Kommissionens beslutning

af 21. december 2000

om Tysklands statsstøtte til Förderanlagen- und Kranbau Köthen GmbH og Kranbau Köthen GmbH

(meddelt under nummer K(2000) 4403)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2003/264/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler(1) og under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I. SAGSFORLØB

(1) Ved brev af 9. december 1997 underrettede Tyskland Kommissionen om en støtteforanstaltning truffet af Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS) og delstaten Sachsen-Anhalt til fordel for Förderanlagen- und Kranbau Köthen GmbH og Kranbau Köthen GmbH. Denne støtteforanstaltning blev registreret under nr. NN 191/97.

(2) Ved brev af 16. marts 1998 underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende den pågældende støtteforanstaltning og opfordrede ved en anmodning Tyskland til at afgive oplysninger herom.

(3) Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(2). Kommissionen har som reaktion herpå modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Disse bemærkninger er videresendt til Tyskland.

(4) Ved breve af 26. og 28. august 1998 underrettede Tyskland Kommissionen om nogle yderligere støtteforanstaltninger til fordel for Kranbau Köthen GmbH. Da beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure gav mulighed for at udvide sagens omfang, blev de nye støtteforanstaltninger inddraget i sagen.

(5) Kommissionen drøftede sagen med repræsentanter for de tyske myndigheder i Berlin den 13. november 1998 og modtog yderligere oplysninger ved brev af 3. marts 1999. Ved et møde i Berlin den 29. marts 1999 blev sagen igen drøftet med de tyske myndigheder, som ved den lejlighed bad Kommissionen om at udskyde behandlingen af sagen, indtil den havde modtaget yderligere oplysninger. Disse oplysninger indgik ved brev af 21. maj og ved brev af 26. maj 1999.

(6) Kommissionen modtog den 1. juli 1999 og ved breve af 12. juli, 10. september, 29. september og 6. oktober 1999 yderligere oplysninger fra Tyskland. Sagen blev den 21. oktober 1999 endnu engang drøftet med de tyske myndigheder i Bruxelles, og Kommissionen fremsendte den 26. oktober 1999 et brev til Tyskland, hvori man gjorde rede for de væsentligste problemer i forbindelse med støttesagen. Tyskland fremsendte afsluttende oplysninger den 24. november 1999, den 21. marts, den 27. april, den 18. maj, den 20. juni, den 26. juli og den 27. september 2000.

II. BESKRIVELSE

Støttemodtager

(7) Støttemodtager er en økonomisk enhed(3), der består af to juridiske personer, dels Förderanlagen und Kranbau Köthen GmbH (FKK), dels Kranbau Köthen GmbH (Kranbau Köthen eller KK).

(8) FKK har sit sæde i Köthen i Sachsen-Anhalt. Virksomheden udviklede og fremstillede kraner og transportanlæg. I december 1992 blev virksomheden efter en offentlig licitation privatiseret ved salg til Ludwig Willenborg Verwaltungsgesellschaft mbH und Co. KG. Det var den første privatisering af støttemodtageren. Den 22. juli 1997 indgav FKK konkursbegæring (Gesamtvollstreckung), og konkursen indledtes den 1. september 1997.

(9) Kranbau Köthen har sæde samme sted som FKK. Virksomheden udvikler og bygger specialkraner, har 169 medarbejdere og [...](4). Virksomheden ejes fuldt ud af FKK. Inden forretningen og aktiverne blev overdraget, var Kranbau Köthen et redningsselskab uden kommerciel funktion oprettet den 28. juni 1997. Kranbau Köthen overtog FKK's aktiver og de kontrakter, som man endnu ikke havde påbegyndt udførelsen af.

(10) I 1998 blev Kranbau Köthen på nogle bestemte betingelser privatiseret ved salg til Georgsmarienhütte-Gruppe (GMH-koncernen) (se beskrivelse nedenfor), som ikke er nogen lille eller mellemstor virksomhed (SMV). FKK var fortsat indehaver af kapitalandele i virksomheden. Fordi Kranbau Köthen tilhører GMH-koncernen, kan støtte til virksomheden ikke anses som støtte til en SMV(5). Flere forskellige statsstøtteforanstaltninger til fordel for Kranbau Köthen vedrører virksomhedens privatisering ved salg til GMH-koncernen.

