Kommissionens forordning (EF) nr. 781/2003

af 7. maj 2003

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af furfurylalkohol med oprindelse i Folkerepublikken Kina

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1972/2002(2), i det følgende benævnt "grundforordningen", særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

1. Klagen

(1) Klagen om import af furfurylalkohol med oprindelse i Folkerepublikken Kina, i det følgende benævnt "Kina", blev indgivet den 25. juni 2002 af International Furan Chemicals BV i Nederlandene, i det følgende benævnt "klageren", på vegne af dets tilknyttede selskab Transfurans Chemicals BVBA i Belgien, i det følgende benævnt "TFC", som er eneproducent i EF og repræsenterer 100 % af EF's produktion af furfurylalkohol.

(2) Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted i forbindelse med den pågældende vare, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, og disse blev anset for tilstrækkelige til at berettige indledningen af en procedure.

2. Meddelelse om indledning

(3) Den 9. august 2002 blev der indledt en procedure ved offentliggørelse af en meddelelse om indledning(3).

3. Undersøgelsesperiode

(4) Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra den 1. juli 2001 til den 30. juni 2002, i det følgende benævnt "undersøgelsesperioden". For så vidt angår den udvikling, der blev lagt til grund for skadesvurderingen, analyserede Kommissionen oplysninger om perioden fra den 1. januar 1998 til den 30. juni 2002, i det følgende benævnt "den betragtede periode". Resultaterne af føromtalte undersøgelsesperiode lå til grund for fastsættelsen af underbud og skadestærskel.

4. Parter, som er berørt af proceduren

(5) Kommissionen underrettede officielt klageren, de eksporterende producenter, importører, leverandører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, samt berørte erhvervssammenslutninger og repræsentanter for Kina om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

(6) Klageren, de eksporterende producenter, importører, leverandører og brugere tilkendegav deres synspunkter. Alle interesserede parter, der anmodede herom, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt mundtligt.

(7) For at give de eksporterende producenter i Kina, der måtte ønske det, mulighed for at anmode om markedsøkonomisk behandling eller individuel behandling, sendte Kommissionen ansøgningsskemaer herom til alle de selskaber, som den vidste var berørt af sagen. Fire selskaber anmodede om markedsøkonomisk status i henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen eller om individuel behandling, hvis det i forbindelse med undersøgelsen blev fastslået, at de ikke opfyldte betingelserne for markedsøkonomisk behandling.

(8) Kommissionen anførte i indledningsmeddelelsen, at der kunne blive anvendt stikprøver i undersøgelsen. Da kun et mindre antal eksporterende producenter i Kina tilkendegav, at de var villige til at samarbejde, blev det imidlertid besluttet, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøvekontrol for så vidt angår de samarbejdende eksportører.

(9) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Den fik svar fra klageren, fire eksporterende producenter, tre ikke-forbundne importører og 11 ikke-forbundne brugere i EF.

(10) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for en foreløbig fastlæggelse af dumping og deraf følgende skade, og den aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a) Producent i EF og forretningsmæssigt forbundne selskaber

- TransFurans Chemicals BVBA, Geel, i Belgien (TFC)

- International Furan Chemicals BV, Rotterdam, i Nederlandene (IFC)

- Central Romana Corporation, LTD, La Romana, i Den Dominikanske Republik (CRC).

b) Eksporterende producenter i Kina

- Gaoping Chemical Industry Co. Ltd

- Zhucheng Huaxiang Chemical Co. Ltd

- Linzi Organic Chemical Inc.

- Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd.

(11) Der blev aflagt kontrolbesøg hos nedenstående firma for at fastsætte en normalværdi for eksporterende producenter i Kina, som måske ikke ville få markedsøkonomisk behandling:

c) Producent i USA

- Penn Speciality Chemicals Inc.

5. Den pågældende vare og samme vare

5.1. Den pågældende vare

(12) Den pågældende vare er furfurylalkohol, i det følgende benævnt "FA", med oprindelse i Kina, som i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 2932 13 00.

(13) FA er en kemisk stof. Det er medlem af gruppen af heterocykliske forbindelser, som er kendetegnet ved en umættet kerne bestående af fire kulstofatomer og et iltatom. Det er en flygtig, farveløs til lysegul væske, der er opløselig i mange almindelige organiske opløsningsmidler. Råvaren furfural, der anvendes til fremstilling af FA, udvindes af landbrugsaffald såsom af majskolber, sukkerrør eller risskaller.

(14) FA er en råvare. FA anvendes primært i harpiks, der indgår som bindemiddel i fremstillingen af metalstøbegods til industrielle formål. FA anvendes endvidere til fremstilling af blandt andet syrefast mørtel og som bindemiddel ved laminering og glasfiberarmering.

(15) Det fremgår af undersøgelsen, at der er to slags FA: Den ene har en renhed på over 98 %, og den anden med en renhed på over 99 % går under navnet Tetra Hydro Furfurylalkohol, i det følgende benævnt "THFA". Det blev konstateret, at THFA udgør mindre end 1 % af EF-forbruget. THFA er en specialvare og anvendes til særlige formål. Det blev også konstateret, at FA og THFA ikke har de samme grundliggende fysiske og tekniske egenskaber. THFA kan følgelig ikke siges at udgøre samme vare som FA i denne undersøgelse.

5.2. Samme vare

(16) Det fremgik af undersøgelsen, at de grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber ved FA fremstillet og solgt af EF-erhvervsgrenen i EF, FA fremstillet og solgt på det kinesiske hjemmemarked, FA importeret til EF fra Kina og FA produceret og solgt i USA er de samme, og at varen anvendes til samme formål.

(17) Kommissionens foreløbige konklusion var derfor, at alle disse varer udgør den samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

B. DUMPING

1. Markedsøkonomisk behandling

(18) Fire eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling i henhold til artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen og besvarede ansøgningsskemaet herom for eksporterende producenter.

(19) Hvis selskaberne skal indrømmes markedsøkonomisk behandling, skal de påvise, at de opfylder alle fem kriterier i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. For nemhedens skyld kan der gives følgende korte beskrivelse af disse kriterier:

1) Virksomhedens beslutninger om priser og omkostninger træffes som reaktion på markedssignaler.

2) Regnskaberne revisorpåtegnes og anvendes til alle formål.

3) Der må ikke "overføres" fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system.

4) Juridisk beskyttelse og stabilitet sikres ved love om konkurs og ejendom.

5) Valutaomregninger foretages til markedskurs.

