ESTLAND: TILTRÆDELSESPARTNERSKAB (98/C 202/03)

1. INDLEDNING

I den udtalelse, som Kommissionen forelagde Rådet den 17. juli 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel O i traktaten, henstillede Kommissionen, at der blev indledt tiltrædelsesforhandlinger med Estland. Denne henstilling bygger på analysen i udtalelsen, i hvilken Kommissionen fremsætter det synspunkt, i) at Estland har stabile institutioner og garanterer retsstaten, menneskerettighederne og beskyttelse af mindretallene, ii) kan betragtes som en fungerende markedsøkonomi, der er i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt, og iii) skulle være i stand til på mellemlang sigt at anvende Fællesskabets regelværk, forudsat at det fortsætter sine bestræbelser for omsætning og intensiverer sin indsats for gennemførelsen af dette regelværk.

Europaaftalen skal fortsat danne grundlaget for EU's forbindelser med Estland. Førtiltrædelsesstrategien vil imidlertid blive styrket på en sådan måde, at bistanden vil blive rettet mod specifikke behov i hvert ansøgerland til at afhjælpe særlige problemer, der er omtalt i udtalelsen. Kommissionen siger følgende i Agenda 2000: »Den styrkede førtiltrædelsesstrategi har to hovedmål: For det første at samle EU's forskellige former for bistand inden for samme rammer, tiltrædelsespartnerskaberne, og at arbejde sammen med ansøgerlandene inden for disse rammer på grundlag af et klart defineret program til forberedelse af medlemskab, der omfatter tilsagn fra ansøgerlandene om at prioritere bestemte områder og en tidsplan for gennemførelsen. For det andet at gøre ansøgerlandene fortrolige med EU's politikker og procedurer gennem muligheden for at deltage i EU-programmer.«

På sit møde i Luxembourg i december 1997 besluttede Det Europæiske Råd, at tiltrædelsespartnerskaberne skulle være et nøgleelement i den styrkede førtiltrædelsesstrategi, og at alle former for bistand til ansøgerlandene skulle samles i en enkelt ramme. Kommissionen har vedtaget tiltrædelsespartnerskabet efter konsultation af Estland og på grundlag af de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, som Rådet har vedtaget.

2. MÅL

Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens udtalelse om Estlands ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige med de finansielle midler til at hjælpe Estland med at realisere disse prioriteter samt vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policyinstrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for Estlands overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. Hvert af disse instrumenter er af forskellig art og vil blive forberedt og implementeret efter specifikke procedurer. De vil ikke blive en integrerende del af partnerskabet, men de prioriteter, de indeholder, vil være forenelige med det.

3. PRINCIPPER

De vigtigste prioriterede områder, der er indkredset for hvert ansøgerland, vedrører deres evne til at påtage sig forpligtelserne til at opfylde Københavnerkriterierne, hvorefter:

- ansøgerlandet skal have oprettet stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal

- ansøgerlandet skal have en fungerende markedsøkonomi og være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen

- ansøgerlandet skal være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og bl.a. tilslutte sig målene for politisk, økonomisk og monetær union.

På sit møde i Madrid pegede Det Europæiske Råd på, at ansøgerlandene skulle tilpasse deres forvaltningsstrukturer for at sikre en harmonisk anvendelse af Fællesskabets politikker efter tiltrædelsen, og i Luxembourg fremhævede det, at omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning var nødvendig, men ikke i sig selv tilstrækkelig; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes.

4. PRIORITETER OG MELLEMLIGGENDE MÅL

Af Kommissionens udtalelser og Rådets behandling heraf kan det udledes, hvilken indsats ansøgerlandene endnu skal gøre på visse områder for at forberede sig på tiltrædelse, og det blev konkluderet, at ingen af landene for nærværende fuldt ud opfylder alle Københavnerkriterierne. Dette betyder, at prioriteterne skal fordeles på mellemliggende stadier, hvert med præcise mål, som skal fastlægges i samarbejde med de berørte lande, og hvis indfrielse vil være betingende for omfanget af den bevilgede bistand og fremskridtene i igangværende forhandlinger med nogle lande og indledningen af forhandlinger med andre. Prioriteterne og de mellemliggende mål er blevet inddelt i to grupper - på kort sigt og på mellemlang sigt. Prioriteterne og målene på kort sigt er blevet udvalgt på det grundlag, at det er realistisk at forvente, at Estland kan indfri dem fuldt ud eller sikre en væsentlig udvikling inden udgangen af 1998. I betragtning af den knappe tid og den administrative kapacitet, der kræves, er der kun udvalgt et begrænset antal prioriteter på kort sigt. Det forventes, at det vil tage mere end et år at realisere prioriteterne på mellemlang sigt, selvom arbejdet hermed vil kunne og bør gå i gang i 1998.

Estland vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle ressourcer angives.

Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Estland tager skridt i alle anliggender, som er behandlet i udtalelsen. Som bilag findes der en liste herover. Omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning er ikke i sig selv tilstrækkeligt; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes på samme måde som i Unionen. På alle nedenfor anførte områder er det nødvendigt med en troværdig og effektiv implementering og håndhævelse af regelværket.

På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets behandling heraf er der indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for Estland.

4.1. Kort sigt (1998)

- Politiske kriterier: foranstaltninger til at lette naturaliseringsprocedurerne for bedre at integrere ikke-estiske statsborgere, herunder statsløse børn. Forbedring af estiskundervisningen af ikke-estisktalende.

- Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter og fælles vurdering inden for rammerne af Europaaftalen, særlig med sigte på at opretholde den høje vækstrate i de seneste år, og samtidig nedbringe inflationen og øge den indenlandske opsparing; fremskyndelse af jordreformen for at udbrede privat ejerskab og ny grundlæggende lovgivning i forbindelse med pensionsreformen.

- Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: særlig hvad angår forskrifts- og tilsynsmyndighederne, og udformning af en komplet national erhvervsuddannelsesstrategi for offentligt ansatte og en strategi og en tidsplan for konsolidering af de forskellige tilsynsinstanser i den finansielle sektor, styrkelse af den interne finanskontrol og af plantesundheds- og sundhedsforvaltningen, navnlig med hensyn til faciliteter ved de ydre grænser, styrkelse af institutioner på miljøområdet, indledning af forarbejdet med oprettelse af de nødvendige strukturer for regional- og strukturpolitikken.

- Det indre marked: herunder yderligere tilpasning på områderne offentlige indkøb, intellektuel og industriel ejendomsret, finansielle tjenesteydelser, beskatning, teknisk lovgivning og konkurrence (særlig gennemsigtighed i statsstøtte). Vedtagelse af en ny konkurrencelov med antitrust- og statsstøttebestemmelser, styrkelse af statsstøttetilsynsmyndigheden samt en første opgørelse over statsstøtte.

- Retlige og indre anliggender: navnlig yderligere konkrete skridt til at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet og fortsat reform af retssystemet.

- Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udarbejdelse af detaljerede programmer for indbyrdes tilnærmelse og implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af gennemførelsen af disse programmer og strategier.

4.2. Mellemlang sigt

- Politiske kriterier: fortsat integration af ikke-estiske statsborgere gennem en forbedring af sprogundervisningen af russisktalende i skolerne på primær- og sekundærtrinnet samt voksensprogundervisning og yderligere foranstaltninger til at fremskynde naturaliseringsprocessen.

- Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at opfylde Københavnerkriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af overdrevne underskud); Estland forventes ikke at indføre euroen straks ved tiltrædelsen, men det forventes at føre en politik, som skal sigte mod virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål med indførelsen af euroen.

- Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: en effektiv forvaltning på centralt og lokalt niveau af den offentlige sektor; opmærksomheden bør navnlig rettes mod budgetprocessen, intern finanskontrol, statistikker, miljø og landbrug; forbedring af retssystemets funktionsmåde, uddannelse inden for retsvæsenet i EF-retten og dens anvendelse; styrkelse af institutionerne for de retlige og indre anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale, særlig politi, grænsevagter, ministerier og domstole), reform af told- og skatteforvaltningerne, så de er klar til at anvende regelværket, og styrkelse af administrationerne for levnedsmiddelkontrol.

- Det indre marked: tilpasning navnlig med hensyn til offentlige indkøb, teknisk lovgivning om industrivarer, finansielle tjenesteydelser (banker og forsikringsvæsen), intellektuel og industriel ejendomsret og statsstøtte, databeskyttelse, styrkelse af myndighederne for tilsyn med værdipapirer, den audiovisuelle sektor og indirekte beskatning. Modernisering af standardiserings- og overensstemmelsesvurderingsstrukturerne, tilpasning af den tekniske lovgivning om industrivarer og indførelse af et markedstilsynssystem. Endelig tilpasning og effektiv anvendelse af konkurrencelovgivningen og styrkelse af konkurrencemyndighederne, fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV'er, tilpasning efter Fællesskabets regelværk inden for telekommunikation, forbrugerbeskyttelse og det interne energimarked.

- Retlige og indre anliggender: ratifikation og anvendelse af de nødvendige internationale retsinstrumenter, der er relevante for regelværket, bedre forvaltning af grænserne, særlig grænsen mod øst, migrationspolitik og asylprocedurer, øget indsats for bekæmpelse af organiseret kriminalitet (særlig pengevask, narkotika og menneskehandel), tilpasning af visumpolitikken efter EU's og fuldførelse af tilpasningen til internationale konventioner, navnlig med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne.

- Landbrug: herunder tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (inklusive dyre- og plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), tilgodeseelse af miljøaspekterne af landbrug og biodiversitet, fuldgørelse af tilbagegivelsen af jord og jordregistreringsprocessen. Udvikling af kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative strukturer for overvågning af landbrugsmarkederne og gennemførelse af strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien.

