Kommissionens forordning (EF) nr. 1091/2000

af 24. maj 2000

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af termoplastisk styren-butadien-styren-gummi med oprindelse i Taiwan

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98(2), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) Kommissionen offentliggjorde i august 1999 en meddelelse (i det følgende benævnt "indledningsmeddelelsen") i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af termoplastisk styren-butadien-styren-gummi (i det følende benævnt "SBSG") med oprindelse i Taiwan og iværksatte en undersøgelse.

(2) Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet af European Chemical Industry Council (CEFIC) på vegne af EF-producenter, der tegner sig for en væsentlig del af produktionen af SBSG i Fællesskabet. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med nævnte vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

(3) Samtidig indledte Kommissionen en sideløbende antisubsidieprocedure vedrørende samme vare med oprindelse i Taiwan(4).

(4) Kommissionen underrettede officielt de EF-producenter, eksporterende producenter og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet og klageren om indledningen af proceduren. De berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt.

(5) En række eksporterende producenter samt flere producenter, importører og leverandører i Fællesskabet tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede om at blive hørt inden for den fastsatte frist i indledningsmeddelelsen, blev hørt.

(6) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og den modtog svar fra et antal selskaber i Fællesskabet og Taiwan.

(7) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse af, om der var tale om dumping og skade, og aflagde kontrolbesøg hos følgende parter:

(8) Eksporterende producenter i Taiwan

- Chi Mei Corporation, Tainan

- Lee Chano Yung Chemical Industry Corporation, Taipei.

(9) Producenter i Fællesskabet

- Dynasol SA, Madrid, Spanien (Repsol Quimica SA's nye navn)

- Enichem SpA, Milano, Italien

- Fina Chemicals, Bruxelles, Belgien

- Shell Chemicals Ltd, London, Det Forenede Kongerige.

(10) Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet

- Biesterfeld France SARL, Rueil, Frankrig

- Tecnopolimeri, Milano, Italien.

(11) Brugere i Fællesskabet

- Thermoplastiques Cousin-Teissier, Tiffauges, Frankrig.

(12) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 1998 til 30. juni 1999 (i det følgende benævnt "undersøgelsesperioden"). Skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1995 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt "skadesundersøgelsesperioden").

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1. Den pågældende vare

(13) Den pågældende vare er termoplastisk styren-butadien-styren-gummi, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex40021900 og ex 4002 99. Til nævnte KN-koder svarer følgende Taric-koder: 4002190010, 4002 99 10 10 og 4002999091. Der vil muligvis blive vedtaget en ændring af den kombinerede nomenklatur i gyldighedsperioden for de midlertidige foranstaltninger.

(14) Varen anvendes til en række forskellige formål, f.eks. til varmebehandling af bitumen ved fremstilling af asfaltvejbelægning og tagbelægning, til forbindelser til tekniske anvendelsesformål og fodtøj (blandinger af forskellige typer polymerer, fyldstoffer og blødgøringsmidler), til ændring af plastik og til klæbestoffer.

(15) SBSG er et polymer fremstillet af styren og butadien. Varen findes enten i tør form eller, hvis der tilsættes olie under fremstillingen, som olieholdig SBSG. Varen kan desuden forekomme i forskellige typer, der kan identificeres gennem forskellige specifikationer (f.eks. styren/butadien-forholdet og olieindholdet). Selv om det potentielle variationsområde for forskellige SBSG-typer er vigtigt, er der ingen væsentlige forskelle i de forskellige typers grundlæggende fysiske egenskaber, og der findes ingen klare skillelinjer mellem de forskellige typer. De betragtes derfor som én og samme vare i forbindelse med denne undersøgelse.

2. Samme vare

(16) Kommissionen fandt ingen forskelle mellem de grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål for SBSG med oprindelse i Taiwan og importeret til Fællesskabet, SBSG solgt på hjemmemarkedet i Taiwan og SBSG fremstillet af EF-erhvervsgrenen og solgt på fællesskabsmarkedet. Det konkluderedes derfor, at alle disse varer er identiske, jf. artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen").

C. DUMPING

1. Normal værdi

a) Tilstrækkeligt hjemmemarkedssalg

(17) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først, om hver eksporterende producents hjemmemarkedssalg af SBSG til uafhængige kunder var tilstrækkeligt med henblik på fastsættelse af den normale værdi, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det tilsvarende eksportsalg til Fællesskabet. Det fremgik af denne vurdering, at alle de undersøgte eksporterende producenter havde et repræsentativt salg af SBSG på deres hjemmemarked i undersøgelsesperioden.

