FORRETNINGSORDEN

9. valgperiode

Juli 2019

Oplysning til læseren:

I overensstemmelse med Parlamentets afgørelser om kønsneutral sprogbrug i Parlamentets dokumenter er forretningsordenen blevet tilpasset for at tage højde for de retningslinjer herfor, som blev godkendt af Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Diversitet den 11. april 2018.

Fortolkninger til forretningsordenen (jf. artikel 236) er gengivet med kursiv.

INDHOLDSFORTEGNELSE

AFSNIT I MEDLEMMER, PARLAMENTETS ORGANER OG POLITISKE GRUPPER 11

KAPITEL 1 MEDLEMMER AF EUROPA-PARLAMENTET 11

Artikel 1 Europa-Parlamentet 11

Artikel 2 Uafhængigt mandat 12

Artikel 3 Valgs prøvelse 12

Artikel 4 Mandatets varighed 13

Artikel 5 Privilegier og immuniteter 13

Artikel 6 Ophævelse af immunitet 14

Artikel 7 Beskyttelse af privilegier og immunitet 14

Artikel 8 Hasteforanstaltninger truffet af formanden for at sikre immunitet 15

Artikel 9 Procedurer vedrørende immunitet 15

Artikel 10 Adfærdsregler 16

Artikel 11 Medlemmernes økonomiske interesser samt åbenhedsregister 17

Artikel 12 Interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) 18

Artikel 13 Observatører 18

KAPITEL 2 HVERV 18

Artikel 14 Midlertidig formand 18

Artikel 15 Indstilling af kandidater og almindelige bestemmelser 18

Artikel 16 Valg af formand – Åbningstale 19

Artikel 17 Valg af næstformænd 19

Artikel 18 Valg af kvæstorer 19

Artikel 19 Funktionsperiode 19

Artikel 20 Ledige poster 20

Artikel 21 Afskedigelse 20

KAPITEL 3 ORGANER OG OPGAVER 20

Artikel 22 Formandens opgaver 20

Artikel 23 Næstformændenes opgaver 20

Artikel 24 Præsidiets sammensætning 21

Artikel 25 Præsidiets opgaver 21

Artikel 26 Formandskonferencens sammensætning 22

Artikel 27 Formandskonferencens opgaver 22

Artikel 28 Kvæstorernes opgaver 23

Artikel 29 Udvalgsformandskonferencen 23

Artikel 30 Delegationsformandskonferencen 23

Artikel 31 Fortsat varetagelse af hverv i forbindelse med nyvalg til Parlamentet 23

Artikel 32 Præsidiets og Formandskonferencens oplysningspligt 23

KAPITEL 4 POLITISKE GRUPPER 23

Artikel 33 Dannelse og opløsning af politiske grupper 23

Artikel 34 De politiske gruppers virksomhed og retsstilling 24

Artikel 35 Tværpolitiske grupper 25

Artikel 36 Løsgængere 25

Artikel 37 Fordeling af pladserne i mødesalen 25

AFSNIT II LOVGIVNINGS-, BUDGET-, DECHARGE- OG ANDRE PROCEDURER 26

KAPITEL 1 LOVGIVNINGSPROCEDURER — GENERELLE BESTEMMELSER 26

Artikel 38 Årlig programmering 26

Artikel 39 Overholdelse af grundlæggende rettigheder 26

Artikel 40 Kontrol af retsgrundlag 27

Artikel 41 Delegation af lovgivningsmæssige beføjelser og tillæggelse af gennemførelsesbeføjelser 27

Artikel 42 Kontrol af finansiel forenelighed 27

Artikel 43 Undersøgelse af overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet 28

Artikel 44 Underretning af Parlamentet og dets adgang til dokumenter 28

Artikel 45 Repræsentation af Parlamentet i samlinger i Rådet 28

Artikel 46 Parlamentets ret til at fremsætte forslag 28

Artikel 47 Anmodninger til Kommissionen om forelæggelse af forslag 29

Artikel 48 Behandling af juridisk bindende retsakter 29

Artikel 49 Fremskyndelse af lovgivningsprocedurer 30

Artikel 50 Lovgivningsprocedurer vedrørende initiativer fra andre institutioner end Kommissionen eller fra medlemsstater 30

KAPITEL 2 PROCEDURER I UDVALGENE 30

Artikel 51 Lovgivningsmæssige betænkninger 30

Artikel 52 Forenklet procedure 31

Artikel 53 Ikke-lovgivningsmæssige betænkninger 31

Artikel 54 Initiativbetænkninger 31

Artikel 55 Udarbejdelse af betænkninger 32

Artikel 56 Udvalgsudtalelser 32

Artikel 57 Procedure med associerede udvalg 33

Artikel 58 Fælles udvalgsprocedure 34

KAPITEL 3 ALMINDELIG LOVGIVNINGSPROCEDURE 34

AFDELING 1 — FØRSTEBEHANDLING 34

Artikel 59 Afstemning i Parlamentet — førstebehandling 34

Artikel 60 Henvisning til fornyet behandling i det korresponderende udvalg 35

Artikel 61 Fornyet forelæggelse for Parlamentet 36

Artikel 62 Aftale ved førstebehandlingen 36

AFDELING 2 — ANDENBEHANDLING 36

Artikel 63 Meddelelse af Rådets holdning 36

Artikel 64 Forlængelse af frister 36

Artikel 65 Behandling i det korresponderende udvalg 37

Artikel 66 Forelæggelse for Parlamentet 37

Artikel 67 Afstemning i Parlamentet — andenbehandling 37

Artikel 68 Formelle betingelser for behandling af ændringsforslag til Rådets holdning 38

Artikel 69 Aftale ved andenbehandlingen 38

AFDELING 3 — INTERINSTITUTIONELLE FORHANDLINGER SOM LED I DEN ALMINDELIGE LOVGIVNINGSPROCEDURE 39

Artikel 70 Generelle bestemmelser 39

Artikel 71 Forhandlinger forud for Parlamentets førstebehandling 39

Artikel 72 Forhandlinger forud for Rådets førstebehandling 39

Artikel 73 Forhandlinger forud for Parlamentets andenbehandling 39

Artikel 74 Forhandlingsprocessen 40

AFDELING 4 — FORLIGSPROCEDURE OG TREDJEBEHANDLING 40

Artikel 75 Forlængelse af frister 40

Artikel 76 Indkaldelse af Forligsudvalget 40

Artikel 77 Delegationen til Forligsudvalget 40

Artikel 78 Fælles udkast 41

AFDELING 5 — PROCEDURENS AFSLUTNING 41

Artikel 79 Undertegnelse og offentliggørelse af vedtagne retsakter 41

KAPITEL 4 SPECIFIKKE BESTEMMELSER VEDRØRENDE HØRINGSPROCEDUREN 41

Artikel 80 Ændret forslag til bindende retsakter 41

Artikel 81 Kommissionens holdning til ændringsforslagene 42

Artikel 82 Afstemning i Parlamentet 42

Artikel 83 Opfølgning af Parlamentets holdning 42

Artikel 84 Fornyet forelæggelse for Parlamentet 42

KAPITEL 5 KONSTITUTIONELLE ANLIGGENDER 42

Artikel 85 Almindelig traktatrevision 42

Artikel 86 Forenklet traktatrevision 43

Artikel 87 Tiltrædelsestraktater 43

Artikel 88 Udtrædelse af Unionen 43

Artikel 89 En medlemsstats overtrædelse af grundlæggende principper og værdier 44

Artikel 90 Parlamentets sammensætning 44

Artikel 91 Forstærket samarbejde mellem medlemsstaterne 44

KAPITEL 6 BUDGETPROCEDURER 45

Artikel 92 Flerårig finansiel ramme 45

Artikel 93 Den årlige budgetprocedure 45

Artikel 94 Parlamentets holdning til budgetforslaget 45

Artikel 95 Budgetforlig 46

Artikel 96 Endelig vedtagelse af budgettet 46

Artikel 97 Ordningen med de foreløbige tolvtedele 46

Artikel 98 Gennemførelse af budgettet 47

Artikel 99 Decharge til Kommissionen for budgettets gennemførelse 47

Artikel 100 Andre dechargeprocedurer 47

Artikel 101 Interinstitutionelt samarbejde 47

KAPITEL 7 INTERNE BUDGETPROCEDURER 47

Artikel 102 Parlamentets budgetoverslag 47

Artikel 103 Procedure for udarbejdelse af Parlamentets budgetoverslag 48

Artikel 104 Beføjelse til at indgå og afvikle udgiftsforpligtelser, at godkende regnskaber og at give decharge 48

KAPITEL 8 GODKENDELSESPROCEDURE 48

Artikel 105 Godkendelsesprocedure 48

KAPITEL 9 ANDRE PROCEDURER 49

Artikel 106 Høringsprocedure om undtagelser fra indførelse af euroen som valuta 49

Artikel 107 Procedurer vedrørende dialogen på arbejdsmarkedet 49

Artikel 108 Procedurer vedrørende kontrol med påtænkte frivillige aftaler 49

Artikel 109 Kodifikation 50

Artikel 110 Omarbejdning 50

KAPITEL 10 DELEGEREDE RETSAKTER OG GENNEMFØRELSESRETSAKTER 51

Artikel 111 Delegerede retsakter 51

Artikel 112 Gennemførelsesretsakter og gennemførelsesforanstaltninger 52

Artikel 113 Behandling efter proceduren med associerede udvalg eller efter proceduren med fælles udvalgsmøder 53

AFSNIT III EKSTERNE RELATIONER 53

KAPITEL 1 INTERNATIONALE AFTALER 53

Artikel 114 Internationale aftaler 53

Artikel 115 Foreløbig anvendelse eller suspension af anvendelse af internationale aftaler eller fastlæggelse af Unionens holdning i et organ, der er nedsat i henhold til en international aftale 54

KAPITEL 2 UNIONENS EKSTERNE REPRÆSENTATION OG FÆLLES UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITIK 55

Artikel 116 Særlige repræsentanter 55

Artikel 117 International repræsentation 55

KAPITEL 3 HENSTILLINGER OM UNIONENS OPTRÆDEN UDADTIL 55

Artikel 118 Henstillinger om Unionens eksterne politikker 55

Artikel 119 Høring og underretning af Parlamentet i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik 56

Artikel 120 Krænkelse af menneskerettighederne 56

AFSNIT IV GENNEMSIGTIGHED I ARBEJDET 56

Artikel 121 Gennemsigtighed i Parlamentets arbejde 56

Artikel 122 Aktindsigt 56

Artikel 123 Adgang til Parlamentet 57

AFSNIT V FORBINDELSERNE MED ANDRE INSTITUTIONER OG ORGANER 58

KAPITEL 1 UDNÆVNELSER 58

Artikel 124 Valg af formand for Kommissionen 58

Artikel 125 Valg af Kommissionen 58

Artikel 126 Flerårig programmering 59

Artikel 127 Forslag om mistillidsvotum til Kommissionen 59

Artikel 128 Udnævnelse af dommere og generaladvokater ved Den Europæiske Unions Domstol 60

Artikel 129 Udnævnelse af Revisionsrettens medlemmer 60

Artikel 130 Udnævnelse af medlemmer af Den Europæiske Centralbanks direktion 60

Artikel 131 Udnævnelser til de økonomiske styringsorganer 60

KAPITEL 2 REDEGØRELSER 61

Artikel 132 Redegørelser fra Kommissionen, Rådet og Det Europæiske Råd 61

Artikel 133 Redegørelser for Kommissionens afgørelser 61

Artikel 134 Redegørelser fra Revisionsretten 62

Artikel 135 Redegørelser fra Den Europæiske Centralbank 62

KAPITEL 3 FORESPØRGSLER OG SPØRGSMÅL FRA PARLAMENTSMEDLEMMER 62

Artikel 136 Forespørgsler til mundtlig besvarelse med forhandling 62

Artikel 137 Spørgetid 63

Artikel 138 Forespørgsler til skriftlig besvarelse 63

Artikel 139 Større forespørgsler til skriftlig besvarelse 64

Artikel 140 Forespørgsler til Den Europæiske Centralbank til skriftlig besvarelse 64

Artikel 141 Forespørgsler til skriftlig besvarelse vedrørende Den Fælles Tilsynsmekanisme og Den Fælles Afviklingsmekanisme 64

KAPITEL 4 BERETNINGER OG RAPPORTER FRA ANDRE INSTITUTIONER OG ORGANER 65

Artikel 142 Årsberetninger samt andre beretninger og rapporter fra andre institutioner eller organer 65

KAPITEL 5 BESLUTNINGER OG HENSTILLINGER 65

Artikel 143 Beslutningsforslag 65

Artikel 144 Forhandling om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet 66

