Rådets udtalelse

af 13. maj 2003

om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2003-2007

(2003/C 123/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker(1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den 13. maj 2003 gennemgik Rådet Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2003-2007. Rådet noterer sig, at forelæggelsen skete senere end den dato, der er fastsat i den reviderede "adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form", og at opdateringen således kun til en vis grad opfylder kravene i kodeksen. Det lykkedes den nye østrigske regering, der blev indsat den 28. februar efter afholdelsen af tidlige parlamentsvalg den 24. november 2002, at fremlægge en opdatering af programmet inden for en forholdsvis kort frist. De mere detaljerede kvantitative oplysninger, der findes i forbundsstatens foreløbige budgetforslag, forelå imidlertid endnu ikke på det tidspunkt, hvor opdateringen blev forelagt.

Rådet noterer sig med tilfredshed, at selv om væksten blev svagere end antaget, blev de offentlige finanser i 2001 forbedret hurtigere end forventet, om end dette positive resultat hovedsagelig skyldtes en kraftig stigning i skatteindtægterne. I 2002 blev de offentlige finanser imidlertid svækket markant og svarede ikke til det fastsatte mål, men udviste ifølge Kommissionens beregninger et underskud på 0,6 %, renset for den konjunkturmæssige påvirkning.

Rådet noterer sig desuden, at gældskvoten, der stadig ligger over referenceværdien på 60 % af BNP, steg kraftigt i 2001 og 2002, hovedsagelig som følge af en nyklassificering i Østrigs indberetning af den offentlige bruttogæld. Rådet noterer sig med betænkelighed, at dette har bevirket, at målet om at reducere den konsoliderede bruttogæld til under referenceværdien på 60 % af BNP nu vil blive opfyldt væsentligt senere end planlagt. Ifølge opdateringens fremskrivninger vil det offentlige underskud vokse fra 0,6 % af BNP i 2002 til 1,3 % af BNP i 2003, hovedsagelig som følge af forsinkede betalinger for oversvømmelsesskader og et større outputgab. Efter en midlertidig forbedring i 2004 forventes underskuddet at vokse markant til 1,5 % i 2005 i kølvandet på den omfattende indkomstskattereform. Derefter forventes det, at underskuddet vil falde til 1,1 % af BNP i 2006 og til 0,4 % af BNP i 2007. Det konjunkturkorrigerede underskud følger samme mønster som det nominelle underskud: Det forventes at vokse med 0,5 procentpoint i 2003 til omkring 1 % af BNP, hvorefter det vil falde næsten tilsvarende i 2004, før det igen forventes at stige til 1,3 % i 2005 grundet de planlagte skattelettelser. Skønt det derefter vil falde, vil det konjunkturkorrigerede underskud stadig udgøre 1,1 % af BNP i 2006, og det er først så sent som i 2007, at det vil falde med det fornødne halve procentpoint til 0,5 % af BNP. Den offentlige bruttogæld forventes at falde fra sit højdepunkt på 67,8 % af BNP i 2002 til lidt under referenceværdien på 60 % i 2007.

Programmets budgetfremskrivninger bygger på et makroøkonomisk scenario, ifølge hvilket den økonomiske aktivitet forventes gradvist at vokse efter den aktuelle cykliske svækkelse. Den reale BNP-vækst forventes at stige fra 1,0 % i 2002 til 2,5 % i 2005 og de følgende år, hvilket vil svare til en årlig gennemsnitsvækst på 2,1 % i programperioden som helhed. Skønt den forventede vækst ligger noget over trendvæksten, finder Rådet, at forventningerne er realistiske, da den østrigske økonomi ikke er præget af større makroøkonomiske uligevægte, og forudsat at de eksterne forhold bliver forbedret som forventet.

Rådet beklager, at den østrigske regering ikke når sit tidligere mål om at fastholde balance på budgettet og tilvejebringe et mindre overskud i 2004 og 2005. Rådet er opmærksomt på, at dette skyldes den planlagte skattereform, men erindrer om, at det i sin udtalelse om den sidste opdatering(2) tilkendegav, at tilvejebringelsen af et budgetoverskud på mellemlang sigt ville være afgørende for muligheden for at nedbringe gældsniveauet markant, hvilket Rådet fandt nødvendigt i betragtning af det udgiftspres, der vil opstå på lang sigt som følge af befolkningens aldring. Med de nuværende politikker kan man med udsigten til aldrende befolkninger bestemt ikke udelukke en risiko for uholdbare offentlige finanser.