- Fiskeri: udvikling af kapaciteten til at anvende den fælles fiskeripolitik.

- Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk vedrørende vejtransport (markedsadgang, sikkerhedsregler), søtransport (sikkerhed) og jernbanetransport og for tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af transeuropæiske net.

- Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, navnlig hurtig overtagelse af rammedirektivet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af den sociale beskyttelse; foranstaltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på linje med EU-standarderne.

- Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og -kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der bør særlig fokuseres på affalds- og vandsektorerne og luftforurening, også radioaktivt affald. Miljøbeskyttelseskravene og behovet for bæredygtig udvikling skal tages i betragtning ved udformningen og gennemførelsen af national og sektorspecifik politik.

- Regional- og samhørighedspolitik: yderligere udvikling af lovgivning og de administrative og budgetmæssige rammer for en national politik til at angribe de regionale skævheder gennem en integreret tilgang med henblik på deltagelse i EU's strukturprogrammer efter medlemskab.

5. DE VIGTIGSTE INSTRUMENTER I FÆLLESSKABETS FAGLIGE OG FINANSIELLE BISTAND

5.1. Programmering af de finansielle ressourcer

Phare-tildelingen for perioden 1995-1997 er på i alt 90 mio. ECU. Med forbehold af godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Phares forvaltningsudvalg vil få forelagt finansieringsforslag i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89. Der vil systematisk blive krævet samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Kommissionen vil arbejde sammen med Estland, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og de internationale finansieringsinstitutioner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med henblik på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne. Den finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med Samhørighedsfonden prioriteres. Desuden vil Estland få adgang til finansiering fra multilandeprogrammer, der direkte relaterer til Fællesskabets regelværk.

Phare-programmet er det vigtigste finansieringsinstrument i den styrkede førtiltrædelsesstrategi. Phares mål er i første række at forberede de central- og østeuropæiske lande på tiltrædelse ved at rette den bistand, der ydes, mod overtagelse af Fællesskabets regelværk og særlig mod de prioriteter, der er indkredset i dette tiltrædelsespartnerskab og i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Kommissionen vil hvert år indgå et finansieringsmemorandum med Estland, hvorved Estland påtager sig at opfylde en række af prioriteterne i dette tiltrædelsespartnerskab, og Kommissionen vil forpligte sig til at bidrage finansielt hertil. Ved programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand vil der blive taget hensyn til prioriteterne og tidsplanen i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk.

Desuden vil det være en forudsætning for senere finansiel bistand, at den estiske regering indfrier sine tilsagn i henhold til det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Visse førtiltrædelsesaktiviteter kan styrkes allerede nu (f.eks. støtte til opbygning af institutioner), medens andre som f.eks. finansiering af større investeringsprojekter med sigte på at opfylde kravene i henhold til regelværket på områder som miljø og nuklear sikkerhed vil skulle programmeres over en periode på fem-seks år.

Fra 1998 vil Phare-bistanden blive bevilget til følgende typer foranstaltninger:

- Opbygning af institutioner (ca. 30 %), som omfatter styrkelse af de demokratiske institutioner, retsstaten, den offentlige forvaltning og alle instanser, der har ansvaret for offentlig service, for dermed at skabe de nødvendige institutionelle og administrative strukturer og at oplære personale i anvendelsen af regelværket. Støtten til opbygning af institutioner vil bl.a. tage form af uddannelsesaktioner, faglig bistand og twinning af institutioner og forvaltninger i Estland med de relevante organer i medlemsstaterne. Indledningsvis vil denne twinning blive rettet mod prioriterede områder som f.eks. finanssektoren, landbruget, miljø, retlige og indre anliggender.

- Investeringsstøtte (ca. 70 %) for at muliggøre de nødvendige investeringer i en tilpasning af den estiske infrastruktur til Fællesskabets regelværk. Støtten vil blive koncentreret om: i) strukturforanstaltninger, navnlig omstrukturering inden for landbrug, regionaludvikling og investering i den menneskelige og intellektuelle kapital, i hvilken forbindelse der vil kunne ydes Phare-bidrag til deltagelse i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, ii) opfyldelse af Fællesskabets standarder, særlig inden for miljø, landbrug, industri, sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, transport og telekommunikation, iii) samfinansiering af større infrastrukturprojekter (1) og iv) udvikling af små og mellemstore virksomheder (2).

5.2. De internationale finansieringsinstitutioners rolle

Tiltrædelsespartnerskabet vil give nye impulser til og sætte nyt lys på samarbejdet mellem Estland og de internationale finansieringsinstitutioner. Gavebistanden i henhold til tiltrædelsespartnerskabet vil tjene som igangsættelsestilskud og virke som en katalysator for større beløb af udviklingsfinansiering fra de internationale finansieringsinstitutioner. Denne proces vil blive udviklet af Kommissionen sammen med ansøgerlandene, EIB og de internationale finansieringsinstitutitoner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med sigte på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne.

