"" ID="1">Indledning> ID="2">1 - 2 "> ID="1">Retsgrundlag og oekonomisk forvaltning> ID="2">3 - 5 "> ID="1">Udvaelgelseskriterier> ID="2">6 - 8 "> ID="1">Kommissionens tilsyn og kontrol> ID="2">9 - 11"> ID="1">Evaluering> ID="2">12 - 15"> ID="1">»European Business and Innovation Centre Network«> ID="2">16 - 22"> ID="1">Konklusion> ID="2">23 - 26" ID="2">Side" ID="1">Kommissionens svar> ID="2">8 - 11">

SAERBERETNING nr. 5/93 om erhvervsfremme- og innovationscentre med Kommissionens svar (94/C 13/01)

INDLEDNING

1. Med henblik paa at styrke regionernes egne udviklingsmuligheder har Kommissionen siden slutningen af 1984 ydet finansielt tilskud til oprettelse af erhvervsfremme- og innovationscentre, i det foelgende benaevnt »EIC«, i industriomraader. EIC er et lokalt udviklingsinstrument, hvori indgaar den offentlige sektor og udviklingskontorer i samarbejde med universiteter, forskningscentre, penge- og kreditinstitutter og den private sektor, og det er disse centres opgave at oprette og udvikle virksomheder. EIC boer soege at udnytte de udviklingsmuligheder i de ugunstigt stillede regioner, som man ikke har kendskab til eller kun udnytter i begraenset omfang i den private sektor og som et led i de traditionelle instrumenter med henblik paa virksomhedsstoette. Derfor skal et EIC ikke noejes med at yde det almindelige spektrum af tjenesteydelser, det skal anvende sin ekspertviden til at evaluere, hvordan de virksomhedsledere, der benytter dets tjenesteydelser, administrerer deres virksomhed, navnlig ved en vurdering af en »virksomhedsplan«. Forud for oprettelsen af et center skal de forskellige beroerte parter bekraefte, at der er behov for et center i deres region, og de skal vaere villige til konkret at deltage i regionens udvikling. Faellesskabsstoetten skal goere det muligt at igangsaette EIC. Paa laengere sigt skal centrene blive selvfinansierende, og det vil ifoelge Kommissionen sige, at de skal kunne finansieres ved hjaelp af indtaegter, national stoette eller private bidrag. EIC indgaar sammen med organisationer med lignende formaal i et netvaerk, der styres af organisationen »European Business and Innovation Centre Network« (EBN). Kommissionen yder ogsaa tilskud til EBN og til forskellige aktiviteter til stoette for EIC samt startkapital til pilotaktioner, som EIC deltager i.

2. Stoerrelsen af Faellesskabets tilskud er fastsat i en kontrakt mellem Kommissionen og initiativtagerne til det enkelte center. Aktionsbevillingerne til EIC blev i 1992 opfoert under budgetposten B2-601. Dertil kommer bevillinger til stoette- og tillaegsudgifter til EIC opfoert under budgetpost B8-261. Pr. 31. december 1992 androg de endelige bevillinger, der er opfoert paa de relevante budgetposter siden 1984, 42,1 mio. ECU. Af disse bevillinger var der udnyttet 38 mio. ECU, svarende til 90,3 %. Betalingsbevillingerne udgjorde 35,8 mio. ECU, hvoraf 27,6 mio. ECU eller 77,1 % blev anvendt (jf. tabel 1). RETSGRUNDLAG OG OEKONOMISK FORVALTNING

3. Kommissionen forelagde den 23. januar 1987(1) ()

og den 7. juli 1988(2) ()

forslag til Raadets afgoerelse, men der findes ikke et saerligt formelt grundlag for tilskuddene til EIC. Kommissionen begrunder bevillingerne baade ud fra Faellesskabets generelle maal, saaledes som de er fastlagt i EKSF-traktaten, og ud fra forskningsprogrammer inden for informationsteknologi (ESPRIT) og nye teknologier (BRITE).

4. I det forslag, Kommissionen fremsatte i 1988, blev bevillingen anslaaet til 15,5 mio. ECU for perioden 1988-1991, dels med henblik paa oprettelsen af ca. 100 EIC, dels til et tilskud til EBN. Kommissionen havde pr. 31. december 1992 indgaaet forpligtelser for 38,0 mio. ECU, svarende til naesten 250 % af det anslaaede beloeb. Kommissionen angiver som vigtigste grunde til, at bevillingen er blevet forhoejet, at centrene er saa nye, at omkostningerne ved igangsaettelsesfasen er steget, og at denne fase er forlaenget navnlig i de mest ugunstigt stillede regioner. Kommissionen har endvidere udviklet og finansieret aktioner i forbindelse hermed.

5. EF's maksimale tilskud til EIC er fastsat i en finansieringsplan, der er fastlagt ved kontrakter mellem centrene og Kommissionen. Stoetten udbetales direkte til EIC paa grundlag af de samlede faktiske omkostninger ved igangsaetningen, d.v.s. de faktiske omkostninger og vaerdien af naturalydelser. I adskillige tilfaelde udgoer sidstnaevnte en vaesentlig del - undertiden over 50 % - af de anmeldte stoetteberettigede udgifter (f.eks. ved EIC i Dublin). Til trods for, at ydelser i naturalier udgoer en vaesentlig del af de finansielle tilskud til EIC, og dermed ogsaa indvirker vaesentligt paa stoerrelsen af Faellesskabets tilskud, fastlagde Kommissionen foerst i 1989 kriterier herfor. UDVAELGELSESKRITERIER

6. Det saerlige ved EIC er, at de tager sigte paa industriel udvikling og innovation paa det industrielle omraade, og at der laegges vaegt paa begrebet »virksomhedsplan«. Kun i meget faa tilfaelde indeholdt Kommissionens sagsakter oplysninger om udvaelgelsen af initiativtagerne til EIC. Da der findes en lang raekke offentlige og private organisationer, som kan medvirke ved oprettelsen af nye virksomheder, burde Kommissionen have gjort mere for at udbrede disse initiativer, saaledes at der blev udvalgt de bedst kvalificerede initiativtagere, og man undgik risikoen for at stoette centre, der i visse henseender kan overlappe den indsats, der goeres af allerede eksisterende organisationer.

