KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 21. december 1994

om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 85 og EOES-aftalens artikel 53

(IV/34.252 - Philips-Osram)

(Kun den nederlandske og den tyske udgave er autentisk)

(Tekst af betydning for EOES)

(94/986/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab,

under henvisning til aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning nr. 17 af 6. februar 1962, foerste forordning om anvendelse af traktatens artikel 85 og 86 (1), senest aendret ved akten vedroerende Spaniens og Portugals tiltraedelse, saerlig artikel 2, 6 og 8,

under henvisning til den begaering om negativattest og anmeldelse med henblik paa fritagelse, der blev indgivet den 3. marts 1992, jf. artikel 2 og 4 i forordning nr. 17,

under henvisning til den anmodning, parterne indgav den 15. februar 1994, om ogsaa at behandle deres begaering og anmeldelse efter artikel 53 i aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade,

under henvisning til det resumé af begaeringen og anmeldelsen, der er offentliggjort (2) i overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17, og artikel 3 i protokol nr. 21 til EOES-aftalen,

efter hoering af Det Raadgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspoergsmaal, og

ud fra foelgende betragtninger:

I. SAGSFREMSTILLING

A. Indledning

(1) Den 3. marts 1992 indgav Philips International BV og Osram GmbH (Osram) anmeldelse til Kommissionen angaaende en hensigtserklaering med henblik paa indgaaelse af en joint venture-aftale om produktion og salg af visse blyglasroer (og komponenter hertil) til gloedelamper og lysstofroer. I joint venture-virksomheden agter moderselskaberne at samle og udbygge deres nuvaerende aktiviteter inden for blyglasroer i Europa, og det er meningen, at det skal levere blyglasroer til moderselskaberne og til uafhaengige lampefabrikanter, som ikke selv har en tilstraekkelig stor produktion af blyglasroer.

(2) Joint venture-virksomheden skal placeres i Philips Lighting BV's nuvaerende fabriksanlaeg i Lommel (Belgien). Fabrikkens nuvaerende tre ovne skal udelukkende anvendes til at procedure blyglasroer til lamper, og der skal desuden installeres nye samlebaand. Samtidig skal Philips' nuvaerende aktiviteter i Lommel inden for blyglasroer til tv-apparater og natronkalkglasroer overfoeres til andre Philips' fabrikker.

Fabrikken i Lommel har det fornoedne udstyr til at afhjaelpe de miljoeproblemer, der er forbundet med fremstilling af blyglasroer (emission af bly, nitrogenoxid og antimon), idet den er udstyret med elektrostatiske filtre og kostbart, kompliceret udstyr til selektiv omdannelse af farlige gaskomponenter.

(3) Desuden har Osram lukket sine hidtidige fabrikker i Berlin, der var blevet foraeldede og ikke havde det ovenfor naevnte udstyr til begraensning af forureningen.

(4) Moderselskaberne har for oejeblikket to andre joint ventures inden for belysningssektoren. Det ene - EMGO - der ogsaa er beliggende i Lommel, fremstiller paerer til gloedelamper, og det andet, der ligger i Argentina, fremstiller glas. Det bemaerkes, at EMGO har eksisteret i over 25 aar.

B. Parterne

(5) Philips Lighting Holding BV (Philips) er holdingselskabet i Philips Lighting Group, der indgaar i Philips-koncernen.

Philips Electronic NV, som er det overordnede moderselskab i Philips-koncernen, er et af verdens stoerste elektronikselskaber. Dets aktiviteter omfatter belysning, elektroniske forbrugervarer, elektroniske komponenter, kommunikationssystemer, halvledere, toiletartikler, systemer til sundhedssektoren og husholdningsapparater. Philips Electronic NV havde i 1991 en omsaetning paa i alt 57 mia. hfl., hvoraf belysningsartikler tegnede sig for 7,4 mia. hfl.

Philips har datterselskaber i alle EU-lande inden for produktion og/eller salg af belysningsartikler.

Med hensyn til blyglas producerer Philips for oejeblikket blyglasroer til lamper i fem fabrikker fordelt over hele verden. Lommel-fabrikken, som er den fabrik, der skal overfoeres til joint venture-virksomheden, er den eneste, der ligger i Europa, og er langt den stoerste af Philips' blyglasfabrikker. Ifoelge Philips er fabrikkerne uden for Europa (i USA, Colombia, Indien og Pakistan) af kapacitetsmaessige aarsager udelukkende beregnet til at daekke den lokale efterspoergsel.

(6) Osram er et helejet datterselskab af konglomeratet Siemens AG. Osram GmbH beskaeftiger sig med udvikling fremstilling og salg af lamper samt komponenter og materialer hertil. I 1990/91 laa Osram-gruppens samlede verdensomsaetning paa 2,971 mia. DM.

