KOMMISSIONENS BESLUTNING af 7. oktober 1994 om stoette fra den graeske stat til Olympic Airways (Kun den graeske udgave er autentisk) (Tekst af betydning for EOES) (94/696/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 93, stk. 2, foerste afsnit,

under henvisning til aftalen om oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade, saerlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter i overensstemmelse med bestemmelserne i ovennaevnte artikler at have opfordret de interesserede parter til at fremsaette deres bemaerkninger, under henvisning til disse bemaerkninger, og

ud fra foelgende betragtninger:

I Flyselskabet Olympic Airways blev grundlagt af Aristoteles Onassis i 1956 og blev i 1975 solgt til den graeske stat, som siden da har ejet samtlige aktier. Denne transaktion er omhandlet i den graeske lov nr. 96 af 26. juni 1975.

Allerede ved selskabets oprettelse blev Olympic Airways (i det foelgende benaevnt OA) anset for at vaere det nationale graeske flyselskab. Det blev derfor paalagt forskellige forpligtelser og opgaver, som isaer gik ud paa at soerge for en god betjening af hele det graeske territorium og soerge for forbindelser til de vigtigste graeske samfund i verden. Til gengaeld for disse forpligtelser fik OA et monopol paa lufttransport, ground-handling og vedligeholdelse. De aktiviteter som offentlig tjeneste, der var overdraget OA, blev omdefineret i 1981, 1982 og 1990, medens det monopol, som selskabet havde, delvis blev ophaevet ved praesidentielt dekret nr. 276 af 17. juni 1991, dog med undtagelse af ground-handling og ruteflyvninger bortset fra flyvninger inden for Faellesskabet.

OA er paa nuvaerende tidspunkt langt det stoerste flyselskab i Graekenland. Selskabet har 11 520 ansatte, og selskabets omsaetning beloeb sig i 1992 og 1993 henholdsvis til 182,5 mia. dr. og 202 mia. dr. (662 og 708 mio. ECU). Med datterselskabet Olympic Aviation, som beflyver de mindre vigtige indenlandske graeske forbindelser, ejer selskabet en flaade paa 55 fly (hvoraf de 34 tilhoerer OA selv, medens 21 fly med turbopropmotor tilhoerer Olympic Aviation) og tre helikoptere. Gennemsnitsalderen for OA's 34 fly er over elleve aar, hvilket er en af de hoejeste blandt de europaeiske flyselskaber. Olympic Aviations flaade er derimod meget nyere.

Med mere end 75 % af omsaetningen udgoer passagertrafikken langt den vigtigste aktivitet for selskabet, efterfulgt af ground-handling (13 % af omsaetningen), godstransport (3 %), transport af post (1 %) og vedligeholdelse af luftfartoejer. OA's net omfatter omkring 75 destinationer i verden, hvoraf de 33 befinder sig i Graekenland. Det indenlandske net er meget udbygget, eftersom det omfatter alle graeske oeer af en vis betydning. OA beflyver de fleste europaeiske storbyer fra Graekenland. Selskabet har desuden flere ruter til Mellemoesten, en daglig forbindelse til Nordamerika med New York som hovedlufthavn, en forbindelse til det fjerne oesten (Bangkok, Tokyo, Sydney) og en forbindelse til Sydafrika via Nairobi. Opdelt efter geografiske zoner er selskabets omsaetning fordelt saadan, at Graekenland kommer paa foerstepladsen (41 %) foran resten af Europa (33 %), Asien (12 %) og Nordamerika (9 %).

I EU tilhoerer OA gruppen af nationale flyselskaber af relativ beskeden stoerrelse. Efter omsaetning ligger selskabet naesten paa linje med de europaeiske selskaber Sabena, TAP, Finnair og Austrian Airlines.

OA's vigtigste konkurrencemaessige fordel i forhold til andre flyselskaber i EU skyldes, at nogle af selskabets driftsomkostninger er lavere. Saaledes er udgiftsnoegletallene pr. ansat eller pr. udbudt saede eller ton/kilometer (UTS/UTK) de laveste blandt flyselskaberne i EU. Alligevel har selskabet ikke kunnet udnytte denne fordel paa grund af lav produktivitet og lav indtjening. Saaledes var belaegningsgraden for OA's fly, som laa paa 60 % i 1992 mod 68,9 % i 1989, den laveste blandt alle flyselskaber i EOES i 1991, kun overgaaet af Austrian Airlines. OA udboed i 1992 21 % af den samlede saedekapacitet paa de internationale forbindelser til og fra Graekenland, men transporterede kun 15,5 % af trafikken paa disse forbindelser. Denne procentandel faldt til 13 % i 1993. OA's internationale trafik faldt desuden med 4,7 % mellem 1990 og 1992. Selskabet mister markedsandele paa de vigtigste europaeiske ruter til Athen. Medens 90 % af passagererne til eller fra Graekenland kommer fra Europa eller rejser dertil, er OA's markedsandel af trafikken mellem Graekenland og resten af Europa faldet fra 27,6 % i 1988 til 22,7 % i 1992. Det skal dog anfoeres, at markedet for flyruter til eller fra Graekenland er domineret af en saesonbestemt ferietrafik: Charterflyvningerne udgoer 66 % af passagertrafikken mellem Graekenland og resten af verden. Men paa chartermarkedet er OA saa godt som fravaerende.

Desuden er noegletallet for driftsindtaegter pr. ansat hos OA det laveste blandt de vigtigste flyselskaber i EU. En sammenligning med de oevrige europaeiske selskaber viser desuden klart, at produktionsfaktorernes produktivitet hos OA er lav, isaer naar man ser paa udbudte saeder pr. kilometer pr. ansat eller passagerkilometer pr. ansat.

I oevrigt faldt antallet af OA's passagerer fra 6,660 mio. i 1988 til 6,135 mio. i 1990 og 5,466 mio. i 1992. Denne nedgang, som satte ind foer den internationale krise inden for den civile luftfart, som man oplevede ved udgangen af 1990, er et vidnesbyrd om selskabets problemer. Ifoelge de graeske myndigheder selv opstod disse problemer allerede i 1986 som foelge af daarlig management, mangelen paa et internt kontrolsystem, paalaeggelsen af forpligtelser som offentlig tjeneste uden finansielle modydelser samt underkapitalisering af selskabet.

Hvad angaar OA's finansielle situation, viser en gennemgang af selskabets regnskaber en stor uligevaegt i balancestrukturen: Ved udgangen af 1992 beloeb aktivernes samlede vaerdi sig til 155 mia. dr. (562 mio. ECU), medens gaeldsaetningen beloeb sig til 444 mia. dr. (1,610 mia. ECU), hvoraf de 165 mia. dr. var langfristet gaeld, saaledes at der i balancen maatte bogfoeres en negativ egenkapital paa 288 mia. dr. (1,045 mia. ECU). Denne finansielle struktur er den daarligste blandt sammenlignelige flyselskaber i EU. Desuden forvaerres situationen hurtigt som foelge af store tab og de stigende finansielle udgifter. Baggrunden for denne situation er selskabets konstante tab. Der har nemlig vaeret underskud paa OA's driftsregnskab i flere aar. Saaledes udgoer driftsregnskabets underskud henholdsvis 10,95 %, 16,66 %, 11,28 % og 6,44 % af omsaetningen i 1990, 1991, 1992 og 1993. Resultatet for regnskabsaaret var vaesentligt mere negativt: Det laa paa henholdsvis 22,85 %, 23,59 %, 33,24 % og 66,83 % af omsaetningen i 1990, 1991, 1992 og 1993.

Uden en omstrukteringsplan er der absolut ingen muligheder for en forbedring, naar man ser paa stoerrelsen af de finansielle omkostninger. Disse udgjorde sammen med den samlede gaeld ca. 40 mia. dr. og 136 mia. dr. i 1992 og 1993, dvs. 22 % og 67 % af omsaetningen. I realiteten har den graeske stats garantier for selskabets laan holdt selskabet i live ved at goere det muligt for selskabet at skaffe de midler, der var noedvendige for selskabets drift. De finansieringsomkostninger, som denne gaeldsaetning har foert med sig, er kommet oven i selskabets strukturelle driftsunderskud, hvilket har medfoert betydelige tab, som kun har kunnet finansieres ved optagelse af nye laan med statsgaranti.

Den seneste og tilsyneladende voldsomme forvaerring, som fremgaar af ovennaevnte tal (driftsresultaterne, gaeldsaetningen, finansielle udgifter), er imidlertid lidt kunstig, idet den for en stor dels vedkommende skyldes de morarenter, som den graeske stat paalaegger flyselskabet, da disse renter har faaet gaeldsaetningen til at stige eksponentielt.

Paa baggrund af denne vanskelige oekonomiske og finansielle situation har Kommissionen i henhold til bestemmelserne i EF-traktatens artikel 92 og EOES-aftalens artikel 61 vaeret noedt til at undersoege de forskellige stoetteformer, som den graeske stat har aftalt eller planlaegger at yde til fordel for OA.

II Ved skrivelse af 14. juli 1992, registreret den 16. juli 1992, indsendte den graeske regering efter anmodning fra Kommissionen en anmeldelse af de garantier, som den har indroemmet i forbindelse med laan optaget af OA i perioden 1986 til 1992. Disse garantier er hjemlet i artikel 6 i den graeske lov nr. 96 af 26. juni 1975 om den graeske regerings erhvervelse af aktier i OA. Det siges i denne artikel: »OA, som siden oprettelsen har vaeret et offentligt selskab, kan optage laan i Graekenland og i udlandet, og den graeske stat kan frit garantere, justere eller tilbagebetale disse laan og i al almindelighed indestaa for alle de former for forpligtelser, som selskabet indgaar«. I realiteten er alle OA's laan i national eller fremmed valuta statsgaranterede ifoelge de graeske myndigheder. I betragtning af denne sene anmeldelse af foranstaltninger, der allerede er bragt til udfoerelse, registerede Kommissionen den 8. december 1992 denne sag som ikke-anmeldt stoette under NN 133/92.

