++++

REVISIONSRETTENS SAERBERETNING

om hvorledes den faelles markedsordning for faarekoed fungerer

( 84/C 234/01 )

( Bemaerkninger , EOEF-traktatens artikel 206a )

Vedtaget af Revisionsretten paa moedet den 19 . juli 1984 i henhold til EOEF-traktatens artikel 206a . Beretningen blev den 10 . april 1984 sendt til udtalelse i Kommissionen , hvis svar er vedlagt .

INDHOLD

* Punkt * Side *

1 . Faarekoedsordningens formaal * 1.1 * 2 *

2 . Denne undersoegelses formaal * 2.1 * 2 *

3 . Produktion og forbrug af faarekoed * 3.1 - 3.6 * 2 *

4 . Hovedlinjer i stoetteordningen * 4.1 - 4.2 * 3 *

5 . Referencepriser og harmonisering * 5.1 - 5.4 * 3 *

6 . Beregning af praemien * 6.1 - 6.5 * 3 *

7 . De frivillige eksportbegraensningsaftalers effektivitet * 7.1 - 7.6 * 4 *

8 . Afsaetningsforanstaltninger i henhold til grundforordningen * 8.1 - 8.7 * 5 *

9 . Saerlige problemer i visse lande * 9.1 - 9.3 * 6 *

10 . Samlet vurdering * 10.1 - 10.7 * 6 *

BILAG

I . Statistiske oplysninger om det faelles faare - og gedekoedsmarked * 8 *

II . Det faelles faarekoedsmarked : Gennemsnitlige markedspriser pr . omraade og medlemsstat ( 1981 - 1983 ) * 9 *

III . Budgetbevillinger og betalinger for faare - og gedekoed ( 1980 - 1983 ) * 10 *

KOMMISSIONENS SVAR

Gennemfoerelse af Raadets forordninger * 11 *

Specifikke kommentarer til Revisionsrettens samlede vurdering * 11 *

1 . Faarekoedsordningens formaal

1.1 . Da faarekoedsordningen blev indfoert , var et af de direkte formaal at fremme udligningen af de fundamentale forskelle mellem de to stoerste markeder , Det forenede Kongerige og Frankrig . Markedet i Det forenede Kongerige er kraftigt paavirket af indfoerslen af frosset lavprisfaarekoed , isaer fra New Zealand . I praeamblen til grundforordningen ( EOEF nr . 1837/80 ) ( 1 ) naevnes virkeliggoerelsen af et enhedsmarked paa grundlag af en faelles prisordning imidlertid ogsaa som et af formaalene med den faelles markedsordning for faarekoed . Det fremgaar derfor klart , at man paa laengere sigt haabede , at forordningen ville goere det muligt at oprette et faelles marked for faarekoed i henhold til bestemmelserne i traktaten og den faelles landbrugspolitik . Af praeamblen fremgaar det desuden , at der noedvendigvis maa tages hensyn til Faellesskabets internationale forpligtelser paa dette omraade .

2 . Denne undersoegelses formaal

2.1 . Paa baggrund af erfaringen indtil dato foretages der i denne undersoegelse en vurdering af , i hvilken udstraekning maalene for markedsordningen forventes naaet og med hvilke omkostninger . Ved at foretage denne undersoegelse paa saa tidligt et tidspunkt efter oprettelsen af dette nye marked har Retten taget hensyn til kravet i artikel 34 i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1837/80 om , at Kommissionen inden den 1 . oktober 1983 ( 2 ) skal forelaegge Raadet en beretning om , hvorledes den faelles markedsordning fungerer , for at Raadet om noedvendigt kan traeffe passende foranstaltninger paa forslag af Kommissionen inden den 1 . april 1984 . Kommissionen fremsatte faktisk forslag til aendring af ovennaenvte forordning sammen med prisvorslagene for 1984 , men de blev ikke godkendt af Raadet ( jf . punkt 6.4 ) . Under disse omstaendigheder henleder Retten saerlig opmaerksomheden paa bemaerkningerne i denne beretning .

3 . Produktion og forbrug af faarekoed

3.1 . I de fleste faarekoedsproducerende lande tager produktionen sigte paa hjemmemarkedet . Dette gaelder dog ikke Australien og New Zealand , som tilsammen daekker ca . 80 % af den samlede verdenseksport af faare - og lammekoed . Faarekoedsproduktion er af relativt ringe betydning inden for Faellesskabet og udgoer kun ca . 4 % af Faellesskabets samlede koedproduktion .

3.2 . Bilag 1 , som daekker baade faare - og gedekoedsmarkedet , indeholder de vaesentligste statistiske oplysninger om Faellesskabets produktion , forbrug og import . Ser man bort fra 1981 , har der i de senere aar vaeret en konstant , om end beskeden produktionsstigning inden for hele Faellesskabet . Denne udvikling ventes at fortsaette under den nuvaerende ordning .

3.3 . Det aarlige faarekoedsforbrug inden for Faellesskabet * i de seneste 20 aar ligget relativt uaendret mellem 900 000 - 970 000 tons . Udviklingen i forbruget har i nogen udstraekning vist sig at vaere afhaengig af prisen . Efterspoergselspriselasticiteten skoennes at vaere - 0,9 i Frankrig og - 1,4 i Det forenede Kongerige ( 3 ) .

3.4 . Med et relativt uaendret forbrug og en stigende produktion er Faellesskabets selvforsyningsgrad steget fra 61 % i begyndelsen af 1970erne over 69 % ( i slutningen af 70erne ) til det nuvaerende niveau ( efter Graekenlands tiltraedelse ) paa 76 % . Da der ikke er udsigt til et oeget forbrug , hvis de nuvaerende markedspriser forbliver uaendrede , og da produktionsstigningen sandsynligvis fortsaetter , kan Faellesskabets selvforsyningsgrad forventes at stige inden for en overskuelig fremtid .

