++++

RAADETS AFGOERELSE

af 11 . februar 1985

om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 1985 for Det europaeiske strategiske forsknings - og udviklingsprogram vedroerende Informationsteknologi : ESPRIT

( 85/141/EOEF )

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,

under henvisning til Raadets afgoerelse 84/130/EOEF af 28 . februar 1984 om fastlaeggelse af et europaeisk forsknings - og udviklingsprogram inden for informationsteknologi ( ESPRIT ) ( 1 ) , saerlig artikel 3 , stk . 2 ,

under henvisning til forslag til arbejdsprogram , forelagt af Kommissionen , og

ud fra foelgende betragtninger :

Under droeftelser tilrettelagt af Kommissionen har industrielle og akademiske kredse fremsat udtalelser om indholdet af de projekter , der skal igangsaettes , og om prioriteringen heraf ;

det udvalg , der er omhandlet i artikel 4 i afgoerelse 84/130/EOEF , er blevet hoert ;

de identificerede projekter falder klart inden for de omraader , der er anfoert i det tekniske bilag til afgoerelsen om fastlaeggelse af ESPRIT-programmet ;

de faktiske behov i forbindelse med Faellesskabets bidrag til nye projekter , som ikke overskrider den graense , der er omhandlet i artikel 6 , stk . 2 , tredje led , i afgoerelse 84/130/EOEF , er blevet omhyggeligt analyseret med det resultat , at en vis fleksibilitet har vist sig paakraevet -

TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE :

Artikel 1

Arbejdsprogrammet for ESPRIT , saaledes som det fremgaar af bilaget , vedtages herved for 1985 .

Artikel 2

Det tilstraebes , at 25 % af Faellesskabets samlede bidrag til nye projekter tildeles nye projekter , som ikke overskrider den graense , der er omhandlet i artikel 6 , stk . 2 , tredje led , i afgoerelse 84/130/EOEF .

Artikel 3

Denne afgoerelse traeder i kraft den 1 . januar 1985 .

Udfaerdiget i Bruxelles , den 11 . februar 1985 .

Paa Raadets vegne

G . GORIA

Formand

( 1 ) EFT nr . L 67 af 9 . 3 . 1984 , s . 54 .

BILAG

ESPRIT-ARBEJDSPROGRAM FOR 1985

INDHOLDSFORTEGNELSE

* Side *

0 . INDLEDNING - RESSOURCEFORDELING * 3 *

1 . DELPROGRAM 1 : * AVANCERET MIKROELEKTRONIK * 8 *

F og U-omraade * 1.1 MOS-teknologi under 1 mm * 9 *

* 1.2 Bipolaer teknologi under 1 mm * 11 *

* 1.3 Datamatstottet konstruktion ( CAD ) * 12 *

* 1.4 Integrerede kredsloeb af compound halvledere * 16 *

* 1.5 Optoelektronik * 18 *

* 1.6 Avancerede displayteknologier * 19 *

* 1.7 ( Nummeret benyttes ikke ) * 20 *

* 1.8 Generelle forskningsemner - B-projekter * 20 *

* 1.9 Projekter til stoette for mere end ét mikroelektronikomraade * 21 *

2 . DELPROGRAM 2 : * PROGRAMMELTEKNOLOGI * 23 *

F og U-omraade * 2.1 Teorier , metoder og vaerktojer * 26 *

* 2.2 Forvaltningsmaessige og industrielle aspekter * 33 *

* 2.3 Faelles miljoe * 37 *

* 2.4 Evaluerings - og demonstrationsprojekter * 41 *

3 . DELPROGRAM 3 : * AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING ( AIP ) * 42 *

F og U-omraade * 3.1 Videnteknik * 42 *

* 3.2 Eksterne graenseflader * 50 *

* 3.3 Lagring af information og viden * 53 *

* 3.4 Datamatarkitekturer * 57 *

* 3.5 Konstruktions - og systemaspekter * 61 *

* 3.6 Fokuseringsprojekter * 63 *

4 . DELPROGRAM 4 : * KONTORSYSTEMER * 64 *

F og U-omraade * 4.1 Laeren om kontorsystemer og ergonomi * 66 *

* 4.2 Avancerede terminalarbejdspladser * 69 *

* 4.3 Kommunikationssystemer * 78 *

* 4.4 Avancerede lagrings - og genfindingssystemer * 83 *

* 4.5 Integrerede kontorsystemer * 86 *

5 . DELPROGRAM 5 : * DATAMATINTEGRERET FABRIKATION * 88 *

F og U-omraade * 5.0 Fremstillingsvirksomheders strategi og organisation * 88 *

* 5.1 Integreret systemarkitektur * 89 *

* 5.2 Datamatstoettet konstruktion og produktudvikling ( CAD/CAE ) * 90 *

* 5.3 Datamatstoettet fabrikation ( CAM ) * 92 *

* 5.4 Fleksible fabrikationssystemer * 94 *

* 5.5 Delsystemer og komponenter * 97 *

* 5.6 CIM-systemanvendelser * 99 *

INDLEDNING - RESSOURCEFORDELING

Dette kapitel er en integrerende del af 1985-arbejdsprogrammet for ESPRIT og er noedvendig for den rette fortolkning af dette program

0.1 . BAGGRUND

Det europaeiske oekonomiske Faellesskab har sat det europaeiske strategiske program for forskning og udvikling vedroerende informationsteknologi ( ESPRIT ) i gang . Sigtet med ESPRIT-programmet er at fremme praekonkurencemaessig faelles forskning og udvikling inden for informationsmaessig og faelles forskning og udvikling inden for informationsteknologi gennem samarbejdsprojekter i Det europaeiske Faellesskab , som delvis finansieres af Faellesskabet . Der er inden for ESPRIT et forvaltningsprogram , det aarlige arbejdsprogram , saaledes at der bedre kan goeres rede for ESPRIT-programmet og det bedre kan kontrolleres . Hvert aar ajourfoerer Kommissionen i samraad med ESPRIT's forvaltningsudvalg dette dokument , hvorefter det forelaegges Raadet til godkendelse .

Dette er det andet arbejdsprogram , og det omfatter perioden 1985-1989 .

0.2 . FORMAL

1985-arbejdsprogrammet for ESPRIT har til formaal :

- at beskrive projektomraader og deres indbyrdes sammenhaeng , herunder beskrivelser af arbejde , der er i gang i 1984

- at tjene som rettesnor for potentielle forslagsstillere ved at anfoere maalet for og indholdet af det nye arbejde , der skal saettes i gang i 1985

- at danne ramme for vurdering og revision af igangvaerende projekter , saaledes at deres forloeb kan bedoemmes dels for sig , dels i forhold til hinanden

- at fungere som referencedokument i forbindelse med koordinering af aktiviteter under ESPRIT og andre programmer paa faellesskabsplan og nationalt plan , samt at tjene som referencedatamat ved en eventuel sammenligning mellem ESPRIT og teknologiske udviklingsprogrammer udenfor Faellesskabet .

0.3 . DISPOSITION

Efter indledningskapitlet foelger 5 hovedkapitler , der hver svarer til et af ESPRITs tekniske delprogrammer .

Opdelingen af ESPRIT-F og U i 5 delprogrammer er stort set foraarsaget af , at Faellesskabet skal kunne administrere opgaven . I praksis er der sammenhaeng mellem de tekniske delprogrammer , og i arbejdsprogrammet er de vaesentlige afhaengighedsforhold anfoert .

Hvert delprogram opdeles i et antal F og U-omraader , og disse opdeles igen i F og U-emner og -projekter .

Hvert F og U-emne er detaljeret beskrevet med angivelse af , hvorledes arbejdet fra tidligere aar ( i dette tilfaelde 1983/1984 ) forventes viderefoert , hvilket arbejde der forventes paabegyndt i 1984 , og hvilket arbejde der skal saettes i gang i 1985 og de foelgende aar .

0.4 . ESPRIT-GRUNDIDEEN

Grundideen med ESPRIT er at skabe det teknologiske grundlag , som saetter Faellesskabet i stand til at udnytte de muligheder , der ligger i den nye informationsteknologi , at fremme samarbejde og at bane vejen for fremkomst af europaeiske standarder .

ESPRIT er det faellesskabsprogram , der er udformet specielt med henblik paa praekonkurrencemaessig F og U , hvor samarbejde paa faellesskabsplan tjener et virkeligt formaal . Samarbejdet skal tilvejebringe den noedvendige kritiske masse , samle den noedvendige ekspertise , der ellers er spredt over Faellesskabet , eller skabe muligheder for at udvide markeder . Ved at skabe rammerne for samtidig at benytte flere tekniske indfaldsvinkler foerer ESPRIT endvidere til samarbejde mellem firmaer indbyrdes og mellem firmaer og universiteter .

Det , at ESPRIT er praekonkurrencemaessigt , kraever omraader , hvor der er markedsmuligheder at udnytte om 5-10 aar , og dermed befinder ESPRIT sig mellem paa den ene side grundforskning og paa den anden side anvendt forskning og industrielt udviklingsarbejde . Foerstnaevnte retter sig normalt ikke efter industriens prioritering , og sidstnaevnte opfylder afgraensede kortsigtede behov .

Ved udvaelgelsen og defineringen af de IT-omraader , ESPRIT burde omfatte , har to faktorer vaeret af betydning :

( i ) tilstraekkelig beherskelse af basisteknologi ,

( ii ) faciliteter , som kan tilpasse aendringer i markedsbehov , hvorved kendskabet til markeder kan gives stoerre indflydelse paa udviklingen af teknologi .

Der er fem omraader eller delprogrammer , der har strategisk betydning for Faellesskabet .

DELPROGRAM 1 - AVANCERET MIKRO-ELEKTRONIK

Hovedindsatsen bestaar i udvikling af teknologi til metaloxidkomponenter og bipolaere komponenter baseret paa silicium samt galliumarsenidkomponenter . Til bestemte anvendelsesformaal har de hver deres saerlige fortrin . CAD , CAM og andre fremstillingsmetoder skal ogsaa fremmes .

Kommunikationen med de oevrige delprogrammer vil sikre hurtig definering af de noedvendige VLSI-demonstrationskredsloeb .

DELPROGRAM 2 - PROGRAMMELTEKNOLOGI

Da programmeludvikling er en del af konstruktionsproceduren for systemer , vil besiddelse af effektive , omkostningseffektive metoder til fremstilling af paalideligt programmel af hoej kvalitet foere til hurtigere indfoerelse af nye produkter og omkostningsreduktion .

Delprogrammet skal beskaeftige sig med teorier , metoder og vaerktoejer , der giver programmelproduktionen et sundt teknisk grundlag , projektstyring og industrielle aspekter for at indsaette disse i forretnings - og industrisammenhaeng , et faelles , integreret programmelfremstillingsmiljoe og demonstration af nye programmelproduktionsmetoders effektivitet .

DELPROGRAM 3 - AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING

Under dette delprogram soeges der midler til forbedring af datamatsystemers ydeevne og effektivitet ved at udnytte fremskridt inden for 4 noegleomraader :

Med dette delprogram skal der tilvejebringes midler til en forbedring af datamatsystemers ydeevne gennem fremskridt inden for 4 noegleomraader , dvs . videnteknik , herunder udvikling af teknikker for erhvervelse , repraesentation og haandtering af viden ; eksterne graenseflader , dvs . genkendelse , forstaaelse og syntese af signaler ; informations - og videnlagring , der omfatter udviklingen inden for data - og videnbaser , teknikker for tilgang til disse baser samt avancerede lagerenheders fysiske egenskaber ; datamatarkitektur , dvs . udvikling af nye datamatarkitekturer og de hermed forbundne programmeringsmiljoeer med saerlig vaegt paa anvendelse af samtidighedsprincippet ( concurrency ) .

DELPROGRAM 4 - KONTORSYSTEMER

Udviklingen af kontorsystemer staar bl.a . overfor udfordringer som at opnaa forstaaelse af og give stoette til kontormedarbejderes opgaver i stedet for blot at levere en teknologisk ajourfoering af traditionelle kontorfunktioner , at opnaa forbedringer af graensefladerne mellem menneske og system , saa der bliver mulighed for , at kontorsystemerne kan udnyttes af et bredt spektrum af kontormedarbejdere , samt at udvikle systemorienterede angrebsvinkler paa kontorproblemer .

Delprogrammet bestaar af 5 omraader :

Laere * om kontorsystemer og ergonomi

Avancerede arbejdspladser

Kommunikationssystemer

Avancerede systemer til lagring og genfinding

Integrerede kontorsystemer .

DELPROGRAM 5 - DATAMATINTEGRERET FABRIKATION

De to hovedformaal med CIM-delprogrammet er for det foerste at skabe et miljoe i Faellesskabet , hvori " multivendor " automatiserede produktionssystemer kan implementeres saaledes , at det resulterende integrerede system har et minimum af funktionel overlapning og et maksimum af tilslutningsmuligheder , og for det andet at stoette individuelt arbejde inden for udvalgte delsystemer , graenseflader og vaerktoejer , hvis udvikling eller forbedring menes at have strategisk vaerdi for Faellesskabets industri , og hvis konstruktionsmaal er i overensstemmelse med miljoeets generelle arkitektur .

Arbejdet inden for delprogrammet vedroerer alle krav , der stilles inden for produktion , lige fra planlaegnings - og konstruktionsstadiet til tidstro produktionskontrol . Det omfatter datamatstoettet konstruktion ( CAD ) , datamatstoettet produktudvikling ( CAE ) , datamatstoettet fabrikation , fleksible maskinbearbejdnings - og montagesystemer , robotteknik , afproevning og kvalitetskontrol .