Forventet ny ejer af Kranbau Köthen

(11) GMH-koncernen forventes at blive Kranbau Köthens nye ejer. Koncernen beskæftiger sig med udvinding, forarbejdning og videreforarbejdning af jern, stål, rustfrit stål og andre basismaterialer. Eneste selskabsdeltager og driftsleder er Dr. Jürgen Großmann. Koncernen ejer virksomheder i Tyskland og Østrig, to skrotgenbrugsvirksomheder og flere stålværker i EU. Ifølge Tysklands oplysninger beskæftiger koncernen ca. 5000 medarbejdere [...]* og er ikke nogen SMV.

Støttemodtagers økonomiske udvikling siden 1992

(12) Efter Tysklands oplysninger begyndte FKK's vanskeligheder i 1993 og 1994. Fra 1994 og frem har virksomheden udelukkende været tabsgivende. Virksomheden har været plaget af følgende problemer: fejlbeslutninger i ledelsen, for høje personaleomkostninger og udbygning af det urentable forretningsområde med transportanlæg, utilstrækkelige finansielle midler hos investor og uprofessionel gennemførelse af omstruktureringsplanen. I 1995 førte disse vanskeligheder til, at BvS og delstaten Sachsen-Anhalt greb ind i omstruktureringen ved en koordineret aktion.

(13) Tyskland oplyser, at de grundlæggende forudsætninger for en vellykket omstrukturering af FKK bestod i at finde en ny forretningspartner og at udskifte virksomhedens ledelse. Forhandlinger med et finsk selskab gav ikke noget resultat. FKK's ejer vægrede sig i øvrigt ved at efterkomme BvS's opfordringer til at udskifte virksomhedens ledelse. Dette førte i 1996 til, at FKK ikke nåede sit omsætningsmål [...]*, og at der påløb driftsomkostninger [...]*. De personaleindskrænkende foranstaltninger, der blev foretaget, var forbundet med betaling af affindelsessummer [...]*. [...]* 1997 blev FKK til sidst nødt til at indgive konkursbegæring.

(14) Under FKK's konkurs blev Kranbau Köthen i 1997 oprettet som datterselskab til FKK med det formål at overtage FKK's potentielt rentable kranbygningsforretning. Ifølge oplysninger, som Tyskland fremsendte i november 1999, var der allerede i 1997 af FKK's kurator blevet udarbejdet en omstruktureringsplan for FKK's kranbygningsforretning for at løse den fortsat eksisterende virksomheds vanskeligheder. Disse vanskeligheder fortsatte nemlig trods oprettelsen af den nye virksomhed og indfrielse af de udestående forpligtelser. Der blev stillet kapital til rådighed til køb af vigtige aktiver i FKK's kranbygningsforretning og til opfyldelse af de kontrakter, man havde overtaget fra FKK.

(15) Hovedelementet i planen var i første omgang en overgangsfase, i hvilken kranforretningen blev taget ud FKK og etableret som et selvstændigt forretningsområde med grundliggende kapital. Desuden blev der i dette tidsrum gennemført nogle indledende omstruktureringsforanstaltninger og søgt efter en forretningspartner. Så snart der i august 1998 var fundet en egnet forretningspartner, nemlig GMH-koncernen, blev der truffet yderligere foranstaltninger til fuldstændig gennemførelse af omstruktureringsplanen.

(16) Omstruktureringsplanen går ud på følgende: Kranbau Köthen skal koncentrere sig om udvikling og konstruktion af ikke-mobile kraner (til anvendelse på særlige steder). Hertil hører udvikling og konstruktion af fuldt udrustede kraner såvel som fremstilling og levering af reservedele, men også hermed forbundne serviceydelser, såsom ombygning af kraner. Omstruktureringen fandt sted fra 1997 til 2001. Til de vigtigste foranstaltninger hører omkostningsreduktion, løbende personaleindskrænkninger, fremskaffelse af de til finansiering af kontrakter nødvendige midler og køb af grundlæggende aktiver i FKK med henblik på videreførelse af kranbygningsforretningen samt industrielle ejendomsrettigheder med henblik på udvikling og modernisering af Kranbau Köthens produktsortiment. Desuden skal de anlæg, der er overtaget fra FKK, og som til dels er nedslidte og forældede, forbedres. Disse organisatoriske tiltag ledsages af en finansiel omstrukturering, som består i at skaffe kapital og finansielle midler til opfyldelse af kontrakterne.

(17) Efter de tyske myndigheders opfattelse vil KK også nyde godt af sit engagement i GMH-koncernen, da denne er i besiddelse af den for KK nødvendige og yderst vigtige erfaring inden for produktion, salg og uddannelse.

