SAERBERETNING NR. 1/89 om det agromonetaere system med Kommissionens svar

(89/C 128/01)

(Bemaerkninger i henhold til EOEF-Traktatens artikel 206a, stk. 4)

INDHOLD

Punkt

1. Indledning 1.1 - 1.9

Faelles markedsordninger og faelles priser 1.2 - 1.5

Formaalet med Rettens undersoegelse 1.6 - 1.7

Sammenfatning af resultaterne 1.8 - 1.9

2. Grundlaget for det agromonetaere system 2.1 - 2.11

Retsgrundlag 2.1

Groenne kurser og monetaere afvigelser 2.2 - 2.5

Monetaere udligningsbeloeb 2.6

Anvendelsen af de monetaere udligningsbeloeb 2.7

Den groenne ecu og switchover-ordningen 2.8

Automatisk afvikling af de monetaere udligningsbeloeb 2.9 - 2.11

3. De groenne kursers indvirkning paa det faelles prissystem 3.1 - 3.16

Forskelle i de faelles priser 3.1 - 3.4

De groenne kurser og medlemsstaternes prispolitik 3.5 - 3.13

Indvirkningen paa ressourcefordelingen 3.14 - 3.16

4. Switchover-ordningen 4.1 - 4.8

Baggrunden for switchover-ordningen 4.1

Kunstige kurser 4.2 - 4.3

Justeringsfaktorens indvirkning paa det faelles prisniveau 4.4 - 4.8

5. Beregningen og anvendelsen af de monetaere udligningsbeloeb 5.1 - 5.36

Indledning 5.1

Grundlaget for beregning af de monetaere udligningsbeloeb 5.2 - 5.22

Monetaere udligningsbeloeb inden for svinekoedsektoren 5.7 - 5.11

Franchisen 5.12 - 5.20

Forarbejdede produkter 5.21 - 5.22

Ikke-anvendelse af monetaere udligningsbeloeb inden for visse sektorer 5.23 - 5.27

Ris 5.24 - 5.25

Faarekoed 5.26 - 5.27

Den komplekse karakter af ordningen med monetaere udligningsbeloeb 5.28 - 5.32

Svig og uregelmaessigheder 5.33 - 5.36

6. De groenne kursers og de monetaere udligningsbeloebs indvirkning paa budgettet 6.1 - 6.26

Indledning 6.1

De monetaere udligningsbeloebs direkte indvirkning paa budgettet 6.2 - 6.9

Beloeb opfoert i aarsregnskaberne 6.6 - 6.7

Monetaere udligningsbeloeb, der traekkes fra eksportrestitutionerne 6.8

Monetaere udligningsbeloeb, der laegges til og traekkes fra importafgifterne 6.9

Det agromonetaere systems indirekte indvirkning paa budgettet 6.10 - 6.18

Dobbeltkurskoefficienten 6.11 - 6.13

Switchover-ordningens indvirkning paa dobbeltkurskoefficienten 6.14 - 6.16

Budgetmaessige konsekvenser i 1987 6.17 - 6.18

De kunstige handelsstroemmes budgetmaessige indvirkning 6.19 - 6.20

Overslag over det agromonetaere systems samlede indvirkning paa budgettet i 1987 6.21 - 6.22

Klarheden af de regnskabsmaessige oplysninger 6.23

Switchover-ordningens indvirkning paa budgettet 6.24 - 6.26

7. De vigtigste konklusioner og henstillinger 7.1 - 7.18

Switchover-ordningen 7.2 - 7.3

Den budgetmaessige indvirkning 7.4 - 7.5

National prispolitik 7.6 - 7.8

Beregningen og anvendelsen af monetaere udligningsbeloeb 7.9 - 7.13

Svinekoed 7.10

Ikke-udlignede monetaere afvigelser og trekantshandel 7.11 - 7.12

Kompleksitet 7.13

Udsigterne til en fuldstaendig afskaffelse af det agromonetaere system 7.14 - 7.18

Side

Bilag I: Forordningerne bag det agromonetaere system 30

Bilag II: Ecuen, Det Europaeiske Monetaere System og den faelles landbrugs politik 31

Bilag III: Monetaere afvigelser og monetaere udligningsbeloeb (MUB) 31

Bilag IV: Switchover-ordningen og den automatiske afvikling af kunstige og naturlige monetaere afvigelser 33

Bilag V: Den budgetmaessige belastning forbundet med udgifter afholdt i forskellige medlemsstater i maj 1988 34

Bilag VI: Eksport af korn til tredjelande i juni 1988 35

Bilag VII: Ordliste 37

Kommissionens svar 40

1. INDLEDNING

1.1. Denne beretning omhandler resultaterne af en undersoegelse, som Revisionsretten har foretaget af det agromonetaere system. Der er i beretningen lagt saerlig vaegt paa systemets foelger for det almindelige budget samt paa spoergsmaalet om, i hvilket omfang det kommer paa tvaers af en forsvarlig forvaltning af de faelles landbrugsordninger, der danner grundlaget for den faelles landbrugspolitik (1). Af hensyn til laeseren er der medtaget en ordliste i bilag VII.

Faelles markedsordninger og faelles priser

1.2. For at sikre fri samhandel forestillede Raadet sig oprindelig (2), at prisniveauet i hver enkelt valuta skulle forblive det samme udtrykt i ecu. Dette ville betyde, at de faelles priser, som Raadet fastsaetter i ecu, ville blive omregnet til nationale valutaer ved anvendelse af landbrugsomregningskurserne (kaldet de groenne kurser), der normalt ville vaere de samme som markedskurserne. Enhver justering af markedskurserne ville blive fulgt op af tilsvarende aendringer i de groenne kurser, saaledes at de laa paa linje med markedskurserne.

1.3. I forbindelse med den foerste justering af valutakurserne efter indfoerelsen af faelles priser under den faelles landbrugspolitik, blev der brudt med princippet om ens priser. I 1969, da den franske franc blev nedskrevet, og den tyske mark opskrevet, tillod Raadet de groenne kurser og markedskurserne at afvige fra hinanden. Der blev indfoert monetaere udligningsbeloeb, der skulle opveje afvigelserne; man soegte herigennem at bevare virkningerne af det tidligere faelles prissystem i forbindelse med interventionsordningerne og at sikre, at samhandelen fortsat kunne foregaa gaa grundlag af et faelles prisniveau.

1.4. Formaalet med monetaer udligning, som beskrevet i de gaeldende forordninger, er foerst og fremmest, at de faelles landbrugsmarkeder skal fungere som hidtil, og at den frie samhandel skal bevares. I forordningerne hedder det:

(a) med henblik paa at undgaa, at der opstaar fare for, at de faelles markedsordninger i almindelighed og interventionsordningerne i saerdeleshed ikke virker efter hensigten, og med henblik paa at undgaa vanskeligheder som foelge af unaturlige prisaendringer og kunstigt skabte bevaegelser i handelsstroemmene, boer der anvendes monetaere udligningsbeloeb, der principielt svarer til forskellen mellem markedskursen og landbrugsomregningskursen; dette modificeres yderligere af, at

(b) der alene boer anvendes monetaere udligningsbeloeb i de tilfaelde, hvor der i modsat fald ville vaere risiko for fordrejning i interventionsordningen og samhandelen,

(c) de monetaere udligningsbeloeb boer begraenses til det strengt noedvendige for at udligne den indvirkning, som forskellen mellem landbrugsomregningskursen og markedskursen har paa priserne for de basisprodukter, for hvilke der er fastsat interventionsforanstaltninger (3).

1.5. Det agromonetaere system har undergaaet en raekke aendringer, isaer i 1984 med indfoerelsen af den groenne ecu og switchover-ordningen (jf. pkt. 2.7) og senest i 1987, da Raadet besluttede at bibeholde switchover-ordningen og ved forordninger at indfoere ordninger for automatisk afvikling af nye monetaere udligningsbeloeb, der opstaar i fremtiden (jf. pkt. 2.8). Det er hensigten, at dette skal vaere et skridt henimod en gradvis ophaevelse af systemet inden udgangen af 1992, naar det indre marked i henhold til de nuvaerende planer virkeliggoeres.

Formaalet med Rettens undersoegelse

1.6. Formaalet med Rettens undersoegelse var at:

(a) vurdere, i hvilken udstraekning det agromonetaere system - saavel foer som efter indfoerelsen af switchoverordningen - kommer paa tvaers af en forsvarlig forvaltning af de faelles markedsordninger, isaer gennem dets indvirkning paa de faelles priser,

(b) vurdere det agromonetaere systems budgetmaessige virkninger, og paa hvilken maade disse virkninger fremgaar af Faellesskabets budget- og forvaltningsregnskab.

1.7. I Rettens revision, der omfattede tjenesterejser til Frankrig, Det Forenede Kongerige og Forbundsrepublikken Tyskland, indgik der ikke nogen detaljeret revision af medlemsstaternes forvaltnings- og kontrolordninger. Disse ordninger varetages af toldmyndighederne og de udbetalende organer i medlemsstaterne, og de er i betydeligt omfang de samme som de ordninger, der anvendes ved opkraevning af landbrugsafgifter og betaling af eksportrestitutioner. Disse ordninger goeres til genstand for anden detaljeret revision, som udfoeres af Retten (4).

Sammenfatning af resultaterne

1.8. De vaesentligste resultater af Rettens undersoegelse er foelgende:

(a) Raadets aarlige fastsaettelse af landbrugspriserne i ECU afspejler ikke den faktiske udvikling i de institutionelle priser: I forbindelse med hver EMS-justering medfoerer anvendelsen af switchover-ordningen med det sigte at undgaa, at der opstaar positive monetaere udligningsbeloeb, i virkeligheden, at det faelles prisniveau oeges paa linje med den staerkeste valuta i EMS'en, dvs. den tyske mark. Disse stigninger i de faelles priser er imidlertid hovedsagelig skjulte (jf. pkt. 4.1 - 4.8). Virkningerne af disse skjulte prisstigninger viser sig paa uklar vis i form af oegede budgetudgifter (pkt. 6.11 - 6.18). Switchover-ordningen har saaledes ikke foert til en forbedring af udgiftsforvaltningen inden for landbruget. Ordningen har endvidere haft den virkning, at de kurser, der anvendes paa landbrugsomraadet, har fjernet sig endnu laengere fra de faktiske valutakurser (jf. pkt. 4.2 - 4.3).

(b) Budgettet og regnskaberne giver kun et ufuldstaendigt billede af den indvirkning, det agromonetaere system har paa budgettet: Retten har saaledes i stedet for de 636,9 mio ECU, der er opfoert under kapitel 28 i EUGFL-budgettet for 1987, anslaaet den fulde virkning for det kombinerede indtaegts- og udgiftsbudget til mindst 1 578,2 mio ECU (paa basis af 10 maaneder) eller 1 824,6 mio ECU paa basis af 12 maaneder. Dette udgoer 7 % af EUGFL-udgifterne (jf. pkt. 6.2 - 6.22). Langt den stoerste del af dette beloeb kan henfoeres til de skjulte stigninger i det faelles prisniveau, der er foraarsaget af anvendelsen af switchover-ordningen. En fortolkning af oplysningerne i regnskaberne vanskeliggoeres i hoej grad af den omstaendighed, at virkningerne af de agromonetaere ordninger, herunder switchover-ordningen, ikke kan aflaeses paa passende maade.

De ovenfor beskrevne forhold har til foelge, at det uden et indgaaende kendskab til virkningerne af det agromonetaere system hverken kan lade sig goere til fulde at forstaa, hvilken betydning den aarlige fastsaettelse af landbrugspriserne egentlig har, eller at fortolke de regnskabsoplysninger, som Kommissionen fremlaegger.

1.9. De groenne kurser, der afviger fra markedskurserne og de deraf foelgende monetaere udligningsordninger, udgoer en hindring for oprettelsen af et egentligt faelles landbrugsmarked i Faellesskabet. Som Kommissionen har erklaeret (5), er det agromonetaere system uforeneligt med det indre europaeiske marked, der skal etableres inden udgangen af 1992. Hvis det agromonetaere system ikke afskaffes, betyder det, at landbruget i Faellesskabet fortsat vil vaere beskyttet mod lovene om udbud og efterspoergsel, i form af de faktiske vekselkurser, som i oevrigt er afgoerende for det oekonomiske aktivitetsniveau i andre sektorer og udgoer grundlaget for det indre europaeiske marked. Imidlertid forudsaetter afskaffelsen af systemet en aftale om et egentligt faelles prisniveau, en hoejere grad af monetaer konvergens medlemsstaterne imellem og en svaekkelse af den rolle, landbrugsstoettepriserne spiller i forbindelse med fastsaettelsen af landbrugspriserne. I mangel heraf er det ikke sandsynligt, at maalet, dvs. et egentligt faelles landbrugsmarked, vil blive naaet.

2. GRUNDLAGET FOR DET AGROMONETAERE SYSTEM

Retsgrundlag

2.1. Saaledes som det agromonetaere system har udviklet sig, har det vaeret noedvendigt at udstede en raekke forordninger om dets anvendelse. Disse forordninger er hyppigt blevet aendret. I 1985, efter indfoerelsen af switchover-ordningen, blev den seneste raekke af forordninger udstedt. Forordningerne er anfoert i bilag I.

Groenne kurser og monetaere afvigelser

2.2. Det Europaeiske Monetaere System (EMS) med ecuen som valutaenhed udgoer det monetaere grundlag for systemet med groenne kurser og monetaere udligningsbeloeb. Der redegoeres naermere herfor i bilag II.

2.3. Hvis der skulle fastholdes et egentligt faelles prissystem for medlemsstaterne, hvor priserne i hver enkelt national valuta havde den samme modvaerdi i ecu, skulle de groenne kurser foelge svingningerne i central- og markedskurserne. Imidlertid har medlemsstaterne lige siden den foerste justering af valutapariteterne efter indfoerelsen af de faelles priser ikke vaeret rede til at acceptere de konsekvenser, dette ville have for de institutionelle priser og stoetten i national valuta. I en medlemsstat, hvis valuta var blevet opskrevet, ville disse priser og denne stoette, omend beloebet i ecu ikke var aendret, falde, hvis den nye kurs blev anvendt, hvilket igen ville foere til et fald i landbrugets indkomster. I en medlemsstat, hvis valuta var blevet nedskrevet, ville ecubeloebene stige i national valuta, hvilket igen ville foere til en stigning i landbrugets indkomster, men ogsaa skabe inflationspres paa forbrugerpriserne.