0.5 . PROGRAMUDFOERELSE OG INFRASTRUKTUR

Kommissionen vil lede og foelge udfoerelsen af programmet .

Kommissionen vil soerge for , at den noedvendige infrastruktur for at kunne udfoere programmet er til stede . En del af infrastrukturen er det saakaldte Information Exchange System ( IES ) . En anden del er opsamling af informationer samt spredning af de under ESPRIT-programmet opnaaede resultat og rapporter . En tredje del drejer sig om forholdet mellem F og U-arbejdet samt standardiseringsaktiviteter .

Informationsudvekslingssystemet ( IES ) tjener som redskab i forvaltningen af ESPRIT . IES er et IT-baseret datakommunikationssystem til udveksling af oplysninger mellem de forskellige deltagere i ESPRIT-projekterne , deres egen ledelse og planlaegningsorganer samt de faellesskabsinstitutioner og nationale administrationer , der er involveret i program - eller projektforvaltning .

Mange af ESPRIT's projekter vil danne det videnskabelige og tekniske grundlag for senere standardiseringsaktiviteter . Paa den anden side vil visse demonstrationer af standardiseringsbestraebelserne kraeve en yderligere indsats ; den slags arbejde vil blive betragtet som en del af infrastrukturen . Det arbejde , som skal udfoeres inden for standardisering , vil blive udfoert i henhold til de retningslinjer , som er vedtaget i den etablerede standardiseringspolitik og vil ikke gennemfoere arbejde , som ogsaa udfoeres af andre organisationer eller programmer .

Indsamling af informationer samt udspredelse af de opnaaede resultater under ESPRIT-programmet er i sig selv en vigtig del af ESPRIT-programmet . Maalet er en hurtig udspredelse af forskningsresultater fra ESPRIT-programmet til faellesmarkedets industri , og at soerge for den bedste mulige basis for planlaegning og styring af ESPRIT-programmet , samt for projektdeltagerne . Til dette formaal planlaegger man at bruge klassiske mekanismer som publikationer , arbejdsmoeder samt de nye kommunikationsmedier som foreksempel IES .

0.6 . TELEKOMMUNIKATION

Da de foerste ESPRIT-planer blev skitseret , erkendte man , at telekommunikation udgoer en vigtig del af informationsteknologien . Paa det tidspunkt blev emnet imidlertid ikke medtaget for sig .

I september 1983 udarbejdede Kommissionen en meddelelse til Raadet , hvori det paavistes , at telekommunikationens betydning for den oekonomiske udvikling i Faellesskabet er voksende , og der blev fremlagt et handlingsprogram for dette omraade . Kommissionen blev dernaest anmodet om at udarbejde detaljerede forsalg for de 6 handlingsretningslinjer , der var fastlagt i handlingsprogrammet .

I den foreslaaede anden handlingsretningslinje erkendes det , at F og U-samarbejde har saerlig betydning som forloeber for alle andre aktioner , idet der i den praekonkurrencemaessige fase fordres F og U-samarbejdsdeling af samme art , som under ESPRIT . Foelgelig igangsatte Kommissionen i forening med en raekke stoerre europaeiske firmaer og den nationale teletjenestes laboratorier et planlaegningsarbejde inden for telekommunikation ( PET ) . Maalet var at naa frem til en egentlig vurderning af de fordele , der kunne vaere ved at gribe fastlaeggelse af det tekniske grundlag for udstrakt indfoerelse af integreret bredbaandskommunikation ( IBC ) i Faellesskabet inden 1995 an fra et faellesskabssynspunkt .

Dette foerte til fastlaeggelse af et stoerre langsigtet F og U-program inden for telekommunikation , " F og U i avanceret kommunikationsteknologi i Europa ( RACE ) " . I udkastet til arbejdsprogrammet for RACE anfoeres det , at der i dette program maa tages hensyn til det arbejde , der gennemfoeres under ESPRIT .

0.7 . PROJEKTTYPER

I hele 1985 arbejdsprogrammet for ESPRIT skelnes der mellem A - og B-projekter . De defineres saaledes :

A-projekter er projekter , der er beskrevet hver for sig i arbejdsplanen med angivelse af delmaal . De kraever saedvanligvis anselige ressourcer , saavel menneskelige som finansielle , og en stor veldefineret og stabil infrastruktur .

B-projekter falder ind under " forskningsemner " , som er retningsgivende men ikke udgoer nogen udtoemmende liste . De kraever saedvanligvis faerre ressourcer og kan ikke i samme grad goeres til genstand for maalrettet forvaltning og regelmaessig revision som de stoerre projekter .

0.8 . PROGRAMMETS AKTUELLE SITUATION

Dette arbejdsprogram omfatter arbejde , hvorom der skal indgives forslag i 1985 . Det omfatter ligeledes arbejde , der er igang i 1984 , eller som sandsynligvis starter inden indkaldelsen af forslag i 1985 . Handlingsforloebet har vaeret som foelger : Den 30 . december 1983 blev der offentliggjort en forhaandsmeddelelse om deltagelse i ESPRIT-hovedprogrammet . Ministerraadet godkendte den 28 . februar 1984 programmet for en foerste femaarsperioder 1984-arbejdsprogrammet blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .

Den foerste indkaldelse af forslag til hovedprogrammet fandt sted den 21 . marts 1984 . Der blev modtaget henved 450 forslag , som blev evalueret i loebet af maj og juni 1984 . Der blev i juli 1984 udarbejdet en indstillingsliste med henblik paa detailforhandlinger og endelig godkendelse . Yderligere forventes en stor del af det arbejde , der er udfoert under den tidligere pilotfase , at blive viderefoert under hovedprogrammet . En direkte foelge heraf er , at der i 1985-arbejdsprogrammet indgaar beskrivelser af igangvaerende projekter .

Der forventes at blive indkaldt yderligere forslag primo 1985 , og paa dette tidspunkt vil ca . 120 projekter allerede vaere i gang .

Med henblik paa deltagelse i IES-udvikling og -tjenester blev der den 14 . juli 1984 offentliggjort en indkaldelse af forslag ; den resulterede i 25 svar , som er blevet evalueret .

0.9 . ARBEJDSPROGRAMMETS OMFANG OG TILSIGTEDE REAKTIONER

1985-arbejdsprogrammet omhandler perioden 1985-1989 , og det er tilstraekkeligt til , at det daekker de laengste projekters varighed . Informationsteknologien er imidlertid under hastig udvikling , og derfor er det hoejst taenkeligt , at F og U-maalsaetningerne maa aendres i forbindelse med den aarlige revision . Som foelge heraf er dette arbejdsprograms delmaal sidst i perioden mindre praecise .

Saadanne delmaal er imidlertid noedvendige som ramme og holdepunkter for evaluering , behoerig forvaltning og yderligere afpudsning . De fremtraeder i arbejdsprogrammet som det i dag bedste skoen over , hvorledes projektets overordnede maalsaetninger kan naas . De er indikatorer og kontrolpunkter , som konkrete projektforslag vil blive bedoemt i forhold til . Delmaalene maa dog ikke betragtes som juridisk bindende , forstaaet paa den maade , at forslag , hvis endelige maal er fuldt ud acceptable , ikke behoever at afvises , blot fordi de er udformet paa basis af andre delmaal , end de her foreslaaede .

Inden for hver af de enkelte delomraader under ESPRIT er der programmer , der eventuelt afhaenger af faerdigheder , teknikker eller teknologier , der er under udvikling i en eller flere af de andre emneomraader .

I saerlige tilfaelde kan dette medfoere , at specifikker resultater kan traede i stedet for og overfloediggoere demonstrationsmodeller paa andre omraader .

Under hvert F og U-emne fremgaar det af arbejdsprogrammet , paa hvilke omraader der forventes forslag til A - og B-projekter . For at lette overskueligheden afviger beskrivelserne af igangvaerende arbejde i typografisk henseende . Disse beskrivelser er anbragt under det mest passende emne , men man maa vaere klar over , at projekter , der er formuleret i overensstemmelse med tidligere arbejdsprogrammer , i visse tilfaelde gaar paa tvaers af de i dag benyttede emnegraenser . Der er visse omraader , hvor nye projektforslag ikke forventes .

1985-arbejdsprogrammet indeholder om disse projekter de paa tidspunktet for udarbejdelsen tilgaengelige oplysninger . Det boer dog bemaerkes , at Kommissionen endnu ikke har afsluttet de endelige forhandlinger om hele dette arbejde , og der vil muligvis i nogle tilfaelde vise sig behov for visse aendringer .

Projekter af A-type udgoer en del af en eksplicit plan , der betragtes som noedvendig for et heldigt udfald af ESPRIT . Dette betyder , at alle A-projekter tilsammen inden for et givet omraade skal tage sigte paa at opfylde de samlede maal , der er sat for det paagaeldende omraade i arbejdsprogrammet . Den vurderings - og udvaelgelsesproces , der gaelder for nye A-forslag , er udformet med henblik paa opnaaelse af en saadan daekning .

Eftersom B-projekter falder ind under forskningsemner , behoever man ikke noedvendigvis kun indsende forslag vedroerende eksplicitte punkter . Forslag vedroerende andre beslaegtede emner vil ligeledes komme i betragtning paa samme maade som B-forslag , der stoetter det arbejde , der er beskrevet under A-overskrifterne , ( normalt ) ogsaa vil komme i betragtning . Selv om der for B-forslag ikke gaelder slet saa strenge regler med hensyn til emne og opnaaede resultater , saa skal forslagene dog have en staerkt industriel orientering of munde ud i resultater , der kan udnyttes af industrien .

Hvad angaar emner eller underinddelinger heraf , der allerede omfattes af A-arbejde , og hvortil der ikke indkaldes forslag til A-arbejde i aar , saa skal det bemaerkes , at andre forslag af stoerre omfang vedroerende samme omraade kan komme i betragtning igen , dersom det igangvaerende arbejde af den ene eller anden aarsag ikke skulle blive viderefoert som forventet .

A-projekter eller B-emner for hvilke der ikke modtages forslag , eller for hvilke forslagene ikke er tilfredsstillende , samt omraader , hvorpaa arbejdet standses af den ene eller anden aarsag , vil komme i betragtning igen med hensyn til optagelse paa det foelgende aars arbejdsprogram .

0.10 . BUDGETMULIGHEDER

Allokeringen af budgettet mellem de 5 delprogrammer bliver afhaengig af det arbejde , der paaregnes i 1985-arbejdsprogrammet , saaledes som det aendres ifoelge de modtagne forslag og forslag , som der senere underskrives kontrakt om . Den oenskede overordnede afvejning mellem delprogrammerne kan imidlertid benyttes som retningsgivende forhaandsallokering . Da forslagene i 1984 inden for programmelteknologi ( delprogram 2 ) laa vaesentligt under forventningerne , kan dette til en vis grad opvejes ved at allokere stoerre ressourcer hertil i 1985 .

Det samlede arbejdsprograms fordeling af ressourcer paa delprogrammer er ligeledes genstand for aendringer i lyset af yderligere teknologisk udvikling i verden . I saerdeleshed maa det paa baggrund af industriens reaktion paa indkaldelser af forslag vaere muligt at overfoere ressourcer mellem de forskellige delprogrammer - opdelingen af ESPRIT i 5 omraader er jo dog foretaget af forvaltningsmaessige hensyn og ligger ikke i selve arbejdets art . Det maa fremhaeves , at alle delprogrammerne er knyttet meget staerkt sammen indbyrdes .

Den heraf foelgende omtrentlige fordeling af den indsats , der skal ydes stoette til over de naeste 5 aar , er foelgende , udtrykt i mandaar :

Delprogram * Programaar *

* 2 * 3 * 4 * 5 * 6 *

1 . Mikroelektronik * 400 * 440 * 430 * 430 * 440 *

2 . Programmelteknologi * 340 * 390 * 400 * 400 * 440 *

3 . AIP * 370 * 420 * 420 * 420 * 440 *

4 . Kontorsystemer * 320 * 360 * 340 * 320 * 360 *

5 . CIM * 200 * 230 * 230 * 200 * 240 *

I alt * 1 630 * 1 840 * 1 820 * 1 770 * 1 920 *

DELPROGRAM 1

AVANCERET MIKROELEKTRONIK

1 . Hovedindsatsen i dette delprogram gaar paa at udvikle de kompetencegivende noegleteknologier inden for silicium-MOS og -bipolaer samt GaAs med tilhoerende CAD . De har alle deres saerlige fortrin til bestemte IT-anvendelse , hvilket fremgaar af nedenstaaende skema .

* Hastighed * Effektforbrug * Udgangsbelastning * Pris pr . Funktion * Integreringsgrad * Markedsstoerrelse *

MOS * (***) * (*****) * (*) * (*****) * (*****) * (*****) *

Bipolar * (****) * (**) * (*****) * (***) * (***) * (***) *

GaAs * (*****) * (****) * (**) * (*) * (*) * (*) *

I forening med CAD , CAM og fremstillingsmetoder vil der med disse teknologier i 1988 vaere skabt en solid underbygget 1 mm-kapacitet i en raekke europaeiske industrier og have gjort betydelige fremskridt mod geometrier under 1 mm . Der vil endvidere forefindes de noedvendige CAD-faciliteter til konstruktion af de VLSI-kredsloeb , hvori disse teknologier benyttes .

2 . Kommunikationen med de oevrige delprogrammer maa forbedres , saaledes at de noedvendige VLSI-demonstrationskredsloeb hurtigt kan defineres , og konstruktion og fremstilling heraf finansieres under disse delprogrammer .

3 . Tilgangen af videnskabeligt og teknisk personale , der har saerlige faerdigheder inden for procesteknologi for og konstruktion af mikro-elektronik , maa oeges .