(20) Der var dog ingen af de fire kinesiske eksporterende producenter, der opfyldte samtlige kriterier for at få markedsøkonomisk behandling, og alle anmodninger herom måtte derfor afvises. Nedenstående tabel viser, hvilke kriterier det enkelte selskab opfylder, jf. artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.

TABEL 1

Opfyldelse af de fem kriterier i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen

>TABELPOSITION>

Kilde:

Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer udfyldt af de samarbejdende kinesiske eksportører.

(21) Det var ikke muligt at konstatere, om selskab nr. 4 opfyldte tredje led, og at de statsejede aktier dermed var blevet solgt frit og til markedspris under omlægningen til privateje. Da selskabet ikke kunne bevise, at det opfyldte det andet kriterium, og eftersom det påhviler eksportøren at bevise, at alle betingelser er opfyldt, blev det besluttet, at det ikke var nødvendigt at træffe en afgørelse om dette kriterium.

(22) De berørte selskaber og klageren fik mulighed for at fremsætte bemærkninger til ovennævnte undersøgelsesresultater. To selskaber påstod, at beslutningen var uberettiget, og at de burde indrømmes markedsøkonomisk behandling.

(23) Et selskab hævdede, at deres regnskabsforskrifter fuldt ud stemte overens med internationale standarder, og at der ikke var sket nogen betydelig fordrejning af selskabets værdi som følge af overgangen fra det ikke-markedsøkonomiske system. Det var imidlertid blevet konstateret, at en revisor i selskabet havde fundet fejl i regnskaberne, som end ikke var i overensstemmelse med gældende regnskabsregler i Kina. Det blev endvidere konstateret, at visse fejl i regnskaberne var blevet gentaget i de efterfølgende år, og at selskabet ikke havde korrigeret disse. Det var revisorens opfattelse, at overskuddet på baggrund af disse fejl var upålideligt, og at der var udloddet for stort overskud. Det besluttes derfor, at selskabet ikke har "grundlæggende regnskabsforskrifter, som er i overensstemmelse med ... internationale regnskabsstandarder", jf. artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. Eksportørens påstand afvises derfor.

(24) I mangel af nyt bevismateriale bekræftes beslutningen om at ikke at indrømme dette selskab markedsøkonomisk behandling foreløbigt.

(25) Et andet selskab hævdede, at det opfyldte alle fem kriterier i grundforordningen. Det understregede især, at virksomhedens beslutninger om priser og omkostninger blev truffet som reaktion på markedssignaler, og at regnskaberne var helt i overensstemmelse med internationale standarder. Med hensyn til den første påstand var selskabet ikke i stand til at angive den sædvanlige metode til værdifastsættelse af lagerbeholdningen af den vigtigste råvare furfural. Det kunne heller ikke begrunde, hvorfor der var foretaget visse justeringer af den i øvrigt udokumenterede værdifastsættelse. Selskabet var følgelig ikke i stand til at påvise, at "udgifterne til de vigtigste inputs i alt væsentligt afspejler markedsværdierne", jf. artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.

(26) Det blev derudover konstateret, at selskabet havde angivet et større overskud ved udlodning af aktieudbytte, mens der var angivet et mindre overskud i forbindelse med andre operationer. Selskabet kunne ikke give en tilfredsstillende forklaring på, hvordan disse to beløb kunne være forenelige. Selskabet kunne således ikke siges at have "ét klart sæt grundliggende regnskabsforskrifter ... anvendes til alle formål", jf. artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. Selskabets påstand afvises derfor.

2. Individuel behandling

(27) Ifølge artikel 2, stk. 7, litra a), beregnes der om nødvendigt en landsdækkende told for lande, der er omfattet af artikel 2, stk. 7, med mindre selskaberne i overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, kan bevise, at deres eksportpriser, eksportmængder og salgsbetingelser fastsættes frit, at valutaomregningerne foretages til markedskurs, og at statens indblanding ikke er af en sådan art, at foranstaltninger kan omgås, hvis eksportørerne indrømmes forskellige toldsatser.

(28) De fire eksporterende producenter anmodede ud over markedsøkonomisk behandling også om individuel behandling i det tilfælde, at de ikke ville blive indrømmet markedsøkonomisk behandling. Det fremgik af de foreliggende oplysninger, at alle fire selskaber fastsatte eksportpriser, eksportmængder og salgsbetingelser frit, og at valutaomregningerne blev foretaget til markedskurs.

(29) Det blev konstateret, at én kinesisk producent i undersøgelsesperioden ud over at sælge sin egen produktion af FA også havde købt og videresolgt en betydelig mængde af den pågældende vare fra mindst to andre kinesiske producenter, der ikke samarbejdede. Konklusionen blev derfor, at dette selskab optrådte både som producent og forhandler af FA. Da det ikke er muligt at se, hvor varen er produceret, når den senere eksporteres til EF, og de pågældende konkurrerende producenter ikke har udvist samarbejde, hvorfor der ikke foreligger oplysninger om deres forhold til den kinesiske producent, må konklusionen blive, at der er en alvorlig risiko for omgåelse, hvis denne kinesiske producent indrømmes individuel behandling. For så vidt angår statens indgriben har selskabet ikke kunnet afgive nogen forklaring eller forelagt dokumentation for sin påstand ud over, at det har anført, at der ikke forekommer statslig indgriben. Kommissionen har følgelig ikke modtaget tilstrækkelige oplysninger til at kunne indrømme individuel behandling, men den vil fortsat undersøge forholdet, sålænge undersøgelsen står på. Det konkluderes derfor foreløbig, at selskabet ikke har kunnet bevise, at det opfylder kriteriet i artikel 9, stk. 5, i grundforordningen, og at denne eksportør ikke kan indrømmes en individuel toldsats.

(30) Konklusionen blev derfor, at kun de tre eksporterende producenter i Kina, det vil sige Gaoping Chemical Industry Co. Ltd, Zhucheng Huaxiang Chemical Co. Ltd og Linzi Organic Chemical Inc. skulle indrømmes individuel behandling.

3. Referenceland

(31) I henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen fastsættes den normale værdi for eksporterende producenter, der ikke kan indrømmes markedsøkonomisk behandling, på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et referenceland.

(32) I meddelelsen om indledningen af proceduren tilkendegav Kommissionen, at den påtænkte at benytte enten USA eller Sydafrika som referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for Kina, og opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger hertil.