Senere anmeldte de graeske myndigheder ved skrivelse af 16. juli 1993, registreret den 2. august 1993, til Kommissionen en omstrukturerings- og omorganiseringsplan for OA i henhold til EF-traktatens artikel 93. I deres anmeldelse anmodede de graeske myndigheder Kommissionen om at tage hensyn til de saerlige geografiske forhold i Graekenland, som bl.a. skyldes de mange oeer. De henviste ligeledes til undtagelsesbestemmelserne i artikel 92, stk. 3, litra b), idet de anfoerte, at stoetten skulle afhjaelpe en alvorlig forstyrrelse i den graeske oekonomi. Sagen blev registreret under N 514/93.

Planen var udarbejdet af de graeske myndigheder og selskabets direktion i loebet af foerste halvaar af 1993 med den amerikanske bank Bear Sterns som koordinator og med bistand fra revisionsfirmaet Coopers & Lybrand og konsulentvirksomheden Avmark. Coopers & Lybrands opgave gik isaer ud paa at rekonstituere virksomhedens regnskaber for 1990, 1991 og 1992 i overensstemmelse med almindeligt internationalt anerkendte regnskabsprincipper. Avmark, hvis speciale er civil luftfart, foretog en undersoegelse, som ligger til grund for de foranstaltninger, der anbefales i planen. Til dette formaal er der foretaget finansielle fremskrivninger frem til 1997.

Ifoelge de graeske myndigheder skulle den plan, der blev anmeldt i juli 1993, goere det muligt inden for en femaarig periode at sikre selskabets levedygtighed paa de nye konkurrencebetingelser i EU. Planen bestaar af en finansiel del og en managementdel (»turnaround program«).

Den finansielle del forudser en omstrukturering af virksomhedens passiver, som er uomgaengelig i betragtning af virksomhedens aktuelle finansielle vanskeligheder, som er beskrevet ovenfor. Den omfatter foelgende foranstaltninger:

- en lempelse af OA's gaeld paa 326 mia. dr. (1,182 mia. ECU) paa foelgende maade: eftergivelse af OA's gaeld garanteret af den graeske stat til et beloeb af 200 mia. dr. (725 mio. ECU); konvertering af gaeld paa 126 mia. dr. (457 mio. ECU) til tre statslige enheder: skattevaesenet, den civile luftfartsmyndighed og statsraffinaderierne

- kapitaltilfoersel fra den graeske stat paa 26,6 mia. dr. (96 mio. ECU) i loebet af 1993, 1994 og 1995

- afloesning i loebet af de kommende fire aar af statsgarantien for OA's langfristede gaeld til et beloeb af 15 mia. dr. (54 mio. ECU)

- en ny statsgaranti paa 64 mia. dr. (232 mio. ECU) for at goere det muligt at erhverve syv nye fly i de kommende fem aar

- statens overtagelse af de forpligtelser, som maatte blive gjort gaeldende over for OA af eventuelle sagsoegere (uden yderligere praecisering).

For at den finansielle omstrukturering skal falde heldigt ud og holde paa lang sigt, skal den foelges op af en managementdel. Denne gaar hovedsagelig ud paa at genskabe virksomhedens dynamik. Der er forudset foelgende aktioner:

- en aarlig nedskaering af arbejdsstyrken med 300 ansatte ved naturlig afgang

- en omlaegning af selskabets rutenet med stoerre vaegt paa de europaeiske ruter

- en rationalisering og tilpasning af flaaden i form af en midlertidig nedskaering af antallet af fly, afhaendelse af gamle fly og indkoeb af nye, mindre mellemdistancefly

- strategiske alliancer med eventuelle partnere i Nordamerika, Europa, Asien og Mellemoesten for at opnaa synergieffekter i rutenettene

- en ny marketingstrategi, der omfatter en bedre segmentering af markederne, en indsats for at styrke OA's image og service samt en indsats for at styrke den kommercielle virksomhed (salg)

- en omlaegning af afgangstider af hensyn til tilsluttende flyforbindelser og for i hoejere grad at imoedekomme kundernes forventninger

- en personaleuddannelsespolitik, hvorved der soeges skabt en virksomhedskultur og en intern omorganisering baseret paa strategiske forretningsenheder til motivering af de ansatte (»strategic business units«)

- en intern omorganisering, som skal goere det muligt at forbedre informationsstroemmen og kontrolprocedurer og bringe virksomhedens »kultur« i overensstemmelse med markedets krav.

Imidlertid fandt Kommissionen ikke den anmeldte plan tilstraekkeligt detaljeret til at kunne tage stilling til sagen.

Den behoevede foerst og fremmest mere noejagtige oplysninger for 1993. Desuden var det noedvendigt at raade over langt flere oplysninger om, hvordan de forventede resultater for perioden 1993 til 1997 var beregnet. De dokumenter, der var anmeldt til Kommissionen, indeholdt nemlig ingen saadan praecisering, hverken om de hypoteser, hvorpaa de finansielle fremskrivninger for denne periode er baseret, eller om de finansielle konsekvenser af de forskellige paataenkte aktioner, isaer hvad angaar omkostninger og udviklingen i markedsandele. Omstruktureringsplanen fremtraadte som et katalog over foranstaltninger, hvor man for den enkelte foranstaltning ikke er bekendt med omkostninger, tidsplaner, naermere gennemfoerelsesbetingelser eller indvirkningen paa virksomhedens fremtidige resultater, som kun blev givet i hovedtal.

Det kom heller ikke klart frem i anmeldelsen, hvorledes man havde beregnet de paastaaede tab, som skulle vaere resultat af den graeske regerings politik i loebet af perioden 1975 til 1991: Tabene som foelge af priskontrollen og forpligtelsen til offentlig tjeneste paa ikke-rentable ruter skoennes at andrage 375 mia. dr. (1,360 mia. ECU); virksomhedens underkapitalisering som foelge af den graeske stats manglende overholdelse af et tilsagn i 1981 om at indskyde 68 mia. dr. (247 mio. ECU) i form af egenkapital skulle have foraarsaget tab paa mellem 34 og 72 mia. dr. (123 og 261 mio. ECU).

Kommissionen oenskede desuden mere detaljerede oplysninger om OA's situation paa de vigtigste markeder eller forbindelser, hvor OA er aktiv, bl.a. udviklingen i markedsandele og overskudsgrad, hvilket forudsaetter, at der i virksomheden findes et analytisk regnskabssystem. Vedroerende det indenlandske graeske marked var det af stor betydning, at man raadede over en praecis oversigt over konkurrenceforholdene paa dette marked og betingelserne for anvendelsen af EU's liberaliseringsforordninger. Men intet af alle disse elementer var der oplysninger om. Det var i den forbindelse absolut noedvendigt, at Kommissionen fik en oversigt med beloebsangivelse over alle de subventioner, som OA eventuelt modtog i forbindelse med driften paa visse indenlandske graeske ruter samt oplysninger om, hvordan beregningen var foretaget.

Endelig havde de graeske myndigheder kun givet faa oplysninger om OA's nuvaerende og fremtidige status, isaer hvad de skattemaessige og sociale aspekter angaar, og det samme gjaldt de saerlige forpligtelser, som OA maatte formodes stadig at vaere underkastet som offentlig virksomhed.

Som foelge af disse manglende oplysninger blev der afsendt et brev med anmodning om yderligere oplysninger vedroerende de forskellige ovennaevnte punkter til de graeske myndigheder paa fransk den 16. august 1993 og derefter paa graesk den 23. august. De graeske myndigheder besvarede ikke denne anmodning om oplysninger, og Kommissionen besluttede derfor den 10. marts 1994 at indlede proceduren efter artikel 93, stk. 2, i traktaten. Indledningen af proceduren vedroerte saavel de laanegarantier, som OA er omfattet af, som den rekapitaliserings- og omstruktureringsplan, som der blev givet meddelelse om i juli 1993. Kommissionens tvivl, som laa til grund for indledningen af proceduren skyldes tre vaesentlige elementer: Manglende oplysninger og manglende gennemsigtighed; meget lidt tiltro til selskabets genopretningsplan; endelig fare for overfoersel af OA's vanskeligheder til dets konkurrenter i Faellesskabet, saerlig som foelge af de problemer, man er stoedt paa i Graekenland med hensyn til gennemfoerelsen af liberaliseringsbestemmelserne i den tredje luftpakke (1).

Ved skrivelse af 23. marts 1994 gav Kommissionen den graeske regering meddelelse om sin beslutning om at indlede proceduren og opfordrede regeringen til at fremsaette sine bemaerkninger. Denne skrivelse blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (2), og de oevrige medlemsstater samt de interesserede parter blev ligeledes opfordret til at fremsaette deres bemaerkninger i henhold til bestemmelserne i traktatens artikel 93, stk. 2.

III Regeringerne i Det Forenede Kongerige, Norge, Finland og Sverige, flere lutfartsselskaber, som er konkurrenter til OA, saerlig SAS, South East European Airlines og British Airways og andre interesserede parter, herunder Abela Corporation og l'Association des Compagnies Aériennes de la Communauté Européenne (ACE), fremsatte bemaerkninger til denne sag. Alle parter, bortset fra én, bifaldt Kommissionens beslutning om at indlede proceduren i artikel 93, stk. 2, og rejste flere spoergsmaal, til dels i forbindelse med den tvivl, der blev givet udtryk for i beslutningen. Det er kun Crédit Lyonnais/PK Airfinance, som har angivet, at de ikke er i stand til at foretage en vurdering. Selskabet har til gengaeld udtrykt frygt for, at det ikke faar tilbagebetalt det laan, som den graeske stat har garanteret, og som det har ydet inden for rammerne af de leasingaftaler, der er indgaaet med OA, saafremt Kommissionen traf en negativ beslutning.

De fire lande, som havde fremsat bemaerkninger, delte de betaenkeligheder, Kommissionen havde givet udtryk for i forbindelse med indledningen af proceduren, nemlig en utilstraekkelig genopretningsplan, mangel paa oplysninger og gennemsigtighed samt fare for overfoersel af OA's vanskeligheder til konkurrenterne. De understreger navnlig stoettens negative virkninger paa konkurrencen i EOES, isaer for de smaa private flyselskaber. Norge oensker, at denne stoette skal vaere den absolut sidste stoette, der ydes OA. Norge kommer ogsaa ind paa risikoen for at bevare overkapacitet eller ikke-oekonomiske priser. Det Forenede Kongerige oensker, at den graeske regering forpligter sig til ikke mere at gribe ind i OA's affaerer. Efter Det Forenede Kongeriges mening boer de yderligere oplysninger, de graeske myndigheder i givet fald vil sende Kommissionen, meddeles EOES-medlemsstaterne og de beroerte parter, saa de kan fremsaette deres bemaerkninger hertil ud fra et fuldstaendigt kendskab til den seneste udvikling i sagen.