(18) Den omsætning, man har sat sig som mål for 2000 og 2001, vil sandsynligvis blive nået, især på grund af de tre store ordrer [...]*, det for nylig er lykkedes at få i hus. Ifølge de i september 2000 fremsendte oplysninger er der i mellemtiden indgået tilstrækkeligt mange ordrer til at udnytte KK's produktionskapacitet fuldt ud indtil midt i 2001.

(19) Omstruktureringsomkostningerne mellem 1997 og 2001 fordeler sig som følger:

TABEL 1

Omkostninger ved omstruktureringen af Kranbau Köthen

>TABELPOSITION>

(20) [...]* Den seriøsitet, der lægges for dagen i forbindelse med omstruktureringsplanen, er i mellemtiden blevet [...]* ved KK's seneste årsberetning, der er revideret af statsautoriserede revisorer.

(21) Kommissionen ved, at den til grund for sin vurdering skal lægge oplysningerne fra den tid, hvor der gennemførtes omstruktureringsforanstaltninger til fordel for KK, dvs. de oplysninger, der forelå i 1997. Med den nye investor, GMH-koncernen, har den oprindelige omstruktureringsplan måttet ændres væsentligt, og afspejler nu den nye situation. I de nedenstående tal er der, i det omfang der er tale om faktiske tal(6), allerede taget hensyn til disse ændringer, medens de anslåede angivelser vedrørende tiden 2000 til 2002 stadig bygger på 1997-udgaven af omstruktureringsplanen. Alle tal er opgivet i mio. DEM.

TABEL 2

Kranbau Köthens finansielle resultater((Tabellen indeholder udvalgte oplysninger og er set fra et regnskabsmæssigt synspunkt ufuldstændig.))

>TABELPOSITION>

FINANSIELLE KILDER

Finansielle foranstaltninger til fordel for FKK (første støttepakke)

(22) I meddelelsen til Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet til fordel for FKK, nævnes der foranstaltninger, som Treuhandanstalt (Treuhand) har truffet til fordel for FKK inden og under privatiseringen i 1992. Mellem 1993 og 1994 resulterede den uprofessionelle gennemførelse af en tidligere omstruktureringsplan i alvorlige likviditetsproblemer. I begyndelsen af 1995 var FKK's fortsatte eksistens yderst usikker. Derfor indgik BvS, delstaten Sachsen-Anhalt og den daværende private investor i marts måned 1995 aftale om en pakke finansielle foranstaltninger. Til og med 1995 blev der gennemført følgende foranstaltninger til fordel for FKK:

TABEL 3

Statens finansielle foranstaltninger til fordel for FKK

>TABELPOSITION>

Finansielle foranstaltninger til fordel for Kranbau Köthen (anden støttepakke)

(23) I sin meddelelse af 9. december 1997 forelagde Tyskland de første oplysninger om statens finansielle foranstaltninger til fordel for KK fra 1997. Efter de seneste oplysninger består anden støttepakke af 30,9 mio. DEM til finansiering af omstruktureringen fra 1997 til 2001.

TABEL 4

Statens finansielle foranstaltninger til fordel for Kranbau Köthen

>TABELPOSITION>

Private finansieringsforanstaltninger til fordel for Kranbau Köthen

(24) Et privat bidrag kunne først ydes i forbindelse med den betingede privatisering af Kranbau Köthen ved salg til GMH-koncernen i juli 1998. Ud fra de i november 1999 og i tilslutning hertil afgivne oplysninger bestod det private bidrag til omkostningerne i forbindelse med den nye omstruktureringsplan af en likviditetstilførsel på 3 mio. DEM, et lån på 1,879 mio. DEM for Kranbau Köthens regning og garantistillelser på 9,5 mio. DEM (i alt således 14,379 mio. DEM). Disse bidrag er ydet uden statsstøtte.

(25) I øvrigt henviser Tyskland til yderligere private bidrag fra Kranbau Köthens medarbejdere i form af afkald på lønudbetalinger på 3 mio. DEM og en knowhow-overførsel fra GMH-koncernen til Kranbau Köthen oplyst til 3,4 mio. DEM.

RELEVANT MARKED

(26) Kranbau Köthen udvikler, projekterer og producerer ikke-mobile specialkraner og reservedele hertil samt ombygninger som specialfremstillinger.

