KOMMISSIONENS BESLUTNING af 6. maj 1998 om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og med EØS-aftalen (Sag IV/M.970 - TKS/ITW Signode/Titan) (meddelt under nummer K(1998) 1257) (Kun den engelske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (98/666/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 57, stk. 2, litra a),

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (1), ændret ved forordning (EF) nr. 1310/97 (2), særlig artikel 8, stk. 2,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 22. december 1997 om at indlede procedure i sagen,

efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger til de af Kommissionen rejste indsigelser,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser (3), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Den 20. november 1997 modtog Kommissionen efter artikel 4 i Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 (herefter benævnt »fusionsforordningen«) anmeldelse af en planlagt transaktion gående ud på, at de tyske virksomheder Thyssen Krupp Stahl GmbH (»TKS«) og ITW Signode Holding GmbH (»ITW Signode«) ville erhverve fælles kontrol med den tyske virksomhed Titan Umreifungstechnik GmbH (»Titan«).

(2) Efter gennemgang af anmeldelsen fastslog Kommissionen, at den anmeldte transaktion udgør en fusion, der er omfattet af fusionsforordningen. Den 22. december 1997 besluttede Kommissionen at indlede proceduren efter fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c), efter at have fastslået, at den anmeldte fusion rejste alvorlig tvivl med hensyn til dens forenelighed med fællesmarkedet.

I. PARTERNE

(3) TKS er et joint venture, hvori Thyssen Stahl AG og Krupp-Hoesch Stahl AG har samlet deres aktiviteter inden for produktion og distribution af flade produkter af kvalitetsstål (4). De aktiviteter, der blev fusioneret i TKS, repræsenterede i 1996 en samlet verdensomsætning på ca. 2,88 mia. ECU, hvoraf de [. . .] (5) mia. ECU blev realiseret inden for Fællesskabet og [. . .] mio. ECU blev realiseret i EFTA-lande.

(4) ITW Signode er et holdingsselskab, som ejes 100 % af den amerikanske virksomhed Illinois Tool Works, Inc. (»ITW«), og som er eneejer af Signode System GmbH. Signode System GmbH er hovedsagelig aktiv inden for produktion og distribution af omsnøringsbånd af stål og plast samt lukninger hertil. ITW-koncernen havde i 1996 en samlet verdensomsætning på 3,935 mia. ECU, hvoraf Fællesskabet tegnede sig for ca. [. . .] mio. ECU og EFTA-landene for [. . .] mio. ECU.

(5) Titan er for øjeblikket et helejet datterselskab i Krupp-Hoesch-koncernen og har to produktionsanlæg i Tyskland - det ene, som er beliggende i Hagen-Kabel, producerer stålomsnøringsbånd, ballebånd og lukninger, mens det andet, som ligger i Schwelm, beskæftiger sig med konstruktion, produktion og markedsføring af omsnøringsudstyr (6). Fusionen omfatter imidlertid kun produktionsanlæggene i Hagen-Kabel (se herom under betragtning 7). Titan havde i 1996 en samlet verdensomsætning på 55,5 mio. ECU. Produktionsanlæggene i Hagen-Kabel, som kommer til at indgå i det planlagte joint venture, havde en samlet omsætning i hele verden på [. . .] mio. ECU, hvoraf ca. [. . .] mio. blev realiseret inden for Fællesskabet og [. . .] mio. ECU i EFTA-lande.

II. TRANSAKTIONEN

(6) Krupp-Hoesch koncernen besluttede i oktober 1996 at sælge Titan for at trække sig ud af emballageindustrien. ITW Signode og TKS har til hensigt at overtage alle anparterne i Titan, som derved bliver til et joint venture mellem dem. ITW Signode skal have 65 % af Titans kapital, medens TKS får 35 %. Desuden vil ITW Signode overføre sine anlæg til produktion af stål- og plastomsnøringsbånd i Tyskland, som hidtil har været drevet af Signode System GmbH i Dinslaken, til det nye joint venture (se figur A i bilaget).

(7) Den 18. november 1997 undertegnede Titan en kontrakt, ifølge hvilken Titan - samtidig med ITW Signodes og TKS' overtagelse af virksomhedens anparter - sælger sine anlæg til produktion af omsnøringsmaskiner og omsnøringsudstyr i Schwelm såvel som de dertil knyttede ejendomsrettigheder, Titan-varemærkerne og den indenlandske og udenlandske distributionsorganisation til et datterselskab af den mellemstore tyske virksomhed P. W. Lenzen GmbH & Co. KG (»Lenzen«). Denne salgsaftales ikrafttræden er betinget af, at ITW Signodes og TKS' fælles overtagelse af Titan kommer i stand.

III. FUSION

Fælles kontrol

(8) Det planlagte joint ventures direktører (»Geschäftsführer«) udpeges efter indstilling fra ITW Signode ved enstemmig godkendelse på generalforsamlingen (»Gesellschafterversammlung«). Hvis generalforsamlingen nedsætter en bestyrelse (»Verwaltungsrat«) til at føre opsyn med direktionen og fastlægge joint venture-virksomhedens forretningspolitik, vil ITW Signode udpege to ud af de tre bestyrelsesmedlemmer, og bestyrelsens afgørelser træffes med simpelt flertal.

(9) Beslutninger angående visse strategiske anliggender kan dog kun vedtages med enstemmighed på generalforsamlingen; det gælder specielt beslutninger om udpegelse af administrerende direktører, godkendelse af de årlige budgetter og forretningsplaner, herunder investeringer samt ændringer heri, og godkendelse af eventuelle udvidelser af direktionens beføjelser. Denne vetoret gælder for kommercielle og finansielle beslutninger af strategisk betydning for joint venture-virksomhedens forretningspolitik og er mere vidtgående end den normale minoritetsbeskyttelse (7). TKS får således - som omhandlet i fusionsforordningens artikel 3, stk. 3, - rettigheder, der giver mulighed for at udøve afgørende indflydelse på joint venture-virksomhedens strategiske adfærd. Det planlagte joint venture vil følgelig være kontrolleret af ITW Signode og TKS i forening.

Selvstændigt fungerende joint venture på et varigt grundlag

(10) Det anmeldte joint venture fører til en varig ændring af de deltagende virksomheders struktur. Joint venture-aftalen er indgået på ubestemt tid og indeholder »call«- og »put«-optioner, der - såfremt optionerne udøves - betyder, at ITW Signode får mulighed for eller tvinges til at overtage alle TKS' anparter i joint venture-virksomheden. Optionerne kan ikke udøves før den 30. november 2002. Selv om optionerne udøves tidligst muligt, kommer det anmeldte joint venture til at bestå i mindst fem år. Dette tidsrum anses at være tilstrækkeligt langt til, at fusionen vil føre til en varig ændring af de deltagende virksomheders struktur (8).

(11) Det anmeldte joint venture udgør desuden en selvstændig økonomisk enhed, eftersom det kommer til at operere på markederne for omsnøringsbånd og varetage alle de funktioner, der normalt varetages af virksomheder på disse markeder. Det vil udøve alle sine aktiviteter under sin egen ledelse og have adgang til tilstrækkelige ressourcer, herunder finansielle ressourcer, personale og aktiver. Dets produktion vil i fremtiden komme til at foregå på dets anlæg i Hagen-Kabel og Dinslaken, medens distributionen primært skal varetages af joint venture-selskabet selv samt derudover af uafhængige distributører og ITW-koncernens distributionsdatterselskab.