7. Praefekten i en fransk region har saaledes klaget over ikke at vaere blevet underrettet om oprettelsen af et center og udtrykt oenske om en bedre koordinering. I et andet tilfaelde (Chieti, Italien) ydede Kommissionen stoette til et EIC, hvor centrets administratorer i forbindelse med det samme projekt havde indsendt en ansoegning om stoette fra EFRU. Denne ansoegning var ikke blevet videresendt af de lokale myndigheder, der skoennede, at det forelagte projekt var for daarligt. Det skal understreges, at etableringen af dette EIC var forbundet med store vanskeligheder.

8. Kommissionens egen koordinering var heller ikke tilfredsstillende. Inden for rammerne af et nationalt program af interesse for Faellesskabet (NPIF) daekkede EFRU de udgifter, der var forbundet med at stille en teknisk raadgiver til raadighed for et EIC. Udlaanet af denne medarbejder betragtede centret som en naturalydelse, der berettigede det til faellesskabsstoette (Auvergne, Frankrig). KOMMISSIONENS TILSYN OG KONTROL

9. I flere tilfaelde er der indgaaet forpligtelser uden finansinspektoerens forudgaaende paategning. Saaledes blev der den 19. oktober 1989 ydet et tilskud paa 250 000 ECU til EBN. Tilskuddet blev accepteret af EBN den 30. oktober 1989. Men det tilsvarende forslag om indgaaelse af udgiftsforpligtelse blev foerst forelagt den 4. december 1989 og paategnet den 15. december samme aar, altsaa naesten to maaneder efter, at tilskuddet blev ydet til EBN. En del af dette tilskud daekkede udgifterne ved udgivelsen af to »Newsletters« foer den 31. december 1989. Der blev imidlertid kun udgivet ét inden for den planlagte frist, og udgifterne til de to udgivelser var 5 375 ECU lavere end de anslaaede udgifter. Dette beloeb blev frigjort i juli 1992, altsaa med to aars forsinkelse.

10. Paa laengere sigt burde EIC i princippet blive selvfinansierende som anfoert i punkt 1. Det har hurtigt vist sig meget vanskeligt at overholde dette krav, da mange EIC ikke vil kunne drives uden tilskud udefra. Kommissionen har derfor fortsat ydet stoette over andre budgetposter end dem, der vedroerer EIC, f.eks. i form af bidrag fra EFRU. Kommissionen boer foere et noeje tilsyn med denne lempelse af kriteriet om selvfinansiering, saaledes at det undgaas, at der i al evighed skal ydes faellesskabsstoette til disse centre.

11. Visse EIC modtager stoette inden for rammerne af andre faellesskabsaktioner. Dette gaelder EIC i Belgien, Frankrig, Italien, Nederlandene, Portugal og Storbritannien. I modsaetning til normal praksis, naar Kommissionen deltager i finansieringen af stoette til virksomheder, lader nogle EIC ikke de virksomheder, der nyder godt af centrets aktiviteter, daekke en del af omkostningerne. EVALUERING

12. I Kommissionens forslag fra 1987 og 1988 var det fastsat, at der skulle forelaegges en rapport hvert andet aar. Kommissionen forsoegte i 1988 uden held at foretage en evaluering. Der blev senere gennemfoert en undersoegelse, som ganske vist ikke tog specielt sigte paa en evaluering af EIC, men der blev dog i den forbindelse stillet en raekke spoergsmaal med henblik paa en evaluering. De indsamlede data er imidlertid ikke saerlig brugbare. Ved udgangen af 1992 var der ikke fastlagt en anden procedure for en samlet evaluering af EIC.

13. Et af hovedmaalene for EIC er fremme af innovative aktiviteter, der defineres som enhver aktivitet, ethvert produkt eller enhver proces af fornyende karakter i industrien i det paagaeldende omraade. Med denne definition tages der hensyn til det teknologiske udviklingstrin, den paagaeldende region befinder sig paa, men foelgen bliver samtidig, at EIC undetiden beskaeftiger sig med udviklingen af marginale aktiviteter. Visse af de undersoegte projekter, der modtog stoette fra EIC, hoerer hjemme i servicesektoren. Saaledes har nogle EIC arbejdet med projekter inden for transport, frisoervirksomhed og fast food.

14. Ofte svarer de opnaaede resultater langt fra til forventningerne, fordi der - i det mindste i begyndelsen af EIC-projekternes ivaerksaettelsesfase - generelt er blevet afsat for kort tid til udvaelgelse og udvikling af projekterne. I forbindelse med visse EIC er det vanskeligt at definere centrenes rolle helt praecist. I praksis daekker centrenes aktiviteter et meget bredt spektrum, lige fra en raadgivende funktion til aktiv deltagelse i ivaerksaettelsen af projekter. Kommissionen boer sikre sig, at EIC fastholder de oprindeligt fastlagte maal. I denne sammenhaeng skal det bemaerkes, at af de 80 EIC, der siden 1984 har modtaget tilskud fra Kommissionen, har 49 af Kommissionen officielt faaet tildelt betegnelsen »EIC«, og 18 er under forberedelse, mens de resterende 13 ikke laengere udoever EIC-aktiviteter (jf. tabel 2). Der findes ingen procedure for tilbagesoegning af de ydede midler i de tilfaelde, hvor EIC ikke opfylder de fastlagte maal.