2.4. Medlemsstaterne har derfor soegt at afboede valutabevaegelsernes indvirkning paa landbruget ved at udskyde justeringen af de groenne kurser efter de nye faktiske pariteter for saaledes at fastholde vaerdien af de institutionelle priser i nationale valutaer paa de tidligere niveauer. Resultatet er, at der er opstaaet monetaere afvigelser mellem de groenne kurser og markedskurserne. Det fremgaar af bilag III, hvorledes disse afvigelser beregnes. Det har vaeret hensigten gradvis at bringe de groenne kurser paa linje med de faktiske kurser, efterhaanden som de oekonomiske virkninger af valutajusteringen traenger igennem til landbrugssektoren. Det har dog ikke altid vaeret muligt at afslutte denne tilpasningsproces, foer nye justeringer har foert til nye monetaere afvigelser mellem de groenne kurser og de faktiske kurser.

2.5. Hvis der ikke blev gjort noget for at opveje de monetaere afvigelser, ville det umiddelbart faa konsekvenser for interventionsordningen og handelsstroemmene. F.eks. ville en erhvervsdrivende i en medlemsstat, hvis priser i national valuta laa under det faelles prisniveau (f.eks. Frankrig, hvis valuta er faldet i vaerdi), opnaa hoejere priser ved at saelge ved intervention i andre medlemsstater, hvor priserne laa over det faelles prisniveau (f.eks. Forbundsrepublikken Tyskland, hvis valuta er steget i vaerdi), og omveksle det erholdte beloeb i udenlandsk valuta til egen valuta til markedskursen. Paa samme maade ville indfoersler i Faellesskabet blive kanaliseret igennem medlemsstater, hvor landbrugsafgifterne i national valuta var beregnet ud fra priser, der laa under det faelles prisniveau, og udfoersler til tredjelande ville blive kanaliseret igennem de medlemsstater, hvor restitutionerne i national valuta var beregnet ud fra priser, der laa over det faelles prisniveau.

Monetaere udligningsbeloeb

2.6. Med henblik paa at begraense indvirkningen paa interventionsordningen og handelsstroemmene mest muligt og i nogen grad at bevare skinnet af et faelles prissystem, er det i de agromonetaere forordninger fastsat, at der i de tilfaelde, hvor de groenne kurser afviger fra markedskurserne, skal anvendes monetaere udligningsbeloeb, der stort set opvejer afvigelsen. For medlemsstater, hvor de groenne kurser ligger under markedskurserne (dvs. hvis priser i national valuta er hoejere end de faelles priser), fungerer de monetaere udligningsbeloeb som en importafgift og som eksportstoette og kaldes positive monetaere udligningsbeloeb. For medlemsstater, hvor de groenne kurser ligger over markedskurserne (dvs. hvis priser i national valuta ligger under de faelles priser), fungerer de monetaere udligningsbeloeb som importstoette og som en eksportafgift og kaldes negative monetaere udligningsbeloeb.

Anvendelsen af de monetaere udligningsbeloeb

2.7. Selv om systemet med groenne kurser anvendes inden for alle markedssektorer, foerer en monetaer afvigelse ikke noedvendigvis til udligning. Det princip, der ligger til grund for anvendelsen af monetaere udligningsbeloeb, er, at de alene boer anvendes »i de tilfaelde, hvor der i modsat fald ville vaere risiko for fordrejning i interventionsordningen og samhandelen« (6). Paa omraader, hvor der ikke gaelder nogen interventionsordninger, eller hvor der til trods for monetaere afvigelser ikke paaregnes at vaere nogen risiko for fordrejning af samhandelen, anvendes der ikke monetaere udligningsbeloeb. Det fremgaar af tabel 1, inden for hvilke markeder der anvendes monetaere udligningsbeloeb.

Tabel 1: De sektorer, hvor der ved begyndelsen af 1988 blev anvendt monetaere udligningsbeloeb (MUB) "" ID="1">Maelk og mejeriprodukter> ID="2">95 % af interventionsprisen for smoer og skummetmaelkspulver. For andre produkter er beregningsgrundlaget de to interventionspriser fratrukket et fast beloeb for forarbejdningsomkostninger"> ID="1">Korn> ID="2">92,5 % af interventionsprisen uden hensyntagen til maanedlige stigninger (for stivelse og groft majsmel til brug i bryggerier beregnes MUB paa grundlag af den pris, der bruges ved beregning af det paagaeldende produkt minus produktionsstoette)"> ID="1">Svinekoed> ID="2">35 % af basisprisen (afspejler, at svinekoed betragtes som et kornafledningsprodukt)"> ID="1">AEg og fjerkrae> ID="2">Afledt af MUB for korn alt efter indholdet af de forskellige kornarter i en bestemt maengde foder. Afledningskoefficienter som ved importafgifter"> ID="1">Oksekoed> ID="2">80 % af interventionsprisen"> ID="1">Sukker og isoglucose> ID="2">Interventionspris plus lagerafgift. For raasukker ganges lagerafgiften med en udbyttefaktor paa 0,92"> ID="1">Vin (kun Frankrig, Italien, FR Tyskland, Graekenland og Spanien)> ID="2">MUB anvendes udelukkende for visse vine. Grundlaget er den garanterede minimumspris"> ID="1">Olivenolie (fra 7. 9. 1987)> ID="2">Interventionsprisen. Ved emballering i pakninger med indhold af under 5 liter fratraekkes forbrugerstoetten"> ID="1">Forarbejdede frugter og groensager (marmelade o.l. med mere end 50 % sukker)> ID="2">50 % af MUB for hvidt sukker (anvendes ikke, hvis beloebet er mindre end 3 ECU pr. 100 kg"> ID="1">Produkter uden for bilag II> ID="2">Afledt af MUB paa basisingredienserne (korn, maelk, sukker) minus 10 % (anvendes ikke, hvis beloebet er mindre end 3 ECU pr. 100 kg)""Derudover anvendes der monetaere differencebeloeb paa stoette til raps-, rybs- og solsikkefroe samt aerter, boenner, hesteboenner og soedlupiner.>

Den groenne ECU og switchover-ordningen

2.8. De erfaringer, der er indhoestet siden de monetaere udligningsbeloeb blev indfoert i 1969, viser, at det er yderst vanskeligt at afvikle de positive monetaere afvigelser for de medlemsstater, hvis valutaer er steget i vaerdi, paa grund af den nedgang i priserne i national valuta, som dette medfoerer. Den gentlemanaftale, der blev godkendt af et flertal af Raadets medlemmer i marts 1979, og hvorefter en nedgang i de monetaere udligningsbeloeb ikke maatte foere til et fald i priserne i nationale valutaer, kombineret med en stadig mere restriktiv prispolitik, som man begyndte at foere, da problemerne omkring overskudsproduktionen blev mere alvorlige, resulterede i, at der blev lagt faste rammer for noget, som allerede var en realitet. I 1984 indfoertes der saaledes en mekanisme, med hvilken det var hensigten at omgaa problemet ved at aendre positive monetaere udligningsbeloeb til negative og forhindre, at der i fremtiden opstod nye positive monetaere udligningsbeloeb for fastkursvalutaerne. Hvordan denne mekanisme fungerer, er vist i figur 1 og beskrevet i bilag IV. Det vigtigste element i ordningerne er anvendelsen af en justeringsfaktor paa centralkurserne for de medlemsstatsvalutaer, der er omfattet af valutakursmekanismen i EMS'en, og paa de teoretiske centralkurser for de valutaer, der flyder.

Automatisk afvikling af de monetaere udligningsbeloeb

2.9. Som led i prisfastsaettelsen for 1987/88, der fandt sted i juni 1987, enedes Raadet om automatiske ordninger for afviklingen af nye monetaere udligningbeloeb, der maatte opstaa ved fremtidige valutakursjusteringer. Disse ordninger gaelder ikke for de monetaere udligningsbeloeb, der allerede eksisterede paa det tidspunkt, da beslutningen blev taget. De detaljerede bestemmelser (7) er anfoert i bilag IV.

2.10. Beslutningerne af juni 1987 om nye monetaere udligningsbeloeb blev suppleret af beslutninger, som Raadet vedtog i juni 1988 som led i prisfastsaettelsen for 1988/89, om at afvikle de resterende negative monetaere udligningsbeloeb for medlemsstater med EMS-valutaer med snaever udsvingsmargen (Belgien, Danmark, Frankrig, Irland og Luxembourg) i fire etaper i tiden indtil 1992, begyndende med en afvikling paa ca. 25 % den 1. januar 1989. Man forpligtede sig ogsaa til at afvikle de monetaere afvigelser for Italien og de oevrige fire medlemsstater med variable monetaere udligningsbeloeb (Graekenland, Spanien, Portugal og Det Forenede Kongerige), men der blev ikke fastlagt nogen enkeltheder.

2.11. Formaalet med disse to saet af beslutninger er at naa frem til fuld afvikling af alle faktiske monetaere afvigelser inden udgangen af 1992. Dette kan naas, hvis beslutningerne gennemfoeres fuldt ud, hvis forpligtelsen med hensyn til landene med variable monetaere udligningsbeloeb og Italien efterkommes, og hvis der ikke er uro paa valutamarkederne i aarene indtil 1992. Enhver valutakursjustering efter starten af produktionsaaret 1990/91 vil betyde, at der ogsaa vil vaere monetaere afvigelser i 1993.

Figur 1: Det agromonetaere System

3. DE GROENNE KURSERS INDVIRKNING PAA DET FAELLES PRISSYSTEM

Forskelle i de faelles priser

3.1. Naar de groenne kurser afviger fra markedskurserne, varierer stoerrelsen af de faelles landbrugspriser i ecu omregnet til nationale valutaer fra medlemsstat til medlemsstat. Det faelles prisniveau er derfor forskelligt fra medlemsstat til medlemsstat og er saaledes ikke laengere egentligt faelles. Omfanget af forskellene i de faelles priser, der maales paa de faktiske monetaere afvigelser mellem de groenne kurser og de faktiske kurser, har varieret betydeligt i den periode, det agromonetaere system har vaeret anvendt, og fra medlemsstat til medlemsstat. Paa visse tidspunkter har afvigelserne vaeret smaa for de fleste medlemsstater, mens de for andre har vaeret store. Saaledes var f.eks. i 1978 den samlede faktiske monetaere afvigelse mellem de franske og de tyske groenne kurser paa over 25 % i det meste af aaret: de institutionelle landbrugspriser udtrykt i nationale valutaer var saaledes 25 % hoejere i Forbundsrepublikken Tyskland end i Frankrig. Da switchover-ordningen blev indfoert i 1984 var forskellen paa ca. 17 %.

3.2. Efter de agromonetaere beslutninger, der blev vedtaget som led i prisfastsaettelsen for 1987/88 og 1988/89, er de monetaere afvigelser blevet betydelig mindre i de fleste medlemsstater, og derigennem er prisforskellene medlemsstaterne imellem ogsaa blevet mindre. Som beskrevet i pkt. 4.5 - 4.6 tenderer priserne i retning af niveauet i Forbundsrepublikken Tyskland.

3.3. Udover forskellene i de faelles priser fra medlemsstat til medlemsstat har der siden 1984 vaeret en stigning i antallet af forskellige groenne kurser for forskellige markedssektorer i medlemsstaterne. Denne differentiering af de groenne kurser er imidlertid ikke den samme i de enkelte medlemsstater. I marts 1988 opererede man saaledes i Forbundsrepublikken Tyskland med tre forskellige groenne kurser (maelk, korn og alle andre produkter). Frankrig havde seks groenne kurser (maelk, svinekoed, okse- og faarekoed, andre animalske produkter, vin og andre vegetabilske produkter), Det Forenede Kongerige fem groenne kurser (svinekoed, oksekoed, faarekoed, andre animalske produkter og alle vegetabilske produkter) og Italien tre forskellige kurser (svinekoed, korn og olieholdige froe samt alle andre produkter).

3.4. Forskellene paa de faelles priser fra medlemsstat til medlemsstat og fra marked til marked i de enkelte medlemsstater har en raekke foelger:

(a) det spoergsmaal rejses, i hvilken udstraekning medlemsstaterne har mulighed for at udnytte systemet til at forfoelge nationale prispolitiske maalsaetninger, som eventuelt ikke er forenelige med Faellesskabets maalsaetninger for de faelles markedsordninger,

(b) forskelle i prisniveauerne maa formodes at paavirke ressourcefordelingen i landbruget,

(c) der er direkte budgetmaessige konsekvenser.

De direkte budgetmaessige konsekvenser behandles i enkeltheder i denne beretnings kapitel 6. De to andre foelgevirkninger tages op i de nedenstaaende punkter.

De groenne kurser og medlemsstaternes prispolitik

3.5. Formelt vedtages aendringer i de groenne kurser af Raadet paa forslag af Kommissionen. Som regel vedtages aendringerne i de groenne kurser én gang om aaret som led i prisfastsaettelsen (8). Dette betyder, at de enkelte medlemsstater ved forhandlinger har mulighed for at udoeve betydelig indflydelse paa niveauet for deres groenne kurser og saaledes bevare en hoej grad af national kontrol med det nationale prisniveau.

3.6. Paa visse tidspunkter har medlemsstaterne soegt at modstaa det pres, der laegges paa dem for at faa dem til at afvikle monetaere afvigelser. Naar der er tale om positive afvigelser, sker dette, fordi den paagaeldende medlemsstat har prioriteret at undgaa et fald i producenternes indkomster (f.eks. Forbundsrepublikken Tyskland og Det Forenede Kongerige mellem 1980 og 1985); naar det drejer sig om negative afvigelser, har grunden vaeret, at den paagaeldende medlemsstat har prioriteret at undgaa at haeve foedevarepriserne (f.eks. Det Forenede Kongerige i 70'erne og i 1986-1987 og Frankrig i de foerste aar af det agronometaere systems bestaaen).