Alle disse punkter optraeder ligeledes i kommentarerne fra de flyselskaber i Faellesskabet, der er konkurrenter til OA, og fra ACE. Heri forklares endvidere foelgende punkter:

- med hensyn til ground-handling resulterer OA's monopol paa samtlige graeske lufthavne - med forbehold af egen-handling, som er tilladt - i ydelser til en hoej pris og af ringe kvalitet. Stoetten vil give OA mulighed for fortsat at misbruge denne situation til skade for sine konkurrenter i Faellesskabet. Alle de faellesskabsselskaber, der har fremsat bemaerkninger, anmoder derfor om, at monopolet ophaeves.

- med hensyn til ydelse af tjenester vil stoetten, hvis der ikke traeffes forholdsregler, give OA mulighed for fortsat at tilbyde priser, som ikke daekker selskabets omkostninger, navnlig paa forbindelserne Athen-Stockholm og Athen-London, eller at bevare den nuvaerende situation med overkapacitet, der bl.a. skyldes en svag belaegningsgrad. Der oenskes derfor en streng overvaagning af priserne og en begraensning af OA's kapacitet, eller nedlaeggelse af tjenester eller forbindelser, der ikke er rentable, samt afhaendelse af visse aktiver

- de negative virkninger af stoetten forvaerres yderligere af de graeske myndigheders mangelfulde anvendelse af den tredje luftfartspakke og som foelge af det »udpegningsmonopol«, OA stadig har inden for Graekenland. Flyselskaber i Faellesskabet, der beflyver de graeske oeer med charterfly, samt flyselskaber, der er indehavere af en tilladelse udstedt i Graekenland, paalaegges saaledes forskellige restriktioner af de graeske myndigheder.

Man har ligeledes bemaerket, at OA optager for stor en del af lufthavnsanlaeggene i de graeske lufthavne, at fordelingen af flytider paa de graeske lufthavne i hoej grad er til fordel for OA, at aabningstiderne i nogle graeske lufthavne er indrettet efter OA's behov, at krydssubsidierne mellem OA's rentable og urentable forbindelser (forbindelser henhoerende under den offentlige tjeneste) ikke er gennemsigtige.

Efter Abela's opfattelse udgoer de kontraktmaessige vanskeligheder, det har haft med OA med hensyn til forvaltning af Olympic Catering, faelles datterselskab af OA og Abela, et »mikrokosmos«, der er typisk for den situation, der hersker inden for det graeske nationale selskab.

Alle disse bemaerkninger er blevet sendt til den graeske regering.

IV Den 16. maj 1994 sendte de graeske myndigheder Kommissionen deres bemaerkninger til den skrivelse, de havde faaet tilsendt den 23. marts, sammen med deres svar paa de anmodninger om yderligere oplysninger, der var blevet rettet til dem i august 1993.

Det fremgaar af oplysningerne fra den graeske regering, at konsulentfirmaet Avmark i de foerste maaneder af 1994 foretog en supplerende undersoegelse af mulighederne for at genoprette OA. Paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse og under hensyntagen til de tvivlsspoergsmaal, Kommissionen havde fremhaevet i sin skrivelse til indledning af proceduren, har de graeske myndigheder suppleret den plan for selskabets rekapitalisering og omstrukturering, som blev anmeldt i juli 1993, med henblik paa at udbedre de mangler, Kommissionen havde paapeget i forbindelse med indledningen af proceduren.

Med hensyn til den finansielle del andrager det samlede beloeb til den foreslaaede rekapitalisering nu 545 mia. dr. (1,915 mia. ECU) mod 352,6 mia. dr. i den plan, der blev anmeldt i juli 1993. Dette samlede beloeb fordeler sig saaledes:

- en lempelse af OA's statsgaranterede gaeld til 427 mia. dr. fra og med 1994, mod tidligere 200 mia. dr.

- konvertering af OA's gaeld paa 64 mia. dr. allerede i 1994, mod tidligere 126 mia. dr.

- kapitaltilfoersel paa 54 mia. dr. i tre trancher paa henholdsvis 19, 23 og 12 mia. dr. i henholdsvis 1995, 1996 og 1997, mod tidligere 26,6 mia. dr., ligeledes opdelt i tre trancher i henholdsvis 1993, 1994 og 1995.

Ud over denne rekapitalisering kommer de garantier, som den graeske stat vil yde OA til anskaffelse af nye fly i de kommende aar til et samlet beloeb af 378 mio. US $ (322 mio. ECU) mod tidligere 64 mia. dr. (232 mio. ECU). De andre finansielle foranstaltninger i den plan, der blev anmeldt i juli 1993, nemlig afloesning af statsgarantien for OA's langfristede gaeld til et beloeb af 15 mia. dr. og statens overtagelse af de forpligtelser, som maatte blive gjort gaeldende over for OA af eventuelle sagsoegere, er derimod trukket tilbage. Det skal bemaerkes, at garantierne for den gaeld, der er tilbage efter rekapitaliseringen, ikke ophaeves, men udloeber, efterhaanden som gaelden nedbringes, dvs. senest i 2004.

Foroegelsen i rekapitaliseringen i forhold til det beloeb, der blev anmeldt i juli 1993, skyldes at OA's gaeldsaetning i loebet af 1993 er steget med 153 mia. dr., dvs. fra 356 til 509 mia. dr. 82 % af denne stigning hidroerer imidlertid i realiteten fra de morarenter, den graeske stat paalaegger OA, paa ca. 3 % pr. maaned af selskabets forfaldne gaeld til statslige enheder (den civile luftfartsmyndighed, statsraffinaderierne osv.).

Med hensyn til managementdelen er foranstaltningerne i den plan, der blev anmeldt i juli 1993, blevet suppleret med forholdsregler, der foerst og fremmest tager sigte paa at mindske selskabets omkostninger. De tre vigtigste punkter er foelgende:

- nedlaeggelse af Tokyo-forbindelsen og de amerikanske ruter, bortset fra New York. Dette resulterer i afhaendelse af en Boeing 747

- indstilling af driften af fire fly A 300

- og foerst og fremmest en reduktion i personaleudgifterne paa 15 % i 1994 og 30 % i 1995 gennem tre sideloebende foranstaltninger: en aendring i arbejdsvilkaarene (nedskaering af hviletider og forskellige fordele til personalet); fastfrysning af loenningerne i to aar; en nettoreduktion i personalet paa 1 500 ansatte fra 1994 til 1997, heraf 927 allerede i 1994.

Ud over disse omkostningsnedskaeringer kommer andre foranstaltninger, der vedroerer virksomhedens reorganisering og produktivitet, f.eks. en reduktion i antallet af hierarkiske niveauer, samling af alle selskabets kontorer paa ét sted, oeget datamatisering af ground-handling og vedligeholdelse, indfoerelse af et datamatiseret reservationssystem (Hermes II) og udbytteforvaltning (»yield management«), oeget opmaerksomhed over for kunder og rejsebureauer osv. Med hensyn til flaadens omfang og sammensaetning er der ikke forudset nogen udvidelse i planens loebetid; der kun planlagt fornyelse af en del af flaaden til fordel for mellemdistancefly, uden at typen og antallet af fly er angivet naermere. Det skal bemaerkes, at de forskellige foranstaltninger i genopretningsprogrammet vedroerer baade OA og datterselskabet Olympic Aviation.

De graeske myndigheders skrivelse til Kommissionen af 16. maj 1994 indeholder svar paa stoerstedelen af de spoergsmaal, Kommissionen havde rejst i sin anmodning om oplysninger i august 1993. Den graeske regering har saaledes navnlig sendt detaljerede foreloebige balancer og regnskaber for aarene 1993-1997 samt de hypoteser, der ligger til grund for disse fremskrivninger. Scenariet bygger paa hypotesen om en gennemsnitlig vaekst i flytrafikken for OA paa 3 % pr. aar i tidsrummet 1993-1997, hvilket er lavere end den vaekstrytme, der er anslaaet af de internationale organisationer AEA og IATA, som dog varierer efter de forskellige verdensdele. Det gennemsnitlige udbytte pr. flyvning (»yield«) formodes at ville falde i loebet af samme tidsrum, i overensstemmelse med AEA's overslag og under hensyntagen til devalueringen af drakmen.

Det valgte scenario er udarbejdet paa grundlag af en basismodel, hvori indgaar de foregaaende hypoteser og nedlaeggelsen af Tokyo-forbindelsen og de amerikanske ruter, bortset fra New York, samt indstillingen af driften af fire A 300. Paa dette grundlag alene vil OA's resultat forblive negativt i hele tidsrummet paa trods af en tilbagevenden til mere begraensede finansielle omkostninger i kraft af den meget kraftige nedbringelse af gaelden, rekapitaliseringen resulterer i. Hvis man derimod supplerer basismodellen med de foranstaltninger, der gaar ud paa at reducere personaleudgifterne og forbedre produktiviteten, bliver selskabets nettoresultat positivt fra 1995 og kommer op paa 30 mia. dr. foer skat i 1997, dvs. 10,8 % af den til den tid forventede omsaetning.

De graeske myndigheder har ligeledes givet naermere oplysninger om, hvorledes man kan beregne de paastaaede tab som foelge af den graeske regerings politik i aarene 1975-1991 med hensyn til selskabets priskontrol, forpligtelse til offentlig tjeneste og underkapitalisering. Paa grundlag af disse oplysninger kan det aarlige tab for OA som foelge af begraensningen af priserne paa de graeske indenrigsforbindelser vurderes til 5 mia. dr. fra 1991 til 1993. De tab, der skyldes andre forpligtelser til offentlig tjeneste (transport af embedsmaend, personligheder, presse), kan anslaas til lidt under 4 mia. dr. pr. aar i 1989 og 1990 og til mindre end 2 mia. pr. aar siden 1991.