15. Af tabel 2 fremgaar det i oevrigt af den geografiske fordeling af bevillingerne, at der er - ubegrundede - forskelle mellem de enkelte lande og beloebsstoerrelserne. »EUROPEAN BUSINESS AND INNOVATION CENTRE NETWORK«

16. Kort efter oprettelsen af »European Business and Innovation Centre Network« (EBN) blev generalsekretariatet for denne organisation overdraget til en tidligere tjenestemand i Kommissionen, som frem til 1986 havde ledet den tjenestegren, der forvaltede stoetten til EIC. Den paagaeldende tjenestemand var frivilligt fratraadt samme aar for at overtage denne stilling. Alvorlige uregelmaessigheder i forvaltningen af EBN foerte i 1989 til, at han blev frataget denne post, og at der blev foretaget en vaesentlig justering af de tilskud, der var afsat til EBN i 1990.

17. Denne tidligere tjenestemand havde i 1987 sammen med sin hustru grundlagt en servicevirksomhed(3) ()

, som mod betaling udfoerte administrative opgaver for EBN. EBN har i alt udbetalt 11,3 mio. FB til denne servicevirksomhed, heraf 1,785 mio. FB i erstatning for kontraktbrud.

18. Ovennaevnte tjenestemand var i slutningen af 1988 endvidere med til at oprette et selskab ved navn »EBN Services S.A.«, der tilboed at forvalte EBN mod at faa udbetalt 90 % af netvaerkets indtaegter. EBN's medlemmer fandt dette tilbud uacceptabelt. Da EBN Services S.A. imidlertid havde hovedsaede samme sted som EBN, og selskabet allerede havde haft visse udgifter i forbindelse med sine egne aktiviteter, opstod der en tvist mellem EBN Services S.A. og EBN. Denne tvist var ved udgangen af 1992 endnu ikke afgjort.

19. Kommissionen, som tog initiativet til oprettelsen af EBN, og som finansierer netvaerkets aktiviteter, burde have soerget for at goere forvaltningssystemet mere gennemskueligt. Den burde endvidere have foert et strengere tilsyn med ovennaevnte tidligere tjenestemands virksomhed, saaledes at man havde undgaaet de konstaterede uregelmaessigheder paa det operationelle og finansielle omraade.

20. EBN er senere blevet omorganiseret. Dets personale er i dag paa en snes medarbejdere mod to i 1989. EF-tilskuddene daekker EBN's underskud inden for et maksimumbeloeb, der er fastsat ved en kontrakt. Forpligtelserne i denne henseende er oeget vaesentligt fra gennemsnitlig 0,3 mio. ECU om aaret i perioden 1984-90 til 2 mio. ECU i 1991 og 1,8 mio. ECU i 1992 (jf. tabel 3).

21. Tilskuddene udbetales efter en forskudsordning, hvor restbeloebet udbetales efter afslutningen af EBN's regnskabsaar. Udbetalingerne af forskud og restbeloeb finder sted med vaesentlige forsinkelser. For at kunne viderefoere sine aktiviteter maatte EBN derfor i 1992 anmode et pengeinstitut om et laan.

22. Den anvendte stoetteordning bevirker i oevrigt, at EBN ikke kan oparbejde en kapital, der kan goere det muligt for EBN at udvikle sig selvstaendigt. Det forholder sig nemlig saaledes, at hver gang EBN opnaar fortjeneste, reduceres organisationens underskud og dermed ogsaa dét tilskud, som Kommissionen yder til netvaerkets drift, tilsvarende. I oevrigt er de opgaver, EBN udfoerer, til dels en »viderefoerelse« af de forvaltningsopgaver, der varetages af den ansvarlige tjenestegren i Kommissionen (f.eks. evaluering af EIC's aktiviteter eller af ansoegninger om stoette til oprettelse af et EIC), eller af arbejde bestilt af Kommissionen. KONKLUSION

23. Hvis Faellesskabets indsats til fordel for EIC fortsaettes, boer der skabes en bedre formel ramme herfor, der bl.a. sikrer, at maalene defineres klart, og at aktionerne bliver gennemskuelige. ID="1"> Tabel 1: Gennemfoerelsen af budgetbevillingerne til EIC i perioden 1984-1992

"(ECU)">AAr Konto"> ID="1">1 500 000> ID="2">0> ID="3">1 500 000> ID="4">4 639> ID="5">1 495 361> ID="6">149 204> ID="7">1 346 157"> ID="1">0> ID="2">780 000> ID="3">780 000> ID="4">1 500> ID="5">778 500> ID="6">79 934> ID="7">698 566"> ID="1">2 900 000> ID="2">0> ID="3">2 900 000> ID="4">54 500> ID="5">2 845 500> ID="6">362 043> ID="7">2 483 457"> ID="1">2 000 000> ID="2">375 000> ID="3">2 375 000> ID="4">300> ID="5">2 374 700> ID="6">281 647> ID="7">2 093 053"> ID="1">4 400 000> ID="2"> 95 250> ID="3">4 304 750> ID="4">361 750> ID="5">3 943 000> ID="7">3 943 000"> ID="1">6 100 000> ID="3">6 100 000> ID="4">41 716> ID="5">6 058 284> ID="7">6 058 284"> ID="1">7 000 000> ID="2"> 285 000> ID="3">6 715 000> ID="4">760 922> ID="5">5 954 078> ID="6">2 748> ID="7">5 951 330"> ID="1">6 084 000> ID="2">2 018 975> ID="3">8 102 975> ID="4">179 637> ID="5">7 923 338> ID="6"> 55> ID="7">7 923 393"> ID="1">1 116 000> ID="2"> 473 000> ID="3">643 000> ID="4">158 648> ID="5">484 352> ID="6">60 631> ID="7">423 721"> ID="1">7 514 000> ID="3">7 514 000> ID="4">269 808> ID="5">6 989 972> ID="6">315 731> ID="7">6 674 241"> ID="1">1 116 000> ID="3">1 116 000> ID="4">725 141> ID="5">390 859> ID="7">390 859"> ID="1">39 730 000> ID="2">2 320 725> ID="3">42 050 725> ID="4">2 558 561> ID="5">39 237 944> ID="6">1 251 883> ID="7">37 986 061">