(18) For hver type, der solgtes af de eksporterende producenter på hjemmemarkedet og fandtes at være direkte sammenlignelige med typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, blev det endvidere overvejet, om hjemmemarkedssalget var tilstrækkeligt repræsentativt. Dette var tilfældet, når salget af den pågældende type på hjemmemarkedet til uafhængige kunder i undersøgelsesperioden udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den sammenlignelige varetype, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

b) Salg i normal handel

(19) Kommissionen undersøgte efterfølgende, om hvert selskabs hjemmemarkedssalg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. artikel 2, stk. 4, i grundforordningen. Dette blev gjort ved at fastslå andelen af det rentable salg (dvs. salg til en pris, der var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger) på hjemmemarkedet til uafhængige kunder for hver type i undersøgelsesperioden:

(20) For hver varetype, som var rentabel på et vejet gennemsnitligt grundlag, og for hvilken mere end 80 % af salget udtrykt i mængde var rentabelt, beregnedes den normale værdi som det samlede hjemmemarkedssalgs vejede gennemsnitlige pris.

(21) For hver type, hvor det rentable salg på hjemmemarkedet udgjorde 80 % eller derunder og 10 % eller derover, beregnedes den normale værdi som det rentable hjemmemarkedssalgs vejede gennemsnitlige pris.

(22) For de typer, hvor under 10 % af den solgte mængde blev solgt på hjemmemarkedet med fortjeneste, fandtes det, at den pågældende type ikke solgtes i normal handel, og den normale værdi beregnedes derfor.

c) Normal værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris

(23) For de typer, der solgtes i tilstrækkelige mængder og i normal handel på hjemmemarkedet, blev den normale værdi baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales af uafhængige kunder på eksportlandets hjemmemarked i undersøgelsesperioden, jf. artikel 2, stk. 1, i grundforordningen.

d) Normal værdi baseret på en beregnet værdi

(24) For varetyper, som ikke solgtes i tilstrækkelige mængder, eller som ikke solgtes i normal handel på hjemmemarkedet, måtte den normale værdi beregnes. Den beregnede normale værdi blev fastsat for hver samarbejdende eksporterende producent på grundlag af produktionsomkostningerne for den pågældende type plus de faktiske salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ("SA& G") samt den gennemsnitlige fortjeneste på hjemmemarkedssalget af samme vare i normal handel i undersøgelsesperioden.

2. Eksportpris

(25) Da de eksporterende producenter i alle tilfælde udførte den pågældende vare direkte til uafhængige kunder i Fællesskabet, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

3. Sammenligning

(26) For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle i faktorer, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev derfor indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, håndtering og lastning samt dermed forbundne omkostninger, pakning, kreditter og provisioner, når dette var relevant og berettiget. Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik.

4. Dumpingmargen

(27) For begge eksporterende producenter konstateredes det, at eksportpriserne varierede betydeligt over tid, så sammenligningen mellem varetypers normale værdi og vejede gennemsnitspriser ville ikke afspejle den dumping, der finder sted, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen. Som fastsat i nævnte artikel sammenlignedes de normale vejede gennemsnitsværdier således med priserne for individuelle eksporttransaktioner.

(28) De to eksporterende selskaber, som samarbejdede i forbindelse med disse undersøgelser, tegnede sig for mindre end 30 % af det SBSG, der importeredes til Det Europæiske Fællesskab i undersøgelsesperioden, og som havde oprindelse i Taiwan.

(29) I betragtning af dette lave samarbejdsniveau fandtes det uhensigtsmæssigt at fastsætte tolden for ikke-samarbejdsvillige selskaber til samme sats som den højeste sats, der er fastsat for de samarbejdsvillige selskaber, dvs. 9,1 %. For ikke at belønne manglende samarbejdsvilje foreslås det i stedet at fastsætte en højere restdumpingmargen på grundlag af de højeste dumpingmargener, der konstateredes for de to samarbejdsvillige eksporterende producenter for varetyper, der solgtes i repræsentative mængder, dvs. 20 %.