I februar 1993 koebte Osram det amerikanske selskab GTE's lampeproducerende virksomhed, GTE Sylvania International, som blev doebt om til Osram Sylvania Inc. Overtagelsen omfattede ikke Sylvanias aktiviteter i Europa, som nu er samlet i et saerskilt selskab, EDIL.

Osram har nedlagt alle sine blyglasroer-fabrikker i Berlin. Desuden solgte Osram i maj 1994 alle sine aktier i det britiske selskab, GB Glass Lighting, som var et joint venture mellem Osram og GE-Thorn Lighting, der producerer blyglasroer og elektriske paerer.

C. Markedet

Produktmarkedet

(7) Joint venture-virksomhedens produktmarked er det aabne marked for fremstilling og salg af blyglas til lysstofroer og gloedelamper, dvs. det marked, hvor lampefabrikanter uden egen blyglasproduktion skaffer sig deres forsyninger. Blyglas er et mellemprodukt, som bruges til fremstilling af lamper. Det tegner sig typisk for blot 2 % af salgsprisen paa lysstofroer og for 3 % af prisen paa gloedelamper. Blyglas anvendes ogsaa til andre formaal, og det ser ud til, at det i det mindste i et vist omfang er teknologisk muligt at fremstille blyglas til brug i lamper i anlaeg, der bruges til fremstilling af blyglas til katodestraaleroer i tv-apparater. Det forekommer dog ikke at kunne betale sig, specielt ikke i betragtning af den maalestok, produktionen maatte foregaa i.

Det geografiske marked

(8) Ved afgraensningen af det relevante geografiske marked maa der tages hensyn til foelgende faktorer (1):

- Blyglas er et produkt, som det er let og billigt at transportere - i forhold til dets volumen har det en forholdsvis hoej vaerdi, og transportomkostningerne repraesenterer typisk ikke mere end 2-3 % af den samlede kostpris. I modsaetning til andre glastyper forringes kvaliteten af blyglas ikke med tiden, hvilket giver mulighed for at laegge det paa lager.

- Paa efterspoergselssiden betyder det, at lampefabrikanterne er i stand til at udnytte eventuelle gunstige markedsvilkaar i andre dele af verden med det resultat, at kontinuitet i leverancerne har mindre betydning, end det ellers kunne have vaeret tilfaeldet, ligesom prisstigninger og udsving i de relevante valutakurser spiller en vigtig rolle. Deusden ligger de fleste lampefabrikanter inde med store stoedpudelagre, dels fordi det ikke kraever saerlig store investeringer, og dels for at rationalisere transporten mest muligt.

- Paa udbudssiden leverer baade Philips (fra Lommel) og Osram (fra Berlin, indtil fabrikken blev lukket i september 1992) blyglas til uafhaengige aftagere i EOES-omraadet (og uden for EOES primaert til kunder i Nordafrika og Asien). Det samme gaelder for GB Glass (UK), Telux Spezialglas (D) og GE i USA. Sidstnaevnte leverer blyglas til sine egne fabrikker og til andre aftagere i EOES fra USA og Ungarn (Tungsram). Blandt andre leverandoerer af blyglas til EOES maa endelig naevnes Slovenské Zadovy Technickeho Skla (Slovakiet) og Toshiba (Japan). Desuden leverer Osram nu betydelige maengder blyglas til EOES-markedet via sit amerikanske datterselskab Osram Sylvania (hovedsagelig til GTE Sylvanias tidligere kunder og specielt til [. . .] (2). Importen til det aabne marked i EOES tegner sig for 28 % (1) af de uafhaengige lampefabrikanters behov (heri ikke medregnet import fra Osram Sylvania (2)).

De europaeiske lampefabrikanter, der ikke har adgang til egne forsyninger af blyglas, koeber ikke alene det blyglas, de har brug for, fra de eksisterende udbydere i EOES (Philips, Telux og/eller GB Glass), men i stigende grad ogsaa fra udbydere i USA (specielt GE og ogsaa Osram Sylvania) og fra central- og oesteuropaeiske udbydere (som Slovenské Zadovy Technickeho Skla).

Da der ikke er vaesentlige hindringer for handel med blyglas, og da transportomkostningerne er meget smaa, maa det konkluderes, at det relevante geografiske marked mindst omfatter EU og EOES. Det er ikke noedvendigt at afgoere, om det relevante geografiske marked i realiteten er hele verden, da det ikke aendrer noget ved vurderingen, at man laegger det snaevrere geografiske marked (dvs. EOES) til grund.