(12) Thyssen- og Krupp-Hoesch-koncernerne bliver nogle af det nye joint ventures største aftagere af stålomsnøringsbånd. Men heller ikke selv om begge koncerner køber alle de omsnøringsbånd, de har brug for, fra deres joint venture på markedsvilkår, vil de komme til at tegne sig for mere end 25-30 % af Titans nuværende salg på verdensplan. Der findes desuden en [. . .]-årig leveringsaftale, der pålægger joint venture-virksomheden pligt til at købe en bestemt mængde koldvalsede basismaterialer fra et joint venture-selskab, som Krupp-Hoesch-koncernen for øjeblikket har kontrollerede interesser i. Disse indkøb vil dog dække under 40 % af det nye joint ventures samlede behov for råmaterialer. Desuden leverer TKS i dag betydelige mængder varmvalsede bredbånd (ca. [. . .] tons om året) til de anlæg, som ITW Signode overfører til det nye joint venture. Der findes imidlertid ingen leveringsaftaler mellem ITW Signode og TKS om disse leverancer, og det nye joint venture vil frit kunne købe hos enhver leverandør. Hvad angår råmaterialeforsyninger er joint venture-virksomheden følgelig tilstrækkeligt uafhængig af sine moderselskaber til, at der er sikkerhed for dens uafhængighed. Endelig tegner den værditilvækst, der tilføjes basismaterialerne, sig for 15-30 % af de samlede produktionsomkostninger, hvilket yderligere viser, at der er tale om et selvstændigt fungerende joint venture.

Ingen samordning af konkurrenceadfærd

(13) Eftersom TKS og Thyssen- og Krupp-Hoesch-koncernerne ikke bevarer nogen aktiviteter inden for produktion og distribution af omsnøringsbånd og omsnøringsudstyr, vil det fremtidige joint venture ikke føre til samordning af uafhængige virksomheders konkurrenceadfærd.

Konklusion

(14) Af de ovennævnte grunde er det anmeldte joint venture en fusion efter fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

IV. FÆLLESSKABSDIMENSION

(15) Alle de deltagende virksomheder har tilsammen en verdensomsætning på over 5 mia. ECU. To af de deltagende virksomheder, ITW Signode og TKS, har en omsætning inden for Fællesskabet på over 250 mio. ECU, men realiserer ikke over to tredjedele af deres samlede fællesskabsomsætning i en og samme medlemsstat. Den anmeldte fusion har følgelig fællesskabsdimension efter fusionsforordningens artikel 1, stk. 2. Den opfylder ikke betingelserne for samarbejde med EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 2 i protokol 24 i EØS-aftalen.

V. FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

(16) Det planlagte joint venture vil efter at have overtaget Signode System GmbH's omsnøringsaktiviteter beskæftige sig med produktion, markedsføring og distribution af stål- og plastomsnøringsbånd, ballebånd og lukninger. Inden for ballebånd giver den planlagte fusion ikke anledning til nogen konkurrenceproblemer, eftersom ballebånd udelukkende sælges til kunder uden for EØS. Lukninger bruges til at sammenføje båndets enheder og fastholde spændingen. Salget er derfor direkte knyttet til salget af de omsnørningsbånd, de bruges sammen med, og kræver ikke nogen særskilt undersøgelse. Eftersom ITW Signode har betydelige aktiviteter på nabomarkederne for omsnøringsudstyr, navnlig på markederne for lukkehoveder til omsnøringsmaskiner, må disse aktiviteter imidlertid også tages med i betragtning ved vurderingen af den anmeldte fusions virkninger.

A. RELEVANTE PRODUKTMARKEDER

A.1. Markedet for omsnøringsbånd

1. Generelt om markedet for omsnøringsbånd

(17) Omsnøringsbånd af stål og ikke-metalliske materialer anvendes til emballageformål til at fastgøre, lukke, samle eller forstærke pakker eller til at mindske pakkens volumen; de omspændes ved hjælp af håndværktøjer eller automatiske maskiner. Der findes groft sagt fire typer omsnøringsbånd til industrielle emballeringsformål, nemlig meget stærke stålbånd, almindelige stålbånd, plastbånd af polyester og plastbånd af polypropylen.

(18) Omsnøringsbånd af stål fremstilles på basis af koldvalsede stålbånd og videreforarbejdes til det ønskede produkt. Stålomsnøringsbånd til særligt krævende formål fremstilles på basis af stålbånd med et højt manganindhold, der derefter underkastes en særlig varmebehandling. Størsteparten af stålomsnøringsbåndene bruges imidlertid til almindelige formål, hvor der ikke stilles særlige krav til trækstyrke eller brudstyrke.

(19) Plastomsnøringsbånd fremstilles i ekstruderingsanlæg på basis af polypropylen- eller polyesterharpiks. Polyesterbånd (»PET-bånd«) kan anvendes til formål, hvor der stilles store krav til båndets styrke, idet de er meget slagfaste, medens polypropylenbånd (»PP-bånd«) er mere elastiske. Eftersom plastbånd ikke korroderer og udmærker sig ved bedre strækegenskaber, større sikkerhed (det er mindre farligt at fjerne plastbånd) og lavere vægt, er de forbundet med en række fordele, som stålbånd ikke giver.

(20) Parterne anfører, at medens det tidligere nok har været rimeligt at antage, at der bestod et særskilt marked for stålbånd, holder en sådan markedsdefinition ikke længere stik på grund af den økonomiske og tekniske udvikling. Efter deres opfattelse omfatter det relevante produktmarked i denne sag således mindst omsnøringsbånd af både stål og plast og muligvis også emballagefolie (strækfilm og krympefolie).

(21) Af Kommissionens markedsundersøgelse fremgår det imidlertid, at emballagefolie ikke indgår i det samme relevante produktmarked som omsnøringsbånd af stål. Strækfilm og krympefolie betragtes i vid udstrækning af kunderne som komplementære produkter, der bruges til at beskytte emballeret gods mod beskadigelse, kontamination eller vejr, snarere end som direkte alternativer til omsnørningsbånd. Parterne har selv i deres anmeldelse udtalt, at emballagefolie for langt størstepartens vedkommende bruges af andre grunde end de grunde, der fører til brug af omsnøringsbånd (9). Ifølge parternes rundspørge blandt deres kunder er der desuden kun en ud af de i alt 168 endelige brugere, som overvejede at gå over til et andet omsnøringsmateriale, der udtalte, at han ville udskifte omsnøringsbånd med emballagefolie. Emballagefolie indgår derfor ikke i markedet for omsnøringsbånd, uanset om dette kun omfatter stålomsnøringsbånd eller både stål- og visse typer plastomsnøringsbånd.

2. Sammenligning mellem stål- og plastbånd

Fysiske og mekaniske produktegenskaber

(22) Der kan sondres mellem de forskellige typer omsnøringsprodukter, alt efter hvilket materiale de er fremstillet af, og på grundlag af visse fysiske og mekaniske egenskaber, specielt minimumsbrudstyrke, trækstyrke, stræk og slagfasthed. Maksimumsbrudstyrken er udtryk for, hvilken belastning omsnøringsmaterialet kan udsættes for, uden at det går i stykker. Trækstyrken angiver, hvor stor en belastning det udspændte materiale kan modstå. Strækket betegner den relative forlængelse af materialet, når det er spændt. Og slagfastheden er udtryk for, hvor voldsomme stød materialet kan tåle fra den oprindelige spænding og op til en på forhånd fastlagt del af minimumsbrudstyrken.

(23) Stålomsnøringsbånd har en trækstyrke på mellem 700 Newton (»N«) pr. mm² (almindelige formål) og 1 250 N/mm² (formål, der kræver stor trækstyrke), medens PET-bånd har en trækstyrke på mellem 330 og 600 N/mm², og PP-bånd har en trækstyrke på mellem 280 og 380 N/mm². Alt efter størrelse og tykkelse har almindelige stålbånd en minimumsbrudstyrke på 3-14 kg Newton (»kN«), medens brudstyrken for bånd til særligt belastede formål spænder fra 12 til 28 kN, for særlige båndkvaliteters vedkommende helt op til 55 kN. PET-bånd har derimod en minimumsbrudstyrke på 2-10 kN, medens PP-bånd har en relativt lav brudstyrke på 0,5-6 kN.

(24) Stålbånd, PET-bånd og PP-bånd udviser desuden betydelige forskelle med hensyn til, hvor meget deres oprindelige trækstyrke aftager med tiden (slappeeffekten). Ifølge »Richtlinienarbeit nr. 3968« fra den tyske ingeniørforening VDI gælder, at medens stålbånd stadig har samme spænding efter seks dages forløb, er spændingen i PET-bånd reduceret med ca. 20 % og i PP-bånd med op til 80 % (10). Til formål, hvor der er behov for samme slagfasthed, må specielt PP-bånd derfor snøres langt strammere om godset. Det vil ofte kræve pneumatisk eller eldrevet værktøj, det kan ikke gøres med simpelt manuelt værktøj. Desuden bemærkes, at medens PET-bånd genvinder op til 95 % af den oprindelige elasticitet efter en stødpåvirkning, genvinder PP-bånd kun 75 % (11).