Med dette in mente glæder Rådet sig over den opmærksomhed, der ofres mere langsigtede spørgsmål, som det er tilfældet med den gennemgribende pensionsreform, der udarbejdes med henblik på at modstå det finansielle og økonomiske pres, der opstår som følge af befolkningens aldring. Rådet tilskynder navnlig den østrigske regering til beslutsomt at gennemføre de ambitiøse reformprojekter på pensions- og sundhedsområdet for at løse mange af de centrale problemer på disse områder. Rådet har gentagne gange understreget, således også i sin udtalelse om den sidste opdatering og i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, at det er vigtigt at få hævet den lave effektive pensionsalder i Østrig og øge erhvervsfrekvensen, navnlig blandt de ældre og kvinder. Rådet finder derfor, at de planlagte pensions- og sundhedsreformer - forudsat at de gennemføres i fuldt omfang - ikke blot vil være gavnlige for budgetudviklingen på mellemlang og endda kort sigt, men også vil være vitale for muligheden for at bremse det stigende udgiftspres i det lange løb. Rådet tilskynder ligeledes den østrigske regering til at gennemføre sine planer for en rationalisering af den offentlige forvaltning og derved forbedre de hidtidige resultater. Herudover bør den nationale stabilitetspagt gennemføres til fulde, hvilket vil nødvendiggøre udgiftstilbageholdenhed med det formål at tilvejebringe holdbare strukturelle overskud på delstatsplan.

Rådet noterer sig, at den østrigske regering som anbefalet agter at sænke det høje skattetryk betydeligt. Rådet opfordrer især den østrigske regering til at mindske de indirekte lønomkostninger, hvilket allerede er blevet udskudt flere gange. Rådet henleder imidlertid opmærksomheden på sin udtalelse om den sidste opdatering, hvori det tilkendegav, at faldende offentlige indtægter bør ledsages af tilsvarende offentlige besparelser. For at undgå den forventede store stigning i underskuddet renset for den konjunkturmæssige påvirkning og risikoen for en procyklisk holdning opfordrer Rådet derfor indtrængende den østrigske regering til at kompensere for omkostningerne ved skattereformen med ekstra strukturelle besparelser. De hidtidige erfaringer viser, at det er en risikabel strategi at gennemføre skattelettelser, der ikke er ledsaget af tilsvarende besparelser.

I betragtning af den store stigning i såvel det nominelle som det strukturelle offentlige underskud efter 2004 og gældens nuværende størrelse mener Rådet, at den påtænkte kurs for udviklingen i de offentlige finanser, således som den er beskrevet i det opdaterede stabilitetsprogram, kun til en vis grad lever op til kravene i stabilitets- og vækstpagten, fordi underskuddet renset for den konjunkturmæssige påvirkning kun ligger tæt på nul i årene 2004 og 2007. Skønt den forventede udvikling i de offentlige finanser vil efterlade en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP i tilfælde af en normal konjunkturnedgang, er regeringens strategi ikke desto mindre behæftet med nogle ikke ubetydelige risici. Navnlig gælder det, at hvis de bebudede besparelser ikke gennemføres fuldt ud, vil Østrig ikke råde over et tilstrækkeligt budgetmæssigt spillerum til at lade de automatiske stabilisatorer virke fuldt ud i tilfælde af en normal konjunkturnedgang.

Rådet mener derfor, at det er nødvendigt at gennemføre besparelserne som planlagt. Desuden bør de påtænkte skattelettelser ledsages af ekstra udgiftsbegrænsninger med det formål at modgå risikoen for budgetafvigelser og gøre det muligt for Østrig at vende tilbage til en budgetstilling tæt på balance tidligere end ellers forventet. Allerede i 2003 bør regeringen søge at tilvejebringe et mindre underskud end det planlagte, navnlig hvis væksten viser sig at blive højere end forventet, eller hvis de i forbindelse med oversvømmelserne afsatte katastrofemidler ikke benyttes fuldt ud.

(1) EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2) EFT C 33 af 6.2.2002, s. 5.