(33) De kinesiske eksportører og andre interesserede parter foreslog, at Sydafrika eller måske endda Thailand ville være mest velegnet, især fordi konkurrencen og markedsvilkårene i disse lande svarede bedre til situationen i Kina end vilkårene i USA. De kinesiske eksportører påpegede også, at der var handelsforbindelser mellem EF-producenten og eneproducenten i USA. Kommissionen kontaktede alle eksportører af FA, som den havde kendskab til, i de berørte lande, men kun eneproducenten i USA var rede til at indgå i undersøgelsen. Undersøgelsen viste også, at det amerikanske marked var stort og tilstrækkeligt repræsentativt i sammenligning med mængden af Kinas eksport af den pågældende vare til EU. Derudover viste den, at der var en stor importmængde og forskellige kunder på det amerikanske marked. Med hensyn til påstanden om handelsforbindelsen mellem EF-producenten og den amerikanske producent blev det konstateret, at forbindelsen ikke havde nogen forstyrrende indvirkning på de priser, omkostninger og den rentabilitet, som den amerikanske producent anvendte til at fastsætte normalværdien. Det konkluderes derfor foreløbigt, at det er hensigtsmæssigt at anvende USA som referenceland.

4. Dumping

4.1. Normal værdi

(34) Den normale værdi for de kinesiske producenter blev fastsat på grundlag af efterprøvede oplysninger fra producenten i referencelandet, jf. artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen. Det blev konstateret, at FA eksporteret af kinesiske producenter, var identisk med FA solgt af den samarbejdende producent i referencelandet. Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af prisen på furfurylalkohol i det samarbejdende selskab i referencelandet ved salg i den normale handel.

4.2. Eksportpris

(35) De tre producenter, som blev indrømmet individuel behandling, solgte den pågældende vare til EF enten ved hjælp af ikke-forbundne forhandlere i EF eller direkte til den endelige forbruger. Eksportprisen blev for disse tre producenter fastsat i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, det vil sige til den pris, der faktisk er betalt eller skal betales for varen, når den sælges til den første uafhængige kunde i EF.

(36) Den mængde, der eksporteredes af de samarbejdsvillige kinesiske eksportører tegnede sig for 59,8 % af importen i EF i undersøgelsesperioden. Der er således tale om et lavt samarbejdsniveau. Eksportprisen for alle andre selskaber blev fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, jf. artikel 18, stk. 1, i grundforordningen. I dette tilfælde blev eksportprisen beregnet ud fra de priser og mængder, der var oplyst af den samarbejdende producent, som ikke var indrømmet individuel behandling, det vil sige Henan Huilong Chemical Industry Co. Ltd. Dertil blev tilføjet de resterende mængder, hvorom der ikke var samarbejdet, til en gennemsnitspris svarende til de samarbejdende eksporterende producenters laveste gennemsnitlige transaktionspris. Dumpingmargener for "alle andre" i Kina er derfor fastsat på grundlag af et vejet gennemsnit af de priser, der er oplyst af det samarbejdende selskab, som ikke er indrømmet individuel behandling, og den laveste transaktionspris for samtlige transaktioner, hvorom der ikke er samarbejdet.

4.3. Sammenligning

(37) Den normale værdi og eksportpriserne blev sammenlignet på niveauet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede prissammenligneligheden, jf. artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Der blev foretaget justeringer i alle tilfælde, hvor dette var berettiget, korrekt og veldokumenteret. Der blev følgelig indrømmet justeringer for forskelle i transport-, forsikrings- og kreditomkostninger, hvor dette var relevant og veldokumenteret.

4.4. Dumpingmargen

(38) Dumpingmargenen blev fastsat på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, jf. artikel 2, stk. 11 og 12, i grundforordningen.

(39) Denne sammenligning viste, at der forekom dumping, idet dumpingmargenen svarede til det beløb, hvormed den normale værdi oversteg eksportprisen. Dumpingmargenen blev udtrykt i procent af cif-importprisen, EF's grænse. De foreløbige dumpingmargener, der herved fremkom var:

4.4.1.

>TABELPOSITION>

4.4.2.

>TABELPOSITION>

C. EF-ERHVERVSGRENEN

1. Definition af EF-produktionen

(40) Der er kun én producent af FA i EF: TFC i Belgien, som udgør en del af klageren. Klagerens produktion udgør derfor den samlede produktion i EF i henhold til artikel 4, stk. 1, i grundforordningen.

2. Definition af EF-erhvervsgrenen

(41) Det blev konstateret, at EF-produktionen er samlet i én økonomisk enhed, der består af tre selskaber og fungerer således:

(42) TFC fremstiller den pågældende vare på baggrund af råvaren furfural, som leveres af moderselskabet Central Romana Corporation, i det følgende benævnt "CRC", i Den Dominikanske Republik. IFC i Nederlandene er verdensomspændende salgsagent for den pågældende vare, der er fremstillet af TFC. TFC, IFC og CRC er forbundne ved fælles ejerskab.

(43) Det fremgår af undersøgelsen, at FA produceret af TFC har oprindelse i EF, og at forarbejdningsprocesserne, de teknologiske investeringer og kapitalinvesteringerne i forbindelse med forarbejdningsprocesser og salgsvirksomhed foregår i EF.

(44) På baggrund af ovenstående anses TFC og IFC for at udgøre erhvervsgrenen i EF, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. Det bør bemærkes, at det var nødvendigt også at tage oplysninger fra CRC, som udgør en økonomisk enhed sammen med ovennævnte selskaber, i betragtning for at foretage en hensigtsmæssig vurdering af bestemte skadesindikatorer.

D. SKADE

1. Indledende bemærkning

(45) Da EF-erhvervsgrenen kun består af TFC og IFC, er specifikke oplysninger om EF-erhvervsgrenen, som er oplyst i de kontrollerede besvarelser af spørgeskemaerne, om forbrug og om de kinesiske eksporterende producenters markedsandel blevet indekseret af hensyn til de fortrolige oplysninger, der er indgivet i henhold til artikel 19 i grundforordningen.

2. Forbruget i EF

(46) Forbruget i EF blev fastsat på grundlag af den mængde, EF-erhvervsgrenen har leveret i EF, og Eurostats oplysninger om importen fra det pågældende land og andre tredjelande.

(47) Med hensyn til importmængden fra det pågældende land blev det besluttet at anvende kinesiske eksportoplysninger frem for Eurostat's importstatistikker, fordi de kinesiske oplysninger forekom mere nøjagtige for så vidt angår oplysninger indgivet af de samarbejdende eksporterende producenter og andre interesserede parter.

TABEL 2

Forbrug i EF (på grundlag af salgsmængder)

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer samt Eurostat's statistikker over Kinas eksport.

(48) Ovenstående tabel viser, at forbruget af FA i EF er steget med 28 % i den betragtede periode. I perioden mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg forbruget med 5 %, mens det faldt en smule mellem 2001 og undersøgelsesperioden.