Markedets struktur

(9) Verdens samlede produktion af blyglas udgjorde i 1990 ca. 100 000 tons og har siden holdt sig stabil. Den europaeiske produktion ligger paa omkring 30 000 tons, svarende til en vaerdi af ca. 33 mio. ECU med de aktuelle markedspriser. Heraf tegnede Philips' produktion i Lommel sig for [. . .] tons, medens Osrams i Berlin tegnede sig for [. . .] tons. Tilsammen tegnede Philips og Osram sig altsaa for ca. 66 % af den europaeiske produktion af blyglas. De andre store producenter i Europa er Tungsram i Ungarn, som tilhoerer GE-koncernen (3), og som i 1993 producerede [. . .] tons, GB Glass i Det Forenede Kongerige, som i 1993 producerede [. . .] tons, Telux Spezialglas i Tyskland, som i 1991 producerede [. . .] tons, og Slovenské Zadovy Technickeho Skla. Alle de naevnte producenter har ledig kapacitet.

(10) Bortset fra GB Glass, Telux og Slovenské Zadovy Technickeho Skla hoerer blyglasproducenterne ogsaa til de foerende lampefabrikanter (det er tilfaeldet med Philips, Osram og GE/Tungsram). Det blyglas, disse fabrikanter producerer, bruges primaert til egen lampeproduktion. Men eftersom blyglasovnene normalt er i drift i alle doegnets 24 timer, og der kun slukkes for dem i tilfaelde af stoerre vedligeholdelsesarbejder, er det i praksis stort set umuligt at undgaa overproduktion. Denne overskydende produktion saelges sammen med produktionen fra de blyglasproducenter, der ikke er lampefabrikanter, paa det aabne marked til de smaa og mellemstore fabrikanter af almindelige lamper eller speciallamper (4), som ikke selv producerer blyglas.

Stoerrelsen af det aabne marked er blevet anslaaet til ca. 4 500 tons om aaret inden for EOES. De stoerste udbydere paa dette marked er i den naevnte raekkefoelge Philips, som afsaetter ca. [. . .] tons om aaret til aftagere uden for koncernen i EOES (5), GB Glass, som i 1993 solgte [. . .] tons paa det aabne marked (plus yderligere [. . .] tons til GE), GE/Tungsram med [. . .] tons i 1993, Telux Spezialglas GmbH med [. . .] tons om aaret siden 1991 og Slovenské Zadovy Technickeho Skla (Slovakiet) med [. . .] tons i 1992. Foer 1993 optraadte det amerikanske selskab Sylvania ogsaa som udbyder af blyglas paa det aabne marked i Europa med et salg paa noget over 1 000 tons om aaret. Fra Osrams fabrik i Berlin blev der foer 1992 solgt gennemsnitligt [. . .] tons om aaret paa det aabne marked. Kun en mindre del heraf - reelt under [. . .] tons - blev dog aftaget af kunder inden for EOES (6). Ud over disse producenter (7) vil der i fremtiden ogsaa kunne blive tale om Krosno (8) (Polen) og Tesla (Tjekkiet).

(11) Brugen af bly giver anledning til alvorlige miljoeproblemer, som nu loeses ved, at man i fabrikkerne installerer dyre filtre og andet udstyr. Der er imidlertid et voksende pres paa blyglasproducenterne, primaert paa grund af den skaerpede miljoelovgivning, for at udvikle nye typer blyfrie produkter, der kan erstatte blyglas. Et af formaalene med joint venture-aftalen er netop at gennemfoere forskning og udvikling paa det omraade. Flere andre producenter af lamper og glas arbejder ogsaa hermed. Dette gaelder i det mindste GE (USA), Corning Glass (USA), Owens Illinois (USA), Schott (USA), Asahi Glass Co. (Japan) og Nippon Electric Glass (Japan).

(12) Som tidligere naevnt, er blyglas et mellemprodukt, som anvendes til fremstilling af lamper. Markedet for gloedelamper og lysstofroer er et maettet marked. Der er blevet indfoert nye kompakt-lysstofroer og halogenlamper som erstatning for de traditionelle lampetyper. Desuden importeres der i stigende omfang billige gloedelamper fra Ungarn, Slovakiet, Kina og Indien samt visse andre lande (i mange tilfaelde saelges disse lamper i store detailkaeder under disses egne maerker). Som foelge heraf er det ikke sandsynligt, at parternes egen efterspoergsel efter blyglas til deres lampeproduktion vil stige i stoerre omfang i de kommende aar. Desuden er efterspoergslen efter blyglas paa det aabne marked, specielt fra de europaeiske lampefabrikanter, ikke steget i de seneste par aar, og der kan derfor ikke antages at vaere sandsynlighed for, at der vil kunne opstaa en knaphed paa disse produkter til skade for aftagerne paa det aabne marked.