KAPITEL 6 HØRING AF ANDRE INSTITUTIONER OG ORGANER 67

Artikel 145 Høring af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg 67

Artikel 146 Høring af Regionsudvalget 67

Artikel 147 Anmodninger til EU-agenturer 67

KAPITEL 7 INTERINSTITUTIONELLE AFTALER 67

Artikel 148 Interinstitutionelle aftaler 67

KAPITEL 8 SØGSMÅL VED DEN EUROPÆISKE UNIONS DOMSTOL 68

Artikel 149 Søgsmål ved Den Europæiske Unions Domstol 68

AFSNIT VI FORBINDELSERNE MED DE NATIONALE PARLAMENTER 69

Artikel 150 Udveksling af information, kontakter og faciliteter 69

Artikel 151 Konferencen af de Europæiske Parlamenters Europaudvalg (COSAC) 69

Artikel 152 Parlamentskonferencer 69

AFSNIT VII SESSIONER 70

KAPITEL 1 PARLAMENTETS SESSIONER 70

Artikel 153 Valgperiode, sessioner, mødeperioder, møder 70

Artikel 154 Indkaldelse af Parlamentet 70

Artikel 155 Mødested 70

Artikel 156 Medlemmernes deltagelse i møder 70

KAPITEL 2 TILRETTELÆGGELSE AF PARLAMENTETS ARBEJDE 71

Artikel 157 Forslag til dagsorden 71

Artikel 158 Godkendelse og ændring af dagsordenen 71

Artikel 159 Procedure på plenarmødet uden ændringsforslag og forhandling 71

Artikel 160 Kortfattet forelæggelse 72

Artikel 161 Ekstraordinær forhandling 72

Artikel 162 Forhandling om et aktuelt spørgsmål på anmodning fra en politisk gruppe 72

Artikel 163 Uopsættelighed 73

Artikel 164 Forhandling under ét 73

Artikel 165 Frister 73

KAPITEL 3 ALMINDELIGE BESTEMMELSER OM MØDERNES AFVIKLING 73

Artikel 166 Adgang til mødesalen 73

Artikel 167 Sprog 73

Artikel 168 Overgangsbestemmelse 74

Artikel 169 Omdeling af dokumenter 74

Artikel 170 Elektronisk behandling af dokumenter 74

Artikel 171 Fordeling af taletiden og talerliste 74

Artikel 172 Indlæg af et minuts varighed 75

Artikel 173 Personlige bemærkninger 76

Artikel 174 Forebyggelse af obstruktion 76

KAPITEL 4 FORHOLDSREGLER I TILFÆLDE AF OVERTRÆDELSE AF ADFÆRDSREGLERNE 76

Artikel 175 Øjeblikkelige forholdsregler 76

Artikel 176 Sanktioner 77

Artikel 177 Interne klagemuligheder 78

KAPITEL 5 BESLUTNINGSDYGTIGHED, ÆNDRINGSFORSLAG OG AFSTEMNING 78

Artikel 178 Beslutningsdygtighed 78

Artikel 179 Tærskler 78

Artikel 180 Indgivelse og forelæggelse af ændringsforslag 79

Artikel 181 Formelle betingelser for behandling af ændringsforslag 80

Artikel 182 Afstemningsprocedure 81

Artikel 183 Afstemningsrækkefølge 81

Artikel 184 Filtrering i udvalg af ændringsforslag indgivet til behandling på plenarmødet 82

Artikel 185 Delt afstemning 82

Artikel 186 Stemmeret 82

Artikel 187 Afstemning 82

Artikel 188 Endelig afstemning 83

Artikel 189 Stemmelighed 83

Artikel 190 Afstemning ved navneopråb 83

Artikel 191 Hemmelig afstemning 84

Artikel 192 Anvendelse af elektronisk afstemningsanlæg 84

Artikel 193 Uoverensstemmelser vedrørende afstemningen 84

Artikel 194 Stemmeforklaringer 84

KAPITEL 6 BEMÆRKNINGER OG INDLÆG TIL FORRETNINGSORDENEN 85

Artikel 195 Bemærkninger til forretningsordenen 85

Artikel 196 Indlæg til forretningsordenen 85

Artikel 197 Afvisning af en sag af formelle grunde 86

Artikel 198 Henvisning til fornyet udvalgsbehandling 86

Artikel 199 Afslutning af forhandlingen 86

Artikel 200 Udsættelse af forhandlingen eller afstemningen 86

Artikel 201 Afbrydelse eller hævelse af mødet 87

KAPITEL 7 MØDEREFERATER 87

Artikel 202 Protokol 87

Artikel 203 Vedtagne tekster 87

Artikel 204 Fuldstændigt forhandlingsreferat 88

Artikel 205 Audiovisuel optagelse af forhandlingerne 88

AFSNIT VIII UDVALG OG DELEGATIONER 88

KAPITEL 1 UDVALG 88

Artikel 206 Nedsættelse af stående udvalg 88

Artikel 207 Særlige udvalg 88

Artikel 208 Undersøgelsesudvalg 89

Artikel 209 Udvalgenes sammensætning 90

Artikel 210 Udvalgenes opgaver 91

Artikel 211 Kompetencespørgsmål 91

Artikel 212 Underudvalg 91

Artikel 213 Formandskab 91

Artikel 214 Udvalgskoordinatorer 92

Artikel 215 Skyggeordfører 92

Artikel 216 Udvalgsmøder 92

Artikel 217 Udvalgsprotokoller 93

Artikel 218 Afstemninger i udvalgene 93

Artikel 219 Bestemmelser vedrørende plenarmødet, der finder anvendelse på udvalg 93

Artikel 220 Spørgetid i udvalgene 93

Artikel 221 Procedure for et udvalgs behandling af fortrolige oplysninger på et udvalgsmøde for lukkede døre 94

Artikel 222 Offentlige høringer og forhandlinger om borgerinitiativer 94

KAPITEL 2 INTERPARLAMENTARISKE DELEGATIONER 95

Artikel 223 Nedsættelse af interparlamentariske delegationer og disses opgaver 95

Artikel 224 Blandede parlamentariske udvalg 96

Artikel 225 Samarbejde med Europarådets Parlamentariske Forsamling 96

AFSNIT IX ANDRAGENDER 96

Artikel 226 Retten til at indgive andragender 96

Artikel 227 Behandling af andragender 98

Artikel 228 Undersøgelsesrejser 98

Artikel 229 Bekendtgørelse af andragender 99

Artikel 230 Borgerinitiativ 99

AFSNIT X OMBUDSMANDEN 99

Artikel 231 Valg af ombudsmanden 99

Artikel 232 Ombudsmandens virke 100

Artikel 233 Afskedigelse af ombudsmanden 100

AFSNIT XI PARLAMENTETS GENERALSEKRETARIAT 101

Artikel 234 Parlamentets generalsekretariat 101

AFSNIT XII BEFØJELSER MED HENSYN TIL EUROPÆISKE POLITISKE PARTIER OG EUROPÆISKE POLITISKE FONDE 101

Artikel 235 Beføjelser med hensyn til europæiske politiske partier og europæiske politiske fonde 101

AFSNIT XIII ANVENDELSE OG ÆNDRING AF FORRETNINGSORDENEN 102

Artikel 236 Anvendelse af forretningsordenen 102

Artikel 237 Ændring af forretningsordenen 103

AFSNIT XIV FORSKELLIGE BESTEMMELSER 103

Artikel 238 Unionens symboler 103

Artikel 239 Integration af ligestillingsaspektet 103

Artikel 240 Uafsluttede sager 103

Artikel 241 Berigtigelse 104

BILAG I ADFÆRDSKODEKS FOR EUROPA-PARLAMENTETS MEDLEMMER VEDRØRENDE ØKONOMISKE INTERESSER OG INTERESSEKONFLIKTER 105

BILAG II KODEKS FOR BEHØRIG ADFÆRD FOR MEDLEMMER AF EUROPA-PARLAMENTET UNDER UDØVELSEN AF DERES HVERV 109

BILAG III KRITERIER FOR FORESPØRGSLER TIL SKRIFTLIG BESVARELSE EFTER ARTIKEL 138, 140 OG 141 110

BILAG IV RETNINGSLINJER OG GENERELLE KRITERIER FOR VALG AF DE EMNER, DER SKAL BEHANDLES UNDER FORHANDLINGEN OM TILFÆLDE AF KRÆNKELSE AF MENNESKERETTIGHEDERNE, DEMOKRATIET OG RETSSTATSPRINCIPPET, JF. ARTIKEL 144 111

BILAG V PROCEDURE FOR BEHANDLING OG VEDTAGELSE AF AFGØRELSER OM DECHARGE 112

BILAG VI DE STÅENDE UDVALGS SAGSOMRÅDER 115

BILAG VII GODKENDELSE AF KOMMISSIONEN OG OPFØLGNING AF TILSAGN, DER GIVES UNDER HØRINGERNE 124

BILAG VIII KRAV TIL AFFATTELSEN AF RETSAKTER VEDTAGET EFTER DEN ALMINDELIGE LOVGIVNINGSPROCEDURE 128

AFSNIT I

MEDLEMMER, PARLAMENTETS ORGANER OG POLITISKE GRUPPER

KAPITEL 1

Medlemmer af Europa-Parlamentet

Artikel 1

Europa-Parlamentet

1. Europa-Parlamentet er den forsamling, der er valgt i henhold til traktaterne, akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet og den af traktaterne afledte nationale lovgivning.

2. De valgte repræsentanter til Europa-Parlamentet betegnes som: »Членове на Европейския парламент« på bulgarsk »Diputados al Parlamento Europeo« på spansk »Poslanci Evropského parlamentu« på tjekkisk »Medlemmer af Europa-Parlamentet« på dansk »Mitglieder des Europäischen Parlaments« på tysk »Euroopa Parlamendi liikmed« på estisk »Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ« på græsk »Members of the European Parliament« på engelsk »Députés au Parlement européen« på fransk »Feisirí de Pharlaimint na hEorpa« på irsk »Zastupnici u Europskom parlamentu« på kroatisk »Deputati al Parlamento europeo« på italiensk »Eiropas Parlamenta deputāti« på lettisk »Europos Parlamento nariai« på litauisk »Európai Parlamenti Képviselők« på ungarsk »Membri tal-Parlament Ewropew« på maltesisk »Leden van het Europees Parlement« på nederlandsk »Posłowie do Parlamentu Europejskiego« på polsk »Deputados ao Parlamento Europeu« på portugisisk »Deputaţi în Parlamentul European« på rumænsk »Poslanci Európskeho parlamentu« på slovakisk »Poslanci Evropskega parlamenta« på slovensk »Euroopan parlamentin jäsenet« på finsk og »Ledamöter av Europaparlamentet« på svensk.

Artikel 2

Uafhængigt mandat

I overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i akten af 20. september 1976 og med artikel 2, stk. 1, og artikel 3, stk. 1, i statutten for Europa-Parlamentets medlemmer udøver medlemmerne deres mandat frit og uafhængigt, er ikke bundet af pålæg og kan ikke modtage bundet mandat.

Artikel 3

Valgs prøvelse

1. Efter almindeligt valg til Europa-Parlamentet opfordrer formanden medlemsstaternes kompetente myndigheder til straks at meddele Parlamentet navnene på de valgte medlemmer, således at alle medlemmer kan deltage i Parlamentets møder fra det første møde efter valget. Samtidig henleder formanden disse myndigheders opmærksomhed på de relevante bestemmelser i akten af 20. september 1976 og opfordrer dem til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at undgå uforenelighed med hvervet som medlem af Europa-Parlamentet.

2. Medlemmer, hvis valg er meddelt Parlamentet, afgiver, inden de kan deltage i Parlamentets møder, en skriftlig erklæring om, at de ikke besidder hverv, der er uforenelige med hvervet som medlem af Europa-Parlamentet, jf. artikel 7, stk. 1 eller 2, i akten af 20. september 1976. Efter almindeligt valg til Europa-Parlamentet afgives denne erklæring om muligt senest seks dage før Parlamentets første møde efter valget. Ethvert medlem, hvis mandat endnu ikke er prøvet, eller for hvem der ikke er truffet afgørelse om en indsigelse, og som har undertegnet den nævnte erklæring, deltager i Parlamentets og dets organers møder med fulde rettigheder. Såfremt det på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger konstateres, at et medlem besidder et hverv, der er uforeneligt med hvervet som medlem af Europa-Parlamentet, jf. artikel 7, stk. 1 eller 2, i akten af 20. september 1976, fastslår Parlamentet på grundlag af oplysninger fra formanden, at mandatet er blevet ledigt.

3. På grundlag af en betænkning fra det kompetente udvalg foretager Parlamentet omgående valgs prøvelse og træffer afgørelse om hvert enkelt nyvalgt medlems mandat og om eventuelle indsigelser indgivet på grundlag af bestemmelserne i akten af 20. september 1976, bortset fra indsigelser, der i henhold til denne akt udelukkende falder ind under de nationale bestemmelser, som akten henviser til. Betænkningen fra det kompetente udvalg udarbejdes på grundlag af de officielle meddelelser fra de enkelte medlemsstater om de samlede valgresultater med navnene på de valgte kandidater og på eventuelle suppleanter med angivelse af den rækkefølge, hvori de er valgt. Et medlems mandat kan først erklæres gyldigt, efter at den pågældende skriftligt har afgivet erklæringer i henhold til denne artikel og bilag I til denne forretningsorden.

4. Parlamentet foretager hurtigst muligt på grundlag af et forslag fra det kompetente udvalg valgs prøvelse for enkelte medlemmer, der efterfølger afgående medlemmer, og træffer afgørelse om enhver indsigelse mod gyldigheden af et medlems mandat.

5. Skyldes valget af et medlem, at kandidater på samme liste har trukket deres kandidatur tilbage, påser det kompetente udvalg, at denne tilbagetrækning er sket i overensstemmelse med ånd og bogstav i akten af 20. september 1976 og artikel 4, stk. 2, i denne forretningsorden

6. Det kompetente udvalg påser, at medlemsstaternes eller Unionens myndigheder omgående giver Parlamentet alle oplysninger, som vil kunne påvirke valgbarheden af et medlem eller suppleanternes valgbarhed eller rækkefølge; er der tale om en udnævnelse, angives den dato, fra hvilken udnævnelsen har virkning. Indleder medlemsstaternes kompetente myndigheder en procedure, som kan føre til mandatbortfald for et medlem, anmoder formanden dem om at blive løbende orienteret om sagens udvikling. Formanden henviser sagen til det kompetente udvalg, på hvis forslag Parlamentet kan afgive udtalelse.