"(ECU)">AAr Konto"> ID="1">1 500 000> ID="2">0> ID="3">1 500 000> ID="4">153 843> ID="7">1 346 157"> ID="1">0> ID="2">780 000> ID="3">780 000> ID="4">81 434> ID="7">698 566"> ID="1">2 900 000> ID="2">0> ID="3">2 900 000> ID="4">416 543> ID="7">2 483 457"> ID="1">2 000 000> ID="2">375 000> ID="3">2 375 000> ID="4">281 947> ID="7">2 093 053"> ID="1">1 500 000> ID="2"> 95 250> ID="3">1 404 750> ID="4">1 010 319> ID="7">394 431"> ID="1">4 500 000> ID="3">4 500 000> ID="4">237 185> ID="7">4 262 815"> ID="1">7 000 000> ID="2"> 45 000> ID="3">6 955 000> ID="4">3 076 757> ID="7">3 878 243"> ID="1">5 384 000> ID="2">1 958 975> ID="3">7 342 975> ID="4">1 765 259> ID="7">5 577 716"> ID="1">1 116 000> ID="2"> 473 000> ID="3">643 000> ID="4">219 279> ID="7">423 721"> ID="1">6 300 000> ID="3">6 300 000> ID="4">711> ID="7">6 134 289"> ID="1">1 116 000> ID="3">1 116 000> ID="4">725 141> ID="7">269 488"> ID="1">33 316 000> ID="2">2 500 725> ID="3">35 816 725> ID="4">7 968 418> ID="7">27 561 936">

>Kilde: Forvaltningsregnskabet"