D. Den anmeldte hensigtserklaering

(13) Parterne har anmeldt en hensisgtserklaering, der indeholder de vigtigste retningslinjer for deres indbyrdes forhold og driften af joint venture-virksomheden. Disse principper har bindende virkning og vil blive ivaerksat umiddelbart efter Kommissionens godkendelse af det anmeldte joint venture. Kommissionens stillingtagen omfatter imidlertid alene det anmeldte joint venture.

(14) Hovedpunkterne i hensigtserklaeringen er:

- Joint venture-aftalen skal i foerste omgang bestaa i 30 aar, med mulighed for forlaengelse paa ubestemt tid, med mindre den bringes til ophoer forinden, hvilket kan ske efter skriftlig opsigelse fra hver af parterne med fem aars varsel.

- Kapitalen i og kontrollen med joint venture-virksomheden deles ligeligt mellem aktionaererne. Stoerre beslutninger kraever enstemmig vedtagelse.

- Bestyrelsen i joint venture-virksomheden skal bestaa af fire medlemmer, hvoraf moderselskaberne hver isaer udpeger to. Den daglige ledelse skal varetages af to direktoerer udpeget af parterne.

- Philips og Osram skal koebe mindst 80 % af de blyglasroer, de har brug for i Europa, af deres joint venture. Den del af joint venture-virksomhedens produktion, der overstiger denne maengde, afsaettes paa det aabne marked i Europa og andetsteds.

- I tilfaelde af en mangelsituation skal joint venture-virksomheden give sine moderselskaber fortrinsret til at aftage blyglas svarende til deres respektive aftagerandel. I den forbindelse har parterne anfoert, at deres joint venture vil faa en strukturel overkapacitet paa 4 000 tons mere end Philips' og Osrams nuvaerende overkapacitet tilsammen.

- Det nye selskab vil saelge sine produkter til moderselskaberne til samme fakturapriser, inklusive transportomkostninger, fra fabrikken i Lommel til parternes forkellige lampefabrikker i Europa.

- Begge moderselskaber forpligter sig til at afstaa fra at konkurrere med det nye joint venture i Europa med hensyn til produktion eller salg af produkter, der konkurrerer med blyglas.

- Det nye joint venture skal benytte Philips' teknologi. Til gengaeld hefor skal det betale Philips en afgift baseret paa nettosalget af blyglas.

E. Bemaerkninger fra tredjemand

(15) Der indkom ingen bemaerkninger fra tredjemand efter de to meddelelser, der blev offentliggjort jf. artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17 i relation til henholdsvis EF-traktatens artikel 85 og EOES-aftalens artikel 53.

II. RETLIG VURDERING

A. EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EOES-aftalens artikel 53, stk. 1

1. Joint venture-aftalen

(16) Det anmeldte joint venture falder ind under EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EOES-aftalens artikel 53, stk. 1. Osram GmbH har den noedvendige finansielle, tekniske og forskningsmaessige kapacitet til at bygge en ny fabrik til produktion af blyglas i EOES. Oprettelsen af joint venture-virksomheden medfoerer derfor i det mindste udelukkelse af potentiel konkurrence fra Osram GmbH som uafhaengig producent af blyglas i EOES. Som foelge heraf vil lampefabrikanterne, nanvlig de af dem, der ikke selv producerer blyglas, faa indskraenket deres mulighed for frit at vaelge leverandoer blandt alternative blyglasudbydere med konkurrencedygtige priser. Disse konkurrencebegraensende virkninger har saerlig betydning, fordi der kun findes ganske faa blyglasproducenter i EOES, og fordi moderselskaberne har en meget stor markedsandel paa blyglasmarkedet.

(17) Kommissionen har soegt at klarlaegge, om joint venture-virksomheden kan give parterne mulighed for at hindre de uafhaengige fabrikanter i at faa adgang til blyglasforsyninger. Den har konkluderet, at dette ikke er tilfaeldet, hovedsagelig paa grund af den overkapacitet, der findes ikke blot i EOES, men ogsaa i andre dele af verden, bl.a. USA, produktets egenskaber, der goer det let at transportere, og de forholdsvis ubetydelige transportomkostninger samt den omstaendighed, at der findes adskillige andre faktiske og potentielle udbydere i og uden for EOES.

