++++

AARSBERETNING

for regnskabsaaret 1979

med

institutionernes svar

tilstillet

de myndigheder , der skal meddele décharge ,

samt

de oevrige institutioner

den 28 . november 1980

i henhold til artikel 84 i finansforordningen af 21 . 12 . 1977

Indholdsfortegnelse

* Side *

Indledning * 5 *

Foerste del * 7 *

Kapitel 1 - Almindelige betragtninger * 7 *

Kapitel 2 - Problemer i forbindelse med regnskabsopstillingen * 21 *

Kapitel 3 - Indtaegter * 31 *

Kapitel 4 - Den europaeiske Udviklings - og Garantifond for Landbruget , garantisektionen * 44 *

Kapitel 5 - EUGFL , udviklingssektionen * 79 *

Kapitel 6 - Faellesskabets oekonomiske aktiviteter paa det sociale omraade * 92 *

Kapitel 7 - Den europaeiske Fond for Regionaludvikling * 112 *

Kapitel 8 - Energi , forskning og investering * 125 *

Kapitel 9 - Samarbejde med udviklingslande og tredjelande ( afsnit 9 i budgettet ) * 141 *

Kapitel 10 - Personaleudgifter * 157 *

Kapitel 11 - Driftsudgifter * 171 *

Kapitel 12 - Sammendrag af revisionsberetninger vedroerende eksterne institutioner * 176 *

Anden del - De europaeiske udviklingsfonde * 181 *

Bilag I - Statistik * 209 *

Bilag II - Svar fra Europa-Parlamentet * 245 *

Bilag III - Svar fra Raadet * 247 *

Bilag IV - Svar fra Kommissionen * 248 *

Bilag V - Svar fra Domstolen * 313 *

Bilag VI - Svar fra Det oekonomiske og sociale Udvalg * 314 *

Indledning

1 . Denne tredje aarsberetning fra Revisionsretten for De europaeiske Faellesskaber omhandler 1979-regnskaberne ( 1 ) for alle de organer , for hvis revision Retten er ansvarlig med undtagelse af EKSF's finansielle virksomhed , hvorom Retten forelaegger beretning saerskilt . Retten forelaegger ligeledes saerskilt beretninger for de paagaeldende dechargemyndigheder vedroerende regnskaberne for JET ( Joint European Torus ) ; Det europaeiske Center for udvikling af Erhvervsuddannelse ( Berlin ) , Det europaeiske Institut til forbedring af Leve - og Arbejdsvilkaarene ( Dublin ) , Europaskolerne og Euratom's forsyningsagentur . Kapitel 12 i denne beretning indeholder imidlertid sammendrag af de bemaerkninger , Retten har fremsat i hver enkelt af disse beretninger med undtagelse af beretningen for JET . Et sammendrag heraf findes i kapitel 8 .

Beretningens form

2 . Aarsberetningen er opdelt i to dele . Foerste del indeholder bemaerkninger til Faellesskabernes almindelige budget og omfatter budgettet for Europa-Parlamentet , Raadet , Kommissionen , Domstolen , Det oekonomiske og sociale Udvalg , Publikationskontet samt EKSF's administrationsbudget .

3 . Beretningens anden del omhandler de fire europaeiske udviklingsfonde . Disse fonde yder stoette til udviklingslande , og de forvaltes af Kommissionen uden for Faellesskabernes almindelige budget .

4 . Denne beretnings kapitel 1 indeholder almindelige betragtninger i forbindelse med Rettens arbejde og en oversigt over spoergsmaal af budgetmaessig og regnskabsmaessig art inden for flere af budgettets forskellige sektorer . Disse spoergsmaal er yderligere uddybet i de enkelte kapitler , som omhandler saerlige omraader af budgettet .

5 . Bilag I til denne beretning indeholder en statistisk oversigt over finansielle oplysninger vedroerende Faellesskabernes almindelige budget og de europaeiske udviklingsfonde .

Udarbejdelse af aarsberetningen

6 . Revisionsrettens aarsberetning udarbejdes i henhold til artikel 206a i traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og artikel 83 i finansforordningen ( 2 ) .

7 . I henhold til finansforordningen fremsendte Retten sine bemaerkninger til institutionerne den 15 . juli 1980 . De i foerste og anden del indeholdte bemaerkninger blev sendt til Kommissionen . Bemaerkningerne i foerste dels kapitel 1 , 10 og 11 blev ogsaa sendt til Europa-Parlamentet , Raadet , Domstolen og Det oekonomiske og sociale Udvalg .

8 . Den endelige beretning er blevet udarbejdet efter modtagelse af institutionernes svar . Disse svar gengives i bilag II-VI . Rettens kommentarer hertil er trykt med kursiv sidst under de paagaeldende punkter i beretningen .

Rettens kommentar til Kommissionens svar paa punkt 6

Kommissionen synes stadig ikke at kunne acceptere forskellen mellem paa den ene side Rettens bemaerkninger , der oversendes til institutionerne den 15 . juli hvert aar , og som skal fremkalde svar fra disse , og paa den anden side Rettens beretning , der offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende og udarbejdes paa baggrund af disse svar .

( 1 ) Europaskolernes regnskaber for 1978 .

( 2 ) EFT nr . L 356 af 31 . 12 . 1977 , s . 20 .

Foerste del

KAPITEL 1 - ALMINDELIGE BETRAGTNINGER

INDHOLDSOVERSIGT

* Punkt *

Oversigt over de vigtigste bemaerkninger * 1.0 *

Forelaeggelse af regnskaberne : * *

Driftsregnskabet for det almindelige budget for regnskabsaaret 1979 * 1.1 til 1.5 *

Regnskaberne for de fire europaeiske udviklingsfonde for regnskabsaaret 1979 1.6 *

Gennemfoerelse af 1979-budgettet * 1.8 til 1.12 *

Underudnyttelse af bevillinger * 1.13 til 1.25 *

Bevillingsfremfoersler * 1.26 og 1.27 *

Regnskabsmaessige problemer i EUGFL , garantisektionen * 1.28 til 1.31 *

Saldo for regnskabsaaret * 1.32 *

Retsudviklingen * 1.33 og 1.34 *

Rentegodtgoerelse * 1.35 *

Diverse spoergsmaal * 1.36 til 1.40 *

Regnskabspraksis * 1.41 til 1.48 *

Beretninger og udtalelser fra Retten i aarets loeb * 1.49 *

Oversigt over de vigtigste bemaerkninger

* Punkt *

1.0 . De vigtigste bemaerkninger indeholdt i dette kapitel er foelgende : * *

a ) De foreloebige regnskaber for det almindelige budget og for de fire europaeiske udviklingsfonde kunne foerst forelaegges den 1 . juni . * 1.2 til 1.7 *

b ) Bevillinger paa i alt 30 MERE blev overfoert fra 1978-budgettet til 1979-budgettet ud over de endelige bevillinger , som var godkendt af budgetmyndighederne . * 1.10 og 1.11 *

c ) Budgettet for opdelte betalingsbevillinger laa vaesentlig over det beloeb , der ville kunne anvendes i loebet af regnskabsaaret . Et beloeb paa 1 095 MERE fremfoert til 1980 blev derfor finansieret ved hjaelp af indtaegter for 1979 , selv om det foerst bliver betalt i 1980 . * 1.18 til 1.22 *

d ) Europa-Parlamentets regnskab indeholdt ikke-godkendte fremfoersler . * 1.27 *

e ) Aarets saldo er opgivet med vaesentlige fejl . * 1.32 *

f ) Der forekommer stadig betydelige forsinkelser i forbindelse med afslutningen af regnskaberne . * 1.36 *

g ) Manglende forskrifter for regnskabsaflaeggelse . * 1.37 til 1.40 *

FORELAEGGELSE AF REGNSKABERNE

I

DRIFTSREGNSKABET FOR DET ALMINDELIGE BUDGET FOR REGNSKABSAARET 1979

II

REGNSKABERNE FOR DE FIRE EUROPAEISKE UDVIKLINGSFONDE FOR REGNSKABSAARET 1979

1.1 . Driftsregnskabet for det almindelige budget for regnskabsaaret 1979 er vist paa side 288 i bind II af dokument KOM(80 ) 233 : driftsregnskab og statusopgoerelser vedroerende gennemfoerelsen af budgettet for regnskabsaaret 1979 , som Kommissionen forelagde den 1 . juni 1980 . Disse regnskaber blev aendret i dokument KOM(80 ) 565 FR , berigtigelser til driftsregnskab og statusopgoerelser for 1979 , som Kommissionen oversendte til Retten den 20 . oktober 1980 . De aendrede regnskaber udviser et indtaegtsoverskud paa 455 906 430,98 ERE , som skal overfoeres til 1980 . Alle bemaerkninger i denne beretning for saa vidt angaar det almindelige budget , vedroerer de finansielle oplysninger i de oven for naevnte aendrede regnskaber . De aendringer , der er foretaget fra det oprindelige til det aendrede regnskab , fremgaar af punkt 1.4 .

Foreloebige regnskaber forelagt den 1 . juni 1980

1.2 . I henhold til artikel 6 , stk . 3 , i finansforordningen ( 1 ) forelaegger Kommissionen senest den 21 . april de af alle institutionerne fremsatte , behoerigt begrundede anmodninger om ikke-automatiske fremfoersler af bevillinger til det foelgende regnskabsaar for Raadet og fremsender dem til Europa-Parlamentet . Naar Raadet har modtaget anmodningen , hoerer det Europa-Parlamentet , som normalt afgiver sin udtalelse inden fire uger fra datoen for modtagelsen af Raadets anmodning . Medmindre Raadet har truffet anden afgoerelse inden for en frist paa seks uger fra modtagelsen af anmodningen om fremfoersel af bevillinger , betragtes denne fremfoersel som godkendt .

1.3 . Den sidte dato , hvorpaa Raadet kan afgive en negativ udtalelse om anmodningen om fremfoersler , er saaledes normalt den 2 . juni , en dag senere end den dato , hvorpaa Kommissionen skal have udarbejdet regnskaberne for det almindelige budget ( 2 ) . Ved udarbejdelsen af regnskaberne henregner Kommissionen under udgifter enhver anmodning om ikke-automatiske fremfoersler , som den har forelagt Raadet efter anmodning fra institutionerne , og det er derfor noedvendigt at berigtige regnskaberne i overensstemmelse hermed , for at udelade de fremfoersler , som Raadet ikke har godkendt .

1.4 . Da Kommissionen den 1 . juni 1980 udarbejdede regnskaberne for 1979 , kunne den ikke foretage berigtigelser for to anmodninger om fremfoersler paa i alt 2 458 600 ERE , som blev afvist af Raadet :

Tabel 1

* ( i ERE ) *

Sektion III - Kommissionen : * *

Kapitel 25 , konto 2550 , Konferencer , kongresser og moeder afholdt af institutionen * 58 600 *

Kapitel 100 , reserve til artikel 940 , Udgifter i forbindelse med den konvention , der er indgaaet mellem EOEF og UNRWA * 2 400 000 *

* 2 458 600 *

I de regnskaber , der blev fremlagt den 1 . juni 1980 , var bevillinger fremfoert til 1980 derfor ansat 2 458 600 ERE for hoejt , og aarets overskud ansat for lavt med samme beloeb . I den aendrede udgave af regnskaberne , der blev oversendt til Retten den 20 . oktober 1980 , var der foretaget en berigtigelse :

* ( i ERE ) *

Regnskabsaarets saldo ( overskud ) i henhold til regnskaberne fremlagt den 1 . juni * 453 447 830,98 *

Plus . Overfoerte bevillinger , hvorom Raadet har afgivet negativ udtalelse * 2 458 600,00 *

Regnskabsaarets aendrede saldo ( overskud ) * 455 906 430,98 *

1.5 . Da Kommissionen den 1 . juni 1980 forelagde regnskaberne , fastslog den , at i mangel paa en beslutning fra budgetmyndigheden paa det tidspunkt , hvor 1979-regnskaberne blev udarbejdet , var de for ikke-automatiske fremfoersler af bevillinger angivne tal foreloebige , og at der senere ville foreligge en berigtigelse af regnskaberne . Retten henstiller , at der foretages aendringer i budgettidsplanen for at sikre , at de beslutninger , der traeffes af Raadet om bevillinger , der skal fremfoeres til det naeste regnskabsaar , rettidigt kan indarbejdes i de af Kommissionen fremlagte regnskaber .

1.6 . I henhold til artikel 64 i finansforordningen vedroerende de europaeiske udviklingsfonde forelaegges regnskaberne for hvert regnskabsaar senest den 31 . marts det paafoelgende aar . Den 1 . juni 1980 havde Kommissionen kun udarbejdet foreloebige regnskaber for regnskabsaaret 1979 for disse fire fonde .

1.7 . Retten finder det utilfredsstillende , at regnskaberne for det almindelige budget saavel som for de europaeiske udviklingsfonde kun var tilgaengelige i foreloebig form den 15 . juli , dvs . den dato hvor Rettens bemaerkninger skal forelaegges institutionerne . Eftersom budgetmyndighedens afgoerelse afventes med hensyn til godkendelse af Parlamentets fremfoersler , som omtales i pkt . 1.27 , bemaerkede Kommissionen i den aendrede udgave af regnskaberne , at disse fremfoersler kun var blevet midlertidigt bogfoert . Regnskaberne var derfor ikke endelige , da naervaerende beretning blev udarbejdet .

GENNEMFOERELSE AF 1979-BUDGETTET

Endelige bevillinger

1.8 . De samlede bevillinger , der var bemyndiget opfoert paa budgetregnskaberne for 1979 , androg 14 488 MERE mod 14 447 i aendrings - og tillaegsbudget nr . 3 , som vist i tabel 4 .

Tabel 2 - Endelige bevillinger 1979

* ( i MERE ) *

* AEndringsbudget nr . 3 * Tillaegsbevillinger * Endelige bevillinger *

Kommissionen * 14 168 * 41 * 14 209 *

Parlamentet * 144 * - * 144 *

Raadet * 103 * - * 103 *

Domstolen * 19 * - * 19 *

Revisionsretten * 13 * - * 13 *

* 14 447 * 41 * 14 488 *

1.9 . De samlede tillaegsbevillinger paa 41 MERE , som fremgaar af tabel 2 , bestaar af et beloeb paa 11 MERE , som svarer til indtaegter fra arbejde udfoert for tredjemand ( 3 ) , og et beloeb paa 30 MERE , som er overfoert fra fremfoerte 1978-bevillinger .

