DA Den Europæiske Unions Tidende L 2/12

DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE

af 25. juli 2013

om statistik over offentlige finanser

(omarbejdning)

(ECB/2013/23)

(2014/2/EU)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5.1 og 5.2, samt artikel 12.1 og 14.3,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 479/2009 af 25. maj 2009 om gennemførelse af den protokol om proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, der er knyttet som bilag til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab (1),

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 549/2013 af 21. maj 2013 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Den Europæiske Union (2), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Det er nødvendigt at ændre Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2009/20 af 31. juli 2009 om statistik over de offentlige finanser (3) på væsentlige punkter, og den bør derfor omarbejdes af hensyn til klarhed og gennemsigtighed.

(2) Opdateringen af de metodologiske rammer fra Det Europæiske Nationalregnskabssystem (ENS) 1995 til ENS 2010, som fastlagt i forordning (EU) nr. 549/2013, kræver, at de statistiske begreber tilpasses. For at opnå konsistens bør Den Europæiske Centralbanks (ECB) krav til statistik over offentlige finanser baseres på Unionens statistiske standarder, som er defineret i ENS 2010.

(3) Med henblik på at varetage sine opgaver har Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB) behov for både fyldestgørende, dvs. som omfatter alle transaktioner, herunder transaktioner, hvor offentlig forvaltning og service handler som befuldmægtiget for institutionerne i Den Europæiske Union, og pålidelig data for at kunne foretage økonomiske og monetære analyser. De procedurer, som er fastlagt i nærværende retningslinje, berører ikke forpligtelser og beføjelser på medlemsstats- og unionsniveau.

(4) Det er nødvendigt at fastsætte effektive procedurer for udveksling af statistik over offentlige finanser inden for ESCB for at sikre, at ESCB har rettidig adgang til statistik over offentlige finanser, der opfylder dets behov, samt at der er kompatibilitet mellem disse statistikker og de prognoser for de samme variabler, som de nationale centralbanker udarbejder, uanset om statistikkerne er bearbejdet af de nationale centralbanker eller af de kompetente nationale myndigheder.

(5) En del af den information, som er nødvendig for at opfylde ESCB's krav til statistik vedrørende offentlige finanser, bearbejdes af andre kompetente nationale myndigheder end de nationale centralbanker. Derfor kræver nogle af de opgaver, som skal varetages i henhold til denne retningslinje, et samarbejde mellem ESCB og de kompetente nationale myndigheder. I henhold til artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information (4) skal medlemsstaterne organisere sig inden for statistikområdet og samarbejde med ESCB i fuldt omfang med henblik på at sikre opfyldelse af forpligtelserne i medfør af artikel 5 i statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank (herefter »ESCB-statutten«).

(6) De statistiske kilder, som er baseret på forordning (EF) nr. 479/2009 og ENS 2010, opfylder ikke ESCB's behov, for så vidt angår dækning af statistikker over den offentlige gæld, statistikker over gælds-/underskudsjustering og statistikker over transaktioner mellem medlemsstaterne og EU-budgettet. Det er derfor nødvendigt, at de kompetente nationale myndigheder foretager yderligere bearbejdning.

(7) Det er nødvendigt at fastlægge en procedure, der giver mulighed for at foretage tekniske ændringer af bilagene til denne retningslinje på en effektiv måde, forudsat at de pågældende ændringer hverken ændrer den underliggende begrebsmæssige ramme eller påvirker rapporteringsbyrden. De nationale centralbanker kan gennem ESCB's Statistiske Komité foreslå sådanne tekniske ændringer, hvis synspunkter skal tages i betragtning i forbindelse med denne procedure —

VEDTAGET FØLGENDE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Definitioner

I denne retningslinje forstås ved:

1) »medlemsstat i euroområdet«: medlemsstat, der har euroen som valuta

2) »statistik over offentlige finanser«: statistik over indtægter, udgifter og underskud/overskud, statistik over gælds-/underskudsjustering og statistik over den offentlige gæld (som anført i bilag I)

3) »den offentlige gæld«: har samme betydning som defineret i artikel 1 i forordning (EF) nr. 479/2009

4) »første overførsel«: de nationale centralbankers normale overførsel inden den 15. april

5) »anden overførsel«: de nationale centralbankers normale overførsel inden den 15. oktober.

Artikel 2

De nationale centralbankers statistiske indberetningsforpligtelser

1. De nationale centralbanker indberetter hvert år, på basis af kalenderåret, statistik over offentlige finanser til ECB, som anført i bilag I. Dataene skal være i overensstemmelse med principperne og definitionerne i forordning (EF) nr. 479/2009 og i ENS 2010 som nærmere beskrevet i bilag II.

2. De nationale centralbanker foretager indberetning i overensstemmelse med de metodologiske definitioner for sektorer og delsektorer i afdeling 1 i bilag II til denne retningslinje og for følgende i afdeling 2:

a) »statistikker over indtægter, udgifter og underskud/overskud«, der omfatter statistikkerne i tabel 1A, tabel 1B og tabel 1C i bilag I

b) »statistikker over gælds-/underskudsjustering«, der omfatter statistikkerne i tabel 2A og tabel 2B i bilag I

c) »statistikker over den offentlige gæld«, der omfatter statistikkerne i tabel 3A og tabel 3B i bilag I.

3. Det fuldstændige datasæt omfatter alle kategorier, der er defineret i bilag I (som omfatter statistikker over indtægter, udgifter og underskud/overskud, statistikker over gælds-/underskudsjustering og statistikker over den offentlige gæld). Dataene skal også omfatte historiske data fra 1995 og frem til det år, som overførslen vedrører (år t–1).

4. Som en undtagelse til stk. 3 har de nationale centralbanker ikke pligt til at overføre historiske data for de kategorier, der er omfattet af de undtagelser, som Europa-Kommissionen (Eurostat) og medlemsstaterne har indgået aftale om.

5. Overførslen af de data, som er angivet i tabel 1A-C, 2A-B og 3A-B i bilag I skal påbegyndes i oktober 2014.

6. Dataene vedrørende underskud/overskud, gæld, indtægter, udgifter og bruttonationalproduktet (BNP) skal ledsages af en begrundelse for revisioner, når ændringen i underskuddet/overskuddet som følge af sådanne revisioner udgør mindst 0,3 % af BNP eller ændringen i gæld, indtægter, udgifter eller nominelt BNP som følge af sådanne revisioner udgør mindst 0,5 % af BNP.