3.5 . Forskellen mellem Faellesskabets forbrug og produktion daekkes af indfoersel , isaer fra New Zealand . Der foretages ogsaa et mindre , men ikke ubetydeligt opkoeb af levende unglam fra oesteurepaeiske lande . Kommissionen har indgaaet en raekke aftaler om frivillig eksportbegraensning med de vigtigste eksportlande . I disse aftaler om frivillig eksportbegraensning er der fastsat foelgende aarlige maengder :

Oprindelse * Produktets tilstand * Tons *

New Zealand * Overvejende frosset * 245 000 *

Australien * Frosset * 17 500 *

Argentina * Frosset * 23 000 *

Oesteuropa og andre * Overvejende levende dyr * 34 500 *

* * 320 000 *

3.6 . De samlede maengder i henhold til aftalerne om frivillig eksportbegraensning overstiger betydeligt differencen mellem Faellesskabets produktion og forbrug , men i de senere aar har den faktiske import , isaer fra New Zealand , haft tendens til at ligge under de samlede i henhold til aftalerne tilladte maengder . I KOM(83 ) 585 , endelig udg . , har Kommissionen fremsat forslag om forhandlinger om nedskaering af de i henhold til aftalerne tilladte maengder samtidig med indfoerelse af en minimumsimportpris .

4 . Hovedlinjer i stoetteordningen

4.1 . I den grundliggende forordning anfoeres en stoetteordning , hvis hovedlinjer er :

a ) praemier udbetalt til producenter til udligning af forskellen mellem markedspriser og " referencepriser " , som fastsaettes saerskilt for de enkelte omraader i Faellesskabet ( 4 ) ,

b ) en harmonisering af referencepriserne over 4 aar paa det franske niveau i overensstemmelse med kriterier , som har medfoert forskellige aarlige stigninger i de regionale referencepriser , hvorved forskellen efterhaanden udlignes ,

c ) to forskellige former for praemier ; en praemie for moderfaar og en variabel slagtepraemie - sidstnaevnte er hidtil kun blevet anvendt i et omraade ,

d ) et beloeb svarende til den variable praemie ( " clawback " ) , som opkraeves ved udfoersel fra det paagaeldende omraade ,

e ) en mulighed for interventionsopkoeb i medlemsstater , som ikke anvender den variable slagtepraemie ( denne mulighed har endnu ikke vaeret anvendt i praksis ) ,

f ) importbegraensning gennem aftaler om frivillig eksportbegraensning ,

g ) endnu ikke anvendte afsaetningsforanstaltninger indfoert ved grundforordningen .

4.2 . Omkostningerne ved denne ordning er steget fra 53,0 mio ECU i 1980 til mere end 250,0 mio ECU i 1982 og 306,0 mio ECU i 1983 ( jf . bilag 3 ) .

5 . Referencepriser og harmonisering

5.1 . Oprindeligt blev referencepriserne fastsat paa grundlag af regionale markedspriser ( dog ikke i Det forenede Kongerige , et omraade med lavere priser ) .

5.2 . Retningslinjerne for fastsaettelse af referenceprisen ( forordning ( EOEF ) nr . 1837/80 , artikel 3 , stk . 2 ) er saaledes :

a ) markedssituationen for faarekoed i det indevaerende aar ;

b ) udsigterne for produktion og forbrug af faarekoed ;

c ) produktionsomkostninger for faarekoed ;

d ) markedssituationen i andre sektorer for husdyrholdsprodukter , navnlig okse - og kalvekoedssektoren ;

e ) tidligere erfaringer .

5.3 . Raadet erkendte , at det , som forholdene er paa faarekoedsmarkedet , ikke ville vaere muligt straks at harmonisere referencepriserne , som er afgoerende for stoettens omfang , og at processen noedvendigvis maatte straekkes over fire aar . Bilag 2 viser reference - og markedsprisbevaegelserne inden for Faellesskabet , og det fremgaar tydeligt , at harmoniseringen af referencepriserne sammen med Raadets aarlige prisfastsaettelser har medfoert en stigning i alle regionale referencepriser , og at forskellen ( ved staerkere stigning i omraader med lavere priser ) gradvis mindskes . Kun i ganske enkelte tilfaelde har denne stigning haft sammenhaeng med de regionale markedspriser .

5.4 . Harmonisering af referencepriserne ( en af de faktorer , der bestemmer stoettens omfang ) er saaledes en bekostelig foranstaltning uden egentlig forbindelse med udviklingen i markedspriserne . En harmonisering af disse er imidlertid en forudsaetning for reelle fremskridt i retning af et faelles marked for faarekoed .

6 . Beregning af praemien

6.1 . Metoden til beregning af den samlede praemieramme ( " envelope " ) , et omraade er berettiget til , er ens for alle omraader . For hvert omraade beregnes der en foreloebig samlet praemieramme paa grundlag af den hidtidige produktion og forskellen mellem referencepriser og forventede markedspriser ( begrebet " anslaaet tab " , som udelukkende anvendes i forbindelse med faarekoedsordningen ) . Der foretages om noedvendigt senere justeringer paa grundlag af de faktiske markedspriser . Den enkelte medlemsstat kan selv traeffe bestemmelse om fordelingen af den samlede praemieramme , saaledes at der enten udbetales en aarlig praemie for moderfaar til producenter paa grundlag af antal holdte faar eller en variabel slagtepraemie ( 5 ) for lam udbudt til salg . I sidstnaevnte tilfaelde anvendes et eventuelt restbeloeb til praemier for moderfaar . For producenterne har den variable praemie samme virkning som vedvarende intervention , og grundforordningen udelukker derfor interventionsopkoeb i et omraade , hvor denne form for praemie anvendes .

6.2 . Kun omraade 5 ( Storbritannien ) ( 6 ) har hidtil gjort brug af den variable slagtepraemie . Under denne ordning yder Faellesskabet over budgettet den stoette , som i andre omraader ydes af forbrugeren i form af markedspriser , som ligger over priserne i omraade 5 . I de omraader , hvor markedspriserne ligger under de vejledende priser ( 7 ) ( som i omraade 5 ) , frembyder den variable praemie en raekke indlysende fordele , da den udbetales ugentligt .