Overfoersel af bevillinger fra 1978-budgettet til 1979-budgettet

1.10 . Et beloeb paa 30 MERE blev overfoert fra opdelte betalingsbevillinger , som var fremfoert fra 1978-budgettet ( kapitel 96 : samarbejde med tredjelande ) og blev lagt til de ikke-opdelte bevillinger paa 1979-budgettet ( kapitel 95 : lejlighedsvise aktioner til fordel for udviklingslande og tredjelande ) . Skoent der i henhold til artikel 21 i finansforordningen ( 4 ) kan foretages overfoersler mellem afsnit og kapitler inden for budgettet , medfoerer de ikke nogen stigning i budgettets totalsum . Overfoerslen af 30 MERE fra budgetbevillingerne for 1978 til de endelige bevillinger for 1979 medfoerte imidlertid en stigning i de samlede bevilgede udgifter paa 1979-budgettet paa 30 MERE over det totalbeloeb , der fremgaar af det endeligt vedtagede budget .

1.11 . Det er Rettens opfattelse , at denne overfoersel , hvor bevillinger fremfoeres fra 1978-budgettet og laegges til 1979-budgettet , er i strid med princippet om etaarige budgetter og medfoerer , at graensen for de samlede bevilgede udgifter paa 1979-budgettet overskrides . Det almindelige princip for saadanne overfoersler er ligeledes i strid med bestemmelserne i artikel 6 , stk . 2 , litra b ) , i finansforordningen ( 5 ) i henhold til hvilken betalingsbevillinger , som ikke er anvendt , fremfoeres automatisk , dog kun til det foelgende regnskabsaar . Overfoerslen af bevillinger fra et budgetaar til det foelgende har den virkning at forlaenge bevillingens gyldighed med endnu et aar . Retten henstiller , at overfoersel af bevillinger til det foelgende finansaar boer forbydes .

Rettens kommentar til Kommissionens svar paa punkt 1.11

Retten accepterer efter at have gennemgaaet Kommissionens svar, at det problem , den gjorde opmaerksom paa , er blevet afvaerget i dette specielle tilfaelde . Retten mener imidlertid , at denne fremgangsmaade generelt skal undgaas for fremtiden .

Anvendelse af de endelige bevillinger for 1979

1.12 . De samlede bevillinger , der var givet paa budgettet for 1979 , omfattede forpligtelser i form af opdelte bevillinger paa 3 682 MERE .

Opdelte bevillinger anvendes ved gennemfoerelsen af fleraarige aktiviteter , og bestaar af forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger . Forpligtelsesbevillingerne daekker for det loebende regnskabsaar de samlede omkostninger for de retlige forpligtelser , der er indgaaet i forbindelse med aktioner , hvis gennemfoerelse straekker sig over mere end et regnskabsaar . Betalingsbevillingerne daekker - op til det beloeb , der er opfoert paa budgettet - de udgifter , der foelger af opfyldelsen af de i loebet af regnskabsaaret og/eller tidligere regnskabsaar indgaaede forpligtelser ( 6 ) . Kun summen af det beloeb , der er betalt i loebet af aaret , plus det fremfoerte beloeb opfoeres paa driftsregnskabet for det paagaeldende aar .

Anvendelsen af saavel opdelte som ikke-opdelte bevillinger paa 1979-budgettet er vist i tabel 3 .

Tabel 3 - Udnyttelse af budgetbevillingerne for 1979

A . Beloeb af de endelige bevillinger afholdt over driftsregnskabet

( i MERE )

* Endelige bevillinger * Betalinger * Betalinger i % af bevillinger * Bevillinger fremfoert til 1980 * Samlet beloeb afholdt over driftsregnskabet for 1979 * Samlet beloeb i % af endelige bevillinger *

Kommissionen * * * * * * *

Ikke-opdelte bevillinger : * 12 368 * 11 996 * 97,0 * 329 * 12 325 * 99,6 *

Opdelte bevillinger : * * * * * * *

Betalingsbevillinger * 1 841 * 726 * 39,4 * 1 095 * 1 821 * 98,9 *

* 14 209 * 12 722 * * 1 424 * 14 146 * 99,5 *

Ikke-opdelte bevillinger : * * * * * * *

Parlamentet * 144 * 98 * 68,0 * 17 * 115 * 79,9 *

Raadet ( herunder Det oekonomiske og sociale Udvalg ) * 103 * 80 * 77,7 * 8 * 88 * 85,4 *

Domstolen * 19 * 16 * 84,2 * 1 * 17 * 89,5 *

Revisionsretten * 13 * 9 * 69,2 * 1 * 10 * 76,9 *

* 14 488 * 12 925 * * 1 451 * 14 376 * *

B . Opdelte bevillinger : forpligtelser

* Endelige bevillinger * Indgaaede forpligtelser * Forpligtelser i % af bevillinger * Bortfaldne bevillinger * Fremfoerte bevillinger *

Kommissionen * 3 682 * 2 897 * 78,7 * 154 * 631 *

UNDERUDNYTTELSE AF BEVILLINGER

1.13 . Underudnyttelsen af bevillinger er et alvorligt spoergsmaal , da den anfaegter saavel det grundlag , paa hvilket budgetoverslagene blev udarbejdet , som den oekonomiske forvaltning af budgettet . Underudnyttelsen er desuden ofte tegn paa en langsom gennemfoerelse af faellesskabspolitik , saaledes som hjemlet i bedgettet . Tabel 3 , 4 , 5 og 6 belyser alle institutionernes udnyttelse af bevillingerne , saaledes som det fremgaar af de af Kommissionen den 1 . juni 1980 forelagte regnskaber ( 7 ) , aendret ved de berigtigelser , der blev fremsendt til Retten i oktober 1980 ( 8 ) . Udnyttelsen af bevillingerne inden for hver sektion i det almindelige budget er yderligere behandlet i de paagaeldende kapitler i beretningen .

1.14 . Det er uundgaaeligt , at det samlede bevillingsbeloeb paa budgettet generelt ikke udnyttes . En udnyttelse , der ligger under det anslaaede bevillingsbeloeb , som er afsat til en bestemt politik , kan vaere oenskvaerdig i tilfaelde , hvor der er anvendt mere oekonomiske midler til at naa bestemte maal . I mange tilfaelde viser underudnyttelsen af bevillinger i det almindelige budget imidlertid , at de oprindelige udgiftsoverslag var meget unoejagtige og lader formode , at virkningen af den af budgetmyndighederne bemyndigede faellesskabspolitik var svagere end tilsigtet .

1.15 . En vaesentlig underudnyttelse af bevillingerne paa det almindelige budget har som foelge , at budgetmidler tildeles sektorer , inden for hvilke de ikke udnyttes fuldt ud , medens der i andre sektorer maaske ikke er tilstraekkelige midler .

En yderligere virkning er , at faellesskabsindtaegter i 1979 er blevet opkraevet med et vaesentlig hoejere beloeb end noedvendigt for at daekke de i loebet af aaret faktisk foretagne betalinger .

Kommissionen

1.16 . Udnyttelsen af bevillinger fra 1979-budgettet er vist i tabel 4 og 5 .

Tabel 4 - Udnyttelse af endelige bevillinger i 1979 - Beloeb afholdt over driftsregnskabet 1979

( i MERE )

* Endelige bevillinger * Betalinger * Bevillinger fremfoert til 1980 * Samlet beloeb afholdt over driftsregnskabet for 1979 *

* Ikke-opdelte bevillinger * Opdelte bevillinger Betalingsbevillinger * Samlet beloeb * Ikke-opdelte bevillinger * Opdelte bevillinger * Samlet beloeb * Ikke-opdelte bevillinger * Opdelte bevillinger Betalingsbevillinger * Samlet beloeb * Ikke-opdelte bevillinger * Opdelte bevillinger Betalingsbevillinger * Samlet beloeb * Samlet beloeb i % af endelige bevillinger *

* * * * Beloeb * Betalinger i % af bevillinger * Beloeb * Betalinger i % af bevillinger * * * * * * * * *

Kommissionen * * * * * * * * * * * * * * * *

Afsnit 1 : Personaleudgifter ( 1 ) * 405 * - * 405 * 377 * 93,1 * - * - * 377 * 6 * - * 6 * 383 * - * 383 * 94,6 *

Afsnit 2 : Driftsudgifter * 178 * - * 178 * 147 * 82,6 * - * - * 147 * 26 * - * 26 * 173 * - * 173 * 97,2 *

Afsnit 3 : Forskning , energi m . m . * 41 * 285 * 326 * 16 * 39,0 * 146 * 51,2 * 162 * 22 * 138 * 160 * 38 * 284 * 322 * * 8,8 *

Afsnit 4 : Refusion af omkostninger i forbindelse med opkraevning af egne indtaegter * 721 * - * 721 * 666 * 92,4 * - * - * 666 * 55 * - * 55 * 721 * - * 721 * 100,0 *

Afsnit 5 : * * * * * * * * * * * * * * * *

Socialfonden ( Kapitel 50-53 og 59 ) * 5 * 530 * 535 * 3 * 60,0 * 297 * 56,0 * 300 * 1 * 233 * 234 * 4 * 530 * 534 * 99,8 *

Regionalfonden ( Kapitel 55-56 ) * - * 499 * 499 * - * - * 160 * 32,1 * 160 * - * 339 * 339 * - * 499 * 499 * 100,0 *

Foranstaltninger i forbindelse med EMS ( Kapitel 57 ) * 246 * - * 246 * 173 * 70,3 * - * - * 173 * 72 * - * 72 * 245 * - * 245 * 99,6 *

Afsnit 6 , 7 og kapitel 88 : EUGFL , garanti * 10 404 * - * 10 404 * 10 404 * 100,0 * - * - * 10 404 * - * - * - * 10 404 * - * 10 404 * 100,0 *

Afsnit 8 : * * * * * * * * * * * * * * * *

EUGFL , udvikling ( Kapitel 80-86 ) * - * 304 * 304 * - * - * 91 * 29,9 * 91 * - * 213 * 213 * - * 304 * 304 * 100,0 *

Saerlige foranstaltninger for fiskerisektoren ( Kapitel 87 og 88 ) * 6 * 16 * 22 * 5 * 83,3 * 6 * 37,5 * 11 * 1 * 10 * 11 * 6 * 16 * 22 * 100,0 *

Afsnit 9 : Samarbejde * 354 * 188 * 542 * 205 * 57,9 * 26 * 13,8 * 231 * 146 * 162 * 308 * 351 * 188 * 539 * 99,5 *

Afsnit 10 : Andre udgifter * 8 * 19 * 27 * - * 0,0 * - * 0,0 * - * - * - * - * - * - * - * 0,0 *

Kommissionen i alt * 12 368 * 1 841 * 14 209 * 11 996 * 97,0 * 726 * 39,4 * 12 722 * 329 * 1 095 * 1 424 * 12 325 * 1 821 * 14 146 * 99,5 *

Andre institutioner ( tabel 6 ) * 279 * - * 279 * 203 * 72,8 * - * - * 203 * 27 * - * 27 * 230 * - * 230 * 82,4 *

* 12 647 * 1 841 * 14 488 * 12 199 * 96,5 * 726 * 39,4 * 12 925 * 356 * 1 095 * 1 451 * 2 555 * 1 821 * 14 376 * 99,2 *

( 1 ) Publikationskontorets personaleudgifter er indeholdt i afsnit 2 .

Tabel 5 - Udnyttelse af endelige bevillinger 1979

Kommissionen : Forpligtelsesbevillinger under opdelte bevillinger

( i MERE )

* Endelige bevillinger * Indgaaede forpligtelser * Bortfaldne bevillinger * Fremfoerte bevillinger *

* * Beloeb * Forpligtelser i % af bevillinger * * *

Afsnit 3 : Forskning , energi osv . * 512 * 334 * 65,2 * 45 * 133 *

Afsnit 5 : * * * * * *

Socialfonden ( Kapitel 50-53 ) * 824 * 775 * 94,1 * - * 49 *

Regionalfonden ( Kapitel 55 og 56 ) * 1 010 * 962 * 95,3 * - * 48 *

Afsnit 8 : * * * * * *

EUGFL , udviklingssektionen ( Kapitel 80-86 ) * 666 * 460 * 69,1 * 23 * 183 *

Saerlige foranstaltninger inden for fiskerisektoren ( Kapitel 87 ) * 56 * 22 * 39,3 * - * 34 *

Afsnit 9 : Samarbejde * 576 * 344 * 59,7 * 48 * 184 *

Afsnit 10 : Andre udgifter * 38 * - * 0,0 * 38 * - *

* 3 682 * 2 897 * 78,7 * 154 * 631 *

Tabel 6 - Udnyttelse af endelige bevillinger for 1979 - Beloeb afholdt over driftsregnskabet 1979

( i MERE )

* Parlamentet * Raadet * Det oekonomiske og sociale Udvalg * Domstolen * Revisionsretten * I alt *

* Endelige bevillinger * Samlet beloeb afholdt over driftsregnskabet 1979 * Samlet beloeb i % af endelige bevillinger * Endelige bevillinger * Samlet beloeb afholdt over driftsregnskabet 1979 * Samlet beloeb i % af endelige bevillinger * Endelige bevillinger * Samlet beloeb afholdt over driftsregnskabet 1979 * Samlet beloeb i % af endelige bevillinger * Endelige bevillinger * Samlet beloeb afholdt over driftsregnskabet 1979 * Samlet beloeb i % af endelige bevillinger * Endelige bevillinger * Samlet beloeb afholdt over driftsregnskabet 1979 * Samlet beloeb i % af endelige bevillinger * Endelige bevillinger * Samlet beloeb afholdt over driftsregnskabet 1979 * Samlet beloeb i % af endelige bevillinger *

Afsnit 1 : * * * * * * * * * * * * * * * * * * *

Personaleudgifter * 90 * 76 * 84,5 * 52 * 46 * 88,5 * 11 * 11 * 100,0 * 15 * 13 * 86,7 * 10 * 8 * 80,0 * 178 * 154 * 86,5 *

Afsnit 2 : * * * * * * * * * * * * * * * * * * *

Driftsudgifter * 34 * 28 * 82,4 * 31 * 26 * 83,9 * 6 * 5 * 83,3 * 4 * 4 * 100,0 * 3 * 2 * 66,7 * 78 * 65 * 83,3 *

Afsnit 3 : * * * * * * * * * * * * * * * * * * *

Udgifter i forbindelse med institutionernes saerlige opgaver * 12 * 11 * 91,7 * - ( 1 ) * - * - * - * - * - * - * - * - * - * - * - * 12 * 11 * 91,7 *

Afsnit 10 : * * * * * * * * * * * * * * * * * * *

Andre udgifter * 8 * - * 0,0 * 3 * - * 0,0 * - * - * - * - * - * - * - * - * - * 11 * - * 0,0 *

* 144 * 115 * 79,9 ( 1 ) * 86 * 72 * 83,7 * 17 * 16 * 94,1 * 19 * 17 * 89,5 13 * 10 * 76,9 * 279 * 230 * 82,4 *

( 1 ) Afsnit 3 i Raadets sektion af budgettet omfatter budgettet for Det oekonomiske og sociale Udvalg , der er vist saerskilt i denne tabel .