(27) Kommissionen er ikke i besiddelse af nøjagtige oplysninger om den markedsniche for ikke-mobile specialkraner, Kranbau Köthen arbejder inden for. Men der er ikke noget der tyder på, at der skulle være tale om overkapacitet i denne markedsniche. Kommissionen konstaterer, at der generelt er stærk konkurrence i kranbygningssektoren som helhed. Der har været årsag til at antage, at der var tale om overkapacitet i denne forholdsvis store sektor(7). Ifølge de oplysninger, Kommissionen har fået forelagt af Statistisches Bundesamt (forbundsrepublikkens statistiske kontor), lagde omsætningen på det samlede tyske marked for kraner og transportanlæg med en stigning fra 20,5 mia. DEM (1998) til 21,9 mia. DEM (1999) en kraftig vækst for dagen.

(28) Markedet for specialkraner omfatter som minimum EU(8). Inden for Fællesskabet er der tale om en livlig grænseoverskridende handel i denne sektor.

GRUNDE TIL AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

(29) Den formelle undersøgelsesprocedure blev indledt, fordi der i første omgang herskede uklarhed om arten af og formålet med de af Tyskland beskrevne støtteforanstaltninger til fordel for Kranbau Köthen, og da de støtteforanstaltninger, hvor oplysningerne var klare nok, øjensynligt ikke opfyldte kriterierne for støtte til redning og omstrukturering, der gælder i henhold til rammebestemmelserne for vurdering af statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder(9), i det efterfølgende benævnt "rammebestemmelserne". På tidspunktet for den formelle undersøgelsesprocedures indledning gjorde Kommissionen desuden opmærksom på, at der var muligvis var tale om overkapacitet i den pågældende sektor.

(30) Hvis man ønskede at kategorisere støtten som redningsstøtte, var der flere foranstaltninger, der ikke opfyldte rammebestemmelsernes forudsætninger, idet to af foranstaltningerne på tidspunktet for støttens ydelse langt havde overskredet den alment gældende maksimale løbetid på seks måneder. Og der var ikke nogen begrundelse for at gøre en undtagelse i dette tilfælde.

(31) Ønskede man at kategorisere støtten som omstruktureringsstøtte, skulle der først have været foretaget en problemanalyse for at forklare vanskelighederne, og der skulle have været fremlagt en omstruktureringsplan. Rent faktisk manglede der oplysninger om kapacitetsudviklingen, og da ingen investor havde givet udtryk for interesse i virksomheden, måtte man antage, at virksomheden blev holdt kunstigt i live. Der var således heller ikke dengang en tilstrækkelig stor investordeltagelse i omstruktureringsomkostningerne.

III. BEMÆRKNINGER FRA ANDRE INTERESSEREDE OG FRA TYSKLAND

(32) I april 1997 fremsendte et medlem af Europa-Parlamentet en klage over FKK fra en vesttysk konkurrent til Kommissionen. Denne klage blev uden angivelse af bevæggrunde trukket tilbage den 1. april 1999. I kølvandet på offentliggørelsen af Kommissionens brev til Tyskland i De Europæiske Fællesskabers Tidende i november 1998 fulgte en yderligere klage fra en vesttysk konkurrent over Kranbau Köthen. Denne klage blev ligeledes uden forklaring trukket tilbage den 27. april 1999. Desuden indgik der fra en nederlandsk kunde bemærkninger til fordel for Kranbau Köthen.

(33) De tidligere nævnte bemærkninger blev fremsendt til Tyskland. Ved brev af 3. marts 1999 gik de tyske myndigheder imod klagerne og henviste til, at de jo var blevet trukket tilbage. I november 2000 indgik der to breve fra tredjemand. På grund af den store forsinkelse, hvormed disse breve blev fremsendt i forhold til den i forbindelse med indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure anførte frist på én måned, så Kommissionen sig ikke i stand til at tage hensyn til disse bemærkninger i forbindelse med den foreliggende afgørelse.

IV. VURDERING

Anvendelse af EF-traktatens artikel 87, stk. 1

(34) I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er støtte til visse virksomheder uforenelig med fællesmarkedet, hvis den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne eller fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen i fællesmarkedet.

(35) Tyskland har i tilstrækkelig grad godtgjort, at to BvS-foranstaltninger som led i den koordinerede aktion i 1995, nemlig et lån på 8,2 mio. DEM og eftergivelse af fordringer på 6,8 mio. DEM, havde til formål at udligne en fordring på BvS. På grund af en særbestemmelse i FKK-privatiseringsaftalen fra 1992 kunne BvS under særlige forhold drages til ansvar for ikke at have stillet hele den i privatiseringsaftalen omhandlede egenkapital til rådighed for den privatiserede virksomhed. I 1994 viste det sig, at det faktisk var tilfældet, og den manglende egenkapital vurderedes til 15 mio. DEM. Denne vurdering blev siden hen bekræftet af eksterne sagkyndige.