6.3 . Som det fremgaar af nedenstaaende , har omraade 5 ogsaa markedets vaesentligste import . Mens harmoniseringen sikrer en stigende referencepris , forbliver markedspriserne uaendrede paa grund af de saerlige forhold i dette omraade . " Clawback " -mekanismen , hvis formaal det er at isolere et omraade inden for det faelles marked fra de oevrige , hvorved enhver tilskyldelse til harmonisering af markedspriserne mellem de forskellige omraader i Faellesskabet i realiteten fjernes , er af afgoerende betydning for at hindre yderligere splittelse af det faelles marked , saa laenge ordningen tager sigte paa at harmonisere priserne paa det franske niveau . Saadan som ordningen i dag fungerer , arbejder de to vaesentligste faktorer , som indgaar i beregningen af udgifterne paa faellesskabsbudgettet , saaledes i hver sin retning , idet referenceprisen for omraade 5 i 1983/84 laa 40 % hoejere end referenceprisen i 1980/81 , da markedet blev oprettet , mens de gennemsnitlige markedspriser for produktionsaaret 1983/84 ligger godt 40 ECU pr . 100 kg under gennemsnittet for kalenderaaret 1981 .

6.4 . I KOM(83 ) 585 , endelig udg . , har Kommissionen fremsat en raekke forslag med henblik paa at begraense omkostningerne i forbindelse med den variable slagtepraemie . Kommissionen har foreslaaet , at denne praemie kun ydes til omraade 5 som en midlertidig foranstaltning , og at praemiebeloebet pr . dyr begraenses til en procentdel af den vejledende pris ( en begraensning til 25 % er foreslaaet indledningsvis ) . Raadet tog ved prisfastsaettelsen for produktionsaaret 1984/85 Kommissionens forslag til efterretning , men besluttede ikke at begraense den variable slagtepraemie , inden der ved forhandling med New Zealand og andre tredjelande kunne fastsaettes en mindstepris for import .

6.5 . Bilag 3 indeholder en oversigt over de budgetmaessige omkostninger ved ordningen og viser tydeligt den variable praemies vaegt i denne sammenhaeng .

7 . De frivillige eksportbegraensningsaftalers effektivitet

7.1 . Set i relation til de statistiske oplysninger om markedet i bilag 1 , er det klart , at omfanget af den import , der finder sted til priser langt under referencepriserne , paavirker muligheden for at skabe et harmoniseret marked . Alt tyder paa , at Faellesskabets selvforsyningsgrad vil stige , og at markedets behov for import derfor vil falde . En af faarekoedsordningens foelger er , at producenterne har faaet stoerre tillid til udviklingen paa markedet , og at der foelgelig har vaeret beskedne produktionsstigninger i de fleste omraader med forventning om yderligere stigninger i visse omraader ( isaer Det forenede Kongerige og Irland ) .

7.2 . Det er ikke muligt at bedoemme , hvorledes markedet fungerer , uden at foretage en samlet vurdering af de frivillige eksportbegraensningsaftalers afgoerende betydning . Disse aftaler paavirker afsaetningsproblemerne , idet Faellesskabet for sin del har paataget sig visse forpligtelser i denne henseende med hensyn til afsaetning af interventionslagre og med hensyn til eksportrestitutioner .

7.3 . Men aftalernes stoerste betydning har indtil nu ligget i fastsaettelsen af et loft paa 320 000 tons . Selv om Faellesskabets selvforsyningsgrad forbliver uaendret ( alt tyder paa det modsatte ) , vil dette loft overstige markedets behov , hvis eksportlandene , isaer New Zealand , anlaegger en mere aggressiv politik med hensyn til udnyttelsen af de disponible kvoter .

7.4 . Da markedet blev etableret i 1980/81 , blev importen liggende paa et niveau betydeligt under kvoterne i de frivillige eksportbegraensningsaftaler , og markedet kunne fungere uden vaesentlige forstyrrelser . Men denne stabile situation aendredes i loebet af 1982 , da de eksportlande , som havde underskrevet aftalerne , begyndte at udnytte deres kvoter i stoerre udstraekning . Aftalerne omfatter beskyttelsesklausuler for Faellesskabet , men klausulerne finder ikke anvendelse , saa laenge " den traditionelle tilbudsform " foelges . Heri ligger netop spiren til en meget alvorlig trussel mod stabiliteten paa det faelles marked for faarekoed .

7.5 . Da New Zealand i henhold til aftalerne er hovedleverandoer , er det af saerlig betydning at gennemgaa de senere aars udvikling i importen herfra .

7.6 . Importen fra New Zealand faldt i aarene umiddelbart inden markedet blev etableret og laa i 1981 paa 182 000 tons . I 1982 fandt der en betydelig stigning sted til 224 000 tons ( 8 ) , dvs . over 90 % af kvotaen i den frivillige eksportbegraensningsaftale . Dette forhold tillaegges New Zealands vanskeligheder paa de mellemoestlige markeder , hvor efterspoergslen efter faarekoed var steget markant i de forudgaaende aar , men hvor de betalingsvanskeligheder , der opstod , fik de newzealandske eksportoerer til igen at koncentrere sig om det traditionelle europaeiske marked . Stoerstedelen af New Zealands eksport er gaaet til Storbritannien . I oejeblikket har Frankrig og Irland i henhold til aftalerne om frivillig eksportbegraensning status som foelsomme markedsomraader , hvor importen begraenses til bestemte maengder . Visse andre medlemsstater har udtrykt bekymring over foelgerne af importen saerlig i bestemte perioder .

8 . Afsaetningsforanstaltninger i henhold til grundforordningen

8.1 . Den forordningsmaessige ramme skal ses i sammenhaeng med bestemmelserne i de frivillige eksportbegraensningsaftaler . I en situation med overskud paa markedet giver forordningen mulighed for at anvende foelgende foranstaltninger :

Eksportrestitutioner

8.2 . I henhold til artikel 17 i grundforordningen kan der ydes eksportrestitutioner i det omfang , det er noedvendigt " for at muliggoere udfoersel " af produkterne .

