RAADETS BESLUTNING af 23. november 1994 om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling samt demonstration inden for havforskning og -teknologi (1994-1998) (94/804/EF)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Europa-Parlamentet og Raadet har ved afgoerelse nr. 1110/94/EF (4) vedtaget et fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (i det foelgende benaevnt FTU) for perioden 1994-1998, som bl. a. fastsaetter, hvilke aktioner der skal gennemfoeres inden for havforskning og -teknologi; naervaerende beslutning tager hensyn til begrundelsen i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, ivaerksaettes rammeprogrammet ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af aktionerne omfattet af rammeprogrammet; i hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

det beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, er 228 mio. ECU; bevillingerne for hvert enkelt regnskabsaar fastlaegges af budgetmyndigheden med forbehold af, at der er midler til raadighed inden for de finansielle overslag, og at betingelserne i artikel 3, stk. 1, i afgoerelse nr. 1110/94/EF er opfyldt;

de marine ressourcer er af oekonomiske betydning for Europa;

det er noedvendigt at fremme kendskabet til havmiljoeet og dets vekselvirkning med andre dele af biosfaeren for at kunne forstaa de grundlaeggende processer, der styrer de globale forandringer og klimaet, og for at styrke den europaeiske industris teknologiske grundlag inden for udforskning, overvaagning og baeredygtig udnyttelse af oceanerne;

dette program kan bidrage betydeligt til at fremme vaeksten, oege konkurrenceevnen og fremme beskaeftigelsen i Faellesskabet, som beskrevet i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse;

indholdet af fjerde rammeprogram for Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet; i dette saerprogram fastlaegges indholdet af de aktioner, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for havforskning og -teknologi;

i henhold til afgoerelse nr. 1110/94/EF er en aktion fra Faellesskabets side blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til den teknisk-videnskabelige kvalitet; dette program skal bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

Faellesskabet boer kun stoette FTU-aktioner af hoej kvalitet;

det er vigtigt at udnytte kapitaludstyret effektivt;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres (herunder FFC's) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i bestemmelserne i traktatens artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

der boer fastsaettes foranstaltninger, som fremmer smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i dette program navnlig ved teknologistimulerende foranstaltninger;

Kommissionens indsats for at forenkle og fremskynde gennemfoerelses- og udvaelgelsesprocedurerne og goere dem mere gennemskuelige maa fortsaette med henblik paa at fremme ivaerksaettelsen af programmet og goere det lettere for virksomheder, isaer smaa og mellemstore virksomheder, forskningscentre og universiteter at komme til at deltage i en FTU-aktion paa faellesskabsplan;

dette program bidrager til at styrke synergien mellem de FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for havforskning og -teknologi af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktioner;

i forbindelse med gennemfoerelsen af dette program kan det vise sig hensigtsmaessigt at samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer;

dette program boer ogsaa omfatte formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, herunder navnlig virksomheder, der ligger i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse inden for dette program i det omfang, det er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse af programmet;

der boer foretages en analyse af de eventuelle sociooekonomiske konsekvenser og teknologiske risici i forbindelse med programmet;

der boer foretages en loebende og systematisk kontrol med de fremskridt, der goeres inden for programmet for om noedvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og teknologiske udvikling paa omraadet; der boer ogsaa foretages en uafhaengig evaluering af programmets fremskridt, saaledes at det noedvendige baggrundsmateriale kan staa til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for det femte rammeprogram; endelig boer der ved programmets afslutning foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte aktioner omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Det i bilag I beskrevne saerprogram for forskning og teknologisk udvikling samt demonstration inden for havforskning og -teknologi vedtages for perioden fra (datoen for vedtagelsen af denne beslutning) til den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til gennemfoerelsen, beloeber sig til 228 mio. ECU, herunder hoejst 6,9 % til Kommissionens personale- og driftsudgifter.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Budgetmyndigheden fastsaetter bevillinger, der skal afsaettes i hvert regnskabsaar under hensyntagen til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, samt i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF og under hensyntagen til principperne for forsvarlig forvaltning, der er omhandlet i artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 3

1. De generelle regler for Faellesskabets finansielle bidrag er omhandlet i bilag IV til afgoerelse nr. 1110/94/EF.

2. Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidlingen af forskningsresultater er fastsat i de foranstaltninger, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

3. De naermere bestemmelser for gennemfoerelsen af programmet ud over dem, der er naevnt i stk. 1 og 2, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. Kommissionen undersoeger bl. a. for at sikre en rentabel gennemfoerelse af programmet, loebende og systematisk og med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I, og som praeciseret i arbejdsprogrammet. Den undersoeger navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter udviklingen. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne overvaagningsproces.