(30) Udtrykt i procent af cif-importprisen, Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør de foreløbige dumpingmargener følgende:

>TABELPOSITION>

D. SKADE

1. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet

(31) Fire selskaber, som alle var klagere i den foreliggende sag, fremstillede SBSG i Fællesskabet.

(32) Alle fire selskaber samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, og det fastlagdes på dette grundlag, at de tegner sig for hele produktionen i Fællesskabet af SBSG. De udgør derfor erhvervsgrenen i Fællesskabet (i det følgende benævnt "EF-erhvervsgrenen") i henhold til artikel 4, stk. 1, i grundforordningen.

2. Forbruget i Fællesskabet

(33) Forbruget i Fællesskabet af SBSG beregnedes som summen af EF-erhvervsgrenens salg, importen fra Taiwan og importen fra andre tredjelande. Da der ikke foreligger varespecifikke Eurostat-statistikker, og da graden af samarbejde var meget begrænset (30 %), kunne de faktiske eksporttal ikke benyttes ved beregningen, og Kommissionen benyttede derfor de foreliggende oplysninger om størrelsen af importen af den pågældende vare fra Taiwan.

>TABELPOSITION>

Forbruget i Fællesskabet af SBSG steg med 19 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden, udtrykt i mængde.

3. Importen af SBSG fra Taiwan til Fællesskabet

a) Den importerede mængde(5)

(34) Mellem 1995 og undersøgelsesperioden udviklede importen med oprindelse i Taiwan sig således, udtrykt i mængde:

>TABELPOSITION>

Importen fra Taiwan steg betydeligt i løbet af den betragtede periode. Mellem 1995 og 1998 steg den med 450 % og fra 1995 til udgangen af undersøgelsesperioden med 350 %.

b) Importens markedsandel

(35) Markedsandelen for de fra Taiwan importerede varer, målt i mængde, bekræfter den bratte vækst i denne import på fællesskabsmarkedet. Markedsandelen næsten firdobledes mellem 1995 og 1998 og tredobledes mellem 1995 og undersøgelsesperioden.

(36) Markedsandelen har fulgt samme udviklingstendens som importmængden. Den mængde varer, der importeredes fra Taiwan, steg betydeligt i perioden 1995 til 1998, mens der var tale om et vist fald i undersøgelsesperioden:

>TABELPOSITION>

c) De importerede varers gennemsnitspris

(37) Den gennemsnitlige importpris fra Taiwan faldt med 17 % mellem 1997 og undersøgelsesperioden:

>TABELPOSITION>

Disse tal er oplyst af de samarbejdende eksportører og foreligger ikke for 1995 og 1996, fordi selskaberne blev oprettet på daværende tidspunkt.

d) Prisunderbud

(38) Med henblik på at fastsætte prisunderbuddets størrelse sammenlignede Kommissionen eksportpriserne fra Taiwan med EF-erhvervsgrenens priser ved salg til uafhængige kunder på samme handelstrin, idet der blev set bort fra rabatter og nedslag.

(39) Priserne sammenlignedes for tilsvarende typer SBSG. Sammenligningen førte til konstatering af prisunderbudsmargener, der udgjorde 12,3 % af EF-erhvervsgrenens priser.

4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation

a) Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

(40) EF-erhvervsgrenens årlige produktion var svingende, steg fra 242710 tons i 1995 til 235926 tons i undersøgelsesperioden. Produktionen faldt imidlertid med 8 % fra 1997 til undersøgelsesperioden.

(41) For så vidt angår kapaciteten steg denne fra 271999 tons i 1995 til 328000 tons i 1997, dvs. med 22 %. Den var konstant fra og med 1997:

>TABELPOSITION>

b) Salgsmængde

(42) Den mængde SBSG, der solgtes af EF-erhvervsgrenen på fællesskabsmarkedet, steg med 13 % i løbet af den betragtede periode. Salget nåede et højdepunkt på 183301 tons i 1997, faldt derefter til 167877 tons i 1998 og genvandt noget af det tabte terræn i undersøgelsesperioden, hvor der blev solgt 180920 tons.

>TABELPOSITION>

c) Gennemsnitlig salgspris og prisudvikling

(43) Priserne faldt år for år i hele perioden fra 1995 til og med undersøgelsesperioden. Gennemsnitsprisen faldt samlet med 47 % i løbet af perioden:

>TABELPOSITION>

d) Markedsandel

(44) Udviklingen i salgsmængden sammenlignet med udviklingen i forbruget i Fællesskabet viser, at EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt betydeligt i den betragtede periode.