8.3 . I aftalerne om frivillig eksportbegraensning hedder det , at en saadan bistand skal begraenses til den " traditionelle andel af verdenshandelen " . I henhold til en koncession , som fornyes aarligt i forbindelse med prisforhandlingerne , er eksport fra omraade 5 til tredjelande imidlertid fritaget for " clawback " .

Interventionslagre

8.4 . Erfaringerne fra andre markeder har vist , at der ikke er nogen tendens til , at markedspriserne bliver hoejere end interventionsprisen , naar der foerst er indfoert interventionsopkoeb . Da det er noedvendigt at nedfryse interventionslagrene , bliver situationen yderligere kompliceret , idet der skabes mulighed for at afsaette stoerre maengder af det billigere koed paa det faelles marked , hvorved der laegges yderligere pres paa markedspriserne for fersk faarekoed produceret i Faellesskabet .

8.5 . Det er imidlertid klart , at internventionsopkoeb er den eneste foranstaltning , som kan loese problemerne i tilfaelde , hvor der opstaar et betydeligt faarekoedsoverskud i Faellesskabet . Alt tyder dog paa , at en saadan foranstaltning ville medfoere en saerdeles kraftig belastning af faellesskabsbudgettet .

8.6 . Ud over at skulle afholde omkostningerne ved interventionskoeb ville Faellesskabet fortsat vaere forpligtet til at betale praemien for moderfaar . Denne praemie er den normale form for stoette i et omraade , hvor den variable slagtepraemie ikke finder anvendelse , selv om de samlede omkostninger i forbindelse med praemien for moderfaar i henhold til forordningen begraenses til forskellen mellem interventions - og referenceprisen . Med henblik paa forvaltningen af markedet maa interventionsopkoeb derfor betragtes som en sidste , saerdeles bekostelig udvej .

8.7 . Det samme gaelder den private oplagring . Selv om der er hjemmel herfor i forordningerne , maa denne foranstaltning anses for at vaere uden kommerciel interesse , medmindre den stoette , der kan ydes , er af betydeligt omfang .

9 . Saerlige problemer i visse lande

9.1 . Italien og Graekenland er ikke begraenset af rammeprincippet ved beregningen af det praemiebeloeb , der skal betales . Disse omraader er berettiget til at anvende en praemie for moderfaar , som er lig med den , der er fastsat for omraade 2 ( Frankrig ) , uafhaengigt af prisniveauet paa hjemmemarkedet , " naar praemiemodtagerne over for den kompetente myndighed har godtgjort , at disse faars lam ikke vil blive slagtet , foer de er to maaneder gamle " ( 9 ) .

9.2 . Intet tyder paa , at markedspriserne for denne type lam ikke kan bestemmes efter prisindberetningssystemet i markedsordningen . Det er derfor vanskeligt at forklare denne afvigelse fra det grundliggende princip i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1837/80 om , at praemier udbetales for at yde producenterne kompensation for forskellen mellem den regionale referencepris og markedsprisen . Dersom denne foranstaltning finder anvendelse for foerste gang i produktionsaaret 1983/84 , vil det sandsynligvis indebaere en strengere kontrol end den , der er behov for i forbindelse med betalings - og kontrolsystemerne paa de andre omraader .

9.3 . I Nordirland gav anvendelsen af den variable praemie ( med " clawback " ) oprindelig anledning til et alvorligt problem i form af smugleri over graensen mod syd for at udnytte de hoejere priser i Irland og samtidig undgaa " clawback " . Som modforanstaltning blev Nordirland fra 1982 betragtet som et saerskilt omraade , hvor der kun ydes praemie for moderfaar . Selv om en vaesentlig tilskyndelse til illegal trafik over graensen saaledes er fjernet , findes der stadig en raekke vanskeligheder , da priserne i de to dele af oeen stadig adskiller sig vaesentligt fra hinanden . Desuden har de nye forholdsregler aabnet mulighed for illegale transaktioner mellem Nordirland og den oevrige del af Det forenede Kongerige .

10 . Samlet vurdering

10.1 . Med grundforordningen soegte man at udligne de fundamentale forskelle , der fandtes mellem paa den ene side Det forenede Kongerige ( og i mindre udstraekning Irland ) og paa den anden de oevrige omraader inden for Faellesskabet . Med forordningerne har Faellesskabet imidlertid loest de grundliggende problemer ved blot at yde stoette til at udligne prisforskellen mellem omraaderne , som anvender de forskellige systemer , * n de afgoerende forskelie eksisterer stadig . Dette fremgaar tydeligt af udviklingen i markedspriserne i de to hovedomraader efter , at ordningen blev taget i anvendelse :

Gennemsnitlige markedspriser

* ( ECU pr . 100 kg ) *

Produktionsaar * Det forenede Kongerige ( Storbritannien kun fra 1982/83 fremefter ) * Frankrig *

1981/82 * 286 * 376 *

1982/83 * 260 * 408 *

1983/84 ( 6 maaneder indtil november 1983 ) * 214 * 423 *

10.2 . Paa grund af harmoniseringsforanstaltningerne steg referencepriserne i samme tidsrum fra 329 til 416 ECU pr . 100 kg i Det forenede Kongerige og fra 371 til 432 ECU pr . 100 kg i Frankrig . Dette viser :

a ) at en harmonisering af regionale referencepriser kun teoretisk set skaber et harmoniseret marked ,

b ) og at en foranstaltning til udligning af forskellen mellem systemerne ved at anvende faellesskabsmidler paa denne maade , ikke fremmer en faktisk harmonisering af priserne .

10.3 . Samtidig har aftalerne om frivillig eksportbegraensning ikke formaaet at fjerne det pres paa markedet , som kommer udefra i form af import , fordi :

a ) de ved aftalerne fastsatte lofter var for hoeje , isaer i betragtning af at Faellesskabet stadig bevaeger sig i retning af selvforsyning ;

b ) aftalerne i hoej grad begraenser Faellesskabets befoejelser til at afsaette eventuelle fremtidige overskudslagre ( jf . punkt 8.3 ) .