Artikel 3

ECB's statistiske indberetningsforpligtelser

1. På grundlag af de indberettede data fra de nationale centralbanker administrerer ECB statistikdatabasen over offentlige finanser, som vil omfatte data for euroområdet og de nationale data. ECB skal formidle statistikdatabasen over offentlige finanser til ESCB.

2. De nationale centralbanker angiver ved en mærkning, hvem deres nationale statistiske information skal være tilgængelig for. ECB skal tage hensyn til disse instruktioner, når den formidler statistikdatabasen over offentlige finanser.

Artikel 4

Tidsfrist

1. De nationale centralbanker indberetter fuldstændige datasæt to gange årligt, inden den 15. april og inden den 15. oktober.

2. De nationale centralbanker indberetter på eget initiativ (ufuldstændige) datasæt på et hvilket som helst andet tidspunkt, hvor nye, relevante informationer bliver tilgængelige. Disse data kan indeholde estimater for kategorier, for hvilke der ikke foreligger nye informationer.

3. ECB formidler statistikdatabasen over offentlige finanser til de nationale centralbanker mindst én gang om måneden, senest første ECB-arbejdsdag, efter at ECB har færdiggjort dataene til offentliggørelse.

Artikel 5

Samarbejde med de kompetente nationale myndigheder

1. Hvis kilderne til nogle af eller alle de data, som er angivet i artikel 2, helt eller delvist er andre kompetente nationale myndigheder end de nationale centralbanker, søger sidstnævnte sammen med disse myndigheder at fastlægge hensigtsmæssige samarbejdsformer for at sikre, at der foreligger en fast ordning for overførsel af data, der opfylder ESCB's normer og krav, medmindre dette allerede er tilfældet i kraft af national lovgivning.

2. I tilfælde af at en national centralbank i forbindelse med et sådant samarbejde ikke er i stand til at opfylde forpligtelserne i medfør af artikel 2 og 4, fordi den kompetente nationale myndighed ikke har stillet den nødvendige information til rådighed for den nationale centralbank, indleder ECB og den nationale centralbank drøftelser med den kompetente nationale myndighed om, hvorledes denne information kan stilles til rådighed.

Artikel 6

Normer for overførsel

De krævede statistiske informationer skal stilles til rådighed for ECB i en form, som opfylder de i bilag III fastsatte krav. Dette krav er ikke til hinder for, at der efter aftale og under særlige omstændigheder kan anvendes andre løsninger til overførsel af statistisk information til ECB.

Artikel 7

Kvalitet

1. ECB og de nationale centralbanker overvåger og søger at fremme kvaliteten af de data, der indberettes til ECB.

2. ECB's Direktion aflægger en gang årligt beretning til ECB's Styrelsesråd om kvaliteten af den årlige statistik over offentlige finanser.

3. Beretningen skal mindst omhandle dataenes dækningsomfang, i hvilken udstrækning de er i overensstemmelse med de relevante definitioner, samt hvor omfattende revisioner der er foretaget.

Artikel 8

Forenklet ændringsprocedure

Med inddragelse af Den Statistiske Komités synspunkter kan Direktionen foretage tekniske ændringer af bilagene til denne retningslinje, forudsat at de pågældende ændringer hverken ændrer ved den underliggende begrebsmæssige ramme eller påvirker indberetningsbyrden. Direktionen underretter uden ugrundet ophold Styrelsesrådet om alle sådanne ændringer.

Artikel 9

Ophævelse

1. Retningslinje ECB/2009/20 ophæves fra den 1. september 2014.

2. Henvisninger til den ophævede retningslinje skal forstås som henvisninger til denne retningslinje og læses efter sammenligningstabellen i bilag IV.

Artikel 10

Afsluttende bestemmelser

1. Denne retningslinje er rettet til alle centralbanker i Eurosystemet.

2. Denne retningslinje træder i kraft den 1. september 2014.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 25. juli 2013. For ECB’s Styrelsesråd Mario DRAGHI Formand for ECB

(1) EUT L 145 af 10.6.2009, s. 1.

(2) EUT L 174 af 26.6.2013, p. 1.

(3) EUT L 228 af 1.9.2009, s. 25.

(4) EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8.

BILAG I DATAINDBERETNINGSKRAV Statistikker over indtægter, udgifter og underskud/overskud Tabel 1A Kategori Nr. og lineære sammenhænge Underskud (–) eller overskud (+) heraf: Primært underskud (–) eller overskud (+) Statslig forvaltning og service 3 Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau 4 Kommunal forvaltning og service 5 Sociale kasser og fonde 6 Samlede indtægter Samlede løbende indtægter Direkte skatter 9 heraf: betales af virksomheder 10 heraf: betales af husholdninger 11 Indirekte skatter 12 heraf: merværdiafgift (moms) 13 Nettobidrag til sociale ordninger 14 heraf: faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger 15 heraf: husholdningernes faktiske bidrag til sociale ordninger 16 Andre løbende indtægter 17 heraf: renter modtaget 18 Omsætning 19 Samlede kapitalindtægter 20 heraf: kapitalskatter 21 Samlede udgifter Samlede løbende udgifter Løbende overførsler Sociale overførsler 25 Subsidier 26 Andre løbende overførsler 27 Renteudgifter 28 Aflønning af ansatte 29 heraf: lønninger 30 Forbrug i produktionen 31 Samlede kapitaludgifter Investering 33 Andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver og lagerændringer 34 Kapitaloverførsler 35 Memorandumposter: Bruttoopsparing Renter, inklusive indtægter fra swap- og fremtidige rentesikringsaftaler (FRA) 37 Underskud (–) eller overskud (+) iht. proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud Indtægter fra salget af UMTS-tilladelser (universal mobile telecommunication systems) 39 Faktiske bidrag til sociale ordninger Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier 41

Tabel 1B Kategori Nr. og lineære sammenhænge Medlemsstatens udgift til EU-budgettet Indirekte skatter 2 Løbende internationalt samarbejde 3 Diverse løbende overførsler 4 heraf: momsbaserede tredje egne indtægt 5 heraf: BNI-baserede fjerde egne indtægt 6 Kapitaloverførsler 7 Medlemsstatens indtægt fra EU-budgettet Subsidier 9 Løbende overførsler til det offentlige 10 Løbende overførsler til ikke-offentlige enheder 11 Kapitaloverførsler til det offentlige 12 Kapitaloverførsler til ikke-offentlige enheder 13 Medlemsstatens balance over for EU-budgettet (nettoindtægt +, nettoudgift –) Memorandumposter: Omkostninger ved opkrævning af egne indtægter 15