1.17 . Det fremgaar af tabel 3 og 4 , at skoent 99,5 % af de disponible bevillinger blev afholdt over Kommissionens driftsregnskab i 1979 , blev der i loebet af aaret i virkeligheden kun foretaget betaling af 39,4 % eller 1 841 MERE af de opdelte betalingsbevillinger . 1 095 MERE blev ikke anvendt og blev fremfoert til 1980 .

Opdelte bevillinger

1.18 . Hensigten med den i punkt 1.12 beskrevne fremgangsmaade er , at de opdelte bevillinger , som er opfoert paa aarsbudgettet kan reduceres til det absolutte minimum , som er noedvendigt til at daekke forfaldne betalinger uden at begraense Kommissionens befoejelse til at indgaa udgiftsforpligtelser for fleraarige projekter op til det i budgettet bemyndigede beloeb . De budgetterede betalingsbevillinger omfatter derfor blot et overslag over betalinger , der skal afholdes i loebet af aaret i henhold til et program for fleraarige projekter , for hvilket der allerede er indgaaet forpligtelser paa lang sigt .

1.19 . De vigtigste sektorer i budgettet , for hvilke der er indfoert opdelte bevillinger , er forskningssektoren ( under afsnit 3 ) , Socialfonden og Regionalfonden ( under afsnit 5 ) , EUGFL , udviklingssektionen , ( under afsnit 8 ) , og bistand til udviklingslandene ( under afsnit 9 ) .

1.20 . Det fremgaar klart af tabel 4 og 5 , at udnyttelsen af forpligtelsesbevillinger til fleraarige projekter har vaeret vaesentlig stoerre end udnyttelsen af betalingsbevillinger . Skoent Kommissionen har kunnet indgaa forpligtelser for projekter , der vil blive gennemfoert over flere aar , kunne der ikke i 1979 afholdes betalinger for de samme projekter i det omfang , det var forudset i budgettet . Det er derfor gaaet langsomt med at foere disse planer ud i livet .

Udnyttede opdelte bevillinger

* ( i % ) *

* Betalinger * Forpligtelser *

Forskning * 51,2 * 65,2 *

Socialfonden * 56,0 * 94,1 *

Regionalfonden * 32,1 * 95,3 *

EUGFL , udviklingssektionen * 29,9 * 69,1 *

Bistandsaktioner * 13,8 * 59,7 *

1.21 . Det boer erindres , at de ovennaevnte lave procentsatser for betalingerne er blevet konstateret til trods for , at Kommissionen i 1979 indfoerte en ordning med udbetaling af saerlige forskud til medlemsstaterne for at fremskynde gennemfoerelsen af programmerne under Socialfonden , Regionalfonden og EUGFL , udviklingssektionen .

1.22 . Retten erkender , at forsinkelserne med at udnytte bevillingerne fra disse fonde i mange tilfaelde i hoejere grad skyldes praktiske vanskeligheder i medlemsstaterne end i Kommissionens administrative tjenestegrene . Der boer ikke spares nogen anstrengelse for at overvinde disse problemer . I mellemtiden boer de i budgettet opfoerte betalingsbevillinger mere noejagtigt afspejle det omfang af betalinger , der med nogen sandsynlighed skal afholdes inden for det paagaeldende aar .

Overbudgetteringen af opdelte bevillinger foerte til en usaedvanlig situation i 1979 . Eftersom budgettet skal balancere , kraever en overbudgettering af bevillinger , som skal anvendes i loebet af regnskabsaaret , hensaettelse af et tilsvarende indtaegtsbeloeb fra Faellesskabets egne indtaegter . Denne indtaegt hensaettes , uanset at de overskydende betalingsbevillinger tidligst kan anvendes det foelgende regnskabsaar . I 1979 skulle 1 095 MERE daekke overfoerte betalingsbevillinger , som ikke kunne anvendes foer 1980 , medens der samtidig i aendrings - og tillaegsbudget nr . 3 blev afsat yderligere indtaegter paa 731 MERE til at daekke udgifter i 1979 . Saafremt de i budgettet opfoerte betalingsbevillingsbeloeb havde svaret bedre til de beloeb , der blev udbetalt i aarets loeb , ville det samlede indtaegtsbehov for 1979 vaere blevet reduceret tilsvarende .

Ikke-opdelte bevillinger

1.23 . Udnyttelsen laa i almindelighed hoejere for ikke-opdelte bevillinger end for opdelte bevillinger . Der blev konstateret tilfaelde af langsom betalingstakt inden for forskning , Socialfonden og bistandsaktioner , inden for hvilke sektorer der kun blev afholdt betalinger paa henholdsvis 39 % , 60 % og 57,9 % af de forhaandenvaerende bevillinger paa 1979-budgettet , og det meste af restbeloebet blev fremfoert til 1980 .

1.24 . Yderligere enkeltheder vedroerende udnyttelsen af budgetbevillingerne er angivet i hvert kapitel i beretningen .

Andre institutioner

1.25 . De oevrige institutioners udnyttelse af budgetbevillingerne fremgaar af tabel 6 . Yderligere bemaerkninger om disse institutioners regnskaber er indeholdt i kapitel 10 ( personaleudgifter ) og i kapitel 11 ( driftsudgifter ) i denne beretning .

BEVILLINGSFREMFOERSLER

1.26 . I kapitel 2 ( pkt . 2.9 ) gives for regnskabsaarene 1973 til 1978 en oversigt over udnyttelsen af fremfoerte bevillinger .

Bevillingsfremfoersler i Europa-Parlamentets regnskab

1.27 . Europa-Parlamentets regnskab indeholder bevillingsfremfoersler til 1980 , der beloeber sig til 2 681 000 ERE . Disse fremfoersler burde have vaeret godkendt af Raadet i henhold til den i ovenstaaende punkt 1.2 beskrevne fremgangsmaade . Da Raadet ikke inden den 21 . april havde faaet forelagt nogen formel anmodning herom , er Retten af den opfattelse , at der ikke er givet behoerig bemyndigelse til fremfoerslen af disse bevillinger . De samlede fremfoerte bevillinger er derfor opfoert med et for hoejt beloeb , og det overskud for regnskabsaaret , der er vist i driftsregnskabet , er derfor opfoert med 2 681 000 ERE for lidt . De budgetposter , der er beroert heraf , er vist i det foelgende :

Konto * ERE *

1301 Tjenesterejseudgifter , personale * 1 200 000 *

1 420 Restauranter og kantiner * 25 000 *

2220 Teknisk materiel og tekniske anlaeg * 1 400 000 *

2253 Abonnementer hos nyhedsbureauer * 21 000 *

2941 Studiestipendier til videreuddannelse af konferencetolke * 35 000 *

* 2 681 000 *

Rettens kommentar til Europa-Parlamentets svar paa punkt 1.27

Den procedure , der henvises til i Europa-Parlamentets svar , er fastsat i artikel 6 , stk . 3 , i finansforordningen . I medfoer af denne artikel skal anmodninger om disse fremfoersler

( i ) tilstilles Kommissionen , som igen forelaegger dem for Raadet og Europa-Parlamentet og

( ii ) medmindre Raadet har truffet en modsat beslutning inden for seks uger , betragtes de som godkendte . Den raadsresolution , som Europa-Parlamentet henviser til , henviser ikke til proceduren for godkendelse af fremfoersler . Retten konkluderer derfor , at fremfoersler kun kan betragtes som godkendte , saafremt bestemmelserne i artikel 6 , stk . 3 , i finansforordningen er overholdt .

REGNSKABSMAESSIGE PROBLEMER I EUGFL , GARANTISEKTIONEN

1.28 . I 1979 opstod der betydelige regnskabsmaessige problemer i forbindelse med EUGFL , garantisektionen ( se endvidere kapitel 4 ) .

1.29 . I det driftsregnskab , der blev fremlagt den 1 . juni 1980 , er der ikke medtaget udgifter paa 203,5 MERE , der er opstaaet i november og december 1979 , og som overskred budgetbevillingerne for 1979 og er blevet konteret som udgifter for 1979 over bevillingerne for 1980 . Det er Rettens opfattelse , at regnskabet , i den form det blev fremlagt den 1 . juni 1980 , ikke paa rette maade viser de udgifter , der blev afholdt i 1979 . Desuden burde de forventede merudgifter for regnskabsaaret have vaeret medtaget i og formelt bevilget i aendrings - og tillaegsbudget nr . 3 , der blev godkendt saa sent som den 13 . december 1979 .

Rettens kommentar til Kommissionens svar paa punkt 1.29 og 4.14 til 4.18

Retten tager Kommissionens fremstilling til efterretning , i henhold til hvilken udgiften paa 203,5 MERE angaar 1979 men er blevet gjort til genstand for forpligtelse over budgetbevillinger for 1980 . Det er Rettens opfattelse , at de samlede udgifter paa det almindelige budget for 1979 derfor er ansat 203,5 MERE for lavt i regnskabet . Retten henstiller , at den myndighed , der giver decharge , kraever , at dette beloeb undtagelsesvis udgiftsfoeres i regnskabet for regnskabsaaret 1979 .

1.30 . I 1978 blev 306,2 MERE udgiftsfoert paa regnskabet som foertidig vaerdiforringelse af interventionslagrene pr . 31 . december 1978 . Dette beloeb laa naer ved restbeloebet af de disponible bevillinger ved udgangen af aaret . Der er ikke udgiftsfoert en saadan afskrivning i 1979 . Efter Rettens opfattelse kan der ikke opstilles et forsvarligt udgiftsregnskab , naar regnskabsmaessige regler ikke anvendes konsekve *

1.31 . I medfoer af gaeldende forskrifter opfoeres visse arter indtaegter stadig som negative udgifter . Denne praksis er uoensket , da den skjuler udgifternes sande omfang ( se pkt . 4.36 ) .

SALDO FOR REGNSKABSAARET

1.32 . Regnskabsaarets saldo , der fremgaar af det aendrede regnskab , beloeber sig til 455,9 MERE . De faktiske forhold er imidlertid foelgende :

Opfoert saldo ( overskud ) * 455,9 MERE *

Minus : * *

1979-udgifter til EUGFL , garantisektionen , udgiftsfoert under 1980 ( pkt . 1.29 ) * 203,5 MERE *

* 252,4 MERE *

Plus : * *

Bevillinger uretmaessigt fremfoert til 1980 Parlamentet ( pkt . 1.27 ) * 2,6 MERE

* 255,0 MERE *

Ud over de ovennaevnte reguleringer blev der i december 1978 udgiftsfoert afskrivning af interventionslagrene til et beloeb paa 306 MERE . Beloebet burde enten have vaeret regnskabsfoert i 1979 ved lagrenes afvikling , eller der burde have vaeret anvendt en konsekvent fremgangsmaade , der ville have indebaaret yderligere udgiftspostering for saa vidt angaar de lagre , der var disponible den 31 . december 1979 .

Rettens kommentar til Kommissionens svar paa punkt 1.32

I de af Kommissionen fremlagte regnskaber er et udgiftsbeloeb paa 203,5 MERE ikke opfoert i driftsregnskabet for regnskabsaaret , og der er anvendt uoverensstemmende regnskabspraksis i 1978 og 1979 . Under disse omstaendigheder kan Retten ikke acceptere Kommissionens opfattelse , at regnskabsaarets saldo er blevet beregnet ved en korrekt anvendelse af regnskabsprincipperne .

RETSUDVIKLINGEN

Domstolens dom i Como-sagen

1.33 . Domstolen afsagde i januar 1980 en vigtig dom , der har vidtraekkende betydning for revisionen af faellesskabsmidler med hensyn til kontrollen af de faellesskabsindtaegter , der opstaar i medlemsstaterne . Domstolens dom i Como-sagen ( 9 ) kastede lys over visse aspekter vedroerende Kommissionens befoejelser til at kontrollere Faellesskabets egne indtaegter . Sagen opstod som foelge af en uoverensstemmelse mellem Kommissionen og den italienske regering for saa vidt angaar Kommissionens befoejelser til at fortsaette nogle undersoegelser i anledning af svig af saerlig alvorlig beskaffenhed i forbindelse med en retsstridig omledning til forbrug paa hjemmemarkedet af store kvantiteter importeret smoer , uden at der var erlagt landbrugsafgifter herfor . De paagaeldende forhold var paa det tidspunkt genstand for en retslig forundersoegelse i Italien , og som foelge heraf var visse dokumenter , der havde betydning for Kommissionens undersoegelser , underkastet tavhedspligt under retssagen . Endvidere bestred den italienske regering Kommissionens ret til at foretage kontrol , foer medlemsstaterne paa behoerig maade havde fastlagt de egne indtaegter .

1.34 Domstolen stadfaestede princippet om tavshedspligt under den paagaeldende retssag , men bekraeftede , at Kommissionen havde befoejelse til at undersoege bilag og forhold i samtlige led i det haendelsesforloeb , der gaar forud for tilvejebringelsen af Faellesskabernes egne indtaegter , herunder saadanne der opstaar inden fastlaeggelsestidspunktet .

Revisionsretten skal udtrykke sin tilfredshed med dette aspekt ved afgoerelsen , der boer vaere en tilskyndelse for Kommissionen til at fremme alle hensigtsmaessige undersoegelser inden for omraadet svig og uregelmaessigheder . Det boer bemaerkes , at dommen alene vedroerte Kommissionens kontrolforanstaltninger og ikke de befoejelser , som er tillagt Revisionsretten i henhold til traktaten af 1975 .