Artikel 4

Mandatets varighed

1. Mandatet begynder og ophører i overensstemmelse med artikel 5 og 13 i akten af 20. september 1976.

2. Ethvert medlem, der nedlægger sit mandat, meddeler formanden dette samt den dato – senest tre måneder fra meddelelsen – hvorfra mandatnedlæggelsen har virkning. Denne meddelelse har form af en protokol, der udarbejdes i nærværelse af generalsekretæren eller dennes stedfortræder, undertegnes af denne og det pågældende medlem og straks forelægges det kompetente udvalg, som sætter den på dagsordenen for sit første møde efter modtagelsen af dokumentet. Skønner det kompetente udvalg, at mandatnedlæggelsen overholder akten af 20. september 1976, konstateres mandatet ledigt fra den dato, som det afgående medlem har angivet i protokollen om mandatnedlæggelsen, og formanden underretter Parlamentet herom. Skønner det kompetente udvalg, at mandatnedlæggelsen er i modstrid med akten af 20. september 1976, foreslår det Parlamentet ikke at konstatere mandatet ledigt.

3. Såfremt der ikke er planlagt noget møde i det kompetente udvalg før den efterfølgende mødeperiode, behandler det kompetente udvalgs ordfører straks enhver mandatnedlæggelse, der er behørigt meddelt. Ordføreren forelægger — for så vidt en forsinkelse i behandlingen af meddelelsen kunne få skadelige virkninger — sagen for udvalgets formand med anmodning om, at denne i overensstemmelse med stk. 2 enten: — på udvalgets vegne underretter Parlamentets formand om, at mandatet kan konstateres ledigt, eller — indkalder udvalget til et ekstraordinært møde med henblik på at behandle eventuelle problemer, som ordføreren måtte have gjort opmærksom på.

4. Når enten medlemsstaternes eller Unionens kompetente myndigheder eller det pågældende medlem underretter formanden om udnævnelse eller valg til hverv, der er uforenelige med hvervet som medlem af Europa-Parlamentet, jf. artikel 7, stk. 1 eller 2, i akten af 20. september 1976, underretter formanden Parlamentet herom, og Parlamentet konstaterer, at mandatet er blevet ledigt fra datoen for indtrædelsen af uforenelighed. Giver medlemsstaternes kompetente myndigheder formanden meddelelse om, at et mandat er ophørt i henhold til bestemmelser i den pågældende medlemsstats lovgivning som følge af enten uforenelighed med supplerende nationale regler, der er vedtaget i henhold til artikel 7, stk. 3, i akten af 20. september 1976, eller fortabelse af mandatet, jf. aktens artikel 13, stk. 3, underretter formanden Parlamentet om, at mandatet er ophørt på den dato, som medlemsstatens kompetente myndigheder har angivet. Hvis der ikke er oplyst nogen dato, anses mandatet for ophørt fra datoen for meddelelsen fra den pågældende medlemsstat.

5. Når medlemsstaternes eller Unionens myndigheder underretter formanden om en opgave, de agter at betro et medlem, pålægger formanden det kompetente udvalg at undersøge, hvorvidt den pågældende opgave er forenelig med akten af 20. september 1976, og underretter Parlamentet, det pågældende medlem og de berørte myndigheder om udvalgets konklusioner.

6. Når Parlamentet har konstateret, at et mandat er blevet ledigt, underretter formanden vedkommende medlemsstat herom og opfordrer den til straks at besætte det ledige mandat.

7. Parlamentet kan erklære prøvede mandater for ugyldige eller nægte at erklære et mandat for ledigt, dersom der i forbindelse med godkendelsen eller ophævelsen af mandatet konstateres materielle unøjagtigheder eller mangler ved samtykket.

Artikel 5

Privilegier og immuniteter

1. Medlemmerne nyder de privilegier og immuniteter, der er fastlagt i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter.

2. Under udøvelsen af sine beføjelser vedrørende privilegier og immuniteter arbejder Parlamentet for at bevare sin integritet som demokratisk lovgivende forsamling og sikre medlemmernes uafhængighed under udførelsen af deres opgaver. Parlamentarisk immunitet er ikke et medlems personlige privilegium, men derimod en garanti for Parlamentets uafhængighed som helhed og for dets medlemmers uafhængighed.

3. Den Europæiske Union udsteder til et medlem, der anmoder herom, en EU-passerseddel, som sikrer medlemmet fri bevægelighed i medlemsstaterne og i andre lande, som anerkender disse passersedler som gyldigt rejsedokument, forudsat at Parlamentets formand giver sin tilladelse hertil.

4. Alle medlemmer har i forbindelse med udøvelsen af deres parlamentariske forpligtelser ret til aktivt at deltage i arbejdet i Europa-Parlamentets udvalg og delegationer inden for rammerne af bestemmelserne i forretningsordenen.

5. Medlemmerne er berettiget til indsigt i alle dokumenter, der er i Parlamentets eller et udvalgs besiddelse, bortset fra personlige akter og afregninger, som kun de pågældende medlemmer har indsigt i. Undtagelser fra denne regel med hensyn til behandling af dokumenter, hvori aktindsigt kan afslås i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 ( 1 ) om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter, er fastsat i artikel 221. Med Præsidiets samtykke kan et medlem med en begrundet afgørelse nægtes indsigt i et parlamentsdokument, hvis Præsidiet efter at have hørt medlemmet er af den overbevisning, at en sådan indsigt ville være til uacceptabel skade for Parlamentets institutionelle interesser eller for offentlighedens interesser, og at medlemmet ønsker denne indsigt ud fra private og personlige motiver. Medlemmet kan inden en måned efter meddelelsen af en sådan afgørelse indgive en skriftlig klage herover. En sådan skriftlig klage skal være begrundet. Parlamentet træffer afgørelse om klagen uden forhandling under den første mødeperiode efter klagens indgivelse. Adgang til fortrolige oplysninger er underlagt de regler, der er fastsat i interinstitutionelle aftaler indgået af Parlamentet vedrørende behandlingen af fortrolige oplysninger (2) , og de interne regler for deres gennemførelse, der er vedtaget af Parlamentets kompetente organer (3).

Artikel 6

Ophævelse af immunitet

1. Anmodninger om ophævelse af immunitet prøves i overensstemmelse med artikel 7, 8 og 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter og de i forretningsordenens artikel 5, stk. 2, omhandlede principper.

2. Når det kræves, at et medlem giver møde som vidne eller sagkyndig, er det ikke nødvendigt at anmode om ophævelse af immuniteten, forudsat at: — medlemmet ikke tvinges til at give møde på et tidspunkt, som hindrer eller vanskeliggør opfyldelsen af vedkommendes parlamentariske forpligtelser, eller at medlemmet kan afgive sin forklaring skriftligt eller på anden måde, som ikke vanskeliggør opfyldelsen af de parlamentariske forpligtelser, og — medlemmet ikke tvinges til at afgive forklaring om fortrolige oplysninger, som den pågældende har modtaget eller givet under opfyldelsen af de parlamentariske forpligtelser og ikke finder det hensigtsmæssigt at afsløre.

Artikel 7

Beskyttelse af privilegier og immunitet

1. I tilfælde, hvor det hævdes, at et medlems eller tidligere medlems privilegier og immuniteter er blevet krænket eller forventes at blive krænket af en medlemsstats myndigheder, kan Parlamentet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, anmodes om at træffe afgørelse om, hvorvidt der rent faktisk er sket eller kan forventes at ske en krænkelse af disse privilegier og immuniteter.

2. Der kan navnlig anmodes om beskyttelse af privilegier og immuniteter, hvis det findes, at der i givet fald ville foreligge en administrativ eller anden form for begrænsning i den frie bevægelighed for medlemmer, der rejser til eller fra Parlamentets mødested, eller en administrativ eller anden form for begrænsning i forbindelse med en meningstilkendegivelse eller en stemmeafgivelse under udøvelsen af deres hverv, eller at der i givet fald ville foreligge omstændigheder henhørende under artikel 9 i protokol nr. 7 vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter.

3. En anmodning om beskyttelse af et medlems privilegier og immuniteter kan ikke antages til behandling, hvis der allerede er modtaget en anmodning om ophævelse eller beskyttelse af det pågældende medlems immunitet for så vidt angår de samme forhold, uanset om den tidligere anmodning førte til en afgørelse eller ej.

4. Behandlingen af en anmodning om beskyttelse af et medlems privilegier og immuniteter indstilles, hvis der modtages en anmodning om ophævelse af det pågældende medlems immunitet for så vidt angår de samme forhold.

5. I tilfælde, hvor der er truffet afgørelse om ikke at beskytte et medlems privilegier og immuniteter, kan medlemmet undtagelsesvis under fremlæggelse af nyt materiale i overensstemmelse med artikel 9, stk. 1, anmode om at få afgørelsen taget op til fornyet overvejelse. Anmodningen om fornyet overvejelse kan ikke antages til behandling, hvis der er anlagt sag til prøvelse af afgørelsen i henhold til artikel 263 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, eller hvis formanden finder, at det nye fremlagte materiale ikke er tilstrækkelig underbygget til at berettige fornyet overvejelse.

Artikel 8

Hasteforanstaltninger truffet af formanden for at sikre immunitet

1. I særlig hastende tilfælde, hvor et medlem er blevet anholdt eller medlemmets bevægelsesfrihed er blevet indskrænket, og dette øjensynligt er sket i strid med den pågældendes privilegier og immuniteter, kan formanden efter at have rådført sig med det kompetente udvalgs formand og ordfører tage initiativ til at sikre det pågældende medlems privilegier og immuniteter. Formanden underretter udvalget om sit initiativ og informerer Parlamentet.

2. Når formanden gør brug af de i stk. 1 omhandlede beføjelser, tager det kompetente udvalg formandens initiativ til efterretning på sit næstfølgende møde. Udvalget kan, hvis det skønner det nødvendigt, udarbejde en betænkning til Parlamentet.

Artikel 9

Procedurer vedrørende immunitet

1. Enhver anmodning til formanden fra en kompetent myndighed i en medlemsstat om ophævelse af et medlems immunitet eller fra et medlem eller tidligere medlem om beskyttelse af privilegier og immuniteter meddeles på plenarmødet og henvises til det kompetente udvalg.

2. Med medlemmets eller det tidligere medlems samtykke kan anmodningen fremsættes af et andet medlem, som kan repræsentere medlemmet eller det tidligere medlem på alle stadier i proceduren. Det medlem, der repræsenterer det pågældende medlem eller tidligere medlem, er ikke inddraget i de afgørelser, som udvalget træffer.

3. Udvalget prøver straks, men under hensyn til deres forholdsmæssige kompleksitet, anmodninger om ophævelse af immunitet eller beskyttelse af privilegier og immuniteter.

4. Udvalget fremsætter forslag til en begrundet afgørelse, der skal anbefale godkendelse eller forkastelse af anmodningen om ophævelse af immunitet eller om beskyttelse af immunitet og privilegier. Der kan ikke stilles ændringsforslag. Såfremt et forslag forkastes, betragtes den modsatte afgørelse som vedtaget.

5. Udvalget kan anmode den berørte myndighed om enhver oplysning eller præcisering, som det finder nødvendig for at kunne tage stilling til, hvorvidt immuniteten bør ophæves eller beskyttes.

6. Det berørte medlem har mulighed for at blive hørt og kan forelægge ethvert dokument eller andet skriftligt materiale, som medlemmet måtte finde relevant for udvalgets stillingtagen. Det berørte medlem må ikke være til stede under forhandlinger om anmodningen om ophævelse eller beskyttelse af vedkommendes immunitet, bortset fra ved selve høringen. Udvalgets formand indbyder medlemmet til høringen og oplyser tidspunktet herfor. Det berørte medlem kan give afkald på retten til at blive hørt. Undlader det berørte medlem at deltage i høringen i henhold til indbydelsen, anses medlemmet for at have givet afkald på retten til at blive hørt, medmindre vedkommende har indgivet en anmodning om fritagelse for at blive hørt på det foreslåede tidspunkt og har anført sine grunde hertil. Udvalgets formand afgør, hvorvidt en sådan anmodning om fritagelse kan accepteres på baggrund af de anførte grunde. Det berørte medlem kan ikke appellere denne afgørelse. Imødekommer udvalgets formand anmodningen om fritagelse, indbyder formanden det berørte medlem til at blive hørt på et nyt tidspunkt. Undlader det berørte medlem at efterkomme den nye indbydelse til at blive hørt, videreføres proceduren, uden at medlemmet er blevet hørt. Herefter kan ingen yderligere anmodninger om at blive fritaget eller om at blive hørt imødekommes.

7. Ligger der flere forskellige anklagepunkter til grund for anmodningen om ophævelse eller beskyttelse af immunitet, kan der udarbejdes en særskilt afgørelse for hvert anklagepunkt. Undtagelsesvis kan det i udvalgets betænkning foreslås, at ophævelsen eller beskyttelsen af den parlamentariske immunitet udelukkende skal vedrøre den strafferetlige forfølgelse, men at medlemmet, så længe der ikke er afsagt endelig dom, ikke kan udsættes for nogen form for frihedsberøvelse, varetægtsfængsling eller anden foranstaltning, der ville forhindre den pågældende i at varetage sit mandat.