(36) For at undgå retlige følger stillede BvS på grund af de to ovennævnte foranstaltninger i 1995 i alt 15 mio. DEM til rådighed for FKK. Kommissionen når frem til den slutning, at udligning af en passende, berettiget fordring kan betegnes som et normalt forretningsforhold. De to foranstaltninger fra 1995 udgør derfor ikke statsstøtte.

(37) De midler, som Tyskland stillede til rådighed for støttemodtageren under den første og den anden støttepakke, giver en bestemt kriseramt virksomhed økonomiske fordele, som den nok næppe havde fået fra privatøkonomisk side. Midlerne er derfor af en sådan art, at de kan fungere som statsstøtte og på grund af deres natur virke konkurrencefordrejende. I lyset af støttens art og af det faktum, at der i fællesmarkedet foregår en grænseoverskridende handel på de relevante markeder, hvor støttemodtageren - det være sig FKK eller KK - var hhv. fortsat er aktiv, falder den foreliggende støtte med undtagelse af de to foranstaltninger fra 1995 på i alt 15 mio. DEM inden for anvendelsesområdet for EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

Statsstøtte inden for anvendelsesområdet for EF-traktatens artikel 87, stk. 1, som er forenelig med fællesmarkedet

(38) Foranstaltninger inden for anvendelsesområdet for EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er generelt uforenelige med fællesmarkedet, medmindre de falder inden for anvendelsesområdet for undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 eller 3. Under alle omstændigheder skal medlemsstaterne i henhold til artikel 88, stk. 3, underrette Kommissionen om statsstøtten, før denne tildeles.

(39) I det foreliggende tilfælde er artikel 87, stk. 3, af betydning. Denne artikel giver Kommissionen mulighed for at tillade statsstøtte under særlige omstændigheder. Hertil hører støtte i henhold til artikel 87, stk. 3, litra c), til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider imod den fælles interesse. I rammebestemmelserne har Kommissionen fastlagt forudsætningerne for anvendelsen af undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

(40) Også artikel 87, stk. 3, litra a), giver Kommissionen mulighed for at tillade statsstøtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse. De nye delstater hører ind under anvendelsesområdet for denne undtagelsesbestemmelse(10). I det foreliggende tilfælde er formålet med støtten imidlertid frem for alt at redde eller omstrukturere en kriseramt virksomhed og ikke at fremme den økonomiske udvikling i et område. Også selv om en virksomhed, som det er lykkedes at redde eller omstrukturere, kan bidrage til en regions udvikling, skal støtten vurderes efter artikel 87, stk. 3, litra c), og ikke efter artikel 87, stk. 3, litra a).

Finansielle foranstaltninger til fordel for FKK - første støttepakke

(41) I henhold til Tysklands brev af 28. august 1998 har FKK som følge af den første støttepakke modtaget i alt 141,363 mio. DEM inklusive de i 1995 tildelte 15 mio. DEM, som ikke udgør statsstøtte. Kommissionen vurderer ud fra de foreliggende oplysninger forløbet som følger:

(42) Hvad angår de sociale og arbejdsmarkedsmæssige bidrag på i alt 14,243 mio. DEM, som blev udbetalt inden privatiseringen i 1992, konstaterer Kommissionen, at en virksomheds arbejdsretlige eller overenskomstmæssige forpligtelse til at betale affindelsessummer og/eller pensioner hører til virksomhedens normale omkostninger, som skal afholdes af egne midler. Derfor skal ethvert bidrag fra staten til disse omkostninger anses som støtte. De ovennævnte bidrag udgør således støtte.

(43) De lån og sikkerhedsstillelser, der i henhold til Treuhand-støtteordning NN 108/91(11) er ydet til fordel for Kranbau Köthen inden virksomhedens privatisering, er efter den godkendte ordning(12) imidlertid, uafhængig af beløbenes størrelse, forenelige med fællesmarkedet.

(44) Afviklingen af gamle lån på 45,921 mio. DEM inden privatiseringen i 1992 vedrører gammel gæld fra tiden inden den 1. juli 1990 og anses derfor i henhold til Treuhand-støtteordning NN 108/99(13) ikke som støtte.