RENTEGODTGOERELSE

1.35 . I henhold til bestemmelserne for Regionalfonden for de europaeiske udviklingsfonde gives der rentegodtgoerelser i forbindelse med de laan , der ydes af Den europaeiske Investeringsbank . I reglen betaler Kommissionen til Banken det samlede godtgoerelsesbeloeb for hele laaneperioden paa det tidspunkt , hvor laanet ydes . Der gives et nedslag i det beloeb , der skal betales som en udligning for den oejeblikkelige vaerdi af de betalinger , der normalt skulle have vaeret erlagt over hele laaneperioden . Retten anmoder Kommissionen om at overveje , om ikke rentegodtgoerelser snarere boer betales aarligt , efterhaanden som de forfalder , og ikke som tilfaeldet er nu , hvor der betales faste beloeb .

DIVERSE SPOERGSMAAL

Forsinkelser i forbindelse med regnskabsafslutningen

1.36 . Der forekommer stadig betydelige forsinkelser i forbindelse med afslutningen af regnskaberne . Retten henstiller , at der goeres en yderligere kraftig indsats for , at regnskaberne kan afsluttes hurtigere . Pr . 1 . juni 1980 mangler endnu afslutningen paa foelgende regnskaber fra de forskellige sektorer :

EUGFL , garantisektionen : 1973

Socialfonden : 1973 Disse regnskaber er endnu ikke afsluttet

Den foerste europaeiske Udviklingsfond ( 1959 til 1964 ) : Disse regnskaber er endnu ikke afsluttet

Den anden europaeiske Udviklingsfond ( 1964 til 1970 ) : Disse regnskaber er endnu ikke afsluttet

Den tredje europaeiske Udviklingsfond ( 1970 til 1975 ) : Disse regnskaber er endnu ikke afsluttet

Den fjerde europaeiske Udviklingsfond ( 1976 til 1980 ) : Disse regnskaber er endnu ikke afsluttet

Mangel paa regler for regnskabsfoeringen

1.37 . Skoent der blev vedtaget en ny finansforordning den 21 . december 1977 , blev der ikke udstedt nye gennemfoerelsesbestemmelser . For oejeblikket gennemfoeres finansforordningen af 1977 ved at anvende Kommissionens forordning af 29 . juni 1975 ( 10 ) om gennemfoerelsesbestemmelser til visse bestemmelser i finansforordningen af 25 . april 1973 ( 11 ) . Den 5 . august 1980 oversendte Kommissionen forslag til nye gennemfoerelsesbestemmelser for finansforordningen af 21 . december 1977 til alle institutionerne til hoering .

1.38 . Siden den 1 . januar 1978 har budgettet og driftsregnskabet vaeret udtrykt i ERE . I 1976 forelagde Kommissionen forslag til Raadets forordning om anvendelse af den europaeiske regningsenhed ( ERE ) i de af De europaeiske Faellesskabers institutioner vedtagne retsakter . Der er ikke siden vedtaget nogen forordninger , skoent ERE blev indfoert for Faellesskabernes almindelige budget fra den 1 . januar 1978 . Siden den dato er der indfoert foreloebige bestemmelser om omregningen mellem de nationale valutaer og ERE , samt for opstillingen af regnskabet .

1.39 . Efter Rettens opfattelse er det utilfredsstillende , at der hverken er vedtaget gennemfoerelsesbestemmelser til finansforordningen eller en forordning om anvendelsen af ERE . I mangel af formelle forordninger har institutionerne vedtaget foreloebige bestemmelser .

1.40 I overensstemmelse med artikel 107 i finansforordningen ( 12 ) tager Europa-Parlamentet og Raadet hvert tredje aar denne finansforordning op til fornyet behandling paa grundlag af et forslag fra Kommissionen . I henhold til artikel 209 i EOEF-traktaten skal Raadet indhente udtalelse fra Revisionsretten om ethvert forslag til regnskabsregulativer ( 13 ) . Den naeste revision skal finde sted i 1980 . Retten henstiller , at Kommissionen samtidig med fremsaettelsen af aendringsforslag til finansforordningen ogsaa fremsaetter forslag om hensigtsmaessige reviderede gennemfoerelsesbestemmelser tillige med bestemmelser om anvendelsen af ERE paa Faellesskabernes almindelige budget .

REGNSKABSPRAKSIS

1.41 . Regnskabspraksis omfatter principper , grundlag , god regnskabsskik , regler og fremgangsmaader , man har valgt at anvende ved udarbejdelsen og forelaeggelsen af finansiel information . For at hjaelpe laeseren med at vurdere de oplysninger , regnskaberne indeholder , skal der nedenfor gives en sammenfatning af hovedtraekkene i den regnskabspraksis , der er fulgt ved udarbejdelsen af Faellesskabernes regnskaber . Kapitel 2 indeholder bemaerkninger om visse former for regnskabspraksis .

Egne indtaegter

1.42 . Egne indtaegter og finansielle bidrag er opfoert i regnskabet paa grundlag af de beloeb , som i aarets loeb faktisk er krediteret de konti , der i Kommissionens navn er oprettet hos de paagaeldende nationale myndigheder ( se endv . punkt 3.18 ) .

1.43 . Forskellen mellem paa den ene side egne indtaegter fra mervaerdiafgiften og de i budgettet opfoerte finansielle bidrag og paa den anden side det faktiske beloeb , der skal modtages hvert aar , beregnes pr . den 1 . juli det foelgende aar . Forskellen opfoeres herefter som en reguleringspostering i et tillaegbudget for det paagaeldende aar .

Andre indtaegter

1.44 . Andre indtaegter er opfoert paa grundlag af de i aarets loeb faktisk modtagne beloeb .

Omregning til ERE

1.45 . Egne indtaegter og finansielle bidrag omregnes til ERE efter dagskursen paa forfaldsdagen . Andre indtaegts - og udgiftsposter er omregnet efter en standardkurs for den maaned , som de vedroerer . Kursgevinst og -tab er opfoert under artikel 951 " Kursgevinster " ( 14 ) .

Forpligtelser

1.46 . Forpligtelser opfoeres i regnskabet paa grundlag af de indtil den 31 . december indgaaede forpligtelser ( 14 ) .

Betalinger

1.47 . Betalinger for et givet regnskabsaar opfoeres paa grundlag af de beloeb , for hvilke betalingsordrer var finansinspektoeren i haende senest den 31 . december , og som er betalt af regnskabsfoereren senest den foelgende 15 . januar ( 14 ) ( 15 ) .

Statusopgoerelse

1.48 . Se kapitel 2 .

BERETNINGER OG UDTALELSER FRA RETTEN I AARETS LOEB

1.49 . a ) Retten har offentliggjort foelgende saerberetninger og udtalelser i aaret fra den 1 . december 1979 til den 30 . november 1980 .

EFT nr . C 84 af 3 . 4 . 1980

Udtalelse om et forslag til forordning om aendring af finansforordningen af 21 . december 1977 og om forslag eller udkast til aendring af dertil knyttede tekster .

EFT nr . C 165 af 5 . 7 . 1980

Udtalelse om forslag til Raadets forordning om de monetaere udligningsbeloeb

Udtalelse om forslag til Raadets forordning om regningsenhedens vaerdi og de omregningskurser , der skal anvendes inden for den faelles landbrugspolitik

EFT nr . C 233 af 11 . 9 . 1980

Udtalelse om forslag til Raadets forordning om aendring af Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1172/76 af 17 . maj 1976 om indfoerelse af en finansieringsordning .

Udtalelese om forslag til Raadets forordning om indfoerelse af supplerende foranstaltninger til fordel for Det forenede Kongerige

EFT nr . C 258 af 6 . 10 . 1980

Saerberetning vedroerende forskellige foranstaltninger i forbindelse med forvaltningen af EUGFL , garantisektionen .

b ) Retten har vedtaget foelgende endnu ikke offentliggjorte beretninger , m.m . , i aaret fra den 1 . december 1979 til den 30 . november 1980 :

Udtalelse om forslag til Raadets forordning om almindelige regler for levering af andre varer end korn , skummetmaelkspulver og butteroil som foedevarehjaelp til visse udviklingslande og til visse specialiserede organisationer .

Saerberetning om Faellesskabets foedevarehjaelp .

Saerberetning angaaende anskaffelse af og kontrol med kontorartikler og - udstyr m . v . i institutionerne under De europaeiske Faellesskaber .

Bemaerkninger om dens foerste finansielle redegoerelse for De europaeiske Faellesskabers datacenter .

Saerberetning om anvendelsen af Raadets direktiv nr . 75/268 om landbrug i bjergomraader og i visse ugunstigt stillede omraader .

( 1 ) Som aendret ved forordning nr . 1252/79 af 25 . 6 . 1979 ; EFT nr . L 160 af 28 . 6 . 1979 , s . 1 .

( 2 ) Artikel 73 i finansforordningen ; EFT nr . L 356 af 31 . 12 . 1977 , s . 18 .

( 3 ) Artikel 91 , stk . 2 , i finansforordningen som aendret ved forordning nr . 1252/79 ; EFT nr . L 160 af 28 . 6 . 1979 , s . 2 .

( 4 ) EFT nr . L 356 af 31 . 12 . 1977 , s . 9 .

( 5 ) EFT nr . L 356 af 31 . 12 . 1977 , s . 4 .

( 6 ) Artikel 1 i finansforordningen ; EFT nr . L 356 af 31 . 12 . 1977 , s . 2 .

( 7 ) KOM(80 ) 233 .

( 8 ) KOM(80 ) 565 FR .

( 9 ) Dom af 10 . januar 1980 , sag 267/78 , Kommissionen mod Den italienske Republik .

( 10 ) EFT nr . L 170 af 1 . 7 . 1975 , s . 1 .

( 11 ) EFT nr . L 116 af 1 . 5 . 1973 , s . 1 .

( 12 ) EFT nr . L 356 af 31 . 12 . 1977 , s . 27 .

( 13 ) Finansforordninger ( o.a . ) .

( 14 ) For EUGFL , garantisektionen , gaelder dog saerlige bestemmelser .

( 15 ) Finansforordningen , EFT nr . L 356 af 31 . 12 . 1977 , s . 1 .

KAPITEL 2 - PROBLEMER I FORBINDELSE MED REGNSKABSOPSTILLINGEN

INDHOLDSOVERSIGT

* Punkt *

Oversigt over de vigtigste bemaerkninger * 2.0 *

Undersoegelse af Kommissionens regnskabs - og kontrolsystemer * 2.1 og 2.2 *

Konstatering af institutionernes situation vedroerende aktiver og passiver * 2.3 til 2.11 *

Regnskabernes udformning * 2.12 til 2.18 *

Forklarende noter til regnskaberne * 2.15 til 2.17 *

Et sammenfattet driftsregnskab for Faellesskaberne * 2.18 *

Konklusion * 2.19 *

Oversigt over de vigtigste bemaerkninger

* Punkt *

2.0 De vigtigste bemaerkninger i dette kapitel er : * *

a ) Statusregnskabet , der foeres af Kommissionen , og Faellesskabernes status , der udarbejdes af Kommissionen , opfylder stadig ikke de krav , der er fastlagt i de relevante forskrifter * 2.3 til 2.11 *

b ) Statusposten " fremfoerte bevillinger " er et udtryk for et begreb , der vedroerer budgetregnskabsfoeringen ; naar den skal medtages i status , maa den opdeles i passivkategorier * 2.8 *

c ) Det overskudselement , der indgaar i de fremfoerte bevillingsbeloeb , boer reduceres vaesentligt , i det omfang det bibeholdes , maa der imidlertid gives oplysning om dets tilstedevaerelse * 2.9 og 2.10 *

d ) Forklarende noter boer vedfoejes regnskaberne for at forklare de grundlaeggende regnskabskonventioner og for at give yderligere oplysninger , som ikke findes i status eller driftsregnskabet * 2.12 til 2.17 *

e ) Et sammenfattet konsolideret driftsregnskab , der forelaegges sammen med en sammenfattet konsolideret status og forklarende noter , ville give langt stoerre indsigt i Faellesskabernes oekonomiske forhold . Et eksempel paa et saadant driftsregnskab er vedfoejet * 2.12 til 2.14 og 2.18 *

f ) Revisionsretten kan ikke erklaere sig overbevist om , at Faellesskabernes status pr . 31 . december 1979 giver et fyldestgoerende billede af Faellesskabernes aktiver og passiver pr . denne dato , saaledes som det er paabudt i de relevante finansforordninger * 2.19 *

UNDERSOEGELSE AF KOMMISSIONENS REGNSKABS - OG KONTROLSYSTEMER

2.1 . I Rettens to foerste funktionsaar undersoegte Rettens tjenestegrene for de forskellige arbejdsomraadet regnskabs - og kontrolsystemerne i de institutioner , der er underkastet revision .

Systemundersoegelse er et baerende element i den fremgangsmaade , som Retten i princippet har valgt at anvende i revisionsarbejdet . Denne fremgangsmaade er baseret paa den tanke , at den interne administration boer vaere selvkontrollerende , og derfor er det noedvendigt , at revisoren identificerer og vurderer alle elementer , der indgaar i den interne forvaltning , og som omfatter anvisning , bogfoering og revision af oekonomiske transaktioner .

Undersoegelsen af hvert arbejdsomraade i de forloebne to aar har noedvendigvis vaeret selektiv ; omfanget af revisionens behandling af systemerne , isaer regnskabssystemerne og regnskabsbilagene , har vaeret afhaengig af de til raadighed staaende revisionsressourcer .

For saa vidt angaar statusregnskaberne blev systemet undersoegt , og en beskrivelse blev udarbejdet paa Rettens vegne i 1978 .

Budgetteringen og budgetregnskaberne er blevet undersoegt i et vist omfang i de to foerste aar efter Rettens oprettelse af de revisionsafdelinger , under hvilke hvert arbejdsomraade sorterer .

2.2 . Ved slutningen af 1979 besluttede Retten , at resultaterne af undersoegelserne inden for hvert arbejdsomraade skulle sammenfattes og suppleres . Formaalet var stort set at tilvejebringe et grundlag for Rettens fremtidige arbejde inden for alle omraader . Der blev oprettet en saerlig gruppe til at gennemfoere denne revisionsundersoegelse . Arbejdet blev paabegyndt i januar 1980 og vil blive afsluttet senere paa aaret .

Undersoegelsen er stadig i gang , medens disse bemaerkninger til regnskaberne for 1979 skrives , og Retten fremkommer derfor ikke med generelle bemaerkninger til systemerne og de dermed forbundne kontrolforhold i denne aarsberetning .