Tabel 1C Kategori Nr. og lineære sammenhænge Udgifter til forbrug Udgifter til individuelt forbrug 2 Udgifter til kollektivt forbrug 3 Sociale overførsler i naturalier — indkøbt markedsmæssig produktion 4 Forbrug af fast realkapital 5 Produktionsskatter betalt minus tilskud modtaget 6 Nettooverskuddet af produktionen 7 Memorandumposter: Udgifter til forbrug opgjort i sidste års priser 8 Offentlige investeringer opgjort i sidste års priser 9 Bruttonationalprodukt (BNP) i løbende priser 10 BNP opgjort i sidste års priser 11 Statistikker over gælds-/underskudsjustering Tabel 2A Kategori Nr. og lineære sammenhænge Korrektion mellem finansielle og ikke-finansielle konti Nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver (konsolideret) Finansielle aktiver (konsolideret) Sedler og mønt samt indskud 4 Gældsværdipapirer 5 Lån 6 Ejerandele og aktier eller andele i investeringsforeninger 7 Privatiseringer (netto) 8 Kapitaltilførsler (netto) 9 Andre 10 Forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier 11 Finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner 12 Andre finansielle aktiver 13 heraf: påløbne, men endnu ikke betalte skatter og bidrag til sociale ordninger 14 Passiver (konsolideret) Sedler og mønt samt indskud 16 Kortfristede gældsværdipapirer 17 Langfristede gældsværdipapirer 18 Lån 19 heraf: lån hos centralbanken 20 Forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier 21 Finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner 22 Andre forpligtelser 23 Den offentlige sektors lånebehov heraf: langfristet 25 Denomineret i national valuta 26 Denomineret i valutaer tilhørende medlemsstater i euroområdet 27 Denomineret i andre valutaer 28 Andre strømme Værdiændringseffekter vedrørende gæld Kapitalgevinst og -tab på valuta 31 Andre værdiændringseffekter — pålydende værdi Andre mængdemæssige ændringer i gæld 33 Ændringer i den offentlige gæld

Tabel 2B Kategori Nr. og lineære sammenhænge Transaktioner i gældsinstrumenter udstedt af staten (ikke-konsolideret) Sedler og mønt samt indskud 2 Kortfristede gældsværdipapirer 3 Langfristede gældsværdipapirer 4 Lån hos centralbanken 5 Andre lån 6 Konsoliderende transaktioner Sedler og mønt samt indskud Kortfristede gældsværdipapirer Langfristede gældsværdipapirer Lån Statistikker over den offentlige gæld Tabel 3A Kategori Nr. og lineære sammenhænge Offentlig gæld (konsolideret) Sedler og mønt samt indskud 2 Kortfristede gældsværdipapirer 3 Langfristede gældsværdipapirer 4 Lån hos centralbanken 5 Andre lån 6 Tilhørende residenter i medlemsstaten Centralbanken 8 Andre monetære finansielle institutioner 9 Andre finansielle institutioner 10 Andre residenter 11 Tilhørende ikke-residenter i medlemsstaten 12 Denomineret i national valuta 13 Denomineret i valutaer tilhørende medlemsstater i euroområdet 14 Denomineret i andre valutaer 15 Kortfristet gæld 16 Langfristet gæld 17 heraf: variabel rente 18 Restløbetid på op til 1 år 19 Restløbetid på over 1 år og op til 5 år 20 heraf: variabel rente 21 Restløbetid på over 5 år 22 heraf: variabel rente 23 Memorandumposter: Gennemsnitlig restløbetid for gæld 24 Offentlig gæld — nul-kupon-obligationer 25

Tabel 3B Kategori Nr. og lineære sammenhænge Offentlig gæld (ikke-konsolideret mellem delsektorer) Konsoliderende elementer Sedler og mønt samt indskud 3 Kortfristede værdipapirer 4 Langfristede værdipapirer 5 Lån 6 Udstedt af statslig forvaltning og service (konsolideret) 7 heraf: tilhørende andre offentlige delsektorer 8 Udstedt af offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (konsolideret) 9 heraf: tilhørende andre offentlige delsektorer 10 Udstedt af kommunal forvaltning og service (konsolideret) 11 heraf: tilhørende andre offentlige delsektorer 12 Udstedt af sociale kasser og fonde (konsolideret) 13 heraf: tilhørende andre offentlige delsektorer 14 Memorandumposter: Gæld tilhørende statslig forvaltning og service udstedt af andre offentlige delsektorer 15 Gæld tilhørende offentlig forvaltning og service på delstatsniveau udstedt af andre offentlige delsektorer 16 Gæld tilhørende kommunal forvaltning og service udstedt af andre offentlige delsektorer 17 Gæld tilhørende sociale kasser og fonde udstedt af andre offentlige delsektorer 18