2. For at bidrage til den samlede evaluering af Faellesskabets indsats, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelse nr. 1110/94/EF, og under overholdelse af tidsplanen i det paagaeldende stykke, lader Kommissionen uafhaengige eksperter gennemfoere en ekstern vurdering af den indsats, der er gjort inden for de omraader, der er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for vurderingen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en endelig evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til afgoerelse nr. 1110/94/EF og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I og med den vejledende fordeling af de finansielle midler i bilag II; arbejdsprogrammet ajourfoeres om noedvendigt. Programmet indeholder noeje angivelser vedroerende:

- de videnskabelige og teknologiske maal samt forskningsopgaverne

- tidsplanen for gennemfoerelsen, herunder tidspunkterne for indkaldelse af projektforslag

- de paaregnede finansielle og forvaltningsmaessige foranstaltninger, herunder saerlige regler for gennemfoerelse af foranstaltninger til stimulering af smaa og mellemstore virksomheders brug af teknologi, samt andre foranstaltninger, herunder forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger

- foranstaltninger med henblik paa koordinering med andre FTU-aktioner paa dette omraade, isaer inden for rammerne af andre saerprogrammer, og i givet fald med henblik paa at sikre en bedre vekselvirkning med aktiviteter, der gennemfoeres inden for andre programmer som f. eks. EUREKA og COST

- foranstaltninger til formidling, beskyttelse og udnyttelse af resultaterne af FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for programmet.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemfoerelse.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

3. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

4. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

5. Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

6. Har Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2 til 6, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- indholdet af indkaldelsen af projektforslag

- vurderingen af FTU-aktioner, som oenskes finansieret af Faellesskabet, og det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til hver af disse aktioner, saafremt dette beloeb er paa 0,35 mio. ECU eller derover

- justering af den vejledende fordeling af midlerne som angivet i bilag II

- specifikke regler for Faellesskabets finansielle deltagelse i de forskellige planlagte aktiviteter

- foranstaltninger og naermere krav til evalueringen af programmet

- enhver afvigelse fra reglerne i bilag III

- deltagelse i projekter af juridiske personer fra tredjelande og internationale organisationer.

2. Naar Faellesskabets bidrag paa mindre end 0,35 mio. ECU (jf. stk. 1, tredje led), underretter Kommissionen udvalget om projekterne og resultatet af evalueringen af dem.

3. Kommissionen underretter regelmaessigt udvalget om udviklingen i gennemfoerelsen af programmet i sin helhed.

Artikel 8

Juridiske personer fra tredjelande kan deltage i enkelte projekter under dette program uden oekonomisk stoette fra Faellesskabet, naar deltagelsen bidrager effektivt til programmets gennemfoerelse under hensyntagen til princippet om gensidig fordel.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 23. november 1994.

Paa Raadets vegne

J. BORCHERT

Formand

(1) EFT nr. C 228 af 17. 8. 1994 og EFT nr. C 262 af 20. 9. 1994, s. 16.(2) EFT nr. C 205 af 25. 7. 1994.(3) Udtalelsen afgivet den 19. september 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).(4) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.

BILAG I

VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL OG INDHOLD Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og teknologiske maal.

Afsnit 3.C i bilag III, foerste aktion i fjerde rammeprogram udgoer en integrerende del af dette program.

Indledning

MAST III-programmet er en forlaengelse, uddybning og omlaegning af de aktioner, der blev gennemfoert under de to foerste MAST-programmer: pilotfasen 1989-1992 og MAST II-programmet 1991-1994. I den aktuelle periode indgaar det som led i en mere langsigtet strategi, som skal saette Europa i stand til at yde sit fulde bidrag til kendskabet til og forvaltingen af havene. Gennemfoerelsen af programmet vil ogsaa bidrage til, at europaeiske videnskabsmaend kan bevare den foerende position, de maatte have opnaaet, eller forbedre deres position i det internationale videnskabelige arbejde.