3. Den pågældende import

3.1. Importens omfang

(49) Mellem 1998 og undersøgelsesperioden udviklede importen i tons fra det pågældende land til EF sig således:

TABEL 3

Den importerede mængde

>TABELPOSITION>

Kilde:

Kinesiske eksportstatistikker.

(50) I løbet af den betragtede periode mere end fordobledes importen fra Kina. I undersøgelsesperioden lå den 108 % over niveauet i 1998. Det fremgår af tabellen, at den pågældende import steg med 43 % (eller ca. 2100 mio. tons) fra 1998 til 2000 og med yderligere 46 % (eller ca. 3300 mio. tons) i perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden, hvorimod forbruget kun steg med 5 % (eller ca. 2000 mio. tons) i samme periode.

(51) Ovenstående tabel viser også, at importen fra det pågældende land faldt mellem 1999 og 2000 (- 10 % eller ca. 800 mio. tons). Nedgangen i importen skyldes tørke i Kina i år 2000, som resulterede i en ringere landbrugsproduktion, hvilket medførte en væsentlig mangel på råvaren furfural. Det førte til en nedgang i de kinesiske producenters produktion og levering af FA. De kinesiske eksporterende producenter kunne derfor ikke fastholde eksportniveauet i 1999.

(52) Efter tørken i Kina, som varede indtil tredje kvartal af 2000, genoptog de kinesiske eksporterende producenter produktionen og overgik eksportniveauet i 1999 betydeligt. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg de eksporterende producenters markedsandel betydeligt i overensstemmelse med udviklingen af markedsandelen. I perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden steg eksporten med 46 % (eller ca. 3300 mio. tons).

3.2. Det importerede produkts markedsandel

(53) Markedsandelen for varer importeret fra det pågældende land udviklede sig således:

TABEL 4

Markedsandelen for varer importeret fra det pågældende land (på grundlag af salgsmængde)

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer samt Eurostat's og Kinas eksportstatistikker.

(54) I undersøgelsesperioden udgjorde importen fra Kina en markedsandel på mellem 20 og 30 %. I løbet af den betragtede periode steg den dumpede imports markedsandel med over 9,6 procentpoint (eller med 63 %).

(55) Mellem 1999 og 2000 mistede de eksporterende producenter markedsandele (- 4,4 procentpoint eller 19 %). Tabet skyldes tørken i Kina i 2000 som anført i betragtning 51.

(56) Efter tørken i Kina genvandt de kinesiske eksporterende producenter en større markedsandel end niveauet i 1999. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg de eksporterende producenters markedsandel betydeligt i overensstemmelse med ovennævnte udvikling i importmængden. I perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden steg de eksporterende producenters markedsandel med ca. 7 procentpoint (eller med 39 %).

3.3. Gennemsnitspriser for dumpingimport

(57) Prisudviklingen i kinesisk FA solgt på EF-markedet fremgår af tabellen nedenfor.

TABEL 5

Gennemsnitspriser for dumpingimport

>TABELPOSITION>

Kilde:

Kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer fra samarbejdende eksporterende producenter, kinesiske eksportstatistikker og klageren.

(58) Gennemsnitssalgspriserne i tabellen inkluderer transportomkostninger til EF's grænse.

(59) I løbet af den betragtede periode faldt gennemsnitsprisen for dumpingimport med 19 %. Prisfaldet var særligt udtalt mellem 1998 og 2000 (- 17 %). Mellem 2000 og 2001 steg priserne (+ 17 %) på grund af knapheden på kinesisk FA, hvilket som nævnt i betragtning 51 var forårsaget af tørken i Kina. Efter tørken genetablerede de kinesiske producenter produktionen og satte priserne ned igen som tidligere i 1998 og 2000. Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt de kinesiske eksporterende producenters priser igen med 16 %. Der var mellem 2000 og undersøgelsesperioden et prisfald på 2 %.

3.4. Prisunderbud og pristryk

(60) For at fastsætte prisunderbuddet undersøgte Kommissionen oplysninger vedrørende undersøgelsesperioden. Det understreges, at prisunderbudsanalysen kun omfattede én type FA, som produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen på EF-markedet og repræsenterer ca. 99 % af forbruget i EF. Prisunderbuddet blev fastsat på grundlag af en sammenligning af EF-erhvervsgrenens salgspriser for denne type FA og de pågældende eksporterende producenters salgspriser. Alle priser sammenlignedes for den samme type efter fradrag af rabatter og nedslag.

(61) For de eksporterende producenter benyttedes cif-salgspriserne, frit EF's grænse, fortoldet. EF-erhvervsgrenens salgspriser justeredes om nødvendigt til niveauet ab fabrik, dvs. med fradrag af transportomkostninger.

(62) Sammenligningen (på grundlag af vejede gennemsnit), viste, at den gennemsnitlige prisunderbudsmargen udtrykt som procentdel af EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris var på over 10 % for Kina.

(63) Dette prisunderbud bør også ses i lyset af, at priserne overordnet set faldt betydeligt i løbet af den betragtede periode og må siges at være trykkede.

4. EF-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.1. Indledende bemærkning

(64) I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og indekser, der havde indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation på hjemmemarkedet.

4.2. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

TABEL 6

Produktion

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

(65) I løbet af den betragtede periode faldt EF-erhvervsgrenens produktion med 4 %. Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens produktion med 2 %.

TABEL 7

Produktionskapacitet

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

(66) Produktionskapaciteten forblev uændret i den betragtede periode. I modsætning til hvad nogle interesserede parter påstod, fandtes der intet bevis for, at EF-erhvervsgrenen havde produktionskapacitetsproblemer i den betragtede periode.

TABEL 8

Kapacitetsudnyttelse

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

(67) Det fremgår af ovenstående tabel, at kapacitetsudnyttelsen faldt med 4 % på linje med produktionen i den betragtede periode. Mellem 2001 og undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse med 2 %.

4.3. Salgsmængde og salgspriser

TABEL 9

Salgsmængde

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

(68) EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forbundne kunder i EF steg med 9 % fra 1998 til undersøgelsesperioden. I perioden 1998-2000 formåede EF-erhvervsgrenen på trods af faldende produktion at øge sin salgsmængde i EF med 23 % hovedsageligt ved at sælge ud af lagerbeholdningen fra 1999. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden var der sammenfald mellem nedgangen i salgsmængden på 12 % og en stigning i forbruget (5 %).