(45) Den negative udvikling blev vendt i undersøgelsesperioden, uden at niveauet fra 1995 og 1996 dog blev nået:

>TABELPOSITION>

e) Lagre

(46) Lagrene steg med 17 % fra 1996 til 1997, men reduceredes i 1998 og faldt i undersøgelsesperioden til et niveau, der lå 11 % under tallet for 1996:

>TABELPOSITION>

Der kunne ikke fremskaffes nøjagtige tal for 1995 på grund af ændringer i regnskabssystemerne i et selskab og strukturændringer i et andet selskab.

f) Rentabilitet

(47) I 1996 havde EF-erhvervsgrenen en fortjeneste på 14,9 % af nettosalget. I 1997 faldt fortjenesten til 0,5 %, mens der i 1998 konstateredes et tab på 1,5 %, hvilket fulgtes af et tab på 9,8 % i undersøgelsesperioden:

>TABELPOSITION>

Der kunne ikke fremskaffes nøjagtige tal for 1995 på grund af ændringer i regnskabssystemerne i et selskab og strukturændringer i et andet selskab. Dette fald i rentabiliteten er udtryk for, at EF-erhvervsgrenen i et åbenbart forsøg på at bevare sin markedsandel som ovenfor nævnt sænkede salgspriserne med næsten 50 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden.

g) Investeringer

(48) EF-erhvervsgrenens årlige investeringer er meget vigtige, da SBSG-industrien er kapitalintensiv. Investeringerne faldt med 35 % mellem 1998 og undersøgelsesperioden, hvilket afspejler, at der var foretaget investeringer i maskiner og udstyr før 1995, og at der ikke siden da har fundet vigtige investeringer sted. Denne faldende tendens blev kun bremset i 1998, hvor investeringerne var betydeligt højere end i enten 1997 eller undersøgelsesperioden.

>TABELPOSITION>

h) Beskæftigelse

(49) Beskæftigelsen i sektoren for den pågældende vare faldt støt med i alt 5 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden:

>TABELPOSITION>

5. Konklusion om skade

(50) Fra 1995 frem til undersøgelsesperioden konstateredes der en negativ udvikling for investeringerne (- 35 %), beskæftigelsen (- 5 %), kapacitetsudnyttelsen (- 16 %), salgspriserne (- 47 %), markedsandelen (- 5 procentpoint) og rentabiliteten (et nettotab på 9,8 %).

(51) Tallene for undersøgelsesperioden viser, at EF-erhvervsgrenen nu befinder sig i en meget kritisk situation med en rentabilitet på - 9,8 %.

(52) Produktionsstigningen på 3 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden skal ses på baggrund af, at produktionen faldt med 6 % og 2 % i henholdsvis 1996 og 1998, og at forbruget i Fællesskabet af den pågældende vare i samme periode steg med 19 %.

(53) Mellem 1998 og undersøgelsesperioden udviste en række indikatorer beskedne stigninger. Kapaciteten, salgsmængden, markedsandelen og produktionen var alle steget i forhold til året i forvejen. Der var fortsat tale om faldende beskæftigelse. Den stærke nedgang i salgspriserne, der faldt med 12 % i forhold til niveauet i 1998, var af større betydning. Det samme gjaldt udviklingen for fortjenstmargenen, hvor situationen forværredes fra et tab på 1,5 % i 1998 til et tab på 9,8 % i undersøgelsesperioden.

(54) Undersøgelsen har vist, at EF-erhvervsgrenen har lidt under et vedvarende og betydeligt pristryk, hvor prisunderbuddet for importen med oprindelse i Taiwan i gennemsnit lå på 12,3 %. Sideløbende hermed steg denne imports markedsandel fra 2,1 % i 1995 til 6,1 % i undersøgelsesperioden.

(55) På baggrund af denne analyse og navnlig konstateringerne vedrørende prisunderbud, stærkt faldende priser og store finansielle tab, konkluderede Kommissionen, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade.

E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1. Indledning

(56) Det skal først bemærkes, at da der foregår parallelle antidumping- og antisubsidieundersøgelser, og da der indføres midlertidige udligningsforanstaltninger over for den samme import ved forordning (EF) nr. 1092/2000(6), kan virkningerne af dumping og subsidiering ikke betragtes isoleret. Henvisningen til "dumpingimport" i denne tekst skal derfor ses på baggrund af, at denne import subsidieres såvel som dumpes.