I henhold til et nyt långivningsmandat for perioden 1997-1999 kan EIB stille 3 520 mio. ECU til rådighed i Central- og Østeuropa. Med den nye førtiltrædelsesfacilitet, som EIB's bestyrelse godkendte i begyndelsen af 1998, øges dette beløb til 7 mia. ECU. EIB-lånene vil blive brugt i alle sektorer, der er berettigede til EIB-finansiering, for at lette tiltrædelsesprocessen.

6. BETINGETHED

Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Estland indfrier sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, tillige med yderligere fremskridt med hensyn til opfyldelse af Københavnerkriterierne og implementeringen af dette tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 622/98.

7. GENNEMFØRELSE AF FØRTILTRÆDELSESBISTANDEN

Finansiel støtte til Estland vil afhænge af, hvor modne de projekter, som den estiske regering foreslår med henblik på et finansieringsmemorandum, er. Hvis projekterne skal udgives i udbud, vil Kommissionen kun finansiere projekter, der allerede er klar til udbud på tidspunktet for underskrivelsen af finansieringsmemorandummet. Desuden skal alle tidligere/bestående tilsagn inden for samme sektor være indfriet eller under afvikling. For at garantere en effektiv gennemførelse af projekter, der skal finansieres, må disse i princippet ikke falde under en tærskel på 2-3 mio. ECU, navnlig for infrastrukturprojekters vedkommende. Hvis dette betyder, at Estland ikke kan optage sin fulde vejledende tildeling, nedsættes den tilsvarende. Differencen mellem den vejledende og endelige tildeling vil blive overført til den horisontale facilitet for SMV'er eller større infrastruktur. Der vil ikke siden blive kompenseret for dette beløb.

Den estiske regering opfordres til at etablere en implementeringsinstans, som skal sikre sammenhæng i og komplementaritet mellem alle typer finansiel bistand fra Den Europæiske Union og de nationale ressourcer. En national koordinator vil få ansvaret for at sikre en nær forbindelse mellem tiltrædelsesprocessen i almindelighed og programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand.

Den estiske regering opretter i 1998 (helst under finansministeriet) en national fond for investeringsfremme og opbygning af institutioner, der skal fungere under en national anvisningsberettigets ansvar. Som den centrale instans, gennem hvilken Phare-bistanden og andre former for EF-bistand skal kanaliseres, skal den nationale fond have ansvaret for forvaltningen af disse midler som led i et decentralt gennemførelsessystem for dermed at øge gennemsigtigheden og hindre en for stor spredning af midlerne. Den skal have det generelle ansvar for forvaltningen af midlerne, også overholdelsen af bestemmelserne i finansieringsmemorandummet, og den skal stå til regnskab over for Kommissionen, hvad angår midlernes anvendelse. Den skal også drage omsorg for og overvåge strømmen af nationale og andre samfinansieringsmidler som omhandlet i finansieringsmemorandummet. Den nationale fonds nærmere opgaver og ansvar vil blive beskrevet i de enkelte finansieringsmemoranda.

Kommissionen vil i samarbejde med den estiske regering føre en politik for yderligere decentralisering af gennemførelsen af den finansielle bistand, når visse betingelser på forhånd er opfyldt, og for så vidt finansforordningen for De Europæiske Fællesskaber tillader det, navnlig artikel 105, stk. 3. Sigtet hermed er inden for visse grænser og gradvis at etablere et forhold mellem Kommissionen og Estland, hvor ansvaret deles mellem parterne på samme måde som det bestående forhold til medlemsstaterne med hensyn til anvendelsen af strukturfondene.

Kommissionen kan i denne sammenhæng, hvis den estiske regering anmoder derom, udforske muligheden for at anvende de nationale indkøbsprocedurer i forbindelse med udbud og kontraktindgåelse for Phare-projekter, særlig hvor det drejer sig om investeringer. Kommissionen vil træffe beslutning herom efter bl.a. at have undersøgt den estiske indkøbslovgivning for at kunne fastslå, om den er i overensstemmelse med grundbestemmelserne i EF's regler om offentlige indkøb og finansforordningen, også hvad angår lige adgang til deltagelse i udbud og bestemmelserne i artikel 118. Kommissionen træffer sine beslutninger om anvendelse af nationale indkøbsregler fra sag til sag, og dette vil blive nedfældet i de enkelte finansieringsmemoranda.

Overvågningen af programgennemførelsen sker i fællesskab med Kommissionen efter procedurerne i de enkelte finansieringsmemoranda. Hvert Phare-program skal omfatte kvantificerede fysiske og finansielle mål, som skal nedfældes i finansieringsmemorandaene, for at sikre en effektiv overvågning af, hvordan bistanden under Phare-programmet gennemføres. Med henblik på at måle, hvor effektive de finansierede foranstaltninger under Phare-programmet har været, skal der foretages en efterfølgende evaluering af deres virkninger i forhold til målene.