De graeske myndigheder har endvidere sendt en noejagtig analyse af selskabets resultater pr. destination og pr. flytype - et resultat af det analytiske regnskabsfoeringssystem, der er udarbejdet af konsulentfirmaet Avmark. Ud fra andre af de fremsendte oplysninger kan Kommissionen danne sig et billede af OA's konkurrencemaessige stilling paa de forskellige markeder, hvor selskabet er aktivt, navnlig i EOES og i Graekenland. OA fortsaetter saaledes med at drive alle ruteflyforbindelserne i Graekenland som et monopol, men der er for nylig dukket flere konkurrerende graeske selskaber op, hvis aktivitet dog for tiden endnu er begraenset til charterrejser. De graeske myndigheder har med hensyn hertil anfoert, at OA aldrig havde modtaget og heller ikke nu modtog subsidier til drift af de graeske indenrigsforbindelser.

I skrivelsen til Kommissionen af 16. maj 1994 benaegter den graeske regering i oevrigt ikke, at de ydede laanegarantier og den planlagte rekapitalisering er en form for stoette, men fremfoerer, at den kan falde ind under bestemmelserne i traktatens artikel 92, stk. 3, litra a), vedroerende regionalstoette. Det skal i denne forbindelse fremfoeres,

- at Graekenland er Den Europaeiske Unions fattigste land

- at de lufttrafiktjenester, der ydes af OA, er af vital betydning for den graeske oekonomi som foelge af Graekenlands isolerede beliggenhed, turismens betydning, den rolle, det graeske samfund spiller i verden, den beskaeftigelse, OA giver i Graekenland, samt endelig noedvendigheden af en god trafikmaessig betjening af oeerne.

Den graeske regering fremhaever ligeledes at de paagaeldende stoetteforanstaltninger opfylder undtagelsesbetingelserne i artikel 92, stk. 3, litra c), bl.a. for saa vidt som:

- rekapitaliseringen indgaar i et generelt omstruktureringsprogram, som vil genskabe selskabets levedygtighed bl.a. takket vaere lempelsen af gaeldsbyrden. Ingen anden stoette eller garanti vil blive ydet OA uden for dette program, og OA vil blive administreret som en kommerciel virksomhed

- rekapitaliseringen vil blive foretaget paa gennemsigtige vilkaar, under tilsyn fra en uafhaengig ekstern konsulent

- rekapitaliseringen vil ikke overvaelte OA's vanskeligheder paa dets konkurrenter, da OA kun sidder inde med 13 % af det samlede marked for ruteforbindelser og charterforbindelser fra eller til Graekenland, og eftersom der i henhold til overslagene over OA's trafik i EOES ikke vil ske nogen stigning i markedsandelene.

De graeske myndigheder erklaerer endelig i deres skrivelse af 16. maj 1994, at de anser det for vitalt for en tilfredsstillende gennemfoerelse af programmet, at den nuvaerende ordning med ground-handling i graeske lufthavne - som er OA's monopol med forbehold af den tilladte egen-handling - bevares. De graeske myndigheder vil derimod deltage aktivt i den af Kommissionen fastsatte omstruktureringsproces for denne sektor. De vil endvidere henholde sig fuldt ud til forordning (EOEF) nr. 2408/92 om EF-luftfartsselskabers adgang til luftruter inden for Faellesskabet, dog med forbehold af de heri fastsatte undtagelsesbestemmelser, som bl.a. vedroerer de graeske oeer.

V Paa en raekke moeder med Kommissionen i foerste halvdel af juni 1994 i Bruxelles blev de graeske myndigheder bedt om yderligere at belyse, paa hvilke betingelser de faellesskabsforordninger, der udgoer den tredje luftfartspakke, anvendes i Graekenland. De forsikrede navnlig, at forordning (EOEF) nr. 2407/92 om udstedelse af licenser til luftfartsselskaber nu blev anvendt korrekt i Graekenland, navnlig med hensyn til: raekkefoelgen for udstedelse af certifikater til lufttrafikforetagender (AOC) og driftslicenser; kravet om, at driftslicenser ikke maa begraenses til charterflyvning eller bestemte forbindelser, samt disse licensers gyldighedsperiode. I en skrivelse tilsendt Kommissionen den 13. juni 1994 goeres der rede for disse forskellige punkter, og det dokumenteres, at de graeske konkurrenter til OA har opnaaet driftslicenser i overensstemmelse med faellesskabslovgivningen.

Med hensyn til forordning (EOEF) nr. 2408/92 har den graeske regering meddelt, at den ikke for tiden anvender bestemmelserne i forordningens artikel 4 om forpligtelse til offentlig tjeneste. Kommissionen har derimod ikke fuldt ud kunnet kontrollere betingelserne for anvendelse af bestemmelserne i forordningens artikel 5. Med hensyn til forordning (EOEF) nr. 2409/92 om billetpriser og rater har de graeske myndigheder anfoert, at priserne paa indenrigsruteforbindelser i Graekenland, herunder til oeerne, har vaeret fuldstaendig frie siden den 1. januar 1994. I henhold til ovennaevnte skrivelse, som Kommissionen fik i haende den 13. juni 1994, er den priskommission, der havde til opgave at godkende priserne paa indenrigsflynettet, blevet nedlagt.

Spoergsmaalet om OA's status blev ligeledes taget op paa disse moeder. I henhold til den graeske regering henhoerer OA under almindelig ret, navnlig paa det sociale, regnskabsmaessige og finansielle plan; ud over laanegarantierne er de eneste undtagelser herfra, der fortsat gaelder for OA, af skattemaessig art (fritagelse fra selskabsskat afloest af en skat paa omsaetningen). I henhold til de graeske myndigheder bliver de andre licenshavende selskaber i Graekenland paa ingen maade ugunstigt diskrimineret med hensyn til adgang til lufthavne eller lufthavnsanlaeg i Graekenland. Endvidere fremfoerer de, at alle faser af egen-handling er fuldt ud tilladt i alle de graeske lufthavne.

Den graeske regering sendte desuden Kommissionen en skrivelse den 24. juni 1994, hvori den afgiver en raekke tilsagn. Den har saaledes forpligtet sig til:

a) med hensyn til OA's ledelse og status:

- at ophaeve artikel 6 i den graeske lov nr. 96 af 26. juni 1975, hvorefter den graeske stat kan yde garantier paa laan optaget af OA, dog med forbehold af garantier, der udtrykkeligt er fastsat i den plan, der er sendt til Kommissionen

- ikke mere at gribe ind i den driftsmaessige administration af OA

- at give OA samme skattemaessige status som graeske privatretlige virksomheder (aktieselskab); den graeske regering har dog planer om at fritage OA for eventuelle afgifter, der kan ramme de rekapitaliseringsoperationer, der indgaar i selskabets omstruktureringsprogram

- at bringe aftalerne mellem den graeske stat og OA i overensstemmelse med den tredje luftfartspakke

- ikke mere at yde OA nogen form for stoette i omstruktureringsprogrammets loebetid

b) med hensyn til opfyldelsen af den af Kommissionen accepterede plan:

- oejeblikkeligt at vedtage den lovgivning, der kraeves til effektiv gennemfoerelse af planen paa loenmaessigt, socialt og finansielt plan

- at acceptere, at Kommissionen i givet fald lader foretage kontrol af de vigtigste resultater af omstruktureringsprogrammet og af opfyldelsen af de betingelser, der er knyttet til godkendelse af stoetten, idet denne kontrol foretages af en uafhaengig konsulent udpeget efter faelles aftale

- hvert aar - senest fire uger inden betalingen af den tranche af kapitalforoegelsen, der er fastsat i januar 1996 og januar 1997 - at forelaegge Kommissionen en rapport om gennemfoerelsen af omstrukturerings- og rekapitaliseringsplanen, saa Kommissionen kan fremsaette bemaerkninger hertil

- ikke at foretage de kapitalforoegelser, der er fastsat til 1995, 1996 og 1997, hvis planens maalsaetninger ikke er naaet for de foregaaende regnskabsaar

c) med hensyn til OA's aktiviteter:

- at OA afholder sig fra at anvende stoetten til at erhverve sig en andel i et hvilket som helst luftfartsselskab i Faellesskabet

d) med hensyn til gennemfoerelsen af den tredje luftfartspakke:

- at forbedre proceduren for registrering af luftfartoejer og for udstedelse af AOC (Air Operator Certificate)

- at henholde sig til principperne for fortolkning af anvendelsen af artikel 3, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 2408/92 og af forholdet mellem tilladelsesproceduren i forordning (EOEF) nr. 2408/92 og bestemmelserne i de andre forordninger i den tredje luftfartspakke og forordning (EOEF) nr. 95/93 (3). Disse fortolkningsprincipper er anfoert i den skrivelse, Kommissionen tilsendte de graeske myndigheder den 18. november 1993 (paa fransk) og den 26. januar 1994 (paa graesk)

- saa vidt det er dem muligt, skriftligt og inden for en rimelig frist, at besvare anmodninger fremsat af EU-luftfartsselskaber

- senest den 1. januar 1996 at liberalisere alle Graekenlands kontinentale indenrigsflyforbindelser, med forbehold af anvendelsen af bestemmelserne i artikel 4 i forordning (EOEF) nr. 2408/92

- ikke at lade udoevelsen af trafikrettigheder udstedt til andre EU-luftfartsselskaber end dem, der har faaet udstedt licens i Graekenland, vaere betinget af, at der stilles garanti for hjemtransport af passagererne.

- at henholde sig til definitionen paa charterflyvning, saaledes som den fremgaar indirekte af bestemmelserne i forordning (EOEF) nr. 2408/92; navnlig ikke at paalaegge charterflyvning restriktioner, som f.eks. forbud mod »seat only« paa tur-retur-flyvninger, forbud mod fragt- eller posttransport og krav om minimumsophold.