TABEL 10

EF-erhvervsgrenens salgspriser på FA

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

(69) I perioden fra 1998 til undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris på FA med hele 11 %. Prisfaldet var særligt tydeligt mellem 1998 og 2000 (- 20 %). Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg priserne med 11 % uden nogensinde at nå niveauet i 1998. Grunden til prisstigningen i 2001 var, at EF-erhvervsgrenen kunne udnytte, at de kinesiske eksporterende producenter havde produktions- og leveringsvanskeligheder i forbindelse med tørken i Kina, jf. betragtning 51.

4.4. Markedsandel

TABEL 11

Markedsandel

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

(70) EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt med hele 16 % i den betragtede periode og i perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden.

4.5. Lagerbeholdning

TABEL 12

Lagerbeholdning

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

(71) Det fremgår af ovenstående tabel, at lagerbeholdningen steg med 83 % i den betragtede periode. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden steg lagerbeholdningen med 81 %. Lagerbeholdningen var væsentligt større ved udgangen af undersøgelsesperioden end i 2001.

(72) Denne udvikling tyder på, at selv om produktionen faldt med 2 % i perioden mellem 2001 og undersøgelsesperioden, blev den del af produktionen, der ikke blev solgt på EF-markedet eller til tredjelande, oplagret. I løbet af undersøgelsesperioden udgjorde lagerbeholdningen 70 % af EF-erhvervsgrenens salgsmængde på EF-markedet.

4.6. Rentabilitet og likviditet

(73) I den betragtede periode udviklede rentabiliteten sig således udtrykt i procent af nettosalgsværdien:

TABEL 13

Rentabilitet

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

(74) Mellem 1998 og undersøgelsesperioden forværredes rentabiliteten på grund af et fald i salgspriserne på 92 %. I perioden 2000 til undersøgelsesperioden forringedes rentabiliteten med 69 % sideløbende med, at EF-erhvervsgrenen blev udsat for salgspristryk på hjemmemarkedet.

(75) I 2001 blev situationen lidt bedre, fordi EF-erhvervsgrenen gjorde en indsats for at omstrukturere og skære omkostningerne ned, og fordi priserne steg. Samtidig faldt EF-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel, hvorimod importen fra Kina igen steg betydeligt og overtog en del af EF-erhvervsgrenens markedsandel. Det pristryk, EF-erhvervsgrenen oplevede i undersøgelsesperioden, undergravede de foranstaltninger, den havde truffet, og de små forbedringer, der var opnået i 2001. Dette tyder på, at EF-erhvervsgrenens tab ville have været meget større, hvis den ikke havde foretaget en omstrukturering.

(76) Likviditeten blev forringet med 91 % i den betragtede periode i lighed med udviklingen i rentabiliteten.

TABEL 14

Likviditet

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

4.7. Investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

TABEL 15

Investeringer

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

(77) De øgede investeringer især i perioden 2001 og undersøgelsesperioden skyldes øgede krav til sikkerhed og miljø på grund af ændringer i den belgiske lovgivning. Derudover er der i den betragtede periode investeret i udbygningen af lagerfaciliteter for at udvide lagerkapaciteten.

(78) Det fremgik af undersøgelsen, at investeringsafkastet faldt i undersøgelsesperioden i lighed med udviklingen i rentabiliteten.

TABEL 16

Investeringsafkast

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

(79) Det forekom ikke at være vanskeligt for EF-erhvervsgrenen at rejse kapital.

4.8. Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

TABEL 17

Beskæftigelse

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

(80) Ovenstående tabel viser, at beskæftigelsen steg med 9 % i den betragtede periode på trods af EF-erhvervsgrenens vanskeligheder.

(81) I betragtning af produktionsniveauet og et øget antal beskæftigede faldt produktiviteten med 12 % i den betragtede periode, hvilket fremgår af følgende tabel:

TABEL 18

Produktivitet

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens kontrollerede besvarelser af spørgeskemaer.

(82) I den betragtede periode steg den gennemsnitlige løn til beskæftigede i EF-erhvervsgrenen med ca. 25 %. Men mellem 2000 og undersøgelsesperiode var lønstigningen på mindre end 4 %.

4.9. Dumpingmargens størrelse

(83) Den aktuelle dumpingmargen kan ikke siges at have en ubetydelig virkning på EF-erhvervsgrenen i betragtning af de importmængder og importpriser, der er tale om. Undersøgelsen viser, at import med oprindelse i Kina overordnet set blev solgt til dumpede priser på EF-markedet i undersøgelsesperioden. Uden dumping ville der have været et mindre eller muligvis slet intet pristryk på EF-priserne.

4.10. Vækst

(84) Det er bemærkelsesværdigt, at væksten i EF-erhvervsgrenen var særlig dårlig mellem 2000 og undersøgelsesperioden for så vidt angår salgsmængde (- 12 %) og tabt markedsandel (- 16 %). Samtidigt steg importen fra Kina med ca. 3200 mio. tons, og den billige dumpingimports markedsandel steg med helt op til 7 procentpoint.

4.11. Genrejsning efter tidligere dumping

(85) Selv om det er konstateret, at Kinas priser faldt med 17 % mellem 1998 og 2000, betragtes genrejsning efter tidligere dumping ikke som en relevant faktor.

4.12. Konklusion om skade

(86) I den betragtede periode steg mængden af billig dumpingimport fra Kina på EF-markedet betydeligt, og de vigtigste skadesindikatorer viste en negativ udvikling for EF-erhvervsgrenen.

(87) Dette var særlig tydeligt mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Undersøgelsen viste, at i denne periode steg forbruget i EF med 5 %, mens mængden af dumpingimport steg med 46 %. Derved fik de kinesiske eksporterende producenter mulighed for at få en betydelig større andel af EF-markedet (7 procentpoint) hovedsageligt på bekostning af EF-erhvervsgrenen. Det fremgik også, at dumpingimport fra Kina i undersøgelsesperioden underbød EF-erhvervsgrenens priser med over 10 %, og at EF-erhvervsgrenens salgspriser blev trykket.

(88) Det blev fundet hensigtsmæssigt at fokusere på perioden 2000 til undersøgelsesperioden, dvs. den seneste del af den betragtede periode, fordi importen fra Kina i 2000 igen var på samme niveau som i 1998, hvorefter de steg i 2001 og i undersøgelsesperioden til det højeste niveau nogensinde. De kinesiske importpriser var i 2000 allerede lavere end 1998-niveauet, men de faldt endda yderligere i undersøgelsesperioden.

(89) Det blev også konstateret, at EF-erhvervsgrenen oplevede den dårligste økonomiske udvikling i perioden 2000 til undersøgelsesperioden: Salgsmængden faldt med 12 % og lagerbeholdningen steg (+ 81 %). EF-erhvervsgrenen tabte en markedsandel på 16 %. Rentabiliteten blev forringet sideløbende med, at EF-erhvervsgrenens salgspriser blev trykket på hjemmemarkedet (- 69 %). Likviditeten, investeringsafkastet og evnen til at tilvejebringe kapital forringedes.