(18) Oprettelsen af joint venture-virksomheden vil ogsaa i et vist omfang smitte af paa lampemarkedet, hvor parterne er langt de stoerste udbydere af lamper i Europa med en markedsandel paa to tredjedele og konkurrerer direkte med hinanden paa alle markedssegmenter. Joint venture-virksomheden vil resultere i en begraenset standardisering af produktionsomkostningerne. Parterne vil faa identiske enheds-produktionsomkostninger for blyglaskomponenter, som tegner sig for 2-3 % af omkostningerne ved at producere en lampe (gloedelampe eller lysstofroer). Desuden fremstiller parterne allerede nu paerer til gloedelamper (der repraesenterer ca. 7,58 % af omkostningerne ved en gloedelampe) i faellesskab. Denne standardisering af omkostningerne forstaerkes i et vist omfang af den puljeordning, parterne har indfoert for fragtomkostninger, hvor de samlede transportomkostninger pr. kg - som tegner sig for 2 % af kostprisen paa blyglas (1) - deles ligeligt mellem parterne. Men eftersom blyglas tegner sig for en ubetydelig andel af de samlede omkostningerne ved at fremstille lamper, kan en saadan standardisering ikke betragtes som vaerende af tilstraekkelig stor betydning til, at der kan antages at vaere tale om konkurrencebegraensning. Dette underbygges af, at der ikke er noget, der tyder paa, at oprettelsen af dette joint venture vil faa nogen stoerre indvirkning paa konkurrencen paa lampemarkedet, hvor parterne fortsat konkurrerer direkte med hinanden. Der er heller ikke noget, der tyder paa, at konkurrencen paa lampemarkedet vil blive mindsket, i betragtning af det voksende pres, som import af lamper fra lande uden for EOES-omraadet vil laegge paa EOES-markedet, og ikke mindst i kraft af, at verdens stoerste producent, GE, som omfatter Tungsram og Thorn, er direkte til stede paa EOES-markedet med en markedsandel paa ca. 20 %, sammen med EDIL (tidligere Sylvania Europe, nu en uafhaengig virksomhed, der har erobret en betydelig markedsandel - ca. 10 % - paa EOES-markedet) og et stort antal smaa og mellemstore producenter.

2. Bestemmelserne i aftalen

(19) Hensigtserklaeringen indeholder flere bestemmelser, der ogsaa er konkurrencebegraensende. Det gaelder saaledes:

a) konkurrenceforbuddet, der skal gaelde i hele aftalens loebetid

b) moderselskabernes forpligtelse til at aftage stoerstedelen af det blyglas, de har brug for i Europa, fra deres joint venture

c) moderselskabernes fortrinsret til at koebe blyglas i tilfaelde af en mangelsituation (i forhold til deres respektive aftagerandel).

(20) Alle de under betragtning 19 omhandlede konkurrencebegraensninger er accessoriske i forhold til joint venture-virksomhedens oprettelse og drift. De betragtes derfor som uloeseligt knyttet til oprettelsen af det planlagte joint venture og vil derfor ikke blive vurderet saerskilt efter EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EOES-aftalens artikel 53, stk. 1.

- Konkurrenceforbuddet er en konkretisering af hvert af moderselskabernes varige, gensidige engagement i deres joint venture. Det gaelder desuden kun for aktiviteter inden for Europa. Osram Sylvania Inc. er saaledes ikke afskaaret fra at levere til nye eller hidtidige kunder inden for EOES, og selskabet leverer faktisk til EOES.

- Moderselskabernes forpligtelse til at aftage stoerstedelen af det blyglas, de har brug for i Europa, fra deres joint venture sikrer en effektiv og oekonomisk udnyttelse af joint venture-virksomhedens produktionskapacitet, hvilket er saerlig vigtigt i betragtning af, at ovnene koerer doegnet rundt. En saadan udnyttelse af joint venture-virksomhedens produktionskapacitet vil give fuld sikkerhed, hvad angaar omkostninger, kvalitet og kontinuitet i blyglasleverancerne til joint venture-virksomhedens moderselskaber og andre kunder. Dertil kommer, at eftersom en stoerre udnyttelse af produktionskapaciteten vil hjaelpe med til at reducere produktionsomkostningerne pr. blyglasenhed, er den paagaeldende forpligtelse ogsaa i moderselskabernes interesse, da de vil faa deres forsyninger paa kostprisbasis.

- Selv om moderselskabernes fortrinsret til blyglasleverancer potentielt kunne virke konkurrencebegraensende, hvis der i stedet for den nuvaerende overkapacitet inden for blyglas i EOES pludselig skulle opstaa en mangelsituation, kan den accepteres som en accessorisk begraensning, eftersom hensigten med oprettelsen af dette joint venture er, at det skal fungere som en intern produktionsenhed i EOES for de to moderselskaber, der har investeret i det. Enhver produktionsvirksomhed tilhoerende en lampefabrikant vil fortrinsvis saelge til den lampefabrikant, den tilhoerer, og kun saelge den overskydende del af produktionen, som ikke aftages af moderselskabet, paa det aabne marked. Som allerede naevnt kan overproduktion ikke undgaas, fordi ovnene normalt er i drift doegnet rundt, hvilket indebaerer, at produktionsomkostningerne bliver lavere, jo stoerre en del af kapaciteten man udnytter. I den forbindelse vil den nye enhed faa en stoerre kapacitet end de to moderselskaber hidtil har haft tilsammen inden for EOES, og Philips og Osram har erklaeret, at de fortsat vil vaere interesseret i, at deres joint venture i stoerst muligt omfang leverer blyglas til andre end moderselskaberne. De har ogsaa udtalt, at joint venture-virksomheden i noedstilfaelde (f.eks. hvis ovnene bryder sammen) vil honorere deres leveringsaftaler med moderselskaberne og andre aftagere uden forskel i forhold til deres andel af salget forud for noedsituationen.