Efter denne brevveksling af 24. juni 1994 blev der afholdt yderligere moeder i Bruxelles i slutningen af juni og foerste halvdel af juli 1994 mellem de graeske myndigheder og Kommissionen. Paa disse moeder forklarede de graeske myndigheder, at de ved »driftsmaessig administration« forstod hele den ledelse af selskabet, som normalt ikke henhoerer under aktionaerernes kompetence. De fremfoerte endvidere, at fristen for betaling af trancherne af OA's kapitalforoegelse, som er fastsat til januar 1996 og januar 1997, ville blive udskudt fire uger, saafremt Kommissionen forelaegger den rapport, den vil faa forelagt fire uger inden betalingen, for en uafhaengig konsulent valgt efter faelles aftale. Droeftelserne vedroerte ligeledes de restriktioner, OA ville kunne faa paalagt inden for EOES, samt spoergsmaalet om det monopol paa udpegning, det graeske nationale selskab endnu har paa forbindelserne til tredjelande og til de graeske oeer, som ikke er omfattet af den tredje luftfartspakke. Ved skrivelse af 13. juli 1994 indgik den graeske regering foelgende yderligere forpligtelser, hvorefter:

- den accepterer princippet om, at andre graeske luftfartsselskaber end OA faar tilladelse til at beflyve forbindelser mellem Graekenland og tredjelande. Selskaberne udpeges derefter udelukkende paa grundlag af indholdet af deres ansoegninger

- den soerger for, at foroegelsen af antallet af saeder, der i omstruktureringsplanens loebetid (fra begyndelsen af 1994 til udgangen af 1997) udbydes af OA inden for EOES, svarer til den forventede vaekst i dette marked. Som grundlag for bestemmelse af kapacitetsforoegelsen tages den tolvmaaneders periode, der udloeber i april 1994

- den soerger for, at OA ikke optraeder som prisfoerende (»price leader«) paa ruteforbindelserne Athen-Stockholm og Athen-London

- de graeske oeer fortsat undtages fra den tredje luftfartspakke indtil den 1. juli 1998.

Hvad angaar reglerne for ground-handling i graeske lufthavne, har Graekenland understreget, at der ikke vil ske nogen aendringer heri.

RETLIG VURDERING VI I henhold til traktatens artikel 92, stk. 1, og artikel 61 i EOES-aftalen er statsstoette eller stoette, som ydes ved hjaelp af statsmidler under enhver taenkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkaarene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, uforenelig med faellessmarkedet i det omfang, den paavirker samhandelen mellem medlemsstaterne eller de kontraherende parter.

Rom-traktaten og EOES-aftalen knaesaetter et neutralitetsprincip med hensyn til de ejendomsretlige ordninger i medlemsstaterne og princippet om lighed mellem offentlige og private virksomheder (traktatens artikel 222 og EOES-aftalens artikel 125). I medfoer af disse principper maa Kommissionen i sit virke hverken begunstige eller forfordele offentlige virksomheder, isaer naar den er i gang med en undersoegelse med baggrund i foernaevnte bestemmelser i artikel 92 og EOES-aftalens artikel 61. Derfor maa det fra sag til sag fastlaas, om en transaktion mellem en medlemsstat og en offentlig virksomhed er en normal kommerciel transaktion, eller om den helt eller delvis indeholder stoetteelementer.

For at fastlaa, om der er tale om statsstoette, maa Kommissionen basere sin afgoerelse paa princippet om den markedsoekonomiske investor. I overensstemmelse med dette princip er der ikke tale om statsstoette, hvis der tilfoeres ny kapital paa betingelser, der ville vaere acceptable for en privat investor, som investerer i overensstemmelse med normale markedsoekonomiske betingelser (4). De Europaeiske Faellesskabers Domstol har haft lejlighed til at praecisere, at »selv om en privat investors adfaerd, hvormed man maa sammenligne en offentlig investors investering med oekonomisk-politiske maal for oeje, ikke noedvendigvis er sammenfaldende med en almindelig investors, naar denne placerer kapital med henblik paa et afkast paa kort eller lidt laengere sigt, saa skal den dog i det mindste vaere sammenfaldende med adfaerden hos et privat holdingselskab eller en privat koncern, som foelger en politik af strukturel, global eller sektoral art og lader sig lede af udsigterne til afkast paa laengere sigt« (5).

I naervaerende tilfaelde skal der tages stilling til fire saerskilte transaktioner eller operationer, nemlig laanegarantierne, eftergivelsen og konverteringen af gaeld samt tilfoerslen af kapital i tre trancher.

Hvard for det foerste angaar laanegarantierne, har Kommissionen i sin skrivelse af 5. april 1989 orienteret medlemsstaterne om de kriterier, den agtede at arbejde ud fra i sin undersoegelse af statsgarantier (6). Saaledes »finder den, at alle garantier indroemmet af staten direkte eller gennem finansielle instituioner med bemyndigelse fra staten falder ind under EF-traktatens artikel 92, stk. 1. Hver gang en stat indroemmer garantier, skal dette anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 93, stk. 3, uanset om det drejer sig om anvendelse af en eksisterende generel garantiordning eller om en specifik foranstaltning«.

Det foelger heraf, at de laanegarantier, OA hidtil har faaet, udgoer stoette, der falder ind under traktatens artikel 92, stk. 1. Det samme gaelder de nye laanegarantier for 378 mio. US $, som den graeske stat agter at indroemme inden 1998 som led i OA's omstrukturerings- og rekapitaliseringsplan, som blev anmeldt den 16. maj 1994.

Kommissionen har ligeledes praeciseret, at den kun agtede at undersoege de ordninger, hvorved der indfoeres garantier, og ikke de enkelte tilfaelde af anvendelse af disse ordninger, medmindre det drejer sig om garantier ydet uden for en ordning (7).

I det aktuelle tilfaelde er de garantier, som den graeske stat har indroemmet for OA's laan i perioden 1986 til 1993, ikke garantier, der er indroemmet i forbindelse med en generel ordning. Den ovennaevnte artikel 6 i lov af 26. juni 1975 giver nemlig kun staten mulighed for at stille garantier for laan eller andre forpligtelser indgaaet af selskabet. Under disse forhold skulle de graeske myndigheder have anmeldt alle de garantier, som OA har nydt godt af, til Kommissionen og samtidig givet alle oevrige noedvendige oplysninger. Ved ikke at have gjort dette i tide har den graeske stat ikke opfyldt de forpligtelser, der paahviler den i henhold til traktatens artikel 93, stk. 3. Den stoette, det drejer sig om, er saaledes efter Kommissionens opfattelse ydet ulovligt. Dette gaelder isaer for garantier ydet efter den 5. april 1989.

Kommissionen finder, at stoette, der har form af en laanegaranti, generelt svarer til forskellen mellem rentesatsen for laan optaget paa almindelige markedsvilkaar og den rentesats, der reelt er opnaaet takket vaere garantien. Imidlertid har den graeske stat i OA's tilfaelde fuldt ud udnyttet sine muligheder for at yde garantier i perioden 1986 til 1993 og har uden skelnen stillet garantier for alle de nye laan, som selskabet har optaget. I selskabets aarsberetninger siges det meget klart, at alle kreditinstitutter anmoder om garantier fra den graeske stat, foer der ydes laan til OA. Dette er meget forstaaeligt, da de loeber meget store risici, eftersom selskabets gaeld fra 1990 har vaeret tre gange stoerre end aktivernes bogfoerte vaerdi.

Eftersom intet kreditinstitut i denne vanskelige finansielle situation ville acceptere at yde laan til OA uden statsgaranti, selv til en meget hoej rente, svarer de af den graeske stat ydede garantier til driftsstoette. I dette tilfaelde svarer stoettebeloebet til selve laanebeloebene, som i realiteten udgoer skjulte subventioner.

Hvad dernaest angaar lempelsen af OA's gaeld til et beloeb af 427 mia. dr. i 1994, er der heller ikke her nogen tvivl om, at der er tale om stoette. Hermed paatager den graeske stat sig en forpligtelse til med et beloeb i denne stoerrelsesorden at tilbagebetale en del af selskabets laan som led i de garantier, der er behandlet ovenfor. Denne ensidige operation uden modydelse svarer til en subvention af samme stoerrelse. De beloeb, den graeske stat saaledes har udbetalt, vil den ikke faa tilbagebetalt i betragtning af selskabets situation, som den er beskrevet ovenfor. Ingen investor ville have gjort det samme, hvorfor der er tale om stoette. Denne stoette falder sammen med den stoette, de ovenfor omhandlede laanegarantier udgoer, eftersom den kun goer det tydeligere, at de garanterede laan i virkeligheden var en form for skjult stoette.

Konverteringen af OA's gaeld (svarende til 64 mia. dr. i 1994) kan ligestilles med en kapitaltilfoersel paa samme beloeb. Denne investering skal vurderes i henhold til princippet om den markedsoekonomiske investor. De uloeselige finansielle vanskeligheder, OA befinder sig i, og det forhold, at selskabets situation fortsat forvaerres, hvilket igen skal ses i sammenhaeng med, at selskabet koerer med et strukturelt betinget underskud, efterlader i den aktuelle situation ingen tvivl om, at der ikke er udsigt til afkast paa investeret kapital, hvierken paa kort eller lang sigt. Kapitaltilfoerslen har saaledes ikke noget andet maal end at sikre virksomhedens overlevelse paa samme maade som de stillede garantier og eftergivelsen af en del af gaelden. Altsaa er der tale om stoette.

Den samme betragtning gaelder for kapitaltilfoerslen paa 54 mia. dr. i tre trancher i loebet af aarene 1995 (19 mia. dr.), 1996 (23 mia. dr.) og 1997 (12 mia. dr.).

De forskellige ovenfor behandlede kategorier af stoette, som ydes direkte af den graeske stat, paavirker samhandelen mellem medlemsstaterne, da stoetten ydes til et selskab, hvis aktiviteter paa transportomraadet, som i sagens natur har direkte indflydelse paa samhandelen, omfatter hele faellesmarkedet. Desuden fordrejer stoetten konkurrencen paa dette marked, da den ydes til en enkelt virksomhed, som indgaar i konkurrence med de andre EU-flyselskaber paa langt den stoerste del af selskabets europaeiske rutenet, isaer efter ikrafttraedelsen af den tredje liberaliseringspakke for luftfarten (luftfartspakken) den 1. januar 1993. Foelgelig er der tale om stoette som omhandlet i traktatens artikel 92, stk. 1, og EOES-aftalens artikel 61, stk. 1, hvilket i oevrigt ikke bestrides af den graeske regering. Det er derfor noedvendigt at undersoege stoettens forenelighed paa baggrund af bestemmelserne i traktatens artikel 92, stk. 2 og 3, og EOES-aftalens artikel 61, stk. 2 og 3.