8. Udvalget kan afgive en begrundet udtalelse om den pågældende myndigheds kompetence og om, hvorvidt anmodningen kan tages under behandling, men udtaler sig under ingen omstændigheder om skyldspørgsmålet eller om det hensigtsmæssige i en strafferetlig forfølgelse på grundlag af de udtalelser eller handlinger, som medlemmet tillægges, selv ikke i tilfælde, hvor udvalget gennem prøvelsen af anmodningen opnår grundigt kendskab til selve sagen.

9. Udvalgets forslag til afgørelse optages på dagsordenen for det første møde, efter at det er indgivet. Der kan ikke stilles ændringsforslag til et sådant forslag. Forhandlingen må kun dreje sig om grundene for og imod hvert enkelt forslag om henholdsvis ophævelse eller bevarelse af immunitet eller om beskyttelse af et privilegium eller af immunitet. Med forbehold af artikel 173 kan det medlem, hvis privilegier eller immuniteter sagen omhandler, ikke tage ordet under forhandlingen. Der stemmes om forslaget eller forslagene til afgørelse i betænkningen under den første afstemningstid, efter at forhandlingen er afsluttet. Efter behandling i Parlamentet stemmes der særskilt om hvert enkelt forslag i betænkningen. Forkastes et forslag, betragtes den modsatte afgørelse som vedtaget.

10. Formanden meddeler straks Parlamentets afgørelse til det pågældende medlem og til den pågældende medlemsstats kompetente myndighed og anmoder om at blive holdt underrettet om enhver udvikling og om, hvilke retsafgørelser der træffes, i sagen. Så snart formanden har modtaget disse oplysninger, giver formanden på den made, formanden finder mest hensigtsmæssig, Parlamentet meddelelse herom, om nødvendigt efter at have hørt det kompetente udvalg.

11. Udvalget behandler sagen og alle modtagne dokumenter med den største fortrolighed. Udvalgets behandling af procedurer vedrørende immunitet finder altid sted for lukkede døre.

12. Parlamentet behandler kun anmodninger om ophævelse af et medlems immunitet, som er blevet fremsendt til det af medlemsstaternes dømmende myndigheder eller faste repræsentationer.

13. Udvalget udarbejder principper for anvendelsen af denne artikel.

14. Enhver forespørgsel fra en kompetent myndighed om rækkevidden af medlemmernes privilegier eller immuniteter behandles i overensstemmelse med ovennævnte regler.

Artikel 10

Adfærdsregler

1. Medlemmernes adfærd skal være præget af gensidig respekt og skal bero på de værdier og principper, der er defineret i traktaterne og i chartret om grundlæggende rettigheder. Medlemmerne skal respektere Parlamentets værdighed og må ikke skade dets omdømme.

2. Medlemmerne må ikke vanskeliggøre en korrekt afvikling af Parlamentets arbejde og må ikke vanskeliggøre opretholdelsen af sikkerhed og orden i Parlamentets bygninger eller forhindre dets udstyr i at fungere.

3. Medlemmerne må ikke forstyrre den gode ro og orden i mødesalen og skal afholde sig fra upassende adfærd. De må ikke anvende bannere.

4. Under Parlamentets forhandlinger må medlemmerne ikke anvende stødende sprogbrug. Ved vurderingen af, om et medlems sprogbrug under en parlamentarisk debat er stødende eller ej, bør der bl.a. tages hensyn til, hvad talerens hensigt har været, for så vidt denne kan fastslås, hvordan ytringen er blevet opfattet i offentligheden, og hvorvidt den skader Parlamentets værdighed og omdømme, samt til det pågældende medlems ytringsfrihed. Eksempelvis vil ærekrænkende ytringer, hadefuld tale og tilskyndelse til forskelsbehandling, navnlig af de grunde, der er omhandlet i artikel 21 i chartret om grundlæggende rettigheder, normalt udgøre tilfælde af »stødende sprogbrug« i henhold til denne artikel.

5. Medlemmerne skal overholde Parlamentets regler om behandling af fortrolige oplysninger.

6. Medlemmerne skal afholde sig fra enhver form for psykisk eller seksuel chikane og overholde kodeksen for behørig adfærd for medlemmer af Europa-Parlamentet under udøvelsen af deres hverv, der er vedføjet som bilag til denne forretningsorden ( 4 ) Et medlem kan ikke vælges til hverv i Parlamentet eller dets organer, udpeges til ordfører eller deltage i en officiel delegation eller interinstitutionelle forhandlinger, hvis den pågældende ikke har underskrevet erklæringen vedrørende denne kodeks.

7. Såfremt en person, der arbejder for et medlem, eller en anden person, som et medlem har givet adgang til Parlamentets bygninger eller udstyr, ikke overholder de adfærdsregler, der er fastlagt i denne artikel, kan den pågældende adfærd eventuelt tilregnes det pågældende medlem.

8. Anvendelsen af denne artikel må ikke på anden måde hindre livlige forhandlinger i Parlamentet eller begrænse medlemmernes ytringsfrihed.

9. Denne artikel finder tilsvarende anvendelse på Parlamentets organer, udvalg og delegationer.

Artikel 11

Medlemmernes økonomiske interesser samt åbenhedsregister

1. Parlamentet fastsætter regler om gennemsigtighed vedrørende medlemmernes økonomiske interesser i form af en adfærdskodeks, der vedtages med et flertal af dets kompetente medlemmers stemmer og vedføjes som bilag til denne forretningsorden ( 5 ) Disse regler må ikke på anden måde gøre indgreb i eller begrænse medlemmernes udøvelse af mandatet eller af virksomhed af politisk eller anden art i forbindelse hermed.

2. Medlemmerne bør tillægge sig den systematiske praksis kun at mødes med interesserepræsentanter, der er registeret i åbenhedsregistret oprettet ved aftale mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen ( 6 )

3. Medlemmerne bør online offentliggøre alle planlagte møder med interesserepræsentanter, der er omfattet af åbenhedsregistrets anvendelsesområde. Uden at det berører artikel 4, stk. 6, i bilag I, skal ordførere, skyggeordførere og udvalgsformænd for hver enkelt betænkning online offentliggøre alle planlagte møder med interesserepræsentanter, der er omfattet af åbenhedsregistrets anvendelsesområde. Præsidiet stiller den nødvendige infrastruktur til rådighed på Parlamentets websted.

4. Præsidiet stiller på Parlamentets websted den nødvendige infrastruktur til rådighed på medlemmernes online-side for de medlemmer, der ønsker at offentliggøre en frivillig revision eller bekræftelse, jf. de gældende regler i medlemsstatutten og gennemførelsesbestemmelserne hertil, af, at deres anvendelse af godtgørelsen for generelle udgifter overholder de gældende regler i medlemsstatutten og gennemførelsesbestemmelserne hertil.

5. Disse regler må ikke på anden måde gøre indgreb i eller begrænse medlemmernes udøvelse af mandatet eller af virksomhed af politisk eller anden art i forbindelse hermed.

6. Adfærdsregler samt rettigheder og privilegier for tidligere medlemmer fastsættes af Præsidiet. Alle tidligere medlemmer behandles ens.

Artikel 12

Interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

Den i den interinstitutionelle aftale om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (7), indeholdte fælles ordning med de foranstaltninger, der er nødvendige til fremme af en hensigtsmæssig afvikling af de undersøgelser, der foretages af kontoret, finder anvendelse i Parlamentet i overensstemmelse med Parlamentets afgørelse af 18. november 1999 (8).

Artikel 13

Observatører

1. Når en traktat om en stats tiltrædelse af Den Europæiske Union er blevet undertegnet, kan formanden efter at have opnået samtykke fra Formandskonferencen opfordre parlamentet i den tiltrædende stat til blandt sine egne medlemmer at udpege et antal observatører svarende til det fremtidige antal pladser i Europa-Parlamentet, som den pågældende stat vil få tildelt efter tiltrædelse.

2. Disse observatører deltager i Parlamentets forhandlinger, indtil tiltrædelsestraktaten træder i kraft, og har ret til at tale i udvalg og politiske grupper. De har hverken stemmeret eller ret til at opstille til poster i Parlamentet eller til at repræsentere Parlamentet udadtil. Deres deltagelse har ingen retsvirkninger for Parlamentets arbejde.

3. Disse observatører ligestilles med medlemmer, for så vidt angår anvendelse af Parlamentets faciliteter og godtgørelse af rejseomkostninger og udgifter til kost og logi, der påføres dem i forbindelse med deres virksomhed som observatører.

KAPITEL 2

Hverv

Artikel 14

Midlertidig formand (9)

1. På det i artikel 154, stk. 2, omhandlede møde samt ethvert andet møde til valg af formand og Præsidium fører den afgående formand eller, i fravær af en sådan, en af de afgående næstformænd fastsat efter deres rangfølge eller, i fravær af en sådan, medlemmet med det længstvarende mandat forsædet, indtil formanden er erklæret valgt.

2. Så længe et medlem midlertidigt fører forsædet i medfør af stk. 1, må ingen forhandling finde sted, der ikke har sammenhæng med valget af formand eller med valgs prøvelse efter artikel 3, stk. 2, andet afsnit. Andre spørgsmål om valgs prøvelse, der rejses under dette medlems ledelse, henvises til det kompetente udvalg.

Artikel 15

Indstilling af kandidater og almindelige bestemmelser (10)

1. Formanden, efterfulgt af næstformændene og kvæstorerne, vælges ved hemmelig afstemning i overensstemmelse med artikel 191. Indstilling af kandidater skal ske med den pågældendes samtykke og kan kun foretages af en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel. Der kan forelægges nye kandidaturer før hver valgrunde. Kandidaterne vælges med akklamation, hvis antallet af kandidater ikke overstiger antallet af ledige pladser, medmindre medlemmer eller en politisk gruppe eller politiske grupper, der mindst når op på den høje tærskel, kræver hemmelig afstemning. Hvis mere end én hvervsindehaver vælges ved en enkelt afstemning, er stemmesedlen kun gyldig, hvis mere end halvdelen af de stemmer, der er til rådighed, er afgivet.

2. Ved valg af formand, næstformænd og kvæstorer må der taget som en helhed tages hensyn til en rimelig repræsentation af politiske retninger samt af køn og af en ligelig geografisk fordeling.

Artikel 16

Valg af formand — Åbningstale (11)

1. Kandidaturer til formandsposten forelægges for det medlem, der midlertidigt fører forsædet, jf. artikel 14, og vedkommende bekendtgør dem for Parlamentet. Har ingen kandidat efter tre valgrunder opnået absolut flertal af de afgivne stemmer, kan, uanset artikel 15, stk. 1, kun de to medlemmer, der ved tredje valgrunde har opnået det største antal stemmer, være kandidater ved fjerde valgrunde. I tilfælde af stemmelighed erklæres den ældste kandidat for valgt.

2. Så snart formanden er valgt, overlader det medlem, der midlertidigt fører forsædet, jf. artikel 14, vedkommende forsædet. Kun den valgte formand kan holde en åbningstale.

Artikel 17

Valg af næstformænd

1. Derefter vælges de 14 næstformænd ved én enkelt afstemning. Ved første valgrunde anses de kandidater, der har opnået absolut flertal af de afgivne stemmer, for valgt i den rækkefølge, der fremgår af deres stemmetal. Opnår man ikke herved at få valgt alle næstformændene, afholdes under samme betingelser en ny valgrunde til besættelse af de rester ende pladser. Bliver en tredje valgrunde nødvendig, betragtes de kandidater, som får flest stemmer, som valgt til de resterende pladser. I tilfælde af stemmelighed erklæres de ældste kandidater valgt.

2. Med forbehold af artikel 20, stk. 1, bestemmes næstformændenes rangfølge af den rækkefølge, hvori de er valgt, og i tilfælde af stemmelighed af alderen. Når valg har fundet sted med akklamation, foretages der hemmelig afstemning for at fastsætte rangfølgen.

Artikel 18

Valg af kvæstorer

Parlamentet vælger fem kvæstorer ved anvendelse af samme procedure som for valg af næstformændene.

Artikel 19

Funktionsperiode (12)

1. Funktionsperioden for formand, næstformænd og kvæstorer udgør 2 1/2 år. Uanset om et medlem ændrer sit gruppetilhørsforhold, bevarer medlemmet i den resterende del af sin funktionsperiode på 2 1/2 år sit eventuelle medlemskab af Præsidiet eller sin post som kvæstor.

2. Bliver en af disse poster ledig inden udløbet af denne periode, forbliver det dertil valgte medlem kun på denne post, indtil forgængerens funktionsperiode er udløbet.

Artikel 20

Ledige poster (13)

1. I tilfælde af nyvalg af formanden, en næstformand eller en kvæstor inden for valgperioden foretages dette efter de respektive regler for valg til den pågældende post. En nyvalgt næstformand indtager sin forgængers plads i næstformændenes rangfølge.

2. Bliver formandsposten ledig, udøver en næstformand, der fastsættes efter næstformændenes rangfølge, formandens hverv, indtil der vælges en ny formand.

Artikel 21

Afskedigelse

Formandskonferencen kan med et flertal på 3/5 af de afgivne stemmer, der repræsenterer mindst tre politiske grupper, foreslå Parlamentet at afskedige formanden, en næstformand, en kvæstor, en formand eller en næstformand for et udvalg, en formand eller en næstformand for en interparlamentarisk delegation eller enhver anden, der er valgt til et hverv i Parlamentet, såfremt den finder, at det pågældende medlem har begået en alvorlig forseelse. Parlamentet træffer afgørelse om et sådant forslag med et flertal på 2/3 af de afgivne stemmer, der repræsenterer et flertal af dets medlemmer.