Tabel 2: Erhvervsfremme- og innovationscenter, der modtager stoette fra Kommissionen "> Modtagerliste"> ID="1">Charleroi> ID="2">115 652> ID="3">1984> ID="4">(1)"> ID="1">Geel-Turnhout> ID="2">73 458> ID="3">1986> ID="4">(1)"> ID="1">Liège> ID="2">53 400> ID="3">1990> ID="4">(1)"> ID="1">Berlin> ID="2">100 000> ID="3">1984> ID="4">(3)"> ID="1">Cloppenburg> ID="2">150 000> ID="3">1987> ID="4">(1)"> ID="1">Frankfurt (Oder)> ID="2">1 068 600> ID="3">1991> ID="4">(2)"> ID="1">Zwickau> ID="2">1 064 800> ID="3">1991> ID="4">(2)"> ID="1">Stendal> ID="2">722 450> ID="3">1992> ID="4">(2)"> ID="1">Thebes> ID="2">150 000> ID="3">1986> ID="4">(3)"> ID="1">Patras> ID="2">246 000> ID="3">1988> ID="4">(1)"> ID="1">Crete> ID="2">729 000> ID="3">1991> ID="4">(2)"> ID="1">Larissa> ID="2">428 000> ID="3">1992> ID="4">(2)"> ID="1">Bilbao> ID="2">147 000> ID="3">1986> ID="4">(1)"> ID="1">Barcelona > ID="2">160 000> ID="3">1987> ID="4">(1)"> ID="1">Madrid> ID="2">140 000> ID="3">1988> ID="4">(1)"> ID="1">Navarra> ID="2">331 000> ID="3">1988> ID="4">(1)"> ID="1">Sevilla> ID="2">475 000> ID="3">1988> ID="4">(1)"> ID="1">Valencia - Alcoy> ID="2">150 000> ID="3">1988> ID="4">(1)"> ID="1">Castilla y Léon> ID="2">465 000> ID="3">1989> ID="4">(1)"> ID="1">Extremadura> ID="2">363 000> ID="3">1989> ID="4">(2)"> ID="1">Aragon> ID="2">591 000> ID="3">1990> ID="4">(2)"> ID="1">Galicia> ID="2">718 000> ID="3">1991> ID="4">(2)"> ID="1">Murcia> ID="2">632 000> ID="3">1991> ID="4">(1)"> ID="1">Cantabria> ID="2">394 000> ID="3">1992> ID="4">(2)"> ID="1">Malaga> ID="2">686 000> ID="3">1992> ID="4">(2)"> ID="1">Thionville - Metz> ID="2">115 000> ID="3">1984> ID="4">(1)"> ID="1">Nancy> ID="2">80 000> ID="3">1985> ID="4">(1)"> ID="1">Nîmes> ID="2">175 000> ID="3">1987> ID="4">(1)"> ID="1">Poitiers> ID="2">120 000> ID="3">1987> ID="4">(1)"> ID="1">Dunkerque> ID="2">135 000> ID="3">1987> ID="4">(3)"> ID="1">Montpellier> ID="2">160 000> ID="3">1987> ID="4">(1)"> ID="1">Toulon> ID="2">130 000> ID="3">1987> ID="4">(1)"> ID="1">Clermont-Ferrand> ID="2">220 000> ID="3">1988> ID="4">(3)"> ID="1">Aveyron-Millau> ID="2">135 000> ID="3">1990> ID="4">(1)"> ID="1">Pays de la Loire> ID="2">224 000> ID="3">1990> ID="4">(3)"> ID="1">Le Creusot> ID="2">208 000> ID="3">1990> ID="4">(3)"> ID="1">La Rochelle> ID="2">217 000> ID="3">1990> ID="4">(2)"> ID="1">St-Étienne> ID="2">253 000> ID="3">1990> ID="4">(2)"> ID="1">Toulouse - Haute-Garonne> ID="2">163 800> ID="3">1991> ID="4">(1)"> ID="1">Cork> ID="2">145 000> ID="3">1984> ID="4">(1)"> ID="1">Dublin> ID="2">150 000> ID="3">1986> ID="4">(1)"> ID="1">Galway> ID="2">150 000> ID="3">1986> ID="4">(1)"> ID="1">Limerick> ID="2">135 000> ID="3">1986> ID="4">(1) "> ID="1">Genova> ID="2">145 000> ID="3">1984> ID="4">(1)"> ID="1">Pistoia> ID="2">115 000> ID="3">1984> ID="4">(3)"> ID="1">Bari> ID="2">500 000> ID="3">1985> ID="4">(1)"> ID="1">Foggia> ID="2">150 000> ID="3">1986> ID="4">(3)"> ID="1">Torino - Piemonte> ID="2">507 000> ID="3">1986> ID="4">(1)"> ID="1">Taranto> ID="2">100 000> ID="3">1986> ID="4">(1)"> ID="1">Battipaglia> ID="2">150 000> ID="3">1987> ID="4">(3)"> ID="1">Livorno> ID="2"> 140 000> ID="3">1987> ID="4">(1)"> ID="1">Siena> ID="2">320 000> ID="3">1987> ID="4">(1)"> ID="1">Ascoli Piceno-Teramo> ID="2">340 000> ID="3">1988> ID="4">(1)"> ID="1">Chieti> ID="2">280 000> ID="3">1988> ID="4">(1)"> ID="1">Salerno> ID="2">410 000> ID="3">1988> ID="4">(2)"> ID="1">Cagliari - Sardegna> ID="2">295 000> ID="3">1988> ID="4">(1)"> ID="1">Lazio> ID="2"> 395 000> ID="3">1989> ID="4">(2)"> ID="1">Palermo> ID="2">398 000> ID="3">1989> ID="4">(1)"> ID="1">Potenza> ID="2">485 000> ID="3">1992> ID="4">(2)"> ID="1">Senigaglia> ID="2">390 000> ID="3">1992> ID="4">(2)"> ID="1">Heerlen> ID="2">165 000> ID="3">1986> ID="4">(1)"> ID="1">Helmond> ID="2">107 000> ID="3">1987> ID="4">(1)"> ID="1">Enschede> ID="2"> 86 000> ID="3">1988> ID="4">(1)"> ID="1">Almada - Setúbal> ID="2">180 800> ID="3">1986> ID="4">(1)"> ID="1">Porto> ID="2">120 000> ID="3">1987> ID="4">(1)"> ID="1">Lisboa> ID="2">476 000> ID="3">1990> ID="4">(1)"> ID="1">Evora - Alentejo> ID="2">796 000> ID="3">1992> ID="4">(2)"> ID="1">Guimaraes> ID="2">229 000> ID="3">1992> ID="4">(2)"> ID="1">Swansea-Newcastle> ID="2">115 000> ID="3">1984> ID="4">(3)"> ID="1">Barnsley> ID="2">144 600> ID="3">1985> ID="4">(1)"> ID="1">Halifax - Calderdale> ID="2"> 80 000> ID="3">1985> ID="4">(3)"> ID="1">Londonderry-Derry> ID="2">100 000> ID="3">1985> ID="4">(1)"> ID="1">Cardiff> ID="2">110 000> ID="3">1986> ID="4">(1)"> ID="1">Chester - Cheshire> ID="2"> 75 000> ID="3">1986> ID="4">(1)"> ID="1">Clwyd> ID="2">150 000> ID="3">1986> ID="4">(1)"> ID="1">Lancashire> ID="2"> 85 000> ID="3">1986> ID="4">(1)"> ID="1">Glasgow - Strathclyde> ID="2">250 000> ID="3">1986> ID="4">(1)"> ID="1">Nottingham> ID="2">168 000> ID="3">1987> ID="4">(3)"> ID="1">Plymouth> ID="2"> 95 000> ID="3">1987> ID="4">(3)"> ID="1">Manchester> ID="2">523 000> ID="3">1990> ID="4">(1)"> ID="2">22 244 560""(1) Oprettet og anerkendt af EF

(2) Under forberedelse

(3) Ingen EIC-aktivitet

Kilde: SINCOM og GD XVI>

Tabel 3: EF-tilskud til EBN (1984-1992) ">AAr Konto Forpligtelsesnr."> ID="1">185 000> ID="2">185 000> ID="4">0"> ID="1">230 000> ID="2">230 000> ID="4">0"> ID="1">16 500> ID="2">16 500> ID="4">0"> ID="1">170 000> ID="2">170 000> ID="4">0"> ID="1">685 000> ID="2">680 203> ID="3">4 797> ID="4">0"> ID="1">140 000> ID="2">45 000> ID="3">95 000> ID="4">0"> ID="1"> "> ID="1">62 881> ID="2">62 881> ID="4">0"> ID="1">250 000> ID="2">244 625> ID="3">5 375> ID="4">0"> ID="1">490 000> ID="2">450 000> ID="3">40 000> ID="4">0"> ID="1">2 089 140> ID="2">2 013 165> ID="3">75 975> ID="4">0"> ID="1">1 811 370> ID="2">905 685> ID="4">905 685"> ID="1">6 129 891> ID="2">5 003 059> ID="3">221 147> ID="4">905 685""Kilde: SINCOM>

24. Kommissionen boer soerge for, at stoetten til EIC, koordineres direkte med de aktioner med henblik paa regional udvikling, der stoettes af Kommissionen selv eller af de nationale myndigheder, dels for at undgaa dobbelt arbejde dels for at opnaa den stoerst mulige synergieffekt.