BILAG II METODOLOGISKE DEFINITIONER 1. Definition af sektorer og delsektorer Sektorer og delsektorer i ENS 2010 Den samlede økonomi S.1 Ikke-finansielle selskaber S.11 Finansielle selskaber S.12 Centralbanken S.121 Pengeinstitutter, undtagen centralbanken S.122 Pengemarkedsforeninger S.123 Investeringsforeninger, undtagen pengemarkedsforeninger S.124 Andre finansielle formidlere undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser S.125 Finansielle hjælpeenheder S.126 Koncerntilknyttede finansielle institutioner og pengeudlånere S.127 Forsikringsselskaber S.128 Pensionskasser S.129 Monetære finansielle institutioner S.121 + S.122 + S.123 Offentlig forvaltning og service S.13 Statslig forvaltning og service (undtagen sociale kasser og fonde) S.1311 Offentlig forvaltning og service på delstatsniveau (undtagen sociale kasser og fonde) S.1312 Kommunal forvaltning og service (undtagen sociale kasser og fonde) S.1313 Sociale kasser og fonde S.1314 Husholdninger S.14 Non-profit institutioner rettet mod husholdninger S.15 Udlandet S.2 Medlemsstaterne og Den Europæiske Unions institutioner og organer (EU) S.21 Den Europæiske Unions medlemsstater S.211 Den Europæiske Unions institutioner og organer S.212 Den Europæiske Centralbank (ECB) S.2121 EU-institutioner og -organer, undtagen ECB S.2122 Tredjelande og internationale organisationer, der ikke er residente i Den Europæiske Union S.22 2. Definition af kategorierne (1), (2) Tabel 1A 1. Underskud (–) eller overskud (+) [1A.1] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.13, er lig med samlede indtægter [1A.7] minus samlede udgifter [1A.22], og er lig med underskud (–) eller overskud (+) i den statslige forvaltning og service [1A.3], plus underskud (–) eller overskud (+) i den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau [1A.4], plus underskud (–) eller overskud (+) i den kommunale forvaltning og service [1A.5], plus underskud (–) eller overskud (+) i de sociale kasser og fonde [1A.6]. 2. Primært underskud (–) eller overskud (+) [1A.2] er lig med underskud (–) eller overskud (+) [1A.1], plus renteudgifter [1A.28]. 3. Underskud (–) eller overskud (+) i den statslige forvaltning og service [1A.3] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.1311. 4. Underskud (–) eller overskud (+) i den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau [1A.4] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.1312. 5. Underskud (–) eller overskud (+) i den kommunale forvaltning og service [1A.5] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.1313. 6. Underskud (–) eller overskud (+) i de sociale kasser og fonde [1A.6] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) (B.9) i S.1314. 7. Samlede indtægter [1A.7] er lig med samlede løbende indtægter [1A.8], plus samlede kapitalindtægter [1A.20]. 8. Samlede løbende indtægter [1A.8] er lig med direkte skatter [1A.9], plus indirekte skatter [1A.12], plus nettobidrag til sociale ordninger [1A.14], plus andre løbende indtægter [1A.17], plus omsætning [1A.19]. 9. Direkte skatter [1A.9] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13. 10. Direkte skatter, heraf betales af virksomheder [1A.10], er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse i S.11 og S.12. 11. Direkte skatter, heraf betales af husholdninger [1A.11], er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse i S.14. 12. Indirekte skatter [1A.12] er lig med produktions- og importskatter (D.2), der er opført under tilgang i S.13. 13. Indirekte skatter, heraf merværdiafgift (moms) [1A.13], er lig med moms (D.211), der er opført under tilgang i S.13. 14. Nettobidrag til sociale ordninger [1A.14] er lig med bidrag til sociale ordninger (D.61), der er opført under tilgang i S.13. 15. Nettobidrag til sociale ordninger, heraf faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger [1A.15], er lig med faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.611), der er opført under tilgang i S.13. 16. Nettobidrag til sociale ordninger, heraf husholdningernes faktiske bidrag til sociale ordninger [1A.16], er lig med husholdningernes faktiske bidrag til sociale ordninger (D.613), der er opført under tilgang i S.13. 17. Andre løbende indtægter [1A.17] er lig med formueindkomst (D.4), plus andre løbende overførsler (D.7), der er opført under tilgang i S.13, undtagen S.13-tilgang for renter (D.41), som også er en anvendelse i S.13, plus modtagelse af andre produktionssubsidier (D.39), som er en anvendelse i S.13. 18. Andre løbende indtægter, heraf renter modtaget [1A.18], er lig med renter (D.41), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse af alle sektorer undtagen S.13. 19. Omsætning [1A.19] er lig med markedsmæssig produktion (P.11), plus produktion til eget brug (P.12), plus anden ikke-markedsmæssig produktion (P.131), der er opført under tilgang i S.13. 20. Samlede kapitalindtægter [1A.20] er lig med modtagne kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som kapitaloverførsler, som indbetales af alle sektorer undtagen S.13. 21. Samlede kapitalindtægter, heraf kapitalskatter [1A.21], er lig med kapitalskatter (D.91), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13. 22. Samlede udgifter [1A.22] er lig med samlede løbende udgifter [1A.23], plus samlede kapitaludgifter [1A.32]. 23. Samlede løbende udgifter [1A.23] er lig med løbende overførsler [1A.24], plus renteudgifter [1A.28], plus aflønning af ansatte [1A.29], plus forbrug i produktionen [1A.31]. 24. Løbende overførsler [1A.24] er lig med sociale overførsler [1A.25], plus subsidier [1A.26], plus andre løbende overførsler [1A.27]. 25. Sociale overførsler [1A.25] er lig med sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D.62), plus sociale overførsler i naturalier vedrørende markedsmæssig produktion indkøbt af sektoren offentlig forvaltning og service (D.632), der er opført under anvendelse i S.13, plus diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i S.15. 26. Subsidier [1A.26] er lig med minussubsidier (– D.3), der er opført under tilgang i S.13. 27. Andre løbende overførsler [1A.27] er lig med løbende indkomst- og formueskatter mv. (D.5), andre produktionsskatter (D.29), plus formueindkomst (D.4) undtagen renter (D.41), plus andre løbende overførsler (D.7), der er opført under anvendelse i S.13, bortset fra diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i S.15. 28. Renteudgifter [1A.28] er lig med renter (D.41), der er opført under anvendelse i S.13 og tilgang i alle sektorer undtagen S.13. 29. Aflønning af ansatte [1A.29] er lig med aflønning af ansatte (D.1), der er opført under anvendelse i S.13. 30. Aflønning af ansatte, heraf lønninger [1A.30], er lig med løn (D.11), der er opført under anvendelse i S.13. 31. Forbrug i produktionen [1A.31] er lig med forbrug i produktionen (P.2), der er opført under anvendelse i S.13. 32. Samlede kapitaludgifter [1A.32] er lig med investering [1A.33], plus andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver [1A.34], plus kapitaloverførsler [1A.35]. 33. Investering [1A.33] er lig med faste bruttoinvesteringer (P.51g), der er opført under ændringer i aktiver i S.13. 34. Andre nettoanskaffelser af ikke-finansielle aktiver og lagerændringer [1A.34] er lig med lagerændringer (P.52), plus nettoanskaffelser minus afhændelser af værdigenstande (P.53), plus anskaffelser minus afhændelser af ikke-finansielle ikke-producerede aktiver (NP), der er opført under ændringer i aktiver i S.13. 35. Kapitaloverførsler [1A.35] er lig med kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som kapitaloverførsler, som modtages af alle sektorer undtagen S.13. 36. Bruttoopsparing [1A.36] er lig med samlede løbende indtægter [1A.8] minus samlede løbende udgifter [1A.23]. 37. Renter, inklusive indtægter fra swap- og fremtidige rentesikringsaftaler ([1A.37] er lig med renter iht. proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EDP D.41), der er opført under anvendelse i S.13 og som tilgang for alle sektorer undtagen S.13. 38. Underskud (–) eller overskud (+) iht. proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud [1A.38] er lig med nettolångivning (+)/nettolåntagning (–) for proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud (EDP B.9) i S.13 og lig med underskud (–) eller overskud (+) [1A.1], plus påløbne renter [1A.28], minus renter, inklusive indtægter fra swap- og fremtidige rentesikringsaftaler [1A.37]. 39. Indtægter fra salget af UMTS-tilladelser (universal mobile telecommunication systems) [1A.39] er lig med indtægterne fra salget af tredjegenerationsmobiltelefonlicenser, registreret som afhændelse af et ikke-finansielt aktiv ifølge Eurostats afgørelse om tildeling af mobiltelefonlicenser. 