KONSTATERING AF INSTITUTIONERNES SITUATION VEDROERENDE AKTIVER OG PASSIVER

2.3 . I aarsberetningen for 1978 beskrev Retten i detaljer de bestemmelser , der er fastlagt i finansforordningen og gennemfoerelsesbestemmelserne for statusregnskabet og status .

Efter en undersoegelse af Kommissionens statusregnskab og Faellesskabernes status , saaledes som de var udarbejdet af Kommissionen , konkluderede Retten , at de ikke opfyldte de krav , der er fastlagt i forordningerne , nemlig at statusregnskaberne skulle muliggoere en konstatering af institutionernes aktiver og passiver , og at Faellesskabernes aktiver og passiver skulle fremgaa af deres status . Det blev konstateret , at Kommissionens statusregnskaber " ikke er afpasset de i forordningerne foreskrevne formaal , men hovedsagelig tjener til at vise pengebevaegelser " . Denne praksis har to foelger : " Status indeholder mange poster , som hverken repraesenterer aktiver eller passiver " , og " i statusregnskabet goeres overhovedet ikke rede for visse af Faellesskabernes aktiver og passiver , som derfor ikke findes i status " .

Kommissionen svarede , at den var rede til at efterkomme Revisionsrettens anmodning under forudsaetning af en grundig undersoegelse af de interne organisationsproblemer og muligvis behovet for personale .

2.4 . Retten konstaterer med tilfredshed , at der paa dette omraade er sket visse forbedringer :

- faste aktiver fremgaar af status ( men kun Kommissionens ) ,

- laan til vandrende arbejdstagere fremgaar nu af status ( selv om skyldige afdrag vedroerende disse laan ukorrekt er medtaget under laan i stedet for at opfoere dem som " kapital " ) .

Rettens kommentar til Kommissionens svar paa punkt 2.4

Den aendrede version af den konsoliderede status , som Kommissionen offentliggjorde i oktober 1980 , viser Revisionsrettens faste aktiver ud over Kommissionens . Retten beklager , at det samme ikke kunne goeres for de andre institutioner .

2.5 . Disse forbedringer er imidlertid for smaa til at give statusregnskaberne og status den egenskab , der kraeves ifoelge forordningerne . Der er stadig meget at goere , for eksempel :

- Aktiverne i status indeholder stadig poster opfoert paa versurkonti ( dvs . udgifter for det paagaeldende aar , der ikke er konteret og derfor bogfoert som et aktiv ) . En stoerre post af denne art i indevaerende aars status er en udgift paa 203,5 MERE i 1979 til EUGFL fremfoert via status til kontering i 1980 paa driftsregnskabet . ( Alle bevillinger for 1979 var udnyttet , og da yderligere betalinger fandt sted ud over budgetloftet , maatte de derfor debiteres status , se kapitlerne 1 og 4 ) . I punkt 11.7 i aarsberetningen for 1978 kritiserede Retten denne praksis , hvor statusregnskabet benyttes til omgaaelse af kontrollen , i dette tilfaelde princippet om etaarige regnskaber , i budgetregnskabssystemet .

- Tilgodehavende og skyldige beloeb bogfoeres stadig ikke systematisk . De erholdelige beloeb for mervaerdiafgift regnskabsfoeres ikke i statusregnskabet som en post for saerlige tilgodehavender , og derfor fremgaar de ikke af status som et aktiv .

- Vaerdien af visse lagre medtages stadig ikke ( f . eks . lagre af papirvarer og officielle publikationer ) .

I tidsrummet fra november 1979 til juli 1980 har Retten ikke haft indgaaende samraad med Kommissionen om disse og andre regnskabsforhold . Men naar den i punkterne 2.1 og 2.2 omtalte undersoegelse af systemerne er afsluttet , foeler Retten sig overbevist om , at den vil kunne bistaa Kommissionen med saadanne sager .

Rettens kommentar til Kommissionens svar paa punkt 2.5

Retten anser , at alene Kommissionen er ansvarlig for sine egne regnskabssystemer og derfor for at indfoere aendringer heri . Det er overfloedigt at bemaerke , at Retten , hvis den var blevet hoert af Kommissionen i forbindelse med saadanne aendringer i 1979 , ville have bistaaet den .

For saa vidt angaar det udgiftsbeloeb paa 203,5 MERE , som skoent det blev afholdt i 1979 , ikke er indeholdt i regnskabsaarets samlede udgifter men blev fremfoert til 1980 via status , oensker Retten at understrege , at uanset bemaerkninger i naervaerende beretnings punkt 1.29 og 4.14 til 4.18 , henviser denne specielle bemaerkning til formen for de oplysninger , der gives i regnskabet og ikke til det i de budgetmaessige forskrifter hjemlede krav . I den paagaeldende sag mener Retten , at en faktisk udgift , der opstod i loebet af regnskabsaaret , fejlagtigt blev posteret som et aktiv ved udgangen af samme regnskabsaar .

Retten bemaerker ligeledes , at Kommissionen i sit svar forveksler afslutning af versurkontiene med fremlaeggelse af tal i status , som snarere er resultatet af vurderinger end af regnskabsposteringer . Der er tale om to adskilte problemer , som begge har den virkning at rejse tvivl om , hvorvidt den interne kontrol og den oekonomiske forvaltning er hensigtsmaessig .

Forvaltningen af visse lagre er ikke afhaengig af aendringer i finansforordningen .

Der kunne opnaas kendskab til stoerrelsen og vaerdien af lagre ved en fornuftig anvendelse af databehandling , uden at det medfoerer en urimelig ekstra arbejdsbyrde , og uden at den kraever aendring af finansforordningen , hvis gennemfoerelsesbestemmelser hjemler , at der skal foeres lagerkonti ( artikel 76 , stk . 3 ) ( 1 ) .

2.6 For oejeblikket vil Retten gerne henlede opmaerksomheden paa endnu et vigtigt element , der indgaar i status , nemlig kreditposten " fremfoerte bevillinger " , som udgoer ca . 50 % af den samlede balancesum paa 4,6 mia ERE . Posten fremfoerte bevillinger svarer egentlig til :

- forpligtelser vedroerende ikke-opdelte bevillinger ,

- visse ikke-opdelte bevillinger , hvor der ikke er indgaaet forpligtelser ved aarets slutning , og

- ikke anvendte betalingsbevillinger fra opdelte bevillinger .

Disse poster konteres det paagaeldende aars driftsregnskab og opfoeres som et passiv i status . Betalinger , der foretages i loebet af det foelgende aar vedroerende disse poster , konteres denne statuskonto . Hvis der ved det paagaeldende aars slutning henstaar poster paa denne konto , bortfalder de og opfoeres som indtaegt .

2.7 . For fuldt ud at kunne forstaa denne statuskonto , der er underkastet bestemmelserne i artikel 6 i finansforordningen , er det noedvendigt at goere sig klart , at den er en vaesentlig undtagelse fra det i artikel 5 fastsatte princip , nemlig at indtaegter og udgifter skal regnskabsfoeres paa et kasseindbetalings-/kasseudbetalingsgrundlag . Den eneste anden undtagelse findes i selve artikel 5 , sidste stykke , der vedroerer udgifter , der afholdes efter den 31 . december men ikke senere end den 15 . januar , forudsat at denne udgift er anvist og er kommet finansinspektoeren i haende senest den 31 . december ( forfaldne betalinger ) .

Bortset fra sidstnaevnte post er fremfoerte bevillinger som anfoert i punkt 2.6 den eneste post paa et ikke-kassegrundlag , der anerkendes af regnskabssystemet , saaledes som det er defineret ved gaeldende forskrifter . Andre periodeafgraensingsposter er i princippet udelukket og fremgaar derfor ikke af status , selv om der kan vaere undtagelser , f.eks . indtaegter , der hidroever fra den tredje revision af budgettet i 1979 ( fremgaar af status pr . 31 . december 1979 under " medlemsstaterne " og beloeber sig til 397 MERE ; se punkt 3.18 ) .

2.8 . Posten forfaldne betalinger udgoer ikke noget problem m . h . t . optagelse i status . Man kunne forvente , at den svarer til faktiske kortfristede gaeldsforpligtelser . Posten fremfoerte bevillinger er imidlertid mere kompliceret for saa vidt angaar optagelse i status . Det skyldes hovedsagelig , at den afledes direkte fra budgetregnskab * met , og derfor er den ikke automatisk et passiv , saaledes som det kraeves for at kunne optages i status . Til brug for status boer denne post i princippet analyseres ved aarets slutning og opdeles i foelgende tre almindelige passivkategorier samt en fjerde i henhold til budgetpraksis :

1 . bestaaende bevillinger vedroerende poster , hvor kontraktens betingelser er opfyldt ( kreditorer ) ,

2 . bestaaende bevillinger vedroerende poster , hvor kontrakten er indgaaet men endnu ikke opfyldt ( forpligtelser ) ,

3 . bevillinger for hvilke der endnu ikke er indgaaet retsligt bindende forpligtelser over for tredjemand , men hvor det med rimelighed kan antages , at bevillingerne vil blive anvendt i det foelgende regnskabsaar ( eventualforpligtelser ) , og

4 . fremfoerte bevillinger for hvilke en retrospektiv analyse ( se punkt 2.9 nedenfor ) viser , at betydelige beloeb ikke vil vaere anvendt ved udgangen af deres gyldighedsperiode ( overskud ) .

Kategorierne 1 og 2 er i princippet lette at udskille , baade indbyrdes og i forhold til de to andre kategorier . For at skelne mellem kategori tre og fire vil det imidlertid ikke vaere tilstraekkeligt blot at se paa de enkelte transaktioner ; der maa foretages en samlet vurdering af det beloeb , der vil vaere disponibelt efter den faktiske anvendelse af de fremfoerte bevillinger . Denne vurdering boer baseres paa historiske data og paa de oplysninger , der er tilgaengelige , naar status udarbejdes .

2.9 . For saa vidt angaar den del af de fremfoerte bevillinger , som ikke anvendes i det foelgende regnskabsaar , har Retten foretaget en analyse omfattende de sidste seks aar .

Tabel 1 - Analyse af bortfald af bevillinger fremfoert til det foelgende regnskabsaar ( alle institutioner )

* I alt fremfoert til det foelgende regnskabsaar MERE * Hvoraf vedroerer det foregaaende aar MERE * Saldo MERE * Hvoraf bortfaldet i efterfoelgende aar MERE * % bortfaldet *

1973 * 1 980 * 748 * 1 232 * 91 * 7 *

1974 * 2 323 * 634 * 1 689 * 29 * 2 *

1975 * 2 124 * 886 * 1 238 * 291 * 24 *

1976 * 2 827 * 801 * 2 026 * 455 * 22 *

1977 * 2 565 * 894 * 1 671 * * *

omvurderet * 2 007 * 759 * 1 248 * 167 * 13 *

1978 * 2 129 * 601 * 1 528 * 199 ( 1 ) * 13 *

( 1 ) Dette beloeb fordeler sig som foelger :

* MERE *

Kommissionen * 185 *

Andre institutioner * 6 *

Bortfald som foelge af omvurderingen af ERE pr . 1 . 1 . 1978 * 8 *

* 199 *

Denne tabel viser , at der ved udgangen af hvert regnskabsaar fremfoeres bevillinger , der stadig ikke * il vaere anvendt ved udgangen af naeste regnskabsaar .

Rettens kommentar til Kommissionens svar paa punkt 2.6 til 2.9

Det er Rettens synspunkt , som udtrykt ovenfor , at status ved regnskabsaarets udgang skal registrere de faktiske forhold . Faellesskabets passiver boer derfor inddeles i kategorier efter deres art og ikke blot efter deres behandling i henhold til de budgetmaessige forskrifter . I denne henseende er det forkert at sige , at finansforordningens artikel 5 og 6 fastsaetter , at samtlige fremfoerte bevillinger opfoeres som saadan paa passivsiden . Det anfoeres yderligere i Kommissionens svar , at den af Retten foreslaaede fremgangsmaade ville vaere inkonsekvent , fordi den ikke kan forenes med begrundelserne for ansoegningerne om ikke-automatiske fremfoersler . Retten oensker i denne forbindelse at understrege , at bortfald af Kommissionens bevillinger fra ikke-automatiske fremfoersler for regnskabsaaret 1978 androg 4.3 MERE ultimo 1979 , eller 2 % af samtlige bortfaldne bevillinger til betalinger ( 185 MERE ) . Retten kan derfor i praksis ikke se nogen inkonsekvens mellem analysen af de bevillinger , der skal fremfoeres , og begrundelserne for anmodningerne om ikke-automatiske fremfoersler . Retten er af den opfattelse , at Kommissionen for fremtiden skal vaere mere opmaerksom paa de resterende 98 % , dvs . bortfald af automatiske fremfoersler . Den analyse , der er noedvendig for at opfoere disse bevillinger adskilt paa passivsiden i status , vil med tiden medfoere , at denne kategori , som skyldes et forkert udformet budgetsystem , udgaar .

2.10 . Der kan her fremsaettes to bemaerkninger vedroerende disse fremfoerte ikke anvendte bevillinger . For det foerste at en saadan hoej procent af fremfoerte ikke anvendte bevillinger skaber tvivl om den oekonomiske forvaltningseffektivitet . ( Man maa betvivle proceduren vedroerende fordeling af bevillingerne , hvis bevillingerne ikke anvendes som antaget ; og behandlingen af fremfoerte bevillinger ved aarets slutning maa ligeledes anses for mangelfuld ) . For det andet boer det i den givne situation fremgaa af status , at en del af de fremfoerte bevillinger i sidste ende ikke vil blive anvendt .

Rettens kommentar til Kommissionens svar paa punkt 2.10

Retten finder det paakraevet at paapege , at dens kommentar vedroerer bevillinger , der er fremfoert til det foelgende regnskabsaar , hvorimod Kommissionens svar vedroerer bevillinger , der er fremfoert fra det foregaaende aar .

2.11 . Retten understreger paa ny , at en dybtgaaende indsats er paakraevet for at bringe statusregnskaberne og status i overensstemmelse med de forskriftsmaessige krav . De ovenfor fremsatte bemaerkninger er baseret paa de eksisterende forskrifter , og Retten skal afholde sig fra at kommentere disse forskrifter , idet den afventer den undersoegelse af systemerne , der er omtalt i punkt 2.1 og 2.2 , samt den forestaaende revision af finansforordningen .