(21) Accessoriske begraensninger godkendes normalt kun i et begraenset tidsrum. I den foreliggende sag vil de imidlertid kunne godkendes som vaerende accessoriske i hele det tidsrum, for hvilket der ved denne beslutning indroemmes fritagelse for det anmeldte joint venture.

B. Paavirkning af samhandelen mellem medlemsstater og mellem medlemsstater og EFTA-lande

(22) Joint venture-aftalen vil maerkbart paavirke samhandelen med blyglas mellem medlemsstater og mellem medlemsstater og EFTA-lande, fordi den omfatter den faelles fremstilling af et produkt, som skal saelges overalt i EOES, og som er af stor betydning for uafhaengige lampeproducenter.

C. Konklusion angaaende traktatens artikel 85, stk. 1, og EOES-aftalens artikel 53, stk. 1.

(23) Det maa konkluderes, at oprettelsen af dette joint venture falder ind under traktatens artikel 85, stk. 1, og EOES-aftalens artikel 53, stk. 1. I betragtning af moderselskabernes staerke stilling paa det relevante marked maa det antages maerkbart at ville begraense konkurrencen og paavirke samhandelen mellem medlemsstater og mellem medlemsstater og EFTA-lande.

D. EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EOES-aftalens artikel 53, stk. 3

(24) I det omfang, hvor den anmeldte hensigtserklaering fander ind under EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EOES-aftalens artikel 53, stk. 1, opfylder den betingelserne for fritagelse efter EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EOES-aftalens artikel 53, stk. 3.

Forbedring af produktionen eller fordelingen

(25) Det anmeldte joint venture vil foere til en rationalisering af produktionen ved at goere det muligt for Osram at lukke sine foraeldede fabrikker i Berlin og saette Philips i stand til at flytte produktionen af visse andre produkter end blyglas fra Lommel til andre glasfabrikker i Philipskoncernen. Oprettelsen af dette joint venture vil resultere i en oeget fleksibilitet med hensyn til produktmaengder og -typer (1) og mindske risikoen for driftsafbrydelser, og det vil faa en vaesentligt stoerre kapacitet, end moderselskaberne tilsammen havde paa deres anlaeg inden for EOES til produktion af blyglas foer dette joint venture. Det anmeldte joint venture vil foere til en mindskelse af det samlede energiforbrug og give bedre muligheder for at gennemfoere energibesparelser og miljoeprojekter.

Parterne vil desuden koncentrere deres F& U-aktiviteter i Philips' laboratorier, hvilket vil give besparelser og stordriftsfordele og resultere i en effektivisering af bestraebelserne paa at faa udviklet blyfrie materialer.

(26) Parterne har fremlagt tal for de forventede aarlige besparelser, der viser, at Philips vil spare [. . . mio.] hfl. ([. . . mio.] ECU) og Osram [. . . mio.] DM ([. . . mio.] ECU) inden for blyglas, medens Osram vil spare [. . .] DM ([. . . mio.] ECU) inden for F& U. Disse besparelser skyldes navnlig udvidet produktionsspillerum, rationalisering, reduktion af de faste omkostninger, fleksibel udnyttelse af ovnene, lavere energi- og miljoeomkostninger samt deling af udgifterne til F& U inden for blyglasalternativer. Betydningen heraf fremgaar helt klart, naar man betaenker, at markedsprisen paa blyglas ligger paa omkring 2,5 hfl. (1,16 ECU) pr. kg, og besparelserne vil saaledes repraesentere taet ved 1 800 tons blyglas om aaret til markedspris, hvilket svarer til ca. 10 % af parternes samlede aarsproduktion foer oprettelsen af det nye joint venture og til ca. 7 % af dettes maksimale produktionskapacitet (26 000 tons om aaret). Det er f.eks. langt mere end den maengde blyglas, den stoerste uafhaengige lampefabrikant inden for EOES har brug for om aaret.

Forbrugerne

(27) Mere miljoevenlige produktionsanlaeg vil resultere i mindre luftforurening og dermed ogsaa baade direkte og indirekte give forbrugerne fordele. Denne positive virkning vil blive vaesentligt forstaerket, hvis og naar den forskning og udvikling, der skal gennemfoeres paa omraadet, resulterer i blyfrie materialer.