8. OVERVÅGNING

Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for rammerne af Europaaftalen. Dette vil begynde i 1998, inden Kommissionen forelægger Rådet sin første ordinære rapport om Estlands fremskridt, også med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet.

De forskellige dele af tiltrædelsespartnerskabet vil blive drøftet i de relevante underudvalg. Associeringsudvalget skal drøfte udviklingen generelt, fremskridt og problemer med opfyldelse af prioriteterne og de mellemliggende mål tillige med mere specifikke anliggender, som indbringes for det af underudvalgene. Associeringsudvalget rapporterer til Associeringsrådet om implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet.

Phare-forvaltningsudvalget drager omsorg for, at finansieringsafgørelserne er forenelige med tiltrædelsespartnerskabet.

Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent ændres i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 622/98. Kommissionen vil stille forslag om nybehandling af partnerskabet inden udgangen af 1999 og derefter med regelmæssige mellemrum. I denne sammenhæng vil det blive overvejet, om det er nødvendigt yderligere at specificere de mellemliggende mål i lyset af de fremskridt, som Estland gør med hensyn til at opfylde målene for partnerskabet.

(1) Hvad angår investeringsprojekter i almindelighed vil Estland skulle opfylde princippet om komplementaritet og bidrage med mindst 25 % til projekter, der finansieres i fællesskab.

(2) Der vil være en horisontal facilitet til rådighed for SMV'er til at afhjælpe manglen på investeringskapital for mindre virksomheder.

BILAG

Estland vil skulle tage fat på alle de punkter, der er identificeret i udtalelsen. Formålet med dette bilag er at fremlægge en kort checkliste over disse punkter. De er udformet som henstillinger om indsats. De er opført i samme rækkefølge som i udtalelsen, uden at der er tale om nogen rangorden med hensyn til vigtighed eller presserende karakter. De prioriterede indsatsområder for de enkelte ansøgerlande er fastlagt som prioriteter og mellemliggende målsætninger i selve tiltrædelsespartnerskabet.

1. Politiske kriterier

Der skal gøres en indsats for at forbedre retsvæsenet, etablere en ombudsmandsinstitution, forbedre forholdene i fængsler og øge kampen mod korruption.

Der skal træffes særlige foranstaltninger til at fremskynde naturaliseringsprocessen og forbedre integrationen af personer uden statsborgerskab i det estiske samfund. Der må tages skridt til at gøre det lettere for statsløse børn at opnå estisk indfødsret. Der må stilles flere ressourcer til rådighed til undervisning af ikke-estisktalende i estisk.

2. Økonomiske kriterier

Liberaliseringsprocessen skal afsluttes, især ved at fjerne den resterende priskontrol og ved at etablere eller styrke de regulatoriske organer, der sikrer, at markedet fungerer korrekt (navnlig i energi-, telekommunikations- og transportsektoren). Restitutionen og privatiseringen af jord skal fremskyndes. En særlig opmærksomhed skal rettes mod at bevare den makroøkonomiske stabilitet, hovedsagelig ved at øge eksportgrundlaget, mobilisere nationale opsparede midler og mindske inflationstakten, samt mod at bevare eksportens konkurrenceevne.

En forsvarlig forvaltning af det almindelige statsbudget (herunder lokale budgetter og ekstrabudgetære midler) er også afgørende for at øge midlerne til offentlige investeringer, bl.a. på områder som miljø, energi og transport.

Både den offentlige og private sektor må skænke betydelig opmærksomhed og ressourcer til undervisning og uddannelse af arbejdsstyrken for at dække økonomiens stadigt mere komplicerede og forskelligartede behov.

3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab

3.1. Det indre marked uden grænser

De fire friheder

De generelle rammer - Der må gøres en indsats for at fremskynde reformer af lovgivningen på området for offentlige indkøb, bl.a. med hensyn til offentlige værker, systemet for klageadgang og foranstaltningerne i fase II i hvidbogen. På området for intellektuel og industriel ejendomsret må lovgivningen og kontrolmekanismerne forbedres betydeligt. Med hensyn til selskabsret må der sikres fuld forenelighed med første og tolvte direktiv. Lovgivningen om regnskab og revision skal bringes fuldt på linje med EU-kravene, og der skal gøres en indsats for at afhjælpe mangelen på kvalificerede bogholdere og revisorer. Beskyttelsen af personlige oplysninger skal forbedres, og navnlig skal der oprettes en uafhængig tilsynsmyndighed.