(25) Til visse formål er båndets varmebestandighed afgørende for, hvilken båndtype der benyttes. Medens stålbånd kan modstå temperaturer på op til 600-750 °C, kan plastbånd blive slappe ved høje temperaturer. Ifølge Euronorm CEN T261 kan PET-bånd anvendes ved temperaturer på op til 90 °C, men materialet mørner og strækker sig selv ved lavere temperaturer. Derimod anbefales PP-bånd til formål, hvor temperaturen ikke kommer op over 35 °C. Til visse formål i stålindustrien, f.eks. omsnøring af varme bredbånd, er produktets temperatur en afgørende faktor. Sådanne formål tegner sig imidlertid kun for 3-10 % af det samlede forbrug af stålomsnøringsbånd i Vesteuropa.

(26) Af denne sammenligning af fysiske og mekaniske produktegenskaber fremgår, at medens PET-bånd har nogenlunde samme egenskaber som stålbånd, navnlig almindelige stålbånd, er PP-bånd en mindre tilfredsstillende erstatning for stålbånd, når der er tale om særligt belastende formål, hvor omsnøringen skal kunne holde i længere tid, hvor det er vigtigt, at omsnøringen bevarer sin spænding og ikke strækker sig, eller hvor der arbejdes med høje temperaturer. Forskelle i fysiske produktegenskaber og produkternes anvendelsesformål kan have væsentlig betydning for definitionen af relevante produktmarkeder (12), men kan ikke i sig selv udelukke, at kunder og endelige brugere opfatter de pågældende produkter som værende effektive alternativer (13). Det er derfor nødvendigt at tage stilling til, i hvilket omfang disse forskelle vil afskære et større antal af stålbåndsaftagere fra at gå over til plastbånd, specielt PP-bånd, i tilfælde af en mindre, men vedvarende stigning i prisen på stålomsnøringsbånd.

Anvendelsesområder og kundekategorier

(27) Ifølge Kommissionens undersøgelser tegnede stålomsnøringsbånd sig i 1997 for ca. 55 % af det samlede forbrug, målt i værdi, af omsnøringsbånd i Vesteuropa, medens PET-bånd tegnede sig for 11,5 % og PP-bånd tegnede sig for 34 %. I Vesteuropa anvendes over 75 % af det samlede forbrug af stålomsnøringsbånd inden for primær stålproduktion og produktion af non ferro-metaller (bredbånd, metalplader, knipler, blokke og slabs), metallurgi (flade produkter, rør, profiler), byggematerialeindustri (mursten og blokke), landbrug og skovbrug (tømmer, træpaneler), tekstil- og glasfiberindustri, bil- og komponentindustri samt i søfarts- og transportsektoren.

(28) Stålomsnøringsbånd tegner sig for ca. 97 % af det samlede forbrug af omsnøringsbånd (i værdi) inden for stål- og metalindustrien, mens der er tale om 92-95 % i den stålforarbejdende industri, 90 % i søfarts- og transportsektoren, 77-80 % i glasfiberindustrien, 69-75 % i murstens- og blokindustrien, 58-65 % i den øvrige byggematerialeindustri og 56-70 % i bilindustrien. PP-bånd bruges derimod fortrinsvis i forlags- og trykkeribranchen (90-93 %), levnedsmiddelindustrien (60-65 %) og i pap- og bølgepapindustrien (45-46 %). PP-bånd bruges i dag ikke i noget nævneværdigt omfang inden for stålindustrien og den stålforarbejdende industri samt glasfiberindustrien, medens PP-bånd tegner sig for under 15 % af det samlede forbrug af omsnøringsbånd. I de fleste af de tilfælde, hvor der bruges både PP-bånd og stålbånd inden for den samme brugerindustri, bruges de til hver sit formål (14).

Eksempler på substitution af nyere dato

(29) De anmeldende parter finder, at det i dag er muligt at erstatte stålbånd med plastbånd til næsten alle anvendelsesformål. Plastbånd begyndte først at erstatte stålbånd til relativt simple, lidet krævende formål, hvor der ikke var behov for stålets særlige styrke. Igennem det sidste tiår har plastmaterialer imidlertid på grund af udviklingen af PET-plast med stor trækstyrke og forbedringer i omsnøringsteknologien fået større udbredelse og vundet indpas til alle formål.

(30) Denne opfattelse ser ud til at blive underbygget af den modsatrettede udvikling, der har kendetegnet forbruget af stål- og plastomsnøring i de seneste år. Ifølge parterne er det samlede forbrug af stålbånd i Vesteuropa målt i værdi faldet med 38,6 mio. ECU (11,7 %) fra 1987 til 1997. Det samlede forbrug af plastbånd steg i samme periode med 128,6 mio. ECU (73,8 %). Stålbånds andel af det samlede forbrug af omsnørningsbånd er således faldet fra ca. 65 % til 49 % (i værdi) fra 1987 til 1997. Kommissionen anerkender, at det samlede salg af plastbånd er steget kraftigt igennem de seneste år, og at især PET-bånd har erobret en del terræn fra stålbånd (jf. nedenfor under betragtning 37).

Absolutte prisforskelle

(31) Det er vanskeligt direkte at sammenligne priserne på de forskellige omsnøringsmaterialer, fordi der er et stort antal variabler, der må tages i betragtning. Til et givet anvendelsesformål kan det være muligt at erstatte et omsnøringsmateriale af én type med en anden type med samme dimensioner, men det må anses for at være usandsynligt. På samme måde kan det ved brug af forskellige materialer være bedst at benytte forskellige konfigurationer - f.eks. kan fire PP-bånd måske erstattes af tre PET-bånd med andre dimensioner. Der kan dog gives visse fingerpeg. Ifølge resultaterne af Kommissionens undersøgelse lå prisen på stålbånd på mellem 60 og 400 ECU pr. 1 000 meter, medens 1 000 meter plastbånd kostede 15-90 ECU, alt efter dimensioner. I den tyske ingeniørforenings »Richtlinienarbeit Nr. 3968« hedder det, at når man sammenligner omsnøringsbånd med samme mål, er PET-bånd 20 % og PP-bånd 40 % billigere end stålbånd (15). Endelig har de anmeldende parter nævnt eksempler på omkostningsforskelle ved brug af de forskellige omsnøringsmaterialer til formål, hvor der både kunne bruges stålbånd, PET-bånd og PP-bånd. Til disse opgaver var PET-bånd gennemsnitligt 7 % og PP-bånd over 50 % billigere end stål.

Den langsigtede prisudvikling

(32) Parterne har fremlagt et diagram udarbejdet på grundlag af de officielle statistikker fra British Tensional Strapping Association, der viser udviklingen i priserne på det britiske marked på henholdsvis stål-, PET- og PP-omsnøringsbånd fra 1987 til 1996. Diagrammet viser klart, at priserne på stålbånd og PET-bånd har fulgt en parallel udvikling, medens priserne på PP-bånd ser ud til at have udviklet sig mere uafhængigt af priserne på mulige erstatningsprodukter.

Omkostninger ved skift af produkttype og indkøringstid

(33) De omkostninger, der er forbundet med at skifte fra stålbånd til plastbånd, består af kapitalinvesteringer i nyt omsnøringsudstyr samt omkostninger i forbindelse med oplæring af de ansatte og omlægning af omsnøringsprocessen i de endelige brugeres produktionsanlæg. Omsnøringsværktøj er normalt beregnet til enten stål- eller plastbånd, så når man ændrer båndtype, må man også udskifte hele værktøjet. Omsnøringsmaskiner kan derimod i mange tilfælde bruges til begge båndtyper, idet det lukkesystemet - det såkaldte »lukkehoved« - kan udskiftes separat. Omkostningerne ved at skifte fra det ene omsnøringsmateriale til det andet forekommer at være ret beskedne og ser generelt ikke ud til at spille nogen nævneværdig rolle. Udgifterne til håndværktøj spænder f.eks. fra ca. 80 ECU for et simpelt manuelt værktøj med lukkemekanisme til ca. 2 000 ECU for et moderne bærbart elværktøj og kan komme op på 5 000 ECU, hvis der bruges et elektronisk styret værktøj. Lukkehoveder til stålbånd koster mellem 15 000 og 25 000 ECU, medens lukkehoveder til plastbånd koster 4 000-5 000 ECU.