4 . Der er soerget for rimelig stoette til mere langsigtet arbejde bl.a . inden for optoelektronik .

5 . Ud over det arbejde , der er sat i gang under 1984-arbejdsplanen , er der behov for saerlig opmaerksomhed paa kritiske omraader af teknologi og metoder . Disse er omhandlet i det nye omraade 1.9 og omfatter indkapsling , toeraetsning , resistteknologi , ledere , isolatorer og epitaxi .

Paa F og U-omraade 1.1 og 1.2 er programmerne for MOS - og bipolaerprocesser medtaget til orientering , selv om de nu bliver behandlet under de anfoerte projekter . Disse programmer blev udformet som store sammenhaengende projekter og ikke som adskilte projekter for geometrier paa 1 mm og under 1 mm . Dette er gjort af hensyn til effektiviteten , da hvert teknologiniveau bygger paa viden fra de foregaaende niveauer . Mange aspekter af en given proces kraever stadig forbedring , f.eks . oxidkvaliteten i MOS , for at opfylde de krav , hver forbedring i form at stoerre kredsloebskompleksitet og hoej ydeevne stiller . Denne kontinuitet i indsatsen ville gaa tabt , hvis der var tale om adskilte projekter for 1 mm og under 1 mm .

En ny side af strategien er , at der er konstateret et behov for stoerre sammenhaengende projekter , der er koncentreret om specifikke aspekter af teknologien , og som i visse tilfaelde stoetter hovedprogrammerne . Det er saerdeles oenskeligt at faa udstyrsleverandoerer involveret . Disse projekter er beskrevet under omraade 1.9 .

Den betydning CAD til VLSI har for ESPRIT's heldige udfald , kan ikke fremhaeves staerkt nok . Med god teknologi og fremragende CAD vil den staerkt innovative europaeiske industri med held kunne konkurrere paa verdensmarkederne .

I gang er allerede i alt 13 CAD-projekter omfattende ca . 650 mandaar mellem 1983 og 1987 , som stoettes i henhold til Raadets forordning 3744/81 vedroerende mikroelektronik og ESPRIT's pilotfase . Integration af resultaterne af dette arbejde og udvidelse af det til at omfatte konstruktion af kredsloeb med flere millioner komponenter til en lang raekke anvendelsesformaal er en vigtig opgave .

Efter noeje gennemgang af det igangvaerende arbejde er der konstateret et behov for et betydeligt fremstoed inden for CAD , og det er indfoejet i arbejdsprogrammet under omraade 1.3 .

Der findes langt flere organisationer med direkte interesse og kompetence paa dette omraade , end det er tilfaeldet inden for VLSI-teknologi . Det her foreslaaede projekt maa planlaegges med tilstraekkelig fleksibilitet til , at der tages hensyn til de involverede komplekse tekniske og organisatoriske spoergsmaal . ESPRIT's informationsudvekslingsystem vil vaere en vaerdifuld hjaelp hertil .

Datastyring af VLSI-fremstilling opfattes som en vigtig bestanddel af programmet og ikke blot et middel til at effektivisere fremstillingen . Formindskelsen af geometridimensioner og lagtykkelser stiller stadig stoerre krav til processtyring i en situation , hvor slutkomponentens parametre afhaenger af et stoerre antal variable . Minimering af menneskelig haandtering og en indsats mod kilderne til udbyttebegraensende kontaminering er altafgoerende . Paa et givet kontamineringsniveau falder udbyttet hastigt med aftagende geometridimensioner . MOS - og bipolaerprojekterne under 1 mm-niveauet vil involvere datamatstoettet fremstilling , naar det er muligt . Disse vil endvidere kunne indgaa som relevante B-projekter .

F og U-omraade 1.1 . : MOS-teknologi under 1 mm ( A-projekter )

Beskrivelse

Kravet er at udvikle alle de enkelte procestrin , saasom litografi , aetsning , dotering osv . med henblik paa at naa geometrier under 1 mm i MOS . Maalet er en proces , hvormed der kan fremstilles flere millioner komponenter pr . logik - og lagerchip . Det paaregnes , at der under ca . 0,7 mm vil blive benyttet andre vaerktoejer end optisk litografi . Proces - og komponentmodellering vil ogsaa blive benyttet . For at kunne naa disse maal maa de kritiske teknikker udvikles . De er faelles for omraade 1.1 og 1.2 og er omhandlet i 1.9 .

Forudsaetninger

- Erfaring med nyeste processer .

- Aktiviteter inden for avancerede procestrin .

- Raadighed over CAD/CAT-vaerktoejer , der er i brug .

Program ( - ) og delmaal (*) :

Aar 1 :

- Valg af proces ( CMOS eller blandet C - og NMOS ) og af konstruktionsmetodologi .

- Valg af udstyr til optisk litografi .

- Fastlaeggelse af procestrin .

Aar 2 :

- Optimering af de enkelte procestrin .

- Fastlaeggelse af foreloebige konstruktionsregler .

- Karakterisering af procestrin .

- Igangsaetning af forskning i nye processer og strukturer til teknologi under 1 m .

* 18 . maaned : Konstruktion og evaluering af forsoegschip med mere end 1 000 transistorer og baseret paa 1 mm-konstruktionsregler med stigning ( leder plus mellemrum ) paa 3 mm .

Aar 3 :

- Demonstration af gennemfoerlighed med en chip med en halv million komponenter og geometrier paa 1 mm . Maalet er at naa et kvalifikationstal paa 0,05 pj og en forsinkelse paa 1 ns .

- Evaluering af nye trin ( gatemateriale , isolation , indbyrdes forbindelse osv . ) .

- Evaluering af behandlingsudstyr med geometrier under 1 mm .

* 36 . maaned : Foerste eksempler paa kredsloeb med 0,5 mio transistorer , 1 mm-konstruktionsregler og data for kvalifikationstal og forsinkelse .

Aar 4 :

- Valg af litografiudstyr til dimensioner under 1 mm .

- Rutediagram for en 0,7 mm-proces med konstruktionsregler .

* 48 . maaned : Statistiske oplysninger om skivens homogenitet og udbyttet ved 1 mm-konstruktionsregler ; proevekredsloeb med mere end 1 000 transistorer med 0,7 mm konstruktionsregler og stigning paa 2 mm .

Aar 5 :

- Evaluering af 0,5 mm-processen .

- Demonstration af processens gennemfoerlighed .

- Konstruktion af en chip med mere end 1 million komponenter med et kvalifikationstal paa 0,05 pj og en portforsinkelse paa 1 ns .

* 60 . maaned : Foerste eksempler paa kredsloeb med mere end 1 million transistorer , 0,7 mm-konstruktionsregler og data for kvalifikationstal og forsinkelse .

Aktiviteter , der afhaenger af 1.1

VLSI-mikroelektronik til informationsteknologi .

1.1.1 . " SOI-materialer og -processer med henblik paa 3D-integration " ( Ref . 245 : A/84 )

Maalet med dette forsknings samarbejde er at undersoege og udvikle de nye siliciumteknologier , der er noedvendige til tredimensional integration . Denne 3D-fremgangsmaade vil aabne mulighed for integration med stoerre taethed , hoejere arbejdshastighed og multifunktionel signalbehandling . Tre teknologiske hovedfaser vil blive undersoegt :

a ) dyrkning af aktive SOI-lag , der har de noedvendige elektroniske egenskaber til virkliggoerelse af hoejkvalitetskomponenter og kredsloeb ,

b ) anbringelse af to aktive lag oven paa hinanden paa en saadan maade , at forringelse af allerede dannede komponenter undgaas ,

c ) etlags-SOI-proces til fremstilling af enkeltkomponenter og forbindelse af disse indbyrdes ; udvikling af en fuldstaendig proces , * omfattende to aktive lag .

1.1.2 . " CMOS-teknologi under 1 mm " ( Ref . 554 : A/84 )

Projektet tager sigte paa udvikling af de noedvendige byggesten til en 0,5 mm CMOS-proces , der foerst og fremmest skal benyttes til fremstiling af hurtige digital kredsloeb . For at give programmet de bedste muligheder for et heldigt udfald er der afgraenset og tilrettelagt to hovedfaser , hvoraf den foerste omfatter et mellemtrin paa 1 mm-niveau , og den anden den endelige 0,5 mm CMOS-familie . Naar projektet er afsluttet , vil konsortiets IC-firmaer i deres pilotanlaeg have byggestenene til en CMOS-proces , hvormed der kan fremstilles IC med geometrier paa 0,5 mm .

1.1.3 . " Fysisk-kemisk karakterisering af ciliciumoxynitrider i relation til deres elektroniske egenskaber " ( Ref . 369 : B/84 )

Maalet med projektet er foerst at fastslaa sammenhaengen mellem siliciumoxynitridfilms fysisk-kemiske og elektriske egenskaber og dernaest sammenhaengen mellem fysisk-kemiske egenskaber og dyrkningsparametre . Denne forskning gennemfoeres som foelge af , at siliciumoxynitrider formentlig vil finde anvendelse inden for IC-teknologi , f.eks . i MNOS-baserede ikke-flygtige lagre og i MOS-enheder med geometrier under 1 mm .

Der forventes ikke flere A-forslag paa omraade 1.1 . Der oenskes B-forslag til stoette for ovenstaaende projekter inden for de i afsnit 1.9 omhandlede omraader .

F og U-omraader 1.2 . : Bipolaer teknologi under 1 mm ( A-projekt )

Beskrivelse

Den overordnende maalsaetning er at udvikle specifikke procestrin til bipolaer teknologi under 1 mm , hvilke foerer til en fuldstaendig procesfoelge for meget hoejtydende integrerede kredse .

For at naa denne maalsaetning er foelgende udvikling noedvendig :

- samlede kredsloebskoncepter , som maa udvikle sig sammen med teknologien

- en vertikal komponentstruktur , der er egnet til litografi under 1 mm

- en egnet flerlagsforbindelsesteknologi

- en passende kontrakt - og flerlagsforbindelsesteknologi

- tilstraekkelig hoej bortledning , hoejt benantal , elektrisk afstemte tilledninger , indkapslinger

- proces - og komponentmodellering .

Endvidere er projektomraadet i hoej grad afhaengigt af , at de i omraade 1.9 omhandlede kritiske teknikker bliver disponible .

Forudsaetninger

- Erfaringer med VLSI og ananceret siliciumbehandling ; raadighed over CAD/CAT-vaerktoejer .

Aktiviteter , der afhaenger af 1.2 .

Hurtig VLSI-mikroelektronik til informationsteknologi .

Program ( - ) og delmaal (*)

Aar 1 :

- 1 mm-teknologi : igangsaetning af aktiviteter vedroerende procestrin , kredsloebsstrukturer og modellering . Evaluering og valg af kritisk udstyr .

- Foerste valg af proces - og kredsloebsstrukturer

* 12 . maaned : Indledende procesudformning ; evaluering og valg af kritisk udstyr .

Aar 2 :

- Foreloebig optimering af procestrin

- Fastlaeggelse af 1 mm-konstruktionsregler

- Paabegyndelse af konstruktion af demonstrationschips

- Paabegyndelse af forskning vedroerende nye processer og stukturer til teknologi under 1 mm

* 24 . maaned : Fastlaeggelse af 1 mm-konstruktionsregler .

Aar 3 :

- Demonstration af gennemfoerligheden af 1 mm-processer til chips med 10/20k porte og en portforsinkelse paa 100 ps

- Paabegyndelse af arbejde paa 2 mm-stigning i flere lag , samtidig med at pilotprojekter viderefoeres

- Fortsaettelse af forskning i teknologi under 1 mm

- Foreloebige konstruktionsregler fra 0,7 mm-strukturer

* 36 . maaned : Demonstration af gennemfoerligheden af 1 mm-processer til chips med 10/20k porte og en portforsinkelse paa 100 ps .

Aar 4 :

- Paabegyndelse af konstruktion af 0,7 mm-demonstrationschip

- Optimering af procestring der 1 mm

- Valg at kritisk udstyr

- Forbedring af udbyttet ved 1 mm-demonstrationskomponenter

* 48 . maaned : Fastlaeggelse af indledende konstruktionsregler for 0,7 mm-strukturer .

Aar 5 :

- Demonstration af gennemfoerligheden paa 0,7 mm-processer til chips med 20/50k porte og en portforsinkelse paa 50 ps .

* 60 . maaned : Foerste eksempel af chips med 20/50k porte i 0,7 mm foreligger .

1.2.1 . " Bipolaer teknologi under 1 mm - I " ( Ref . 243 : A/84 )

Den overordnede maalsaetning for dette program er udvikling af specifikke procestrin til bipolaer teknologi under 1 mm , som foerer til et fuldstaendig saet af fremstillingsprocesser for meget hoejtydende integrerede kredse . Ved slutningen af en femaarsperiode vil gennemfoerligheden af processer til strukturer under 1 mm blive demonstreret paa en stor testchip .

1.2.2 . " Bipolaer teknologi under 1 mm - II " ( Ref . 281 : A/84 )

Projektet tager sigte paa udvikling af bipolaer teknologi til hoejhastighedsdatabehandlingsprodukter ( portforsinkelse under 100ps , produkt af effekt og forsinkelse mindre end 0,1 pJ samt konstruktionsregler under 1 mm ) . For at virkeliggoere dette maa der udvikles specifikke processer til komponentisolation , tynde spitaxiallag , E-B-strukturer , Schottky-dioder , at polykrystallinsk silicium modstande , flerlagsmetallisering i mere end 4 lag , hensigtsmaessige indkapslings - og efterproevningsteknikker . Gennemfoerlighed , ydeevne , udbytte og paalidelighed vil blive demonstreret med specifikke testarrangementer , isaer et portnetvaerk med 10 kporte pr . chip . Portforsinkelsen paa mindre end 100 ps vil gradvis blive naaet i 3 trin , nemlig 200 , 100 og mindre end 100 ps .