(90) Selvom visse indikatorer såsom EF-erhvervsgrenens produktion, kapacitetsudnyttelse og salgspriser også tydede på en positiv udvikling i 2000 til undersøgelsesperioden, skyldes dette primært, at de kinesiske eksportører havde produktions- og leveringsvanskeligheder i 2000, hvilket EF-erhvervsgrenen i en kort periode kunne drage fordel af. Disse positive faktorer ændrede derfor ikke det samlede billede af den skadelige situation, EF befandt sig i.

(91) I lyset af ovennævnte, navnlig nedgangen i rentabilitet og markedsandel, som EF-erhvervsgrenen var udsat for især i perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden, må Kommissionen konkludere, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3 i grundforordningen.

E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1. Indledning

(92) Med henblik på den foreløbige konklusion om, hvorvidt der foreligger en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, undersøgte Kommissionen først virkningerne af dumpingimporten fra det pågældende land på erhvervsgrenens situation.

(93) Den undersøgte dernæst andre kendte faktorer, såsom udviklingen i forbruget, EF-erhvervsgrenens eksportaktiviteter, IFC's handelsaktiviteter og import til EF fra andre tredjelande, som ud over dumpingimporten også kunne have forvoldt EF-erhvervsgrenen skade, for at sikre, at den skade, disse faktorer forvoldte, ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

2. Følgevirkningerne af dumpingimporten fra det pågældende land

(94) Mængden af FA importeret fra Kina til EF har hele tiden været stor. I den betragtede periode steg dumpingimporten med oprindelse i Kina til EF med 108 % og dens markedsandel steg med 63 % svarende til en gevinst på 9,6 procentpoint på bekostning af producenten i EF.

(95) Som anført i betragtning 57 faldt de kinesiske priser med 17 % mellem 1998 og 2000. Selv om de kinesiske priser steg mellem 2000 og 2001 med 17 %, faldt de overordnet set med 2 % i perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden. Dette skyldtes et betydeligt prisfald på 16 % mellem 2001 og undersøgelsesperioden. Situationen viser, at EF-erhvervsgrenen var udsat for pristryk af dumpingimporten på EF-markedet. Pristrykket underbygges yderligere af det prisunderbud, som de kinesiske eksporterende producenter udøvede, og af EF-erhvervsgrenens priser, som blev trykket betydeligt i bund i undersøgelsesperioden.

(96) Forbindelsen mellem den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen, og dumpingimporten fremtræder særlig tydeligt, når man ser på udviklingen fra 2000 til udgangen af undersøgelsesperioden. I denne periode steg mængden af dumpingimport fra Kina med 46 % og andelen af EF-markedet med 7 procentpoint (eller 39 %).

(97) Denne udvikling falder sammen med en negativ udvikling i de vigtigste økonomiske indikatorer for EF-erhvervsgrenen fra 2000 til undersøgelsesperioden: Salgsmængden faldt med 12 % og markedsandelen med 16 %. Følgelig faldt EF-erhvervsgrenens rentabilitet med hele 69 %.

3. De øvrige faktorers indflydelse

3.1. Udvikling i forbruget

(98) Undersøgelsen viste, at forbruget steg i den betragtede periode. Overordnet set steg forbruget i EF med 28 % (eller med mere end 9100 mio. tons). I perioden fra 2000 til undersøgelsesperioden var der kun en forbrugsstigning på 5 %.

(99) I den betragtede periode steg importen fra Kina med 108 % (eller med ca. 5400 mio. tons). Importen steg mellem 2000 og undersøgelsesperioden med hele 48 % (eller ca. 3300 mio. tons), mens forbruget kun steg med 5 % (eller ca. 2000 mio. tons) i samme periode.

(100) Konklusionen er derfor, at udviklingen i forbruget ikke har bidraget til den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt.

3.2. EF-erhvervsgrenens eksportaktiviteter

(101) Fra 1998 til 2001 udgjorde EF-erhvervsgrenens eksportmængde til tredjelande ca. 40 % af dens samlede salg. I undersøgelsesperioden udgjorde eksporten ca. 35 % af dens samlede salg.

(102) Kommissionen udelukker derfor ikke, at nedgangen i EF-erhvervsgrenens eksport påvirkede dens globale økonomiske situation. Den faldende eksport kan i et vist omfang forklare den øgede lagerbeholdning i undersøgelsesperioden. Det blev imidlertid konstateret, at stigningen i lagerbeholdningen var langt højere end faldet i eksporten. Det tyder på, at EF-erhvervsgrenens eksportaktivitet kun havde ringe indflydelse på de stigende lagerbeholdninger.

(103) Derudover skal det bemærkes, at denne undersøgelse udelukkende omfattede EF-erhvervsgrenens økonomiske situation med hensyn til EF-markedet. Derfor blev priser og indtægter fra eksportsalget holdt uden for skadesundersøgelsen. Den faldende eksportmængde påvirkede derfor kun i meget begrænset omfang EF-erhvervsgrenens situation.

(104) Det kan derfor foreløbigt fastslås, at EF-erhvervsgrenens ikke led væsentlig skade på grund af udviklingen i sin eksport.

3.3. IFC's egne handelsaktiviteter

(105) Undersøgelsen har vist, at IFC køber FA fra andre tredjelande, blandt andet fra Kina, og lader den indgå i egen handel. Undersøgelsen har dog vist, at der var tale om begrænsede mængder, og at der ikke er noget, der tyder på, at denne FA nogensinde blev solgt på EF-markedet. Det er dog værd at bemærke, at dette salg har haft en positiv virkning på IFC's overordnede økonomiske situation. Uden IFC's egen handel ville EF-erhvervsgrenens situation have været endnu værre og det økonomiske tab endnu større.

(106) Det fastslås derfor, at IFC's egen handel ikke i nogen større grad bidrog til den væsentlige skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen.

3.4 Import til EF fra andre tredjelande

(107) Den samlede import af FA til EF og de gennemsnitlige importpriser fra andre lande end Kina steg med 40 % udtrykt i mængde:

TABEL 19

Import til EF fra andre tredjelande

>TABELPOSITION>

Kilde:

Eurostat.

(108) Det er blevet hævdet, at den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, er forårsaget af importen fra andre tredjelande især på grund af stigende importmængder mellem 1998 og undersøgelsesperioden.