VII Bestemmelserne i traktatens artikel 92, stk. 2, og EOES-aftalens artikel 61, stk. 2, kan ikke anvendes paa den paagaeldende stoette, for saa vidt det ikke drejer sig om stoette af social karakter til enkelte forbrugere, eller stoette hvis formaal er at raade bod paa skader, der er foraarsaget af naturkatastrofer eller af andre usaedvanlige begivenheder, eller stoetteforanstaltninger for oekonomien i visse tyske omraader.

I traktatens artikel 92, stk. 3, og EOES-aftalens artikel 61, stk. 3, opregnes de stoetteforanstaltninger, der betragtes som forenelige med faellesmarkedet. Denne forenelighed skal vurderes i en EF-sammenhaeng og ikke i medlemsstatssammenhaeng. Undtagelserne i traktatens artikel 92, stk. 3, og EOES-aftalens artikel 61, stk. 3, anvendes kun i de tilfaelde, hvor Kommissionen kan fastslaa, at markedskraefterne uden den paagaeldende stoette ikke ville have vaeret tilstraekkelige til at faa den fremtidige modtager af stoetten til at soege en af maalsaetningerne i disse undtagelser opfyldt.

For at sikre faellesmarkedets funktion og under hensyntagen til principperne i traktatens artikel 3, litra g), skal undtagelserne fra principperne i artikel 92, stk. 1, saadan som de er defineret i artikel 92, stk. 3, fortolkes snaevert i forbindelse med undersoegelsen af en stoetteordning eller en enkeltforanstaltning.

Traktatens artikel 92, stk. 3, litra a) og c), og EOES-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a) og c), indeholder undtagelser til fordel for stoette til fremme af udviklingen af visse regioner. De graeske myndigheder henviste til disse bestemmelser i skrivelsen af 16. maj 1994. De fremfoerer det svage oekonomiske udviklingsniveau i Graekenland i forhold til det oevrige Faellesskab samt den afgoerende rolle, OA spiller for landets oekonomi. Kommissionen kan imidlertid ikke acceptere den graeske regerings argumentation i dette tilfaelde. Skoent Graekenland er en region, der falder ind under anvendelsesomraadet for traktatens artikel 92, stk. 3, litra a), og EOES-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a), hoerer den stoette, der er behandlet i denne beslutning, ikke til en generel ordning, som ville omfatte alle selskaber med forbindelser mellem Graekenland og resten af verden eller alle de luftfartsselskaber, der er etableret eller registreret i Graekenland. Det drejer sig tvaertimod om ad hoc-stoetteforanstaltninger, hvis eneste formaal er at holde OA i live uden nogen forbindelse med regionalstoette.

Disse foranstaltninger har heller ikke til formaal at fremme virkeliggoerelsen af et vigtigt projekt af faelleseuropaeisk interesse, jf. traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), og EOES-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b). Derimod har de graeske myndigheder i deres anmeldelse af 16. juli 1993 henvist til bestemmelserne i samme litra b) vedroerende stoette til afhjaelpning af en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats oekonomi.

Det skal erindres, at sidstnaevnte bestemmelser ligger til grund for Kommissionens beslutning af 31. juli 1991 rettet til den graeske stat, som dels omhandlede privatiseringen af 208 virksomheder tilhoerende Organisationen til Rekonstruktion af Virksomheder, dels de forskellige offentlige banker samt en raekke offentlige virksomheder og organisationer, som gaar under betegnelsen »DEKO«. Kommissionen besluttede dengang ikke at rejse indvending mod dette privatiseringsprogram under hensyntagen til, at der paa baggrund af de oekonomiske forhold i Graekenland tydeligt var tale om en alvorlig forstyrrelse af den graeske oekonomi. Denne beslutning af 31. juli 1991 tog imidlertid udtrykkeligt forbehold med hensyn til OA-sagen, og der mindedes i den forbindelse om, at der principielt skal foretages forhaandsanmeldelse. Desuden er formaalet med stoetten, som allerede naevnt, at undgaa selskabets konkurs. Stoetten vedroerer en enkelt virksomhed og vil ikke kunne have som formaal eller virkning at afhjaelpe en alvorlig forstyrrelse i den graeske oekonomi. Derfor er bestemmelserne i traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), og EOES-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), ikke anvendelige i denne sag.

Hvad angaar undtagelsen i traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), og EOES-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), vedroerende stoette til udviklingen af visse erhvervsgrene, kan Kommissionen vurdere, at stoette til omstrukturering af en virksomhed er forenelig med faellesmarkedet, hvis den opfylder en raekke kriterier (8). Disse kriterier skal undersoeges paa baggrund af de to principper, der er knaesat i de ovennaevnte artikler: stoetten skal vaere noedvendig for udviklingen af en aktivitet set fra et EF-synspunkt, og stoetten maa ikke aendre samhandelen i et omfang, der strider med den faelles interesse (9).

Disse kriterier er blevet fortolket i luftfartssammenhaeng i foernaevnte memorandum nr. 2 (10), hvori det siges, at Kommissionen i visse tilfaelde kan anlaegge den vurdering, at stoette til et luftfartsselskab, der befinder sig i alvorlige finansielle vanskeligheder, er i overensstemmelse med traktatens artikel 92, hvis en raekke betingelser er opfyldt:

a) stoetten skal udgoere en del af et program, der er godkendt af Kommissionen, og som gaar ud paa at genskabe ligevaegten i luftfartsselskabets oekonomi, saa det inden for en rimelig frist igen kan blive rentabelt uden at modtage andre former for stoette

b) enhver form for stoette skal vaere gennemsigtig og skal kunne verificeres

c) den paagaeldende stoette maa ikke overfoere vanskeligheder i den stoettegivende medlemsstat til resten af Faellesskabet.

I betragtning af den oegede konkurrence i forbindelse med den gradvise liberalisering af luftfarten som foelge af den tredje luftfartspakke maa Kommissionen foere en streng politik for kontrol med statsstoette for at undgaa virkninger, der strider mod den faelles interesse.

I skrivelsen af 16. maj 1994 gjorde den graeske regering bestemmelserne i traktatens artikel 92, stk. 3, litra a) og c), og EOES-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a) og c), gaeldende for at faa indroemmet en undtagelse for den paagaeldende stoette. Den fremfoerte, at de tre ovennaevnte betingelser var opfyldt i dette tilfaelde.

Opfyldelsen af disse betingelser boer gennemgaas punkt for punkt, bl.a. i betragtning af samtlige de kendsgerninger, der er opregnet i afsnit I til V.

Da det foerst og fremmest drejer sig om, hvorvidt det planlagte rekapitaliserings- og omstruktureringsprogram inden for en rimelig frist vil kunne sikre OA's levedygtighed i et miljoe med oeget liberalisering, er det i foerste omgang noedvendigt at undersoege, om stoetten kan opfylde selskabets finansielle behov. Ved udgangen af 1993 viste OA's balance en negativ egenkapital paa 375 mia. dr. sammensat af aktiver paa 192 mia. dr. (bortset fra leasing) og gaelds- og henlaeggelsesbeloeb paa henholdsvis 510 og 57 mia. dr. Denne betydelige skaevhed i balancernes struktur blev endnu vaerre i loebet af foerste halvaar af 1994. Lempelsen af gaelden med 427 mia. dr. kombineret med kapitalforoegelsen paa 64 mia. dr. som foelge af konverteringen af gaelden vil imidlertid sanere balancens struktur fra udgangen af 1994. Paa dette tidspunkt boer OA's aktiver paa 187 mia. dr. (bortset fra leasing) modsvares af egenkapital, henlaeggelser og gaeld paa henholdsvis 40, 66 og 101 mia. dr. Forholdet mellem gaeld og egenkapital vil saaledes vaere paa 2,5 ved udgangen af 1994, hvilket fortsat er mere, end det for tiden anses for acceptabelt for et luftfartsselskab. De tre kapitaltilfoersler, der er fastsat i det program, Kommissionen har faaet forelagt, samt de andre foranstaltninger i programmet kan imidlertid forventes at bevirke en mindskelse af dette forhold til 0,78 ved udgangen af 1997. Ud fra disse tal forekommer den foreslaaede rekapitalisering at vaere tilstraekkelig og af passende omfang i betragtning af virksomhedens stoerrelse og dens saerlige situation i et af EF's randomraader.

Den meget staerke nedbringelse af gaeldsaetningen, der er fastsat i planen, vil ligeledes resultere i, at OA's finansielle omkostninger kommer ned paa et rimeligt niveau: fra 136 mia. dr. i 1993 kan de ventes at dale til 74 mia. dr. i 1994 og 3 mia. dr. i 1995, svarende til 1,3 % af omsaetningen paa sidstnaevnte tidspunkt. I henhold til den forelagte plan vil OA's driftsresultat i oevrigt forbedres vaesentligt fra 1993 til 1997 takket vaere de planlagte omkostningsnedskaeringer, bl. a. paa loenomraadet, og takket vaere ophaevelse af forpligtelserne til offentlig tjeneste, som endnu i 1993 syntes at beloebe sig til over 5 mia. dr. Med hensyn til spoergsmaalet har den graeske regering taget hensyn til den tvivl, Kommissionen udtrykte i sin skrivelse til indledning af proceduren. Driftsresultatet ventes saaledes at stige fra 13 mia. dr. i 1993 til +17 mia. dr. fra 1995. Det sidstnaevnte tal forekommer paa ingen maade usandsynligt, hvis de forskellige foranstaltninger til nedskaering af OA's omkostninger faktisk gennemfoeres. Det skal erindres, at OA's driftsresultat, som viser selskabets evne til at opnaa driftsoverskud uafhaengigt af finansieringskilder, forbedredes en anelse mellem 1990 og 1993, selv om det fortsat var negativt i denne periode.

Det fremgaar ligeledes af den plan, der er forelagt Kommissionen, at det fornyede afkast fra 1995 vil resultere i oeget selvfinansieringskapacitet. Denne boer, sammen med kapitalforoegelsen og de nye gaeldsaetningsmuligheder i 1997, baade kunne daekke behovet for driftskapital og finansiering af de investeringer, der er noedvendige for selskabets virksomhed paa lang sigt.