Tilsidesætter en ordfører bestemmelserne i adfærdskodeksen for Europa-Parlamentets medlemmer vedrørende økonomiske interesser og interessekonflikter, som er vedføjet som bilag til denne forretningsorden, kan det udvalg, der har udpeget den pågældende, på formandens initiativ og efter forslag fra Formandskonferencen, fratage den pågældende ordførerskabet. Kravene til flertal i stk. 1 finder tilsvarende anvendelse på hvert stadium af denne procedure (14).

KAPITEL 3

Organer og opgaver

Artikel 22

Formandens opgaver

1. Formanden leder i overensstemmelse med denne forretningsorden alt arbejde i Parlamentet og dets organer og har alle de beføjelser, som er nødvendige for at føre forsædet ved alle Parlamentets forhandlinger og sikre, at de afvikles korrekt.

2. Formanden åbner, udsætter og hæver møderne, tager stilling til, om ændringsforslag og andre tekster, der sættes under afstemning, kan stilles, samt forespørgsler og spørgsmål fra parlamentsmedlemmer; formanden påser overholdelsen af forretningsordenen, sørger for opretholdelse af god orden, giver talerne ordet, erklærer forhandlingerne for afsluttet, lader foretage afstemninger og bekendtgør afstemningernes udfald; formanden henviser de sager til udvalgene, som hører under deres sagsområde.

3. Formanden må under forhandlingerne kun tage ordet for at sammenfatte forhandlingen og holde talerne til orden. Vil formanden deltage i forhandlingerne, må vedkommende forlade formandspladsen og kan først indtage den igen, efter at forhandlingen om sagen er afsluttet.

4. Formanden repræsenterer Parlamentet i internationale forbindelser, ved officielle lejligheder samt i administrative, retslige og finansielle anliggender. Formanden kan uddelegere disse beføjelser.

5. Formanden har ansvaret for Europa-Parlamentets sikkerhed og ukrænkelighed.

Artikel 23

Næstformændenes opgaver

1. Er formanden fraværende eller forhindret, eller vil formanden deltage i forhandlingerne, jf. artikel 22, stk. 3, træder en af næstformændene fastsat i overensstemmelse med rangfølgen i vedkommendes sted.

2. Næstformændene udfører ligeledes de opgaver, de pålægges i henhold til artikel 25, artikel 27, stk. 3 og 5, og artikel 77, stk. 3.

3. Formanden kan uddelegere enhver opgave til næstformændene såsom at repræsentere Parlamentet ved bestemte ceremonier eller handlinger. Formanden kan navnlig udpege en næstformand til at udføre de opgaver, der i artikel 137, og artikel 138, stk. 2, er pålagt formanden.

Artikel 24

Præsidiets sammensætning

1. Præsidiet består af formanden og Parlamentets 14 næstformænd.

2. Kvæstorerne er medlemmer af Præsidiet med rådgivende funktion.

3. I tilfælde af stemmelighed ved vedtagelser i Præsidiet er formandens stemme udslagsgivende.

Artikel 25

Præsidiets opgaver

1. Præsidiet udfører de opgaver, det får overdraget i henhold til denne forretningsorden.

2. Præsidiet træffer afgørelse om finansielle, organisatoriske og administrative spørgsmål vedrørende Parlamentets interne organisation, dets sekretariat og dets organer.

3. Præsidiet træffer afgørelse om finansielle, organisatoriske og administrative spørgsmål vedrørende medlemmerne på forslag af generalsekretæren eller en politisk gruppe.

4. Præsidiet træffer afgørelse i spørgsmål vedrørende mødernes afvikling.

5. Præsidiet vedtager bestemmelserne vedrørende løsgængere, jf. artikel 36.

6. Præsidiet fastsætter Parlamentets sekretariats stillingsfortegnelse og regulativerne for tjenestemænds og øvrige ansattes administrative og finansielle stilling.

7. Præsidiet opstiller det foreløbige forslag til Parlamentets budgetoverslag.

8. Præsidiet vedtager retningslinjerne for kvæstorerne og kan anmode dem om at udføre visse opgaver.

9. Præsidiet godkender udvalgsmøder eller tjenesterejser uden for de sædvanlige arbejdssteder, høringer samt ordføreres undersøgelses- og informationsrejser. Når sådanne møder eller tjenesterejser godkendes, fastsættes samtidig sprogordningen herfor på grundlag af den adfærdskodeks om flersprogethed, som Præsidiet har vedtaget. Dette gælder ligeledes for delegationer.

10. Præsidiet udnævner generalsekretæren, jf. artikel 234.

11. Præsidiet fastsætter gennemførelsesbestemmelserne vedrørende reglerne om statut for og finansiering af politiske partier og fonde på europæisk plan.

12. Præsidiet fastsætter regler for Parlamentets og dets organers samt hvervsindehaveres og andre medlemmers behandling af fortrolige oplysninger under hensyntagen til de interinstitutionelle aftaler, der måtte være indgået om dette spørgsmål. Sådanne regler offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende .

13. Formanden og/eller Præsidiet kan betro almindelige eller specielle opgaver fra formandens og/eller Præsidiets kompetenceområde til ét eller flere medlemmer af Præsidiet. Samtidig fastlægges, hvorledes disse opgaver skal gennemføres.

14. Præsidiet udpeger to næstformænd, der skal varetage gennemførelsen af forbindelserne med de nationale parlamenter.

15. Præsidiet udpeger en næstformand, der skal varetage gennemførelsen af strukturerede høringer af det europæiske civilsamfund om emner af stor betydning.

16. Præsidiet er ansvarligt for anvendelsen af medlemmernes statut og træffer afgørelse om størrelsen af godtgørelser på grundlag af det årlige budget.

Artikel 26

Formandskonferencens sammensætning

1. Formandskonferencen består af Parlamentets formand og gruppeformændene. En gruppeformand kan lade sig repræsentere ved et medlem af sin gruppe.

2. Parlamentets formand indbyder en af løsgængerne til uden stemmeret at deltage i møderne i Formandskonferencen, efter at de har haft lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter.

3. Formandskonferencen søger at nå frem til konsensus i de spørgsmål, der forelægges den. Hvor det ikke er muligt at opnå konsensus, foretages der afstemning, hvor hver gruppes stemme tæller i forhold til dens antal medlemmer.

Artikel 27

Formandskonferencens opgaver

1. Formandskonferencen udfører de opgaver, den får overdraget i henhold til forretningsordenen.

2. Formandskonferencen træffer afgørelse om tilrettelæggelsen af Parlamentets arbejde og om spørgsmål vedrørende planlægningen af lovgivningsarbejdet.

3. Formandskonferencen er ansvarlig for spørgsmål vedrørende Parlamentets forbindelser til Den Europæiske Unions andre institutioner og organer samt til medlemsstaternes nationale parlamenter. Beslutninger vedrørende mandat for og sammensætning af Parlamentets delegation, der skal deltage i forhandlingerne i Rådet og i andre EU-institutioner i forbindelse med nøglespørgsmål vedrørende Unionens udvikling (Sherpa-processen), træffes på grundlag af relevante holdninger vedtaget af Parlamentet og under hensyntagen til den politiske mangfoldighed, der er repræsenteret i Parlamentet. De næstformænd, der varetager gennemførelsen af Parlamentets forbindelser med de nationale parlamenter, aflægger regelmæssigt beretning om deres virksomhed til Formandskonferencen i denne forbindelse.

4. Formandskonferencen er ansvarlig for spørgsmål vedrørende forbindelserne med tredjelande samt med institutioner og organisationer uden for Den Europæiske Union.

5. Formandskonferencen er ansvarlig for at organisere strukturerede høringer af det europæiske civilsamfund om emner af stor betydning. Disse høringer kan omfatte afholdelse af offentlige debatmøder om emner af generel europæisk interesse, i hvilke interesserede borgere kan deltage. Den næstformand, der forestår iværksættelsen af sådanne høringer, aflægger regelmæssigt beretning om sin virksomhed til Formandskonferencen i denne forbindelse.

6. Formandskonferencen opstiller forslaget til dagsorden for mødeperioderne.

7. Formandskonferencen forelægger forslag for Parlamentet om sammensætningen af udvalg og undersøgelsesudvalg samt blandede parlamentariske udvalg og stående delegationer og disses beføjelser. Formandskonferencen er ansvarlig for at tillade ad hoc-delegationer.

8. Formandskonferencen træffer afgørelse, jf. artikel 37, om fordelingen af pladserne i mødesalen.

9. Formandskonferencen er ansvarlig myndighed for tilladelser til initiativbetænkninger.

10. Formandskonferencen forelægger Præsidiet forslag vedrørende administrative og budgetmæssige spørgsmål i de politiske grupper.

Artikel 28

Kvæstorernes opgaver

Kvæstorerne varetager administrative og finansielle opgaver, som direkte vedrører medlemmerne, efter retningslinjer vedtaget af Præsidiet og varetager ligeledes andre opgaver, de bliver betroet.

Artikel 29

Udvalgsformandskonferencen

1. Udvalgsformandskonferencen består af formændene for alle stående og særlige udvalg. Den vælger en formand.

2. Er formanden ikke til stede, ledes mødet af det ældste medlem blandt de tilstedeværende.

3. Udvalgsformandskonferencen kan rette henstillinger til Formandskonferencen om udvalgenes arbejde og opstillingen af dagsordenen for mødeperioderne.

4. Præsidiet og Formandskonferencen kan overdrage Udvalgsformandskonferencen visse opgaver.

Artikel 30

Delegationsformandskonferencen

1. Delegationsformandskonferencen består af formændene for alle stående interparlamentariske delegationer. Den vælger en formand.

2. Er formanden ikke til stede, ledes mødet af det ældste medlem blandt de tilstedeværende.

3. Delegationsformandskonferencen kan rette henstillinger til Formandskonferencen om delegationernes arbejde.

4. Præsidiet og Formandskonferencen kan overdrage Delegationsformandskonferencen visse opgaver.

Artikel 31

Fortsat varetagelse af hverv i forbindelse med nyvalg til Parlamentet

Ved nyvalg af Parlamentet varetager alle det afgående Parlaments organer og hvervsindehavere deres hverv indtil det nye Parlaments første møde.

Artikel 32

Præsidiets og Formandskonferencens oplysningspligt

1. Protokollerne fra Præsidiets og Formandskonferencens møder oversættes til de officielle sprog, trykkes og omdeles til alle Parlamentets medlemmer. De er offentligt tilgængelige, medmindre Præsidiet eller Formandskonferencen af fortrolighedshensyn, med forbehold af artikel 4, stk. 1-4, i forordning (EF) nr. 1049/2001, undtagelsesvis bestemmer andet for så vidt angår visse punkter i protokollerne.

2. Ethvert medlem af Parlamentet kan stille spørgsmål om Præsidiets, Formandskonferencens eller kvæstorernes udøvelse af deres mandater. Sådanne spørgsmål indgives skriftligt til formanden, meddeles medlemmerne og offentliggøres sammen med besvarelserne på Parlamentets websted inden for en frist på 30 dage, efter at spørgsmålene er stillet.

KAPITEL 4

Politiske grupper

Artikel 33

Dannelse og opløsning af politiske grupper

1. Medlemmerne kan danne grupper efter politisk tilhørsforhold. Normalt er det ikke nødvendigt, at Parlamentet tager stilling til, hvorvidt medlemmerne af en gruppe har et fælles politisk tilhørsforhold. Ved dannelse af en gruppe i henhold til denne artikel accepterer de pågældende medlemmer pr. definition, at de har et fælles politisk tilhørsforhold. Kun når de pågældende medlemmer benægter dette, er det nødvendigt, at Parlamentet tager stilling til, om gruppen er stiftet i overensstemmelse med forretningsordenens bestemmelser.

2. En politisk gruppe består af medlemmer, der er valgt i mindst 1/4 af medlemsstaterne. Til dannelse af en politisk gruppe kræves mindst 25 medlemmer.

3. Hvis en gruppe ikke længere opfylder et af kravene til tærskler, kan formanden med Formandskonferencens samtykke tillade dens fortsatte beståen indtil Parlamentets næste konstituerende møde, forudsat at følgende betingelser er opfyldt: — medlemmerne fortsat repræsenterer mindst 1/5 af medlemsstaterne — gruppen har bestået i over et år. Formanden gør ikke brug af denne undtagelsesbestemmelse, hvis der foreligger begrundet mistanke om misbrug.

4. Et medlem kan kun tilhøre én politisk gruppe.

5. Stiftelsen af en politisk gruppe meddeles formanden i en erklæring. Erklæringen skal omfatte: — navnet på gruppen — en politisk erklæring, der fastsætter formålet med gruppen, og En gruppes politiske erklæring skal indeholde de værdier, som gruppen står for, og de vigtigste politiske mål, som medlemmerne har til hensigt at forfølge i fællesskab inden for rammerne af udøvelsen af deres mandat. Erklæringen skal beskrive gruppens fælles politiske orientering på en materiel, tydelig og ægte måde. — navnene på medlemmerne og bestyrelsesmedlemmerne. Samtlige gruppens medlemmer erklærer skriftligt i et bilag til erklæringen, at de har samme politiske tilhørsforhold.

6. Stiftelseserklæringen vedføjes som bilag til protokollen fra den mødeperiode, hvor stiftelsen af den politiske gruppe blev bekendtgjort.