Programmet omfatter fire indsatsomraader:

1) havforskning: selv om dette omraade generelt set omfatter alle have omkring Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsormaade (EOES), vil meget af forsikningen tage form af en tvaerfaglig behandling af problemer, som er saeregne for de enkelte regionalhave og bestemte ekstreme havmiljoeer

2) strategisk havforskning, med saerlig vaegt paa kystomraaderne samt sociooekonomiske virkninger og risici

3) havteknologi og

4) stoetteinitiativer.

PROGRAMMETS MAAL Det overordnede maal er at fremme den videnskabelige viden og den teknologiske udvikling, der er noedvendig for at forstaa, hvordan havsystemer fungerer i det enkelte bassin, for at forberede en baeredygtig udnyttelse af oceanerne, der er forenelig med bevaring af havmiljoeets kvalitet, og at fastslaa havsystemernes rolle i de globale aendringer.

Med dette program gennemfoeres en raekke bestemmelser i Kommissionens arbejdsdokument (KOM(93) 459) og hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse (KOM(93) 700).

1. Programmet behandler navnlig en raekke prioriterede problemer, som paavirker Europa, saasom globale aendringer og beskyttelse af kystomraader. En snaever tilknytning til de tilsvarende aktiviteter under programmet for klima og miljoe og FFC-programmerne skal sikre den fornoedne synergi, idet der laegges vaegt paa vekselvirkningerne mellem biosfaerens hovedbestanddele (luft, land og hav). Der vil isaer blive tilstraebt synergi mellem programmet om miljoe og klima og MAST III i undersoegelsen af processerne vedroerende kystmiljoeet. Naar det er hensigtsmaessigt, kan der fastsaettes faelles maal, der knytter jordmiljoefaktorer og havprocesser sammen i de to programmer.

2. I programmets afsnit om havteknologi indtager forskning rettet mod generiske teknologier en vigtig plads, og der tages hensyn til den gradvise fremkomst af nye behov, navnlig inden for observation og overvaagning af verdenshavene og kystfarvandene, med det formaal at fremme vaeksten i Europa. Der oenskes oeget synergi med EUREKA, herunder navnlig med paraplyprojektet EUROMAR.

3. Programmet vil gennem sine samordningsforanstaltninger og stoetteinitiativer bidrage til at skaerpe det europaeiske forskersamfunds profil og samhoerighed, at fremme integrationen af nationale aktiviteter i de aktioner, der gennemfoeres paa unionsplan, og at fremme samordnet forvaltning af de infrastrukturer, som forskningen har behov for.

De planlagte forskningsforanstaltninger inden for globale aendringer kan gennemfoeres inden for rammerne af European Network for Research in Global Change (ENRICH-nettet) med det formaal at koncentrere Faellesskabets forskningsindsats og at goere den mere synlig i den verdensomspaendende forskning paa dette omraade. Disse foranstaltninger laegges saaledes til rette, at forskningsindsatsen bidrager til gennemfoerelsen af maalene for IGBP (1), WCRP (2) og HDP (3) og visse aspekter ved udviklingen af GOOS (4). Der skal endvidere indledes et passende samarbejde med andre internationale organisationer som IOC (5), ICES (6) og ICSEM (7).

Programmet gennemfoeres i fornoedent omfang noeje samordnet med de oevrige aktioner under rammeprogrammet: de programmer og aktioner, der er naevnt ovenfor i punkt 1, men ogsaa programmerne for landbrug og fiskeri, bioteknologi, ikke-nuklear energi, maaling og proevning, industri- og materialeteknologi, telematik, transport og maalrettet sociooekonomisk forskning.

VIDENSKABELIGT OG TEKNISK INDHOLD Forskningsomraade A: Havforskning

Maal

At undersoege de grundlaeggende processer, der er afgoerende for dynamikken i de marine systemer i have, oceaner og flodmundinger i Europa, for at opnaa bedre forstaaelse af havmiljoeet og for bedre at kunne foretage modelberegning af processerne og forudsige aendringer.

1. Forskning i havsystemerne

Maal

Observationer og forsoeg, der goer det muligt at foretage modelberegning af den fysiske, kemiske biologiske og geologiske processer samt deres vekselvirkninger i det enkelte bassin og i mindre maalestok, med saerlig vaegt paa videnskabelige problemer, som goer sig gaeldende paa europaeisk plan.