10.4 . Der er endnu ikke foretaget interventionsopkoeb , men de i pkt . 3.3 anfoerte overslag over priselasticiteten tyder paa , at en eventuel harmonisering af markedspriserne paa det franske niveau som foelge af ordningen kunne foraarsage et vaesentligt fald i forbruget , isaer i Det forenede Kongerige . Hvis priserne skulle stige kraftigt i Det forenede Kongerige , er der saaledes fare for , at det nuvaerende betydelige underskud udlignes eller vendes til et overskud , og at der saaledes bliver behov for intervention eller andre afsaetningsforanstaltninger . Faren ville vokse , hvis der ikke blev taget skridt til at begraense importen .

10.5 . Det er klart , at interventionsopkoeb og/eller privat oplagring ville vaere en alvorlig belastning af faellesskabsbudgettet .

10.6 . Som allerede anfoert ovenfor har markedsordningen inden for den nuvaerende forordningsmaessige ramme betydet , at :

a ) bortset fra omraade 1 ( Italien ) og 7 Graekenland ) har markedspriserne inden for samtlige andre omraader ikke kunnet foelge med udviklingen i referencepriserne . Selv i omraade 1 og 7 er der allerede anmodet om beskyttelsesforanstaltninger ;

b ) markedspriserne er faldet betydeligt i det stoerste produktionsomraade , hvilket igen har alvorlige konsekvenser for de andre omraader ;

c ) der ikke er ydet bidrag til at sikre stabiliteten paa markedet som helhed , idet det er tvivlsomt , om systemet kan loese eventuelle problemer inden for rimelige omkostninger .

10.7 . Under saadanne omstaendigheder maa konklusionen vaere , at Faellesskabet ikke laengere formaar at regulere faarekoedsmarkedet effektivt . Tils trods herfor er Faellesskabet forpligtet til over budgettet at baere de store omkostninger , der er forbundet med ordningen , og alt tyder paa , at denne byrde bliver tungere i aarene fremover . Alt i alt er det derfor vanskeligt at forene bestemmelserne i den faelles markedsordning for faarekoed med principperne om forsvarlig oekonomisk forvaltning af faellesskabsmidler .

Vedtaget af Revisionsretten paa moedet den 19 . juli 1984 .

Luxembourg , den 27 . juli 1984 .

Paa Revisionsrettens vegne

Pierre LELONG

Formand

( 1 ) EFT nr . L 183 af 16 . 7 . 1980 .

( 2 ) Denne beretning blev faktisk udsendt den 31 . oktober 1983 , jf . KOM(83 ) 585 , endelig udg .

( 3 ) Kilde . Agra Europe Special Report No . 15 - " The International Trade in Lamb and Mutton " ( september 1982 ) .

( 4 ) Omraaderene er naermere bestemt saaledes :

Omraade 1 : Italien ; Omraade 2 : Frankrig ; Omraade 3 : Belgien , Danmark , Forbundsrepublikken Tyskland , Luxembourg , Nederlandene ; Omraade 4 : Irland ; Omraade 5 : Storbritannien ; Omraade 6 : Nordirland ; Omraade 7 : Graekenland .

( 5 ) Fra begyndelsen af produktionsaaret 1984/85 er denne praemie begraenset til omraade 5 .

( 6 ) Indtil 1982/83 anvendtes slagtepraemien i hele Det forenede Kongerige .

( 7 ) Den vejledende pris er betegnelsen for interventionsprisen i de omraader , hvor den variable praemie kan anvendes .

( 8 ) Der var dog et vist fald i importen i 1983 .

( 9 ) Artikel 5 , stk . 4 , i forordning ( EOEF ) nr . 1837/80 , EFT nr . L 183 af 16 . 7 . 1980 ( Italien ) og forordning ( EOEF ) nr . 1195/82 , EFT nr . L 140 af 20 . 5 . 1982 ( Graekenland bliver hermed omfattet af foranstaltningen ) .

BILAG I

Statistiske oplysninger om det faelles faare - og gedekoedsmarked

* * ( 1 000 tons ) *

* Belgien/Luxembourg * Danmark * Tyskland * Graekenland * Frankrig * Irland * Italien * Nerderlandene * Det forenede Kongerige * I alt *

1980 * Produktion * 4 * 1 * 20 * 119 * 174 * 39 * 55 * 25 * 283 * 720 *

* Forbrug * - 22 * - 2 * - 52 * - 128 * - 218 * - 28 * - 83 * - 8 * - 430 * - 971 *

* Difference * - 18 * - 1 * - 32 * - 9 * - 44 * 11 * - 28 * 17 * - 147 * - 251 *

* Inden for Faellesskabet : * * * * * * * * * * *

* Indfoersel * 17 * - * 23 * - * 46 * 3 * 6 * 1 * 1 * 97 *

* Udfoersel * - 7 * - * - 12 * - * - 2 * - 16 * - * - 20 * - 40 * - 97 *

* Difference * - 8 * - 1 * - 21 * - 9 * - * - 2 * - 22 * - 2 * - 186 * - 251 *

* Import fra tredjelande : * 7 * 2 * 19 * 5 * 2 * - * 24 * 2 * 187 * 248 *

* ( heraf fra New Zealand ) * ( 1 ) * ( 2 ) * ( 5 ) * ( 3 ) * ( - ) * ( - ) * ( 2 ) * ( 1 ) * ( 184 ) * ( 198 ) *

* Eksport til tredjelande : * - * - * - * - * - 1 * - * - 1 * - * - 3 * - 5 *

* Lageraendring * + 1 * - 1 * + 2 * + 4 * - 1 * + 2 * - 1 * - * + 2 * + 8 *

1981 * Produktion * 4 * 1 * 19 * 120 * 175 * 40 * 55 * 20 * 265 * 699 *

* Forbrug * - 18 * - 3 * - 47 * - 130 * - 223 * - 27 * - 83 * - 7 * - 380 * - 918 *