Kundernes opfattelse

(34) Hvilken opfattelse de endelige brugere og fusionsparternes kunder og konkurrenter har, er af særlig betydning for afgrænsningen af det relevante marked. I den foreliggende sag har Kommissionen for at undersøge, om parternes opfattelse er korrekt først foretaget en mindre rundspørge blandt 48 af fusionsparternes kunder inden for omsnøringsbånd. Tilsammen tegner disse kunder sig for ca. 14 % af det samlede forbrug i Vesteuropa.

(35) Næsten alle disse kunder udtalte over for Kommissionen, at de ikke uden større problemer kunne erstatte stålbånd med plastbånd til alle deres omsnøringsformål. Adspurgt om, hvorfor det var tilfældet, pegede de fleste endelige brugere på stålets større trækstyrke og meget høje brudstyrke, varmebestandighed i forhold til plast, resistens over for skarpe kanter (slidstyrke), ekstraordinære stivhed og ringe stræk samt bedre genbrugsmuligheder. Flere store kunder i den stålproducerende industri har udtalt, at de til dækning af 60-70 % eller endog mere af deres nuværende omsnøringsbehov udelukkende kan bruge stålomsnøringsbånd på grund af produkternes temperatur og de krav, der stilles til brudstyrke og slidstyrke. Virksomheder inden for betonblok-, kalkstens- og murstensindustrien, som for øjeblikket benytter begge båndtyper, har i deres svar på Kommissionens spørgeskema udtalt, at de ikke til alle deres omsnøringsformål kunne skifte mellem materialerne, men opfattede stål- og plastbånd som værende komplementære snarere end indbyrdes substituerbare. Kunder i kalkstensindustrien udtalte, at de til 90-100 % af deres nuværende omsnøringsformål ikke kan erstatte stålbånd med plastbånd.

(36) Fusionsparterne har imidlertid fremlagt resultaterne af en rundspørge foretaget blandt 518 omsnøringskunder, hvoraf det fremgår, at virksomheder, der for øjeblikket bruger stålbånd, allerede nu også i vid udstrækning bruger plastalternativer og overvejer at gå over fra stål til plast. For at få bekræftet disse resultater foretog Kommissionen en ny rundspørge og modtog svar fra 191 omsnøringskunder, heriblandt de største aftagere af stålomsnøringsbånd, og resultaterne dækkede desuden et bredt udsnit af kunder overalt i Vesteuropa.

(37) Af de i alt 69 virksomheder, der havde skiftet omsnøringsmateriale inden for de seneste tre år, var de 39 (20,4 % af alle svarerne) gået fra stål til PET, men kun 20 (10,5 %) var gået fra stål til PP. Mønsteret er ikke det samme i alle de industrigrene, der bruger omsnøringsbånd, men der ses langt færre eksempler på skift fra stål- til PP-bånd i savværks- og skovbrugssektoren samt inden for glasfiber- og tekstilindustrien (ingen af de adspurgte virksomheder i disse sektorer var gået fra stål til PP) og inden for metal- og stålforarbejdningsindustrien (kun 8,6 % havde skiftet stålbånd ud med PP-bånd). Inden for byggematerialeindustrien var 15,3 % af brugerne derimod gået over fra stål- til PP-bånd, og inden for bilindustrien var der tale om 16,7 % af brugerne.

(38) I alt 59 virksomheder (30,9 % af alle svarerne) udtalte over for Kommissionen, at de for øjeblikket overvejede at gå over til et andet omsnøringsmateriale. Heraf var der 49 virksomheder (25,7 %), der overvejede at skifte stålbånd ud med PET-bånd, men kun 17 (8,9 %), der overvejede at skifte stål ud med PP. Mønsteret er ikke det samme i alle sektorer. Inden for savværks-, glasfiber- og bilsektoren var der ingen af de virksomheder, der reagerede på Kommissionens rundspørge, der overvejede at skifte stålbånd ud med PP-bånd. I byggematerialeindustrien overvejede 2,6 % af de brugere, der svarede, at gå over fra stålbånd til PP-bånd. I den metal- og stålforarbejdende industri overvejede 11,6 % af kunderne at skifte stål ud med PP.

(39) Det må desuden tages med i betragtning, at en betydelig del af de kunder, der har skiftet omsnøringsmateriale, ikke bruger stål- og plastbånd til samme formål (samme type gods med samme pakkevægt). I metalindustrien udtalte kun 32,1 % af brugerne, at de ville bruge plastbånd til samme formål som stålbånd. De fleste af disse kunder (61,1 %) bruger imidlertid PET-bånd, medens kun 38,9 % af dem (12,5 % af alle de adspurgte brugere bortset fra dem, der i dag kun bruger plastbånd) bruger PP-bånd som en direkte erstatning for stålbånd. På samme måde er der kun 14,8 % af kunderne i bygningsindustrien, der bruger plastbånd til samme formål som stålbånd, og de bruger alle sammen kun PET-bånd i stedet for stålbånd. I savværks- og fibersektoren er der kun 10,5 %, der overvejer at bruge PP-bånd til formål, hvor de i dag også bruger stålbånd.

3. Konklusion angående markedet for omsnøringsbånd

(40) På grundlag af det ovenfor anførte har Kommissionen draget den konklusion, at PET-bånd helt klart udgør et umiddelbart og tilfredsstillende alternativ til stålbånd til de fleste af de formål, hvortil kunderne for øjeblikket bruger stålomsnøringsbånd. PET-bånd indgår derfor i det samme relevante produktmarked som stålomsnøringsbånd. I særdeleshed taler resultaterne af Kommissionens rundspørge blandt udbydere og endelige brugere af omsnøringsbånd for, at PET-plastbånd til næsten alle omsnøringsformål betragtes som en effektiv substitut for stålbånd, undtagen til de formål, hvor der stilles krav om varmebestandighed. Sådanne formål tegner sig imidlertid kun for 3-10 % af det samlede forbrug af omsnøringsbånd i Vesteuropa, og det forekommer generelt ikke at være muligt at anvende forskellige priser over for forskellige kundegrupper, alt efter om de bruger stålomsnøringsbånd til formål, hvor der arbejdes med høje temperaturer, eller ej.

(41) Kommissionen tvivler på, om PP-plastbånd indgår i det samme relevante produktmarked som stålbånd, på grund af forskellene i de fysiske og mekaniske produktegenskaber, i de absolutte priser og i prisudviklingen igennem de seneste år. Desuden tyder resultaterne af Kommissionens rundspørge blandt de endelige brugere i de forskellige industrigrene på, at hvis brugerne overvejer at gå over fra stål- til PP-bånd, beror det i de fleste tilfælde på andre faktorer end de relative priser. Kommissionen er dog klar over, at der er et betydeligt antal kunder, der har skiftet stålbånd ud med PP-bånd inden for de seneste tre år, eller som overvejer at gøre det. I mange brugerindustrier er der tale om over 10 % af alle de endelige brugere, der besvarede Kommissionens rundspørge. Denne andel kan anses at være tilstrækkelig stor til at forhindre stålomsnøringsproducenterne i at forhøje priserne permanent med et mindre, men mærkbart beløb, i særdeleshed da Kommissionens undersøgelser ikke viste, at stålbåndsproducenterne kunne anvende forskellige priser, alt efter hvad det endelige anvendelsesformål var. I betragtning af disse modstridende faktorer har Kommissionen ikke været i stand til med sikkerhed at godtgøre, at PP-bånd ikke tilhører det samme relevante produktmarked som stålbånd. I den foreliggende sag må det derfor lægges til grund, at der findes et videre produktmarked for stålbånd, der omfatter PET- og PP-bånd.