25. For at kunne maale maalopfyldelsesgraden for maalet om selvfinansiering, og for saaledes at kunne vurdere centrenes evne til at finansiere driften uden faellesskabsstoette, boer Kommissionen anvende en streng evalueringsmetode ved maalingen af effekten af EIC, og den boer isaer have kendskab til al offentlig stoette, der ydes til EIC.

26. Kommissionen boer tage EBN-tilskudsordningen op til revision og overveje, om det i samarbejdet med denne organisation ikke ville vaere muligt at anvende de almindelige regler for tjenesteydelser (aftaler, der indgaas efter udbudsproceduren), saaledes at de finansielle forbindelser mellem EBN og Kommissionen bliver mere gennemskuelige.Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg paa moedet den 25. november 1993. Paa Revisionsrettens vegne André J. Middelhoek Formand KOMMISSIONENS SVAR INDLEDNING

1. Kommissionens aendrede forslag til Raadets afgoerelse om EF-bistand til EIC (EFT nr. C 214 af 16.8.1988, s. 65) tog sigte paa, at de »paa laengere sigt skulle vaere selvfinansierende«. Dette betoed imidlertid ikke, at det var meningen, at de generelt skulle vaere selvfinansierende, men kun, at de ikke mere skulle have brug for finansielt tilskud fra Faellesskabet. Men i praksis har nogle EIC fortsat modtaget stoette fra andre faellesskabskilder end EIC-budgetposten, naar de relevante betingelser var opfyldt. RETSGRUNDLAG OG OEKONOMISK FORVALTNING

3. Under droeftelserne af forslaget til Raadets forordning i 1988 blev der draget den slutning, at disse aktiviteter skulle betragtes som pilotprojekter med det formaal at oprette ca. 100 centre, hvilket efter Kommissionens opfattelse var det noedvendige minimum i de ugunstigt stillede omraader.

I betragtning af de forberedelsestiltag, der skal til for at igangsaette EIC med lokal tilslutning, var det i begyndelsen vanskeligt at vurdere, hvor lang tid det ville tage for at naa dette maal. Pr. maj 1993 var der ydet stoette til 80 EIC i den indledende fase. Siden 1988 har budgetmyndigheden bevilget midler til EIC'erne som pilotprojekter.

5. Faciliteter i form til naturalydelser, som f.eks. bygninger eller materiel, er ressourcer, som ellers skulle have vaeret anskaffet paa det frie marked.

Kun tjenesteydelser direkte til centrets drift medregnes. Naar der stilles personale til raadighed for centrets medarbejdere, skal der gives praecise oplysninger om deres funktion, arbejdstid og omkostninger, og det skal attesteres officielt af bidragsyderne. Disse bidrag sammenlignes med de omkostninger, der ville vaere loebet paa, hvis dette personale ikke var blevet stillet til raadighed, men skulle have vaeret ansat.

Det er uden stoerre vanskeligheder muligt at goere vaerdien af disse bidrag op i penge. I princippet er Kommissionen villig til at vaere med til at finansiere dem, for saa vidt som de kan kvantificeres. Dette meddeles skriftligt til modtageren af tilskuddet.

Der har altid vaeret anvendt retningslinjer for naturalydelser. I 1989 blev de revideret og strammet, f.eks. med hensyn til afskrivning paa materiel, overfoersel af midler og indkomstdannelse. UDVAELGELSESKRITERIER

6. Systemet er udformet som en integreret approach til at fremme og vurdere ivaerksaettelse og innovation, udvikling af folks lederevner og udarbejdelse af kommercielle strategier gennem raadgivning om tekniske spoergsmaal og markedsfoering med henblik paa at lette adgangen til det finansielle marked.

Faellesskabet soegte i begyndelsen af 80'erne at stimulere og medvirke til at forbedre kvaliteten af de smaa og mellemstore virksomheder, isaer i forbindelse med EKSFs laangivning i omraader, hvor kul- og staalindustrier blev nedlagt, samt i omraader, hvor andre traditionelle industrier var i nedgang. Det viste sig paa baggrund af denne EF-indsats, at der var behov for den form for bistand, EIC kunne yde. Paa dette tidlige tidspunkt stoettede Kommissionen og det nyligt etablerede EBN tanken om EIC'er. Efter dette indledende fremstoed var der helt klart behov og interesse for et erhvervsfremmende arrangement, om man mente derfor ikke, at det var noedvendigt med en stoerre oplysningskampagne. Desuden forekom det uhensigtsmaessigt at bruge store beloeb paa oplysningskampagner paa grund af de begraensede midler, der var til raadighed til fremme af EIC'er.

Motivationen til at oprette EIC haenger sammen med en erkendelse hos de offentlige myndigheder og organer, der beskaeftiger sig med oprettelse og udvikling af virksomheder i samarbejde med interesser i den private sektor inden for et bestemt omraade, af at de er noedt til at soege et EIC fremmet som led i deres oekonomiske udviklingsstrategi og derfor ogsaa er rede til at baere de omkostninger, det medfoerer.