Forskningsopgaver

a) Cirkulation og udveksling af vandmasser: vandmassernes opstaaen og udskifting, ogsaa under overfladen, over kontinentalsoklen og i de dybe bassiner i den oestlige del af Nordatlanten, i dets randhave mod nord og i Middelhavet; aendringer i disse vandmassers fysiske, geokemiske og biologiske egenskaber under deres bevaegelser og blanding.

b) Praktiske og teoretiske integrerede undersoegelser af oekosystemet for at kunne foretage modelberegning af og definere pelagiske og bentiske oekosystemers modstandsdygtighed i randhavene og havbassinerne: deres levende samfunds struktur og funktioner; energi- og stofkredsloeb gennem forskellige foedekaeder; processer, der styrer biodiversiteten, herunder indvirkningen paa biotiske og abiotiske faktorer, og biodiversitetens rolle i biogeokemiske stroemme samt karakterisering af havorganismer, der kan procedure bioaktive stoffer.

c) Biogeokemiske og fysiske processer, herunder boelgers og stroemmes betydning, og stroemme paa tvaers af graensefladen mellem luft og havvand: forbindelse mellem processer i vandet og i luften, bestemmelse af stoerrelsen paa stroemmene af energi, organiske stoffer, uorganiske naeringssalte, gasser og metaller, som udveksles mellem luften og havvandet.

d) Stroemmene af varme og af organiske og mineralske stoffer paa tvaers af graensefladen mellem vand og sedimenter: deres indflydelse paa havenes dynamik, energibalancen, sedimenternes diagenese og de bentiske og pelagiske oekosystemer.

e) Sedimentationsprocesser i dybhavet, paa kontinentalskraaningen og paa soklens rand: transport og deponering over forskellige tidsskalaer samt kemiske, biologiske og hydrodynamiske processers rolle.

f) Emner vedroerende havets biodiversitet (genetik, population, arter og levested) som grundlag for forstaaelse af oekosystemets struktur, dynamik og modstandsdygtighed i forbindelse med baeredygtig udnyttelse, biologisk bevaring og retablering af marine levesteder.

2. Ekstreme havmiljoeer

Maal

At forstaa, hvorledes oekosystemer i ekstreme havmiljoeer fungerer, og at finde ud af, hvilken rolle de spiller i det globale miljoe, ved at undersoege de (fysiske, kemiske, biologiske og geologiske) processer, der er karakteristiske for disse miljoeer.

Forskningsopgaver

a) De store havdybder i Nordatlanten og i Middelhavet:

tvaerfaglige undersoegelser af den nederste del af vandsoejlen, af graensefladen mellem vand og havbund og af det, der ligger under denne graenseflade: kvantificering og langsigtede undersoegelser af de rumlige og tidsmaessige udsving i processer og biologiske, kemiske og biogeokemiske stroemme (inklusive hydrotermale forhold); geologiske, geofysiske og biogeografiske processer ved aktive pladegraenser.

b) De isdaekkede have paa den nordlige halvkugle:

havisens fysiske dynamik, herunder vekselvirkning ved menneskeskabte strukturer; dybvandsdannelse; cirkulation i stor maalestok, hvirvelstroemme og processer paa den arktiske kontinentplade; biologisk dynamik i systemer, som omfatter havis, deres rolle i de arktiske foedekaeder, havorganismers livskredsloebsstrategier i de arktiske have; energi- og masseudveksling mellem havis og saavel vandsoejlen som atmosfaeren; biogeokemiske processer i vertikal overfoersel, virkningerne fra variationer i landisens udstraekning paa bentiske samfund; sedimentation i isdaekkede omraader, geologisk registrering af variationer over lange tidsrum i den isdaekkede overflade.

c) Tilbageslags- og opskylningszonen paa europaeiske kyster:

undersoegelse af sublittoral- og littoraloekosystemers, herunder saerlige regionale levesteders, forbindelser med dominerende fysiske faktorer; organismernes morfologiske, fysiologiske og ontogenetiske tilpasninger; vekselvirkninger mellem biologiske faktorer og fysiske/kemiske/sedimentologiske faktorer, som har indflydelse paa dannelsen, stabiliseringen og aendringerne af den naere kystlinje.

3. Forskning vedroerende regionalhavene

Maal

Gennemfoerelse, i stor maalestok og med et faelles maal, af tvaerfaglige undersoegelser af forskellige processer for at forstaa, hvorledes de europaeiske indhave eller saerlige zoner i det nordoestlige Atlanterhav fungerer. Hvis der er behov for stoerre videnskabelig indsigt, kan andre regionalhave end de naevnte undersoeges.