(45) Hvad angår foranstaltningerne i forbindelse med privatiseringen i 1992, konstaterer Kommissionen, at de direkte investeringstilskud er givet som led i en godkendt støtteordning(14) og derfor ikke skal vurderes af Kommissionen. Hvad afkaldet på tilbagebetaling af de sociale og arbejdsmarkedsmæssige bidrag angår, drejer det sig om støtte, hvis tilbagebetaling man på grund af virksomhedens kritiske situation aldrig havde overvejet konkret. Da sikkerhedsstillelse og lån til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder har en støtteintensitet på 100 %, kan afkald på tilbagebetaling ikke anses som ny støtte.

(46) De resterende foranstaltninger i forbindelse med privatiseringen henføres under Treuhand-støtteordning E 15/92, som er en af Kommissionen godkendt ordning(15). Ifølge de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, blev virksomheden solgt til højestbydende ved et offentligt, ubetinget udbud. Der foreligger ingen oplysninger om købsprisen. Da der imidlertid i forbindelse med privatiseringen blev aftalt en tabsdækning og overtagelse af forventede tab, er det Kommissionens opfattelse, at virksomheden blev solgt til en negativ pris(16). Da virksomheden ifølge Tysklands oplysninger ikke havde over 1000 medarbejdere, er støtteforanstaltningerne, uafhængigt af beløbenes størrelse, forenelige med den tidligere nævne Treuhand-støtteordning(17).

(47) Den eneste foranstaltning under den koordinerede aktion i 1995, der kunne anses som statsstøtte, er forlængelsen af en eksisterende sikkerhedsstillelse. Den pågældende sikkerhedsstillelse blev oprindeligt ydet inden privatiseringen i 1992 og falder således ind under den relevante Treuhand-støtteordning. Da støtten faldt inden for anvendelsesområdet for en godkendt ordning, og dens intensitet under alle omstændigheder blev anslået til 100 % af det garanterede beløb, anser Kommissionen ikke forlængelsen heraf for at udgøre yderligere støtte.

Finansielle foranstaltninger til fordel for Kranbau Köthen - anden støttepakke

(48) Anden støttepakke til fordel for Kranbau Köthen var bestemt til virksomhedens omstrukturering mellem 1997 og 2001. Forudsætningerne for tildeling af omstruktureringsstøtten er anført i punkt 3.2 i rammebestemmelserne. Disse forudsætninger var i det foreliggende tilfælde opfyldt fuldt ud.

Genoprettelse af rentabiliteten på langt sigt

(49) En væsentlig forudsætning for, at rammebestemmelserne kan anvendes, består i, at rentabiliteten på langt sigt retableres inden for et passende tidsrum og på grundlag af realistiske antagelser. Ved omstruktureringsplanen løses støttemodtagerens problemer med kranbygningsforretningen. Som følge af de forskellige allerede beskrevne omstruktureringsforanstaltninger er KK's produktionsomkostninger faldet mærkbart. Desuden har virksomheden nydt godt af en faktor, som den ikke selv er herre over, nemlig den forbedrede markedssituation.

(50) Endvidere vil KK i høj grad drage fordel af sit engagement i GMH-koncernen, da den vil kunne udnytte den nødvendige, yderst vigtige erfaring, GMH har inden for produktions-, salgs- og uddannelsesområdet. I kraft af KK's integration i GMH-koncernen vil virksomheden derudover få adgang til nye kunder såvel inden for som uden for koncernen samt adgang til finansielle midler. Den omstændighed, at der ved denne integration i stigende omfang vil blive vundet nye kunder, er i mellemtiden blevet bekræftet af oplysninger om virksomhedens ordrebeholdning og rentabilitet.

(51) De nuværende og i fremtiden forventede resultater i forbindelse med en forbedret ordresituation for Kranbau Köthen underbygger den afsluttende konstatering af, at rentabiliteten nu ser ud til at kunne blive retableret inden for et passende tidsrum. Forudsætningen er således opfyldt.

Ingen urimelige konkurrencefordrejende virkninger

(52) Støttemodtagere må ikke anvende støtte til at øge produktionskapaciteten, og hvis der er tale om en sektor med overkapacitet, forventes det, at kapaciteten nedsættes. På tidspunktet for den oprindelige meddelelse var der tegn på, at der kunne være tale om overkapacitet i kranbygningssektoren. Da omstruktureringen allerede påbegyndtes under FKK's konkurs, har produktionskapaciteten betydning. Kranbygningsforretningen blev moderniseret ved at øge effektiviteten uden at forhøje støttemodtagerens samlede produktionskapacitet.