Initiativet til at oprette et EIC kommer fra et konsortium af offentlige og private organer i omraadet og er ikke udtryk for et udvalg foretaget af Kommissionen. Desuden udelukkes muligheden for overlapning med andre udviklingsaktiviteter i det paagaeldende omraade, fordi man tillaegger det stor betydning, at de bidragende organer er saa bredt sammensat som muligt, og paa grund af den maade, hvorpaa disse traeffer beslutning om at fortsaette oprettelsen af et EIC.

7. De regionale myndigheder raadspoerges og informeres om Kommissionens bistand til oprettelsen af et EIC. I praktisk talt alle tilfaelde er den paagaeldende lokale og regionale offentlige administration en af initiativtagerne til EIC.

Bemaerkningen angaaende Chieti-EIC'et synes at gaa paa et projekt, som af et medlem af det stiftende konsortium blev foreslaaet finansieret med bistand fra Faellesskabet. Dette projekt vedroerte ikke centrets aktiviteter. Hvis et lokalt erhvervsfremmende organ deltager i et konsortium til stoette for et EIC, betyder det ikke, at det indstiller sin normale aktivitet til fordel for SMV eller undlader at anmode om EFRU-stoette hertil.

8. Det er korrekt, at der i tilfaeldet med EIC i Auvergne blev stillet personale paa deltid til raadighed af en organisation i departementet som led i et nationalt stoetteprogram, og dette personale var Regionalfonden ogsaa med til at finansiere. Til at begynde med laa det ikke klart, om der til denne stoette kunne ydes bistand fra EFRU. Denne stoette er opfoert i det endelige regnskab og beloeber sig til 30 954 ECU. Dette beloeb holdt sig, sammen med stoetten til EIC, inden for den i forvejen fastsatte graense. KOMMISSIONENS TILSYN OG KONTROL

9. Det er kun sket meget sjaeldent, at der formodes indgaaet politiske forpligtelser inden finansinspektoerens paategning. AArsagen til problement, som siden blev loest, var, at den ansvarlige organisation forelagde de paagaeldende dokumenter for sent.

10 og 11. I det store og hele stoettes EIC af konsortiet af offentlige myndigheder i samarbejde med andre erhvervsfremmende interesser som et middel til at naa et maal af offentlig interesse. Selv om et center kan skaffe sig en vis indtaegt i form af betaling for tjenesteydelser, betragtes det ikke som et kommercielt foretagende, der tilstraeber oekonomisk uafhaengighed eller gevinst.

I henhold til kontrakten om finansiel bistand fra EIB-budgetposten skal et EIC forelaegge en detaljeret finansieringsplan for sin igangsaetningsfase. I loebet af dette tidsrum, som aldrig har overskredet 30 maaneder, kontrollerer Kommissionen, at der ikke modtages direkte finansiel bistand fra andre EF-kilder.

Naar et center efter den indledende fase er blevet etableret, kan de ansvarlige myndigheder i medlemsstaten beslutte at soege om stoette til centrets aktiviteter i form af medfinansiering fra strukturfondene.

Centrene faar indtaegter ved at opkraeve takster for tjenester leveret til betalingsdygtige modtagere. Med henblik paa at virkeliggoere potentielle ivaerksaetteres muligheder for at oprette nye virsomheder, kan betalingen udsaettes, indtil virksomhederne er kommercielt etableret, hvilket kan vaere 2-3 aar efter igangsaetningen. EVALUERING

12. Det er fastsat i alle EIC-kontrakter, at der skal foretages en evaluering af resultaterne. Dette sker paa grundlag af en aarsberetning for hvert enkelt EIC. Det tager op til to og et halvt aar, inden et EIC bliver fuldt driftsklart. Kun nogle af centrene er fuldt driftsklare, de andre befinder sig paa forskellige trin i den indledende fase. Det tager yderligere ca. to aar, inden det viser sig, om de virksomheder, som er blevet raadgivet af et EIC, er oekonomisk baeredygtigt.

Det fremgaar af de hidtidige evalueringer af de centre, som er fuldt operative, at der er blevet oprettet ca. 2 000 nye virksomheder med innoverende aktiviteter og saneret omkring 1 000 virksomheder i de mindre udviklede omraader af Faellesskabet, hvilket har skabt i ca. 15 000 arbejdspladser.

Kommissionen er i oejeblikket i faerd med at foretage en samlet evaluering af erfaringerne indtil dato, og den skulle vaere faerdig i midten af 1994. Det sker i samarbejde med EBN, som i fremtiden vil gennemfoere en aarlig evaluering.

13. Alle EIC skal ses i deres egen geografiske kontekst. Kommissionen er overbevist om, at EIC fungerer som et middel til udvikling paa lokalplan. Serviceindustrier er ikke udelukket. Selv om EIC foerst og fremmest yder stoette til aktiviteter af fornyende karakter, boer dette ikke vaere deres eneste opgave.

14. Kommissionen erkender, at der behoeves en del tid, jf. bemaerkningerne under 12.

Kommissionen tillaegger det stor betydning at sikre, at EIC fortsat forfoelger deres oprindelige maal. Naar dette viser sig umuligt som i de 13 tilfaelde, Revisionsretten naevner, ophoerer Kommissionen med at yde stoette.

Den normale procedure (indtaegtsordrer) for tilbagesoegning af EF-stoette er gaeldende, naar det viser sig noedvendigt. Hvis det imidlertid under den indledende forsoegsfase i henhold til kontrakten viser sig, at et EIC ikke paa korrekt vis forfoelger sit maal, opsiges kontrakten, og medfinansieringen ophoerer. De allerede overfoerte midler tilbagesoeges ikke, undtagen hvis der er betalt for meget for allerede udfoerte tjenesteydelser.