3.7. I andre tilfaelde har medlemsstater med negative monetaere afvigelser soegt at opnaa saerbehandling for saerlige producentgrupper gennem selektiv nedskrivning af de groenne kurser. Dette har isaer vaeret tilfaeldet, naar medlemsstater har soegt at afboede virkningerne af en restriktiv prispolitik i ecu ved at gennemfoere prisstigninger i den nationale valuta gennem en justering af de groenne kurser, F.eks. blev de monetaere afvigelser i 1986 og i begyndelsen af 1987 nedbragt mere for animalske produkter end for kornprodukter, fordi landbrugernes nettofortjeneste blev anset for at vaere under stoerre pres i sektoren for animalske produkter, mens der ikke var noget grundlag for tilsvarende prisstigninger for kornproducenterne.

3.8. I forbindelse med prisfastsaettelsen for 1988/89 blev Kommissionens oprindelige forslag, der gik ud paa en begraenset afvikling alene af de graeske monetaere afvigelser, afvist af en raekke medlemsstater med negative afvigelser. Disse soegte og opnaaede ogsaa en langt mere omfattende afvikling af deres egne afvigelser. En af de maalsaetninger, der blev anfoert, var, at der skulle arbejdes hen imod fuld afvikling inden udgangen af 1992, men det fremgik ogsaa klart af de paagaeldende medlemsstaters argumenter, at de oenskede hoejere priser i nationale valutaer for deres producenter paa et tidspunkt, hvor de faelles priser i ecu var blevet fastfrosset for yderligere et aar.

3.9. Det fremgaar af tabel 2 og figur 2, at det siden 1984 er lykkedes medlemsstaterne at opnaa prisstigninger i nationale valutaer ved hjaelp af aendringer i de groenne kurser, samtidig med at stigningerne i de faelles priser i ecu har vaeret holdt nede. For EUR 10 er de faelles priser i ecu faldet lidt efter stigningen i 1983/84, men efter aendringer af de groenne kurser, er de i nominel vaerdi hvert aar fortsat steget betydeligt i national valuta. I en raekke medlemsstater har de nominelle prisstigninger i national valuta vaeret betragtelige: hvis man ser bort fra saertilfaeldet Graekenland, der paavirkes af de prisaendringer, der har fundet sted efter tiltraedelsen, har Frankrig, Irland og Italien i denne periode opnaaet nominelle prisstigninger i deres egne valutaer, som overstiger 4 % p.a.

3.10. I betragtning af det begraensede oekonomiske og monetaere samarbejde, der har vaeret mellem medlemsstaterne siden 1969, kan det paa den ene side anfoeres, at den fleksibilitet i det faelles prissystem, som anvendelsen af de groenne kurser indebaerer, har vaeret af afgoerende betydning for, at de faelles markedsordninger fortsat kunne fungere: hvis det agromonetaere system ikke havde tilvejebragt en saadan fleksibilitet, ville det have vaeret noedvendigt at etablere den paa anden vis, da belastningen af de faelles markedsordninger ellers ville have vaeret for stor.

3.11. Det kan ogsaa haevdes, at der ikke med fastsaettelsen af differentierede groenne kurser marked for marked indfoeres nye principper i det agromonetaere system, men at der snarere er tale om en finjustering af grundprincippet om at tillade landbrugsomregningskurserne at afvige fra markedskurserne.

3.12. Paa den anden side er det utilfredsstillende, at medlemsstaterne har mulighed for at udnytte systemet med de groenne kurser til at forfoelge nationale prispolitiske maalsaetninger, der er i modstrid med Faellesskabets interesser, for saa vidt angaar de faelles priser. Det har igennem adskillige aar vaeret et hovedelement i Faellesskabets landbrugspolitik at holde de institutionelle priser i ave med henblik paa at soege at holde overskudsproduktionen og dermed budgetudgifterne nede. Virkningerne af at fastfryse priserne i ecu undermineres, hvis medlemsstaterne kan opnaa prisstigninger ved at nedskrive de groenne kurser. F.eks. opnaaede Frankrig og Det Forenede Kongerige efter den begraensede afvikling af de negative afvigelser for korn i 1986 og begyndelsen af 1987, der er omtalt i pkt. 3.7, en nedsaettelse af deres monetaere afvigelsr paa 5,5 procentpoint i forbindelse med prisfastsaettelsen for 1987/88 og paa yderligere 1,5 point (Frankrig) og 3,2 point (Det Forenede Kongerige) i forbindelse med prisfastsaettelsen for 1988/89 paa et tidspunkt, hvor Faellesskabets kornpolitik helt og holdent var lagt an paa at holde vaeksten i produktionen nede.

3.13. Hvad angaar forskellige groenne kurser for forskellige markeder, kan argumentet i pkt. 3.11 imoedegaas med henvisning til, at en differentiering af kurserne medfoerer, at det agromonetaere system ikke laengere er et neutralt instrument til markedsstyring, idet ikke alle markeder paavirkes ligeligt.

Indvirkningen paa ressourcefordelingen

3.14. Naar der er forskellige prisniveauer i medlemsstaterne, og landbruget er udskilt fra resten af oekonomien som foelge af anvendelsen af groenne kurser og monetaere udligningsbeloeb, maa prismekanismen, som den normalt fungerer, formodes at foere til forskellige forvridninger med hensyn til ressourcefordelingen, f.eks.:

Tabel 2: Indeks over stigningerne i interventionspriserne i ecu og i national valuta for produktionsaarene 1982/83 til 1988/89: Samtlige landbrugsprodukter (1982/83 = 100) >(1)(2)(1)(2)(1)(2)(1)(2)(1)(2)(1)(2)(1)(2)"> ID="1">Belgien> ID="2">100,0> ID="3">100,0> ID="4">104,4> ID="5">107,7> ID="6">103,8> ID="7">110,6> ID="8">104,0> ID="9">110,4> ID="10">103,9> ID="11">112,3> ID="12">103,9> ID="13">114,2> ID="14">103,9> ID="15">114,6"> ID="1">Danmark> ID="2">100,0> ID="3">100,0> ID="4">104,0> ID="5">104,7> ID="6">103,3> ID="7">106,3> ID="8">103,4> ID="9">106,4> ID="10">102,7> ID="11">107,8> ID="12">102,6> ID="13">110,6> ID="14">102,6> ID="15">111,4"> ID="1">FR Tyskland> ID="2">100,0> ID="3">100,0> ID="4">104,1> ID="5">102,0> ID="6">103,5> ID="7">101,4> ID="8">103,8> ID="9">101,7> ID="10">103,6> ID="11">101,5> ID="12">103,6> ID="13">101,5> ID="14">103,6> ID="15">101,5"> ID="1">Frankrig> ID="2">100,0> ID="3">100,0> ID="4">104,0> ID="5">109,4> ID="6">103,4> ID="7">114,9> ID="8">103,3> ID="9">116,8> ID="10">103,0> ID="11">119,2> ID="12">102,8> ID="13">124,0> ID="14">102,8> ID="15">125,4"> ID="1">Graekenland (3)> ID="2">100,0> ID="3">100,0> ID="4">105,6> ID="5">125,8> ID="6">106,0> ID="7">147,9> ID="8">106,4> ID="9">168,1> ID="10">105,9> ID="11">190,7> ID="12">105,5> ID="13">216,1> ID="14">104,8> ID="15">246,8"> ID="1">Irland> ID="2">100,0> ID="3">100,0> ID="4">104,2> ID="5">109,0> ID="6">103,6> ID="7">111,9> ID="8">104,0> ID="9">112,4> ID="10">103,7> ID="11">115,2> ID="12">103,7> ID="13">125,0> ID="14">103,7> ID="15">127,6"> ID="1">Italien> ID="2">100,0> ID="3">100,0> ID="4">104,5> ID="5">108,7> ID="6">104,1> ID="7">115,7> ID="8">103,9> ID="9">119,5> ID="10">103,3> ID="11">124,5> ID="12">102,8> ID="13">126,5> ID="14">102,5> ID="15">128,9"> ID="1">Luxembourg> ID="2">100,0> ID="3">100,0> ID="4">103,9> ID="5">107,2> ID="6">103,4> ID="7">110,2> ID="8">104,0> ID="9">110,9> ID="10">103,9> ID="11">112,7> ID="12">103,9> ID="13">114,5> ID="14">103,9> ID="15">114,9"> ID="1">Nederlandene> ID="2">100,0> ID="3">100,0> ID="4">104,0> ID="5">102,6> ID="6">103,5> ID="7">102,1> ID="8">104,0> ID="9">102,6> ID="10">104,0> ID="11">102,6> ID="12">104,0> ID="13">102,6> ID="14">104,0> ID="15">102,4"> ID="1">Det Forenede Kongerige> ID="2">100,0> ID="3">100,0> ID="4">104,2> ID="5">104,4> ID="6">103,6> ID="7">103,8> ID="8">103,8> ID="9">104,0> ID="10">103,3> ID="11">105,0> ID="12">103,2> ID="13">112,6> ID="14">103,2> ID="15">115,3"> ID="1">EUR 10> ID="2">100,0> ID="3">100,0> ID="4">104,2> ID="5">106,9> ID="6">103,6> ID="7">110,3> ID="8">103,7> ID="9">112,3> ID="10">103,4> ID="11">114,8> ID="12">103,2> ID="13">118,6> ID="14">103,1> ID="15">120,5""Kilder: »I Fokus - det Groenne Europa«.

>

Figur 2: Indeks over aendringer i interventionspriserne i ECU og i national valuta for produktionsaarene 1982/83-1988/89

(a) I lande med en stigende valuta holder de groenne kurser, fordi de ligger under markedskursen, landbrugspriserne over den faktiske faelles pris og oeger derved landbrugets indkomster: dette skulle normalt foere til stoerre investeringer og stoerre produktion inden for landbruget, end det ville have vaeret tilfaeldet, hvis markedskurserne havde vaeret gaeldende. Det omvendte er tilfaeldet for lande med en faldende valuta, hvis de groenne kurser holdes under markedskurserne. Hvis produktionen som et resultat heraf stimuleres i de omraader i Faellesskabet, hvor omkostningerne er hoeje, og indskraenkes i de omraader, hvor omkostningerne er lave, goeres de regionale forskelle stoerre, og Faellesskabet betaler en unoedvendig hoej pris for sin foedevareproduktion.

(b) Systemet med monetaere udligningsbeloeb tillader forskelsbehandling af landbrugssektorer i forskellige medlemsstater, fordi det kun anvendes paa nogle landbrugsproduktionsmidler. Nedskrivning faar produktionsomkostningerne til at stige, idet importpriserne paa ikke-landbrugsprodukter stiger, og arbejdsloenningerne har en tendens til ogsaa at stige som led i loen/pris-spiralen, medens opskrivning omvendt normalt foerer til lavere produktionsomkostninger: hvis de groenne kurser forbliver uaendrede, vil landbrugets fortjeneste saaledes stige i lande med stigende valutaer og falde i lande med faldende valutaer, hvilket igen tilskynder til en omfordeling af landbrugets ressourcer til fordel for lande med stigende valutaer og hoejere prisniveauer.

(c) Hvis de groenne kurser fastholdes paa et uaendret niveau, favoriseres landbrugsinvesteringer og-produktion i forhold til industriinvesteringer og-produktion i medlemsstater med en stigende valuta, hvorimod det forholder sig omvendt i medlemsstater med en faldende valuta.

3.15. Paa den anden side staar det ikke klart, hvor relevante argumenter baseret paa de frie oekonomiske markedsmekanismer er i forbindelse med den faelles landbrugspolitik, hvor priserne fastsaettes centralt, og hvor interventionsordningen giver alle producenter lige adgang til afsaetning uanset prisniveauet i national valuta og udbuds-/efterspoergselssituationen i Faellesskabet. Retten har gennemgaaet de kommissionsdokumenter og den faglitteratur, der er tilgaengelig, med henblik paa at soege at vurdere, hvilken indvirkning det agromonetaere system har paa landbrugsproduktionens struktur i Faellesskabet. Der er tilsyneladende blevet gjort meget lidt for at vurdere, hvilken indvirkning denne fundamentale faktor har paa markedsordningernes funktion. Kommissionen har udsendt fire rapporter i hhv. 1978, 1979, 1984 og 1987 (9) om de oekonomiske virkninger af det agromonetaere system, men disse rapporter omfatter blot raekker af officielle statistikker vedroerende hvert enkelt marked med tilhoerende analytiske kommentarer. I rapporterne fra 1978 og 1979 udlagde Kommissionen det statistiske materiale derhen, at medlemsstater med positive monetaere udligningsbeloeb tiltrak ressourcer til landbruget og oegede deres andel af den endelige landbrugsproduktion paa bekostning af medlemsstater med negative monetaere afvigelser. Disse konstateringer er imidlertid blevet anfaegtet (10), og de seneste rapporter har ikke vaeret saa kategoriske.

3.16. Den forklaring, embedsmaend i de besoegte medlemsstater gav paa, at det forholder sig paa denne maade, var, at det agromonetaere system kun er en af mange faktorer, der paavirker udviklingen i Faellesskabets landbrug, og at det er meget vanskeligt, om ikke umuligt, at holde de agromonetaere virkninger ude fra alle de andre faktorer. Retten erkender dette, men finder ikke desto mindre, at Kommissionen burde have gjort mere for at samle dokumentation, som enten kunne underbygge eller afkraefte teorierne om den oekonomiske indvirkning paa de faelles markedsordninger.

4. SWITCHOVER-ORDNINGEN

Baggrunden for switchover-ordningen

4.1. Switchover-ordningen blev indfoert 1984 med henblik paa at loese vanskelighederne med at afvikle positive monetaere udligningsbeloeb i en periode, hvor prisstigningerne i ecu var staerkt begraensede. Ordningen har ganske vist forhindret, at der er opstaaet nye positive monetaere udligningsbeloeb for fastkursvalutaerne, og de positive monetaere udligningsbeloeb, der allerede anvendtes i Forbundsrepublikken Tyskland og Nederlandene, er blevet afviklet. Bivirkningerne har imidlertid vaeret foelgende:

(a) yderligere komplicering af strukturen, idet der inden for den groenne ecu skabes et kunstigt saet af kursvaerdier;

(b) skjulte stigninger i de faelles priser.