(57) For at nå frem til en konklusion om, hvorvidt dumpingimporten forvoldte væsentlig skade, overvejede Kommissionen virkningerne af alle kendte faktorer for EF-erhvervsgrenens situation og undersøgte, i hvilket omfang de kunne forklare den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

2. Dumpingimportens følgevirkninger

(58) Kommissionen fandt, at importen af SBSG fra Taiwan til Fællesskabet steg betydeligt i løbet af den betragtede periode, nemlig fra 3541 tons i 1995 til 12380 tons i undersøgelsesperioden. Samtidig faldt de gennemsnitlige salgspriser med 17 %.

(59) Taiwans markedsandel steg fra 2,1 % i 1995 til 6,1 % i undersøgelsesperioden, mens EF-erhvervsgrenen i samme periode mistede markedsandel med 5 procentpoint.

(60) I undersøgelsesperioden var prisunderbuddet i gennemsnit på over 12 %.

(61) Kommissionen finder, at det under disse omstændigheder er klart, at de lave priser på SBSG importeret fra Taiwan førte til et tryk på priserne på markedet og efterfølgende til den betydelige nedgang i EF-erhvervsgrenens salgspriser.

(62) Eksportørerne af den pågældende vare udviste en meget lav grad af samarbejdsvilje (ca. 30 % udtrykt i mængde), hvilket førte til usikkerhed om den nøjagtige prisudvikling for de ikke-samarbejdsvillige eksportører.

(63) Det forhold, at EF-erhvervsgrenens væsentligste tab var på de SBSG-typer, der hovedsagelig importeredes fra Taiwan, fremhævede, at der var en vigtig årsagssammenhæng mellem den øgede mængde varer, der importeredes fra Taiwan til dumpingpriser, og EF-erhvervsgrenens forværrede situation.

(64) Kommissionen finder, at dette er særlig relevant, da det er fastslået, at importeret SBSG og SBSG fremstillet i Fællesskabet er samme vare, da markedet for disse varer er meget gennemsigtigt, og da hver type af varen har samme fysiske egenskaber og desuden udbydes på fællesskabsmarkedet gennem samme salgskanaler. De stigende mængder SBSG, der importeres fra Taiwan, havde en betydelig indvirkning på det samlede marked og/eller på EF-erhvervsgrenens situation. På det gennemsigtige SBSG-marked havde SBSG importeret til lave dumpingpriser fra Taiwan en betydelig indvirkning på prisniveauet i Fællesskabet.

3. Virkninger af andre faktorer

a) Udviklingen i forbruget

(65) Fra 1995 til undersøgelsesperioden steg forbruget i Fællesskabet med 19 % udtrykt i mængde, hvilket tyder på et voksende SBSG-marked. Den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, kan derfor ikke forklares med udviklingen i forbruget.

b) Import af SBSG fra andre tredjelande

(66) Den samlede import af SBSG til fællesskabsmarkedet fra andre lande end Taiwan udviklede sig således:

>TABELPOSITION>

(67) Importen fra andre tredjelande steg med 36 % udtrykt i mængde. Denne import toppede imidlertid i 1997, hvorefter importen er faldet.

(68) For så vidt angår markedsandel fremgår udviklingen af følgende tabel:

>TABELPOSITION>

(69) Det kan ikke udelukkes, at importen til Fællesskabet fra andre tredjelande havde en virkning på EF-erhvervsgrenens økonomiske situation. Taiwan havde imidlertid en markedsandel i undersøgelsesperioden (6,1 %), der var langt større end alle de øvrige landes samlede markedsandel. Da mængden af denne import har været faldende siden 1997, kan den ikke bryde årsagssammenhængen mellem importen fra Taiwan og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

c) EF-erhvervsgrenens eksportaktivitet og andre aktiviteter

(70) Eksporten til tredjelande tegnede sig mellem 1995 og undersøgelsesperioden for mellem 26 % og 30 % af det samlede salg:

>TABELPOSITION>

(71) Det relativt lille fald i eksportsalg kan ikke anses for at have forvoldt skade, taget forholdet mellem eksportsalget og det samlede salg i betragtning.

d) Råvarepriser

(72) Den pågældende vare består i gennemsnit af 70 % butadien og 30 % styren. EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige købspris for disse to komponenter var følgende:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(73) Skønt råvarepriserne faldt i undersøgelsesperioden, var prisudviklingen ikke konstant i perioden fra 1996 til undersøgelsesperioden, og ethvert fald i råvarepriserne var langt mindre end faldet i SBSG-priserne i Fællesskabet.