40. Faktiske bidrag til sociale ordninger [1A.40] er lig med faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.611) [1A.15], plus husholdningernes faktiske bidrag til sociale ordninger (D.613) [1A.16], der er opført under tilgang i S.13. 41. Sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier [1A.41] er lig med sociale ydelser undtagen sociale overførsler i naturalier (D.62), der er opført under anvendelse i S.13. Tabel 1B 1. EU-udgifter i medlemsstater over for Den Europæiske Unions budget (EU) [1B.1] er lig med indirekte skatter modtaget af EU-budgettet [1B.2], plus løbende internationalt samarbejde (D.74) som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.4], plus diverse løbende overførsler (D.75), som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.5], plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af det offentlige til EU-budgettet [1B.7]. 2. Indirekte skatter [1B.2] er lig med produktions- og importskatter (D.2), der er opført under tilgang i S.2122. 3. Løbende internationalt samarbejde [1B.3] er lig med løbende internationalt samarbejde (D.74), der er opført under tilgang i S.2122 og anvendelse i S.13. 4. Diverse løbende overførsler [1B.4], er lig med diverse løbende overførsler (D.75) plus moms- og BNI-baserede egne EU-indtægter (D.76), der er opført under tilgang i S.2122 og anvendelse i S.13. 5. Diverse løbende overførsler, heraf momsbaserede tredje egne indtægt [1B.5], er lig med den momsbaserede tredje egne indtægt (D.761), der er opført under tilgang i S.2122 og anvendelse i S.13. 6. Diverse løbende overførsler, heraf den BNI-baserede fjerde egne indtægt [1B.6], er lig med den BNI-baserede fjerde egne indtægt (D.762), der er opført under tilgang i S.2122 og anvendelse i S.13. 7. Kapitaloverførsler [1B.7] er lig med kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt som kapitaloverførsler, som indbetales til S.2122. 8. Medlemsstatens indtægt fra EU-budgettet [1B.8] er lig med subsidier (D.3), som betales af EU-budgettet [1B.9], plus andre løbende overførsler (D.7), som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.10], plus andre løbende overførsler (D.7), som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.11], plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af EU-budgettet til det offentlige [1B.12], plus kapitaloverførsler (D.9), som indbetales af EU-budgettet til ikke-offentlige enheder [1B.13]. 9. Subsidier [1B.9] er lig med subsidier (D.3), der er opført under anvendelse i S.2122. 10. Løbende overførsler til det offentlige [1B.10], er lig med løbende internationalt samarbejde (D.74), plus diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under tilgang i S.13 og anvendelse i S.2122. 11. Løbende overførsler til ikke-offentlige enheder [1B.11] er lig med diverse løbende overførsler (D.75), der er opført under anvendelse i S.2122 og tilgang i alle sektorer undtagen S.13. 12. Kapitaloverførsler til det offentlige [1B.12], er lig med modtagne kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 samt under ændringer i aktiver i S.2122. 13. Kapitaloverførsler til ikke-offentlige enheder [1B.13], er lig med modtagne kapitaloverførsler (D.9), der er opført under ændringer i aktiver i S.2122 og under ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. 14. Medlemsstatens balance over for EU-budgettet (nettoindtægt +, nettoudgift –) [1B.14] er lig med medlemsstatens indtægt fra EU-budgettet [1B.8], minus medlemsstatens udgift til EU-budgettet [1B.1]. 15. Omkostninger ved opkrævning af egne indtægter [1B.15] er den del af ikke-markedsmæssig produktion (P.13), der er opført under tilgang i S.13, og som er de omkostninger ved opkrævning af egne indtægter, der betales af EU-budgettet. Tabel 1C 1. Udgifter til forbrug [1C.1] er lig med udgifter til forbrug (P.3), der er opført under anvendelse i S.13. 2. Udgifter til individuelt forbrug [1C.2] er lig med udgifter til individuelt forbrug (P.31), der er opført under anvendelse i S.13. 3. Udgifter til kollektivt forbrug [1C.3] er lig med udgifter til kollektivt forbrug (P.32), der er opført under anvendelse i S.13. 4. Sociale overførsler i naturalier — indkøbt markedsmæssig produktion [1C.4] er lig med sociale overførsler i naturalier — indkøbt markedsmæssig produktion (D.632), der er opført under anvendelse i S.13. 5. Forbrug af fast realkapital [1C.5] er lig med forbrug af fast realkapital (P.51c), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13. 6. Produktionsskatter betalt minus tilskud modtaget [1C.6] er lig med indbetalinger af andre produktionsskatter (D.29), der er opført under anvendelse i S.13, minus modtagelse af andre produktionssubsidier (D.39), der er opført under anvendelse i S.13. 7. Nettooverskuddet af produktionen [1C.7] er lig med overskud af produktionen, netto (B.2n) i S.13. 8. Udgifter til forbrug opgjort i sidste års priser [1C.8] er lig med de kædeindekserede udgifter til forbrug (P.3), der er opført under anvendelse i S.13, og som er opgjort i sidste års priser. 9. Offentlige investeringer opgjort i sidste års priser [1C.9] er lig med de kædeindekserede faste bruttoinvesteringer (P.51), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, og som er opgjort i sidste års priser. 10. Bruttonationalprodukt (BNP) i løbende priser [1C.10] er lig med bruttonationalprodukt (B.1*g) i markedspriser. 11. Bruttonationalprodukt opgjort i sidste års priser [1C.11] er lig med det kædeindekserede BNP (B.1*g) i sidste års priser. Tabel 2A 1. Korrektion mellem finansielle og ikke-finansielle konti [2A.1] er lig med underskud (–) eller overskud (+) [1A.1] minus nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver [2A.2]. 2. Nettotransaktioner i finansielle aktiver og passiver (konsolideret) [2A.2] er lig med transaktioner i nettoanskaffelsen af finansielle aktiver [2A.3] minus nettoændringen af transaktioner i passiver [2A.15]. 3. Transaktioner i finansielle aktiver (konsolideret) [2A.3] er lig med konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud (F.2) [2A.4], plus transaktioner i gældsværdipapirer (F.3) [2A.5], plus transaktioner i lån (F.4) [2A.6], plus transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5) [2A.7], plus transaktioner i forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier (F.6) [2A.11], plus transaktioner i finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner (F.7) [2A.12] plus transaktioner i andre finansielle aktiver [2A.13], der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og under ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. 4. Transaktioner i sedler og mønt samt indskud [2A.4] er lig med nettoanskaffelser af sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. 5. Transaktioner i gældsværdipapirer [2A.5] er lig med nettoanskaffelser af gældsværdipapirer (F.3), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. 6. Transaktioner i lån [2A.6] er lig med nye offentlige lån (F.4) efter fradrag af ydelser til det offentlige, der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. 7. Transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger [2A.7] er lig med nettoanskaffelser af ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. 8. Privatiseringer (netto) [2A.8] er lig med transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i S.11 eller S.12, der udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol (ENS 10, afsnit 2.36 til 2.39) over debitorenheden i S.13; sådanne transaktioner kan udføres af S.13 direkte med debitorenheden eller med en anden kreditorenhed. 9. Kapitaltilførsler (netto) [2A.9] er lig med transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i S.11 eller S.12, som ikke udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol over debitorenheden i S.13, og som udføres af S.13 direkte med debitorenheden. 10. Andre [2A.10] er lig med transaktioner i ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13, som ikke udføres i forbindelse med afgivelse eller opnåelse af kontrol over debitorenheden i S.13, og som ikke udføres af S.13 direkte med debitorenheden, men med en anden kreditorenhed. 11. Transaktioner i forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier [2A.11] er lig med nettoanskaffelser af forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier (F.6), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. 12. Transaktioner i finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner [2A.12] er lig med nettobetalinger af finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner (F.7), der er opført under ændringer i aktiver i S.13 og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. 