Kunstige kurser

4.2. Med indfoerelsen af den groenne ecu gennem multiplicering af hver enkelt valutas centralkurs over for ecuen med justeringsfaktoren blev der skabt et rent teoretisk saet af kurser ud over de groenne praeferencekurser, der blev anvendt til at omregne de faelles landbrugspriser i ecu til de nationale valutaer.

4.3. Under det system, der var gaeldende, foer switchoverordningen blev indfoert, var formaalet med afviklingen af de monetaere afvigelser at bringe de groenne kurser paa linje med markedskurserne. Med indfoerelsen af justeringsfaktoren aendrede dette sig, saaledes at formaalet nu var at afvikle de monetaere afvigelser mellem de groenne kurser og de kunstige groenne centralkurser. I situation 5 i figur 1 for eksempel, ville en afvikling af de monetaere afvigelser betyde, at 2,34113 DM = 7,85183 FF = 1 ECU (groen) frem for at 2,05853 DM = 6,90403 FF = 1 ECU, som er EMS-centralkurserne. Selv om alle afvigelser paa et eller andet tidspunkt i fremtiden vil vaere afviklet, vil de groenne kurser saaledes stadig ikke vaere bragt paa linje med de faktiske vekselkurser. For at opnaa dette er der behov for en yderligere omregning, og det forudsaetter, at Raadet vedtager at fjerne justeringsfaktoren. For at kunne goere dette maa alle groenne kurser opskrives med justeringsfaktoren. Medmindre Faellesskabet er rede til at acceptere en reduktion af de beloeb, som modtagerne erholder i national valuta, dvs. at opgive gentlemanaftalen af 1979, vil det vaere noedvendigt at haeve de faelles priser i ecu. Paa det tidspunkt vil den stigning i de faelles priser, der er fremkaldt af switchover-ordningen, og som stort set er skjult paa nuvaerende tidspunkt, komme for dagens lys. Der redegoeres i de foelgende punkter for justeringsfaktorens indvirkning paa det faelles prisniveau.

Justeringsfaktorens indvirkning paa det faelles prisniveau

4.4. Opskrivningen af ecuen for saa vidt angaar landbrugsprodukter, dvs. den groenne ecu, der fremkommer ved at multiplicere ecuen med justeringsfaktoren, medfoerer, at de faelles landbrugspriser i realiteten haeves. Den groenne ecu paavirker ikke interventionspriserne i national valuta, der fortsat udtrykkes i groenne kurser, som er uaendret i forhold til den faktiske ecu. Forskellene i det faelles prisniveau i nationale valutaer maales imidlertid ved de positive og negative monetaere afvigelser paa hver side af det faelles prisniveau i ecu. Hvis skillelinjen haeves, saaledes som det sker ved anvendelse af justeringsfaktoren, haeves det faelles prisniveau. Dette kan aflaeses af figur 1. Det fremgaar saaledes af situation 3, at hvis de positive monetaere udligningsbeloeb paa 7,8 point og de negative monetaere udligningsbeloeb paa 9,5 point afvikles, vil det faelles prisniveau mellem FF og DM ligge paa 1 ECU (groen) = 2,31728 DM = 7,10590 FF, hvilket er 3,37 % hoejere end forholdet mellem centralkurserne (1 ECU = 2,24184 DM = 6,87456 FF). Efter en justering, hvor justeringsfaktoren haeves, og det faelles prisniveau dermed ogsaa haeves, vil virkningerne af det hoejere prisniveau saaledes traenge igennem, efterhaanden som de groenne kurser gradvis nedskrives.

4.5. Den tyske mark er forblevet den staerkeste valuta og er blevet opskrevet mest inden for EMS'en, og med den nye beregningsmetode betyder dette i praksis, at udviklingen i centralkursen for den groenne ecu er knyttet til udviklingen i centralkursen for tyske mark i forhold til ecuen. De faelles landbrugspriser er steget, hver gang den tyske mark er blevet opskrevet. Ved begyndelsen af 1988 havde disse opskrivninger tilsammen betydet, at de faelles priser var steget med 13,7 % siden april 1984. Den groenne ecu ligger saaledes 13,7 % over den faktiske ecu, og hver gang der foretages en kursjustering, kommer den ecu, der anvendes paa landbrugsomraadet, til at afvige mere og mere fra den faktiske ecu.

4.6. At haeve de faelles priser paa denne maade har foelgende konsekvenser:

(a) anvendelsen af justeringsfaktoren medfoerer automatiske stigninger i de faelles priser, hver gang der foretages en kursjustering, hvor den tyske mark opskrives overfor den faktiske ecu; prisstigningerne er knyttet til apprecieringen af den tyske mark, som afspejler vaeksten i industrisektoren i Forbundsrepublikken Tyskland, og ikke forholdene inden for Faellesskabets landbrug,

(b) disse automatiske stigninger i det faelles prisniveau har ingen forbindelse med procedurerne for den normale aarlige fastsaettelse af priser inden for de forskellige landbrugsmarkeder,

(c) at haeve det faelles prisniveau paa denne maade snarere end at haeve priserne i ecu ved direkte politiske aftaler betyder, at stigningerne stort set er skjulte: de priser i ecu, der opnaas enighed om ved den aarlige prisfastsaettelse, afspejler ikke laengere det faktiske faelles prisniveau.

4.7. Switchover-ordningen er en mekanisme, der har gjort det muligt at afvikle positive monetaere udligningsbeloeb, samtidig med at man fortsat kan give det udseende af, at der foeres en stram faelles prispolitik. I realiteten har ordningen dog ikke gjort det muligt at afvikle positive monetaere udligningsbeloeb, uden at dette har medfoert stigninger i de faelles priser, og ordningen er saaledes i virkeligheden helt i overensstemmelse med gentlemanaftalen af 1979: der er i de fleste tilfaelde kompenseret for nedbringelsen af de monetaere udligningsbeloeb gennem stigninger i det faelles prisniveau (11). Som beskrevet i pkt. 4.2 - 4.3 vil dette blive helt tydeligt, naar alle monetaere afvigelser er fjernet, og det bliver noedvendigt at bringe de groenne kurser paa linje med markedskurserne og haeve priserne i ecu for at fastholde vaerdien af disse ecu-priser i nationale valutaer. Retten finder derfor, at en af de mere vaesentlige foelgevirkninger i forbindelse med ordningen har vaeret, at den faktiske udvikling i de faelles landbrugspriser er blevet tilsloeret.

4.8. Kapitel 6 i denne beretning indeholder en vurdering af den budgetmaessige indvirkning af de stigninger i de faelles priser, der kan tilskrives anvendelsen af justeringsfaktoren (pkt. 6.14 - 6.20).

5. BEREGNINGEN OG ANVENDELSEN AF DE MONETAERE UDLIGNINGSBELOEB

Indledning

5.1. Med henblik paa at vurdere, om de monetaere udligningsbeloeb i sig selv har nogen indvirkning paa en forsvarlig forvaltning af de faelles markedsordninger, er det noedvendigt at undersoege, om den maade, hvorpaa de monetaere udligningsbeloeb beregnes og anvendes, er i overensstemmelse med maalsaetningerne om monetaer kompensation som beskrevet i pkt. 1.4 ovenfor. Kort sagt skulle de monetaere udligningsbeloeb, saaledes som de anvendes, skabe grundlag for, at markedsordningerne, og isaer de dertil knyttede interventionsordninger, kan fungere uden forvridninger og forskelsbehandling, og de burde saaledes ikke haemme handelsstroemmene.

Grundlaget for beregning af de monetaere udligningsbeloeb

5.2. Det princip, der ligger til grund for anvendelsen af monetaere udligningsbeloeb, er, at al eksport til eller import fra en medlemsstat skal finde sted til faelles priser. Det prisniveau, der er valgt, er det niveau, ved hvilket markedet stoettes ved hjaelp af interventionsordningen. Udgangspunktet ved beregningen af de monetaere udligningsbeloeb er derfor interventionsprisen. Paa markedet for oksekoed har markedspriserne i en laengere periode ligget under interventionsprisen, og det blev derfor i 1984 besluttet at anvende en pris svarende til 85 % af interventionsprisen ved beregningen af de monetaere udligningsbeloeb. Der er siden 1987 foretaget aendringer i interventionsordningerne for markederne for oksekoed, maelk og korn, som har resulteret i, at prisniveauer, der ligger under interventionspriserne, er blevet stoettet. Der har derfor fundet en nedjustering sted af den interventionspris, der anvendes som grundlag ved beregningen af monetaere udligningsbeloeb inden for disse markeder.

5.3. Tabel 1 viser beregningsgrundlaget, saaledes som det anvendtes i starten af 1988. Der anvendes forskellige andre justeringer inden for visse sektorer (f.eks. medregnes godtgoerelserne for forarbejdningsomkostninger, der indgaar i interventionspriserne for skummetmaelkspulver og smoer, ikke ved beregningen af monetaere udligningsbeloeb for andre mejeriprodukter).

5.4. For produkter, der er afledt af basisprodukter, anvendes der standardiserede tekniske udbyttefaktorer. Disse faktorer er i mange tilfaelde de samme som dem, der anvendes i forbindelse med importafgifter, men for visse kornprodukter (majs og deraf afledte produkter) er der udviklet andre saerlige faktorer, efter at Domstolen har truffet afgoerelse om, at importafgiftsfaktorerne foerte til overudligning og indebar fare for handelsforvridninger.

5.5. Ved beregningen af monetaere udligningsbeloeb maa der noedvendigvis anvendes faste stoerrelser. I de fleste tilfaelde, hvor der er en direkte sammenhaeng mellem markedspriserne og det prisniveau, der stoettes ved hjaelp af interventionsordningen, fungerer det rimelig godt og foerer i almindelighed ikke til forvridninger paa markedet at basere beregningen af de monetaere udligningsbeloeb paa interventionsprisen, justeret efter det faktiske prisstoetteniveau. Endvidere ser det, i det mindste paa nuvaerende tidspunkt, ikke ud til, at de tekniske faktorer, der anvendes i forbindelse med afledte produkter, giver anledning til vanskeligheder. Dette betyder ikke noedvendigvis, at faktorerne i hvert enkelt tilfaelde er korrekte, men producenterne erkender, at der er behov for et standardiseret system, og er tilbageholdende med at anfaegte de faktorer, Kommissionen anvender, medmindre der registreres saerdeles unormale vaerdier.

5.6. Der er dog opstaaet problemer i tilfaelde, hvor interventionsordningens indvirkning paa markedet er begraenset, og hvor markedsudviklingen paavirkes af andre faktorer end markedsstoetteordningen. Svinekoedsektoren har i denne henseende vaeret en af de mest problemfyldte sektorer.

Monetaere udligningsbeloeb inden for svinekoedsektoren

5.7. Grundlaget for beregningen af monetaere udligningsbeloeb inden for svinekoedsektoren er blevet aendret adskillige gange, idet det er bragt ned fra 92 % af basisprisen i 1971 til 35 % af basisprisen i 1987. Desuden blev det i juni 1987 vedtaget, at de monetaere udligningsbeloeb for svinekoed ikke maatte stige yderligere, og for at gennemfoere dette fik Kommissionen bemyndigelse til at foretage den noedvendige tilpasning af de groenne kurser. For at undgaa handelsforvridninger gaelder dette kun, saa laenge forskellen mellem de monetaere afvigelser for korn og svinekoed ligger paa 8 % eller derunder. Som et resultat af denne politik laa de monetaere udligningsbeloeb for svinekoed efter prisfastsaettelsen for 1988/89 paa nul i alle medlemsstater med undtagelse af Graekenland, Irland, Italien og Det Forenede Kongerige.

5.8. Det argument, der er slaaet igennem, er det, som de franske myndigheder mest ihaerdigt forfaegtede, da de soegte at nedbringe, ja endog helt fjerne de monetaere udligningsbeloeb inden for denne sektor. Argumentet gaar ud paa, at svinekoed ikke boer behandles som et basisprodukt, men som et produkt, der er afledt af korn. Monetaere udligningsbeloeb skulle derfor udelukkende tjene til kompensation for kornkomponenten i svinekoedproduktionen. Problemerne inden for denne sektor er imidlertid strukturbetingede. Svinekoedproduktionen i Nederlandene, Nordtyskland og Flandern er intensiv med lave produktionspriser pr. enhed baseret paa udbredt anvendelse af billige kornsubstitutter (soja og tapioka), der importeres via Rotterdam og Hamburg, og for hvilke der ikke beregnes monetaere udligningsbeloeb. Svinekoedproduktionen i Frankrig er koncentreret i det nordvestlige omraade af landet (Bretagne), som ligger laengere vaek fra de vigtigste franske markeder, end de vigtigste nederlandske og belgiske produktionsomraader goer, og der anvendes mere korn i svinefoderet. De relative fordele, som de nederlandske, tyske og belgiske producenter havde, blev endnu stoerre som foelge af anvendelsen af det agromonetaere system, eftersom baade Nederlandene og Forbundsrepublikken Tyskland havde positive monetaere udligningsbeloeb (ydet ved eksport), og de belgiske negative udligningsbeloeb var lavere end de franske. Selv om der ikke kunne foeres noget fuldgyldigt bevis for, at det niveau for de monetaere udligningsbeloeb, der var resultatet af, at man behandlede svinekoed som et basisprodukt, var skyld i den franske svinekoedindustris vanskeligheder i 80'erne, blev det besluttet at nedbringe de monetaere udligningsbeloeb ved at basere beregningen paa en fast kornkomponent. Det er grunden til, at man nu laegger 35 % af basisprisen til grund.