4. Konklusion

(74) Der kan ikke udelukkes, at andre faktorer end dumpingimporten fra Taiwan, navnlig importen fra andre tredjelande, har bidraget til EF-erhvervsgrenens vanskelige situation. På baggrund af den betydelige stigning i den importerede mængde varer fra Taiwan, de betydelige prisfald og prisunderbuddet for disse varer har Kommissionen imidlertid konkluderet, at dumpingimporten havde betydelige negative følger for EF-erhvervsgrenens situation. Dumpingimporten fra Taiwan har derfor isoleret set forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.

(75) En importør hævdede, at det i virkeligheden kun var en eksporterende producent fra Taiwan, der havde været ansvarlig for det betydelige prisfald, og at der derfor kun burde indføres foranstaltninger over for denne eksportør. Kommissionen fandt imidlertid, at begge samarbejdsvillige eksportører fra Taiwan underbød EF-erhvervsgrenens priser betydeligt, om end i forskellig grad.

F. FÆLLESSKABETS INTERESSER

1. Indledning

(76) Kommissionen undersøgte, om der til trods for konklusionerne om dumping og skade som følge deraf fandtes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette bestemte tilfælde. Med henblik herpå og i henhold til artikel 21 i grundforordningen overvejede Kommissionen virkningerne af foranstaltninger for alle parter, der var berørt af procedurerne.

2. EF-erhvervsgrenen

(77) EF-erhvervsgrenen har lidt skade som følge af dumpingimport af SBSG til lave priser. Formålet med antidumpingforanstaltninger er at genskabe en redelig konkurrence på fællesskabsmarkedet.

(78) EF-erhvervsgrenen har gjort en betydelig indsats for at forbedre sin produktivitet i de seneste år i et forsøg på at nedbringe sine produktionsomkostninger og forbedre sin konkurrencedygtighed på dette prisfølsomme marked. EF-erhvervsgrenen udfoldede især betydelige rationaliseringsbestræbelser i den betragtede periode.

(79) I betragtning af arten af den skade, som er forvoldt EF-erhvervsgrenen, fandt Kommissionen, at det er meget sandsynligt, at erhvervsgrenens situation vil blive yderligere forværret, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger.

(80) Det fremgik af undersøgelsen, at en reduktion af kapaciteten kan føre til lukning af visse produktionsanlæg, der ikke kan fungere rentabelt på baggrund af lavprisimporten.

(81) EF-erhvervsgrenens igangværende omstruktureringsbestræbelser viser desuden, at den ikke er parat til at opgive dette produktionssegment, navnlig da markedet er hastigt voksende.

3. Importører og brugere

(82) Kommissionen sendte spørgeskemaer til 15 kendte importører, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med de eksporterende producenter i Taiwan, samt til 15 brugere af SBSG i Fællesskabet. Der blev modtaget besvarelser fra fem importører og tre brugere.

(83) Nogle importører hævdede, at en indførelse af antidumpingtold ville mindske konkurrencen på fællesskabsmarkedet og have negative følger for prisen på SBSG og for adgangen til varen.

(84) En indførelse af antidumpingforanstaltninger vil imidlertid ikke lukke Fællesskabet for importerede varer, men blot genskabe redelige handelsvilkår. For så vidt angår adgangen til SBSG findes der en række producenter i Fællesskabet, som har uudnyttet produktionskapacitet, og der findes andre kilder til import, som ved redelige konkurrencevilkår igen vil finde fællesskabsmarkedet mere attraktivt.

(85) Brugerne fremlagde ingen dokumentation for eventuelle ulemper, som antidumpingforanstaltninger kan medføre for deres virksomheder.

(86) På grundlag af ovenstående konkluderede Kommissionen, at en indførelse af midlertidige antidumpingforanstaltninger over for importen af SBSG fra Taiwan ikke vil medføre nogen væsentlig forværring af importørernes og brugernes situation.