De hypoteser for vaeksten i lufttrafikken og i indtaegterne heraf, som de finansielle overslag bygger paa, forekommer endvidere rimelige. Den aarlige vaekst i lufttrafikken, som er angivet for OA i det program, der er forelagt Kommissionen, er mindre end det gennemsnit, der er anslaaet for denne sektor for tidsrummet 1994-1997. I den nedgang, der forventes i gennemsnitsudbyttet pr. flyvning (yield), tages der baade hensyn til de aendringer i kundernes adfaerd, der har kunnet iagttages siden Golf-krigen, og den oegede konkurrence, navnlig i Europa, som foelge af liberaliseringsforanstaltningerne. De graeske myndigheders tilsagn om at gennemfoere den tredje luftfartspakke korrekt synes i denne forbindelse at vidne om den graeske regerings oenske om, at OA udsaettes for reel konkurrence. Det samme gaelder tilsagnene om ikke at yde nogen form for ny stoette saavel som tilsagnene om at aendre OA's management og status, idet OA bliver en privatretlig virksomhed paa linje med de andre luftfartsselskaber i Faellesskabet, uden privilegier og saerlige forpligelser. Kommissionen mener i oevrigt, at tilsagnene om ophaevelse af artikel 6 i den graeske lov nr. 96 af 26. juni 1975 samt om indfoerelse af skattemaessig status som for en almindelig privatretlig virksomhed og tilpasning af aftalerne mellem OA og den graeske stat til bestemmelserne i den tredje luftfartspakke boer opfyldes hurtigst muligt og under alle omstaendigheder inden den 31. december 1994. Endvidere skal de laanegarantier, der fortsat vil bestaa indtil udloebet af de tilsvarende gaeldsposter i 2004, samt de nye garantier, der skal indroemmes inden den 31. december 1997 for et laanebeloeb paa 378 mio. US $, opfylde betingelserne i Kommissionens skrivelse til medlemsstaterne af 5. april 1989 (11). Enhver opretholdelse af monopol vil derimod kunne saa tvivl om virksomhedens levedygtighed og dermed om selve genopretningsplanens trovaerdighed i det aktuelle miljoe, der er praeget af den oegede internationale konkurrence og aabningen af markederne i EOES. Det er derfor vigtigt at understrege den graeske regerings tilsagn, afgivet i skrivelsen af 13. juli 1994, om efter den 30. juni 1998 at ophaeve den undtagelse fra forordning (EOEF) nr. 2408/92, som lufthavnene paa de graeske oeer er omfattet af.

Paa grundlag af sagens akter mener Kommissionen i sidste instans, at planen for OA's rekapitalisering og omstrukturering kan give selskabet mulighed for i loebet af de naeste tre aar at skabe en varigt rentabel virksomhed uden at modtage anden form for stoette.

Med hensyn til spoergsmaalet om gennemsigtighed og mulighederne for at kontrollere stoetten mener Kommissionen, at ogsaa denne betingelse er opfyldt. Det skal foerst og fremmest understreges, at den graeske regering har givet Kommissionen naesten alle de oplysninger, den havde anmodet om for at kunne tage stilling til sagen paa et tilstraekkelig velfunderet grundlag. Den tvivl, Kommissionen gav udtryk for i forbindelse med procedurens indledning, kan saaledes haeves som led i denne beslutning. En raekke spoergsmaal, som er blevet rejst af medlemsstaterne og de beroerte parter efter procedurens indledning, er i oevrig blevet droeftet mellem de graeske myndigheder og Kommissionen.

De graeske myndigheders tilsagn om at foelge den plan, der er forelagt Kommissionen, giver endvidere muligheder for fyldestgoerende verifikation og kontrol: Den graeske regering vil traeffe alle de noedvendige foranstaltninger til fyldestgoerende gennemfoerelse af planen; den forelaegger Kommissionen to rapporter herom, henholdsvis inden januar 1996 og januar 1997; Kommissionen vil eventuelt lade en uafhaengig konsulent kontrollere planens gennemfoerelse, navnlig inden udbetalingen af de to sidste trancher af kapitalforoegelsen; endvidere vil de graeske myndigheder ikke gennemfoere de kapitalforoegelser, der er fastsat for 1995, 1996 og 1997, hvis planens maalsaetninger ikke opfyldes.

Med hensyn til overfoerslen af OA's vanskeligheder til selskabets konkurrenter i Faellesskabet fremgaar det af det ovenstaaende, at rekapitaliseringsprogrammet ikke blot er noedvendigt, men ogsaa tilstraekkeligt, uden at vaere for omfattende. Det vil ikke foere til en »overkapitalisering« af selskabet, som vil kunne give det en privilegeret adgang til kapitalmarkedet eller mulighed for at frigoere sig fra alle gaeldsbyrder. Formaalet med programmet er udelukkende at give OA en »ny start« over for selskabets konkurrenter, uden at det dermed gives saerlige fordele i balancemaessig henseende.

Det skal tilfoejes, at lufttrafikken i Europa siden 1992 atter er gaaet staerkt frem, og at ogsaa udsigterne for de kommende aar er gunstige. Denne fornyede vaekst maa noedvendigvis mindske de negative virkninger, stoetten til OA vil kunne faa paa konkurrencen. Naermere betegnet kan det ikke forventes, at planen vil resultere i en stigning i OA's virksomhed paa bekostning af de andre luftfartsselskaber i Faellesskabet, da selskabets beregnede vaekst paa EOES-markedet i programmets loebetid er lavere end den anslaaede stigning i den samlede lufttrafik paa dette marked. Tilsvarende omfatter planen ikke nogen betydelig udbygning af OA's flaade inden 1998, men derimod tilbagetraekning af en raekke fly og erstatning af selskabets aeldste maskiner - som snart ville blive ramt af foranstaltningerne i Raadets direktiv 92/14/EOEF (12) om flystoej - med mindre fly.

De graeske myndigheder har under alle omstaendigheder afgivet tilsagn om, at OA ikke vil optraede som prisfoerende paa de to forbindelser Athen-London og Athen-Stockholm, hvor der har vist sig saerlige problemer. Kommissionen mener, at OA's afstaaen fra at optraede som prisfoerende betyder, at OA ikke kan tilbyde takster, der ligger under de takster, selskabets konkurrenter tilbyder paa de paagaeldende forbindelser, bl.a. under hensyntagen til tjenesternes art og de betingelser og restriktioner, der er knyttet til de forskellige priser. De graeske myndigheder har ligeledes forpligtet sig til, at OA afholder sig fra at bruge stoetten til at erhverve andele i luftfartsselskaber i Faellesskabet. De har ogsaa afgivet tilsagn om, at stigningen i antallet af saeder, som OA tilbyder aarligt inden for EOES, fra 1994 til 1997 vil svare til stigningen i markedet. Kommissionen mener, at dette tilsagn i overensstemmelse med Kommissionens politik for stoette til luftfartsselskaber boer opfyldes paa foelgende maade. Foerst og fremmest skal det understreges, at den eventuelle stigning i antallet af saeder udbudt af OA hoejst maa vaere lig med den tilsvarende stigning for markedet som helhed, saa det undgaas, at OA takket vaere den modtagne stoette ekspanderer paa bekostning af sine konkurrenter i Faellesskabet. Det er endvidere noedvendigt at tage aaret 1993 som referenceperiode: det var det aar, stoetten blev anmeldt til Kommissionen, og som denne derfor har fuldstaendige og paalidelige oplysninger om. Med henblik paa at begraense risikoen for overfoersel af kapacitet fra én forbindelse til en anden, hvilket kan forvride konkurrencen, er det endelig vigtigt at definere det paagaeldende marked som markedet for de ruteforbindelser, der beflyves af OA inden for EOES, inklusive tillaegsflyvninger eller saesonflyvninger, dog med undtagelse af ruteforbindelserne mellem det graeske fastland og de graeske oeer, som udgoer et betydeligt antal saeder udbudt af OA, og hvor OA ikke har nogen konkurrenter blandt de oevrige luftfartsselskaber i Faellesskabet. Paa det saaledes definerede EOES-marked androg det af OA udbudte antal saeder 3 518 778 i 1993.

Kommissionen har i oevrige sikret sig, at ydelsen af den paagaeldende stoette, som sikrer OA's overlevelse og dermed medfoerer en viderefoerelse af en del af OA's monopolvirksomhed, ikke vil vaere en hindring for aabningen af markederne og udviklingen af konkurrencen i EOES, navnlig over for de andre luftfartsselskaber, der er registreret i Graekenland, hvilket ville vaere i strid med den faelles interesse efter traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), og EOES-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c). Der er saaledes ingen fare for, at de negative virkninger paa konkurrencen af den paagaeldende stoette skaerpes som foelge af opretholdelsen af privilegier eller monopoler, der bl.a. er i strid med liberaliseringsforanstaltningerne i den tredje luftfartspakke. I denne forbindelse fremhaeves de graeske myndigheders tilsagn om korrekt gennemfoerelse af faellesskabslovgivningen om udstedelse af AOC og driftslicenser og om ikke-forskelsbehandling i forbindelse med adgang til lufthavnsanlaeg. I samme retning gaar den graeske regerings tilsagn (jf. afsnit V) med hensyn til gennemfoerelsen af de andre bestemmelser i den tredje luftfartspakke, navnlig bestemmelserne i forordning (EOEF) nr. 2408/92 om adgang til markedet, ophaevelse af OA's »udpegningsmonopol« og aabningen af konkurrencen for beflyvning af de graeske oeer senest den 1. juli 1998. Med hensyn til gennemfoerelsen af artikel 5 i forordning (EOEF) nr. 2408/92 minder Kommissionen om, at denne artikel ikke kan goeres gaeldende for at opretholde et monopol paa forbindelser, som ikke blev befloejet inden den 1. januar 1993, eller som ikke er blevet befloejet kontinuerligt siden denne dato. Udelukket fra anvendelsen af artikel 5 er navnlig saesonbetingede forbindelser.