A.2. Lukkehoveder til omsnøringsmaskiner udgør et særskilt relevant produktmarked

(42) Lukkehovederne udgør den mest avancerede og komplekse del af de automatiske omsnøringsmaskiner og specialkonstruerede omsnøringssystemer, der bruges til at spænde båndet og sammenføje det. Håndværktøj har ingen lukkehoveder, omsnøringsbåndet anbringes normalt manuelt i værktøjet og sammenføjes. Lukkehoveder udgør en separat del af maskinen, fordi de normalt sælges enkeltvis til uafhængige maskinfabrikker, som ikke selv fremstiller lukkehoveder, eller som kun fremstiller et begrænset antal af eller former for hoveder (16). I 1995-1997 tegnede salget af separate lukkehoveder til uafhængige maskinfabrikanter og konkurrenter sig for 15-25 % af ITW-gruppens samlede produktion af lukkehoveder og for 80-90 % af Titans produktion af lukkehoveder.

(43) Set ud fra aftagernes synsvinkel kan lukkehoveder til stålomsnøringsbånd ikke erstattes af lukkehoveder til plastomsnøringsbånd og omvendt på grund af de to båndtypers særlige egenskaber og den forskellige måde, hvorpå de sammenføjes - stålbånd plomberes og plastbånd sammensmeltes. De grundlæggende tekniske karakteristika ved lukkehoveder og den knowhow, der er nødvendig for at producere dem, er imidlertid stort set de samme. Desuden fremstiller de fleste lukkehovedfabrikanter begge typer lukkehoved, om end ikke i samme omfang. Set ud fra forholdene på udbudssiden har Kommissionen derfor draget den konklusion, at begge typer lukkehoved tilhører et og samme relevante produktmarked.

B. RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER

B.1. Markedet for stål- og plastomsnøringsbånd

1) Det relevante marked er større end et nationalt marked

(44) Det relevante geografiske marked for omsnøringsbånd strækker sig ud over de enkelte EF- og EFTA-staters grænser, eftersom omsnøringsbånd udbydes på tværs af grænserne overalt i disse stater. Både ITW Signode og Titan leverer til kunder i alle Fællesskabets medlemsstater. Når der ses bort fra de særlige forhold, der gør sig gældende for Sverige, Finland og Norge, er der desuden ingen større forskelle mellem parternes markedsandele i de større fællesskabslande og EFTA-lande (17).

(45) Omsnøringsbånd er underlagt adskillige internationalt anerkendte normer og standarder eller fastlagte retningslinjer og emballage- og belastningsspecifikationer (18). De anmeldende parter finder derfor, at der inden for Fællesskabet og EFTA ikke er nogen nævneværdige forskelle på de pågældende produkters egenskaber og karakteristika.

2) Det relevante marked er ikke større end EØS og Schweiz

Korte afstande til de endelige brugere og brugernes præference for vesteuropæiske leverandører

(46) De endelige brugere køber omsnøringsbånd i flere leverancer på grundlag af deres faktiske behov i årets løb. Eftersom enhver afbrydelse af leverancerne af omsnøringsbånd vil skabe alvorlige forstyrrelser i de endelige brugeres produktionsprocesser, er leverandørernes pålidelighed og forsyningssikkerheden et af de vigtigste kriterier for brugernes valg af leverandør. Ifølge Kommissionens markedsundersøgelse ser kunderne derfor ikke ud til at betragte leverandører fra lande uden for EØS og Schweiz som lettilgængelige alternativer til deres nuværende leverandører. Ingen af de endelige brugere, som besvarede Kommissionens spørgeskema, har overhovedet importeret omsnøringsbånd fra lande uden for Vesteuropa.

Transportomkostninger

(47) Ifølge parterne vil omkostningerne ved transport fra USA til Europa løbe op i ca. 5-10 % af den endelige pris på stålomsnøringsbånd, alt efter produktets værdi og transportmiddel. For plastbånd antages transportomkostningerne at udgøre under 5 %. Af oplysninger fra ITW Signode fremgår desuden, at de samlede fragt- og forsikringsudgifter normalt udgør over 10 % af den pris, kunderne betaler for at få leveret stålomsnøringsbånd over lange afstande eller ved oversøisk transport. Selv om transport- og forsikringsudgifterne forekommer ret beskedne, må man ikke glemme, at omsnøringsbånd ikke er produkter af høj værdi, men kun repræsenterer en værditilvækst i forhold til råmaterialet på 15-30 %. I den sammenhæng vil leverancer være følsomme over for transportomkostningerne.

Importtold og andre ikke toldmæssige handelshindringer

(48) Den told på import til Det Europæiske Fællesskab fra WTO-lande (konventionalsats), der har været gældende siden 1. januar 1998, udgør 3,2 % for stålbånd, 10,1 % for PP-bånd og 10,4 % for PET-bånd. For import fra andre lande (autonom sats) udgør tolden henholdsvis 10 %, 23 % og 20 %. I hvert fald tolden på plastbånd har en væsentlig betydning i betragtning af produkternes ringe værdi og gør det ret usandsynligt, at importen vil blive øget i større omfang i tilfælde af en mindre, men mærkbar stigning i de relative priser i Vesteuropa.

Handelsstrømme og import

(49) Der foreligger ingen officielle tal om handelsstrømmene inden for stålbånd, da Det Europæiske Fællesskabs told- og statistiknomenklatur ikke har nogen toldkode specielt for omsnøringsbånd (19). Ifølge parterne blev der imidlertid i 1996 importeret ca. 20 000 tons stålomsnøringsbånd og ca. 2 000 tons plastomsnøringsbånd i EØS, hvilket svarer til henholdsvis ca. 6 % og 3 % af det samlede salg inden for EØS. Denne import antages som helhed at tegne sig for ca. 5 % af det samlede marked for omsnøringsbånd. På grund af importens ringe omfang har import af omsnøringsbånd ikke haft nogen nævneværdig indvirkning på konkurrenceforholdene i Vesteuropa og specielt ikke på de største vesteuropæiske udbyderes prissætning.

3) Konklusion

(50) På grundlag af det ovenfor anførte har Kommissionen draget den konklusion, at de relevante geografiske markeder for stål- og plastomsnøringsbånd er begrænset til EØS-området og Schweiz (i det følgende under ét »Vesteuropa«), fordi konkurrencevilkårene på dette område er tilstrækkeligt homogene og adskiller sig fra vilkårene på tilgrænsende områder, og fordi transportomkostninger og told stiller importerede produkter væsentligt ringere i konkurrencen end produkter fremstillet inden for EØS.

B.2. Markedet for lukkehoveder til omsnøringsmaskiner

(51) Det relevante geografiske marked for lukkehoveder er hele verden. Der findes ingen nævneværdige barrierer for import til Fællesskabet, og eftersom lukkehoveder er et produkt med relativt stor værditilvækst, påvirker transportomkostninger hverken leverandørernes aktivitetsradius eller kundernes indkøbsbeslutninger. Desuden sælger både ITW Signode og Titan lukkehoveder overalt i verden. I 1995-1997 tegnede lande uden for EØS sig for mellem 50 % og 80 % af Titans samlede salg af separate lukkehoveder.

C. VURDERING

(52) Denne vurdering foretages på grundlag af parternes udtalelser i anmeldelsen om, at Titan - samtidig med deres erhvervelse af fælles kontrol med Titan - i overensstemmelse med deres salgs- og købsaftale vil afhænde sine interesser inden for omsnøringsmaskiner og -udstyr til en uafhængig virksomhed, Lenzen (jf. betragtning 7). På grundlag af 1996-omsætningen forventer parterne, at deres nye joint venture vil nå op på en samlet omsætning inden for EØS på ca. [. . .] mio. ECU, under forudsætning af, at de nuværende mængder fastholdes. Af denne omsætning vil ca. [. . .] mio. ECU komme fra det nuværende Titan-selskab og [. . .] mio. ECU vil komme fra de produktionsanlæg, der overføres fra ITW Signode.