(53) I øvrigt kan det konstateres, at KK ikke har overtaget alle produktionslinjer fra sin forgænger FKK, men derimod kun nogle af disse. Som følge heraf er såvel firmaet som antallet af medarbejdere blevet mindre. Virksomhedens samlede kapacitet er således rent faktisk allerede blevet reduceret ved at nedlægge visse af FKK's tidligere produktionsanlæg.

(54) Der vil imidlertid fortsat være flaskehalse i produktionen, især i tilskæringssektoren, hvoraf antallet af færdigbyggede kraner afhænger. På grund af forretningsområdets art, nemlig fremstilling af skræddersyede kraner og reservedele, er Kranbau Köthens kapacitet svær at sætte tal på. Som tidligere nævnt er der dog intet, der tyder på overkapacitet i den markedsniche, som KK er aktiv i.

(55) Afslutningsvis konstaterer Kommissionen, at KK i den markedsniche, hvor den opererer, er udsat for konkurrence fra datterselskaber af meget større virksomheder. Støtten til KK burde således kun have minimale konkurrencefordrejende virkninger. Set i forhold til nytten vil omstruktureringsstøtten under den anden støttepakke derfor ikke medføre urimelige konkurrencefordrejninger. Her er forudsætningen således ligeledes opfyldt.

Støttens proportionalitet

(56) Støttens omfang og intensitet skal begrænses til det for omstruktureringen nødvendige mindstemål og stå i et rimeligt forhold til de samlede omstruktureringsomkostninger. Støttemodtageren skal yde et betydeligt bidrag til omkostningerne ved omstruktureringen af den kriseramte virksomhed. Ydes der omstruktureringsstøtte til en kriseramt virksomhed, hvis hele eksistens bygger på statsstøtte, skal et sådant bidrag bestå af midler fra private uden for virksomheden, da bidrag fra støttemodtageren indirekte kan stamme fra støtte.

(57) At ledelsesomkostningerne [...]* efter Tysklands oplysninger er blevet overført fra GMH-koncernen til Kranbau Köthen, kan ikke anses for at have reduceret Kranbau Köthens omstruktureringsomkostninger. For selv om de tyske myndigheder beskriver samarbejdet med GMH's virksomhedsledelse som knowhow-overførsel, står det ikke klart, i hvilket omfang der er overdraget eller ved licensgivning overført knowhow eller intellektuel ejendomsret til Kranbau Köthen. Der synes især at være tale om overførsel af tjenesteydelser. Ledelsesomkostninger, der påføres en virksomhed ved opkøbet af en anden virksomhed og ved tilknytningen af denne, anses i almindelighed ikke for at være omstruktureringsomkostninger for målvirksomheden.

(58) Medarbejdernes bidrag i form af lønnedgang kan ikke anses som et betydeligt privat bidrag. Alligevel hilser Kommissionen disse foranstaltninger velkommen, da de er bevis på personalets vilje til at gøre omstruktureringen til en succes samtidig med at de bidrager til at nedbringe virksomhedens finansieringsbehov.

(59) Værdien af de øvrige faktorer, især GMH-koncernens likviditetsbidrag og finansieringsfacilitet, udgør under alle omstændigheder et investorbidrag [...]*. Dette beløb udgør et betydeligt bidrag. Forudsætningen er således opfyldt.

Fuldstændig gennemførelse af omstruktureringsplanen

(60) En virksomhed, der modtager omstruktureringsstøtte, skal fuldstændigt gennemføre den omstruktureringsplan, den har forelagt for Kommissionen, og som denne har godkendt. Omstruktureringsplanens gennemførelse kontrolleres ved hjælp af årsberetninger, som Tyskland fremsender til Kommissionen.

V. KONKLUSION

(61) Det er Kommissionens opfattelse, at de foranstaltninger til i alt 15 mio. DEM, der i 1995 er gennemført til fordel for FKK, ikke udgør statsstøtte. Efter Kommissionens opfattelse har Tyskland gennemført den under C 15/98 (tidligere NN 191/97) registrerede anden støttepakke i modstrid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Selv om støttepakkens gennemførelse således er retsstridig, opfylder den rammebestemmelsernes kriterier for omstrukturering og er således forenelig med fællesmarkedet -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Tysklands ad hoc-omstruktureringsstøtte på i alt 27,8 mio. DEM (14,21 mio. EUR) til fordel for den økonomiske enhed Kranbau Köthen GmbH, der består af Förderanlagen- und Kranbau Köthen GmbH samt Kranbau Köthen GmbH, er forenelig med fællesmarkedet på de i artikel 2 anførte betingelser.