7. Formanden giver Parlamentet meddelelse om stiftelsen af politiske grupper i Parlamentet. En sådan meddelelse har tilbagevirkende kraft til det øjeblik, hvor gruppen meddelte formanden, at gruppen var blevet stiftet, i overensstemmelse med denne artikel. Formanden giver også Parlamentet meddelelse om opløsning af politiske grupper i Parlamentet. En sådan meddelelse får retsvirkning, dagen efter at den politiske gruppe ikke længere opfylder forudsætningerne for sin eksistens.

Artikel 34

De politiske gruppers virksomhed og retsstilling

1. De politiske grupper udøver deres funktioner inden for rammerne af Unionens virksomhed, herunder de opgaver, som er tillagt dem i forretningsordenen. De politiske grupper råder over et sekretariat inden for rammerne af Parlamentets sekretariats stillingsfortegnelse, administrative faciliteter og de bevillinger, som er fastsat i Parlamentets budget.

2. Ved begyndelsen af hver valgperiode bestræber Formandskonferencen sig på at nå til enighed om procedurer for afspejling af Parlamentets politiske mangfoldighed i udvalg og delegationer og i de besluttende organer.

3. Præsidiet fastsætter, under hensyntagen til eventuelle forslag fra Formandskonferencen, bestemmelser om tilrådighedsstillelse og anvendelse af samt kontrol med de i stk. 1 omhandlede faciliteter og bevillinger og den dertil knyttede uddelegering af beføjelser vedrørende budgettets gennemførelse og om konsekvenserne af manglende overholdelse af disse regler.

4. Disse bestemmelser omfatter regler om de administrative og finansielle konsekvenser ved opløsning af en politisk gruppe.

Artikel 35

Tværpolitiske grupper

1. De enkelte medlemmer kan oprette tværpolitiske grupper og andre uofficielle grupper af medlemmer med henblik på uformelle meningsudvekslinger om specifikke emner på tværs af forskellige politiske grupper, idet der trækkes på medlemmer af Parlamentets forskellige udvalg, og med henblik på at fremme kontakten mellem medlemmerne og civilsamfundet.

2. Tværpolitiske grupper og andre uofficielle grupperinger skal handle i fuld åbenhed og må ikke deltage i nogen virksomhed, der kan give anledning til forveksling med Parlamentets og dets organers officielle virksomhed. De må ikke afholde arrangementer i tredjelande, som falder sammen med et besøg af et officielt parlamentsorgan, herunder en officiel valgobservationsdelegation.

3. Når betingelserne i Parlamentets interne regler om oprettelse af sådanne grupperinger er opfyldt, kan en politisk gruppe gøre det nemmere for dem at udøve deres virksomhed ved at yde dem logistisk støtte.

4. Tværpolitiske grupper er forpligtet til årligt at give oplysning om enhver økonomisk eller materiel støtte (f.eks. sekretariatsstøtte), som, hvis den var modtaget af et individuelt medlem, ville være oplysningspligtig i henhold til bilag I. Andre uofficielle grupperinger er ligeledes forpligtet til inden udgangen af den følgende måned at oplyse om enhver økonomisk eller materiel støtte, som medlemmerne ikke har opgivet individuelt i overensstemmelse med deres forpligtelser i henhold til bilag I.

5. Kun interesserepræsentanter, der er registeret i åbenhedsregistret, må deltage i tværpolitiske gruppers eller andre uofficielle grupperingers aktiviteter arrangeret i Parlamentets lokaler, f.eks. ved at deltage i den tværpolitiske gruppes eller anden officielle grupperings møder eller begivenheder, ved at tilbyde den støtte eller ved at være medvært for dens begivenheder.

6. Kvæstorerne fører et register over de i stk. 4 omhandlede givne oplysninger. Kvæstorerne udarbejder de nærmere regler for disse oplysninger og for offentliggørelse heraf på Parlamentets websted.

7. Kvæstorerne sikrer en effektiv håndhævelse af denne artikel.

Artikel 36

Løsgængere

1. Medlemmer, der ikke tilslutter sig en politisk gruppe, råder over et sekretariat. De nærmere regler om sådan tilrådighedsstillelse af sekretariater fastsættes af Præsidiet efter forslag fra generalsekretæren.

2. Præsidiet fastsætter bestemmelser om løsgængeres status og parlamentariske rettigheder.

3. Præsidiet fastsætter bestemmelser om tilrådighedsstillelse og gennemførelse af samt kontrol med bevillinger, der er opført på Parlamentets budget til dækning af løsgængeres sekretariatsudgifter og administrative faciliteter.

Artikel 37

Fordeling af pladserne i mødesalen

Formandskonferencen træffer afgørelse om fordelingen af pladserne i mødesalen til de politiske grupper, løsgængerne og Unionens institutioner.

AFSNIT II

LOVGIVNINGS-, BUDGET-, DECHARGE- OG ANDRE PROCEDURER

KAPITEL 1

Lovgivningsprocedurer — Generelle bestemmelser

Artikel 38

Årlig programmering

1. Parlamentet deltager sammen med Kommissionen og Rådet i fastlæggelsen af Unionens lovgivningsmæssige planlægning. Parlamentet og Kommissionen samarbejder i forbindelse med udarbejdelsen af Kommissionens arbejdsprogram — som er Kommissionens bidrag til Unionens årlige og flerårige programmering — efter en tidsplan og i henhold til retningslinjer, som de to institutioner har aftalt (15).

2. Efter vedtagelsen af Kommissionens arbejdsprogram udveksler Parlamentet, Rådet og Kommissionen i overensstemmelse med punkt 7 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning ( 16 ) , synspunkter og når til enighed om en fælles erklæring om årlig interinstitutionel programmering, der fastsætter de overordnede mål og prioriteter. Inden forhandlingerne med Rådet og Kommissionen om den fælles erklæring afholder formanden en drøftelse med Formandskonferencen og Udvalgsformandskonferencen om Parlamentets overordnede mål og prioriteter. Inden undertegnelsen af den fælles erklæring søger formanden Formandskonferencen om godkendelse.

3. Formanden fremsender enhver af Parlamentet vedtagen beslutning om lovgivningsmæssig planlægning og prioriteter til de øvrige institutioner, der deltager i Unionens lovgivningsprocedure, og til medlemsstaternes parlamenter.

4. Hvis Kommissionen agter at tage et forslag tilbage, indbyder det kompetente udvalg den relevante kommissær til et møde for at drøfte denne hensigt. Rådets formandskab kan ligeledes indbydes til dette møde. Hvis det kompetente udvalg ikke kan godkende, at forslaget tages tilbage, kan det anmode Kommissionen om at afgive en redegørelse for Parlamentet. Artikel 132 finder anvendelse.

Artikel 39

Overholdelse af grundlæggende rettigheder

1. Parlamentet udfører alle sine opgaver under overholdelse af de rettigheder, friheder og principper, der er anerkendt i artikel 6 i traktaten om Den Europæiske Union, og de værdier, der er bekræftet i traktatens artikel 2.

2. Er det kompetente udvalg, en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, af den opfattelse, at et forslag til lovgivningsmæssig retsakt eller dele deraf ikke respekterer de grundlæggende rettigheder i Den Europæiske Union, forelægges spørgsmålet på deres anmodning.

3. Denne anmodning indgives inden for fire arbejdsuger efter meddelelsen i Parlamentet om, at der er foretaget henvisning til det kompetente udvalg.

4. Udtalelsen fra det udvalg, der er kompetent med hensyn til beskyttelse af grundlæggende rettigheder, vedføjes som bilag til det kompetente udvalgs betænkning.

Artikel 40

Kontrol af retsgrundlag

1. Inden behandlingen af et forslag til juridisk bindende retsakt kontrollerer det kompetente udvalg retsgrundlaget.

2. Anfægter det kompetente udvalg retsgrundlagets holdbarhed eller relevans, herunder i forbindelse med en vurdering om overholdelse af artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, anmoder det det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige spørgsmål, om en udtalelse.

3. Endvidere kan det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige spørgsmål, også på eget initiativ i alle faser af den lovgivningsmæssige procedure behandle spørgsmål vedrørende retsgrundlaget. Det underretter i så fald det kompetente udvalg herom.

4. Vedtager det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige spørgsmål — i givet fald efter udveksling af synspunkter med Rådet og Kommissionen i overensstemmelse med de retningslinjer, der er aftalt mellem institutionerne ( 17 ) — at anfægte retsgrundlagets holdbarhed eller relevans, meddeler det Parlamentet sine konklusioner. Parlamentet stemmer herom, inden det stemmer om selve forslaget, jf. dog artikel 61.

5. Der kan ikke på plenarmødet stilles ændringsforslag om ændring af retsgrundlaget, hvis hverken det kompetente udvalg eller det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige spørgsmål, har anfægtet retsgrundlagets holdbarhed eller relevans.

Artikel 41

Delegation af lovgivningsmæssige beføjelser og tillæggelse af gennemførelsesbeføjelser

1. Når Parlamentet behandler et forslag til en lovgivningsmæssig retsakt, der delegerer beføjelser til Kommissionen, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, undersøger Parlamentet navnlig delegationens formål, indhold, omfang og varighed og de betingelser, der gælder for delegationen.

2. Når Parlamentet behandler et forslag til en lovgivningsmæssig retsakt, der tillægger gennemførelsesbeføjelser, jf. artikel 291 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, undersøger Parlamentet navnlig det forhold, at Kommissionen ved udøvelsen af en gennemførelsesbeføjelse hverken må ændre eller udbygge retsakten, end ikke hvad angår dens ikke-væsentlige elementer.

3. Det kompetente udvalg kan til enhver tid anmode om en udtalelse fra det udvalg, der er kompetent med hensyn til fortolkning og anvendelse af EU-retten.

4. Det udvalg, der er kompetent med hensyn til fortolkning og anvendelse af EU-retten, kan desuden på eget initiativ behandle spørgsmål vedrørende delegation af lovgivningsmæssige beføjelser og tillæggelse af gennemførelsesbeføjelser. Det underretter i så fald det kompetente udvalg herom.

Artikel 42

Kontrol af finansiel forenelighed

1. Har et forslag til juridisk bindende retsakt finansielle virkninger, undersøger Parlamentet, om der er tilstrækkelige finansielle midler.

2. Det kompetente udvalg kontrollerer, at et forslag til juridisk bindende retsakt finansielt er foreneligt med forordningen om den flerårige finansielle ramme.

3. Ændrer det kompetente udvalg bevillingsrammen for retsakten, anmoder det det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetspørgsmål, om en udtalelse.

4. Endvidere kan det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetspørgsmål, på eget initiativ behandle spørgsmål vedrørende den finansielle forenelighed af forslag til juridisk bindende retsakter. Det underretter i så fald det kompetente udvalg herom.

5. Vedtager det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetspørgsmål, at anfægte forslagets finansielle forenelighed, meddeler det sine konklusioner til Parlamentet, inden Parlamentet stemmer om forslaget.

Artikel 43

Undersøgelse af overholdelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet

1. Under behandlingen af et forslag til lovgivningsmæssig retsakt er Parlamentet særlig opmærksom på, om forslaget overholder nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

2. Kun det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelse af nærhedsprincippet, kan beslutte at fremsætte henstillinger til det udvalg, der er kompetent med hensyn til et forslag til lovgivningsmæssig retsakt.

3. Medmindre der er tale om en sag af hastende karakter som omhandlet i artikel 4 i protokol nr. 1 om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, foretager det kompetente udvalg ikke den endelige afstemning før udløbet af den frist på otte uger, der er fastsat i artikel 6 i protokol nr. 2 om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

4. Hvis et nationalt parlament sender en begrundet udtalelse til formanden i henhold til artikel 3 i protokol nr. 1, henvises dokumentet til behandling i det kompetente udvalg og sendes til orientering til det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelsen af nærhedsprincippet.

5. Såfremt de begrundede udtalelser om, at et forslag til lovgivningsmæssig retsakt ikke er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, repræsenterer mindst en tredjedel af samtlige de stemmer, der er tildelt de nationale parlamenter i henhold til artikel 7, stk. 1, andet afsnit, i protokol nr. 2, eller 1/4, når der er tale om et forslag til lovgivningsmæssig retsakt, der forelægges med hjemmel i artikel 76 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, træffer Parlamentet først afgørelse, når forslagsstilleren har angivet procedurens videre forløb.

6. Hvis der under den almindelige lovgivningsprocedure fremsættes begrundede udtalelser om, at et forslag til lovgivningsmæssig retsakt ikke er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, og udtalelserne repræsenterer mindst et simpelt flertal af de stemmer, der er tildelt de nationale parlamenter i henhold til artikel 7, stk. 1, andet afsnit, i protokol nr. 2, kan det kompetente udvalg under hensyntagen til de begrundede udtalelser, der er forelagt af de nationale parlamenter og Kommissionen, og efter høring af det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelse af nærhedsprincippet, enten henstille, at Parlamentet forkaster forslaget med henvisning til, at nærhedsprincippet er tilsidesat, eller forelægge Parlamentet andre henstillinger, som kan indeholde forslag til ændring vedrørende overholdelse af nærhedsprincippet. Udtalelsen fra det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelse af nærhedsprincippet, vedføjes som bilag til en sådan henstilling. Henstillingen forelægges Parlamentet til forhandling og afstemning. Hvis en henstilling om forkastelse af forslaget vedtages med et flertal af de afgivne stemmer, erklærer formanden proceduren for afsluttet. Hvis Parlamentet ikke forkaster forslaget, fortsætter proceduren under hensyntagen til de henstillinger, der er vedtaget af Parlamentet.