13. Transaktioner i andre finansielle aktiver [2A.13] er lig med nettoanskaffelse af monetært guld og særlige trækningsrettigheder (F.1), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, samt andre tilgodehavender (F.8), der er opført under ændringer i aktiver i S.13, og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. 14. Transaktioner i andre finansielle aktiver, heraf påløbne, men endnu ikke betalte skatter og bidrag til sociale ordninger [2A.14], er lig den del af andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.8 aktiver) vedrørende skatter og bidrag til sociale ordninger, der er opført under D.2, D.5, D.61 og D.91, minus faktisk opkrævede skatter, der er opført under ændringer i aktiver i S.13, og ændringer i passiver og nettoformuen i alle sektorer undtagen S.13. 15. Transaktioner i passiver (konsolideret) [2A.15] er lig med konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud (F.2) [2A.16], plus transaktioner i kortfristede gældsværdipapirer (F.31) [2A.17], plus transaktioner i langfristede gældsværdipapirer (F.32) [2A.18], plus transaktioner i lån (F.4) [2A.19], plus transaktioner i forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier (F.6) [2A.21], plus transaktioner i finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner (F.7) [2A.22] plus transaktioner i andre forpligtelser [2A.23], der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og under ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. 16. Transaktioner i sedler og mønt samt indskud [2A.16] er lig med nettoanskaffelser af sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. 17. Transaktioner i kortfristede gældsværdipapirer [2A.17] er lig med nettoindgåelsen af kortfristede gældsværdipapirer (F.31), hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder, der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. 18. Transaktioner i langfristede gældsværdipapirer [2A.18] er lig med nettoindgåelsen af langfristede gældsværdipapirer (F.32), hvis oprindelige løbetid er mere end ét år, der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. 19. Transaktioner i lån [2A.19] er lig med nyoptagne lån (F.4) efter fradrag af ydelser til eksisterende lån, der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. 20. Transaktioner i lån, heraf lån hos centralbanken [2A.20], er lig med transaktioner i lån (F.4), som er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i S.121. 21. Transaktioner i forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier [2A.21] er lig med nettoanskaffelser af forsikrings- og pensionsordninger og ordninger med standardiserede garantier (F.6), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. 22. Transaktioner i finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner [2A.22] er lig med nettoindtægter vedrørende finansielle derivater og medarbejderaktieoptioner (F.7), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. 23. Transaktioner i andre forpligtelser [2A.23] er lig med nettoindgåelsen af monetært guld og særlige trækningsrettigheder (F.1), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13, plus ejerandele og andele i investeringsforeninger (F.5), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13, og plus andre forfaldne ikke-betalte mellemværender (F.8), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.13. 24. Den offentlige sektors lånebehov [2A.24] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i sedler og mønt samt indskud (F.2) [2A.16], plus gældsværdipapirer [2A.17 og 2A.18] (F.3), plus lån (F.4) [2A.19]. Det er også lig med konsoliderede transaktioner i gældsinstrumenter udstedt af staten. 25. Transaktioner i langfristede gældsinstrumenter [2A.25] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.24], hvis oprindelige løbetid er mere end ét år. 26. Transaktioner i gældsinstrumenter denomineret i national valuta [2A.26] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.24], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten. 27. Transaktioner i gældsinstrumenter denomineret i valutaer tilhørende medlemsstater i euroområdet [2A.27] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.24], der er denomineret i ecu, plus gældsinstrumenter, der er denomineret i euro, før den pågældende medlemsstat havde indført euroen, plus gældsinstrumenter, der er denomineret i den valuta, der var lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten, før den pågældende medlemsstat blev en medlemsstat i euroområdet. 28. Transaktioner i gældsinstrumenter denomineret i andre valutaer [2A.28] er lig med nettoindgåelsen af forpligtelser i gældsinstrumenter [2A.24], der ikke er medtaget i [2A.26] eller [2A.27]. 29. Andre strømme [2A.29] er lig med værdiændringseffekter vedrørende gæld [2A.30], plus andre mængdemæssige ændringer i gæld [2A.33]. 30. Værdiændringseffekter vedrørende gæld [2A.30] er lig med kapitalgevinster og -tab på valuta [2A.31], plus andre værdiændringseffekter — pålydende værdi [2A.32]. 31. Kapitalgevinst og -tab på valuta [2A.31] er lig med nominelle kapitalgevinster/-tab (K.7) på gæld [3A.1], som ændrer værdi ved konvertering til national valuta på grund af ændringer i valutakurserne. 32. Andre værdiændringseffekter — pålydende værdi [2A.32] er lig med gældsændring [2A.34] minus transaktioner i gældsinstrumenter (konsolideret) [2A.24] minus kapitalgevinst og -tab på valuta [2A.31] minus andre mængdemæssige ændringer i gæld [2A.33]. 33. Andre mængdemæssige ændringer i gæld [2A.33] er lig med andre mængdemæssige ændringer (K.1, K.2, K.3, K.4, K.5 og K.6) vedrørende passiver, som er klassificeret enten som sedler og mønt samt indskud (AF.2), gældsværdipapirer (AF.3) eller lån (AF.4), der ikke er aktiver i S.13. 34. Ændringer i den offentlige gæld [2A.34] er lig med gæld [3A.1] i år t minus gæld [3A.1] i år t–1. Tabel 2B 1. Transaktioner i gældsinstrumenter udstedt af staten (ikke-konsolideret) [2B.1] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud [2B.2], plus transaktioner i kortfristede gældsværdipapirer [2B.3], plus transaktioner i langfristede gældsværdipapirer [2B.4], plus transaktioner i lån hos centralbanken [2B.5], plus transaktioner i andre lån [2B.6]. 2. Transaktioner i sedler og mønt samt indskud [2B.2] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud (F.2), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13. 3. Transaktioner i kortfristede gældsværdipapirer [2B.3] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder (F.31), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13. 4. Transaktioner i langfristede gældsværdipapirer [2B.4] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er mere end ét år (F.32), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13. 5. Transaktioner i lån hos centralbanken [2B.5] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i lån (F.4), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i S.121. 6. Transaktioner i andre lån [2B.6] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i lån (F.4), der er opført under ændringer i passiver og nettoformuen i S.13 og ændringer i aktiver i alle sektorer undtagen S.121. 7. Konsoliderende transaktioner [2B.7] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i gældsinstrumenter [2B.1] minus konsoliderede transaktioner i gældsinstrumenter [2A.24]. 8. Konsoliderende transaktioner — sedler og mønt samt indskud [2B.8] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud [2B.2] minus konsoliderede transaktioner i sedler og mønt samt indskud [2A.16]. 9. Konsoliderende transaktioner — kortfristede gældsværdipapirer [2B.9] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i kortfristede gældsværdipapirer [2B.3] minus konsoliderede transaktioner i kortfristede gældsværdipapirer [2A.17]. 10. Konsoliderende transaktioner — langfristede gældsværdipapirer [2B.10] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i langfristede gældsværdipapirer [2B.4] minus konsoliderede transaktioner i langfristede gældsværdipapirer [2A.18]. 11. Konsoliderende transaktioner — lån [2B.11] er lig med ikke-konsoliderede transaktioner i andre lån [2B.6] minus konsoliderede transaktioner i lån [2A.19], plus konsoliderede transaktioner i lån, heraf lån hos centralbanken [2A.20]. Tabel 3A 1. Den offentlige gæld (konsolideret) [3A.1] er lig med gæld som defineret i forordning (EF) nr. 479/2009. Den er også lig med de konsoliderede forpligtelser i S.13 i instrumentet sedler og mønt samt indskud [3A.2], plus kortfristede gældsværdipapirer [3A.3], plus langfristede gældsværdipapirer [3A.4], plus lån hos centralbanken [3A.5], plus andre lån [3A.6]. 