(109) Ovenstående tabel viser, at importen af FA fra andre tredjelande til EF samlet set er steget med 2300 mio. tons i den betragtede periode. Mellem 2000 og undersøgelsesperioden var stigningen kun på 1200 mio. tons. Udviklingen skal ses i lyset af udviklingen i forbruget og i Kinas dumpingimport. Som anført i betragtning 47 og 48 steg forbruget med 28 % (eller med over 9100 mio. tons) i den betragtede periode, mens stigningen kun var på 5 % (eller ca. 2000 mio. tons) mellem 2000 og undersøgelsesperioden. Som nævnt i betragtning 49 steg importen fra Kina med ca. 5400 mio. tons i den betragtede periode, og stigningen var mere udtalt mellem 2000 og undersøgelsesperioden (ca. 3300 mio. tons). Det bør også bemærkes, at importen fra alle øvrige tredjelande tilsammen selv efter den store stigning udgjorde en markedsandel, der var ca. 20 % mindre end den kinesiske imports andel i undersøgelsesperioden.

(110) Det blev også konstateret, at importpriserne fra disse lande lå over de kinesiske producenters priser (ca. 32 % i undersøgelsesperioden) og endda over EF-erhvervsgrenens priser (ca. 13 % i undersøgelsesperioden). Disse undersøgelsesresultater tyder derfor på, at denne import kun i begrænset omfang, om overhovedet, bidrog til det konstaterede prisfald på markedet.

(111) Det fastslås derfor, at import til EF fra andre tredjelande ikke bidrog væsentligt til den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen.

4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

(112) Dumpingimporten, der øgedes væsentligt i den betragtede periode, og det konstaterede prisunderbud og pristryk havde betydelige negative konsekvenser for EF-erhvervsgrenens økonomiske situation, navnlig hvad angår salgsmængde og salgspriser, hvilket igen havde indvirkning på markedsandelen og rentabiliteten. Dumpingimportens negative indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation må betegnes som væsentlig.

(113) I betragtning af ovenstående analyse, hvor der skelnet omhyggeligt mellem alle kendte faktorers virkning på EF-erhvervsgrenens situation og dumpingimportens skadelige virkning, bekræftes det hermed, at de øvrige faktorer ikke i sig selv ændrer ved det forhold, at der er en årsagssammenhæng mellem den konstaterede skade og dumpingimporten.

F. EF'S INTERESSER

1. Indledende bemærkninger

(114) Kommissionen undersøgte i henhold til artikel 21 i grundforordningen, om en indførelse af antidumpingforanstaltninger ville være i strid med EF's interesser. EF's interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenen, de ikke-forbundne importører/forhandlere og brugerne af den pågældende vare, i det omfang, disse parter indgav de nødvendige oplysninger.

(115) For at vurdere, hvilken virkning det ville have at indføre foranstaltninger, anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle interesserede parter, som den havde kendskab til. Kommissionen sendte spørgeskemaer til især EF-erhvervsgrenen, importører og brugere af den pågældende vare.

(116) På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om dumping, skade og årsagssammenhæng, er tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i EF's interesse at indføre antidumpingforanstaltninger i det foreliggende tilfælde.

2. EF-erhvervsgrenens interesser

(117) EF-erhvervsgrenen har lidt under de lave priser på importeret FA. I betragtning af den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, har Kommissionen anset det for uundgåeligt, at dens situation forværres yderligere, hvis der ikke træffes antidumpingforanstaltninger. Det vil sandsynligvis medføre yderligere skade og på mellemlang sigt betyde, at erhvervsgrenen, som er den eneste producent af FA i EF, forsvinder i betragtning af den rentabilitetsforringelse, den har lidt i den betragtede periode. Da der kun er én producent af FA i EF betyder det, at EF-markedet, hvis producenten forsvinder, bliver fuldstændig afhængig af FA fra tredjelande.

(118) Hvis der imidlertid træffes antidumpingforanstaltninger, ville der blive skabt rimelige handelsvilkår. EF-erhvervsgrenens produktion af FA ville under sådanne vilkår forblive rentabel. Der er foretaget betydelige investeringer for at opfylde strenge miljø- og sikkerhedskrav. Endvidere forbedrer EF-erhvervsgrenen sig konstant, og der udvikles nye varer baseret på FA.

(119) Det er derfor i EF-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.

3. Ikke-forbundne importørers og brugeres interesse og mulig indflydelse på forbrugerne

(120) For at vurdere, hvilke virkninger det vil få at indføre foranstaltninger, sendte Kommissionen spørgeskemaer til alle kendte ikke-forbundne importører og brugere af FA i EF.

(121) Den modtog fyldestgørende svar fra tre ikke-forbundne importører og 11 brugere. De tre importører og 11 brugere repræsenterede ca. 74 % af EF-importen og 47 % af EF's forbrug af FA i undersøgelsesperioden.

4. Mulig indflydelse på importørerne

(122) For så vidt angår de tre samarbejdende importører tegnede FA sig for gennemsnitligt 28,9 % af deres samlede omsætning i undersøgelsesperioden.

(123) Kommissionen undersøgte også, hvilken gennemsnitlig indflydelse den foreslåede antidumpingtold ville have på importørernes overordnede fortjeneste. I betragtning af den andel, FA udgør af deres samlede omsætning, og ud fra den antagelse, at foranstaltningerne overføres til brugerne, vil den negative indflydelse af de foreslåede foranstaltninger formodentlig være minimal for de tre importører.

5. Mulig indflydelse på forbrugerne

(124) Brugerne af den pågældende vare er producenter af furanbaseret harpiks, som er en vare, der anvendes i støberier. 11 brugere indsendte fyldestgørende besvarelser af spørgeskemaet. Disse 11 brugere tegnede sig for omkring 31 % af det samlede forbrug af FA i EF. Brugersammenslutninger i EF indgav også besvarelser.

(125) For så vidt angår de 11 samarbejdende brugere tegnede FA sig for gennemsnitligt 4,6 % (mellem 1 % og 37 %) af deres samlede omsætning i undersøgelsesperioden.

(126) Det blev konstateret, at disse brugere overordnet set havde en gennemsnitlig fortjenstmargen på ca. 8,7 % af deres samlede aktiviteter i undersøgelsesperioden. Det er endvidere konstateret, at omkostningerne til FA udgør 60-90 % af de samlede omkostninger ved fremstillingen af furanbaseret harpiks, hvilket er en væsentlig andel. Det kan derfor ikke udelukkes, at foranstaltningerne vil have betydning for brugere. Men eftersom FA udgør en forholdsvis lav andel af støberiernes samlede omkostninger (under 3 %), må man antage, at brugerne vil overføre foranstaltningerne til støberierne. Foranstaltningernes eventuelle indflydelse på støberierne vil således blive under 0,3 %. Det kan således ikke udelukkes, at foranstaltningerne vil have nogle negative virkninger på visse brugere. I betragtning af den begrænsede andel, som FA udgør af de samlede aktiviteter, og omfanget af de foreslåede foranstaltninger og de samarbejdende brugeres rentabilitet må konklusionen blive, at den eventuelle negative indvirkning af de foreslåede foranstaltninger på brugerne ikke kan forventes at overskygge de fordele, som foranstaltningerne vil bibringe EF-erhvervsgrenen.