15. Som naevnt ovenfor sker oprettelsen af et EIC paa baggrund af en beslutning truffet af et konsortium af offentlige og private erhvervsfremmende interesser inden for omraadet om, at de har brug for et center, vil benytte det og finansiere det. I visse medlemsstater (f.eks. i Frankrig, Spanien og Italien) er det i nogle regioner, der har modtaget bistand lykkedes at naa til den omtalte enighed hurtigere end i andre regioner, og de kan derfor opvise flere aktiviteter.

Den socio-oekonomiske situation i de regioner, der har modtaget bistand, er forskellige, og det samme er tilfaeldet med de intiativer, deres myndigheder tager for at realisere deres igangsaetningspotentiale og erhvervsmaessige muligheder. Nogle af regionerne er noedt til at starte praktisk talt fra bunden, mens andre maaske allerede helt eller delvis raader over faciliteter af varierende kvalitet.

Der er ogsaa stor forskel paa mulighederne for medfinansiering. »EUROPEAN BUSINESS AND INNOVATION CENTRE NETWORK«

16 - 19. Forholdet mellem »European Business and Innovation Centre Network« (EBN), en international sammenslutning med et videnskabeligt og teknologisk sigte, og dets generalsekretaer reguleres af vedtaegten for EBN. Beslutningen om at udnaevne generalsekretaeren blev truffet af bestyrelsen i overensstemmelse med de relevante vedtaegtsbestemmelser. Den 19. maj 1989 accepterede EBN's generalforsamling, generalsekretaerens afskedsansoegning.

Kommissionen vil gerne paapege, at den aldrig har vaeret repraesenteret i EBN's styrende organer. Tjenestemaend fra Kommissionen har fra tid til anden vaeret indbudt til at overvaere EBN's bestyrelsesmoeder uden dog nogensinde at have vaeret med til at traeffe beslutninger.

Hvad angaar tidligere kommissionsansattes virksomhed nedsatte Kommissionen den 1. januar 1993 et udvalg, med deltagelse af bl.a. generalsekretaeren og et antal generaldirektoerer, for paa Kommissionens vegne at gennemgaa hvert tilfaelde af potentiel interessekonflikt mellem en tidligere kommissionsats virksomhed og de opgaver, han varetog i Kommissionen, for at sikre, at bestemmelserne i personalevedtaegten og isaer i dennes artikel 16 overholdes.

20. Omorganiseringen af EBN medfoerte en revideret og mere gennemskuelig ledelsesstruktur og et mere omfattende arbejdsprogram, som omfattede saerlig teknisk bistand og projekter til oprettelse af virksomheder, hvilket forklarer stigningen i Faellesskabets medfinansiering. Det skal imidlertid bemaerkes, at Kommissionens bidrag maalt i procent af EBN's indtaegter har vaeret faldende.

21 og 22. Kommissionen er enig i Revisionsrettens bemaerkninger og vil undersoege, hvorvidt det er muligt at indfoere en mere effektiv og hurtigere metode til at stille EF-stoette til raadighed for EBN, f.eks. ved at undgaa omkostninger til banklaan samt forsinkelser i programmerne paa grund af mangel paa finansielle midler. Den vigtigste aarsag til forsinkelserne har vaeret oensket om at sikre, at betalingerne til EBN skete i overensstemmelse med forskrifterne. KONKLUSION

23. Der er Kommissionens tanke, at EF-stoetten til EIC i den naeste programperiode (1994-1999) i hoejere grad integreres i indsatsen for regionaludvikling inden for rammerne af EF's stoetteprogrammer. Disse lokale udviklingsinstrumenter vil saaledes indgaa i en samlet regional udviklingsplan.

24. Kommissionen kontrollerer, at der ikke ydes direkte finansiel bistand fra andre EF-kilder i et EIC's igangsaetningsfase. Principperne for selve ideen om EIC og den maade, de anvendes paa, sikrer, at der ikke forekommer dobbelt arbejde, og at der opnaas stoerst mulig synergieffekt.

25. Resultaterne evalueres paa grundlag af hvert EIC's aarsberetning. Kommissionen er ved at foretage en samlet evaluering af erfaringerne indtil dato, og dette sker i samarbejde med EBN, som i fremtiden vil foretage en aarlig evaluering.

Kommissionen har kendskab til EIC's finansieringskilder gennem deres finansieringsplan og eksterne regnskabsrevisioner. EIC finansieres i hovedsagen af konsortiet af offentlige og private sponsorer. Det er ikke Kommissionens opfattelse, at EIC noedvendigvis boer undvaere finansiel stoette fra den offentlige sektor, idet det maa erindres, at de i vaesentlig grad kan bidrage til at naa et af den offentlige sektors maal.

26. Kommissionen vil undersoege mulighederne for at indfoere en mere effektiv og hurtigere metode til at stille EF-stoetten til raadighed for EBN, og den vil se naermere paa spoergsmaalet om at anvende de almindelige regler for tjenesteydelser paa disse.

(1)() EFT C 33 af 11.2.1987, s. 5.

(2)() EFT C 214 af 16.8.1988, s. 65.

(3)() Kapitalen i denne virksomhed udgjorde 2,1 mio. FB, heraf var 2,0 mio. FB naturalydelser i form af den paagaeldende tjenestemands know-how, der var vaerdiansat paa grundlag af det kontraktbeloeb, der var aftalt mellem servicevirksomheden og EBN.