5.9. Som foelge af de store forskelle fra medlemsstat til medlemsstat med hensyn til, hvor meget korn der anvendes i svinefoderet, kan denne loesning imidlertid ikke siges at have foert til et neutralt niveau for de monetaere udligningsbeloeb. Det anslaas (12), at korn i 1983 tegnede sig for 37,2 % af produktionsomkostningerne for svinekoed i Danmark, 28,3 % i Frankrig, 11,7 % i Forbundsrepublikken Tyskland og 8,4 % i Nederlandene. Ifoelge oplysninger fra Kommissionen (13) medgik der i 1985 til produktionen af foderblandinger (til alle dyr) i Frankrig 46,8 % korn, i Forbundsrepublikken Tyskland 24,6 % og i Nederlandene 15,2 %.

5.10. Raadets beslutninger af juni 1987 om ved tilpasning af de groenne kurser for svinekoed at undgaa nye monetaere udligningsbeloeb for svinekoed, saa laenge forskellen paa de monetaere afvigelser for korn og svinekoed er paa 8 % eller derunder, er et andet forsoeg paa at beskytte den konkurrencemaessige stilling for de svinekoedproducenter, der anvender en stoerre andel af korn i deres foder.

5.11. Eksemplet svinekoedsektoren viser, hvor vanskeligt det er paa tilfredsstillende vis at anvende systemet med monetaere afvigelser, naar markedet ikke styres ved hjaelp af en staerk interventionsordning. Hverken loesningen med at behandle svinekoed som et basisprodukt eller loesningen med at behandle det som et kornprodukt, resulterer i en passende formel, saaledes som den strukturelle udvikling er paa dette omraade. Den politik, der med henblik paa at imoedekomme interesserne hos producenter i lande med faldende valutaer rent faktisk er blevet fulgt i de seneste aar, har tilsigtet en fuldstaendig fjernelse af de monetaere udligningsbeloeb for svinekoed.

Franchisen

5.12. De beregnede monetaere udligningsbeloeb reduceres med et fast beloeb kaldet franchisen. Dette betyder, at den monetaere afvigelse medlemsstaterne imellem ikke udlignes helt. Franchisen er kumulativ mellem to medlemsstater, hvoraf den ene har positive og den anden negative monetaere udligningsbeloeb. Formaalet med franchisen er at undgaa enhver overudligning i forbindelse med beregningen af monetaere udligningsbeloeb, selv om den omstaendighed, at franchisen er en fast procentsats, betyder, at dette kun opnaas tilnaermelsesvist. Kommissionen soegte i 1987 at finde frem til en mere fleksibel fremgangsmaade med en stoerre franchise i de sektorer, hvor interventionsordningens indvirkning paa markedet var begraenset. Den saa det som et skridt henimod en yderligere gradvis afvikling af systemet. Men selv om Raadet kunne tilslutte sig, at der skulle vaere en stoerre franchise i visse saerlige sektorer, hvor man ikke formodede, at dette ville medfoere kunstige handelsstroemme (f.eks. olivenolie), var medlemsstaterne ikke parat til at overdrage Raadets almindelige befoejelser til at fastlaegge niveauet for franchisen til Kommissionen.

5.13. Retten har undersoegt en raekke tilfaelde for at finde ud af, om franchisen (og dermed de ikke udlignede monetaere afvigelser) har foert til kunstige handelsstroemme. Selv om der ikke er noget klart bevis paa, at franchisen systematisk foerer til saadanne stroemme, findes der saerlige tilfaelde, der illustrerer problemets omfang. Et eksempel fra den seneste tid er den kraftige stigning i udgifterne til eksportrestitutioner i Nederlandene. Det fremgaar af tabel 3, at der i sektorerne for korn, sukker samt maelk og mejeriprodukter var meget store stigninger i de eksportrestitutioner, der blev betalt af de udbetalende organer i Nederlandene i foerste halvaar af 1988 sammenlignet med foerste halvaar af 1987. I samme periode faldt de eksportrestitutioner, Frankrig betalte for korn og mejeriprodukter, og Belgien betalte for korn og sukker, betydeligt. Selv om der altid har vaeret en tendens til at kanalisere eksporten igennem medlemsstater med staerke valutaer, var stigningerne i 1988 usaedvanlige. De nederlandske myndigheder registrerede en betydelig stigning i de eksportrestitutioner, der blev udbetalt til firmaer uden hovedsaede og uden datterselskaber i Nederlandene: i perioden januar til april 1988 udbetalte de nederlandske interventionsorganer 60 % af eksportrestitutionerne inden for sukkersektoren til saadanne firmaer, hvorimod procentsatsen i 1987 kun laa paa 7 %.

Tabel 3: Gennemsnitlige maanedlige udgifter (1) til eksportrestitutioner i foerste halvaar af 1986, 1987 og 1988: Korn, sukker og mejeriprodukter >(2)(3)(4)"> ID="1" ASSV="3">Nederlandene

n.v. = HFL> ID="2">1986> ID="3">12,1> ID="4">-> ID="5">9,3> ID="6">-> ID="7">133,8> ID="8">-"> ID="2">1987> ID="3">41,1> ID="4">+ 239,7> ID="5">41,5> ID="6">+ 346,2> ID="7">239,2> ID="8">+ 78,8"> ID="2">1988> ID="3">106,6> ID="4">+ 159,4> ID="5">122,7> ID="6">+ 195,7> ID="7">342,4> ID="8">+ 43,1"> ID="1" ASSV="3">Frankrig

n.v. = FF> ID="2">1986> ID="3">545,8> ID="4">-> ID="5">227,6> ID="6">-> ID="7">177,6> ID="8">-"> ID="2">1987> ID="3">1 272,0> ID="4">+ 133> ID="5">232,9> ID="6">+ 2,3> ID="7">230,2> ID="8">+ 29,6"> ID="2">1988> ID="3">905,2> ID="4"> 29> ID="5">267,4> ID="6">+ 14,8> ID="7">191,7> ID="8"> 16,7"> ID="1" ASSV="3">Belgien

n.v. = BFR> ID="2">1986> ID="3">571,0> ID="4">-> ID="5">1 359,9> ID="6">-> ID="7">96,2> ID="8">-"> ID="2">1987> ID="3">712,2> ID="4">+ 24,7> ID="5">638,6> ID="6"> 53,1> ID="7">134,2> ID="8">+ 39,5"> ID="2">1988> ID="3">558,4> ID="4"> 21,6> ID="5">477,9> ID="6"> 25,2> ID="7">154,2> ID="8">+ 14,9"">

5.14. Der er observeret en saerlig trafik, der gaar ud paa at laste varer i Antwerpen i Belgien, sejle dem ad Schelde til Vlissingen, hvor de angives og klareres til udfoersel, saaledes at eksportrestitutionerne bliver udbetalt i hollandske gylden. En anden trafik gaar ud paa at laste skibe i Dunkerque i Frankrig og sejle dem til Vlissingen med henblik paa udfoersel derfra. Blandt grundene til dette er, at:

(a) saavel franske som belgiske firmaer kunne opnaa 3-3,5 % mere i eksportrestitutioner i national valuta ved at lade eksporten gaa igennem Nederlandene. Dette fremgaar af bilag VI, for saa vidt angaar korneksporten for juni maaned 1988. Fordelen var lidt stoerre med hensyn til mejeriprodukter og lidt mindre med hensyn til sukker,

(b) de udbetalende organer i Nederlandene udbetaler eksportrestitutioner hurtigere end de udbetalende organer i andre medlemsstater, og det medfoerer, at eksportoererne har lavere finansieringsomkostninger, naar de eksporterer via Nederlandene.

5.15. Handelsvirksomheder, der paa denne maade eksporterer til tredjelande via Nederlandene, udnytter en ikke udlignet monetaer afvigelse, der er opstaaet som foelger:

(a) franchiserne for de paagaeldende to lande lagt sammen: for korn, 0,9 point for den franchise paa 1,0 point for Nederlandene, der ikke er udlignet, plus 1,5 point for Frankrig (i alt 2,4 point), og plus 0,5 af de 1,5 point for Belgien (i alt 1,4 point),

(b) yderligere dele af den monetaere afvigelse, der ikke er udlignet af monetaere udligningsbeloeb som foelge af afrunding og anvendelse af ikke-kumuleringsreglen (jf. bilag III): hvad angaar korn, er der kun en afrunding paa 0,029 point for Frankrig: hvad angaar mejeriprodukter, er der dog yderligere 0,385 point, der ikke er udlignet i Nederlandene paa grund af ikke-kumuleringsreglen,

(c) yderligere dele af den monetaere afvigelse, som skyldes det omfang, hvori markedskurserne faktisk afviger fra centralkurserne: 0,9 point mellem Nederlandene og Frankrig og 1,7 point mellem Nederlandene og Belgien: dette er en foelge af EMS'en og ikke af det agromonetaere system.

5.16. Retten finder det utilfredsstillende, at de kurser, der anvendes inden for det agromonetaere system, paa nogen maade kan tilskynde til en trekantshandel af denne art. Endvidere har Retten sine tvivl om lovligheden af de fremgangsmaader, som handelsvirksomhederne benytter for paa denne maade at faa udbetalt eksportrestitutioner, og er i faerd med at undersoege dette aspekt mere indgaaende i forbindelse med sin revision af eksportrestitutionerne. Det er derfor vigtigt, at der, naar man bliver opmaerksom paa saadanne forhold, traeffes foranstaltninger til at aendre kurserne og dermed fjerne muligheden for udnyttelse. Et vigtigt skridt hen imod dette ville vaere at opskrive de nederlandske groenne kurser for de paagaeldende produkter med henblik paa at fjerne de ikke- udlignede monetaere afvigelser. Ved fastsaettelsen af priserne for 1988/89 blev den groenne kurs for mejeriprodukter ganske vist opskrevet med 1,0 point med virkning fra den 25. juli 1988, men der blev ikke truffet andre beslutninger, som kunne have en indvirkning paa de ikk- udlignede monetaere afvigelser.

5.17. En vaesentlig foelge af dette er, at eksportrestitutioner, der udbetales i Nederlandene, belaster faellesskabsbudgettet mere, end hvis de blev udbetalt i Frankrig eller Belgien. Dette forklares i kapitel 6, pkt. 6.19 - 6.20.

5.18. Retten har ligeledes undersoegt, om lignende faktorer kan vaere forklaringen paa, at meget store maengder skummetmaelkspulver fra andre medlemsstater er havnet paa tyske interventionslagre, isaer i 1986. Det ser imidlertid ud til, at dette hovedsagelig skyldes andre faktorer (14), herunder isaer den omstaendighed, at udgifterne i forbindelse med praefinansiering af produkter, der blev opkoebt ved intervention, var lavere i Forbundsrepublikken Tyskland.

5.19. Retten konkluderer derfor, at den omstaendighed, at der ikke er tale om systematiske forvridninger, tyder paa, at den fravigelse af principperne om monetaer udligning, som anvendelsen af franchisen udgoer, kan have sin berettigelse. Da der imidlertid i saerlige tilfaelde forekommer kunstige handelsstroemme som et resultat heraf, er det noedvendigt, at Kommissionen og medlemsstaterne oejeblikkeligt griber ind, saa snart de bliver opmaerksomme herpaa.

5.20. Det tilfaelde, der er omtalt i pkt. 5.13 - 5.17, belyser et saerligt problem i forbindelse med franchisen, som bliver mere alvorligt i takt med den tendens, der er til at oege den for visse produkter, dvs. det bliver muligt at afvikle de monetaere udligningsbeloeb, samtidig med at der alligevel fortsat er en afvigelse mellem de groenne kurser og markeds- eller centralkurserne. Det er derfor noedvendigt at sikre, at afviklingen vedroerer den faktiske monetaere afvigelse og ikke blot den anvendte afvigelse.

Forarbejdede produkter

5.21. Der anvendes monetaere udligningsbeloeb i forbindelse med en raekke forarbejdede produkter, der indeholder kombinationer af maelk og mejeriprodukter, sukker og korn (kendt som produkter uden for bilag II, da de ikke udtrykkeligt er naevnt i EOEF-Traktatens bilag II). Disse produkter omfatter f.eks. kiks, konditorvarer o.l. De monetaere udligningsbeloeb beregnes paa basis af de monetaere udligningsbeloeb, der anvendes i forbindelse med de basisprodukter, der indgaar i slutprodukterne, med fradrag af 10 %. Faste maengder af basisprodukterne laegges til grund ved denne beregning.

5.22. Et stort antal produkter er omfattet af denne ordning, og den andel af vaerdien af slutproduktet, som basisprodukterne tegner sig for, varierer. Da der gaelder det princip, at der kun boer anvendes monetaere udligningsbeloeb, hvis disse har en oekonomisk virkning, er der gjort forskellige forsoeg paa at fastlaegge taerskler, under hvilke der ikke maa anvendes monetaere udligningsbeloeb. Siden juni 1987 anvendes der ikke monetaere udligningsbeloeb med en vaerdi, der ikke overstiger 3 ECU pr. 100 kg. Selv om dette er en forbedring i forhold til tidligere ordninger, der var overmaade komplicerede, og hvis virkninger var praeget af vilkaarlighed, er det et spoergsmaal, om taersklen er tilstraekkelig hoej. Den konkurrencepraegede situation, der goer sig gaeldende paa markedet for hoejt forarbejdede produkter med en betydelig vaerditilvaekst, paavirkes ikke i vaesentlig grad af den agromonetaere ordning, der finder anvendelse paa de basisprodukter, der indgaar heri. Monetaere udligningsbeloeb boer kun anvendes, hvis det kan paavises, at der vil opstaa handelsforvridninger, saafremt de ikke anvendes. De administrative ordninger i forbindelse med monetaere udligningsbeloeb for forarbejdede produkter er saerligt arbejdskraevende og boer saa vidt muligt undgaas.

Ikke-anvendelse af monetaere udligningsbeloeb inden for visse sektorer

5.23. Som anfoert i pkt. 2.7 ovenfor anvendes der ikke monetaere udligningsbeloeb inden for alle sektorer, selv om der findes groenne kurser. Ifoelge principperne for systemet skyldes dette, at der ikke bestaar nogen fare for forvridning hverken af markedsstoetteordningerne eller handelen. Der redegoeres herfor i det foelgende angaaende to sektorer, nemlig ris og faarekoed.