* Difference * - 14 * - 2 * - 28 * - 10 * - 48 * 13 * - 28 * 13 * - 115 * - 219 *

* Inden for Faellesskabet : * * * * * * * * * * *

* Indfoersel * 14 * - * 8 * - * 49 * 1 * 5 * 1 * 2 * 80 *

* Udfoersel * - 3 * - * - 4 * - * - 4 * - 18 * - * - 15 * - 36 * - 80 *

* Difference * - 3 * - 2 * - 24 * - 10 * - 3 * - 4 * - 23 * - 1 * - 149 * - 219 *

* Import fra tredjelande : * 2 * 2 * 23 * 9 * 7 * - * 20 * 1 * 161 * 225 *

* ( heraf fra New Zealand ) * ( 1 ) * ( 2 ) * ( 7 ) * ( 5 ) * ( 3 ) * ( - ) * ( 4 ) * ( 1 ) * ( 159 ) * ( 182 ) *

* Eksport til tredjelande : * - * - * - * - * - 1 * - * - 1 * - * - 4 * - 6 *

* Lageraendring * + 1 * - * + 1 * + 1 * - 3 * + 4 * + 4 * - * - 8 * - *

1982 * Produktion * 4 * 1 * 21 * 119 * 175 * 40 * 56 * 21 * 274 * 711 *

* Forbrug * - 19 * - 3 * - 51 * - 129 * - 228 * - 28 * - 83 * - 9 * - 420 * - 970 *

* Difference * - 15 * - 2 * - 30 * - 10 * - 53 * 12 * - 27 * 12 * - 146 * - 259 *

* Inden for Faellessabet : * * * * * * * * * * *

* Indfoersel * 14 * - * 8 * - * 48 * 1 * 8 * - * 1 * 80 *

* Udfoersel * - 3 * - * - 3 * - * - 6 * - 16 * - * - 13 * - 39 * - 80 *

* Difference * - 4 * - 2 * - 25 * - 10 * - 11 * - 3 * - 19 * - 1 * - 184 * - 259 *

* Import fra tredjelande : * 3 * 2 * 26 * 13 * 7 * - * 22 * 1 * 207 * 281 *

* ( heraf fra New Zealand ) * ( 2 ) * ( 1 ) * ( 6 ) * ( 6 ) * ( 3 ) * ( - ) * ( 4 ) * ( 1 ) * ( 201 ) * ( 224 ) *

* Eksport til tredjelande : * - * - * - * - * - 1 * - * - * - * - 3 * - 4 *

* Lageraendring * + 1 * - * - 1 * - 3 * + 5 * + 3 * - 3 * - * - 20 * - 18 *

1983 * Produktion * 5 * 1 * 21 * 120 * 176 * 42 * 52 * 19 * 285 * 721 *

* Forbrug * - 22 * - 3 * - 52 * - 140 * - 231 * - 26 * - 83 * - 7 * - 411 * - 975 *

* Difference * - 17 * - 2 * - 31 * - 20 * - 55 * 16 * - 31 * 12 * - 126 * - 254 *

* Inden for Faellesskabet : * * * * * * * * * * *

* Indfoersel * * * * * * * * * * *

* Udfoersel * * * * * * * * * * *

* Difference * * * * * * * * * * - 254 *

* Import fra tredjelande : * * * * * * * * * * 259 *

* ( heraf fra New Zealand ) * * * * * * * * * * *

* Eksport til tredjelande : * * * * * * * * * * *

* Lageraendring * * * * * * * * * * - 5 *

NB : Tallene for 1983 er foreloebige , og nogle af tallene foreligger ikke .

BILAG II

Det faelles faarekoedsmarked : Gennemsnitlige markedspriser pr . omraade og medlemsstat ( 1981 - 1983 )

( Priser i ECU/100 kg )

Omraade * Medlemsstat * Priser i produktionsaaret * Gennemsnitlig markedspris i kalenderaaret *