Støtten består af følgende foranstaltninger:

a) tilskud fra Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS) og delstaten Sachsen-Anhalt på 16,3 mio. DEM (8,33 mio. EUR)

b) en kontrakaution fra BvS på 11,5 mio. DEM (5,88 mio. EUR).

Artikel 2

1. Omstruktureringsplanen skal gennemføres fuldstændigt. Der træffes alle nødvendige foranstaltninger for at sikre, at planen gennemføres.

2. Tyskland forelægger hvert år Kommissionen en beretning om planens gennemførelse.

3. Såfremt de i stk. 1 og 2 anførte betingelser ikke opfyldes, kan støtten kræves tilbagebetalt.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2000.

På Kommissionens vegne

Mario Monti

Medlem af Kommissionen

(1) EFT C 338 af 6.11.1998, s. 4.

(2) EFT C 338 af 6.11.1998, s. 4.

(3) De Europæiske Fællesskabers Domstol udtalte følgende: "Begrebet virksomhed skal i en konkurrenceretlig kontekst forstås som en økonomisk enhed i relation til den pågældende aftale, også når denne økonomiske enhed juridisk set udgøres af flere fysiske eller juridiske personer" (sag 170/83, Hydrotherm mod Andreoli, Sml. 1984, s. 2999); en lignende sag er T-234/95, DSG Dradenauer Stahlgesellschaft, hvor Retten i Første Instans afsagde dom den 29. juni 2000, nr. 124 (endnu ikke offentliggjort).

(4) Dele af denne tekst blev udeladt for at sikre, at ingen fortrolige oplysninger offentliggøres; de pågældende dele er omgivet af firkantede parenteser og forsynet med en asterisk.

(5) Se Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (EFT C 213 af 23.7.1996, s. 4).

(6) Tallene for 1998 og 1999 stammer fra virksomhedens regnskaber og er bekræftet af uafhængige revisorer.

(7) Se "Statistisches Handbuch für den Maschinenbau" fra Verband Deutscher Maschinen- und Anlagenbau eV, udgave 1997, s. 57.

(8) Se Kommissionens beslutning af 17. august 1999 i sagen IV//M.1594 - Preussag/Babcock Borsig - betragtning 16.

(9) EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12. Disse retningslinjer blev i 1999 offentliggjort på ny i EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2. De nye retningslinjer kan ikke anvendes i det foreliggende tilfælde, da støtteforanstaltningerne blev gennemført før deres offentliggørelse (se afsnit 7 i udgaven fra 1999).

(10) Se Kommissionens afgørelse vedrørende statsstøttesag N 464/93.

(11) SG(91) D/17825 af 26.9.1991.

(12) Treuhand-støtteordning (Treuhand-Beihilferegime) NN 108/91 gælder for Treuhands lån og sikkerhedsstillelse til virksomheder som første skridt på vejen til privatisering og opererer ikke med tærskelværdier.

(13) Ifølge Treuhand-støtteordning (Treuhand-Beihilferegime) NN 108/91, udgør afkald på fordringer på virksomheder fra tiden inden 1.7.1990, som skyldes vilkårlige foranstaltninger under den tidligere planøkonomi, ikke statsstøtte.

(14) Investeringstilskud under forbundsstatens og delstaternes fælles støtteordning, "Gemeinschaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur". Disse foranstaltninger anses som regional investeringsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og er godkendt på baggrund af undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a).

(15) SG (92) D/17613 af 8.12.1992.

(16) Ifølge nr. 4 i Treuhand-støtteordning E 15/92 er det Kommissionens opfattelse, at de negative priser kan indeholde et tilskud, hvormed køber kan dække den pågældende virksomheds tab.

(17) Ifølge nr. 3 i Treuhand-støtteordning E 15/92 skulle lån og sikkerhedsstillelse i forbindelse med privatisering af virksomheder til en negativ pris indberettes, hvis virksomheden havde mere end 1000 medarbejdere. Efter de tyske myndigheders oplysninger havde virksomheden 718 medarbejdere i 1992, hvorfor foranstaltningerne faldt ind under denne støtteordnings anvendelsesområde.