Forskningsopgaver

a) Middelhavet:

Forskning i de fysiske, sedimentologiske, geokemiske og biologiske processer, der bestemmer middelhavsoekosystemets udvikling; udvekslinger mellem kontinentalskraenten og det aabne hav samt gennem passager og straeder; bidrag fra forskellige kilder (luften, floder, opvaeldninger) til organiske og mineralske stoffer, transport i vandsoejlen, sedimentologiske registreringer; aendring af den biogeokemiske balance ved menneskeskabte paavirkninger; det fysisk-kemiske miljoes indflydelse paa biologiske og mikrobiologiske processer.

b) OEstersoeen:

Kvantificering af nutidens stof- og energistroemme, bl. a. udveksling med Nordsoeen, med henblik paa bedre forstaaelse af globale aendringers indvirkning paa OEstersoeen; evaluering af indikatorer for tidligere og nutidige, naturlige og menneskeskabte aendringer i OEstersoeens oekosystem, for at udvikle passende modeller for at forklare biotiske og abiotiske processer, der styrer systemet. Maalene boer vaere at opnaa en balanceret og baeredygtig udnyttelse af det samlede system; indfoerelse af generelle strategier og vaerktoejer til integreret (videnskabelig, teknisk og sociooekonomisk) forvaltning af kystomraaderne. Denne forskning gennemfoeres i naert samarbejde med programmet for miljoe og klima.

c) Regionen De Kanariske OEer og Azorerne samt Alboran-havet:

Analyse og simulering af udvekslinger mellem Nordatlanten og Middelhavet, og mellem kyst- og oceanfarvande gennem stroemmen ved den oestlige graense, af energi, vand, partikelformige og oploeste stoffer samt organismer; forskningen vedroerende Gibraltar-straedet og de tilgraensende have koncentreres om analyse og simulering af energi-, vand- og partikelstroemme, samt deres klimatiske, geokemiske og biologiske virkninger.

d) Det nordoestlige Atlanterhavs kontinentalskraent:

Bestemmelse af de vigtigste processer, der er afgoerende for vand- og partikelstroemme paa kontinentsoklen i forskellige geomorfologiske konfigurationer; undersoegelse af vandmasser, stroemme, produktivitet, biogas, sedimentation og transport af sedimenter; bestemmelse af processernes reaktion paa globale klimaaendringer og stigende havniveau og vice versa.

Forskningsomraade B: Strategisk havforskning

Maal

At undersoege systemernes dynamik med henblik paa at anvende resultaterne paa forvaltningen af havmiljoeet som ressource betragtet og som levested for mennesker; at undersoege dynamikken i udnyttede havsystemer, som der findes en omfattende videnskabelig grundviden om (f. eks. Nordsoeen), for at europaeiske kystnationer kan forvalte disse systemer i faellesskab; at udvikle overvaagning af hoej kvalitet af Nordsoeen efter henstillingerne fra North Sea Task Force. Sociooekonomiske faktorers indvirkning paa havmiljoeet skal undersoeges i samordning med programmet for miljoe og klima.

1. Forskning vedroerende kystvandene og kontinentalsoklen

Maal

At forstaa de komplekse vekselvirkninger mellem fysiske, geologiske, biologiske og kemiske processer og menneskeskabte paavirkninger i havene over kontinentalsoklen og i kystmiljoeet; gennem stoerre videnskabelig viden at oege mulighederne for at forudsige udviklingen i kystomraaderne paa mellemlang og lang sigt, saa der bliver mulighed for en baeredygtig beskyttelse og udnyttelse af kontinentalsoklen og af kystmiljoeet.

Forskningsopgaver

a) Kysternes fysiske processer og morfodynamik:

Processerne og deres vekselvirkninger paa kontinentalsoklen og i kystomraaderne, herunder navnlig i forbindelse med transport af sedimenter (af stoerre eller mindre sammenhaengskraft) samt morfodynamik. Dynamikken i flodmundinger, tidevandszoner og marskomraader som kystbeskyttede miljoeer: Udvikling af robuste, integrerede modeller, der understoettes og underbygges af observationer paa stedet og databaser til forudsigelse af virkningerne af begivenheder paa mellemlang og lang sigt og ekstreme begivenheder; udformning af forsoeg i stor maalestok til stoette for validering og justering af modeller og risikovurdering.

b) Struktur og dynamik i kontinentalsoklens og kystvandenes oekosystemer:

Vekselvirkninger mellem kontinentalsoklen og kystzonens forskellige omraader (den neritiske (kystnaere) zone, flodmundinger, tidevandszoner, laguner og marskomraader); den relative betydning, som autoktone og alloktone stofkilder har i forskellige kystnaere oekosystemer; organiske stoffers oprindelse, omdannelse og skaebne i kystvandene; den rolle, som kysternes biogeokemiske kredsloeb spiller for globale aendringer; integreret procesmodelberegning og validering af forsoeg, som vil kunne tilvejebringe nyttige redskaber for forvaltningen af kontinentalsoklens ressourcer (forskningen vil blive samordnet med aktiviteterne under programmet for miljoe og klima, og med globale initiativer).

c) Metoder til overvaagning af, prognoser for og forvaltning af kontinentalsoklen og kystomraaderne med saerlig vaegt paa mellemstatslige organers krav:

Metoder, som goer det muligt at indfoere systemer til forudsigelse og overvaagning af havvandets fysiske og andre egenskaber; metoder til integrering af delsystemer, evaluering af informationsstroemme og evaluering af de foreliggende forvaltningsmuligheder, herunder risikovurdering.

2. Kystteknik

Maal

At tilvejebringe det teknisk-videnskabelige grundlag for nye former for kystvaern og hermed forberede udarbejdelsen af regler for kystvaern.

Forskningsopgaver

a) Udformning af kunstige kystvaern og vedligeholdelse af naturlige vaern:

Hydrodynamiske processer, som paavirker kystanlaeggenes dynamiske adfaerd og deres stabilitet, herunder navnlig de tredimensionelle virkninger. Numeriske modeller af kunstige og naturlige anlaeg. Morfologiske virkninger.

b) Videreudvikling af nye telemaalingsteknikker og oeget anvendelse af satellitbilleder til maaling, overvaagning og analyse af kystprocesser; feltstudier med henblik paa justering af fysiske og numeriske modeller under hensyn til de mange aspekter af doenninger (forskningen paa dette omraade skal samordnes med programmet for miljoe og klima).

Forskningsomraade C: Havteknologi

Maal

At fremme forskningen i generiske teknologier (herunder stoettemetoder og systemudvikling) og i avancerede systemer (platforme og instrumenter) for at opnaa bedre eller nye midler til observation, overvaagning og forvaltning af havmiljoeet, samt til udnyttelse af ressourcerne. Der skal laegges saerlig vaegt paa at fremme den europaeiske industris konkurrenceevne.

1. Generiske teknologier

Maal

At stille fremtidens generiske teknologier til raadighed for forskerkredse og andre brugere af havmiljoeet ved at skabe nye teknologier, ved at forbedre de eksisterende teknologier, (f. eks. inden for undervandsakustik, hydrodynamik, modstandsdygtige materialer og robotteknik) eller ved at tilpasse teknologier, der anvendes inden for andre sektorer, til havmiljoeet.

Forskningsopgaver

a) Ikke-destruktive teknologier:

Forskning i ikke-destruktive teknologier til oceanografiske observationer (biologiske samfund, oceanernes tredimensionale struktur), herunder modelberegning og analyse af lydsignaler.

b) Kommunikation og orientering under havoverfladen:

Videreudvikling af meget noejagtige systemer til positionering, navigation og kommunikation til brug ved forskning, overvaagning og rekognoscering i stor maalestok (bl. a. brug af satellitsystemer). Arbejdet begraenses til systemer, hvor den vandrette raekkevidde er meget stoerre end havdybden.

c) Undervandsvisionssystemer:

Videreudvikling af avancerede billedsystemer (optik, akustik og tomografi) til kemisk, biologisk, geologisk, geofysisk og arkaeologisk forskning og til inspektion af havanlaeg, herunder hindring af begroning.

d) Udnyttelse af andre biologiske havressourcer end fiskeri- og akvakulturressourcer:

Udvikling af metoder til identifikation og dyrkning af havorganismer, som kan producere bioaktive stoffer; ekstraktion, rensning, strukturmaessig karakterisering og analyse af bioaktive bestanddele; vurdering af mulighederne for at bruge disse stoffer inden for oekologisk grundforskning, forurening, kemisk fremstilling, overvaagning af biologiske processer, havteknik, levnedsmiddelteknologi og medicinsk forskning.

e) Undervandsgeoteknik:

Forbedring af den geotekniske viden om jordbund, skraaningers stabilitet, nedgravning af roerledninger, forankring af flydende strukturer og fundering af strukturer med varierende belastning, under hensyn til risikovurderingsaspektet.