2. Gæld — sedler og mønt samt indskud [3A.2] er lig med andelen af gæld [3A.1] i instrumentet sedler og mønt samt indskud (AF.2). 3. Gæld — kortfristede gældsværdipapirer [3A.3] er lig med andelen af gæld [3A.1] i instrumentet gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder (AF.31). 4. Gæld — langfristede gældsværdipapirer [3A.4] er lig med andelen af gæld [3A.1] i instrumentet gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er mere end ét år (AF.32). 5. Gæld — lån hos centralbanken [3A.5] er lig med andelen af gæld [3A.1] i instrumentet lån (AF.4), som er et aktiv i S.121. 6. Gæld — andre lån [3A.6] er lig med andelen af gæld [3A.1] i instrumentet lån (AF.4), som ikke er et aktiv i S.121. 7. Gæld tilhørende residenter i medlemsstaten [3A.7] er lig med gæld tilhørende centralbanken [3A.8], plus gæld tilhørende andre monetære finansielle institutioner [3A.9], plus gæld tilhørende andre finansielle institutioner [3A.10] og plus gæld tilhørende andre residenter i medlemsstaten [3A.11]. 8. Gæld tilhørende centralbanken [3A.8] er lig med andelen af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.121. 9. Gæld tilhørende andre monetære finansielle institutioner [3A.9] er lig med andelen af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.122 eller S.123. 10. Gæld tilhørende andre finansielle institutioner [3A.10] er lig med andelen af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.124, S.125, S.126, S.127, S.128 eller S.129. 11. Gæld tilhørende andre residenter [3A.11] er lig med andelen af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.11, S.14 eller S.15. 12. Gæld tilhørende ikke-residenter i medlemsstaten [3A.12] er lig med andelen af gæld [3A.1], som er et aktiv i S.2. 13. Gæld denomineret i national valuta [3A.13] er lig med andelen af gæld [3A.1], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i medlemsstaten. 14. Gæld denomineret i valutaer tilhørende medlemsstater i euroområdet [3A.14] er — før den pågældende medlemsstat bliver en deltagende medlemsstat — lig med andelen af gæld [3A.1], der er denomineret i den valuta, der er lovligt betalingsmiddel i én af medlemsstaterne (undtagen den nationale valuta [3A.13]), plus gæld denomineret i ecu eller euro. 15. Gæld denomineret i andre valutaer [3A.15] er lig med andelen af gæld [3A.1], der ikke er medtaget i [3A.13] eller [3A.14]. 16. Kortfristet gæld [3A.16] er lig med andelen af gæld [3A.1], hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder. 17. Langfristet gæld [3A.17] er lig med andelen af gæld [3A.1], hvis oprindelige løbetid er på mere end ét år. 18. Langfristet gæld, heraf variabel rente [3A.18], er lig med andelen af langfristet gæld [3A.17], hvis rentesats er variabel. 19. Gæld med en restløbetid på op til ét år [3A.19] er lig med andelen af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på ét år eller derunder. 20. Gæld med en restløbetid på over ét år og op til fem år [3A.20] er lig med andelen af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over ét år og op til fem år. 21. Gæld med en restløbetid på over ét år og op til fem år, heraf variabel rente [3A.21], er lig med andelen af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over ét år og op til fem år [3A.20], og hvis rentesats er variabel. 22. Gæld med en restløbetid på over fem år [3A.22] er lig med andelen af gæld [3A.1], hvis restløbetid er på over fem år. 23. Gæld med en restløbetid på over fem år, heraf variabel rente [3A.23], er lig med andelen af gæld (3A.1), hvis restløbetid er på over fem år [3A.22], og hvis rentesats er variabel. 24. Gennemsnitlig restløbetid for gæld [3A.24] er lig med gennemsnitlig restløbetid vægtet med udestående beløb udtrykt i år. 25. Offentlig gæld — nul-kupon-obligationer [3A.25] er lig med andelen af gæld [3A.1] i form af nul-kupon-obligationer, dvs. obligationer uden kuponudbetalinger, hvis rentesats er baseret på forskellen mellem indfrielseskursen og emissionskursen. Tabel 3B 1. Den offentlige gæld (ikke-konsolideret mellem delsektorer) [3B.1] er lig med ikke-konsoliderede passiver i S.13, undtagen a) de passiver i S.1311, som samtidig er aktiver i S.1311, b) de passiver i S.1312, som samtidig er aktiver i S.1312, c) de passiver i S.1313, som samtidig er aktiver i S.1313 og d) de passiver i S.1314, som samtidig er aktiver i S.1314, i de samme instrumenter som den offentlige gæld [3A.1]. 2. Konsoliderende elementer [3B.2] er lig med de passiver i S.13, som samtidig er aktiver i S.13, undtagen a) de passiver i S.1311, som samtidig er aktiver i S.1311, b) de passiver i S.1312, som samtidig er aktiver i S.1312, c) de passiver i S.1313, som samtidig er aktiver i S.1313 og d) de passiver i S.1314, som samtidig er aktiver i S.1314, i instrumentet sedler og mønt samt indskud [3B.3], plus kortfristede gældsværdipapirer [3B.4], plus langfristede gældsværdipapirer [3B.5], plus lån [3B.6]. 3. Konsoliderende elementer — sedler og mønt samt indskud [3B.3] er lig med andelen af konsoliderende elementer [3B.2] i instrumentet sedler og mønt samt indskud (F.2). 4. Konsoliderende elementer — kortfristede gældsværdipapirer [3B.4] er lig med andelen af konsoliderende elementer [3B.2] i instrumentet gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er ét år eller derunder (F.31). 5. Konsoliderende elementer — langfristede gældsværdipapirer [3B.5] er lig med andelen af konsoliderende elementer [3B.2] i instrumentet gældsværdipapirer, hvis oprindelige løbetid er mere end ét år (F.32). 6. Konsoliderende elementer — lån [3B.6] er lig med andelen af konsoliderende elementer [3B.2] i instrumentet lån (F.4). 7. Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service (konsolideret) [3B.7] er lig med passiverne i S.1311, der ikke er aktiver i S.1311, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. 8. Gæld udstedt af den statslige forvaltning og service, heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer [3B.8], er lig med passiverne i S.1311, der er aktiver i S.1312, S.1313 eller S.1314 i samme instrumenter som gæld [3A.1]. 9. Gæld udstedt af den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau (konsolideret) [3B.9] er lig med passiverne i S.1312, der ikke er aktiver i S.1312, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. 10. Gæld udstedt af den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau, heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer [3B.10], er lig med passiverne i S.1312, der er aktiver i S.1311, S.1313 eller S.1314 i samme instrumenter som gæld [3A.1]. 11. Gæld udstedt af den kommunale forvaltning og service (konsolideret) [3B.11] er lig med passiverne i S.1313, der ikke er aktiver i S.1313, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. 12. Gæld udstedt af den kommunale forvaltning og service, heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer [3B.12], er lig med passiverne i S.1313, der er aktiver i S.1311, S.1312 eller S.1314 i samme instrumenter som gæld [3A.1]. 13. Gæld udstedt af sociale kasser og fonde (konsolideret) [3B.13] er lig med passiverne i S.1314, der ikke er aktiver i S.1314, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. 14. Gæld udstedt af sociale kasser og fonde, heraf gæld tilhørende andre offentlige delsektorer [3B.14], er lig med passiverne i S.1314, der er aktiver i S.1311, S.1312 eller S.1313 i samme instrumenter som gæld [3A.1]. 15. Gæld tilhørende den statslige forvaltning og service, udstedt af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.15], er lig med passiverne i S.1312, S.1313 eller S.1314, der er aktiver i S.1311, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. 16. Gæld tilhørende den offentlige forvaltning og service på delstatsniveau, udstedt af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.16], er lig med passiverne i S.1311, S.1313 eller S.1314, der er aktiver i S.1312, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. 17. Gæld tilhørende den kommunale forvaltning og service, udstedt af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.17], er lig med passiverne i S.1311, S.1312 eller S.1314, der er aktiver i S.1313, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. 18. Gæld tilhørende sociale kasser og fonde, udstedt af enheder i andre offentlige delsektorer [3B.18], er lig med passiverne i S.1311, S.1312 eller S.1313, der er aktiver i S.1314, i samme instrumenter som gæld [3A.1]. (1) [x.y] henviser til kategorinummer y i tabel x. (2) Begrebet »kategori« henviser til den offentlige sektor, medmindre andet nævnes.