Med hensyn til den faelles interesse mener Kommissionen endelig, at rekapitaliseringen og omstruktureringen af OA vil bidrage til at udvikle lufttransportsektoren i denne region, der er staerkt fragmenteret og beliggende i EF's randomraade, samtidig med at den er et af de mindst udviklede omraader i EF.

VIII Paa baggrund af det ovenstaaende kan den graeske regerings stoette til OA i form af laanegarantier, eftergivelse af gaelden, konvertering af gaelden og kapitaltilskud, som ledsager selskabets omstruktureringsprogram, omfattes af undtagelsen i traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), paa betingelse af, at der opfyldes en raekke betingelser til sikring af, at stoetten ikke aendrer samhandelsvilkaarene paa en maade, der strider mod den faelles interesse.

Hvad angaar ground-handling i graeske lufthavne, noterer Kommissionen sig de graeske myndigheders forsikringer om, at alle faser af egen-handling er tilladet i disse lufthavne (13), uden at dette influerer paa igangvaerende faellesskabsaktioner -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Omstruktureringsstoetten til OA i form af:

- de laanegarantier, selskabet hidtil er blevet indroemmet i medfoer af artikel 6 i den graeske lov nr. 96 af 26. juni 1975

- nye laanegarantier paa 378 mio. US $ for laan, der skal optages inden den 31. december 1197 til indkoeb af nye fly

- en lempelse af selskabets gaeld svarende til 427 mia. dr.

- konvertering af selskabets gaeld for 64 mia. dr.

- en kapitaltilfoersel paa 54 mia. dr. i tre trancher paa henholdsvis 19, 23 og 12 mia. dr. i 1995, 1996 og 1997

anses for at vaere fornelig med faellessmarkedet i henhold til artikel 92, stk. 3, litra c), paa betingelse af, at den graeske regering:

a) overholder sine tilsagn om inden den 31. december 1994 at ophaeve artikel 6 i den graeske lov nr. 96 af 26. juni 1975, hvorefter den graeske stat kan stille garantier for laan optaget af OA

b) overholder sine tilsagn om ikke mere at blande sig i OA's forvaltning, bortset fra hvad dens status som aktionaer giver den adkomst til

c) overholder sine tilsagn om inden den 31. december 1994 at give OA en skattemaessig status af aktieselskab i lighed med de graeske privatretlige virksomheder, idet OA dog fritages for eventuelle skatter paa de operationer til rekapitalisering af virskomheden, som er fastsat i den rekapitaliserings- og omstruktuereringsplan for selskabet, der er forelagt Kommissionen (i det foelgende »planen«)

d) overholder sine tilsagn om at bringe aftalerne mellem den graesk stat og OA i overensstemmelse med bestemmelserne i den tredje luftfartspakke inden den 31. december 1994

e) overholder sine tilsagn om, i overensstemmelse med faellesskabsretten, ikke mere at yde OA nogen form for stoette

f) overholder sine tilsagn om oejeblikkeligt at vedtage den lovgivning, der kraeves til effektiv gennemfoerelse af planen med hensyn til de loenmaessige, sociale og finansielle aspekter

g) overholder sine tilsagn om at acceptere, at Kommissionen i givet fald lader en uafhaengig konsulent, valgt af Kommissionen i samraad med den graeske regering, kontrollere de vigtigste resultater af planen saavel som opfyldelsen af de betingelser, der er knyttet tilgodkendelse af stoetten

h) overholder sine tilsagn om dels hvert aar - senest fire uger inden betalingen af hver af de trancher af kapitalforoegelsen, der er berammet til januar 1996 og januar 1997 - at forelaegge Kommissionen en rapport om planens gennemfoerelse, saaledes at Kommissionen kan fremsaette sine bemaerkninger hertil, dels at udskyde betalingen af disse trancher af kapitalforoegelsen med fire uger, hvis Kommissionen forelaegger rapporten for en uafhaengig konsulent med henblik paa vurdering

i) overholder sine tilsagn om ikke at gennemfoere de for 1995, 1996 og 1997 planlagte kapitalforoegelser, hvis planens maal, som beskrevet i afsnit IV i denne beslutning, ikke er naaet for de foregaaende regnskabsaar

j) ovrholder sine tilsagn om at soerge for, at OA afholder sig fra at bruge stoetten til at erhverve andele i andre luftfartsselskaber i EOES

k) overholder sine tilsagn om at forbedre proceduren for registrering af luftfartoejer og for udstedelse af AOC til EF-luftfartsselskaber, bl.a. til fordel for de luftfartsselskaber, der, ud over OA, har faaret udstedt licens i Graekenland, hvilket navnlig indebaerer, at der ikke er for lange tidsfrister eller langsomme og unoedige procedurer

l) overholder sine tilsagn om at henholde sig til fortolkningsprincipperne for anvendelsen af artikel 3, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 2408/92 og forholdet mellem tilladelsesproceduren i forordning (EOEF) nr. 2408/92 og bestemmelserne i de andre forodninger i den tredje luftfartspakke og forordning (EOEF) nr. 95/93, som anfoert i den skrivelse, Kommissionen tilsendte de graeske myndigheder den 18. november 1993 (paa fransk) og den 2. januar 1994 (paa graesk)

m) overholder sine tilsagn om skriftligt og inden for en rimelig frist at besvare anmodninger om registrering af luftfartoejer, AOC og driftslicenser fra luftfartsselskaber i Faellesskabet, bl.a. fra de luftfartsselskaber, der, ud over OA, har faaet udstedt licens i Graekenland

n) overholder sine tilsagn om, at udoevelsen af trafikrettigheder indroemmet andre faellesskabsluftfartsselskaber end dem, der har faaet licens i Graekenland, ikke skal vaere betinget af, at der stilles garanti for hjemtransport af passagererne

o) overholder sine tilsagn om at acceptere princippet om, at andre selskaber end OA har tilladelse til at beflyve forbindelserne mellem Graekenland og de lande, der ikke hoerer til EOES, hvilket indebaerer, at aftalerne mellem den graeske stat og OA aendres i overensstemmelse hermed, og som foelge heraf udelukkende at foretage udpegninger af et eller flere luftfartsselskaber paa grundlag af indholdet af hver enkelt ansoegning

p) overholder sine tilsagn om at soerge for, at OA ikke fra 1994 til og med 1997 optraeder som prisfoerende (»price leader«) paa ruteforbindelserne Athen-Stockholm og Athen-London (punkt VII)

q) overholder sine tilsagn om, at den undtagelse fra anvendelsen af forordning (EOEF) nr. 2408/92, som lufthavnene paa de graeske oeer er omfattet af i henhold til naevnte forordnings artikel 1, stk. 4, udloeber den 30. juni 1998, hvilket indebaerer, at OA's enekoncession til rutebeflyvning af disse oeer ophaeves senest denne dato

r) overholder sine tilsagn om at henholde sig til definitionen paa charterflyvning, saaledes som den fremgaar indirekte af forordning (EOEF) nr. 2408/92, navnlig ikke at paalaegge charterflyvning restriktioner, som f.eks. forbud mod »seat only« paa tur-retur-flyvninger, forbud mod fragt- eller posttransport og krav om minimumsophold

s) soerger for, af antallet af saeder, der udbydes af OA paa rutefly i EOES inklusive tillaegsflyvninger og saesonflyvninger, bortset fra forbindelser mellem det graeske fastland og de graeske oeer, i hele planens loebetid ikke ovestiger det antal saeder, OA har udbudt paa dette EOES-marked i loebet af 1993 (3 518 778 saeder), dog under hensyntagen til en eventuel stigning svarende til stigningen i det paagaeldende marked

t) soerger for, at de resterende laanegarantier, der er indroemmet OA, samt de nye garantier, der skal indroemmes inden den 31. december 1997, som i planen udtrykkeligt er fastsat til 378 mio. US $, opfylder betingelserne i den skrivelse, Kommissionen tilsendte medlemsstaterne den 5. april 1989

u) ikke, i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EOEF) nr. 2408/92, opretholder nogen eneret til fordel for OA paa indenrigsruteforbindelserne i det graeske fastland, som ikke blev drevet af OA inden den 1. januar 1993, eller som ikke siden denne dato er blevet drevet regelmaessigt af OA, bl.a. de forbindelser, som drives paa saesonmaessigt grundlag.

Artikel 2

De i artikel 1 omhandlede tilsagn og forpligtelser vedroerer baade Olympic Airways og dets datterselskab Olympic Aviation.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Den Graeske Republik.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 7. oktober 1994.

Paa Kommissionens vegne

Marcelino OREJA

Medlem af Kommissionen

(1) Raadets forordning (EOEF) nr. 2407/92, (EOEF) nr. 2408/92 og (EOEF) nr. 2409/92. (EFT nr. L 240 af 24. 8. 1992, s. 1, 8 og 15).

(2) EFT nr. C 94 af 31. 3. 1994, s. 4.

(3) EFT nr. L 14 af 22. 1. 1993, s. 1.

(4) Kommissionens meddelelse om anvendelse af traktatens artikel 92 og 93 paa offentlige kapitalinteresser, EF-Bulletin nr. 9-1984; De Europaeiske Faellesskabers Domstols dom i de forenede sager 296 og 318/82, Nederlandene og Leeuwarder Papierwarenfabriek BV mod Kommissionen, Sml. 1985, s. 809, praemis 17, s. 823.

(5) De Europaeiske Faellesskabers Domstol, sag 305/89, Italien mod Kommissionen, Sml. 1991, s. I-1603, praemis 20, s. 1640.

(6) Reference SG(89) D/4328.

(7) Skrivelse fra Kommissionen til medlemsstaterne SG(89) D/12772 af 12. oktober 1989.

(8) Ottende beretning om konkurrencepolitikken, nr. 176.

(9) Domstolens dom af 17. september 1980 i sag 730/79, Philip Morris mod Kommissionen, Sml. 1980, s. 2671.

(10) KOM(84) 72 endelig udg. af 15. marts 1984.

(11) Jf. fodnote 2, side 31.

(12) EFT nr. L 76 af 23. 3. 1992, s. 21.

(13) Jf. Kommissionens beslutning 94/118/EF om stoette fra Irland til Aer Lingus-gruppen (EFT nr. L 54 af 25. 2. 1994, s. 30).