Fri bevægelighed for varer - Der skal fortsat gøres en indsats for at udarbejde den rammelovgivning, der vil gøre det muligt for Estland at antage grundprincipperne i EU-systemet, med særlig vægt på overensstemmelsesvurdering. Parallelt hermed er der et påtrængende behov for at fremskynde vedtagelsen af »ny metode«-direktiverne og for at styrke infrastrukturen for standardisering og overensstemmelsesvurdering. Harmoniseringen af den tekniske lovgivning om lægemidler, levnedsmidler og kemikalier skal gennemføres, og lovgivningen om motorkøretøjer skal overtages. Der må oprettes en markedsovervågningsmekanisme, som skal være fuldt operationsdygtig, når sektorlovgivningen er bragt i fuld overensstemmelse med EF-direktiverne.

Fri bevægelighed for kapital - Restriktionerne vedrørende valutaudlændinges køb af fast ejendom må afskaffes.

Fri bevægelighed for tjenesteydelser - Banklovgivningen skal ændres, så den opfylder EU-kravene, og skal bl.a. indeholde bestemmelser om garantiordninger for bankindlån og hvidvaskning af penge. På området for værdipapirer skal reformen af lovgivningen intensiveres, og værdipapirinspektoratet skal styrkes betydeligt. Den gældende forsikringslov skal revideres, så mindstekapitalkravene øges og privatiseringen afsluttes, og forsikringstilsynsordningen skal forbedres.

Fri bevægelighed for personer - Der skal gøres en indsats for at sikre de nødvendige lovgivnings- og håndhævelsesmæssige foranstaltninger med hensyn til gensidig anerkendelse af erhvervskvalifikationer. Der skal gøres en yderligere indsats for at sikre de nødvendige lovgivnings- og håndhævelsesmæssige foranstaltninger med hensyn til koordineringen af sociale sikringsordninger.

Konkurrence

De nødvendige foranstaltninger skal træffes til effektivt at gennemføre den nye konkurrencelov, der både omfatter antitrust- og statsstøtteområdet. For så vidt angår statsstøtte er der behov for betydelige bestræbelser for at sikre fuld gennemsigtighed, navnlig ved udarbejdelse og ajourføring af en opgørelse over statsstøtte, der er i overensstemmelse med EF-praksis. Det er nødvendigt at gennemgå alle eksisterende støtteforanstaltninger og ændre eller afskaffe de foranstaltninger, der ikke er forenelige med Europaaftalen (f.eks. eksportstøtteforanstaltninger). Der skal indføres procedurer, der sikrer en systematisk overvågning af ny støtte. Visse eksklusive rettigheder og statsmonopoler, som ikke er forenelige med Fællesskabets regelværk, skal gradvist justeres og/eller afskaffes.

3.2. Innovation

Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender

Der skal gøres en indsats for at sikre betydelige investeringer i læseplansreformer, uddannelse af lærere, lærebøger, udstyr og bygninger. Politikkerne på erhvervsuddannelsesområdet skal sigte mod at øge det generelle uddannelsesniveau og forbedre arbejdsstyrkens færdigheder.

Forskning og teknologisk udvikling

Der må ske forbedringer i graden af innovation i økonomien samt i forbindelserne mellem forskningsinstitutioner, erhvervslivet samt små og mellemstore virksomheder.

Telekommunikation

Betydelige ændringer af lovgivningen er nødvendige for at overholde EU-direktiverne, navnlig med hensyn til at sikre den regulerende myndigheds uafhængighed. Samtidig kræves det af regelværket, at regeringerne nu skal sikre, at der overalt er adgang til en moderne telefontjeneste til en rimelig pris. Hvis denne forpligtelse skal overholdes, kræves der betydelige investeringer i systemet.

Den audiovisuelle sektor

Den eksisterende lovgivning skal ændres, navnlig med hensyn til spørgsmålene om modtagelsesfrihed, fremme af europæiske værker, reklameregler og beskyttelse af mindreårige.

3.3. Økonomiske og fiskale anliggender

Økonomisk og monetær union

De igangværende reformbestræbelser vedrørende pengepolitikken skal videreføres, især med henblik på at mindske inflationen. Omstruktureringen af finanssektoren skal afsluttes.

Beskatning

Der skal foretages betydelige ændringer for at bringe momslovgivningen på linje med kravene i EU for at sikre en konsekvent og mindre generel anvendelse.

Der skal gøres en særlig indsats med hensyn til omfanget af momsfritagelser og momsrefusionsordningen for personer, der beskattes i udlandet.

På området for punktafgifter bør der rettes særlig opmærksomhed mod indførelsen af et oplagssystem for bevægelse af varer, der er omfattet af toldsuspensionsordninger. Skattestrukturerne og punktafgifternes størrelse skal tilpasses Fællesskabets model.

Statistik

Der skal gøres en indsats for at forbedre de officielle statistikkers kvalitet, fuldstændighed og rettidighed, navnlig med hensyn til virksomhedsstatistikker, etablering af et virksomhedsregister, økonomiske indikatorer på kort sigt, input/output-statistikker og landbrugsstatistikker.