Rettens kommentar til Kommissionens svar paa punkt 2.11

Det er Rettens opfattelse , at Kommissionen omgaaende kunne forbedre udformningen af de finansielle oplysninger ( i modsaetning til regnskabssystemerne , som kun behandles indirekte i dette kapitel ) , uden at dette medfoerer en uoverkommelig arbejdsbyrde , og uden at det kraever aendringer i forskrifterne . Det afhaenger i hoej grad af et forbedret samarbejde mellem Kommissionens forskellige afdelinger .

REGNSKABERNES UDFORMNING

2.12 . I aarsberetningen for 1978 gav . Retten udtryk for , at Faellesskabernes offentliggjorte regnskaber ikke saetter laeseren i stand til at faa et klart indblik i Faellesskabernes forhold . Retten bemaerkede , at regnskabet manglede en forklaring paa de anvendte regnskabsprincipper og andre forklarende noter , som var noedvendige for en fuld forstaaelse af de anfoerte tal . Retten bemaerkede endvidere , at det ogsaa ville vaere oplysende og i overensstemmelse med almindeligt anerkendte regnskabsprincipper , hvis regnskaberne viste de tilsvarende tal fra det foregaaende aar med forklarende noter i de tilfaelde , hvor grundlaget for tallene var aendret .

2.13 . Retten fremsatte disse bemaerkninger til Faellesskabernes offentliggjorte regnskaber , fordi den var interesseret i det helhedsbillede af Faellesskabernes finansielle forhold , som fremgik af driftsregnskabet og status . Under hensyntagen til driftsregnskabets omfangsrige detaljerede og indviklede udformning , saaledes som det for oejeblikket fremlaegges af Kommissionen , bemaerkede Retten , at det ville vaere saerdeles oenskeligt at fremkomme med et sammenfattet konsolideret driftsregnskab for Faellesskaberne , der viste en relevant opdeling af indtaegter og udgifter .

2.14 . Retten henstiller paa ny , at der udarbejdes forklarende noter og et sammenfattet konsolideret driftsregnskab . Sammen med en sammenfattet konsolideret statusopgoerelse ville disse udgoere et aarsregnskab , som - naar det indeholdt tallene fra det foregaaende aar - ville saette laeseren i stand * at danne sig et mere umiddelbart samlet billede af Faellesskabernes finansielle forhold , dvs . aarets indtaegter og udgifter og den oekonomiske stilling ved aarets slutning .

Retten laegger stor vaegt paa , at de mennesker , som har et berettiget oenske om at blive informeret globalt , kan faa en reel oversigt ud fra regnskabet , og derfor anser Retten det for nyttigt at gaa i detaljer i naervaerende aarsberetning med hensyn til disse to vigtige faktorer . For saa vidt angaar de forklarende noter har Kommissionen overhovedet ikke reageret paa de sidste aar fremsatte bemaerkninger . For saa vidt angaar et sammenfattet konsolideret driftsregnskab er der blevet tilfoejet en tabel i driftsregnskabet , der viser en rekapitulation af afsnit 1 og 2 , der adderer de samlede beloeb pr . institution pr . kapitel i disse afsnit .

Forklarende noter til regnskaberne

2.15 . Egentlig findes der to typer forklarende noter : noter der forklarer de til grund liggende regnskabsprincipper for udarbejdelse af det paagaeldende regnskab , samt finansielle noter der giver supplerende finansielle oplysninger , som ikke er indhold i status eller i driftsregnskabet . Disse to typer noter omtales i henholdsvis punkt 2.16 og 2.17 .

2.16 . Forklarende noter til de til grund liggende regnskabsprincipper er af saerlig betydning for laeserens mulighed for at faa en god forstaaelse af Faellesskabernes regnskaber , da de er baseret paa de i finansforordningen fastsatte bestemmelser , som indeholder en del temmelig specielle begreber , og definitioner . For eksempel boer den uvidende laeser , der er vant til at laese regnskaber , der er udarbejdet i overensstemmelse med almindeligt anerkendte regnskabsprincipper , goeres opmaerksom paa de specielle begreber , der ligger til grund for beregningen af indtaegter og udgifter , som forklaret i punkt 2.7 . Disse paavirker i hoej grad de i status indeholdte tal samt beregningen af overskud/underskud . Andre eksempler er :

- Faste aktiver : laeseren skal oplyses om , at det i status opfoerte beloeb udgoer akkumulerede historiske omkostninger for faste aktiver , der ejes af Kommissionen pr . 31 . december 1979 .

- Kapital : det boer forklares , at denne post i dette tilfaelde er udgifter konteret i tidligere aar til koeb af faste aktiver .

- Forfaldne betalinger : denne post vil kun kunne forstaas , hvis den i sidste stykke i artikel 5 i finansforordningen fastsatte bestemmelse anfoeres ( se punkt 2.7 ) .

- Valutakursforskelle : det boer oplyses , paa hvilket grundlag de forskellige valutater omregnes til ERE baade for driftsregnskabs - og statusposter . Dette er isaer vigtigt , hvor det drejer sig om Faellesskabernes status pr . 31 . december 1979 , fordi tallene her er baseret paa kurserne pr . 1 . december 1979 ( med undtagelse af tallene for Revisionsretten , der opfoeres i sammenfatningen til kurser pr . 31 . december 1979 ) . I aarsberetningen for regnskabsaaret 1978 fremhaevede Revisionsretten , at den misbilliger denne praksis . Selv om det af interne driftsmaessige aarsager kan vaere bekvemt at anvende maanedlige valutakurser til valutaomregninger i regnskabssystemet , boer dette ikke medfoere forelaeggelse af Faellesskabernes aktiver og passiver pr . 31 . december paa grundlag af valutakurser pr . 1 . december . En aendring af systemet , saaledes at valutakurserne blev aendret paa aarets sidste dag , synes ikke at frembyde stoerre tekniske vanskeligheder , fordi denne omregning foretages den 1 . januar i det foelgende aar .

Rettens kommentar til Kommissionens svar paa punkt 2.16

Efter Rettens opfattelse er der ikke nogen vaesentlig forskel mellem de kurser , der anvendes til afslutningsbalancen for et regnskabsaar og aabningsbalancen for det foelgende regnskabsaar . Disse kurser er kun adskilt af et teoretisk tidsrum , som bortset fra under saerlige omstaendigheder ( aendringer i den valuta regnskaberne er udtrykt i ) ikke vil betyde aendringer i den finansielle stilling ; status kan derfor opstilles ved hjaelp af kurserne pr . den foerste dag i det foelgende regnskabsaar .

For saa vidt angaar den paastand at anvendelse af kursen pr . den sidste dag i aaret vil give anledning til overskridelser , forveksler Kommissionen omregning af den finansielle stilling ved aarets udgang med omregning af de i loebet af den sidste maaned i aaret foretagne budgettransaktioner .

2.17 . Noter med yderligere finansielle oplysninger , som ikke kan anfoeres i status eller driftsregnskabet , men som stadig er paakraevede for at faa et fyldestgoerende indblik i Faellesskabernes finansielle forhold , forekommer i oejeblikket intetsteds i de offentliggjorte regnskaber . Foelgende eksempler viser hvilke yderligere oplysninger , der kan gives :

- Risikoen for tab paa interventionslagre : en udgiftskategori i forbindelse med den faelles landbrugspolitik opstaar , hvor Faellesskaberne refunderer medlemsstaterne de tab , der opstaar ved salg af varer fra de interventionslagre , som medlemsstaterne ligger inde med . Ved aarets slutning findes der store interventionslagre , og de vil hoejst sandsynligt give vaesentlige tab i det/de kommende aar . For at give et passende indblik i Faellesskabernes finansielle forhold paa dette tidspunkt er det noedvendigt paa en eller anden maade at anfoere de paagaeldende beloeb , for saa vidt ikke alle tabene er afskrevet .

- En analyse af vigtige statusposter : indfoerelse af forklarende noter til regnskaberne ville ogsaa have den fordel , at visse detaljer , f . eks . en specifikation , kunne flyttes fra selve status til de forklarende noter , hvorved det almindelige overblik forbedres , uden at de noedvendige detaljer gaar tabt .

- Forpligtelser vedroerende fleraarige kontrakter : Faellesskaberne har fleraarige kontrakter . Anslaaede forpligtelser for disse kontrakter er specificeret i budgettet . Bortset fra det loebende aar er der imidlertid ingen oplysninger om det samlede beloeb for disse forpligtelser . Det ville vaere nyttigt for laeseren af regnskaberne , hvis man i en note anfoerte det forventede forpligtelsesbeloeb .

- Garantier afgivet over for tredjemand : Faellesskaberne stiller garantier for laan ydet af banker og regeringer og modtager paa den anden side garantier stillet af medlemsstaterne og andre regeringer . For at faa et fuldstaendigt overblik over Faellesskabernes finansielle situation vil det vaere noedvendigt at angive garantiernes samlede omfang .

- Eventuelle fremtidige tab paa pensionsrettigheder : retten til pension erhverves over en relativ lang periode ved , at Faellesskaberne tilbageholder en fast procentdel af loensummen , hvortil kommer en indbetaling principielt paa to gange dette beloeb foretaget af Faellesskaberne , uden at der dog oprettes et fond . Under forudsaetning af en vis personaleudvidelse i aarenes loeb er det muligt , at der opstaar et betydeligt underskud eller overskud , naar man ser paa forholdet mellem de beloeb , der er opfoert til pensioner , og de beloeb , der skal betales . Dette ville for eksempel vaere tilfaeldet , hvis antallet af ansatte i Faellesskaberne stabiliseredes efter en periode med stigninger . Hvis der i begyndelsen er tilstraekkelige midler , behoever dette ikke at vaere tilfaeldet senere hen . Det boer overvejes at foretage en beregning af den mulige forpligtelse paa et aktuarmaessigt grundlag , og hvis den viser sig at vaere af vaesentlig betydning , boer dette oplyses .

Rettens kommentar til Kommissionens svar paa punkt 2.17

Selve forekomsten af interventionslagre medfoerer en potentiel udgift for efterfoelgende faellesskabsbudgetter som foelge af Faellesskabets pligt til at finansiere forskellen mellem lager - og salgsvaerdien . Retten mener , at regnskabet til laeserens oplysning boer tage hensyn til denne potentielle udgift i de forklarende noter . Da Kommissionen udarbejder budgetforslag paa dette omraade , raader den over det noedvendige materiale .

For saa vidt angaar pensionsordningen er det netop , fordi der ikke eksisterer nogen fond , og fordi der ikke i regnskabsoejemed foretages nogen vaerdiansaettelse af de erhvervede rettigheder , at en vurdering af ordningens fremtidige udvikling er paakraevet . Og hvis denne vurdering skulle paavise alvorlige foelger for Faellesskabet paa mellemlang eller lang sigt , vil det vaere noedvendigt at anfoere dette i regnskaberne , for at de ansvarlige betids kan blive klar over det .

Et sammenfattet driftsregnskab for Faellesskaberne

2.18 . I betragtning af det i sidste aarsberetning fremsatte forslag om at udarbejde et sammenfattet konsolideret driftsregnskab og under hensyntagen til de mange opfordringer om stoerre " gennemsigtighed " , dvs . stoerre indblik i Faellesskabernes finansielle forhold ved hjaelp af regnskaberne , har Retten skoennet , at det ville vaere nyttigt som eksempel at udarbejde en saadan oversigt , som den finder kunne give et saadant indblik i Faellesskabernes finansielle transaktioner i loebet af et regnskabsaar .

Oversigten er baseret paa de tal , der findes i de nuvaerende regnskaber , som er offentliggjort af Kommissionen den 1 . juni 1980 . Den kendsgerning , at disse tal benyttes , betyder ikke , at Retten har godkendt dem .

Det skal ogsaa understreges , at den her viste form ikke er den eneste mulige , og Retten vil heller ikke foregive , at det er den bedste .

Retten oensker blot paa praktisk vis at bidrage til diskussionen om regnskabernes " gennemsigtighed " og overlader det til laeseren at bedoemme , hvorvidt en saadan oversigt bidrager til et bedre indblik i Faellesskabernes finansielle forhold ( se tabel 2 ) .

KONKLUSION

2.19 . Under hensyntagen til de principielle spoergsmaal , der er rejst vedroerende regnskabsaflaeggelse og regnskabsberetninger og de fremskridt , der er sket for at forbedre disse forhold , har Retten , selv om den forstaar Kommissionens vanskeligheder i saa henseende , endnu ikke kunnet foele sig overbevist om , at Faellesskabernes status pr . 31 . december 1979 - en sammenfattet version heraf er vedfoejet ( tabel 3 ) - paa fyldestgoerende maade viser aktiver og passiver , saaledes som det er paabudt i de relevante finansforordninger . Det er Rettens haab , at der i naer fremtid vil kunne ske betydelige forbedringer vedroerende Kommissionens regnskabsaflaeggelse og regnskabsberetninger efter de retningslinjer , der er anfoert i denne og i tidligere aarsberetninger .

Rettens kommentar til Kommissionens svar paa punkt 2.19

Retten bekraefter paa ny , efter at have overvejet de aendrede driftsregnskaber og statusopgoerelser vedroerende gennemfoerelsen af budgettet for regnskabsaaret 1979 , de konklusioner , den drog vedroerende de dokumenter , der blev forelagt den den 1 . juni 1980 i overensstemmelse med artikel 17 i finansforordningen af 21 . december 1977 ( 2 ) .

Tabel 2 - Konsolideret driftsregnskab for De europaeiske Faellesskaber pr . 31 . december 1979

* ( I 1 000 ERE ) *

* 1979 Budget ( 1 ) * 1979 Faktisk * 1978 Faktisk *

Indtaegter * * * *

Egne indtaegter * 11 950 863 * 12 070 305 * 6 674 219 *

Bidrag * 2 310 570 * 2 312 988 * 5 340 297 *

Egenindtaegter * 149 943 * 172 749 * 162 150 *

Bidrag fra EKSF - afgifter * 5 000 * 5 000 * 5 000 *

Overfoersel af fremfoerte bevillinger * 30 000 * - * - *

Tidligere aars overskud * 41 618 * 41 618 * - *

* 14 487 994 * 14 602 660 * 12 181 666 *

Udgifter paa afsnit * * * *

1 . Personale * 581 759 * 536 014 * 473 942 *

2 . Driftsudgifter * 239 211 * 237 868 * 213 563 *

3 . Saerlige opgaver * 305 183 * 334 305 * 334 672 *

4 . Refusion til medlemsstater * 721 130 * 721 130 * 668 763 ( 2 ) *

5 . Social - og regionalfond , inkl . EMS * 1 006 500 * 1 278 373 * 1 067 539 *

6 . - 7 . * EUGFL - garanti * 10 384 100 * 10 387 088 * 8 679 251 ( 2 ) *

8 . EUGFL - udvikling og fiskeri * 355 600 * 342 389 * 444 500 *

9 . Samarbejde med udviklingslande og tredjelande * 524 936 * 538 805 * 379 339 *

10 . Andre udgifter * 369 575 * - * - *

* 14 487 994 * 14 375 972 * 12 261 569 *

Overskud ( underskud ) * * 226 688 * ( 79 903 ) *

Overskud tidligere aar * * * *

opstaaet ved bortfald af fremfoerte bevillinger * * 199 219 * 166 582 *

Ekstraordinaere poster * * * *

Kursdifferencer RE-ERE * * - * ( 45 061 ) *

Overfoersel af fremfoerte bevillinger * * 30 000 * - *

Fremfoert akkumuleret overskud * * * *

( = aarets saldo ) * - * 455 907 * 41 618 *

( 1 ) Endeligt budget nr . 3 for 1979 plus yderligere bevillinger , men eksklusive overfoersler mellem afsnit .