Desuden vil de omkostningsbesparelser, der opnaas ved de ovennaevnte forbedringer, ogsaa blive givet videre til forbrugerne i form af lavere lampepriser - lampepriserne har vaeret stoet faldende, bl.a. paa grund af udviklingen af nye, mere moderne lampetyper og konkurrencen fra de central- og oesteuropaeiske lande.

Konkurrencebegraensningernes noedvendighed

(28) Det planlagte joint venture er noedvendigt for at opnaa de fordele med hensyn til rationalisering, fleksibilitet, energi- og omkostningsbesparelser, koncentrationen af F& U-indsatsen og mindskelse af forureningen, som hensigtserklaeringen vil foere til.

Et alterantiv til joint venture-aftalen ville for Osram have vaeret at bygge en ny fabrik. Dette ville imidlertid have resulteret i en uforholdsmaessigt stor og risikofyldt investering, baade for saa vidt angaar den tid, der ville gaa, foer den nye fabrik var driftsklar, og for saa vidt angaar beloebet, der ville vaere paakraevet, ikke blot til at bygge fabrikken men ogsaa til at installere det noedvendige udstyr for at overholde miljoekravene. I saa henseende kan Philips' eksisterende fabrik blive indrettet meget hurtigere, og den har allerede miljoebeskyttelsesudstyret installeret.

Et andet alternativ for Osram ville have vaeret at indgaa en langsigtet leveringsaftale med Philips (og eventuelt andre leverandoerer). Osram har imidlertid udtrykkeligt erklaeret ikke at vaere interesseret i en saadan aftale, fordi det ville have bragt Osram i et afhaengighedsforhold. For Philips kunne en saadan aftale ikke have givet tilstraekkelig sikkerhed til, at Philips ville bekoste de investeringer, der nu gennemfoeres, ikke mindst i betragtning af markedets begraensede stoerrelse og udviklingsstade. De forbedringer, joint venture-virksomheden vil foere til, ville saaledes maaske ikke vaere blevet opnaaet. Det er mest sandsynligt, at et saadant alternativ derfor ville have foert til, at aftagerne paa det aabne marked fik adgang til mindre maengder blyglas, end det bliver tilfaeldet efter oprettelsen af det planlagte joint venture, hvis kapacitet helt klart bliver stoerre end de to moderselskabers hidtidige kapacitet i EOES tilsammen.

Med hensyn til Osrams muligheder for at faa sine forsyninger fra sine Sylvania-anlaeg i USA, kan der blot henvises til, at Osram Sylvanias reservekapacitet i USA ikke er stor nok til at daekke hele Osrams behov for blyglas i Europa.

Ingen udelukkelse af konkurrencen

(29) Hvad angaar udbuddet af blyglas, har lampefabrikanter i Europa i almindelighed, og navnlig de uafhaengige lampefabrikanter, der ikke har adgang til egne blyglasforsyninger, ingen vanskeligheder ved at skaffe sig byglaskomponenter fremstillet efter egne, praecise specifikationer, ikke blot fra de alternative leverandoerer, der faktisk findes i EF (som f.eks. GB Glass og Telux Spezialglas), men ogsaa fra faktiske og potentielle alternative leverandoerer fra lande uden for Europa. Som allerede naevnt, er der med den foerstnaevnte kategori tale om Tungsram og GE, Slovenské Zadovy Technickeho Skla, Toshiba og ogsaa Osram Sylvania, som ikke er afskaaret fra at saelge til EF, og i den anden kategori drejer det sig om Krosno og Tesla. De har allesammen en betydelig uudnyttet produktionskapacitet.

Desuden har adskillige af naevnte uafhaengige lampefabrikanter udtalt, at deres beslutninger om, hvor de vil koebe deres blyglasforsyninger, hovedsagelig traeffes paa basis af omregningskurserne for de paagaeldende valutaer.

Paa baggrund heraf, og i betragtning af den overkapacitet der for oejeblikket findes paa markedet for blyglas i saavel EF som i andre dele af verden, i hvert fald i USA, drager Kommissionen den konklusion, at det anmeldte joint venture ikke maerkbart vil begraense den langsigtede forsyningskontinuitet, idet tredjeparter, specielt de lampefabrikanter, der ikke har adgang til egne blyglasforsyninger, fortsat vil raade over flere alternative forsyningskilder.

(30) Endelig skal bemaerkes, at skulle joint venture-virksomheden faa held med at udvikle blyfrie erstatningsprodukter, vil den omstaendighed, at flere andre producenter af lamper og glas ogsaa er aktive paa dette felt og endda har patenter paa omraadet, sikre, at der i fremtiden vil vaere flere forskellige forsyningskilder.

Konklusion

(31) Det maa konkluderes, at det anmeldte joint venture opfylder alle de fire betingelser for individuel fritagelse efter EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EOES-aftalens artikel 53, stk. 3.