Der forventes ikke ydeligere A-forslag paa omraade 1.2 .

Der oenskes B-forslag til stoette for ovennaevnte projekter inden for de i afsnit 1.9 omhandlede omraader .

F og U-omraade 1.3 . : Datamatstoettet konstruktion ( CAD )

OVERORDNEDE MAALSAETNINGER

a ) at udvikle avancerede CAD-teknikker med henblik paa at styre kredsloebenes stadig stigende kompleksitet

b ) at skabe kapacitet for konstruktion af komplekse VLSI , som er tilgaengelig for hele EF's IT-verden .

Det overordnede maal er inden for faelles rammer at udvikle at integreret saet portable vaerktoejer , der kan haandtere VLSI-kredsloeb med op til flere millioner komponenter .

Dette skal :

- tilvejebringe en brugervenlig facilitet med kort svartid , som let kan tilpasses aendringer i teknologi

- give konstruktoerer mulighed for hurtig ekspedition af valable og afproevelige konstruktioner samt tilhoerende afproevningsinformation

- vaere let at tilpasse til aendringer i teknologi

- tilvejebringe faciliteter for optimering af kredsloeb med hensyn til paalidelighed og ydeeven

- omfatte cellebaseret konstruktion og biblioteker af adaptable moduler

- bygge videre paa relevante resultater af CAD-projekter , der henhoerer under forordning ( EOEF ) 3744/81 .

Strategi

a ) Der skal goeres et reelt forsoeg paa at tilskynde til , at der opstaar en overordnet CAD-infrastruktur , saaledes at hovedparten af de vaerktoejer , der udvikles under igangvaerende programmer , kan kombineres med fremtidige vaerktoejer til en integreret alment tilgaengelig vaerktoejsfacilitet .

b ) Saa vidt muligt komplekse demonstrationschips kommer til at udgoere kernen i hvert af projektests faser .

c ) Modellering af komponenter og processer betragtes ikke som en del af CAD-projekterne men hoerer ind under de projekter , der omhandler udvikling af nye VLSI-processer ( jf . omraade 1.1 og 1.2 ) ; kompatibilitet med CAD er imidlertid paakraevet .

d ) Udviklingssamarbejde mellem laereanstalter , virksomhedsgrupper og forskningsinstitutioner skal fremmes med henblik paa at overfoere viden og stille CAD til raadighed for videre kredse .

e ) Der vil blive soerget for vekselvirkning med , stoette til og udnyttelse af resultaterne af andre ESPRIT-aktiviteter .

f ) Der vil blive lagt vaegt paa anvendelse af videnteknik paa CAD .

g ) Der skal , hvor det er hensigtsmaessigt , indgaa dedikeret CAD - materiel .

Stoerre projekter , der skal saettes i gang

Der er et umiddelbart behov for arbejde paa fire noegleprojektomraader . Der sigtes paa at udvikle vaerktoejer og teknikker samtidig med , at der tages betydelige skridt mod vedtagelse af en faelles ramme .

Der er vaesentlige vanskeligheder som foelge af behovet for at indarbejde resultaterne af igangvaerende Euro-projekter , der i de fleste tilfaelde er vanskelige at kvantificere . Dette spoergsmaal vil blive behandlet under integrationsprojektet , hver der ligeledes laegges retningslinjer for fremtidige projekter . Der skal for nye projekter defineres saa detaljerede kvantificerede maal og begraensninger , at de kan goeres til genstand for en fuldstaendig vurdering .

Et femte omraade omfatter mindre B-projekter af spekulativ og usaedvanlig karakter .

Der er behov for omfattende arbejde paa CAD-omraadet , og mange projekter fortjener europaeisk stoette . Paa grund af de begraensede disponible ressourcer er nedenstaaende projekter omhyggeligt udvalgt som havende stoerst sandsynlighed for at faa varig indvirkning paa effektiviteten i Europa paa lang sigt .

Forudsaetninger

- Viden om konstruktionsprocessen

- Adgang til resultater og vaerktoejer , der er fremkommet under 3744-projekter og ESPRIT-pilotprojekter

- Erfaring i algoritmer ved VLSI-konstruktion

- Teknologier og demonstrationschips af stoerrelsesordenen 1/2 til 10 millioner transistorer .

1.3.1 . CAD-integrationsprojekt ( A-projekt )

Der er behov for , at en bredt og repraesentativt sammensat gruppe af DA-vaerktoejsudviklere ( DA : Design Automation ) moedes og sammen anbefaler mekanismer og rammer for bedre integration af mere almen adgang til europaeiske CAD-vaerktoejer .

Der vil under projektet regelmaessigt fremkomme undersoegelsesrapporter , og resultaterne af projektet vil blive sat i relation til specifikt stoette programmeringsarbejde med henblik paa dels at stoette integrering og sammenkaedning af eksisterende og eurostoettede vaerktoejer , dels at opstille de noedvendige standarder for fremtidigt arbejde .

I undersoegelserne maa der tages hensyn til udviklingen inden for informationsteknologi og Da-systemarkitektur paa verdensplan .

Fase 1

Aar 1 :

Problemer ved sammenkobling af bestaaende eurovaerktoejer , integreringsteknikker , indvirkningen fra net og distribuerede data .

Aar 2 :

Anbefaling af data - og portabilitetsstandarder , indvirkningen af saerlige retningslinjer vedroerende DA-materiel for DA-vaerktoejsudviklere

Milepaele :

a ) Integrering af vaerktoejer og systemer , som i oejeblikket er under udvikling , til et foerstegenerationssystem .

b ) Definering af rammer for standarder for fremtidigt arbejde .

* Paa dette tidspunkt skal der foretages en grundig vurdering af resultater of udestaaende arbejde .

Fase 2

Aar 3 og aar 4 :

Udvidelse bestaaende i indarbejdelse af nyudvikling inden for DA-materiel , kunstig intelligens og databaseteknologi .

Aar 5 :

Afslutning af integreringen af andengenerationssystemer og revision af eksisterende standarder .

Milepaele :

a ) Integrering af avancerede vaerktoejer til et andendgenerationssystem .

b ) Nyvurdering af eksisterende standarder og eventuelt revision heraf .

1.3.2 . Brugergraensefladeprojekt ( A-projekt )

Maalet er at goere CAD-vaerktoejer mere effektive i brug og mere konsekvente set fra brugernes synspunkt . Arbejdet bestaar i en kombination af en vidtspaendende undersoegelse og tilpasning af nogle igangvaerende programmer til praksis .

Aar 1 :

Fremhaevelse af brugergraensefladeaspekterne ved de igangvaerende CAD-systemprojekter gennem hele konstruktionsprocessen

Vigtige karakteristika :

- brugervenlighed

- kort svartid

- portabilitet

- konsekvens

Aar 2 :

Undersoegelse af kommunikationsforbindelserne mellem intelligente terminalarbejdspladser og de centrale beregningsenheder

- transmissionshastighed

- transmissionsprotokol

- fordeling af data og processen mellem terminalarbejdspladser og datamater

Aar 3 og 4 :

Undersoegelse af menneske/maskinegraensefladen i forbindelse med CAD - nye ind - og udlaeseteknikker , f.eks . i form af tale ( se ogsaa andre ESPRIT omraader )

1.3.3 . Problemer ved meget hoej integration ( A-projekt )

Maalet er at udvikle nye algoritmer og arkitekturer , der er egnede til VLSI-kredsloeb med millioner af transistorer . Det foerste trin er at opnaa formel erkendelse af graenserne for de algoritmer , der i dag anvendes paa forskellige niveauer i konstruktionsprocessen .

Man ved , at 90 % af de omfattede problemer inden for CAD kraever nye loesninger , og det er givet , at det i fremtiden er inden for algoritmer , der skal tages nye fremgangsmaader i brug .

Deltagerne skal kombinere faelles undersoegelser og kvantificeret vurdering med praktisk arbejde med specifikke vaerktoejer , hvor der benyttes ekspertsystemer og saerligt materiel , som kan vaere til stoette for en raekke DA-problemer .

Aar 1 :

Fastlaeggelse af kriterier for evaluering af ydeevne , isaer for saa vidt angaar

- layout-genereringsvaerktoejer

- floor planning-vaerktoejer

- vaerktoejer til funktionel konstruktion

Aar 2 :

Eksperimenter med eksisterende vaerktoejer , AI-systemer og saerligt materiel , som tilvejebringer

- graenser i tidrumkompleksitet

- patologiske tilstande

Definering af et demonstrationssystem , hvori der skal udfoeres kooperative algoritmiske opgaver med AI-teknikker , og alt noedvendigt formaalsbestemte materiel .

Aar 3 og 4 :

Implementering af systemet og demonstration paa et " vanskeligt " og omfattende problem .

1.3.3.1 . " Beskrivelsessprog til VLSI " ( Ref . 42 . A/83 )

Dette projekt skal frembringe to nye hierakiske beskrivelsessprog til IC-konstruktion til beskrivelse af kredsloebsnet og -layout . Det overordnede maal er at skabe en VLSI-CAD-infrastruktur , som bidrager til en radikal foroegelse af konstruktoerens produktivitet , og som aabner mulighed for ydeligere udvikling .

1.3.3.2 . " Avancerede algoritmer , arkitekturer og layout-teknikker til VLSI-dedikeret signalbehandling " ( Ref . 97 : A/83 )

Dette projekt omhandler udvikling af CAD-vaerktoejer og avancerede teknikker til konstruktion af CMOS-kredsloeb til chips til digital signalbehandling ved hjaelp af seriel , blandet seriel-parallel eller parallel arkitektur .

1.3.3.3 . " Ultrahoejt integreret system ( ULSI ) med hoej udbytte og hoej paalidelighed , opnaaet gennem rekonfigurabilitet " ( Ref . 244 : B/84 )

ULSI med hoej paalidelighed kan fremstilles ved at indbygge redundans i en chip , saaledes at fejbehaeftede celler eller elementer kan tolereres . Denne arealforoegelse kan imidlertid medfoere et fald i udbyttet . Redundans foreslaas indfoert med henblik paa at opnaa udbytteforoegelse ved hjaelp af rekonfigurering i forbindelse med fremstillingen og at forbedre fejltolerancen ved hjaelp af on-line rekonfigurering . Til gennemfoerelse af projektet kraeves der ekspertise inden for siliciumudnyttelsesanalyse , herunder fejlmekanismer og deres fordeling , arkitekturstrategier for opdeling , implementering af redundans og bevarelse af afproevelighed , siliciumkonstruktionsmetodologier , der er forbedret , saa de opfylder ovennaevnte krav , samt specifikke fremstillingsteknikker , som underbygger den noedvendige fysiske omstrukturering og tager hoejde for de saerlige krav i forbindelse med afproevning og indkapsling . Projektet afsluttes med en demonstrationschip , og der vil blive anvendt den nyeste CMOS-teknologi med passende flerlagsforbindelser .

Der indkaldes yderligere forslag til A-projekter .

1.3.4 . Vaerktoejer til hoejniveaukonstruktion ( A-projekt )

Kravet er udvikling af et saet integrerede konstruktionsvaerktoejer til hoejniveaukonstruktion ( specificering , syntese og verifikation ) med hoej grad af teknologisk uafhaengighed . Der straebes efter konstruktioner med af * nkring 10 millioner komponenter pr . chips , som eventuelt kan indholde saavel lager som logik . Vaerktoejerne skal vaere til hjaelp for konstruktoeren ved opdelingen af et system i delsystemer og ved afgoerelsen af , om funktioner skal implementeres i materiel eller programmel . Implementeringsdetaljer saasom afproevelighed og layout skal vaere omfattet . Problemerne ved blandede analoge/digitale konstruktioner boer ligeledes tages op .

Aar 1 : Konstruktion af det samlede saet af vaerktoejer

Aar 2 : Paabegyndelse af implementeringen af saettet af vaerktoejer

Aar 3 : Faerdiggoerelse af implementeringen af saettet af vaerktoejer

Aar 4 : Afproevning og demonstration af saettet af vaerktoejer paa delsystemer paa multiple chips med logik - , lager - og analogfunktioner .

1.3.4.1 . " CAD-konstruktionssystemer paa hoejt niveau til interaktiv layout og konstruktion " ( Ref . 10 : A/83 )

Dette projekt har til formaal at definere og demonstrere CAD-systemet til konstruktion og layout af VLSI-kredsloeb fra den foerste specifikation til maskerne . Kredsloebskompleksiteten kan vaere paa op til 1 million transistorer . Det overordnede maal er reducerede konstruktionstider .

Der indkaldes yderligere forslag til A-projekter .

1.3.5 . Helt nye specifikke konstruktionsvaerktoejer ( B-projekt )

Der vil blive ydet stoette til en raekke smaa , meget innovative projekter . Raekken af mulige emner , der vedroerer konstruktion af VLSI-kredsloeb , er meget lang .

Der vil blive givet forrang til projekter , der omhandler konstruktionsproblemer paa foelgende omraader :

- VLSI-kredsloeb med meget hoej hastighed ( f.eks . 50 picosekunder )

- Integration paa skiveniveau

- Fejltolerance med henblik paa hoejt udbytte

- Parallelle arkitekturer ( f.eks . systoliske arrays )

- Specifikke teknologier ( f.eks . GaAs )

- Formaalsbestemte materiel til CAD .