( 2 ) Efter regulering for omlaegning af landbrugsudgifter inden for budgettet .

Tabel 3 - Sammenfatning af De europaeiske Faellesskabers konsoliderede status pr . 31 . december 1979 ( 3 )

* ( I 1 000 ERE ) *

1979 * 1978 *

Faste aktiver * * 189 505 * * - *

Laan * * 1 472 253 * * 1 611 135 *

Omsaetningsaktiver * * * * *

Debitorer - Medlemsstater * 396 853 * * - * *

Laan til medlemsstater * 1 412 636 * * 1 065 912 * *

Andre debitorer : * * * * *

mellem institutionerne * 222 * * - * *

diverse * 12 346 * * 16 658 * *

Kasse og bank Kasse * 382 * * 126 * *

Finansforvaltningskonti * 868 050 * * 1 097 173 * *

Anfordringskonti * 189 719 * * 344 166 * *

Opsigelseskonti * 2 201 * * 673 * *

Forskudsforvaltning * 46 842 * * 23 926 * *

* 1 107 194 * 2 929 251 * 1 466 064 * 2 548 634 *

* * 4 591 009 * * 4 159 769 *

* ( I 1 000 ERE ) *

1979 * 1978 *

Kapital * * 191 617 * * - *

Akkumuleret overskud * * 455 907 * * 41 618 *

Laan * * 1 470 141 * * 1 611 135 *

Kortfristede gaeldsforpligtelser * * * * *

Fremfoerte 1979 bevillinger * 1 4 * 686 * * 1 527 721 * *

Fremfoerte bevillinger fra tidligere aar * 457 907 * * 601 171 * *

Forfaldne betalinger * 527 316 * * 338 505 * *

Andre gaeldsforpligtelser * 37 435 * * 39 619 * *

* * 2 473 344 * * 2 507 016 *

* * 4 591 009 * * 4 159 769 *

( 1 ) EFT nr . L 170 af 1 . 7 . 1975 .

( 2 ) EFT nr . L 356 af 31 . 12 . 1977 .

( 3 ) Driftsregnskaber og status for 1979 , bind II , siderne 257-259 , aendret ved dokument KOM(80 ) 565 FR , " AEndrede driftsregnskaber og statusopgoerelser vedroerende gennemfoerelsen af budgettet for regnskabsaaret 1979 " fremsendt til Retten den 20 . 10 . 1980 . Tallene for 1979 tilfoejet .

Kilde : 1978-regnskaberne

KAPITEL 3 - INDTAEGTER

INDHOLDSOVERSIGT

* Punkt *

Oversigt over de vigtigste bemaerkninger * 3.0 *

Udviklingen i 1979 * 3.1 *

Bemaerkninger til regnskaberne : * *

Indtaegtsresultatet i 1979 * 3.2 og 3.3 *

Artikel 131 i tiltraedelsesakten * 3.4 til 3.6 *

Mervaerdiafgift og finansielle bidrag * 3.7 til 3.13 *

Saldo fra 1978 * 3.14 *

Foelgerne af tillaegs - og aendringsbudget 1 * 3.15 til 3.17 *

Tillaegs - og aendringsbudget 3 * 3.18 *

Bemaerkninger foranlediget af revision paa stedet : * *

Generelt * 3.19 *

Landbrugsimportafgifter * 3.20 *

Det indviklede afgiftssystem * 3.21 *

Regnskabsfoering af afgifter og monetaere udligningsbeloeb * 3.22 og 3.23 *

Styrtgods * 3.24 og 3.25 *

Interventionsorganer * 3.26 til 3.33 *

Ensidige toldfritagelser * 3.34 til 3.37 *

Arbejdskonflikter * 3.38 *

Den tyske indenrigshandel * 3.39 til 3.47 *

Ordningen for faellesskabsforsendelse * *

- ad landevej : * *

Formaalet med ordningen * 3.48 *

Forsendelsesprocedurer * 3.49 til 3.51 *

Sikkerhedsstillelse * 3.52 *

Forordninger * 3.53 *

Bemaerkninger og henstillinger * 3.54 til 3.61 *

Oversigt over de vigtigste bemaerkninger

* Punkt *

3.0 De vigtigste bemaerkninger under dette kapitel er : * *

a ) manglen paa detaljerede regler for gennemfoerelsen af artikel 131 i tiltraedelsesakten * 3.4 til 3.6 *

b ) den indviklede ordning for landbrugsimportafgifterne , de risici , det indebaerer for ordningen , og noedvendigheden af i denne forbindelse at tage de nationale interventionsorganers rolle op til fornyet overvejelse * 3.21 til 3.33 *

c ) kontrolforanstaltninger , der anvendes i forbindelse med den tyske indenrigshandel , og de risici , der hermed kunne opstaa for egne indtaegter * 3.39 til 3.47 og *

d ) konflikter , der opstaar ved den dobbeltsidede karakter af ordningen for faellesskabsforsendelse , og forslag til forbedring af dette forhold * 3.54 til 3.61 *

UDVIKLINGEN I 1979

3.1 . I 1979 bestod Faellesskabernes budgetindtaegter af told og landbrugsimportafgifter ( herunder sukkerafgifter ) , indtaegter hidroerende fra mervaerdiafgiften , medlemsstaternes finansielle bidrag og andre indtaegter saasom fradrag i vederlag til personale , boeder osv . Aaret var bemaerkelsesvaerdigt ved , at der efter nogle aars forsinkelse indfoertes indtaegter fra mervaerdiafgiften ( moms ) som en ny form for egne indtaegter . Formaalet med disse indtaegter er , at de skal traede i stedet for de finansielle bidrag , der beregnes paa grundlag af bruttonationalindkomsten ( BNI ) . I denne forbindelse maa 1979 imidlertid betragtes som et overgangsaar , idet tre medlemsstater ( Tyskland , Irland og Luxembourg ) ikke havde indfoert de fornoedne faelles moms-foranstaltninger , men fortsatte med at betale BNI-bidrag . Denne blandede ordning vil ikke gaelde i 1980 , hvor alle medlemsstater vil indbetale momsindtaegter .

BEMAERKNINGER TIL REGNSKABERNE

Indtaegtsresultatet i 1979

3.2 . I den foelgende tabel vises en sammenligning mellem Faellesskabernes budgetindtaegter for 1978 og 1979 , saaledes som de fremgaar af regnskaberne :

Tabel 1 - Samlede indtaegter i 1978 og 1979

* ( i MERE ) *

* 1978 Resultat * 1979 *

* * Endeligt budget * Resultat *

Told * 4 390,9 * 5 045,5 * 5 189,1 *

Landbrugsimportafgifter * 1 872,7 * 1 706,0 * 1 678,6 *

Sukkerafgifter * 410,6 * 459,8 * 464,9 *

Indtaegter fra mervaerdiafgift * - * 4 739,6 * 4 737,7 *

Finansielle bidrag ( BNI ) * 5 329,7 * 2 299,7 * 2 302,1 *

Andre indtaegter ( herunder EKSF - og Euratom-bidrag ) * 177,8 * 154,8 * 188,7 *

Saldo fra det foregaaende aar * - * 41,6 * 41,6 *

I alt * 12 181,7 * 14 447,0 * 14 602,7 *

3.3 . De samlede indtaegter ( 14 602,7 MERE ) laa saaledes meget taet paa det endelige overslag i tillaegs - og aendringsbudget 3 ( der foerst blev vedtaget den 13 . 12 . 1979 ) . Sammenholdt med de oprindelige budgetoverslag ( 13 494,4 MERE ) viser resultattallene imidlertid :

- en stigning paa 9,3 % i told , der hovedsagelig skyldes en uventet , vaesentlig stigning i indfoerslen af varer , der er underkastet den faelles toldtarif , og

- en nedgang paa 1,6 % i landbrugsimportafgifter , der skyldes en faldende tendens i indfoerslen af hovedkornsorterne og stigende verdensmarkeds priser , der i det sidste halvaar foerte til en nedgang i afgiftssatserne .

Det var noedvendigt med en stigning paa ca . 9,6 % i momsindtaegterne og de finansielle bidrag til at opveje de yderligere udgifter , der blev givet bemyndigelse til i tillaegs - og aendringsbudgetterne . Dette bevirkede en stigning i Faellesskabets momssats fra 0,7196 % i det oprindelige budget til 0,7889 % .

Artikel 131 i tiltraedelsesakten

3.4 . Som det er forklaret i punkt 12.3 . til 12.9 . i foerste del af Rettens beretning for 1978 , skal de beloeb , medlemsstaterne skal indbetale , betales fuldt ud med forbehold af et nedslag , i 1978 og 1979 , gaeldende for Danmark , Irland og Det forenede Kongerige , saafremt bestemmelserne i artikel 131 i tiltraedelsesakten skal overholdes . Denne foranstaltning blev gennemfoert i 1979 stort set paa samme maade som i 1978 , dvs . , budgettet blev vedtaget og gennemfoert uden hensyntagen til artikel 131 . Denne artikel med de aendringer , der var en foelge af den ordning , der var opnaaet enighed om paa Det europaeiske Raad den 6 . december 1977 , blev da taget i anvendelse ved finansiel kompensation medlemsstaterne imellem uden for budgettet . I overensstemmelse med en erklaering fra Raadet og Kommissionen , der indgik i referatet af vedtagelsen af Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1736/79 ( 1 ) , gjaldt disse aendringer ikke for finansierung af transaktioner , der hidroerer fra oprettelsen af Det europaeiske monetaere System ( 245 373 000 ERE , kapitel 57 i budgettet ) . Det forenede Kongerige , der ikke deltog fuldt ud i systemet , og som foelgelig ikke noed fordel heraf , fik i stedet sin andel af det paagaeldende finansieringsbeloeb tilbagebetalt .

3.5 . For saa vidt angaar artikel 131-transaktionerne , finder Retten atter , at det er noedvendigt at tage de forbehold , der blev fremsat i pkt . 12.10 og 12.11 i foerste del af Rettens beretning for 1978 , isaer den kendsgerning , at der ikke foreligger offentliggjorte beslutninger fra Raadets eller Kommissionens side , som indeholder enkeltheder om de regler , der er aftalt for anvendelsen af artikel 131 . Det er fremdeles ikke muligt for Retten at afgive udtalelse om , at alle indtaegter er betalt til Faellesskabet efter forskrifterne , da bestemmelserne i artikel 131 ikke er blevet overholdt .

3.6 . De finansielle udligningstransaktioner , der i medfoer af artikel 131 blev gennemfoert uden for budgettet , vil fremgaa af nedenstaaende tabel .

Tabel 2 - Artikel 131 : Udligning uden for budgettet

* ( i 1 000 ERE ) *

Medlemsstat * Kommissionens fortolkning af artikel 131 . Tilbagebetalinger til medlemsstaterne * Opgoerelse *

* * Beloeb paalag * nver medlemsstat * Beloeb betalt af medlemsstaterne * Beloeb modtaget af medlemsstaterne *

Belgien * - * 40 693 * 40 693 * - *

Danmark ( 1 ) * - * - * - * - *

Tyskland * - * 165 061 * 165 061 * - *

Frankrig * - * 163 001 * 163 001 * - *

Irland * 6 400 * 4 193 * - * 2 207 *

Italien * - * 91 868 * 91 868 * - *

Luxembourg * - * 554 * 554 * - *

Nederlandene * - * 53 913 * 53 913 * - *

Det forenede Kongerige * 625 501 * 112 618 * - * 512 883 *

I alt * 631 901 * 631 901 * 515 090 * 515 090 *

( 1 ) I modsaetning til Irland og Det forenede Kongerige laa Danmarks budgetandel foer anvendelsen af artikel 131 under det loft , der fremkom ved beregning efter begge de anvendte metoder .

Mervaerdiafgift og fluansielle bidrag

3.7 . Artikel 4 i Raadets afgoerelse af 21 . april 1970 indeholder en bestemmelse om , at de momsindtaegter , som hver medlemsstat skal betale til Faellesskabet , beregnes ved at anvende en sats , der ikke kan overstige 1 % , paa et beregningsgrundlag , der fastlaegges ensartet for hele Faellesskabet . Satsen fastsaettes som et led i budgetbehandlingen . Raadets direktiv 77/388/EOEF ( 2 ) indeholder bestemmelser , der tager sigte paa en harmonisering af grundlaget , men det lykkedes ikke med dette direktiv at indfoere et helt ensartet beregningsgrundlag . Der bestaar stadig visse forskelle mellem medlemsstaterne og det vil i henhold til Raadets forordning ( EOEF , Euratom , EKSF ) nr . 2892/77 ( 3 ) et stykke tid fremover vaere noedvendigt at tilpasse de nationale grundlag for at bringe dem paa linje med det teoretisk ensartede beregningsgrundlag .

3.8 . I henhold til denne forordning kan medlemsstaterne anvende to forskellige metoder til udregning af beregningsgrundlaget . Den ene tager udgangspunkt direkte i momsangivelserne fra de afgiftspligtige , og den anden metode bygger paa anvendelse af oplysninger fra nationalregnskaberne om de faktisk indgaaede indtaegter .