E. Fritagelsens varighed

(32) I henhold til artikel 8 i forordning nr. 17 (og i henhold til protokol nr. 21 til EOES-aftalen for saa vidt angaar EOES-aftalens artikel 53, stk. 3) skal beslutninger om anvendelse af traktatens artikel 85, stk. 3, vedtages for et naermere fastsat tidsrum. I henhold til naevnte forordnings artikel 6 kan beslutningen ikke have virkning fra et tidspunkt, der ligger forud for anmeldelsesdagen. I den foreliggende sag boer en beslutning vedroerende det joint venture, Philips og Osram opretter, gaelde fra den dag, hvor en fuldstaendig anmeldelse blev indgivet, dvs. fra den 3. marts 1992 til den 2. marts 2002. Dette vil give Kommissionen mulighed for at tage sagen op til fornyet overvejelse paa et tidspunkt, hvor de fordele, joint venture-aftalen ventes at ville give, vil have haft tid til at slaa igennem -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I henhold til EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EOES-aftalens artikel 53, stk. 3, erklaeres bestemmelserne i EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EOES-aftalens artikel 53, stk. 1, uanvendelige i tidsrummet fra den 3. marts 1992 til den 2. marts 2002 paa det joint venture, Philips Lighting Holding BV og Osram GmbH opretter i henhold til den hensigtserklaering, der er anmeldt til Kommissionen af Philips International BV og Osram GmbH.

Artikel 2

Konkurrenceforbuddet, der er paalagt Philips Lighting Holding BV og Osram GmbH, disses forpligtes til at aftage stoerstedelen af det blyglas, de har brug for i Europa, fra deres joint venture og deres fortrinsret betragtes som vaerende accessoriske begraensninger til oprettelsen af joint venture-virksomheden i det tidsrum, for hvilket der meddeles fritagelse i henhold til artikel 1.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til:

Philips Lighting Holding BV

c/o Philips International BV

Corporate Legal Department

Building VO-1

Groenewoudseweg 1

P. O. Box 218

NL-5600 MD Eindhoven

Osram GmbH

Rechtsabteilung

Wittelsbacherplatz 2

D-80333 Muenchen 2.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. december 1994.

Paa Kommissionens vegne

Karel VAN MIERT

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. 13 af 21. 2. 1962, s. 204/62.

(2) EFT nr. C 22 af 26. 1. 1994, s. 4, og

EFT nr. C 267 af 24. 9. 1994, s. 3.

(1) Se naermere herom under betragtning 9 og 10.

(2) [. . .]: En tom kantet parentes betyder, at der er tale om forretningshemmeligheder, som jf. artikel 21, stk. 2, i forordning nr. 17, er blevet slettet.

(1) Dette tal fremkommer ved en sammenlaegning af leverancerne fra GE/Tungsram og Slovenské Zadovy Technickeho Skla, jf. betragtning 10.

(2) Osram Sylvanias maksimale produktionskapacitet ligger paa [. . .] tons, hvoraf [. . .] tons aftages af Osram selv, [. . .] tons saelges til uafhaengige aftagere, og den resterende del, ca. [. . .] tons holdes i reserve. I 1993 udgjorde importen til uafhaengige aftagere inden for EOES ca. [. . .] tons.

(3) I USA producerer GE yderligere [. . .] tons og har derudover en reserve-produktionskapacitet paa ca. [. . .] tons.

(4) De stoerste af disse aftagere er ifoelge Kommissionens undersoegelser EDIL (Schweiz), Lindner (Tyskland), Lumalampan (Sverige), File (Italien), Imperia (Italien), Falma (Schweiz), Alba (Tyskland), Guy Daric (Frankrig), Portalux (Tyskland) og VCH (Det Forenede Kongerige). De maengder, de aftager, svinger mellem godt 1 000 tons og en snes tons om aaret.

(5) Og godt [. . .] tons om aaret til kunder uden for EOES.

(6) Stoerstedelen gik til Algeriet og Tyrkiet.

(7) Kommissionen har ogsaa konstateret, at der importeres ganske smaa maengder blyglas fra Toshiba i Japan.

(8) Ifoelge parterne leverer Krosno allerede til EOES. Dette har Kommissionen dog ikke kunnet faa bekraeftet.

(1) Faktisk resulterer denne fragt-puljeordning i lidt stoerre omkostninger for Philips og lidt lavere omkostninger for Osram, maalt paa grundlag af % tons/pris.

(1) Joint venture-virksomheden vil blive udstyret med tre ovne og syv samlebaand, medens Philips for oejeblikket benytter en ovn og fire samlebaand til produktion af blyglas i Lommel, og Osram havde en ovn og to samlebaand i Berlin.