1.3.6 . Konstruktion og karakterisering af celler ( A-projekt )

Maalsaetningen er at frembringe celler , der kan benyttes til at evaluere de si * ciumteknologier og CAD-vaerktoejer , der udvikles under ESPRIT i forbindelse med arbejdende kredsloeb . Det er ikke hensigten at tilvejebringe et udtoemmende cellebibliotek , men at udvikle en gennemproevet metodologi til hurtig konstruktion og karakterisering af celler . Yderst vigtige uddata er oplysninger om modellering af enheder fra de forskningsprojekter , der vedroerer processer .

Der er tale om tre kategorier af celler :

1 . Primitive celler

2 . Parametriserede celler

3 . Faste celler

for baade analoge og digitale funktioner .

For hver celle skal der foreligge beskrivelser paa layout - og funktionsniveau samt elektrisk niveau med fuldstaendige oplysninger til simulering og parameteruddragning . Hensigten er at tilvejebringe et mindsteudvalg af celler for hver teknologi . Hver celle vil blive fuldstaendig simuleret og karakteriseret .

Aar 1 :

Udvaelgelse af foreloebige standarder og udvikling af grundliggende metodologi til cellekonstruktion .

Aar 2 :

Udvikling af bibliotek af primitive celler og teknikker til parametrisering .

Aar 3 :

Konstruktion af parametriserede og faste celler .

Aar 4 :

Karakterisering og demonstration i repraesentative kredsloeb .

Anmaerkning : Under projektets forloeb vil relevante standarder blive implementeret , saa snart de foreligger .

F og U-omraade 1.4 . : Integrerede kredsloeb af compound halvledere

Beskrivelse

Integrerede digitale kredsloeb i III-V compound halvledermaterialer har med hensyn til hastighed og/eller produktet af hastighed effektiorbrug en potentiel fordel frem for siliciumkredsloeb paa grund af stoerre elektronmobilitet . Teknologien er mange aar bag efter siliciumteknologien , og der er behov for betydelig forskning i materialer og proceser . Da markedet for hoejhastighedskredsloeb med lavt effektforbrug er voksende , er der mange problemer at tage op .

Teknologien omfatter dels GaAs/GaAlAs-heterojunction strukturer , der benytter transistorer med hoej elektronmobilitet ( HEMT ) eller bipolaere heterojunction transistorer ( HJBT ) . Der kraeves grundforskning i materialefremstilling , ionimplantation og IC-procesteknologier .

Anmaerkning : For at naa dette programs maal kraeves der meget anselige ressourcer , der ikke med sikkerhed er til raadighed inden for rammerne af ESPRIT . Paa den anden side er disse maalsaetninger et minimum for fastholdelse af konkurrenceevnen . Man maa derfor acceptere supplerende finansieringskilder og/eller mindre ambitioese programmer .

Forudsaetninger

- Adgang til passende substratmaterialer

- CAD-faciliteter

- Passende laboratorium og erfarent personale

- muligheder for ionimplantation

- og/eller molekylstraaleepitaxi ( MBE )

- og/eller epitaxialdyrkning ved hjaelp af metalorganisk kemisk paadampning ( MOCVD ) .

Program ( - ) og delmaal (*) :

Aar 1 :

- Hovedvaegt paa udvikling af proces til fremstilling af GaAs paa 2-skiver med geometrier paa uner 1 mm med saerlig vaegt paa reproducerbarhed og udnytte .

- Optimering af materialedyrkning og fremstilling af eksperimentelle HEMT og HJBT i GaAs/GaAlAs-systemet .

* 12 . maaned : demonstration af gennemfoerligheden af MESFET-baserede kredsloeb med 1 000 porte og en portforsinkelse ( tpd ) paa mindre end 100 ps .

- Demonstration af basiskredsloeb med HJBT og/eller HEMT ( som ikke er ringoscillatorer ) .

Aar 2 :

- Fortsaettelse af arbejdet med hovedvaegten paa proces til fremstilling af GaAs-IC med geometrier paa under 1 mm med saerlig vaegt paa reproducerbarhed og udnytte . Skabelse af muligheder for 3 " -proces .

- Viderefoerelse af forskning i optimering af HEMT - og/eller HJBT-IC .

* 24 . maaned : demonstration af mindst 1k lager ( tilgangstid paa under 1 ns og effektafgifvelse paa hoejst 500 mW ) og/eller kredsloeb med tilsvarende kompleksitet .

- Demonstration af gennemfoerligheden af HEMT - kredsloeb med 100 og/eller HJBT .

Aar 3 :

- Udbytte - og paalidelighedsforbedring af grundlaeggende GaAs-IC-processer .

- Forbedring af de grundlaeggende trin i en GaAs/GaAlAs-IC-proces , der er baseret paa HEMT eller bipolaere transistorer .

- Bestemmelse af anvendeligheden af HJBT/HEMT til digitale IC til en hurtig 8-bit processor .

* 36 . maaned :

vurdering af udbyttet af et demonstrationskredsloeb paa 1 k eller med tilsvarende kompleksitet paa mindst 10 skiver .

Demonstration af gennemfoerligheden af 1k HEMT-lager og/eller et sammenligneligt HJBT-kredsloeb .

Sammenligning af forskellige teknologier ( om muligt med samme kredsloeb i hver teknologi ) . Beslutning og udvaelgelse af en af disse .

Aar 4 :

- Forbedring og konsolidering af de udvalgte processer .

- Fremstilling af eksperimentelle IC og forbedring af udbyttet .

- Udvikling af kredsloeb til en hurtig 8-bit processor .

* 48 . maaned : Demonstration af 16k lager ( eller tilsvarende ) i den valgte teknologi .

Aar 5 :

- Foroegelse af kompleksiteten .

- Konstruktion og fremstilling af andre komplekse state-of-the-art IC .

* 60 . maaned : demonstration af stort kredsloeb med en kompleksitet paa 10-20 k porte , en portforsinkelse paa mindre end 50 ps og et kvalifikationstal paa under 100 fJ . Dette demonstrationskredsloeb kan f . eks . vaere et 16 k lager med en tilgangstid paa nogle faa nanosekunder , eller det kan defineres i loebet af aar 3 , saaledes at behov paa andre ESPRIT-omraader ( specielt hoejhastighedsdatabus ) eller inden for telekommunikationsindustrien ( f . eks . signalbehandlingskredsloeb ) tilgodeses .

1.4.1 . " Compound halvledermaterialer og integrerede kredsloeb heraf - I " ( Ref . 232 : A/84 )

Dette programs overordnede maal er at tilvejebringe teknologier til digitale integrerede kredsloeb i galliumarsenid , hvori der som aktive kredsloebselementer anvendes GaAs-MESFET , transistorer med hoej elektronmobilitet ( HEMT/TEGFET ) og heterojunction bipolaere transistorer ( HJBT ) . Disse kredsloeb vil faa en saadan konfiguration , at GaAs' fordele med hensyn til hastighed og effektforbrug frem for silicium demonstreres paa passende vis .

1.4.2 . " Compound halvledermaterialer og integrerede kredsloeb heraf - II " ( Ref . 522 : A/84 )

Forskningsprogrammets generelle maalsaetning er udvikling af avancerede aspekter af procesteknologi til digitale integrerede GaAs-kredsloeb og tilknyttet ekspertise med henblik paa fremstilling af hurtige hoejtydende digitale kredsloeb . Fremstilling af hele IC anses ikke for praekonkurrencemaessig . Der vil blive udviklet digitale demonstrations-IC , saaledes at de forskellige logikkredsloebsteknologiers ydeevne kan evalueres .

1.4.3 . " CAD-metoder til analoge monolitiske GaAs-IC " ( Ref . 255 : B/84 )

Forskningsprogrammets hovedvaegt ligger paa udvikling af et komplet CAD-bibliotek med teoretiske modeller og eksperimelle data vedroerende de passive elementer og aktive komponenter , der er noedvendige til konstruktion af analoge GaAs-IC . Arbejdet indledes med udledning af fysiske modeller og aekvivalente kredsloeb for forskellige MESFET-typer og passive elementer efter saavel koncentrerede som distribuerede metoder . Det foelgende trin bestaar i CAD af grupper af passive og aktive komponenter med henblik paa integreret implementering af elementaere funktioner . Ud over kredsloebsanalyse vil der her blive simuleret kobling mellem tilstoedende elementer og varmefordeling . I den foelgende fase vil der med saerlige analyseprogrammer blive set paa analoge IC , defineret som funktionelle blokke paa hoejt niveau . Dette endelige CAD-program omfatter evaluering af sammenpakningseffekten og fejlfoelsomhedsanalyse . Interaktiv optimering vil finde sted i en brugerorienteret flytbar pakke . Projektet indledes med undersoegelse med C - og X-baand og udvides senere til 18 GHz . CAD-systemets anvendelighed vil blive underbygget med forskellige demonstrations-IC i GaAs , herunder enheder med geometrier under 1 mm .

Der indkaldes yderligere forslag til A og B-projekter .

F og U-omraade 1.5 . : Optoelektronik

Beskrivelse

Behovet for elektroniske komponenter til telekommunikationstransmission , forbindelser i og mellem datamater , ultrabredbaandsbilledbehandling og kobling vil vaere stigende . Kommende generationer af monomodekommunikationssystemer vil kunne anvende kohaerent detektering og flerkanalsboelgelaengdemultipleksering og vaere fasemodulerede . Dette vil give hoejere ydeevne og vaere kompatibelt med integreret optisk logik . Der vil ogsaa blive mulighed for behandling , kombinering og routing ved meget hoeje hastigheder . I halvlederform vil der ogsaa vaere kompatibilitet med III-V-integrerede kredsloeb , hvilket giver en hurtig elektrisk graenseflade .

Anmaerkning : Til at naa dette programs maal kraeves meget anselige ressourcer , der ikke med sikkerhed er til raadighed inden for rammerne af ESPRIT . Paa den anden side er disse maalsaetninger et minimum for fastholdelse af konkurrenceevnen . Man maa derfor acceptere supplerende finansieringskilder og/eller mindre ambitioese programmer .

Forudsaetninger

- Adgang til passende substratmaterialer

- Passende laboratorium og erfarent personale

- Muligheder for epitaxialdyrkning .

Dette program tager ikke sigte paa optikbaserede datamater men paa at tilvejebringe komponenter og delsystemer til transmission med hoej bit-hastighed . De to veje er :

a ) Integrerede elektroniske og optiske komponenter paa samme chip :

Program ( - ) og delmaal (*) :

Aar 1 :

- Optimering af materialedyrkning og lagstrukturer

- Integrering af en fotodetektor med en forforstaerkerkomponent

- Arbejde paa laser drivers i InP-baserede materialer

- Arbejde med udvikling af en InP-baseret IC-teknologi , der er kompatibel med den tilsvarende optoelektronik .

* 12 . maaned : demonstration af en monolitisk fotodetektor med intern forstaerkning .

Aar 2 :

- Sammenligning ( baade eksperimentelt og ved modellering ) af hybrid og monolitisk integration til modtagermodul .

- Viderfoerelse af udvikling af InP-baseret IC-teknologi

- Udvikling af isolerings - og forbindelsesteknikker paa InP-baserede materialer .

* 24 . maaned : demonstration af en monopolitisk integreret modtager med en baandbredde paa mindst 2,5 GHz .

Aar 3 :

- Samenligning af hybrid og monolitisk integration af sendermodul

- Fremstilling af en integreret sender

* 36 . maaned : demonstration af en integreret sender med en baandbredde paa over 2,5 GHz .

Efter aar 3 maa der ved yderligere optimering af modtager , sender og muligvis regeneratorer ( relaeenheder ) tages hensyn til udviklingen i telekommunikationsindustriens andre ESPRIT omraader .

b ) Boelgelaengdemultipleksering med integreret optik :

Program ( - ) og delmaal (*) :

Aar 1 :

- Optimering af epitaxialdyrkning til lasere , dektorer og boelgeledere

- Evaluering af rastre fremstillet ved hjaelp af elektronstraale og holografi

- Demonstration af DFB-laser ( Distributed Feedback ) .

* 12 . maaned : demonstration af DFB-laser med en taerskelstroem paa under 50 mA ; demonstration af en fotodektektor med boelgelederfoedning ; tabsfattig monolitisk * boelg * der ( mindre end 1 dB/cm ) .

Aar 2 :

- Optimering af DFB-laser til direkte modulation med hoej frekvens

- Fremstilling af 2 BH-lasere ( buried heterostructure ) med forskellig boelgelaengde paa samme chip .

* 24 . maaned : demonstration af modulatorer med en baandbredde paa 2 GHz i halvledere .

Aar 3 :

- Monolitisk integration af 2 DFB-lasere , der udsender to forskellige boelgelaengder

- Optimering af eksterne modulatorer paa halvledermaterialer

- Fremstilling af demultiplekserende detektorer

* 36 . maaned : demonstration af en integreret sender ned en baandbredde paa over 2,5 GHz .

Aar 4 :

- Integration af 2 DFB-lasere med en optisk multiplekser

- Forbedring af demultiplekserende fotodiode .

* 48 . maaned :

demonstration af integreret WDM-sender - og -modtagermoduler .

Paa dette tidspunkt er der behov for impulser fra andre ESPRIT-omraader og telekommunikationsindustrien med henblik paa implementering af en demonstrationsforbindelse med meget hoej bithastighed ( mange G-bit ) .