Fusionens formål

(53) Den planlagte fusion er et resultat af Krupp-Hoesch-koncernens intentioner om at trække sig ud af produktionen og distributionen af omsnøringsbånd og omsnøringsudstyr. Krupp-Hoesch havde oprindeligt planer om at opsplitte datterselskabet Titans aktiviteter mellem ITW Signode, som skulle overtage alle Titans aktiviteter uden for Tyskland, og den tyske virksomhed Lenzen GmbH & Co. KG, som skulle overtage den tyske del. Denne fusion, som blev anmeldt efter tysk fusionsret, blev opgivet i april 1997, efter at Bundeskartellamt havde rejst indsigelser under henvisning til alvorlige konkurrenceproblemer.

(54) Den her omhandlede fusion er struktureret anderledes, idet ITW Signode kun får del i kontrollen med Titans aktiviteter inden for omsnøringsbånd (se betragtning 7). Set fra ITW Signodes synspunkt er det planlagte joint venture en reaktion på de ændringer, der er sket på det tyske og de europæiske stål- og omsnøringsmarkeder. Ved at gå ind i dette joint venture vil ITW Signode kunne komplettere sine produktionsanlæg i Tyskland med Titans anlæg, der til dels er komplementære med Signodes anlæg i Dinslaken.

C.1. De største udbydere af omsnøringsbånd i Vesteuropa

(55) ITW-koncernen er verdens største udbyder af omsnøringsbånd og udstyr hertil, og koncernen opererer i Vesteuropa gennem sine datterselskaber Burseryds Bruk AB (Sverige), Signode Systems GmbH (Tyskland) og Orgapack Holding AG (Schweiz), der har datterselskaber i Frankrig, Skotland og USA. Burseryds og Orgapack blevet overtaget af ITW i henholdsvis 1995 og 1996. ITW er også aktiv på nabomarkederne for emballageprodukter, og virksomheden opfatter sig selv som den førende i verden på området, fordi den er i stand til at tilbyde kunderne såvel maskiner til strækfilmemballering som strækfilm (20). ITW-koncernen havde i 1996 en samlet verdensomsætning på 3,935 mia. ECU.

(56) Titan har to produktionsanlæg i Tyskland, det ene i Hagen-Kabel til produktion af stålomsnøringsbånd og lukninger, det andet i Schwelm til konstruktion og produktion af omsnøringsudstyr (21). Kun fabrikken i Hagen-Kabel skal imidlertid indgå i fusionen, idet Schwelm-anlægget skal afhændes til Lenzen-koncernen. Titan har givet både ITW-koncernen og P. W. Lenzen licens på et patent angående en metode til fastspænding af ballebånd.

(57) Den største udbyder af stålomsnøringsbånd ved siden af fusionsparterne er den familieejede virksomhed M. J. Maillis SA (»Maillis«), der har tre stålbåndsanlæg i Grækenland. Siden 1996 har Maillis også haft et anlæg til produktion af PP- og PET-plastbånd. I 1997 åbnede virksomheden et nyt varmebehandlingsanlæg, som sætter den i stand til at producere meget stærke stålbånd, samt et anlæg til produktion af strækfilm. Da Maillis ikke råder over sin egen distributionsorganisation uden for Grækenland, foregår størsteparten af dens salg af omsnøringsmateriale gennem uafhængige distributører. Maillis havde i 1996 en verdensomsætning på ca. 35 mio. ECU.

(58) Cyklop International er en af de store udbydere af plastomsnøringsbånd og producerer også omsnøringsudstyr. Cyklops største leverandører af stålbånd er i dag ITW Signode og Titan. I Sverige og Finland er Cyklop eneforhandler af lukkehoveder og stålomsnøringsmaskiner produceret af Orgapack, en virksomhed som tilhører ITW-koncernen, og Cyklop forhandler endvidere Orgapack-værktøj - dog ikke på et eksklusivt grundlag - i andre medlemsstater. Desuden har Cyklop og ITW for nylig etableret et joint venture, CS Packaging Corporation, der skal danne grundlag for opdyrkning af markeder i Fjernøsten. Cyklop-koncernen havde i 1996 en samlet verdensomsætning på ca. 150 mio. ECU.

(59) Brevetti Signode Labea SpA producerer både stål- og plastbånd samt omsnøringsudstyr på grundlag af en produktionsteknologilicens fra ITW. ITW-koncernen har ingen aktier i Brevetti, men har givet Brevetti eneforhandlingsret på det italienske marked. Brevetti havde i 1996 en samlet verdensomsætning på ca. 30 mio. ECU.

(60) Samuel Strapping Systems Company, som indgår i Samuel Manu-Tech Inc. of Canada, er en førende udbyder af stål- og plastbånd, samt omsnøringsudstyr i Nordamerika. I Vesteuropa opererer Samuel på markederne for stål- og plastbånd gennem sine britiske datterselskaber, Acme Gerrard Ltd og Pakseal Industries Ltd. Samuel-koncernen havde i 1996 en samlet verdensomsætning på 304 mio. ECU.

(61) Den tyske familieejede virksomhed Lenzen producerer stålbånd og konstruerer omsnøringsmaskiner. Virksomheden havde i 1996 en global omsætning på ca. 21 mio. ECU. Brockhaus og Theis er to mellemstore familieejede virksomheder med koldvalseværker i Tyskland. Etilam/Sollac tilhører den franske stålproducent Usinor SA.

C.2. Markedet for stål- og plastomsnøringsbånd

1. Parternes nuværende position

Markedets størrelse

(62) Kommissionen er ikke bekendt med nogen officielle og uofficielle (f.eks. fra brancheorganisationer) statistikker over størrelsen af markederne for omsnøringsbånd. Desuden er de store båndproducenters salgstal ikke umiddelbart sammenlignelige, eftersom nogle af leverandørerne ikke har deres egen salgsorganisation, men gør brug af uafhængige distributører og grossister. Kommissionen har derfor været nødt til at foretage en række beregninger for at foretage sit eget skøn over markedets størrelse baseret på alle de store vesteuropæiske producenters salgstal. Den har specielt elimineret dobbelttællinger som følge af leverancer mellem konkurrenter og set bort fra uafhængige distributørers og forhandleres salg, eftersom de stort set udelukkende får deres leverancer fra vesteuropæiske producenter. Kommissionen har anslået de mindre producenters salg og desuden taget hensyn til de anmeldende parters skøn over importen (se betragtning 49). Resultatet af disse beregninger er, at Kommissionen anslår det samlede salg af stål- og plastomsnøringsbånd i Vesteuropa til ca. 489,4 mio. ECU i 1997 (22), når der ses bort fra uafhængige distributørers og forhandleres avance. Heraf tegnede salget af stålbånd sig for ca. 267,4 mio. ECU, PET-bånd tegnede sig for 56,3 mio. ECU, og PP-bånd tegnede sig for ca. 165,7 mio. ECU.

Markedsandele

(63) ITW Signode havde i 1997 en samlet omsætning inden for omsnøringsbånd på ca. [. . .] mio. ECU, hvoraf stålbånd tegnede sig for [. . .] mio. ECU (74,2 %), PET-bånd tegnede sig for [. . .] mio. ECU (8,2 %), og PP-bånd tegnede sig for [. . .] mio. ECU (15,6 %). Dette salg svarede til en markedsandel på ca. [30-35 %] på det samlede marked for stål- og plastomsnøringsbånd i Vesteuropa. Titan havde en samlet omsætning på ca. [. . .] mio. ECU (kun stålbånd), hvilket svarede til en markedsandel på [ca. 5-10 %]. Markedsandelene for parternes største konkurrenter inden for omsnøringsbånd i Vesteuropa fremgår af tabel 1. Ingen af dem har en markedsandel på over 10 %, og de fleste ligger på under 5 %.