BILAG III OVERFØRSEL AF DATA TIL DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK De nationale centralbanker anvender de faciliteter, som er stillet til rådighed af Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB), og som er baseret på ESCB's IT-infrastruktur til elektronisk overførsel af den statistiske information, som kræves af Den Europæiske Centralbank (ECB). Udvekslingen af data inden for ESCB baseres på Det Statistiske Data- og Metadataudvekslingsformat (Statistical Data and Metadata eXchange format). Dette krav er ikke til hinder for, at der efter aftale og under særlige omstændigheder kan anvendes andre løsninger til overførsel af statistisk information til ECB. For at sikre at datatransmissionerne fungerer tilfredsstillende skal de nationale centralbanker følge de anbefalinger, der er anført nedenfor. — Fuldstændighed: De nationale centralbanker rapporterer alle krævede serienøgler. Manglende rapportering af serienøgler eller rapportering af ikke-opførte serienøgler vil blive betragtet som ufuldstændig rapportering. Såfremt en observation mangler, skal denne mangel noteres, og den relevante markering af observationsstatus skal anvendes. — Regnskabsmæssig identitet og tegnkonvention for dataene: Valideringsreglerne implementeres af de nationale centralbanker, før dataene overføres til ECB. Hvor revisioner kun foretages for en undergruppe af serienøgler, anvendes valideringsreglerne på hele rapporten.