1.5.1 . " Integrerede optoelektroniske enheder til fiberoptiske transmissionssystemer med meget hoej bithastighed " ( Ref . 263 : A/84 )

Forskningsprogrammets generelle maalsaetning er at bibringe en betydelig foroegelse af datahastigheden i informationstransmissionssystemer ved hjaelp af hoejtydende enheder og en raekke forskellige multiplekseringsteknikker , hovedsagelig under anvendelse af forskellige boelgelaengder . I de foerste tre aar vil aktiviteten vaere centreret om at naa frem til og udnytte diskrete single modefunktioner , der er egnede til senere hybrid og monolitisk integration . Der vil i aar 3 og 4 blive arbejdet paa fuld hybrid integration . Arbejdet med disse materialer vil blive sat ind paa reproducerbar dyrkning af udstrakte heterostrukturer af hoej kvalitet og homogenitet , som er egnede til lasere med lav taerskelstroemtaethed , velkontrolleret boelgelaengde , til fotodetektorer med lav residual doteringsgrad samt til tabsfattige boelgeledere .

1.5.2 . " Teknologi til InP-baserede integrerede optoelektroniske kredsloeb " ( Ref . 546 : A/84 )

Dette program sigter mod udvikling af den teknologi , der er noedvendig til fremstilling af elektronikkomponenter i en saadan form , at de kan integreres med de optiske enheder . En raekke enheder vil blive undersoegt og sammenlignet med henblik paa anvendelse til en raekke funktioner . Som foelge af betydningen af drift ved stoerre boelgelaengde vil alt arbejde finde sted med InP-baserede halvlederforbindelser . Programmet har den meget betydningsfulde potentielle vaerdi , at de undersoegte materialer forventes at vaere saerdeles hoejtydende i konventionelle elektroniske kredsloeb . Programmet kan saaledes foere til saavel bedre elektroniske funktioner som sofistikerede optoelektroniske kredsloeb .

1.5.3 . " Optisk sammenkobling af VLSI og IC med hoej bithastighed " ( Ref . 380 : B/84 )

Dette teoretiske forskningsprogram gennemfoeres med henblik paa undersoegelse af anvendelse af optisk sammenkobling , saaledes at pakkernes benantal og den elektromagnetiske interferens i VLSI og hurtig integrerede kredsloeb samt i enheder bestaaende af disse komponenter kan nedbringes . Hele programmet straekker sig over 4 aar . I det foerste aar skal der udfoeres konstruktions - og undersoegelsesarbejde . Aktivitetsniveauet bliver hoejere i det andet og tredje aar , hvori hovedparten af forsoegsarbejdet skal finde sted . Demonstrationsenheder faerdiggoeres , konstruktion og ydeevne prognoser afsluttes , og specifikke anvendelser undersoeges i det sidste aar .

1.5.4 . " Molekylaer teknik til optoelektronik " ( Ref . 443 : B/84 )

Projektet tager sigte paa udvikling af nye organiske elektrooptiske og ikke-linaere optiske materialer . Der er et stigende behov for saadanne materialer paa de hastigt ekspanderende omraader , integreret optik og optisk kommunikation . Projektets maal er at frembringe helt nye materialer til fremstilling af enheder , hvori der benyttes lineaere elektrooptiske effekter , frekvensblandeeffekter af anden orden og tredjeordenseffekter .

Der forventes yderligere A-forslag ( og B-forslag ) .

F og U-omraade 1.6 . : Avancerede displayteknologier

Inden for mange produktomraader , som f.eks . terminalarbejdspladser , elektronisk kontorudstyr osv . , er der behov for nye avancerede displaysystemer til afloesning for de konventionelle katodestraaleroer . Saadanne displaysystemer maa noedvendigvis have store dimensioner ( A 4 eller stoerre ) og en middel til hoej oploesningsevne . Farver er ogsaa oenskelige/noedvendige .

Man er for tiden igang med at gennemgaa mange forskellige fremgangsmaader . Multiplekserings - , fejlminimerings - , og materialeproblemer osv . , er blevet stoerre med den voksende displaystoerrelse og oploesningsevne . Det er noedvendigt , at det helt klart konstateres , hvad de specifikke problemstillinger er , og at der laegges en optimal teknologisk strategi , saaledes at Europa kan goere sig gaeldende paa dette omraade .

Et saadant tiltag maa vaere taet knyttet sammen med medlemsstaternes arbejde inden for dette omraade .

Der foreslaas et teknologidefinitionsprojekt , hvori fremtraedende praktiserende forskere i EF kan kombinere deres viden og deres erfaring . Varigheden skal vaere 12-18 maaneder og skal bane vejen for et stoerre samordnet EF-tiltag inden for dette omraade . De forventede resultater af et saadant projekt skal fremgaa af en rapport , der skal afsluttes mellem maaned 12 og 14 . Anbefalingerne i denne rapport skal underbygges af en eller flere demonstrationsmodeller , der skal vaere faerdige inden maaned 18 .

1.6.1 . " Materialer og teknologi til TFT med hoej mobilitet til LC-display bus drivers " ( Ref . 491 : B/84 )

Nuvaerende praksis er , at de perifere styrekredsloeb til flydende krystaldisplays med aktiv matrix bestaar af eksterne IC-chips . Dette projekt har til formaal at udvikle tyndfilmmaterialer og -teknologi til soejle - og raekkebus drivers til erstatning for de eksterne IC-chips . Hovedopgaven bliver at udvikle en lavtemperaturproces til paalaegning af den tynde film af halvledermateriale , som er kompatibel med de glassubstrater , der anvendes til LC-display'et . Det materiale , der foerst og fremmest foreslaas , er polykrystaleinsk silicium , der paalaegges ved en gloedeudladningsproces med hoej effekt . Endvidere vil elementaere tyndfilmtransistorkredsloeb ( TFT-kredsloeb ) , der er egnede som bus driver skrifteregistre , blive udviklet og undersoegt , og driver prototyper af kort laengde skal kombineres med LC-matrixdisplay og afproeves .

Der indkaldes B-forslag paa omraade 1.6 .

1.7 . ( nummeret benyttes ikke )

F og U-omraade 1.8 . : Generelle forskningsemner - B-projekter

Dette omraade omfatter B-projekter inden for forskningsemner , der ikke falder ind under mikroelektronikomraader 1.1 til 1.6 . Disse emner skal selvfoelgelig have relevans for maalsaetningerne i mikroelektronikdelprogrammet og have stor vaerdi i sig selv .

Anmaerkning : Da dette forskningsomraade i sit sigte er uhyre vidtspaendende , vil der ikke her blive givet noget detaljeret program . De enkelte B-forslag forventes dog at indeholde noeje maalelige aarlige maal , som fremskridtene kan sammenholdes med .

1.8.1 . " Undersoegelse af alle aspekter af sammenkobling af integrerede kredsloeb med hoejt benantal " ( Ref . 199-544 : B/83-84 )

Dette projekt sigter mod foelgende maal :

1 . Udvikling af alternative metoder til forbindelse af det integrerede kredsloeb med dets sammenkoblingsmedium .

2 . Udvikling af store sammenkoblinger med hoej taethed ved hjaelp af flerlagspolymerteknikker .

3 . Udvikling af rimeligt store sammenkoblinger med ultrahoej taethed baseret paa en kombination af tykfilmdielektrika og additive metoder til elektroplettering af basismetal .

Maalet er , at alle sammenkoblingssystemer skal kunne virkeliggoeres med kun 2 lag , hvorved omkostningerne kan saenkes , som foelge af mindre haandtering og billige materialer . Alle projektets dele er udformet paa en saadan maade , at der drages optimal nytte af indkapslinger , der udvikles under det modsvarende program 1.9.1 .

1.8.2 . " Plasmapaalaegningsteknologi til magnetiske tyndfilmlagermedier " ( Ref . 334 : B/84 )

Projektet har til formaal at udvikle paalaegningsteknologi , hvor tyndfilmmediernes fremragende tekniske egenskaber kombineres med den hoeje p * laegningshastighed , der kraeves til industriel produktion . Projektets maal er en vaesentlig foroegelse af tyndfilmnaalaegningshastigheden .

Der indkaldes yderligere B-forskningsforslag . De kan f . eks . omhandle foelgende emner :

- avancerede teknikker til fysisk analyse

- sensorer og transducere

- nye teknologier og teknikker til avanceret informationslagring

- nye uorganiske og organiske materialer

- avancerede indkapslingsteknik til VLSI , f.eks . hermetiske chips , plast osv .

F og U-omraade 1.9 . : Projekter til stoette for mere end et mikroelektronikomraade

Beskrivelse

Dette omraade omfatter alle de projekter ( A og B ) , som stoetter mere end et af hovedomraaderne 1.1-1.6 . Saadanne projekter kan ikke henfoeres under et bestemt omraade , men til forskel fra omraade 1.8 har de direkte forbindelse med delprogrammets hovedindsats .

Endvidere bestaar dette omraade i en betydelig indsats for udvikling af den teknologi og de teknikker , hvormed man dels kan bidrage til virkeliggoerelse af hovedmaalsaetningerne for omraade 1.1-1.6 , dels se laengere frem end disse projekters tidlige faser og frem mod det endelige maal , som er geometrier under 1 mm .

1.9.1 . " Avanceret indbyrdes forbindelse ved VLSI " ( Ref . 14 : B/83 )

Dette projekt vedroerer problemet med forbindelser paa selve siliciumchiplen . Geometrier i flere lag og under 1 mm vil blive behandlet , ligesom den relevante materialeteknologi og andre hertil knyttede problemer . Paalidelighed , levetidsafproevning og udbytteprogrammer udgoer en integrerende del af projektet . ( Forbindelser uden for siliciumchippen er emnet for projekt 1.8.1 ) .

1.9.2 . " Automatisk konstruktionsvalidering af integrerede kredsloeb ved hjaelp af elektronstraale " ( Ref . 271 : B/84 )

Projektet soeger at udvikle en metodologi til automatisk diagnosticering af konstruktionsfejl i VLSI-enheder , som er baseret paa den observationsmulighed , et elektronstraalesystem frembyder , tilslutning til CAD-miljoeet , moenstergenkendelse , hvorved elektronstraalen automatisk bringes i position , global metodologi , muligvis baseret paa definition af diagnosticeringsstrategien ved hjaelp af ekspertsystemer , samt nye kredsloeb , som kan forbedre EBT's ydeevne . For at naa dette overordnede maal vil der blive taget fat paa omraader som datastyring af elektronstraalesystemet , graenseflade til CAD-programmel , identifikation af kredsloebselementer , metodologi til konstruktionsfejldiagnostik , testmoenstergenerering til elektronstraalefejlfinding , konstruktion , som muliggoer elektronstraaleafproevning , samt udvikling af elektronstraaleudstyr .

1.9.3 . " Vurdering af MBE-siliciumlag " ( Ref . 305 : B/84 )

Dette projekt falder i tre dele :

1 . Dyrkning af siliciumlag ved hjaelp af molekylstraaleepitaxi ( MBE ) .

2 . Fortsaettelse af maaling af procesparametre in situ .

3 . Implementering og udvikling af teknikker til karakterisering af MBE-lag . Disse oplysninger vil dernaest blive brugt til at optimere dyrkningsbetingelserne .

Det er planen at gennemfoere separat udviklingsarbejde paa fire specifikke teknikker . Den resterende del af programmet omfatter anvendelse af eksisterende teknikker samt fortolkning af de saaledes fremkomne resultater i deres helhed .

1.9.4 . " Silicon-on-insulator-systemer kombineret med lav temperatur " ( Ref . 370 : B/84 )

Der vil i projektet blive benyttet og kombineret en raekke teknikker , saaledes at der kan opnaas enkeltkrystallag med tykkelser paa mellem 0,5 mm og 50 mm af hoej kvalitet til en raekke forskellige anvendelsesformaal . Sidstnaevnte vedroerer saavel silicon-on-insulator ( SOI ) som SOS ( silicon-on-sapphire ) til hoejtydende integrerede kredsloeb og ligeledes tilvejebringelse af alternativer til de i oejeblikket anvendte besvaerlige processer til dielektrisk isolation ( DI ) .

1.9.5 . " En hoejtydende CMOS bipolaer proces til VLSI-kredsloeb " ( Ref . 412 : A/84 )

Dette projekt tager sigte paa udvikling af en VLSI-teknologi , hvormed man paa en enkelt chip kan kombinere MOS-kredsloebsteknik med den i dag hoejst opnaaelige taethed med bipolaer kredsloebsteknik af tilsvarende taethed , men som er bedre egnet til saerlige formaal , isaer som graenseflade til eksternt udstyr . Projektets hovedindsats ligger paa den teknologiske side , nemlig udvikling af metoder , hvormed der i kompatible procestrin kan fremstilles baade bipolaere transistorer og MOS-transistorer i dimensioner af samme stoerrelsesorden som dem , der i dag kan opnaas med teknologi , der udelukkende er baseret paa MOS . Parallelt med dette teknologiske arbejde skal der udvikles konstruktionsmetoder for netop den paaregnede kredsloebstype samt foretage en undersoegelse , hvormed det for forskellige typers anvendelser kan fastslaas , hvorledes delsystemer mest hensigtsmaessigt fordeles paa de to kredsloebsteknologier .

1.9.6 . " Forbedring af IC-udbyttet og -ydeevne ved hjaelp af Design Centering " ( Ref . 456 : B/84 )

Under dette projekt skal den nye metode . Design Centring , anvendes til optimering af integrerede kredsloebs ydeevne . Et allerede eksisterende program til Design Centering og et program til forbedring af kredsloebenes ydeevne vil blive forbedret og tilpasset de saerlige problemer , der optraeder ved konstruktion af VLSI-kredsloeb . De programdele , der skal udvikles , boer omfatte skemaindlaesning , udlaesning af relevante resultater og forbedring af soegestrategien , saaledes at CPU-tiden kan nedbringes ved eventuelt at oege lagerkravene . Programmet boer vaere let haandterligt og vil til sidst blive afproevet med forskellige IC , som firmaerne leverer .