* * Produktionsaar * Referencepris * Gennemsnitspris * *

1 * Italien * 1980/81 * 375 * 430 * * *

* * 1981/82 * 395 * 462 * 1981 * 450 *

* * 1982/83 * 428 * 441 * 1982 * 454 *

* * 1983/84 * 442 * 445 ( 1 ) * 1983 * 446 *

2 * Frankrig * 1980/81 * 345 * 361 * * *

* * 1981/82 * 371 * 376 * 1981 * 367 *

* * 1982/83 * 410 * 408 * 1982 * 391 *

* * 1983/84 * 432 * 421 ( 1 ) * 1983 * 426 *

3 * Danmark * 1980/81 * 315 * 203 * * *

* * 1981/82 * 347 * 261 * 1981 * 248 *

* * 1982/83 * 392 * 281 * 1982 * 274 *

* * 1983/84 * 423 * 292 ( 1 ) * 1983 * 280 *

* Belgien/Luxembourg * 1980/81 * 315 * 329 * * *

* * 1981/82 * 347 * 379 * 1981 * 363 *

* * 1982/83 * 392 * 409 * 1982 * 411 *

* * 1983/84 * 423 * 443 ( 1 ) * 1983 * 422 *

* Tyskland * 1980/81 * 315 * 311 * * *

* * 1981/82 * 347 * 359 * 1981 * 347 *

* * 1982/83 * 392 * 352 * 1982 * 355 *

* * 1983/84 * 423 * 348 ( 1 ) * 1983 * 353 *

* Nederlandene * 1980/81 * 315 * 344 * * *

* * 1981/82 * 347 * 361 * 1981 * 359 *

* * 1982/83 * 392 * 349 * 1982 * 349 *

* * 1983/84 * 423 * 364 ( 1 ) * 1983 * 365 *

4 * Irland * 1980/81 * 310 * 302 * * *

* * 1981/82 * 343 * 331 * 1981 * 330 *

* * 1982/83 * 389 * 342 * 1982 * 331 *

* * 1983/84 * 421 * 333 ( 1 ) * 1983 * 345 *

5 * Det forenede Kongerige * 1980/81 * 293 * 227 * * *

* * 1981/82 * 329 * 286 * 1981 * 259 *

* * 1982/83 * 379 * 260 * 1982 * 266 *

* * 1983/84 * 416 * 219 ( 1 ) * 1983 * 258 *

6 * Nordirland * 1982/83 * 379 * 286 * 1982 * 265 *

* * 1983/84 * 416 * 273 ( 1 ) * 1983 * 292 *

7 * Graekenland * 1980/81 * 345 * 417 * * *

* * 1981/82 * 371 * 518 * 1981 * 494 *

* * 1982/83 * 428 * 511 * 1982 * 521 *

* * 1983/84 * 442 * 508 ( 1 ) * 1983 * 497 *

( 1 ) Gennemsnitlige markedspriser i perioden juni - december 1983 .

BILAG III

Budgetbevillinger og betalinger for faare - og gedekoed ( 1980 - 1983 )

( Mio ECU )

* Aar og budgetpost * Oprindeligt budget * Endelige bevillinger * Betalinger * Specifikation af betalinger *

* * * * * Foranstaltninger * Medlemsstat * Beloeb *

1980 * Kapitel 73 * * * * * * *

* 736 * 50,00 * 53,50 * 53,47 * * * *

1981 * Kapitel 71 Faarekoed * * * * * * *

* 710 Restitutioner * p . m . * * * * * *

* 711 Interventioner - faarekoed * * * * * * *

* 7110 Praemier * 236,18 * 191,70 * 191,51 * * * *

* 7111 Oplagring * 22,54 * - * - * * * *

* 7112 Andre interventioner * p . m . * * * * * *

* I alt kapitel 71 * 258,72 * 191,70 * 191,51 * * * *

1982 * Kapitel 22 Faarekoed og gedekoed * * * * * * *

* 220 Restitutioner for faare - og gedekoed * p . m . * * * * * *

* 221 Interventioner for faare - og gedekoed * * * * * * *

* 2210 Praemier * 195,00 * 252,00 * 251,72 * * * *

* 2211 Oplagring * 29,00 * - * - * * * *

* 2219 Andre interventioner * p . m . * * * * * *

* I alt kapitel 22 * 224,00 * 252,00 * 251,72 * * * *

1983 * Kapitel 22 Faare - og gedekoed * * * * * * *

* 220 Restitutioner - faare - og gedekoed * p . m . * * * * * *

* 221 Interventioner - faare - og gedekoed * * * * * * *

* 2210 Praemier * 220,00 * 305,60 * 305,60 * * * *

* 2211 Oplagring * 17,00 * - * - * * * *

* 2219 Andre interventioner * p . m . * - * - * * * *

* I alt kapitel 22 * 237,00 * 305,60 * 305,60 * * * *

* * * * * Variabel praemie * Det forenede Kongerige * 53,53 *

* * * * * " Clawback " * Det forenede Kongerige * - 0,06 *

* * * * * * Tilsammen * 53,47 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Det forenede Kongerige * 50,65 *

* * * * * Variabel praemie * Det forenede Kongerige * 155,58 *

* * * * * " Clawback " * Det forenede Kongerige * - 18,70

* * * * * * I alt Det forenede Kongerige * 187,53 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Irland * 3,98 *

* * * * * * Tilsammen * 191,51 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Det forenede Kongerige * 38,30 *

* * * * * Variabel praemie * Det forenede Kongerige * 202,30 *

* * * * * " Clawback " * Det forenede Kongerige * - 12,30 *

* * * * * * I alt Det forenede Kongerige * 228,30 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Frankrig * 11,78 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Tyskland * 1,80 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Nederlandene * 1,08 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Irland * 8,76 *

* * * * * * Tilsammen * 251,72 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Det forenede Kongerige * ( 1 ) *

* * * * * Variabel praemie * Det forenede Kongerige * ( 1 ) *

* * * * * " Clawback " * Det forenede Kongerige * ( 1 ) *

* * * * * * I alt Det forenede Kongerige * 286,25 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Danmark * 0,14 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Tyskland * 3,73 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Graekenland * 1,15 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Frankrig * 0,65 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Irland * 11,43 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Italien * 0,22 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Luxembourg * 0,02 *

* * * * * Praemie for moderfaar * Nederlandene * 2,01 *

* * * * * * Tilsammen * 305,60 *

( 1 ) Specifikation foreligger endnu ikke .

KOMMISSIONENS SVAR

1 . Gennemfoerelse af Raadets forordninger

Kommissionen konstaterer , at Revisionsrettens bemaerkninger viser , at de snarere overvejende vedroerer forhold , der skyldes de af Raadet vedtagne forordninger , end forhold i forbindelse med Kommissionens daglige forvaltning af markedet .

Hvad angaar disse forordninger , skal Kommissionen erindre om , at Raadet kan aendre Kommissionens forslag , og at det i dette specifikke tilfaelde rent faktisk foretog mange aendringer .

Beretningen til Raadet om , hvorledes den faelles markedsordning for faare - og gedekoed fungerer ( 1 ) , og prisforslagene for 1984 ( 2 ) omfattede konkrete forbedringsforslag , som Raadet ikke vedtog . Kommissionen maa i forvaltningen henholde sig til Raadets forordninger .

2 . Specifikke kommentarer til Revisionsrettens samlede vurdering ( Punkt 10 )

I Revisionsrettens vurdering kommer man specifikt ind paa a ) forskellen mellem markedspriserne i Storbritannien og Frankrig , b ) ordningen med tredjelande og c ) mulighederne for at goere brug af intervention og/eller privat oplagring , fordi disse tre punkter har indvirkning paa Faellesskabets budget .