(64) >TABELPOSITION>

Kapacitet og produktion

(65) De anmeldende parter har anslået den samlede årlige kapacitet inden for stålomsnøringsbånd i Vesteuropa til mellem 410 000 tons og 450 000 tons igennem de sidste tre år. Dette er blevet bekræftet af Kommissionens markedsundersøgelse, som viste en samlet produktionskapacitet inden for stålomsnøringsbånd på ca. 437 300 tons i 1997. Af denne samlede kapacitet tegnede parternes anlæg sig tilsammen for ca. [45-55 %]. Deres største konkurrent, Maillis, har for nylig øget sin stålbåndskapacitet fra 60 000 tons til 80 000 tons om året, svarende til ca 18 % af den samlede kapacitet. Den samlede kapacitetsudnyttelse i Vesteuropa lå på ca. 84 % i 1997. I betragtning af forventningerne om en stagnerende efterspørgsel i de kommende to-fire år forekommer der ikke at være nogen større reservekapacitet, der kunne udgøre en effektiv begrænsning af parternes handlefrihed efter fusionen.

(66) Den samlede plastomsnøringskapacitet lå på ca. 100 000 tons i 1996. Heraf tegnede ITW Signodes produktionsanlæg sig tilsammen for 15-20 %. Som følge af den nylige kapacitetsforøgelse inden for plastomsnøring, der skyldes konkurrenternes installering af ny kapacitet, må parternes nuværende kapacitetsandel antages at ligge på under 15 %. De største konkurrenter inden for plastbånd, Strapex og Cyklop, tegner sig tilsammen for 20-30 % af den samlede produktionskapacitet inden for plastomsnøring. Inden for PET-bånd udgjorde den samlede produktionskapacitet ca. 20-25 000 tons, hvoraf gennemsnitligt 60-70 % blev udnyttet. Maillis har for nylig startet en produktion af PET- og PP-plastbånd, og Brevetti har konkrete planer om at investere i nye produktionsanlæg for PET-bånd.

2. Parternes position på markedet efter fusionen

Markedsandele

(67) Efter den planlagte fusion vil ITW Signode og det nye joint venture på grundlag af det af Kommissionen anslåede markedsvolumen tilsammen få en markedsandel på højst [35-45] % i værdi på det samlede marked for stål- og plastomsnøringsbånd. ITW Signode regner imidlertid med at miste mellem [. . .] og [. . .] % af Titans nuværende salg af stålbånd, når Titans salgsorganisation og varemærker overtages af Lenzen. Dette tal forekommer alt for højt, eftersom Titan ikke har nogen etableret salgsorganisation uden for Tyskland. Kommissionen forventer, at Lenzen vil være i stand til at indgå leveringskontrakter med nogle af de tidligere Titan-kunder i Tyskland. I betragtning af de særlige omstændigheder, der gør sig gældende i denne sag, må det fremtidige joint venture antages at ville miste [. . .] % af Titans nuværende salg til Lenzen. Under hensyn til dette tab af markedsandele vil parternes samlede markedsandel sandsynligvis udgøre [under 40 %]. Fusionsparterne vil dog tilsammen få en markedsandel, der er fem-seks gange større end deres største konkurrents. Efter fusionen bliver de desuden de største udbydere af omsnøringsbånd på verdensplan.

(68) Selv om parterne får en stor markedsandel, findes der et stort antal andre udbydere, navnlig inden for plastbåndssegmentet. Eftersom væksten på det samlede marked for omsnøringsbånd ligger på ca. 3 % om året, og stålbåndssegmentet er i relativ tilbagegang (jf. betragtning 30), ventes fusionsparternes markedsandel at ville falde med tiden, fordi de står relativt svagere inden for plastbånd. Da materialerne og teknologien hele tiden forbedres, specielt inden for plastomsnøringsbånd og -udstyr, må de mindre konkurrenter antages at være i stand til at ekspandere. Mange konkurrenter har udvidet deres kapacitet - i de senere år kan der især peges på Maillis, Lenzen, Teufelberger Strapex, Sander og Plastic Extruders. Selv inden for stålomsnøring, hvor de langsigtede forbrugstendenser er for nedadgående, er mindst to konkurrerende producenter i gang med at udvide deres kapacitet.

(69) I dag er ingen af ITW's konkurrenter i stand til at tilbyde deres kunder et lige så omfattende produktudbud inden for stål- og plastomsnøring som fusionsparterne. Både Samuel/Acme-gruppen og Maillis er imidlertid for nylig gået ind på plastomsnøringsmarkedet, Samuel ved at overtage Interlake Corp.'s plastomsnøringsaktiviteter, der er koncentreret om det amerikanske marked, og Maillis ved at igangsætte en produktion af plastbånd ved udgangen af 1996. Begge virksomheder har understreget, at de vil arbejde på at øge deres markedsandele inden for plastomsnøringsbånd, navnlig PET-bånd, i de kommende år.

(70) ITW Signode er en af de førende udbydere af omsnøringsbånd og har også langt det største produktudbud inden for omsnøringsværktøj og omsnøringsmaskiner til både stål- og plastbånd. ITW's største konkurrenter på markederne for omsnøringsudstyr er imidlertid plastbåndproducenterne Cyklop og Strapex samt maskinfabrikanterne Fromm og Mosca. Disse virksomheder anses almindeligvis at være i stand til at tilbyde omsnøringsbrugerne et tilstrækkeligt bredt udbud af omsnøringsudstyr og råder over den fornødne knowhow og tekniske ekspertise til at etablere sig som et pålideligt alternativ til ITW Signode på udstyrsmarkederne. Eftersom Kommissionens undersøgelser har vist, at kunderne uden større vanskeligheder kan benytte omsnøringsmaterialer fra forskellige producenter i deres omsnøringsudstyr, kan en stærk position på markederne for omsnøringsudstyr ikke antages at give nogen væsentlig fordel i forbindelse med salg af omsnøringsmaterialer.

Potentielle konkurrence

(71) Det ser ud til at være vanskeligt at trænge ind på stålbåndssegmentet af det relevante produktmarked, i det mindste for nytilkomne virksomheder, der ikke har adgang til stålforarbejdningsteknologi. Eftersom efterspørgslen efter stålomsnøringsbånd må forventes at ville falde på længere sigt, vil enhver nytilkommen udbyder desuden være nødt til at erobre markedsandele fra de nuværende udbydere. Ifølge parterne er der ikke dukket nogen nye konkurrenter op på markedet for stålomsnøringsbånd igennem de sidste fem år. Ud fra de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, er der heller ikke i overskuelig fremtid nogen sandsynlighed for effektiv potentiel konkurrence i form af opførelse af nye produktionsanlæg i Vesteuropa eller forøgelse af importen på dette markedssegment.

(72) Inden for plastbåndssegmentet forekommer der derimod kun at være ret beskedne adgangsbarrierer. Ifølge parterne må de samlede investeringer i et nyt produktionsanlæg til fremstilling af højstyrke-PET anslås at beløbe sig til ca. 1,1 mio. ECU (udgifter til installering, jord og bygninger ikke medregnet), og et kombineret PP/PET-anlæg ville ikke koste ret meget mere. På baggrund af den kraftige stigning i efterspørgslen efter plastomsnøringsbånd, navnlig PP-bånd, vil det kunne betale sig at investere i nye ekstruderingsanlæg og søge ind på dette marked. Det har man allerede set eksempler på med de investeringer, Maillis for nylig foretog. Desuden må det tages med i betragtning, at kapitalomkostningerne i forbindelse med omdannelse af specialiseret PP-båndanlæg til kombinerede PP/PET-ekstruderingsanlæg ser ud til at være endnu lavere end de ovennævnte tal. De første, der kan tænkes at ville investere i nye PET-produktionsanlæg, er derfor de nuværende PP-båndproducenter.

De nuværende kunder

(73) Aftagere, der står stærkt på grund af deres størrelse og størrelsen af deres ressourcer og de mængder, de aftager, vil også kunne danne modvægt mod udbydere, som står stærkt på markedet, og forhindre dem i at udnytte deres stærke position. Det gælder specielt i dette tilfælde, hvor der er tale om stort set homogene produkter, og hvor en stor del af salget foregår via distributører. Distributørerne betjener et bredt udsnit af kunder og gør det vanskeligere for udbydere som ITW Signode/Titan at behandle forskellige kundegrupper forskelligt.