1.9.7 . " Substrater til VLSI i CMOS-teknologi " ( Ref . 509 : B/84 )

Del 1 : Etablering af en proces til intrinsisk gettering ( IG ) for skiver med middelhoej oxygenkoncentration . Processen boer vaere uafhaengig af , om substratet er af p - eller n-type , og boer resultere i

- en hovedmasse med hoej defekttaethed

- et blotlagt defektfrit omraade .

Et saadant omraade med en tykkelse paa 10-20 mm er konstateret at vaere et optimalt kompromis mellem flere faktorer ( laekstroem samt ufoelsomhed over for latch up og soft error ) .

Del 2 : Karakterisering af epi-skiver med en diameter paa 4 og 6 tommer . Epi-lagets tykkelse boer ligge i omraadet 5-10 mm for staerkt doterede substrater af baade p - og n-typer . Dette tykkelsesinterval er passende til CMOS paa mindre end 1 mm . Endelig skal IG - og epi-processerne til sin tid passe sammen , saaledes at der faas intrinsiskgetterede epi-skiver med lav laekstroem til CMOS-enheder paa under 1 mm , der ikke er foelsomme for soft error .

1.9.8 . " Kvantehalvlederenheder " ( Ref . 514 : B/84 )

Det er planen at

1 . undersoege opbygninger af enheder , hvor ladningsbaererne holdes inden for og mellem lag via elektriske felter , der paatrykkes ved hjaelp af omraader dannet ved implantation eller diffusion , eller via portstrukturer med saerlig konfiguration ( f.eks . sammenflettede ledere med stigning under 1 mm og

2 . at stoette dette program med teoretiske undersoegelser dels af grundlaeggende halvlederfysik , dels af elektroniske og optoelektroniske effekter i helt nye strukturer .

1.9.9 . " Bestemmelse af doteringsprofil i strukturer under 1 mm " ( Ref . 519 : B/84 )

Sigtet med dette projekt er at virkeliggoere mulighederne for noejagtig bestemmelse af ikke dybtgaaende doteringsprofiler , som de benyttes i komponenter paa under 1 mm . Med henblik herpaa foreslaas det at udvikle en elektrisk teknik , baseret paa " spreading resistance " , samtidig med at denne teknik sammenlignes med to andre ikke-elektriske metoder , dvs . massespektrometri af sekundaere ioner ( SIMS ) og Rutherford Back Scattering ( RBS ) . I projektet bliver hovedvaegten lagt paa udvikling og anvendelse af teknikken baseret paa " spreadnings resistance " , medens de oevrige teknikker foerst og fremmest benyttes til sammenligning . Data , der giver stoerre viden om diffusionskinetik , bliver et vigtigt spin-off fra denne fremgangsmaade . Arbejdet vil endvidere blive koncentreret om bestemmelse af bor - , phosphor - , arsen - , og antimonprofiler og vil ligeledes indenbaere brug og vurdering af helt nye haerdningsmetoder , saasom strip heater og varmebehandling med blitzlys .

1.9.10 . " Hoejoploesningsplasmaetsning inden for halvlederteknologigrundbegreber , fremgangsmaade og udstyr " ( Ref . 574 : B/84 )

Det er inden for elektronikindustrien almindeligt anerkendt , at plasmaetsning kommer til at spille en afgoerende rolle for teknologi under 1 mm baade i silicium - og III/V-halvledersystemer . Der mangler dog endnu megen viden om den implicerede komplekse kemi og fysik , som kan skaffes ved hjaelp af egnede diagnostiske metoder . Foer dette er sket , kan plasmaetsningens potentiel ikke udnyttes fuldt ud . Programmet som helhed er noedvendigvis interaktivt og foerer centre for ekspertise inden for plasmakemi og -fysik , instrumentfabrikanter og en leverandoer af kemikalier til elektronikindustrien sammen . Tilsammen besidder de en enestaaende kombination af viden og faciliteter , som vil sikre , at dette bredt baserede program foerer til et positivt resultat .

For at naa programmets maal kraeves der en raekke omfattende projekter .

Med saerlig henblik paa at naa frem til bearbejdning ved geometrier paa 0,5 mm og derunder udpeges nedenstaaende projektomraader , og forslag herunder skal vaere i overensstemmelse med program 1.1 og 1.2 :

a ) 0,5 mm-litografi med produktionskapacitet og tilknyttet resistudvikling , som boer vaere kompatibel med toeraetsningsprocesser

b ) anisotrop aetsning af skiver paa op til 150 mm med geometrier paa 0,5 mm ( RIE , RIBE osv . )

c ) procesteknikker , der aabner mulighed for redundans , til integrerede kredsloeb med meget store dimensioner

d ) modellering af processer og enheder , herunder eksperimentel verifikation .

- halvledermaterialer

- resistteknologi

- bearbejdning med plasma og reaktive ioner

- ionimplantation

- fotostoettet paalaegningsteknologi

- hurtig varmebehandling af lag ( elektronstraale , laser , varmepuls osv . )

- metallisering ( silicidledere , nye materialer og nye bearbejdningsmetoder )

- organiske isolatorer

- hojhastighedsafproevning paa skiven

- avancerede indkapslingsteknikker

- hoejhastighedsmaterialer osv .

- modellering af komponenter og processer

- automatisk fremstilling og kontrol .

Mulige B-emner , der stoetter omraade 1.4 og 1.5 , er :

- dyrkning af store InP - og GaAs-énkrystaller

- modellering af optiske elementer

- komponentmodellering for GaAs

- CAD , der er specifik for integrerede III/V-kredsloeb

- grundlaeggende teknologiske processer til

- materialevurdering

- ionimplantation og varmebehandling

- toraetsningsteknikker

- dielektrika og isolatorer

- paalidelighed

- specifikt udstyr .

Derudover maa der tilskyndes til et vidstpaendende program af B-projekter , som soeger at stoette nye og lovende teknikker over hele mikroelektronikomraadet , som det er defineret ved de anfoerte hovedprojektomraader

- litografi ( foto - , elektronstraale - , roentgenstraale - , laser - , ionstraale - osv . )

- forskellige aktive elementer paa halvledermaterialer med hoej mobilitet

- komponentpaalidelighed og fejlmekanismer

- nye compound-halvledermaterialier , nye halvledere og nye ( f.eks . stablede ) enheder , der benytter sig heraf

- nye displaymetoder ( vedroerende flade skaerme , se afsnit 1.6 ) .

DELPROGRAM 2 :

PROGRAMMELTEKNOLOGI

1 . Indledning

1985-udgaven af arbejdsprogrammet for ESPRIT-delprogrammet for programmelteknologi er ikke blot en tilpasning af 1984-udgaven til den oejeblikkelige teknologiske udvikling . Den skal ogsaa ses som et forsoeg paa at forbedre arbejdsprogrammet som et redskab til projektevaluering og -udvaelgelses og som den vigtigste tekniske vejledning for potentielle forslagsstillere .

2 . Maal og begrundelse

Programmelteknologi betragtes som en af de vigtigste kompetentgivende teknologier inden for IT-industrien . Programmeludvikling er en del af konstruktionsproceduren for systemer og forventes at tegne sig for en stadig stoerre andel af det samlede systemarbejde . Derfor vil besiddelse af hoejeffektive , billige metoder til fremstilling af paalideligt programmel af hoejkvalitet foere til hurtigere indfoerelse af nye produkter og reduktion af de samlede livscyklusomkostninger . Europa maa have fri adgang til de bedste metoder og vaerktoejer samt vaere mindst paa lige fod med resten af verden med hensyn til udnyttelsen af disse .

Paa nuvaerende tidspunkt er Europa teknisk set formentlig paa hoejde med USA og Japan , men stoerstedelen af ekspertisen er samlet paa isolerede ekspertcentre og traenger til koordinering og yderligere udbredelse .

Det samlede maal for delprogrammet for programmelteknologi er at naa et trin , hvor udviklingen af informationssystemer ( dvs . produkter bestaaende af materiel - og programmelloesninger ) har karakter af en industriel konstruktionsproces og i vid udstraekning er datamatstoettet . Der taenkes i princippet paa informationssystemer inden for samtlige anvendelsesomraader . Isaer boer distribuerede systemer ( f.eks . distribuerede databaser ) samt tidstro og indlejrede systemer naevnes .

En vaesentlig hindring for indfoerelsen af bestaaende og fremtidige metoder synes at vaere den mangel paa viden , der bestaar paa mellemlederplan i industrien , om fordelene ved disse metoder og de investeringer , der er noedvendige for at indfoere metoderne ( personaleuddannelse , organisatoriske aendringer osv . ) . Dette forstaerkes yderligere af behovet for i forbindelse med nye industriprojekter at foere en politik , der er forbundet med mindst mulig risiko .

Der er derfor blevet overvejet en ny kategori projekter inden for programmelteknologi . Disse indebaerer industriel anvendelse ( ikke udvikling ) af programmelteknologiens nuvaerende tekniske stadie . Disse projekter kan starte omgaaende . En vigtig del af projektforslagene inden for denne kategori skal vaere analyse og udbredelse af teknologiens effektivitet . Hovedaktiviteten er at vurdere programmelteknologi snarere end at udvikle den ( dvs . case studies vedroerende anvendelse ) . En raekke projekter af denne art er blevet beskrevet under F og U-omraade 2.1 , 2.2 og 2.3 ; der indkaldes yderligere forslag i afsnit 2.4 .

3 . Beskrivelse af delprogrammet

I overensstemmelse med den vedtagne opdeling af programmeludviklingen i tre noegleomraader ( se ligeledes arbejdsplanen for 1984 ) er der tre hovedomraader for F og U i dette delprogram .

Teorier , metoder og vaerktoejer ( 2.1 )

Aktiviteterne paa dette omraade er rettet mod overgangen til en ingenioermaessig metode med hensyn til systemer og programmel . Der forventes et forloeb , hvor velfunderede videnskabeligt baserede metoder gradvis indfoeres til erstatning af i oejeblikket anvendte ad hoc-teknikker . Der vil desuden blive arbejdet med mere avancerede metoder til konstruktion af informationssystemer .

Forvaltning og industrielle aspekter ( 2.2 )

Projekter paa dette omraade skal konsolidere forstaaelsen af , samt de effektive midler til stoette for , de forvaltningsmaessige og industrielle aspekter af programmelprojekter . Disse aspekter omfatter de bredere emner vedroerende programmelproduktets livscyklus , som det fremtraeder i programmel - og informationssystemindustrien . De omfatter ligeledes emner vedroerende styring af programmelprojekter .

Faelles miljoe ( 2.3 )

Projekterne paa dette omraade skal udvikle et faelles miljoe , der skal anvendes :

- som et primitivt miljoe for programmeludvikling

- som grundlag for udviklingen af et komplet integreret miljoe for programmelteknik .

Andre projekter skal danne grundlaget for de mere avancerede miljoeer i fremtiden .

Et fjerde afsnit i delprogrammet er rettet mod behovet for demonstrations - og evalueringsprojekter .

Projekter under delprogrammet for programmelteknologi skal gennem samarbejde mellem forskningsinstitutter , programmelproducenter og brugere i industrien stille den europaeiske IT-industri bedst muligt i konkurrencemaessig henseende .

Aktiviteterne for forbedring af programmelteknologigrundlaget gennemloeber et kredsloeb , der kan opdeles i foelgende tre faser , hvorunder hver samarbejdspartner yder bidrag af forskellig stoerrelse :

- Teoretisk og empirisk forskning

Maalet med projekter i denne fase er at skaffe stoerre viden om programmelprocessens art i oekonomisk sammenhaeng samt om den bagvedliggende matematiske teori og datamatikteori . Det vil ved hjaelp af prototyper og pilotanvendelser blive bekraeftet , at forskningen kan anvendes i industrien .

- Udvikling af kompetencegivende teknologi

Projekter i denne fase vedroerer udvikling af industrielt acceptabel teknologi ( typisk metoder og vaerktoejer ) , hvor foroegelsen i teoretisk viden udnyttes . Denne fase kraever den bredeste samarbejdsform og de stoerste ressourcer , hvilket igen kraever vedtagelse af faelles vaerktoejsarkitektur , saaledes at vaerktoejerne alt efter de lokale krav goeres udbredt anvendelige og samarbejdende .

- Industriel anvendelse

Denne fase bestaar i industriel anvendelse af den teknologi , der er fremkommet under anden fase . Samarbejde i denne fase er typisk paakraevet for at holde oeje med indfoerelsen af teknologien , dens indvirkning paa programmelprocessens art og foelgerne for fremtidigt teoretisk og empirisk arbejde . Dermed er kredsloebet sluttet .

Projekter under dette delprogram skal have visse traek , der svarer til en eller flere af ovennaevnte faser , og boer derfor vurderes i forhold til passende kriterier , som der for hver fase er eksempler paa nedenfor .

- Teoretisk og empirisk forskning

Nyhedskarakter , hoejnelse af teknologiens stade , frembringelse af stoerre viden om programmelprocessen , potentiel indvirkning paa programmellets rentabilitet osv .

- Udvikling af kompetencegivende teknologi

Acceptabel i industrien , reel indvirkning paa programmellets rentabilitet , kompatibel med praksis i industrien , bred anvendelighed , tilpasningsvenlig , overensstemmelse med standarder , mulighed for integration med andre vaerktoejer under udvikling osv .

- Industriel anvendelse

Indvirkning paa fremtidig forskning , vaerktoejsstandarder , uddannelse og den generelle maade , hvorpaa den relevante industrisektors teknologigrundlag aendres , udbredelse af generaliserbare resultater osv .