3.9 . Resultatet af at anvende det ene eller det andet af disse grundlag kan ikke ses foer efter udgangen af det paagaeldende aar . I loebet af selve budgetaaret skal en tolvtedel af det i budgetoverslaget til moms opfoerte beloeb krediteres Faellesskaberne paa den foerste hverdag i hver maaned . Det er i forordningen fastsat , at de reguleringer , der er noedvendige , for at disse betalinger kan svare til de faktisk indgaaede beloeb , skal regnskabsfoeres det foelgende aar , efter at medlemsstaterne har fremlagt de noedvendige oplysninger . Dette medfoerer igen en berigtigelse af finansielle bidrag fra de medlemsstater , der endnu ikke var gaaet over til momsindtaegter , saaledes at den oprindelige ligevaegt , der var fastsat paa budgettet mellem momsindtaegter og finansielle bidrag , kunne genoprettes . Da de hertil noedvendige udlignende betalinger ( 4 ) ikke forfalder foer 1 . august , kan foelgelig hverken Retten eller den instans , der meddeler décharge , faa kendskab til de endelige resultattal foer efter denne dato .

3.10 . Da 1979 var det foerste regnskabsaar , hvor Faellesskabet modtog momsindtaegter , var der ikke noget reguleringsbeloeb for det foregaaende aar , og de beloeb , der blev krediteret paa 1979-regnskabet , var , med forbehold af , hvad der naevnes i det foelgende , begraenset til de tal , der var anfoert i overslagene for 1979 . Differencen , et underskud paa 1,9 MERE ( se ovenstaaende tabel ( 5 ) ) , mellem de to tal skyldes det forhold , at de maanedlige beloeb , som Kommissionen anmoder om , omregnes til nationale valutaer efter omregningskurserne den foerste hverdag efter den 15 . i den foregaaende maaned , medens de af regnskabsmaessige hensyn atter omregnes til ERE efter den sidste kurs , der er noteret paa den foerste hverdag i den maaned , hvor betalingen forfalder . Den samme forklaring gaelder differencen , et overskud paa 2,4 MERE , mellem de anslaaede finansielle bidrag og de faktisk indbetalte beloeb .

3.11 . Nettogevinsten paa 0,5 MERE fremkommer ved enkelte nationale differencer , der varierer fra - 1,8 MERE til + 2,4 MERE .

3.12 . Dette er det samme spoergsmaal , som blev rejst vedroerende de finansielle bidrag i pkt . 12.18 . til 12.20 i foerste del af Rettens beretning for 1978 . Det blev i den forbindelse henstillet , at man for at undgaa dette uholdbare forhold kunne anvende de faktiske valutakurser , der var gaeldende den dag , hvor bidraget forfaldt . Retten er af den overbevisning , at de administrative vanskeligheder , som nogle medlemsstater goer gaeldende ( og som Kommissionen omtaler i sit svar paa bemaerkningen ) , maa kunne overvindes , og anmoder Kommissionen om at tage spoergsmaalet op til fornyet overvejelse .

3.13 . Da momsindtaegterne i 1979-regnskabet udelukkende byggede paa overslag , foretog Retten ikke i 1979 nogen revision paa stedet af disse indtaegter . Retten fulgte imidlertid et program for informationsbesoeg i de paagaeldende medlemsstater for at skaffe sig kenskab til de gaeldende ordninger og for at forberede en fuldstaendig revision i 1980 af de endelige beloeb for 1979 .

Saldo fra 1978

3.14 . Indtil 1978 blev budgettet bragt til at balancere ved hjaelp af finansielle bidrag , der blev reguleret paa baggrund af det endelige finansieringsbehov . For 1978 og de foelgende regnskabsaar er de finansielle bidrag og momsindtaegterne , der traeder i stedet herfor , fastsat i budgettet , og som foelge heraf kan aendringer inden for de oevrige bestanddele af budgettet medfoere et overskud eller et underskud . Det overskud , der var resultatet af regnskabsaaret 1978 , var paa 41,6 MERE . I overensstemmelse med artikel 27 i finansforordningen af 21 . december 1977 blev dette beloeb indtaegtsfoert paa budgettet for 1979 .

Foelgerne af tillaegs - og aendringsbudget 1

3.15 . Efter den uoverensstemmelse , der opstod mellem Raadet og Parlamentet den 14 . december 1978 om vedtagelsen af det oprindelige budget for 1979 , indskraenkede tre medlemsstater ( Frankrig , Danmark og Det forenede Kongerige ) deres betalinger vedroerende moms for februar og marts 1979 til de i budgetforslagene opfoerte beloeb . Denne fremgangsmaade anvendes automatisk for betalinger for januar hvert aar . Det underskud , der saaledes opstod , blev udlignet den 1 . april 1979 ved at foregribe vedtagelsen af tillaegs - og aendringsbudget 1 den 25 . april 1979 .

3.16 . Kommissionens finansinspektoer naegtede sin paategning af den anvisningsberettigedes forslag om at give afkald paa det derved opstaaede rentebeloeb , der androg 550 468 ERE . I medfoer af finansforordningen underkendte Kommissionen imidlertid finansinspektoerens naegtelse med den begrundelse ,

- at uoverensstemmelsen omkring budgettet havde rejst vanskelige juridiske problemer , der kun kunne loeses ved at vedtage tillaegs - og aendringsbudget 1 , og

- at udligningen var blevet foretaget inden vedtagelsen af tillaegsbudgettet .

3.17 . Efter vedtagelsen af tillaegs - og aendringsbudget 1 den 25 . april 1979 burde medlemsstaterne den 1 . maj have reguleret deres moms - eller BNI-bidrag i overensstemmelse med dette budget . Fem medlemsstater paaberaabte sig , at der ikke var tilstraekkelig tid til at tilendebringe de noedvendige administrative procedurer , hvorfor det medfoerte forsinkelser paa op til 30 dage at faa regnskabsfoert reguleringsposteringerne . Retten erfarer gerne , af hvilke grunde der blev givet afkald paa de paaloebne renter ( ca . 108 000 ERE ) .

Tillaegs - og aendringsbudget 3

3.18 . Efter vedtagelsen af tillaegs - og aendringsbudget 3 den 13 . december 1979 , hvorved moms - og BNI-bidragene foroegedes med i alt 396,9 MERE , indbetalte syv medlemsstater paa forfaldsdagen den 2 . januar 1980 eller efter denne dato reguleringsbeloeb paa i alt 197,1 MERE . To medlemsstater havde betalt inden forfaldsdagen .

Det samlede beloeb paa 396,0 MERE blev af Kommissionen indtaegtsfoert for regnskabsaaret 1979 . Hvis artikel 5 i finansforordningen skulle have vaeret noeje iagttaget , skulle de modtagne beloeb have vaeret regnskabsfoert pr . eller efter 1 . januar under regnskabsaaret 1980 . Dette ville imidlertid have medfoert en alvorlig skaevhed i den finansielle ligevaegt for 1979 saavel som for 1980 og ville have vaeret stik imod budgetmyndighedernes klare hensigt . Retten kan ikke gaa ind for en regulering af regnskabet i denne anledning . Retten skal imidlertid henstille , at de paagaeldende forordninger aendres ved foerst givne lejlighed for at sikre , at de indtaegtsreguleringer , der skyldes tillaegs - og aendringsbudgetter vedtaget i december , kan opfoeres paa regnskabet for det regnskabsaar , hvor de paagaeldende budgetter vedtages .

BEMAERKNINGER FORANLEDIGET AF REVISION PAA STEDET

Generelt

3.19 . Ved en raekke revisionsbesoeg paa stedet i medlemsstaterne i forbindelse med regnskabet for 1979 blev der foretaget en yderligere undersoegelse af ordningerne for beregning og centralisering af egne indtaegter . Undersoegelserne omfattede ikke blot som i det foregaaende aar told , men ogsaa landbrugsimportafgifter og sukkerafgifter .

Landbrugsimportafgifter

3.20 . Formaalet med disse afgifter er at beskytte faellesskabsproduktionen ved at bringe priserne paa indfoerte landbrugsprodukter op paa det niveau , der er gaeldende inden for Faellesskabet . Inden for de sektorer og medlemsstater , hvor de repraesentative kurser , der anvendes til den faelles landbrugspolitik , afviger i vaesentlig grad fra markedskurserne , forhoejes eller nedsaettes afgiften ved at anvende positive eller negative monetaere udligningsbeloeb , og naar det drejer sig om samhandel med tredjelande , anvendes desuden en monetaer koefficient ved afgiftsberegningen . Afgiftssatserne og de monetaere udligningsbeloeb varierer hyppigt i takt med svingninger i verdensmarkedspriserne og valutakurserne . Importoerer , der vil indfoere landbrugsprodukter over en laengere periode , kan opnaa en vis sikkerhed gennem aftaler om forudfastsaettelse af afgiftssatserne og de monetaere udligningsbeloeb . For at tage hensyn til saerlige markedsforhold kan der dog paa indfoerselstidspunktet foretages en raekke komplicerede reguleringer af disse satser .

Det indviklede afgiftssystem

3.21 . Dette system , som skal anvendes af de nationale toldmyndigheder og interventionsorganer , der i reglen er ansvarlige for forvaltningen , er saaledes meget indviklet og omfattet af vanskelig tilgaengelig faellesskabslovgivning . Det kan derfor naeppe overraske , at de detaljerede gennemfoerelsesregler , der er fastsat i nationale bestemmelser , bidrager til indbyrdes afvigelser . Dette er den foerste hindring for en harmoniseret behandling , og hertil kommer yderligere hyppige reguleringer af afgiftssatserne . Nogle satser aendres med faa dages mellemrum og med meget kort varsel , der undertiden bekendtgoeres bagefter . Under saadanne omstaendigheder bliver fejlmulighederne mangedoblet og de nationale myndigheders arbejde hermed i hoej grad besvaerliggjort . Med forbehold af det nedenfor anfoerte fandt Retten , at de nationale ordninger i betragtning af de vanskelige forhold stort set fungerede tilfredsstillende . Der var beregningsfejl , men de var af mere sporadisk art . Retten er ikke desto mindre af den opfattelse , at de fejlmuligheder , der knytter sig til systemet , er af alvorlig karakter , og henstiller til Kommissionen , at den boer soege at naa frem til den stoerst mulige forenkling af de nuvaerende indviklede retningslinjer , en forenkling som kan forenes med de vaesentligste oekonomiske og finansielle maal for landbrugspolitikken .

Regnskabsfoering af afgifter og monetaere udligningsbeloeb

3.22 . I henhold til Raadets afgoerelse af 21 . april 1970 betragtes landbrugsimportafgifter og monetaere udligningsbeloeb , der opkraeves ved samhandel med tredjelande , som Faellesskabernes egne indtaegter . I henhold til gaeldende faellesskabspraksis bliver de monetaere udligningsbeloeb der er ydet ved indfoersel ( i de medlemsstater , hvis valutaer er blevet devalueret ) , trukket fra de importafgifter , der skal betales , og kun det samlede nettobeloeb regnskabsfoeres som egne indtaegter . Paa samme maade bliver de monetaere udligningsbeloeb , der opkraeves af saadanne medlemsstater ved udfoersel , modregnet de eksportrestitutioner , der skal betales , og det samlede nettobeloeb regnskabsfoeres som eksportrestitutioner . Retten er af den opfattelse , at denne fremgangsmaade afviger fra god regnskabsskik , idet de paagaeldende posteringer bevirker en forvraengning af de samlede indtaegts - og udgiftsbeloeb og tilsloerer fordelingen mellem dem . Retten skal indtraengende anbefale en aendring i de relevante faellesskabsforskrifter . ( Se endvidere kapitel 4 i denne beretning . )

3.23 . I Nederlandene og i Forbundsrepublikken Tyskland bemaerkedes svage punkter i regnskabet , der medfoerte , at monetaere udligningsbeloeb , der burde have vaeret behandlet som egne indtaegter , blev bogfoert som " negative " EUGFL-udgifter . Dette forhold medfoerte yderligere , at tilbagebetalingsbeloebet paa 10 % af told og andre afgifter , der udredes til disse medlemsstater som opkraevningsgebyr , blev beregnet paa forkert grundlag . De paagaeldende medlemsstater har senere taget skridt til at berigtige forholdene .

Styrtgods

3.24 . Retten undersoegte de saerlige problemer , der knytter sig til landbrugsimportafgifter , som paalaegges styrtgods , saasom korn . Afgiften beregnes i saadanne tilfaelde som regel paa grundlag af vaegten . Det er derfor af betydning under forhold , hvor afgifterne kan overstige 1 MERE paa en enkelt ladning , at der vises saerlig opmaerksomhed ved kontrol af vaegten . I de tilfaelde , der blev undersoegt , blev det konstateret , at de fysiske anlaeg til vejning og oplagring ved kajen var tilfredsstillende , og at vejeapparaturet blev kontrolleret regelmaessigt . Det personale , der betjener disse anlaeg ( som regel havnemyndighederne ) , har en forretningsmaessig interesse i at udfoere vejefunktionerne korrekt , da deres omladningsgebyrer og arbejdspenge staar i forhold til de kvanta , der gaar igennem siloerne , hvorfor de har interessefaellesskab med toldvaesenet . Retten er imidlertid af den opfattelse , at toldmyndighederne faester for megen lid til dette interessefaellesskab med det resultat , at der kan vaere en lakune i kontrolforanstaltningerne .

3.25 . For eksempel i de to havne , som Rettens repraesentanter besoegte ( i Det forenede Kongerige og Italien ) , blev det konstateret , at toldvaesenets fremgangsmaade ved afstemning af skibsmanifesterne og tolddeklarationerne med de faktiske fra skibene lossede maengder korn ikke noed fremme , og i visse tilfaelde var mere end et aar bagud . I den ene af disse havne , i Italien , hvor den fysiske kontrol af trafikken i havneomraadet som regel ikke foretages af toldmyndighederne , men af en saerlig tjenestegren under finansministeriet , blev den afsluttende indklarering desuden haemmet ved manglende koordinering mellem de paagaeldende instanser .

Interventionsorganer

3.26 . Opbygningen af medlemsstaternes landbrugsinterventionsorganer , der spiller en rolle i forvaltningen af de egne indtaegter , der hidroerer fra handelen med landbrugsvarer , og de opgaver , der paahviler disse organer , afviger staerkt fra den ene medlemsstat til den anden .

I nogle tilfaelde drejer det sig om statsvirksomheder , der er oprettet ved lov og i andre tilfaelde har de , om end de arbejder paa et offentligretligt grundlag , status som halvprivate handelsvirksomheder . Da der ikke foreligger faellesskabsforskrifter for opkraevning og tvangsinddrivelse , paahviler det medlemsstatern