Ris

5.24. Retten henledte i aarsberetningerne for 1978, 1980 og 1985 (15) opmaerksomheden paa problemet omkring den saakaldte trekantshandel med ris, som finder sted, fordi der ikke anvendes monetaere udligningsbeloeb inden for rissektoren. Retten registrerede, at ladninger af ris fra tredjelande kom ind i Faellesskabet i medlemsstater, hvor importafgiften var lav, fordi den groenne kurs var overvurderet, for umiddelbart derefter at blive reeksporteret til det egentlige bestemmelsessted i andre medlemsstater. Som et resultat heraf var der et tab af egne indtaegter (anslaaet til 1,5 mio ECU i 1984 og 2,0 mio ECU i 1985).

5.25. Selv om der forelaa klare beviser for, at denne trafik fandt sted - den var tilstraekkelig paafaldende til, at det klart fremgik af Faellesskabets officielle statistikker - undlod Kommissionen og medlemsstaterne at foretage sig noget indtil 1986. Saa foerte faldet i det britiske pund og den deraf foelgende store negative monetaere afvigelse til, at store maengder ris, der var bestemt for Forbundsrepublikken Tyskland og Nederlandene, stroemmede igennem Det Forenede Kongerige. Importen af langkornet, afskallet ris til Forbundsrepublikken Tyskland fra Det Forenede Kongerige steg fra 77 t i 1985 til 27 262 t i 1986, og importen til Nederlandene steg fra 20 t til 30 636 t inden for samme tidsrum. Retten anslaar tabet af egne indtaegter i forbindelse hermed til 3,7 mio ECU. Da der endelig blev grebet ind, skete dette interessant nok ikke i form af indfoerelse af monetaere udligningsbeloeb. Der blev i stedet indfoert en saerlig omregningskurs, der naesten svarede til markedskursen, og denne omregningskurs skulle anvendes ved beregningen af risafgifterne. Dette betyder, at der ikke laengere eksisterer nogen monetaer afvigelse, som ikke er udlignet.

Faarekoed

5.26. Faarekoed er omfattet af interventinsordninger (16), og i princippet kan der anvendes monetaere udligningsbeloeb. I praksis har de ulemper, som valutakursudsvingene og isaer Det Forenede Kongeriges overgang fra en positiv monetaer afvigelse til en negativ, imidlertid aldrig vaeret store nok til at bevirke, at der blev anvendt monetaere udligningsbeloeb inden for denne sektor.

5.27. Faarekoedproduktionen er koncentreret i Frankrig, Irland og Det Forenede Kongerige, og de stoerste handelsstroemme inden for Faellesskabet gaar fra Irland og Det Forenede Kongerige til Frankrig. Dengang Det Forenede Kongerige havde en positiv monetaer afvigelse, medfoerte den omstaendighed, at der ikke blev anvendt monetaere udligningsbeloeb, at eksporten til Frankrig var mindre konkurrencedygtig, men da der i tiden fra 1986 og fremefter opstod en betydelig negativ afvigelse, resulterede dette i, at eksporten fra Det Forenede Kongerige skabte pres paa det franske marked. Dette blev afhjulpet ved andre foranstaltninger, isaer de saakaldte »clawback«-ordninger (variable slagtepraemier, der kraeves tilbagebetalt ved udfoersel) for eksport af visse typer britisk faarekoed, og ikke ved indfoerelsen af monetaere udligningsbeloeb.

Den komplekse karakter af ordningen med monetaere udligningsbeloeb

5.28. Kommissionen har selv erkendt (17), at ordningen med monetaere udligningsbeloeb er blevet usaedvanlig kompleks, og at aendringer »har gjort den stadig mindre gennemsigtig«. Kompleksiteten kan konstateres paa en raekke niveauer: opbygningen, reglerne for beregning af monetaere udligningsbeloeb, den daglige anvendelse af ordningen med det store antal kurser og toldpositioner og procedure- og kontrolkrav.

5.29. Saaledes som ordningen har udviklet sig, er den strukturelt set blevet mere kompleks, og indfoerelsen af switchover-ordningen med justeringsfaktoren og den groenne ecu betyder, at kun meget faa mennesker udover eksperterne i Kommissionen, administrationerne i medlemsstaterne og inden for handelssektoren forstaar, hvordan systemet nu fungerer. Som det fremgaar af pkt. 4.4 - 4.7, er manglen paa gennemsigtighed med hensyn til systemet med det faelles prisniveau i denne forbindelse et alvorligt kritikpunkt.

5.30. Endvidere er de enkelte regler for beregning af de monetaere udligningsbeloeb og for afvikling af dem i henhold til aftalen af juni 1987 komplicerede, og det kraever en vis ekspertise og anvendelse i praksis at forstaa dem. Hvilken betydning dette har, illustreres dog af, at der er et stort antal organisationer - regeringsdepartementer, handelsorganisationer og handelskoncerner - der anvender deres egne computerprogrammer med henblik paa at »skygge« Kommissionens officielle beregninger, herunder isaer beregningerne af de ugentlige aendringer i de variable satser for de monetaere udligningsbeloeb. De problemer, som kompleksiteten giver paa dette niveau, maa ikke overvurderes: det er kun faa mennesker, der ha behov for at kende de fine detaljer i forbindelse med, hvordan beregningerne foretages; for de fleste mennesker, som ordningen har en betydning for, er det tilstraekkeligt at vide, hvordan resultaterne skal anvendes.

5.31. Hvad angaar kompleksiteten i den daglige anvendelse, er det korrekt, at der findes tusindvis af kurser, og for den mindre handelsvirksomhed, der kun lejlighedsvis foretager handler, er det vanskeligt at anvende ordningen. Det kan imidlertid ikke uden videre fastslaas, at ordningen er mere kompliceret end andre EF-landbrugsforanstaltninger, og da den egner sig fortrinligt til edb, er den i visse henseender ligetil at anvende. Kravene til kontrol er ikke strengere end til den saedvanlige fysiske og administrative kontrol af handelen med landbrugsprodukter, som denne kontrol er en del af.

5.32. Generelt set maa det dog erkendes, at det agromonetaere system er uigennemskueligt, kompliceret og vanskeligt at forstaa. Dette er uundgaaeligt, naar foerst man har truffet beslutningen om at gennemfoere monetaer udligning, men det er utilfredsstillende, at Faellesskabets ordninger for forvaltning af de faelles markedsordninger skal vaere saa komplekse. Desto stoerre kompleksiteten er, desto mere sandsynligt er det desuden, at der vil blive begaaet fejl, og at der vil blive gjort forsoeg paa at udnytte ordningerne, saaledes at der herved opstaar oekonomiske tab for Faellesskabet (jf. f.eks. omtalen af risimporten i pkt. 5.18 - 5.19).

Svig og uregelmaessigheder

5.33. Svig og uregelmaessigheder i forbindelse med monetaere udligningsbeloeb kan forekomme baade i samhandelen inden for Faellesskabet og i samhandelen med tredjelande. Ved samhandelen med tredjelande er det dog normalt foerst og fremmest i forbindelse med eksportrestitutionerne og importafgifterne, at der forekommer svig og uregelmaessigheder, idet de monetaere udligningsbeloeb kun spiller en marginal rolle. Dette afsnit er derfor udelukkende forbeholdt svig og uregelmaessigheder i forbindelse med samhandelen inden for Faellesskabet.

5.34. Det fremgaar af tabel 4, hvor mange tilfaelde af svig og uregelmaessigheder i forbindelse med monetaere udligningsbeloeb i samhandelen inden for Faellesskabet, medlemsstaterne har indberettet i henhold til Raadets forordning (EOEF) nr. 283/72 (18). De i alt 142 tilfaelde vedroerer et anslaaet beloeb paa 11,5 mio ECU. I begyndelsen af september 1988 betragtedes 95 af disse sager som afsluttet, og 1,5 mio ECU (13 % af hele det beloeb, det drejede sig om) var blevet tilbagebetalt.

5.35. Tabellen viser, at 58 ud af de 142 indberettede sager vedroerer Det Forenede Kongerige. Naesten alle disse sager skyldes problemer paa graensen mellem Nordirland og Republikken Irland. I 1980 og 1981, da Det Forenede Kongerige havde hoeje monetaere udligningsbeloeb, blev svin og kvaeg smuglet over graensen til Nordirland for at undgaa at betale monetaere udligningsbeloeb ved import, for saa derefter legalt at blive eksporteret tilbage til Republikken Irland, idet man paa denne maade kunne faa udbetalt eksportrestitutioner. I visse tilfaelde blev de samme dyr sendt frem og tilbage adskillige gange. Denne karrusel blev standset, da der blev ivaerksat bedre kontrolforanstaltninger, og ogsaa fordi det ikke laengere kunne betale sig at smugle, fordi de monetaere afvigelser mellem Det Forenede Kongerige og Irland blev mindre. Senere, i 1986, faldt det britiske pund voldsomt, hvorved der opstod en stor negativ afvigelse, som foerte til betydelige forskelle i de monetaere udligningsbeloeb mellem de to lande. Kvaeg, der var opdraettet i Nordirland, blev smuglet over graensen for at undgaa at betale monetaere udligningsbeloeb ved import, blev slagtet i Irland, og koedet blev saa legalt eksporteret til Storbritannien, hvor der blev tilbagebetalt et stort monetaert udligningsbeloeb. Denne illegale handel blev anslaaet (19) til at have indbragt over 100 UKL (150-160 ECU) pr. dyr, betalt over Faellesskabets budget. Med henblik paa at standse denne handel oprettede Det Forenede Kongeriges og Irlands toldmyndigheder i november 1986 nogle specialenheder, der skulle afpatruljere graensen i et forsoeg paa at forhindre smugleriet. Selv om der har kunnet registreres et fald i antallet af indberettede tilfaelde, er det ikke sandsynligt, at denne trafik er standset helt, eftersom der er omfattende sikkerhedsproblemer ved graensen, og eftersom der fortsat er monetaere afvigelser mellem de to lande. Rettens undersoegelser tyder dog paa, at de irske og de britiske myndigheder goer, hvad de kan for at forhindre ulovlig handel.

5.36. Det problem, der er skildret ovenfor, er det mest ekstreme eksempel paa den type svig, som store agromonetaere forskelle paa begge sider af en graense tilskynder til, naar der over denne graense er en omfattende handel og stor oekonomisk integration. Saa laenge der findes saadanne forskelle, kan det ikke undgaas, at der i et vist omfang forekommer svig, og det vil sandsynligvis kun vaere de groveste tilfaelde, der vil blive opdaget.

6. DE GROENNE KURSERS OG DE MONETAERE UDLIGNINGSBELOEBS INDVIRKNING PAA BUDGETTET

Indledning

6.1. Da det agromonetaere system spiller saa central en rolle i den faelles landbrugspolitik, er det vigtigt, at budgettet og regnskaberne giver et klart og omfattende billede af hele dets indvirkning paa budgettet. Oplysningerne i regnskaberne skal ligeledes vaere klare og utvetydige, saaledes at de uden videre kan forstaas og ikke kan misforstaas. Det er imidlertid ikke tilfaeldet for oejeblikket:

Tabel 4: De af medlemsstaterne indberettede tilfaelde af svig og uregelmaessigheder i forbindelse med monetaere udligningsbeloeb i samhandelen inden for Faellesskabet i perioden 1980-1987 "Antal tilfaelde"" ID="1">Belgien> ID="2">2> ID="3">0> ID="4">1> ID="5">1> ID="6">0> ID="7">2> ID="8">1> ID="9">0> ID="10">7"> ID="1">Danmark> ID="2">3> ID="3">0> ID="4">1> ID="5">0> ID="6">0> ID="7">0> ID="8">2> ID="9">1> ID="10">7"> ID="1">FR Tyskland> ID="2">10> ID="3">4> ID="4">3> ID="5">3> ID="6">3> ID="7">10> ID="8">2> ID="9">0> ID="10">35"> ID="1">Frankrig> ID="2">3> ID="3">5> ID="4">4> ID="5">0> ID="6">3> ID="7">1> ID="8">3> ID="9">0> ID="10">19"> ID="1">Graekenland> ID="2">0> ID="3">0> ID="4">0> ID="5">0> ID="6">0> ID="7">0> ID="8">0> ID="9">0> ID="10">0"> ID="1">Irland> ID="2">0> ID="3">0> ID="4">0> ID="5">1> ID="6">0> ID="7">0> ID="8">0> ID="9">0> ID="10">1"> ID="1">Italien> ID="2">0> ID="3">0> ID="4">0> ID="5">0> ID="6">0> ID="7">0> ID="8">0> ID="9">0> ID="10">0"> ID="1">Luxembourg> ID="2">0> ID="3">0> ID="4">0> ID="5">0> ID="6">0> ID="7">0> ID="8">0> ID="9">0> ID="10">0"> ID="1">Nederlandene> ID="2">8> ID="3">1> ID="4">0> ID="5">1> ID="6">2> ID="7">2> ID="8">0> ID="9">1> ID="10">15"> ID="1">Det Forenede Kongerige> ID="2">17> ID="3">12> ID="4">8> ID="5">3> ID="6">8> ID="7">9> ID="8">1> ID="9">0> ID="10">58"> ID="1">EUR 10 i alt> ID="2">43> ID="3">22> ID="4">17> ID="5">9> ID="6">16> ID="7">24> ID="8">9> ID="9">2> ID="10">142""Kilde: Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber.>

(a) beloebene, der staar opfoert under kapitel 28 i det almindelige budget, som er den eneste del af budgettet, hvor virkningen af de monetaere udligningsbeloeb udtrykkeligt kan aflaeses, daekker kun en del af de direkte budgetudgifter; i saerdeleshed fremgaar de monetaere udligningsbeloebs indvirkning paa importafgifter og eksportrestitutioner ikke udtrykkeligt af nogen budgetpost,

(b) den indvirkning, det har paa budgettet, at der anvendes groenne kurser, naar betalinger afholdes over budgettet (eller naar landbrugsindtaegter inkasseres), men anvendes markedskurser, naar beloebene bogfoeres paa budgettet, skjules; dette medfoerer uigennemsigtighed og goer det desuden vanskeligt at tyde regnskabsoplysningerne.

I de foelgende afsnit fremlaegger Retten resultaterne af en undersoegelse af det agromonetaere systems fulde indvirkning paa budgettet, baade den direkte og den indirekte. Budgetudgifterne forbundet med switchover-ordningen vil ogsaa blive analyseret.