3.4. Sektorpolitik

Industri

For at forbedre konkurrenceevnen bør der udfoldes yderligere bestræbelser for at føre politikker, der fremmer åbne og konkurrenceprægede markeder, samt for at antage instrumenterne i EU's industripolitik vedrørende både markeders funktion (produktspecifikation og markedsadgang, handelspolitik, statsstøtte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger i forbindelse med industriens evne til at tilpasse sig forandringer (et stabilt makroøkonomisk klima, teknologi, uddannelse osv.).

Landbrug

Der skal gøres en betydelig indsats for at sikre, at den estiske lovgivning bringes på linje med EU's krav. For så vidt angår veterinære og fytosanitære krav bør der rettes en særlig opmærksomhed mod modernisering af foretagender samt inspektions- og kontrolordningerne for beskyttelsen af Fællesskabets ydre grænser. De administrative strukturer skal styrkes for at sikre gennemførelsen og håndhævelsen af den fælles landbrugspolitiks politiske instrumenter, herunder importordningerne. Agrofødevaresektoren skal omstruktureres yderligere, så dens konkurrenceevne sikres.

Fiskeri

Fiskeriadministrationen skal styrkes for at sikre en effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik, navnlig med hensyn til bevarelse og forvaltning af ressourcer, gennemførelse af et tilsyns- og kontrolsystem, forvaltning af den fælles markedsordning i fiskeri- og akvakultursektoren, gennemførelse af en strukturpolitik i fiskeri- og akvakultursektoren, førelse af et register over fiskerflåden, indsamling af statistiske oplysninger samt gennemførelse af EU's fiskeripolitik for miljøbeskyttelse.

Energi

De nuværende bestræbelser skal intensiveres, især med hensyn til justering af lovgivningen, tilpasning af monopoler, herunder på import og eksport, netadgang, energiprissætning og statsinterventioner. Omstruktureringen af olieskiferindustrien, energieffektivitet, miljøstandarder og beredskab, herunder opbyggelse af obligatoriske olielagre, er af særlig vigtighed.

Transport

Der skal gøres en indsats for at sikre den nødvendige lovgivning og en effektiv gennemførelse heraf inden for vejgodstransport (adgang til erhvervet, vægt og dimensioner, sikkerhedsregler), søtransport (sikkerhed) og lufttransport. Der skal sikres finansiel åbenhed i jernbanesektoren. Der må tages skridt til at sikre den fremtidige udstrækning af de transeuropæiske net. Inspektionsorganerne skal styrkes, især for transportsikkerhed. På nationalt plan er der behov for at udarbejde specifikke strategier for udvikling og finansiering af transportinfrastrukturer.

Små og mellemstore virksomheder

Der må tages skridt til yderligere at finjustere og øge SMV-politikkens kohærens, forenkle lovgivningen og det administrative klima med henblik på en gunstigere situation for små og mellemstore virksomheder, styrke støtteinfrastrukturerne, forbedre skatteforholdene og øge små og mellemstore virksomheders adgang til finansiering.

3.5. Økonomisk og social samhørighed

Beskæftigelse og sociale anliggender

Lovgivningen må bringes på linje med kravene i EU på områder såsom sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, arbejdsret og lige muligheder. De sociale reformer skal videreføres, og investeringerne i det offentlige sundhedssystem skal øges betydeligt. Der skal udarbejdes aktive arbejdsmarkedspolitikker revideret i fællesskab som forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen. Der skal etableres en aktiv og autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter og en social sikring. De administrative strukturer skal styrkes for at sikre en effektiv gennemførelse af lovgivningen.

Regionalpolitik og samhørighed

Der må indføres en differentieret politik, der fokuserer på regionale forskelle, og der skal etableres de administrative og budgetmæssige strukturer, som er nødvendige for at forvalte integrerede EF-strukturforanstaltninger efter tiltrædelsen.

3.6. Livskvalitet og miljø

Miljø

Der må tages skridt til at sikre en fuldstændig gennemførelse af miljøregelværket samt gøres betydelige fremskridt med hensyn til en effektiv overholdelse heraf. Der må gøres en særlig indsats for at opnå fuld forenelighed med EU-lovgivningen om affald, vand og natur og for at sikre gennemførelsen af rammedirektiverne om luft, affald og vand samt direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening. Investeringerne skal øges, især med hensyn til store forbrændingsanlæg, vandsektoren, industrien, byers luftforurening, forvaltning af fast og farligt affald samt forvaltning af kommunalt affald. Der må gøres en betydelig indsats for at udvikle passende gennemførelses- og håndhævelsesstrukturer. Offentligheden skal bevidstgøres om miljøet. Forholdene omkring radioaktivt affald i den tidligere sovjetiske Paldiski-base for undervandsbåde bør følges nøje.