(127) Det må derfor antages, at foranstaltningerne i et stort omfang, hvis ikke fuldt ud, vil blive overført fra brugerne til støberierne. Det samlede indflydelse formodes derfor at være minimal.

6. Mulig indflydelse på brugerne

(128) Da der er tale om en vare til industrielt brug, forekommer det usandsynligt, at de foreslåede foranstaltninger vil have indflydelse på den enkelte forbruger.

7. Konkurrence og handelsforvridende virkninger

(129) Det er blevet hævdet, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville styrke den dominerende stilling, som klageren påstås at have, og som allerede havde en væsentlig markedsandel i EF i undersøgelsesperioden, hvilket ville give ham en monopollignende stilling på FA-markedet.

(130) Da omfanget af de foreslåede foranstaltninger ud fra et økonomisk synspunkt ikke er af en sådan art, at de på forhånd vil udelukke eksporterende producenter fra EF-markedet, vil der fortsat være FA med oprindelse i Kina på markedet. Konkurrencen med FA importeret fra tredjelande vil fortsat være tilstede.

(131) Nogle parter har endvidere hævdet, at foranstaltningerne vil reducere brugernes og forbrugernes valg. Men som anført ovenfor, vil der sandsynligvis stadig være FA med oprindelse i Kina og andre tredjelande på EF-markedet. Brugerne vil således fortsat kunne vælge mellem de konkurrerende produkter, men til rimelige priser. Omvendt kunne valgfriheden forsvinde, hvis EF-erhvervsgrenen ophørte med at eksistere, hvilket kan blive resultatet, hvis der ikke indføres antidumpingforanstaltninger.

(132) Foranstaltningerne forventes at genetablere fair og effektive konkurrenceforhold på EF-markedet og har kun til formål at rette op på virkningerne af de kinesiske eksporterende producenters skadevoldende dumpingpraksis. Hvis der ikke indføres foranstaltninger i det foreliggende tilfælde, vil konkurrenceforvridningen blive opretholdt og forstærket, hvilket vil medføre en yderligere forværring af EF-erhvervsgrenens situation. Hvis EF-erhvervsgrenen forsvinder, bliver konkurrencen mindre, og brugerne på EF-markedet får færre valgmuligheder.

8. Konklusion om EF's interesser

(133) Det konkluderes foreløbigt på baggrund af ovenstående, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke at indføre foranstaltninger over for import af FA med oprindelse i Kina.

G. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER

1. Foreløbig skadestærskel

(134) Da det er fastslået, at den pågældende dumpingimport har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at der ikke er tvingende årsager til ikke at gribe ind, bør der indføres en told på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af den pågældende import, uden at de konstaterede dumpingmargener overskrides.

(135) Udgangspunktet for beregningen af, hvilket afgiftsniveau der er påkrævet for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, var, at foranstaltningerne skulle give EF-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå et overskud før skat svarende til, hvad den ville have kunnet få, hvis der ikke fandt dumping sted.

(136) På dette grundlag blev det konstateret, at en fortjenstmargen på 10 % af den samlede omsætning måtte anses for at være et passende minimum, som EF-erhvervsgrenen kunne forvente at få i en situation uden skadelig dumping. Det må være en rimelig fortjenstmargen i betragtning af udviklingen i EF-erhvervsgrenens fortjeneste i den betragtede periode, hvor den gennemsnitlig var højere, når der ikke var dumpingimport.

(137) Skadestærsklen blev derfor fastsat som forskellen mellem EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger forhøjet med den ovenfor nævnte fortjenstmargen på den ene side og den justerede faktiske nettosalgspris på importeret FA, der blev anvendt i forbindelse med prisunderbudsberegningerne, på anden side. Forskellen blev derefter udtrykt i procent af cif-importprisen, EF's grænse, ufortoldet. Beregningerne førte til en skadesmargen på 2,2 % til 23,0 %.

2. Foreslået midlertidig antidumpingtold

(138) I lyset af ovenstående og i overensstemmelse med reglen om lavere told i artikel 7, stk. 2, i grundforordningen skal den midlertidige antidumpingtold fastsættes på et niveau svarende til skadestærsklen.

(139) De pågældende eksportører sælger ud over FA forskellige andre varer til importører og brugere i EF. For at sikre, at foranstaltningerne er effektive, og mindske risikoen for, at tolden omgås ved prismanipulation, hvilket er blevet konstateret i tidligere procedurer vedrørende samme generelle varekategori, dvs. furfural(4), bør den midlertidige told indføres i form af EUR pr. ton. Beregningen af skadestærsklen vedrørende importprisen cif giver en told på mellem 21 EUR og 181 EUR pr. ton.

H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

(140) Af hensyn til en rimelig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken interesserede parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Endvidere bør det fastslås, at alle afgørelser, der træffes med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på endelige foranstaltninger -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af furfurylalkohol, der i øjeblikket tariferes under KN-kode 2932 13 00 (Taric-kode 2932 13 00 90 ), med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2. Den midlertidige antidumpingtold for varen med oprindelse i Folkerepublikken Kina fastsættes til følgende:

>TABELPOSITION>

3. I tilfælde, hvor varerne er blevet beskadiget, før de overgår til fri omsætning, og den pris, der faktisk er betalt eller skal betales, derfor fordeles med henblik på fastsættelse af toldværdien, jf. artikel 145 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93(5), nedsættes antidumpingtolden, som er beregnet på grundlag af stk. 2, med en procentsats svarende til fordelingen af den pris, der faktisk er betalt eller skal betales.

4. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

5. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EF er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

1. Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.

2. De berørte parter kan inden en måned fra tidspunktet for nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger om anvendelsen af denne forordning, jf. artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. maj 2003.

På Kommissionens vegne

Pascal Lamy

Medlem af Kommissionen

(1) EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

(2) EFT L 305 af 7.11.2002, s. 1.

(3) EFT C 189 af 9.8.2002, s. 30.

(4) EFT L 328 af 22.12.1999, s. 1.

(5) EFT L 253 af 11.10.1993, s. 1.