Endelig fremgaar det af vurderingen , at bestemmelserne i den faelles markedsordning for faare - og gedekoed er vanskeligt forenelige med principperne om en sund finansiel styring af Faellesskabets midler ( d ) .

a ) Kommissionen finder det uoenskeligt , at der er en betydelig forskel mellem markedspriserne i Storbritannien og Frankrig . I saavel beretningen til Raadet ( 1 ) som prisforslagene for 1984 ( 2 ) foreslog Kommissionen , at den variable praemie , der ydes i Storbritannien , blev begraenset til et beloeb svarende til 25 % af orienteringsprisen , bl.a . for at faa markedsprisen der til at stige . Da den britiske markedspris for lam paavirkes kraftigt af prisen for newzealandsk lam paa det britiske marked , vedtog Raadet ikke Kommissionens forslag om indfoerelse af et loft over den variable praemie , idet man foerst skulle forhandle sig frem til en minimumsimportpris med New Zealand og andre tredjelande . Efter en positiv afslutning af saadanne forhandlinger forventes det , at de britiske og franske markedspriser vil begynde at naerme sig hinanden med besparelser paa budgettet til foelge .

b ) De maksimumsmaengder , det er tilladt at eksportere til EF i henhold til de frivillige eksportbegraensningsaftaler , der er indgaaet med 12 lande , er baseret paa Faellesskabets handelsmoenstre med disse lande gennem de forudgaaende tre aar . Faellesskabsproduktionen er vokset i den periode , ordningen var vaeret i kraft , og i dokument ( KOM(83 ) 585 understreger Kommissionen , at det er noedvendigt at reducere maengderne for at opnaa stoerre ligevaegt mellem udbud og efterspoergsel paa Faellesskabets marked . Paa baggrund af det skuffende resultat af Kommissionens sonderende droeftelser , har det indtil nu ikke vaeret politisk muligt at indlede formelle forhandlinger om frivillige eksportbegraensningsaftaler med de paagaeldende tredjelande .

c ) Muligheden for at indfoere interventionsopkoeb af lam hvert aar i perioden 15 . juli - 15 . december , og ikke mindst privat oplagring , er opstaaet , fordi lammeproduktionen topper i denne periode . Skulle den situation opstaa , at der - hvis den nuvaerende ordning med variable praemier/claw back blev afskaffet - blev eksporteret store maengder britiske lam til Frankrig i den paagaeldende periode , er det sandsynligt , at franske producenter og andre faellesskabsproducenter , der eksporterer til Frankrig , paa grund af overforsyning ville blive tvunget til at acceptere meget lave priser for deres produkter . I saa fald maatte de lave priser kompenseres gennem forhoejede praemier til moderfaar . Skulle en saadan situation vare ved i lang tid , ville det faa den dobbeltvirkning , at de franske og sandsynligvis ogsaa de irske priser ville falde drastisk og at importen af lam fra tredjelande , isaer fra New Zealand , ville blive stimuleret for at erstatte en del af de britiske lam , som ikke laengere fandtes paa det britiske marked .

Ved at indfoere intervention og/eller privat oplagring kan man medvirke til at forhindre et prissammenbrud og dermed reducere risikoen for , at der skal udbetales hoeje moderfaarspraemier .

Hvis der traeffes interventionsforanstaltninger , er det endvidere muligt , at det koed , der blev opkoebt til interventionsprisen kan afsaettes paa Faellesskabets marked sidst paa vinteren og tidligt paa foraaret , hvor priserne er hoejere , fordi faaremarkedet er saesonpraeget . Kommissionen er ikke enig med Revisionsretten i , at interventionsopkoeb noedvendigvis vil medfoere betydelige finansielle tab .

Problemet med EUGFL's finansielle tab i form af ikke-betalt clawback i forbindelse med uregistrerede transporter af faar og faarekoed mellem Nordirland og Irland paa grund af de begraensede muligheder for kontrol ved graensen mellem de to lande blev loest ved , at man fra begyndelsen af produktionsaaret 1982/83 fjernede det vigtigste incitament til graenseoverskridende transaktioner , nemlig den variable slagtepraemie i Nordirland . Der skal nu betales clawback for faarekoed , der sendes fra Storbritannien til Nordirland , men i praksis finder saadan handel ikke sted paa grund af sundhedsmaessige restrikti * er . Endvidere har der i Storbritannien siden august 1983 vaeret pligt til at maerke alle kroppe for paa den maade at goere det muligt let at identificere kroppenes oprindelse .

Kommissionen er uenig i og beklager Revisionsrettens opfattelse , ifoelge hvilken de nye arrangementer skulle have aabnet mulighed for nye illegale graenseoverskridende transaktioner .

d ) Kommissionen er enig med Revisionsretten i , at det paa kort sigt vil vaere vanskeligt at faa udlignet de store forskelle mellem de to vigtigste produktions - og forbrugsomraader , da saavel maaden at drive landbrug paa som forbrugernes vaner og holdning afviger vaesentligt fra hinanden . De store udgifter i denne sektor skyldes , at Raadet er tvunget til at sikre et dybest set politisk kompromis for at nogen form for faarekoedsmarked kan fungere . Det har vaeret Kommissionens rolle at sikre den bedst mulige anvendelse af de finansielle ressourcer inden for rammerne af de af Raadet vedtagne forordninger og fortsat at foreslaa Raadet hensigtsmaessige aendringer af den bestaaende ordning . Kommissionen erindrer om , at Raadet pr . 31 . marts 1984 kun havde vedtaget en lille del af de forslag , Kommissionen fremsatte vedroerende besparelser i denne sektor , f.eks . udvidelsen af clawback i forbindelse med den variable praemie til ogsaa at omfatte visse former for krydret koed og begraensning af moderfaarspraemier til kun at daekke indkomsttab i forbindelse med lam i stedet for som tidligere i forbindelse med alle former for faarekoed . Sidstnaevnte foranstaltning resulterer i en anslaaet nedsaettelse af udgifterne i sektoren for faarekoed paa 15 % .

( 1 ) KOM(83 ) 585 endelig udg .

( 2 ) KOM(84 ) 20 .