(74) De største forbrugere af omsnøringsmaterialer er koncentreret inden for industrigrene som stål- og metalindustrien, glasindustrien, byggematerialeindustrien, papirindustrien, den grafiske industri og kunstfiberindustrien, der er præget af store, højtudviklede virksomheder, som står relativt stærkt i forhandlingerne med deres leverandører og har de fornødne ressourcer og erfaringer til at finde alternative leverandører. Eftersom omsnøringsbånd normalt ikke tegner sig for nogen større del af aftagernes omkostninger vil indkøbsbeslutninger ofte blive truffet på et relativt lavt niveau i virksomheden. I tilfælde af en større prisforhøjelse vil disse kunder imidlertid udnytte deres størrelse og erfaringer i forhandlingerne med leverandøren. Kunder i stålindustrien har yderligere fordele. Det er dem, der leverer råmaterialerne til produktionen af stålomsnøring, og de har derfor indgående kendskab til stålbåndsproducenternes væsentligste omkostningskomponent. Desuden beskæftiger de sig også selv med opskæring, varmebehandling og coating af stålbånd, som hører til blandt de vigtigste forarbejdningsprocesser, stålbåndsproducenterne udfører.

Konklusion

(75) Ovennævnte resultater af Kommissionens markedsundersøgelse viser, at den planlagte fusion ikke vil føre til skabelse eller styrkelse af nogen dominerende stilling på et relevant produktmarked for stål- og plastomsnøringsbånd.

C.3. Markederne for lukkehoveder til omsnøringsmaskiner

(76) Den anmeldte fusion vil ikke føre til nogen markedsandelssammenlægning på markedet for lukkehoveder til omsnøringsmaskiner. Titans nuværende aktiviteter vil umiddelbart efter gennemførelsen af fusionen blive afhændet til den uafhængige tyske virksomhed P. W. Lenzen. På et marked omfattende lukkehoveder til både stål- og plastomsnøring vil Lenzen stå stærkere end på et marked kun omfattende lukkehoveder til stålomsnøring, og Lenzen vil derfor være en betydelig konkurrent til parterne. Det kan derfor udelukkes, at fusionen vil føre til skabelse eller styrkelse af en dominerende stilling for ITW Signode på markedet for lukkehoveder.

VI. ENDELIG KONKLUSION

(77) På grundlag af de ovenfor beskrevne resultater af Kommissionens undersøgelse har Kommissionen draget den konklusion, at den anmeldte fusion hverken på det relevante produktmarked for stål- og omsnøringsbånd eller på det relevante produktmarked for lukkehoveder vil skabe eller styrke nogen dominerende stilling, der betydeligt ville hæmme den effektive konkurrence på fællesmarkedet eller inden for EØS-området væsentligt -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den anmeldte fusion i form af ITW Signode Holding GmbH's og Thyssens Krupp Stahl GmbH's erhvervelse af fælles kontrol med Titan Umreifungstechnik GmbH erklæres forenelig med fællesmarkedet og med EØS-aftalen.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til:

1) Thyssen Krupp Stahl GmbH

Kaiser-Wilhelm-Straße 100

D-47166 Duisburg

2) ITW Signode Holding GmbH

Magnusstraße 18

D-46535 Dinslaken

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. maj 1998.

På Kommissionens vegne

Karel VAN MIERT

Medlem af Kommissionen

(1) EFT L 395 af 30.12.1989, s. 1 berigtiget i EFT L 257 af 21.9.1990, s. 13.

(2) EFT L 180 af 9.7.1997, s. 1.

(3) EFT C 363 af 25.11.1998.

(4) Oprettelsen af dette fællesejede selskab blev behandlet efter fusionsforordningen og EKSF-traktatens artikel 66. Se Kommissionens beslutning i henholdsvis sag IV/M.925, Krupp Hoesch/Thyssen (EFT L 285 af 20.9.1997, s. 14), og sag IV/EKSF.1243.

(5) Denne udgave af beslutningen er reduceret for at sikre, at fortrolige oplysninger ikke offentliggøres.

(6) Produktionen af omsnøringsmaskiner blev ved udgangen af 1993 lagt ud til uafhængige samlefabrikker.

(7) Se Kommissionens beslutning i sag IV/M.897 - Stinnes/Haniel Reederei, EFT C 289 af 24.9.1997, s. 3., nr. 7-17.

(8) Kommissionens meddelelse vedrørende sondringen mellem joint ventures oprettet i henholdsvis fusions- og samarbejdsøjemed, EFT C 385 af 31.12.1994, s. 1, nr. 16. Se også Kommissionens beslutning i sag IV/M.823 - John Deere Capital Corp./Lombard North Central Plc., EFT C 359 af 28.11.1996, s. 11, nr. 9.

(9) Af en samlet anslået omsætning i hele EØS på 808 mio. ECU anvendes ifølge parterne ca. 15 % af den solgte strækfilm og 20 % af den solgte krympefolie til formål, hvor de konkurrerer direkte med omsnøringsbånd.

(10) Se »Richtlinienarbeit VDI nr. 3968«, punkt 3.2. - »Kunststoff-Verpackungsbänder«, fra den tyske ingeniørforening. De ekspertundersøgelser, parterne har fremlagt, beskæftiger sig ikke med fysiske egenskaber såsom krybeeffekt og slapning over tid.

(11) Titan Umreifungstechnik GmbH: Technische Spezifikationen - Kunststoffverpackungsband.

(12) Se Kommissionens beslutning 93/9/EØF i sag IV/M.214 - Du Pont/ICI, EFT L 7 af 13.1.1993, s. 13, betragtning 21-22, og 97/610/EF i sag IV/M.774 - Saint-Gobain/Wacker - Chemie/NOM, EFT L 247 af 10.9.1997, s. 1, betragtning 83.

(13) Se Kommissionens meddelelse om afgrænsningen af det relevante marked i forbindelse med Fællesskabets konkurrenceret, EFT C 372 af 9.12.1997, s. 5, nr. 36.

(14) På [. . .] tinpladefabrik i [. . .] bruges der kun små mængder PET-bånd til intern håndtering mellem de forskellige trin i produktionsprocessen. Der er bl.a. tale om, at man omsnører et bundt tin-bredbånd på palle med et bånd rundt om og to bånd på langs. Til eksterne leverancer bruger fabrikken fortsat omsnøringsbånd af stål, og polyesterbåndet fjernes før den endelige emballering.

(15) Se Verband Deutscher Ingenieure: Richtlinienarbeit VDI 3968, »Bandeigenschaften im Vergleich (Allgemeine Übersicht)«.

(16) De største kunder til separate lukkehoveder til omsnøringsmaskiner er Itipack (Italien), AmCa Machinery Inc. (USA), Sorsa (Spanien) og Samuel Strapping Systems (Canada).

(17) At ITW Signode har en væsentligt større markedsandel i de nordiske lande (op til 70 %), hænger sammen med ITW's overtagelse af Burseryds i 1995 og det fortsatte salg til Burseryds tidligere ejer, den uafhængige forhandler Cyklop.

(18) F.eks. udkast til europæisk standard CEN TC261/SC3/WG3 (januar 1998) med tilhørende normer - »Packaging - Specifikation for tensional steel strapping« og »Packaging - Specifikation for non-metallic tensional strapping«.

(19) Parterne har anført, hvilke toldklassificeringsnumre de her omhandlede produkter efter deres opfattelse vil falde ind under - 72124098 for stålbånd, 39202079 for PP-bånd og 39206290 for PET-bånd. Disse toldkoder omfatter dog ikke kun omsnøringsbånd.

(20) Se ITW's årsberetning 1996, s. 19.

(21) Produktionen af omsnøringsmaskiner blev i slutningen af 1993 lagt ud til uafhængige samlefabrikker.

(22) Ifølge de anmeldende parter udgjorde det samlede forbrug af omsnøringsbånd i Vesteuropa 593,2 mio. ECU i 1997. Heraf tegnede stålbånd sig for 290,3 mio. ECU, medens plastbånd tegnede sig for 302,9 mio. ECU. På basis heraf ville parternes markedsandel ligge på [30-35 %].