De monetaere udligningsbeloebs direkte indvirkning paa budgettet

6.2. Tabel 5 er en oversigt over de monetaere udligningsbeloebs direkte indvirkning paa budgettet; den viser, hvor de forskellige beloeb staar opfoert i budgettet, og angiver, om de kan spores saerskilt i regnskaberne. Det fremgaar, at de eneste saerskilt opfoerte oplysninger om de direkte budgetudgifter forbundet med de monetaere udligningsbeloeb er oplysningerne under kapitel 28 i det almindelige budget, og at disse kun er en del af billedet. De monetaere udligningsbeloeb vedroerende samhandelen inden for Faellesskabet vises fuldt ud, men de, der vedroerer samhandelen med tredjelande, er naesten helt skjult.

6.3. Efter offentliggoerelsen af Rettens udtalelse af juli 1980 (20) om de monetaere udligningsbeloeb aendrede Kommissionen kontoplanen i et forsoeg paa tydeligere at vise de fulde budgetmaessige konsekvenser af de monetaere udligningsbeloeb, men aendringen var ikke vidtraekkende nok og tog ikke hoejde for nogle af de vigtigste elementer i Rettens udtalelse. Som det fremgaar af tabel 5, opfoeres alle de monetaere udligningsbeloeb, der har indflydelse paa importafgifterne, saaledes som en del af disse afgifter under kapitel 10 i indtaegtsbudgettet. Dette daekker positive monetaere udligningsbeloeb, der laegges oven i afgiften, saaledes som det f.eks. er tilfaeldet for Forbundsrepublikken Tyskland, og negative monetaere udligningsbeloeb, der reducerer afgiftsbeloebet, som det f.eks. er tilfaeldet for Graekenland. Den eneste undtagelse herfra er det tilfaelde, hvor det negative monetaere udligningsbeloeb, der skal traekkes fra importafgiften, overstiger selve afgiften, saaledes at importoeren faar et nettotilskud i form af et monetaert udligningsbeloeb. Denne nettoudgiftspost opfoeres under budgetkonto 2810, og der opfoeres intet under importafgifter. At opfoere de monetaere udligningsbeloeb og importafgifterne paa denne maade er utilfredsstillende, eftersom det betyder, at en anselig del af de monetaere udligningsbeloebs indvirkning ikke kendes, og endvidere at de tilgaengelige oplysninger om importafgifter ikke viser den bruttoindtaegt, der hidroerer fra dem.

Tabel 5: Den direkte budgetmaessige virkning af de monetaere udligningsbeloeb, der kan aflaeses af regnskabet "" ID="1">A. Samhandelen inden for Faellesskabet

1. Medlemsstater med opskrevet valuta (positive MUB)" ID="1">1.1. MUB ydet ved udfoersel> ID="2">udgift> ID="3">Konto 2803> ID="4">ja"> ID="1">1.2. MUB opkraevet ved indfoersel> ID="2">indtaegt

(negativ udgift)> ID="3">Konto 2802> ID="4">ja"" ID="1">2. Medlemsstater med nedskrevet valuta (negative MUB)" ID="1" ASSV="2">2.1. MUB ydet ved indfoersel> ID="2" ASSV="2">udgift> ID="3">Konto 2800> ID="4">ja"> ID="3">Konto 2801> ID="4">ja"> ID="1">2.2. MUB opkraevet ved udfoersel> ID="2">indtaegt> ID="3">Konto 2804> ID="4">ja"" ID="1">B. Samhandelen med tredjelande

1. Medlemsstater med opskrevet valuta (positive MUB)" ID="1">1.1. MUB ydet ved udfoersel> ID="2">udgift> ID="3">Konto 2811> ID="4">ja"> ID="1">1.2. MUB opkraevet ved indfoersel> ID="2">indtaegt> ID="3">Artikel 100, landbrugsafgifter> ID="4">nej"" ID="1">2. Medlemsstater med nedskrevet valuta (negative MUB)" ID="1">2.1. MUB ydet ved indfoersel: MUB mindre end importafgift> ID="2">udgift> ID="3">reduceret afgift opfoert under artikel 100> ID="4">nej"> ID="1">2.2. MUB ydet ved indfoersel: MUB stoerre end importafgift> ID="2">udgift> ID="3">afgiftsbeloebet bortfaldet, intet opfoert under artikel 100.

MUB ud over afgift opfoert paa konto 2810> ID="4">nej"> ID="1">2.3. MUB ydet ved udfoersel: MUB mindre end eksportrestitution> ID="2">indtaegt> ID="3">reduceret restitution opfoert under restitutionsbudgetposten> ID="4">nej"> ID="1">2.4. MUB opkraevet ved udfoersel: MUB stoerre end eksportrestitution> ID="2">indtaegt> ID="3">eksportrestitutionen bortfaldet, intet opfoert under restitutionsbudgetposten.

MUB ud over restitutionen opfoert under artikel 100, landbrugsafgifter> ID="4">nej""

6.4. Negative monetaere udligningsbeloeb, der opkraeves ved udfoersel fra medlemsstater, hvis valuta er faldet i vaerdi, og som reducerer eksportrestitutionen, opfoeres endvidere heller ikke saerskilt: eksportrestitutionens nettobeloeb, dvs. restitutionen minus det opkraevede monetaere udligningsbeloeb, opfoeres for hver markedssektor under det relevante kapitel i EUGFL's budget. Hvis det monetaere udligningsbeloeb overstiger restitutionen, opfoeres der intet som restitution, og nettooverskuddet opfoeres under kapitel 10 som en landbrugsafgift. Dette stemmer ikke overens med den praksis, ifoelge hvilken positive monetaere udligningsbeloeb, der laegges oven i eksportrestitutionerne for medlemsstater, hvis valuta er steget i vaerdi, opfoeres et andet sted end restitutionerne, nemlig paa konto 2811. Saaledes kan ikke blot en anden vigtig del af de monetaere udligningsbeloebs indvirkning paa budgettet ikke aflaeses af budgettet; de samlede udgifter i forbindelse med eksportrestitutioner fremgaar heller ikke.

6.5. Retten har forsoegt at foretage et skoen over de samlede direkte budgetudgifter, der er forbundet med de monetaere udligningsbeloeb, iberegnet:

(a) de beloeb, der i aarsregnskaberne staar opfoert under kapitel 28,

(b) de monetaere udligningsbeloeb, der traekkes fra eksportrestitutionerne,

(c) de monetaere udligningsbeloeb, der laegges til og traekkes fra importafgifterne.

Beloeb opfoert i aarsregnskaberne

6.6. Tabel 6 er en oversigt over de beloeb, der er opfoert under kapitel 28 i aarsregnskaberne for perioden 1983 til 1987. Det fremgaar af tabellen, at bruttoudgiften i 1987 var 1 300,9 mio ECU, hvilket modregnet med 664,0 mio ECU i »negative udgifter« - dvs. indtaegter - fra inkasserede monetaere udligningsbeloeb giver en saldo paa 636,9 mio ECU. Ser man udelukkende paa monetaere udligningsbeloeb vedroerende samhandelen inden for Faellesskabet, hvilket er det eneste omraade, hvor budgetudgifterne forbundet med de monetaere udligningsbeloeb vises, var bruttoudgiften 1 073,9 mio ECU, hvilket modregnet med indtaegter paa 664,0 mio ECU giver en saldo paa 409,9 mio ECU i nettoudgifter.

6.7. Det fremgaar af tabellen, at de enkelte budgetposter og nettototalerne viser store udsving fra aar til aar afhaengigt af stoerrelsen af de monetaere afvigelser. Eksempelvis afspejler faldet i nettoudgifterne i 1984 og 1985, i hvor hoej grad det lykkedes at afvikle de monetaere udligningsbeloeb efter indfoerelsen af switchover-ordningen, men i 1986 og 1987 medfoerte en periode med relativ monetaer ustabilitet stoerre negative monetaere afvigelser, hvilket afspejler sig i de beloeb, der er opfoert i regnskaberne.

Monetaere udligningsbeloeb, der traekkes fra eksportrestitutionerne

6.8. For saa vidt angaar indvirkningen paa budgettet af de monetaere udligningsbeloeb, der traekkes fra eksportrestitutionerne, findes der i Kommissionen ingen tilgaengelige oplysninger om de faktiske beloeb, det drejer sig om; i henhold til Kommissionens gaeldende bogfoeringsinstrukser skal medlemsstaterne nemlig opgive restitutionerne renset for monetaere udligningsbeloeb. Under sine revisionsbesoeg i Det Forenede Kongerige og i Frankrig konstaterede Retten, at interventionsorganerne ligger inde med mere eller mindre umiddelbart tilgaengelige bruttooplysninger, dvs. de fulde eksportrestitutioner, men i en saadan form, at stoerrelsen af de monetaere udligningsbeloeb ogsaa fremgaar, og at det ville vaere muligt uden stoerre administrative vanskeligheder at videregive bruttooplysningerne. Det lod sig imidlertid ikke goere i forbindelse med Rettens undersoegelse at samle alle bruttooplysningerne fra hver enkelt medlemsstat, saa Retten har i stedet foretaget et skoen ud fra Kommissionens budgetforberedelsesarbejde. For hvert marked, hvor der anvendes monetaere udligningsbeloeb, anslaar Kommissionen et beloeb, som overslagene over eksportrestitutionerne skal reduceres med. Dette goeres ved at anvende tidligere aars oplysninger om de faktiske handelsstroemme kombineret med de seneste agromonetaere og monetaere parametre. I det seneste skoen for 1987-budgettet udarbejdet af Kommissionens tjenestegrene sidst i august 1987 (21), blev det beloeb, som eksportrestitutionerne skal reduceres med, anslaaet til 216 mio ECU. For 1988-budgettet var det anslaaede beloeb 111 mio ECU (22).

Tabel 6: Monetaere udligningsbeloeb opfoert i regnskaberne i perioden 1983 til 1987 "(mio ECU)"" ID="1">280 MUB i forbindelse med samhandelen inden for Faellesskabet"> ID="1">2800 MUB, der ydes af importerende medlemsstater (med nedskrevet valuta) ved indfoersel> ID="2">174,8> ID="3">84,5> ID="4">67,7> ID="5">269,3> ID="6">368,7"> ID="1">2801 MUB, der ydes af eksporterende medlemsstater for importerende medlemsstater (med nedskrevet valuta) ved indfoersel> ID="2">72,4> ID="3">25,0> ID="4">66,3> ID="5">326,4> ID="6">551,0"> ID="1">2802 MUB, der opkraeves af importerende medlemsstater (med opskrevet valuta) ved indfoersel> ID="2"> 635,3> ID="3"> 583,2> ID="4"> 213,9> ID="5"> 179,7> ID="6"> 121,8"> ID="1">2803 MUB, der ydes af eksporterende medlemsstater (med opskrevet valuta) ved udfoersel> ID="2">750,9> ID="3">590,8> ID="4">213,4> ID="5">185,9> ID="6">154,2"> ID="1">2804 MUB, der opkraeves af eksporterende medlemsstater (med nedskrevet valuta) ved udfoersel> ID="2"> 213,8> ID="3"> 157,7> ID="4"> 72,3> ID="5"> 296,0> ID="6"> 542,2"> ID="1">Artikel 280 i alt> ID="2">149,0> ID="3"> 39,6> ID="4">61,2> ID="5">305,9> ID="6">409,9"> ID="1">281 MUB i forbindelse med samhandelen med tredjelande"> ID="1">2810 Den del af de ved indfoersel ydede MUB (i medlemsstater med nedskrevet valuta), som overstiger importafgiften> ID="2">0,5> ID="3">0,1> ID="4">4,1> ID="5">69,4> ID="6">116,1"> ID="1">2811 MUB, der ydes af eksporterende medlemsstater (med opskrevet valuta) ved udfoersel> ID="2">338,7> ID="3">415,5> ID="4">124,3> ID="5">100,6> ID="6">110,9"> ID="1">Artikel 281 i alt> ID="2">339,2> ID="3">415,5> ID="4">128,4> ID="5">170,0> ID="6">227,0"> ID="1">Kapitel 28 i alt> ID="2">488,2> ID="3">375,9> ID="4">189,8> ID="5">475,9> ID="6">636,9">

Monetaere udligningsbeloeb, der laegges til og traekkes fra importafgifterne

6.9. Ogsaa for importafgifterne forholder det sig saadan, at der ikke i Kommissionen findes tilgaengelige oplysninger om det faktiske omfang af de monetaere udligningsbeloeb, der af medlemsstaterne laegges til og traekkes fra disse afgifter. Kommissionen foretager som led i udarbejdelsen af det foreloebige budgetforslag et skoen ud fra overslag over importen og de gennemsnitlige afgiftssatser, samt ud fra satser for de monetaere udligningsbeloeb, der er i overensstemmelse med Kommissionens forslag om at afvikle disse. For 1987-budgettet blev nettovirkningen af de monetaere udligningsbeloeb, der blev lagt til og trukket fra importafgifterne, anslaaet til at svare til en reduktion paa 36 mio ECU i afgifterne (23); for 1988 drejede det sig om en reduktion paa 57,5 mio ECU (24).

Det agromonetaere systems indirekte indvirkning paa budgettet

6.10. Ud over de monetaere udligningsbeloebs direkte budgetmaessige indvirkning belaster det ogsaa budgettet, at der anvendes groenne kurser, som afstedkommer forskellige modvaerdier i nationale valutaer, naar de faelles priser i ecu omregnes. Dette er den budgetmaessige belastning, der foelger af, at der findes forskellige faelles priser i de forskellige medlemsstater.