Artikel 44

Underretning af Parlamentet og dets adgang til dokumenter

1. Under hele lovgivningsproceduren anmoder Parlamentet og dets udvalg om adgang til alle dokumenter vedrørende forslag til lovgivningsmæssige retsakter på samme betingelser som Rådet og dets arbejdsgrupper.

2. Det kompetente udvalg anmoder under sin behandling af et forslag til lovgivningsmæssig retsakt Kommissionen og Rådet om at holde det underrettet om udviklingen i behandlingen af dette forslag i Rådet og dets arbejdsgrupper, herunder navnlig om enhver mulighed for kompromiser, der ville ændre det oprindelige forslag i væsentlig grad, eller om forslagsstilleren agter at tage sit forslag tilbage.

Artikel 45

Repræsentation af Parlamentet i samlinger i Rådet

Når Rådet indbyder Parlamentet til at deltage i en samling i Rådet, anmoder Parlamentets formand formanden eller ordføreren for det kompetente udvalg eller et andet medlem, der udpeges af udvalget, om at repræsentere Parlamentet.

Artikel 46

Parlamentets ret til at fremsætte forslag

I de tilfælde, hvor Parlamentet efter traktaterne har initiativret, kan det kompetente udvalg beslutte at udarbejde en initiativbetænkning i overensstemmelse med artikel 54.

Betænkningen skal omfatte:

a) et forslag til beslutning

b) et udkast til forslag

c) en begrundelse, der eventuelt indeholder en finansieringsoversigt.

Når Parlamentets vedtagelse af en retsakt kræver Rådets godkendelse eller samtykke og Kommissionens udtalelse eller samtykke, kan Parlamentet efter afstemningen om forslaget til retsakt og efter forslag fra ordføreren vedtage at udsætte afstemningen om forslaget til beslutning, indtil Rådet eller Kommissionen har tilkendegivet deres holdning.

Artikel 47

Anmodninger til Kommissionen om forelæggelse af forslag

1. Parlamentet kan anmode Kommissionen om at fremsætte passende forslag med henblik på udstedelse af nye retsakter eller ændring af eksisterende retsakter, jf. artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Parlamentet gør dette ved at vedtage en beslutning på grundlag af en initiativbetænkning udarbejdet af det kompetente udvalg i henhold til artikel 54. Beslutningen vedtages med et flertal blandt Parlamentets medlemmer under den endelige afstemning. Parlamentet kan samtidig fastsætte en frist for forelæggelsen af et sådant forslag.

2. Ethvert medlem kan fremsætte forslag til en EU-retsakt som led i Parlamentets initiativret, jf. artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde. Et sådant forslag kan fremsættes i fællesskab af op til ti medlemmer. Forslaget skal indeholde en angivelse af det retsgrundlag, det bygger på, og kan ledsages af en begrundelse på højst 150 ord. Forslaget indgives til formanden, som kontrollerer, hvorvidt de retlige betingelser er opfyldt. Formanden kan henvise forslaget til det udvalg, der har kompetence til at gennemføre denne kontrol, for en udtalelse om retsgrundlagets egnethed. Erklærer formanden, at forslaget kan behandles, meddeler formanden dette på plenarmødet, og henviser det til det kompetente udvalg. Inden denne henvisning til det kompetente udvalg, oversættes forslaget til de officielle sprog, som dette udvalgs formand anser for nødvendige til en kortfattet behandling. Inden tre måneder efter henvisningen træffer det kompetente udvalg afgørelse om den videre behandling, efter at have givet forslagsstillerne mulighed for at tale for udvalget. Forslagsstillerne anføres med navns nævnelse i betænkningens titel.

3. I Parlamentets beslutning angives det relevante retsgrundlag, og den ledsages af henstillinger vedrørende indholdet af det pågældende forslag.

4. Har forslaget finansielle virkninger, anfører Parlamentet, hvordan der kan sikres tilstrækkelige finansielle midler.

5. Det kompetente udvalg følger udviklingen i forbindelse med ethvert forslag til EU-retsakt, som udarbejdes efter særlig anmodning fra Parlamentet.

6. Udvalgsformandskonferencen overvåger løbende, hvorvidt Kommissionen overholder punkt 10 i den interinstitutionelle aftale om bedre lovgivning, ifølge hvilken Kommissionen skal besvare anmodninger om forelæggelse af forslag inden for en frist på tre måneder ved at vedtage en specifik meddelelse med angivelse af, hvordan den agter at følge op på dem. Udvalgsformandskonferencen aflægger regelmæssigt beretning om resultaterne af denne overvågning til Formandskonferencen.

Artikel 48

Behandling af juridisk bindende retsakter

1. Formanden henviser forslag til juridisk bindende retsakter, der er modtaget fra andre institutioner eller medlemsstater, til behandling i det kompetente udvalg.

2. I tvivlstilfælde kan formanden, inden der gives Parlamentet meddelelse om henvisning af forslaget til det kompetente udvalg, forelægge et kompetencespørgsmål for Formandskonferencen. Formandskonferencen træffer afgørelse om spørgsmålet på grundlag af en henstilling fra Udvalgsformandskonferencen eller dennes formand i overensstemmelse med artikel 211, stk. 2.

3. Det kompetente udvalg kan til enhver tid vedtage at vælge en ordfører, som skal følge udarbejdelsen af forslaget. Udvalget skal navnlig tage dette under overvejelse, når et forslag er opført i Kommissionens arbejdsprogram.

4. Opstår der uoverensstemmelse mellem en bestemmelse i forretningsordenen vedrørende anden- og tredjebehandlingen og en hvilken som helst anden bestemmelse i forretningsordenen, har bestemmelsen vedrørende anden- og tredjebehandlingen forrang.

Artikel 49

Fremskyndelse af lovgivningsprocedurer

Det eller de kompetente udvalg kan træffe afgørelse om i samarbejde med Rådet og Kommissionen at fremskynde lovgivningsprocedurer om bestemte forslag, navnlig forslag, der er udpeget som prioriteter i den fælles erklæring om årlig interinstitutionel programmering, jf. artikel 38, stk. 2.

Artikel 50

Lovgivningsprocedurer vedrørende initiativer fra andre institutioner end Kommissionen eller fra medlemsstater

1. Ved behandlingen af initiativer fra andre institutioner end Kommissionen eller fra medlemsstater kan det kompetente udvalg indbyde repræsentanter for institutionerne eller for de medlemsstater, der fremsætter et initiativ, til at fremlægge dette for udvalget. Repræsentanterne for de medlemsstater, der fremsætter initiativet, kan ledsages af Rådets formandskab.

2. Inden det kompetente udvalg går over til afstemning, anmoder det Kommissionen om at oplyse, om den er i færd med at udarbejde en udtalelse om initiativet, eller om den agter at fremsætte et alternativt forslag inden for en kort periode. Hvis det modtagne svar er bekræftende, vedtager udvalget ikke sin betænkning, før det har modtaget denne udtalelse eller alternative forslag.

3. Når Parlamentet får forelagt to eller flere forslag fra Kommissionen og/eller en anden institution og/eller medlemsstaterne med samme lovgivningsformål samtidig eller inden for en kort periode, behandler Parlamentet dem i én betænkning. Det kompetente udvalg angiver i sin betænkning, hvilken tekst det stiller ændringsforslag til, og det henviser til alle andre tekster i den lovgivningsmæssige beslutning.

KAPITEL 2

Procedurer i udvalgene

Artikel 51

Lovgivningsmæssige betænkninger

1. Formanden for det udvalg, som et forslag til juridisk bindende retsakt er henvist til, fremsætter forslag for udvalget om valg af behandlingsform.

2. Efter valg af behandlingsform vælger udvalget, for så vidt den forenklede procedure efter artikel 52 ikke finder anvendelse, en ordfører for forslaget til juridisk bindende retsakt blandt sine medlemmer eller faste stedfortrædere, medmindre dette allerede er sket på grundlag af artikel 48, stk. 3.

3. Udvalgets betænkning omfatter: a) eventuelle ændringsforslag til forslaget, som kan være ledsaget af korte begrundelser, der udfærdiges på forslagsstillerens ansvar og ikke sættes under afstemning b) et forslag til lovgivningsmæssig beslutning, jf. artikel 59, stk. 5 c) eventuelt en begrundelse, herunder om nødvendigt en finansieringsoversigt, der viser omfanget af betænkningens eventuelle finansielle virkning og dens forenelighed med den flerårige finansielle ramme d) eventuelt en henvisning til den konsekvensanalyse, der er udført af Parlamentet.

Artikel 52

Forenklet procedure

1. Efter en indledende drøftelse af et forslag til juridisk bindende retsakt kan formanden for udvalget foreslå, at det vedtages uden ændringsforslag. Medmindre medlemmer eller en politisk gruppe eller politiske grupper, der mindst når op på den middelhøje tærskel, gør indsigelse, betragtes den foreslåede procedure som vedtaget. Formanden for udvalget eller ordføreren, hvis en sådan er valgt, forelægger en betænkning for Parlamentet, hvori forslaget foreslås godkendt. Artikel 159, stk. 1, andet afsnit, samt artikel 159, stk. 2 og 4, finder anvendelse.

2. I stedet kan formanden foreslå, at formanden eller ordføreren udarbejder en række ændringsforslag, der afspejler drøftelserne i udvalget. Medmindre medlemmer eller en politisk gruppe eller politiske grupper, der mindst når op på den middelhøje tærskel, gør indsigelse, betragtes denne procedure som vedtaget, og disse ændringsforslag sendes til udvalgets medlemmer. Medmindre medlemmer eller en politisk gruppe eller politiske grupper, der mindst når op på den middelhøje tærskel, gør indsigelse mod ændringsforslagene inden udløbet af en frist på mindst ti arbejdsdage efter afsendelsen, betragtes betænkningen som vedtaget af udvalget. I så fald forelægges forslaget til lovgivningsmæssig beslutning og ændringsforslagene for Parlamentet til afstemning uden forhandling i henhold til artikel 159, stk. 1, andet afsnit, samt artikel 159, stk. 2 og 4. Gør medlemmer eller en politisk gruppe eller politiske grupper, der mindst når op på den middelhøje tærskel, indsigelse mod ændringsforslagene, sættes disse under afstemning på udvalgets næste møde.

3. Med undtagelse af bestemmelserne om forelæggelse for Parlamentet finder denne artikel tilsvarende anvendelse på udvalgsudtalelser, jf. artikel 56.

Artikel 53

Ikke-lovgivningsmæssige betænkninger

1. Udarbejder et udvalg en ikke-lovgivningsmæssig betænkning, vælger det en ordfører blandt sine medlemmer eller faste stedfortrædere.

2. Udvalgets betænkning omfatter: a) et forslag til beslutning b) eventuelt en begrundelse, herunder om nødvendigt en finansieringsoversigt, der viser omfanget af betænkningens eventuelle finansielle virkning og dens forenelighed med den flerårige finansielle ramme. c) eventuelle beslutningsforslag, hvis tekst skal gengives, jf. artikel 143, stk. 7.

Artikel 54

Initiativbetænkninger

1. Agter et udvalg at udarbejde en ikke-lovgivningsmæssig betænkning eller en betænkning, jf. artikel 46 eller 47, om et emne, der henhører under dets kompetence, uden at der er foretaget henvisning til udvalg, kræves forudgående tilladelse fra Formandskonferencen. Formandskonferencen træffer afgørelse om anmodninger om tilladelse til at udarbejde en betænkning som omhandlet i første afsnit i henhold til gennemførelsesbestemmelser, som Formandskonferencen selv fastsætter.

2. Beslutter Formandskonferencen at afslå sådan tilladelse, anfører den sine grunde herfor. Falder betænkningens emne ind under Parlamentets i artikel 46 omhandlede initiativret, kan Formandskonferencen kun beslutte at afslå sådan tilladelse, hvis de i traktaterne fastsatte betingelser ikke er opfyldt.

3. Formandskonferencen træffer i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 46 og 47, afgørelse inden to måneder.

4. Forslag til beslutninger, der forelægges Parlamentet, behandles efter proceduren i artikel 160 med kortfattet forelæggelse. Der kan kun behandles ændringsforslag til sådanne forslag til beslutninger og anmodninger om delt afstemning eller særskilt afstemning på plenarmødet, hvis de er indgivet af enten ordføreren for at tage hensyn til nye oplysninger eller af mindst 1/10 af Parlamentets medlemmer. Politiske grupper kan indgive alternative beslutningsforslag, jf. artikel 181, stk. 3. Artikel 190 finder anvendelse på udvalgets beslutningsforslag og ændringsforslag hertil. Artikel 190 finder også anvendelse i forbindelse med den enkelte afstemning om alternative beslutningsforslag.

5. Stk. 4 finder ikke anvendelse, når betænkningens emne giver anledning til en prioriteret forhandling på plenarmødet, når betænkningen er udarbejdet i medfør af en i artikel 46 eller 47 omhandlet initiativret, eller når betænkningen er blevet tilladt som en strategisk betænkning ( 18 )

Artikel 55

Udarbejdelse af betænkninger

1. Ordføreren har til opgave at udarbejde udvalgets betænkning og forelægge den for Parlamentet på udvalgets vegne.

2. Begrundelsen udfærdiges på ordførerens ansvar og sættes ikke under afstemning. Begrundelsen skal dog være i overensstemmelse med det vedtagne beslutningsforslag og udvalgets ændringsforslag. I modsat fald kan udvalgets formand lade begrundelsen udgå.