Med henblik paa at maksimere den industrielle fordel ved udviklingen og indfoerelsen af teknologi omfatter ESPRIT-delprogrammet for programmelteknologi ikke kun opbakning af radikalt nye metoder i form af forskning , som det kan tage adskillige aar at faerdigudvikle . Det soeger ligeledes at fremme samarbejde om udvikling af en industrielt acceptabel teknologi , som udnytter den bestaaende viden , efterhaanden som den modnes . Med den begraensning , at det skal forblive praekonkurrencemaessigt , soeger det desuden at fremme dens indfoerelse i industrien og vurderer dens virkning paa brugerne i industrien .

4 . Det nuvaerende arbejde og nye projekter for 85

Den i oejeblikket anerkendte opfattelse er , at industrialiseringen af programmeludviklingen vil ske gennem indfoerelse af integrerede projektstoettemiljoeer , dvs . samlinger af datamatbaserede vaerktoejer og metoder , der er beregnet til at fungere sammen o * stoette alle tekniske og forvaltningsmaessige aspekter af programmelprocessen . Det nuvaerende ESPRIT-arbejde danner et udmaerket grundlag for vaerktoejerne og miljoeerne , men kraever yderligere stoetteprojekter til at supplere med detaljer og daekker risikofyldte omraader yderligere . Der kraeves desuden nyt arbejde paa foelgende omraader :

- Systemprojekter ( integration af konstruktionscyklerne for materiel og programmel ) .

- Alternative og supplerende metoder til programmeludvikling , f.eks . udvikling af prototype og anvendelse af kunstig intelligensteknikker .

- Programmelmetoder og -vaerktoejer til smaat , staerkt kritisk programmel .

- Metrik til programmel og programmelfremstillingsprocessen .

- Samspillet mellem menneske og maskine .

- Programmelteknik til brede anvendelsesomraader saasom CIM og AIB .

- Evalueringsprojekter til vurdering af de reelle problemer og de reelle fordele ved indfoerelsen af den nye teknologi .

Arbejdsprogrammet omfatter ligeledes arbejde vedroerende metoder og vaerktoejer med relation til Ada samt vedroerende miljoeer , der er egnede til udvikling , vedligehold og evaluering af distribuerede databaser , med henblik paa at supplere det arbejde , der nu paaregnes igangsat til udvidelse af Faellesskabets fleraarige program paa databehandlingsomraadet .

Arbejdsplanen indeholder ogsaa projekter indenfor ADA og databaser , som en slags fortsat base af bestraebelserne fra det fleraarige program fra edb .

F og U-omraade 2.1 : Teorier , metoder og vaerktoejer

Beskrivelse

Aktiviteterne paa dette omraade er foerst og fremmest rettet mod overgangen til en ingenioermaessig indstilling til systemer og programmel inden for rammerne af den nuvaerende livscyklusopfattelse . Der forventes en situation , hvor velfunderede videnskabeligt baserede metoder gradvis indfoeres til erstatning for i oejeblikket anvendte ad hoc-teknikker .

Industrielt og akademisk samarbejde er af saerlig betydning paa dette omraade , eftersom akademiske forskere i Europa har frembragt et betydningsfuldt teoretisk grundlag , som kan danne udgangspunkt for forbedrede system - og programmelkonstruktionsmetoder .

Et af disse udgangspunkter er arbejdet vedroerende formel beskrivelse . Eftersom de foelger veldefinerede matematiske regler , giver formelle beskrivelser mulighed for utvetydig , kort og klar specifficering af et programmelprodukt uden at begraense implementeringen og danner et godt grundlag for saadanne vigtige punkter som funktionel analyse , verifikationer , simulering , uddannelse , automatisk implementering og afproevning .

Vaegten ligger paa udviklingen af forbedrede metoder til systemkonstruktion . Disse metoder skal saa underbygges af integrerede stoettevaerktoejer . Det antages her , at den generelle udviklingsmetode , som vaerktoejerne stoetter , vil benytte adskillige repraesentationsniveauer med trinvis voksende verifikation og validering . Hvor der er mulighed for det , kan vaerktoejerne tilvejebringes ved omarbejdning eller forbedring af bestaaende programmer snarere end ved fuldstaendig nyudvikling .

I denne forbindelse er det vigtigt at skelne mellem kort - og langsigtede anliggender :

- Paa kort sigt er det vigtigt at arbejde henimod forening og integration af de bestaaende modeller og vaerktoejer inden for programmelfremstilling . Paa dette omraade vil arbejdet forhaabenlig reducere den taerskel , som stadig hindrer selv programmelkonstruktorer i at anvende disse vaerktoejer .

- Paa laengere sigt maa man understrege hensigten med systemet som helhed og navnlig forene de traditionelt adskilte processer programmelfremstilling og materieludvikling . Der kan saaledes drages fordel af den oegede fleksibilitet , der er opstaaet som foelge af den udflydende overgang fra materiel til programmel . ( Der kan her henvises til den mulighed , som de nuvaerende minidatamater giver for paa grundlag af de faktiske behov at afgoere , om regning med flydende komma skal udfoeres af programmel eller material ) .

For saa vidt angaar de nuvaerende fase-orienterede modeller for systemudviklingsprocessen , er forening og forbedring af vaerktoejer i overensstemmelse med de enkelte faser og disses raekkefoelge et mere kortsigtet problem , mens muligheden for at definere nye faser og/eller en ny raekkefoelge for disse er af mere langsigtet karakter .

Alle aktiviteter skulle i betydelig grad bidrage til at reducere livscyklusomkostningerne , saerlig inden for afproevning og vedligehold , gennem tidligere fejlfinding og -afhjaelpning samt udvikling af mere paalidelige og kvalitetsmaessigt bedre systemer . Der er ligeledes en staerk samhoerighed med de styringsaktiviteter , der er beskrevet i omraade 2.2 . Styringsmetoderne skal tage hensyn til forbedrede system - og programmeludviklingsmetoder , og paa samme maade skal systemudviklingsmetoderne tage hensyn til styringsbehovene .

De paagaeldende underomraader er foerst og fremmest " Systemorienterede metoder " ( 2.1.1 ) , hvor vaegten laegges paa problemer vedroerende udvikling af komplette systemer ( materiel og programmel ) , derefter " Forbedring af nuvaerende programmeludviklingsmetoder " ( 2.1.2 ) , efterfulgt af " Avancerede programmeludviklingsmetoder " ( 2.1.3 ) og endelig " Afproevning og demonstration af kvalitet , paalidelighed og konformitet " ( 2.1.4 ) .

2.1.1 . Systemorienterede metoder

Der er udvalgt tre hovedemner paa dette omraade :

- Materiel/programmel-synergi .

- Kravteknik .

- Konstruktion af sikre systemer .

2.1.1.1 . Materiel/programmel-synergi ( Type A )

Maal/program

a ) At udvikle faelles teknikker , metoder og vaerktoejer til hele ( materiel og programmel ) systemudviklingsprocessen , f.eks . konstruktionssprog .

b ) At udvikle en integreret metoder til modellering af det samlede system ( programmelopfoersel , materiellets ydeevne , systemudnyttelse ) . Denne dynamiske modellering skal foere til omkostningseffektivitet og tilstraekkelighed for systemet som helhed , idet der svarer til historiske data ; de systemkarakteristika , der skal overholdes , er kompakthed , svartid , reproducerbarhed , robusthed , fleksibilitet .

c ) At muliggoere automatiseret omsaetning af formelle specifikationer til silicium/programmel .

d ) At udvikle afproevnings - og evalueringsstrategier med hensyn til saadanne systemers oegede kompleksitet , f.eks . i betragtning af at fejl og svigt mindsker funktionaliteten gennem systemets livscyklus .

Begrundelse/baggrund

Der er behov for en integreret metode inden for konstruktion af systemer med det formaal at blive i stand til at udfoere hver komponent i det bedst egnede " materiale " . Dette skulle give stoerre konstruktionsmaessig fleksibilitet og mulighed for lettere teknologisk forbedring gennem produktets levetid .

Teknisk fremgangsmaade

Integrering af programmelmetoder og -formalismer med dem , der bestaar inden for materielkonstruktion . Analyse af virkningen af ikke-funktionelle krav paa systemkonstruktionsmetoder ( udformning efter maalkarakteristika ) saasom fejltolerance .

Delmaal

Aar 3 Foerste modeller og prototype vaerktoejer

Aar 4 Tast og evaluerings strategier

Aar 5 Automatisk omdannelse af formelle specifikationer

Aar 6 Demonstrationsmodel .

Gensidig afhaengighed i forholdet til andre omraader

Andre projekter i 2.1 , CAD til VLSI ( 1.3 ) , datamatarkitektur ( 3.4 ) .

2.1.1.2 . Kravteknik ( Type A )

Maal/program

Begrundelse/baggrund

Dette er et problem af fundamental betydning for at al IT-produktudvikling . En manglende effektiv kravformulering er grunden til mange forskydninger i projektets tidsplan og omkostningsoverskridelser .

Teknisk fremgangsmaade

Samspil med kunde/bruger af systemet er vigtig i denne forbindelse . Derfor vil der maaske blive behov for en raekke forskellige metoder som f.eks . naturlig sprogbehandling , AV-tilbagespil ( animering ) foruden de formelle metoder , der er centrale for loesningen .

Delmaal

Aar 2 Eksperimenter med eksisterende systemer , opstilling af formel ramme

Aar 3 Foerste metoder og prototypevaerktoejer

Aar 5 Endelige metoder og faerdiggoerelse af tilsvarende stoettevaerktoejer .

Andre omraader

AIB ( naturligt sprog , kognitiv psykologi ) .

I betragtning af afhaengigheden af det brede anvendelsessomraade forventes der ivaerksat mere end et projekt .

2.1.1.3 . Offentligt tilgaengelige teknikker til systemintegritet

Maal/program

At udvikle metoder og teknikker til konstruktion og implementering af systemer , der skal sikres mod konstaterede kraenkelser , f.eks . fordi de vedroerer foelsomme data , eller fordi ressourceanvendelsen skal kontrolleres strengt af regnskabsmaessige hensyn . Et vigtigt krav er , at metoderne og teknikkerne vitterligt skal tilvejebringe integritetsegenskaberne .

Teknikkerne skal kunne anvendes i et distribueret net , hvortil brugerne har adgang paa forskellige niveauer .

Begrundelse/baggrund

Teknikker , der er baseret paa ikke-offentlige , beskyttede metoder vil naeppe vaere samfundsmaessigt acceptable paa mange omraader ( offentlig telekommunikation , sundhedsvaesen , bankvaesen osv . ) . En af hovedaarsagerne til , at de maaske er uacceptable , er vanskeligheden ved at vurdere det faktiske sikkerhedsniveau , de repraesenterer . Derfor er der behov for teknikker , der ikke er afhaengige af , at de ikke er offentlige .

Teknisk fremgangsmaade

Der boer anvendes formelle metoder , saaledes at det bliver muligt at garantere eller paavise systemets kraevede integritetsegenskaber . Specifikke karakteristika , der skal maales med demonstration for oeje , skal kvantificeres .

Andre omraader

Forbindelser til programmel/materiel-synergi ( 2.1.1.1 ) og programmelkvalitet og paalidelighedsmetrik ( 2.1.4 . ) .

Der indkaldes forslag til B-projekter , som kan starte i 1986 .

2.1.1.4 . Andre B-forskningsemner

Inden for systemorienterede metoder er der ligeledes planlagt en raekke mindre B-projekter foruden de ovenfor naevnte stoerre A - og B-projekter . Et vigtigt projekt kunne vaere undersoegelse af tekniske midler til effektiv sikring af ejendomsret vedroerende programmel ( forebyggelse af programmelpirateri ) .

2.1.2 . Forbedring af nuvaerende programmeludviklingsmetoder

Maalet med dette delomraade er at forene og forbedre metoder og vaerktoejer i overensstemmelse med bestaaende formalismer i den hensigt at tilskynde til at anvende dem i stoerre maalestok . Endvidere boer der udvikles teknikker og vaerktoejer til effektivisering af programmelproduktionen som en direkte hjaelp til at fjerne det saakaldte applikationsefterslaeb .

I forbindelse med , hvorledes udvidelsen af Faellesskabets fleraarige program paa databehandlingsomraadet i dag er orienteret , henledes opmaerksomheden dels paa metoder og programmeringsvaerktoejer med relation til Ada , dels paa teknikker vedroerende distribuerede databaser . Arbejde inden for disse emner vil supplere det rent udviklingsorienterede arbejde , der kan ydes stoette til under dette program .

2.1.2.1 . " Rigoroes metode vedroerende industriprogrammel ( RAISE ) " ( Ref . 315 : A/84 )

Maalet med projektet er at skabe et komplet systemudviklingsmiljoe baseret paa en forbedret udgave af VDM-metoden . De nuvaerende mangler ved VDM vil blive afhjulpet , der vil blive bygget en raekke vaerktoejer ( foerst i prototypeform , derefter i produktionsklar form ) , der vil blive gennemfoert adskillige industrielle anvendelser samt blive produceret undervisnings - og informationsmateriale .

2.1.2.2 . " Personlig arbejdsplads til trinvis voksende grafisk specifikation og formel implementering af ikke-sekventielle systemer ( GRASPIN ) " ( Ref . 125 : A/83 )

Maalet med projektet er en personlig programmeludviklingsarbejdsplads til trinvis voksende grafisk specifikation og trinvis formel implementering af ikke-sekventielle systemer . Arbejdspladsen skal omfatte et vaerktoejssaet til stoette for teknikker til specificering og dokumentation , afproevning og verifikation samt kodesimulering . GRASPIN er baseret paa velkonstrueret sammensmeltning af to almindeligt anerkendte komplementaere metoder : Petri-net specifikationer paa hoejt niveau af parallelle aktivitet