Dobbeltkurskoefficienten

6.11. Dobbeltkurskoefficienten faar indvirkning paa budgettet ved foelgende procedure: naar et faelles institutionelt prisbeloeb udtrykt i ecu udbetales over budgettet til en modtager, omregnes det til national valuta paa basis af den groenne kurs, men naar det regnskabsfoeres, genomregnes det til ecu paa basis af markedskursen (25). Paa basis de gaeldende groenne kurser for 100 ECU i stoette til anvendelse af skummetmaelkspulver i foder fik en modtager i Forbundsrepublikken Tyskland saaledes udbetalt et beloeb i tyske mark, der svarede til 115,15 ECU, da det blev opfoert i regnskaberne; en modtager i Frankrig fik et beloeb i franske francs, der svarede til 106,26 ECU, og en modtager i Det Forenede Kongerige fik et beloeb i britiske pund, der svarede til 99,22 ECU. Dette fremgaar af bilag V. I dette eksempel medfoerer stoette udbetalt i Forbundsrepublikken Tyskland saaledes 16 % hoejere udgifter for budgettet end stoette udbetalt i Det Forenede Kongerige. Paa samme maade medfoerer en landbrugsindtaegt, som f.eks. sukkerafgifter, inkasseret i Forbundsrepublikken Tyskland 16 % stoerre indtaegter for budgettet end den samme afgift i Det Forenede Kongerige.

6.12. Den budgetmaessige virkning af, at der findes forskellige prisniveauer i de forskellige medlemsstater, kan illustreres ved hjaelp af »dobbeltkurskoefficienten«, der defineres som foelger:

dobbeltkurskoefficienten =

Der findes altsaa en dobbeltkurskoefficient for hver enkelt medlemsstat og for hvert enkelt marked, for hvilket der er en saerskilt groen kurs.

6.13. Under det agromonetaere system, som eksisterede foer 1984 og foer indfoerelsen af switchover-ordningen, havde medlemsstater med positive monetaere udligningsbeloeb og med et prisniveau i national valuta, som laa over det faelles prisniveau, en dobbeltkurskoefficient, der var stoerre end én, dvs. at koefficienten foerte til stoerre budgetudgifter. Paa den anden side havde medlemsstater med negative monetaere udligningsbeloeb og med et prisniveau i national valuta, som laa under det faelles prisniveau, en dobbeltkurskoefficient, der var mindre end én, saaledes at den foerte til lavere budgetudgifter udtrykt i ecu. For saa vidt angaar indvirkningen paa budgettet, blev de oegede budgetudgifter ved det hoejere prisniveau i medlemsstater med staerke valutaer opvejet af de lavere udgifter i medlemsstater med svage valutaer. Desto stoerre afvigelserne var mellem de groenne kurser og central- eller markedskurserne, desto stoerre var dobbeltkursens indvirkning paa budgettet.

Switchover-ordningens indvirkning paa dobbeltkurskoefficienten

6.14. Indfoerelsen af switchover-ordningen har imidlertid indvirket betydeligt paa forholdet mellem de groenne kurser og markedskurserne og saaledes paa dobbeltkurskoefficienten, idet den har gjort det muligt for Faellesskabet at forene Forbundsrepublikken Tysklands interesse i at fastholde det indenlandske prisniveau med Faellesskabets interesse i at undgaa at skabe nye positive monetaere udligningsbeloeb. For Forbundsrepublikken Tyskland og Nederlandene, der havde koefficienter, der var stoerre end én foer indfoerelsen af switchover-ordningen, er dobbeltkurskoefficienterne steget ved hver kursjustering, hvor den tyske mark og den hollandske gylden er blevet opskrevet. De er kun faldet, naar de positive afvigelser, som eksisterede i april 1984, er blevet afviklet gennem en opskrivning af de to staters groenne kurser. For medlemsstater med negative afvigelser er dobbeltkurskoefficienterne steget, efterhaanden som disse afvigelser, baade naturlige og kunstige, er blevet afviklet (26). Disse medlemsstaters groenne kurser nedskrives i retning af de groenne centralkurser (centralkursen ganget med justeringsfaktoren), hvilket betyder, at naar foerst den groenne kurs er blevet nedskrevet til under centralkursen, kan dobbeltkurskoefficienterne for disse medlemsstater ogsaa vaere stoerre end én.

Som det fremgaar af situation 5 i figur 1, er et resultat af switchover-ordningen derfor, at de groenne kurser kommer til at afvige mere og mere fra de reelle vekselkurser ved hver kursjustering og efterfoelgende nedskrivning af de groenne kurser baade for medlemsstater med negative monetaere afvigelser og for medlemsstater med positive monetaere afvigelser; herved oeges dobbeltkurskoefficienten.

6.15. Af tabel 7 fremgaar dobbeltkurskoefficienterne for korn samt maelk og mejeriprodukter for alle medlemsstater i maj 1988. Det fremgaar, at kun koefficienterne for Det Forenede Kongerige og Graekenland er mindre end én.

6.16. Dobbeltkurskoefficientens oegede indvirkning paa budgetudgifterne under switchover-ordningen svarer derfor til indvirkningen af den faktiske stigning i det faelles prisniveau, fremkaldt af justeringsfaktoren. Under den ordning, der var gaeldende indtil april 1984, medfoerte enhver stigning i de faelles priser i ecu, som blev vedtaget af Raadet, direkte hoejere budgetudgifter uden at paavirke dobbeltkursen. Under den nuvaerende switchover-ordning har en stigning i de faelles priser, fremkaldt af en forhoejelse af justeringsfaktoren i forbindelse med en kursjustering, ingen betydning for priserne i ecu; derimod medfoerer en saadan stigning paa grund af dobbeltkursvirkningen oejeblikkeligt foroegede udgifter for Forbundsrepublikken Tyskland og Nederlandene, og senere, naar de groenne kurser nedskrives, for medlemsstater med negative afvigelser. En nedskrivning af en groen kurs uden nogen aendring af markedskurserne har saaledes foelgende virkninger:

(a) den forhoejer de faelles priser udtrykt i national valuta for modtagerne i de paagaeldende medlemsstater,

(b) den reducerer den negative monetaere afvigelse, hvilket har en positiv indvirkning paa budgettet, for saa vidt angaar eksport, og en negativ indvirkning, for saa vidt angaar import,

Tabel 7: Dobbeltkurskoefficienter (1) i maj 1988 (2) Korn samt maelk og mejeriprodukter "" ID="1">Belgien> ID="2">1,1094> ID="3">1,1172"> ID="1">Danmark> ID="2">1,1025> ID="3">1,1025"> ID="1">FR Tyskland> ID="2">1,1455> ID="3">1,1515"> ID="1">Spanien> ID="2">1,1095> ID="3">1,1208"> ID="1">Frankrig> ID="2">1,0625> ID="3">1,0626"> ID="1">Graekenland> ID="2">0,8089> ID="3">0,7526"> ID="1">Irland> ID="2">1,0723> ID="3">1,0733"> ID="1">Italien> ID="2">1,0413> ID="3">1,0520"> ID="1">Luxembourg> ID="2">1,1094> ID="3">1,1172"> ID="1">Nederlandene> ID="2">1,1373> ID="3">1,1493"> ID="1">Portugal> ID="2">-> ID="3">-"> ID="1">Det Forenede Kongerige> ID="2">0,9781> ID="3">0,9921"">

(c) den foroeger dobbeltkurskoefficienten, hvilket betyder en direkt stigning i budgetudgifterne.

Dette sidste punkt har stor betydning i forbindelse med medlemsstaters anmodning om en nedskrivning af deres groenne kurser, og det er ligeledes vigtigt i forbindelse med noedvendigheden af at afvikle de negative monetaere afvigelser for at opnaa er ensartet niveau for de faelles priser overalt i Faellesskabet. Kommissionen har i forbindelse med prisfastsaettelsen for 1988/89 skoennet, at afviklingen af et procentpoint af de monetaere afvigelser for medlemsstater med negative monetaere udligningsbeloeb ville have en nettoindvirkning paa budgettet paa 220 mio ECU i ekstra udgifter. Dobbeltkursvirkningen ville i sig selv oege udgifterne med 210 mio ECU. Dette er en yderligere stramning oven i den gaeldende budgetdisciplin, der saetter graenser for landbrugsudgifternes stoerrelse.

Budgetmaessige konsekvenser i 1987

6.17. Dobbeltkurskoefficienterne indvirker paa hver eneste post paa EUGFL's udgiftsbudget og desuden paa kapitel 10, landbrugsafgifter, i indtaegtsbudgettet. Imidlertid kan denne indvirkning ikke aflaeses saerskilt. I sin aarsberetning for regnskabsaaret 1978 (27) kritiserede Retten, at det offentliggjorte budget og regnskaberne ikke goer det muligt at vurdere virkningerne af dobbeltkursen. I sit svar anfoerte Kommissionen, at dobbeltkursvirkningen formindskedes, efterhaanden som de monetaere afvigelser blev reduceret. Det var maaske tilfaeldet under systemet foer april 1984, men under switchover-ordningen bliver virkningen mere og mere omfattende og boer klart kunne aflaeses.

6.18. Retten har beregnet virkningen for EUGFL's udgiftsregnskab i 1987 (28). For de 10 maaneders udgifter, der er opfoert i det officielle regnskab, andrager beloebet 1 137,5 mio ECU. Ser man paa udgifterne for alle 12 maaneder i 1987, foroeges virkningen af dobbeltkursen til 1 365,1 mio ECU. I begge tilfaelde svarer disse beloeb til 5,0 % af de samlede udgifter.

For landbrugsafgifterne under kapitel 10 i indtaegtsbudgettet findes der ikke tilstraekkeligt udspecificerede oplysninger for hvert enkelt marked til at foretage en detaljeret beregning af indvirkningen. Endnu engang er det noedvendigt at ty til oplysningerne i budgetoverslaget. For 1987 anslaar Kommissionen, at dobbeltkurserne vil medfoere oegede budgetindtaegter paa 50 mio ECU; for 1988 lyder overslaget paa 100 mio ECU.

For saa vidt angaar sukkerafgifterne under kapitel 11 i indtaegtsbudgettet, beloeber virkningen af dobbeltkurskoefficienten, som den kan beregnes ud fra regnskabet, sig til 108,5 mio ECU for alle 12 maaneder af 1987.

De kunstige handelsstroemmes budgetmaessige indvirkning

6.19. I pkt. 5.13 - 5.17 beskrives det, hvordan ikkeudlignede monetaere afvigelser, som delvis skyldes strukturen i det agromonetaere system, har foert til, at eksport til tredjelande af sukker, korn og mejeriprodukter fra nogle medlemsstater, f.eks. Frankrig og Belgien er blevet kanaliseret via Nederlandene med det formaal at faa eksportrestitutionerne udbetalt i hollandske gylden. Denne situation foerer direkte til oegede udgifter for Faellesskabets budget, fordi Nederlandenes hoejere prisniveau - i forhold til Belgien og Frankrig - giver sig udslag i en hoejere dobbeltkurskoefficient.

Af oplysningerne i bilag VI (afsnit 3, Indvirkning paa budgettet) fremgaar foelgende i forbindelse med Frankrigs eksport af korn i juni 1988: en eksportrestitution paa 100 ECU ved det faelles prisniveau. fratrukket det monetaere udligningsbeloeb, der betales ved eksport, ville vaere blevet udgiftsfoert med beloebet 101,47 ECU, hvis eksporten havde fundet sted direkte fra Frankrig. Hvis kornet imidlertid foerst var blevet eksporteret til Nederlandene og derefter eksporteret til tredjelande, saaledes at eksportrestitutionen var blevet udbetalt i hollandske gylden, ville det beloeb, der skulle udgiftsfoeres, have vaeret 106,06 ECU, hvilket er 4,5 % hoejere. De tilsvarende tal for korn eksporteret fra Belgien ville have vaeret 110,64 ECU, hvis eksporten havde vaeret direkte, og 114,27 ECU, hvis eksporten var gaaet via Nederlandene, dvs. en difference paa 3,2 %.

6.20. For at kunne vurdere, hvilken budgetmaessig betydning dette har over en periode for korn, sukker og mejeriprodukters vedkommende, er det noedvendigt at foretage et skoen over, hvad der ville vaere et normalt niveau for eksporten fra de paagaeldende lande. Ud fra tabel 3 kan man antage, at i det mindste de ekstra maanedlige udgifter for Nederlandene i loebet af foerste halvaar af 1988 i forbindelse med eksportrestitutioner for korn (+ 65 mio HFL), sukker (+ 80 mio HFL) og mejeriprodukter (+ 100 mio HFL) alle laa over det »normale«. Ud fra den antagelse, at disse udgifter normalt skulle have vaeret udbetalt i medlemsstater saasom Frankrig eller Belgien, har Retten anslaaet, at EUGFL's udgifter i foerste halvaar af 1988 blev foroeget med mindst 25 mio ECU ved, at restitutionerne blev udbetalt i hollandske gylden.

Overslag over det agromonetaere systems samlede indvirkning paa budgettet i 1987

6.21. Tabel 8 er et overslag over det agromonetaere systems samlede direkte og indirekte indvirkning paa forvaltningsregnskabet i 1987; for 10 maaneder skoennes beloebet at vaere 1 578,2 mio ECU, og for hele aaret 1 824,6 mio ECU. Dette svarer i begge tilfaelde til 7 % af de samlede udgifter. Selv om dette overslag er en blanding af beloeb, der faktisk er anmeldt som udgifter, budgetoverslag og beregninger foretaget ud fra de anmeldte beloeb, giver det en idé om indvirkningens fulde omfang, som klart burde fremgaa af budgettet og regnskaberne. Langt det stoerste enkeltbeloeb skyldes dobbeltkurskoefficientens virkning.

Tabel 8: Overslag over det agromonetaere systems samlede indvirkning paa budgettet i 1987 "mio ECU"" ID="1">1. Direkte budgetmaessige omkostninger" ID="1">(a) MUB i samhandelen inden for Faellesskabet:

- Udgifter under artikel 280 (1)> ID="2">1073,9> ID="4">1212,6"> ID="1">- Indtaegter (negative udgifter) (1)> ID="2">(664,0)> ID="4">(764,8)"> ID="1">MUB i samhandelen inden for EF i alt> ID="3">409,9> ID="5">447,8"> ID="1">(b) MUB i samhandelen med tredjelande:

- Udgifter under artikel 281 (1)> ID="2">227,0> ID="4">247,2"> ID="1">- MUB trukket fra eksportrestitutioner (2)> ID="2">(94,3)> ID="4">(113,2)">