2. Avancerede systemer

Maal

At udforme og faerdigudvikle avancerede systemer og delsystemer til maaling af oceanografiske (bl. a. geokemiske) parametre og af havbundens karakteristika (geofysiske og geologiske), til proeveudtagning og til indfoerelse af egnede teknologier til stoette for udforskning, overvaagning og udnyttelse af havomraadet. Anvendelse af disse avancerede systemer skal goere det muligt at foelge og foretage modelberegninger af havmiljoeets forandringer gennem de forskellige aarstider og over lange tidsrum, baade paa regionalt og globalt plan.

Forskningsopgaver

a) Ubemandede platforme og autonome systemer:

Udvikling af anordninger og delsystemer til anvendelse paa almindelige skibe, der er udrustet med visse former for videnskabeligt udstyr, og paa ubemandede platforme saasom fjernstyrede undervandsfartoejer og autonome koeretoejer, bentiske maalemoduler, bentiske laboratorier og boejer; dette punkt i programmet omfatter forskning i avancerede materialer, energikilder, fremdriftssystemer, systemer til ladning og losning om bord paa havforskningsfartoejer og inspektion af anlaeg med fjernstyrede undervandsfartoejer.

b) Oceanografiske maale- proevetagningsudstyr:

Udvikling af intelligente, styrede og reaktive sonder, maaleinstrumenter og proevetagningsvaerktoejer, bl. a. til geoteknisk og geofysisk udforskning af havaflejringer. Der tages hensyn til behovene for instrumenter til det eventuelt kommende GOOS (Global Ocean Observing System) og til andre store internationale programmer samt til behovene for stoette til udforskning eller udnyttelse af dybhavet. Der laegges endvidere saerlig vaegt paa tilpasning til havmiljoeet af sonder, som anvendes inden for andre omraader.

c) Biosensorer:

Udvikling af undervandsbiosensorer til overvaagning af forurening, kemisk fremstilling og biologiske processer.

Forskningsomraade D: Stoetteinitiativer

Maal

Bedre samordning, samarbejde og udveksling af informationer mellem europaeiske forskere; stoette til nationale og internationale programmers vellykkede gennemfoerelse gennem rationel udnyttelse af forskningsinfrastrukturer samt overfoersel af ekspertise og viden.

Emner

1. Avanceret uddannelse (stipendier, kurser).

2. Normer for uddannelse og arbejde inden for visse saerlige havforskningsomraader: dykkerkurser for forskere, teknikerkurser.

3. Samordning af modelberegning, fremme af faelles strukturer, kompatibilitet og standardisering, behandling og forvaltning af oceanografiske data, udveksling og kvalitetskontrol af oceanografiske data til forskningen og visse operationelle applikationer: lancering af europaeiske initiativer inden for modelberegning af havsystemer, til informations- og dataudveksling, om kvalitetskontrol. Stoette til specialiserede centre, nationale organer og virksomheder (navnlig smaa og mellemstore virksomheder), saa de kan deltage paa en samordnet maade.

4. Samordnet anvendelse af kapitaludstyr, bl. a. forskningsskibe, og stort informatikudstyr paa regionalt og europaeisk plan.

5. Udformning af systemer og bestanddele til tungt forsoegs- og driftsmateriel.

6. Kalibreringsteknikker og normer gaeldende for marine instrumenter og for observationsmetoder.

(1) International Geosphere-Biosphere Programme.(2) World Climate Research Programme.(3) Human Dimensions of Global Environmental Change Programme.(4) Global Ocean Observing System.(5) UNESCO's Mellemstatslige Oceanografiske Kommission.(6) Det Internationale Havundersoegelsesraad.(7) International Commission for the Scientific Exploration of the Mediterranean.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKOENNES NOEDVENDIGE

"" ID="1">Omraade A

Havforskning> ID="2">91"> ID="1">Omraade B

Strategisk havforskning> ID="2">51"> ID="1">Omraade C

Havteknologi> ID="2">69"> ID="1">Omraade D

Stoetteinitiativer> ID="2">17"> ID="1">I alt> ID="2">228 (1) (1)""Denne fordeling udelukker ikke, at et projekt kan vedroere flere omraader.

