansøgning i modtagerlandet? Har vedkommende mulighed for ved grænsen eller på landets område at bede landets myndigheder om beskyttelse, inden han retter henvendelse til den medlemsstat, som han ansøger om asyl i? Hvis ikke, er det så muligt for statsborgere fra bestemte lande eller personer med en bestemt oprindelse?

3. Står det klart, at vedkommende kan komme ind i modtagerlandet? Hvis ikke, er det så muligt for statsborgere fra bestemte lande eller personer med en bestemt oprindelse?

4. Bliver eller kan asylansøgeren blive effektivt beskyttet mod afvisning i henhold til Genève-konventionen?

X. Sted og dato for udarbejdelse af rapporten

Det vil være hensigtsmæssigt at angive dato og sted for udarbejdelsen af den fælles rapport.