4. Konklusion om Fællesskabets interesser

(87) På grundlag af ovenstående kendsgerninger og overvejelser konkluderede Kommissionen, at der ikke var tvingende årsager til ikke at indføre foranstaltninger over for importen fra Taiwan med henblik på at sikre konkurrencemæssige vilkår med redelig prisfastsættelse og hindre, at der fortsat forvoldes EF-erhvervsgrenen skade.

G. MIDLERTIDIG TOLD

(88) I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EF-erhvervsgrenen.

(89) Med henblik på fastsættelse af niveauet for disse foranstaltninger tog Kommissionen hensyn til de konstaterede dumpingmargener og størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. Den tog også hensyn til den udligningstold, der indførtes i den sideløbende antisubsidieundersøgelse.

(90) I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i grundforordningen må ingen vare pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, som er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. De subsidieordninger, der undersøgtes i den sideløbende antisubsidieprocedure, var ikke eksportsubsidier i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 2026/97(7). Sådanne subsidier påvirker både de eksporterende producenters eksportpriser og hjemmemarkedspriser og påvirker derfor ikke dumpingmargenen, og den midlertidige antidumpingtold bør ikke justeres for at tage hensyn til det konstaterede subsidiebeløb.

(91) Med henblik på en fastsættelse af skadestærsklen fandt Kommissionen, at det var nødvendigt at hæve priserne på dumpingimporten til et niveau, som ikke forvoldte skade. Den nødvendige prisforhøjelse fastsattes på grundlag af en relevant sammenligning mellem den eksportpris, der anvendtes med henblik på underbudsberegningerne, og den ikke-skadevoldende pris for de forskellige varetyper, som EF-erhvervsgrenen solgte på fællesskabsmarkedet. Den ikke-skadevoldende pris er blevet beregnet ved at lægge EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige faktiske tab til dens salgspris samt yderligere tillægge en fortjenstmargen på 8 %. Denne fortjenstmargen ansås for at være rimelig for denne vare og kunne være opnået, hvis der ikke havde været tale om illoyal handel. Den er blevet benyttet i tidligere tilfælde for denne erhvervstype og ligger noget under EF-erhvervsgrenens fortjenstmargen midt i 1990'erne.

(92)

>TABELPOSITION>

(93) De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse selskaber ved undersøgelsen. Disse toldsatser (i modsætning til den landsomfattende told, der gælder for "alle andre selskaber") finder således udelukkende anvendelse på import af varer, der er fremstillet af de nævnte specifikke retlige enheder, og som har oprindelse i det pågældende land. Importerede varer fremstillet af alle andre selskaber, der ikke er udtrykkeligt nævnt med navn og adresse i den relevante del af denne forordning, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af satsen for "alle andre selskaber".

(94) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen(8) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Efter konsultation af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over selskaber, som er omfattet af individuelle toldsatser.

H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

(95) Af hensyn til en rimelig forvaltning bør der fastsættes frister, inden for hvilke interesserede parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om blive hørt mundtligt. Endvidere bør det fastslås, at alle afgørelser, der træffes med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på en endelig told -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af termoplastisk styren-butadien-styren-gummi henhørende under KN-kode ex40021900 og ex 4002 99 og med oprindelse i Taiwan. Disse koder vil muligvis blive ændret i løbet af denne tolds gyldighedsperiode, jf. betragtning 13.

2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:

>TABELPOSITION>

3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

4. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

1. De i artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 384/96 omhandlede parter kan inden for en frist på 15 dage fra tidspunktet for nærværende forordnings ikrafttræden tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen.

2. De i artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 omhandlede parter kan inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.

Artikel 3

Artikel 1 i denne forordning gælder i en periode på seks måneder.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. maj 2000.

På Kommissionens vegne

Pascal Lamy

Medlem af Kommissionen

(1) EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

(2) EFT L 128 af 30.4.1998, s. 18.

(3) EFT C 241 af 26.8.1999, s. 5.

(4) EFT C 241 af 26.8.1999, s. 4.

(5) Oplysningerne om den importerede mængde kom oprindeligt fra EF-producenterne af den pågældende vare og blev afstemt med EF-importørernes tal under kontrolbesøgene.

(6) Se side 26 i denne Tidende.

(7) EFT L 288 af 21.10.1997, s. 1.

(8) Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for Handel

Direktorat C

DM 24 - 8/38

Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles/Brussel.