Forbrugerbeskyttelse

Lovgivningen skal ændres på områder som f.eks. beskyttelse af økonomiske interesser, salg uden for forretningslokalerne, fjernsalg, pakkerejser, timeshare, urimelige kontraktvilkår, vildledende reklame, prisangivelse, forbrugerkredit og produktsikkerhed. Der må udvikles en stærk og uafhængig forbrugerbevægelse, der støttes af de offentlige myndigheder.

3.7. Retlige og indre anliggender

Visse vigtige huller i lovgivningen skal dækkes. Det er nødvendigt at forbedre uddannelsesniveauet og erfaringerne i den juridiske profession og i den forvaltning, der behandler spørgsmål vedrørende flygtninge og asylansøgere. Fremskridtene med hensyn til grænseforvaltning og -kontrol skal videreføres. Det må sikres, at Genève-konventionen, 1967-protokollen og flygtningeloven gennemføres på effektiv vis. Bekæmpelsen af organiseret kriminalitet må intensiveres på områder som f.eks. narkotikahandel, hvidvaskning af penge, biltyveri, sikkerhedstjenester og bedrageri. Lovgivningen og systemerne for narkotikabekæmpelse skal styrkes yderligere. Der skal endvidere træffes forholdsregler for at sikre, at de internationale konventioner på RIA-området ratificeres. Endelig skal der udvises særlig opmærksomhed om behovet for at sikre de nødvendige ressourcer til den institutionelle udvikling.

3.8. Eksterne politikker

Handel og internationale økonomiske forbindelser

Der skal træffes forberedelser, således at landet ved tiltrædelsen kan anvende Fællesskabets forskellige samarbejds- og præferenceaftaler, multilaterale og bilaterale handelspolitiske forpligtelser samt dets autonome handelsmæssige beskyttelsesinstrumenter. Samtidig må den nationale lovgivning på dette område ophæves. Der bør arbejdes for medlemskab af ikke-spredningsordninger.

Udvikling

Der skal træffes forberedelser, således at Estland ved tiltrædelsen kan anvende Lomé-handelsordningen for AVS-staterne og sammen med de øvrige medlemsstater deltage i finansieringen af Den Europæiske Udviklingsfond.

Told

Toldlovgivningen skal tilpasses fællesskabsbestemmelserne. Estland vil skulle tilpasse sin tariferingsstruktur, så den bringes i overensstemmelse med den fælles toldtarif. Organiseringen af personalet og dets opgaver skal svare til den struktur, der kendetegner en moderne toldadministration. Der skal gøres en indsats for at indføre edb-systemer med henblik på fuld deltagelse i toldunionen og det indre marked.

Der skal lægges særlig vægt på at forberede toldadministrationerne til at håndtere alle toldprocedurer af økonomisk betydning, toldsuspensionsordningen og forvaltningen af toldkontingenter og toldlofter.

I den strategiske planlægning skal der tages hensyn til styrkelsen af grænseposter langs den ydre grænse, som Estland på tiltrædelsestidspunktet vil have med de lande, der ikke er EU-medlemsstater.

3.9. Finansielle spørgsmål

Der skal etableres de finansielle forvaltnings- og kontrolmekanismer, der er nødvendige for at sikre en tilfredsstillende gennemførelse af fællesskabspolitikkerne. Der skal etableres en bedrageribekæmpelsesenhed for at beskytte EF's finansielle interesser. Det nuværende regnskabssystem bør ligesom toldsystemet ændres, således at man opnår en effektiv forvaltning af systemet med »egne indtægter«. Det skal sikres, at nationalregnskaberne er pålidelige, således at der kan foretages en nøjagtig beregning af BNI.

4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk

For at opnå en effektiv gennemførelse og håndhævelse af Fællesskabets regelværk skal der gennemføres omfattende reformer for at styrke Estlands administrative strukturer inden for praktisk taget alle EU-relevante sektorer. Der skal gøres en særlig indsats for at styrke toldmyndighederne og de myndigheder, som skal sørge for, at Fællesskabets forskrifter vedrørende det indre marked anvendes korrekt. De regulerende og tilsynsførende organer skal styrkes på områder som f.eks. konkurrence, værdipapirer, forsikring, banker, hvidvaskning af penge, offentlige indkøb, forbrugerbeskyttelse, transportsikkerhed, veterinær og plantesundhedsmæssig kontrol, levnedsmiddelkontrol, standarder og certificering samt arbejdstilsyn.

Der skal udfoldes større bestræbelser for at forbedre personalets kvalifikationer inden for EU-relaterede anliggender og generelt set sikre en effektiv offentlig forvaltning. Med henblik herpå bør der bl.a. udarbejdes en omfattende national uddannelsesstrategi for offentlige tjenestemænd.

Retsvæsenet skal styrkes for så vidt angår ressourcer og relevant ekspertise. Der skal gennemføres en omfattende højnelse af dommeres kvalifikationer, navnlig hvad angår EF-anliggender.