>

(1) Heraf

- hoejst 3,3 % til personaleudgifter og 3,6 % til administrationsudgifter

- 2 % til uddannelse

- 2 mio. ECU til formidling og udnyttelse af resultater.(1) Faellesskabsfinansiering af driftsudgifterne til forskningsskibe og tilhoerende udrustning bliver paa ca. 5 % af det samlede budget.

BILAG III

SAERLIGE REGLER FOR PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE Programmet gennemfoeres ved en indirekte aktion, hvorved Faellesskabet yder et finansielt bidrag til FTU-aktiviteter, som gennemfoeres af tredjemand eller af FFC's institutter i samarbejde med tredjemand.

1. Foranstaltninger med omkostningsdeling af foelgende typer:

a) FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter, herunder grundforskning af relevans for industrien, naar dette er hensigtsmaessigt.

Faellesskabsfinansieringen overstiger normalt ikke 50 % af projektudgifterne, og bidraget mindskes gradvis, jo mere markedsorienteret projektet er. De universiteter og andre institutioner, der ikke har omkostningsregnskab, faar godtgjort ekstraudgifterne 100 %.

b) Teknologistimulerende foranstaltninger, som skal tilskynde til og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i FTU-aktionerne

a) ved hjaelp af praemier til gennemfoerelse af forundersoegelsesfasen i en FTU-aktion, herunder soegen efter partnere, i en periode paa op til tolv maaneder. Praemien ydes efter udvaelgelse af et udkast, der normalt skal indgives af mindst to uafhaengige smaa eller mellemstore virksomheder fra to forskellige medlemsstater. Praemien daekker op til 75 % af udgifterne til forundersoegelsesfasen, dog hoejst 45 000 ECU eller 22 500 ECU, hvis der undtagelsesvis kun er en lille eller mellemstor virksomhed, der soeger

b) ved hjaelp af stoette til faelles forskningsprojekter, hvor smaa og mellemstore virksomheder, der har samme tekniske problemer, men ikke selv har tilstraekkelige forskningsfaciliteter, engagerer andre juridiske personer til at udfoere FTU for sig. Faellesskabsfinansieringen af faelles forskningsprojekter mellem uafhaengige smaa og mellemstore virksomheder fra mindst to forskellige medlemsstater vil normalt daekke 50 % af forskningsudgifterne.

Efter den foerste indkaldelse af forslag kan der i begge tilfaelde indgives forslag naar som helst i loebet af den periode, der er omfattet af det arbejdsprogram, der er ved at blive gennemfoert.

Disse aktiviteter suppleres med saerlige forberedelses, ledsage- og stoetteforanstaltninger.

2. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger, saasom

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af fremtidige foranstaltninger

- stoette til informationsudveksling, konferencer, seminarer, workshopper og andre videnskabelige eller tekniske sammenkomster, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser

- videnskabelige publikationer og arbejde for formidling, fremme og udnyttelse af resultater, samordnet med de aktiviteter, der gennemfoeres under tredje foranstaltning; der vil fra starten og i hele FTU-projekternes forloeb blive taget hensyn til faktorer, der kan tilskynde til brug af resultaterne, og projektpartnerne skal fungere som netvaerk for formidling og udnyttelse af resultater

- analyse af eventuelle sociooekonomiske konsekvenser og de teknologiske risici, der er forbundet med programmet; dette vil endvidere komme programmet »maalrettet sociooekonomisk forskning« til gode

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet, for at lette teknologioverfoersel og oege erhvervskvalifikationerne

- uafhaengig evaluering af forvaltningen og gennemfoerelsen af programmet og af gennemfoerelsen af aktiviteterne

- stoette til driften af net med henblik paa at oege bevidstheden og yde decentraliseret bistand til smaa og mellemstore virksomheder, samordnet med FTU-vurderingsaktionen under Euromanagement.

Faellesskabets finansiering kan daekke op til 100 % af udgifterne til disse foranstaltninger.

3. Samordnede foranstaltninger, der bestaar i samordning af FTU-projekter, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Medlemsstaterne hjaelper Kommissionen med at finde relevante laboratorier eller institutter for at sikre, at samordningsprocessen kommer til at omfatte alle stoerre aktiviteter.

Samordnede foranstaltninger kan ogsaa anvendes i henhold til programmet som et middel til at undersoege gennemfoerligheden og definere indholdet af forslag til foranstaltninger med omkostningsdeling.

Faellesskabets finansiering skal daekke op til 100 % af udgifterne til samordning.