3. I betænkningen anføres resultatet af afstemningen om betænkningen som helhed, og det angives i henhold til artikel 218, stk. 3, hvorledes hvert enkelt medlem har stemt.

4. Mindretalsholdninger kan, når de kommer til udtryk under afstemningen om teksten som helhed, efter anmodning fra ophavsmændene bekendtgøres i en erklæring på højst 200 ord, der vedføjes begrundelsen. Udvalgets formand bilægger de tvister, som anvendelsen af dette stykke måtte give anledning til.

5. Et udvalg kan efter forslag fra sin formand fastsætte en frist, inden for hvilken ordføreren skal forelægge sit udkast til betænkning for udvalget. Denne frist kan forlænges eller en ny ordfører vælges.

6. Når fristen er udløbet, kan udvalget pålægge sin formand at anmode om, at den sag, der er henvist til udvalget, bliver opført på dagsordenen for et af Parlamentets førstkommende møder. I så tilfælde kan forhandlingerne og afstemningerne finde sted på grundlag af en mundtlig betænkning fra det pågældende udvalg.

Artikel 56

Udvalgsudtalelser

1. Ønsker det udvalg, som først har fået forelagt et spørgsmål, at indhente et andet udvalgs udtalelse, eller ønsker et andet udvalg at afgive udtalelse til det første udvalg, kan udvalgene anmode Parlamentets formand om, at det ene udvalg udpeges til korresponderende udvalg og det andet til rådgivende udvalg, jf. artikel 210, stk. 2. Det rådgivende udvalg kan vælge en ordfører for udtalelse blandt sine medlemmer eller faste stedfortrædere eller sende sine synspunkter i form af en skrivelse fra formanden.

2. Vedrører udtalelsen et forslag til juridisk bindende retsakt, består den af ændringsforslag til den tekst, der er henvist til udvalget. Sådanne ændringsforslag kan være ledsaget af korte begrundelser. Begrundelserne udfærdiges på forslagsstillerens ansvar og sættes ikke under afstemning. Det rådgivende udvalg kan om nødvendigt forelægge en kort skriftlig begrundelse for udtalelsen som helhed. Denne korte skriftlige begrundelse udfærdiges på den rådgivende ordførers ansvar. Vedrører udtalelsen ikke et forslag til juridisk bindende retsakt, består den af forslag til dele af beslutningsforslaget fra det korresponderende udvalg. Det korresponderende udvalg stemmer om disse ændringsforslag eller forslag. Udtalelserne vedrører kun de spørgsmål, som falder inden for det rådgivende udvalgs sagsområde.

3. Det korresponderende udvalg fastsætter en frist, inden for hvilken det rådgivende udvalg skal afgive sin udtalelse, hvis det korresponderende udvalg skal tage hensyn til den. Det korresponderende udvalg meddeler straks enhver ændring i tidsplanen til det eller de rådgivende udvalg. Det korresponderende udvalg drager ikke sine endelige konklusioner, før tidsfristen er udløbet.

4. I stedet kan det rådgivende udvalg vedtage at forelægge sin holdning i form af ændringsforslag, som indgives direkte til det korresponderende udvalg, efter at de er vedtaget. Disse ændringsforslag indgives af formanden eller ordføreren på det rådgivende udvalgs vegne.

5. Det rådgivende udvalg indgiver de i stk. 4 omhandlede ændringsforslag inden for den frist for ændringsforslag, der er fastsat af det korresponderende udvalg.

6. Alle udtalelser og ændringsforslag, der vedtages af det rådgivende udvalg, vedføjes som bilag til betænkningen fra det korresponderende udvalg.

7. Rådgivende udvalg, jf. denne artikel, kan ikke stille ændringsforslag til behandling i Parlamentet.

8. Formanden og ordføreren for det rådgivende udvalg indbydes til med rådgivende funktion at deltage i det korresponderende udvalgs møder i det omfang, de angår det fælles spørgsmål.

Artikel 57

Procedure med associerede udvalg

1. Når et kompetencespørgsmål er blevet henvist til Formandskonferencen i medfør af artikel 211, og Formandskonferencen på grundlag af bilag VI finder, at sagen i næsten lige stort omfang henhører under to eller flere udvalgs kompetence, eller at forskellige dele af sagen henhører under to eller flere udvalgs kompetence, finder artikel 56 anvendelse med følgende supplerende bestemmelser: — tidsplanen aftales i fællesskab mellem de berørte udvalg — ordføreren for det korresponderende udvalg og ordføreren/ordførerne for det/de rådgivende udvalg holder hinanden underrettet og forsøger at nå til enighed om de tekster, de foreslår deres udvalg, og om deres holdning til ændringsforslag — de berørte formænd og ordførere er forpligtet af princippet om et godt og loyalt samarbejde; de skal i fællesskab identificere de dele af teksten, der henhører under deres enekompetence eller under deres fælles kompetence, og aftale de nærmere retningslinjer for deres samarbejde. I tilfælde af uenighed om kompetenceafgrænsningen forelægges spørgsmålet på foranledning af et af de berørte udvalg for Formandskonferencen; Formandskonferencen kan tage stilling til spørgsmålet om kompetencefordelingen eller bestemme, at proceduren med fælles udvalgsmøder, jf. artikel 58, skal finde anvendelse; den træffer afgørelse efter den procedure og inden for den frist, som er fastsat i artikel 211 — det korresponderende udvalg accepterer uden afstemning ændringsforslag fra et associeret udvalg, hvis de vedrører spørgsmål, som henhører under det associerede udvalgs enekompetence; hvis det korresponderende udvalg tilsidesætter det associerede udvalgs enekompetence, kan det associerede udvalg indgive ændringsforslag direkte til behandling på plenarmødet; hvis et korresponderende udvalg ikke vedtager ændringsforslag vedrørende spørgsmål, som henhører under det korresponderende udvalgs og et associeret udvalgs delte kompetence, kan det associerede udvalg indgive disse ændringsforslag direkte til behandling på plenarmødet — såfremt et spørgsmål gøres til genstand for en forligsprocedure, skal Parlamentets delegation omfatte ordføreren/ordførerne fra det/de associerede udvalg. En afgørelse truffet af Formandskonferencen om at anvende proceduren med associerede udvalg finder anvendelse på alle stadier af den pågældende procedure. Rettigheder forbundet med status som »kompetent udvalg« udøves af det korresponderende udvalg. I udøvelsen af disse rettigheder skal det korresponderende udvalg respektere det associerede udvalgs prærogativer, særlig forpligtelsen til loyalt samarbejde vedrørende tidsplanen og det associerede udvalgs ret til at bestemme, hvilke ændringsforslag inden for dets enekompetence, der skal forelægges Parlamentet.

2. Proceduren i nærværende artikel finder ikke anvendelse i forbindelse med henstillinger, der vedtages af det kompetente udvalg i henhold til artikel 105.

Artikel 58

Fælles udvalgsprocedure

1. Formandskonferencen kan, når et kompetencespørgsmål er blevet henvist til den i medfør af artikel 211 bestemme, at proceduren med fælles udvalgsmøder og en fælles afstemning skal anvendes, såfremt: — sagen i henhold til bilag VI på udelelig måde henhører under flere udvalgs sagsområder, og — den finder, at spørgsmålet er af væsentlig betydning.

2. I så fald udarbejder de respektive ordførere et enkelt udkast til betænkning, som behandles af og sættes under afstemning i de involverede udvalg på fælles møder, der afholdes under fælles forsæde af udvalgsformændene. På alle stadier i proceduren kan de rettigheder, der er tilknyttet status som korresponderende udvalg, udelukkende gøres gældende af de berørte udvalg i fællesskab. De involverede udvalg kan nedsætte arbejdsgrupper til forberedelse af møderne og afstemningerne.

3. Ved andenbehandlingen under den almindelige lovgivningsprocedure behandles Rådets holdning på et fælles møde mellem de involverede udvalg, som i tilfælde af, at formændene for disse udvalg ikke er enige, finder sted om onsdagen i den første uge, som er afsat til mødet mellem de parlamentariske organer, efter at Rådets holdning er meddelt Parlamentet. Er der ikke opnået enighed om at indkalde til et senere møde, indkalder Formandskonferencens formand til dette møde. Indstillingen ved andenbehandling vedtages på et fælles møde på grundlag af et fælles udkast udarbejdet af de respektive ordførere fra de involverede udvalg eller, hvis der ikke foreligger noget fælles udkast, på grundlag af ændringsforslagene forelagt i de involverede udvalg. Ved tredjebehandlingen under den almindelige lovgivningsprocedure er formændene og ordførerne for de involverede udvalg automatisk medlemmer af delegationen til Forligsudvalget.

KAPITEL 3

Almindelig lovgivningsprocedure

AFDELING 1 — FØRSTEBEHANDLING

Artikel 59

Afstemning i Parlamentet — førstebehandling

1. Parlamentet kan godkende, ændre eller forkaste udkastet til lovgivningsmæssig retsakt.

2. Parlamentet stemmer først om et eventuelt forslag om omgående forkastelse af udkastet til lovgivningsmæssig retsakt, der er indgivet skriftligt af det kompetente udvalg, en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel. Vedtages det pågældende forslag om forkastelse, anmoder formanden den institution, som udkastet stammer fra, om at tage udkastet til lovgivningsmæssig retsakt tilbage. Tager institutionen udkastet til lovgivningsmæssig retsakt tilbage, erklærer formanden proceduren for afsluttet. Tager institutionen ikke udkastet til lovgivningsmæssig retsakt tilbage, meddeler formanden, at Parlamentets førstebehandling er afsluttet, medmindre Parlamentet efter forslag fra formanden eller ordføreren for det kompetente udvalg eller en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, vedtager at henvise sagen til fornyet behandling i det kompetente udvalg. Vedtages det pågældende forslag om forkastelse ikke, følger Parlamentet proceduren i stk. 3, 4 og 5.

3. En foreløbig aftale, der forelægges af det kompetente udvalg, jf. artikel 69f, stk. 4, har forrang ved afstemningen, og der træffes afgørelse ved en enkelt afstemning, medmindre Parlamentet efter anmodning fra en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, vedtager i stedet at fortsætte med afstemningen om ændringsforslag i overensstemmelse med stk. 4. I så tilfælde træffer Parlamentet også beslutning om, hvorvidt afstemningen om ændringsforslagene skal finde sted omgående. Er dette ikke tilfældet, fastsætter Parlamentet en ny frist for ændringsforslag, og afstemningen finder sted på et senere møde. Vedtages den foreløbige aftale ved denne enkelte afstemning, meddeler formanden, at Parlamentets førstebehandling er afsluttet. Opnår den foreløbige aftale ikke et flertal af de afgivne stemmer ved denne enkelte afstemning, fastsætter formanden en ny frist for ændringsforslag til udkastet til lovgivningsmæssig retsakt. Disse ændringsforslag sættes under afstemning på et senere møde, således at Parlamentet kan afslutte førstebehandlingen.

4. Undtagen i de tilfælde, hvor et forslag om forkastelse er blevet vedtaget i overensstemmelse med stk. 2, eller en foreløbig aftale er blevet vedtaget i overensstemmelse med stk. 3, sættes ændringsforslag til udkastet til lovgivningsmæssig retsakt herefter under afstemning, herunder i givet fald enkelte dele af den foreløbige aftale, når der er indgivet anmodninger om delt eller særskilt afstemning eller konkurrerende ændringsforslag. Inden Parlamentet stemmer om ændringsforslagene kan formanden anmode Kommissionen om at tilkendegive sin holdning og opfordre Rådet til at udtale sig. Efter det har stemt om disse ændringsforslag, stemmer Parlamentet om hele det eventuelt ændrede udkast til lovgivningsmæssig retsakt. Vedtages hele det eventuelt ændrede udkast til lovgivningsmæssig retsakt, meddeler formanden, at førstebehandlingen er afsluttet, medmindre Parlamentet efter forslag fra formanden eller ordføreren for det kompetente udvalg eller en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, vedtager at henvise sagen til fornyet behandling i det kompetente udvalg med henblik på interinstitutionelle forhandlinger i overensstemmelse med artikel 60 og 74. Opnår hele det eventuelt ændrede udkast til lovgivningsmæssig retsakt ikke et flertal af de afgivne stemmer, meddeler formanden, at førstebehandlingen er afsluttet, medmindre Parlamentet efter forslag fra formanden eller ordføreren for det kompetente udvalg eller en politisk gruppe eller et antal medlemmer, der mindst når op på den lave tærskel, vedtager at henvise sagen til fornyet behandling i det kompetente udvalg.

5. Efter afstemningerne, jf. stk. 2, 3 og 4, og de efterfølgende afstemninger om ændringsforslag til udkastet til lovgivningsmæssig beslutning vedrørende eventuelle proceduremæssige punkter, betragtes den lovgivningsmæssige beslutning som vedtaget. Om nødvendigt tilpasses den lovgivningsmæssige beslutning, jf. artikel 203, stk. 2, til resultatet af de afstemninger, der har fundet sted, jf. stk. 2, 3 og 4. Formanden fremsender den lovgivningsmæssige beslutning og Parlamentets holdning til Rådet og Kommissionen samt, når udkastet til lovgivningsmæssig retsakt stammer derfra, til gruppen af medlemsstater, Domstolen eller Den Europæiske Centralbank.

Artikel 60

Henvisning ti