INDHOLD Punkt 1 . Indledning 1.1 - 1.19 Beretningens formaal, raekkevidde og udarbejdelse 1.1 - 1.4 Oplysninger om Den Europaeiske Socialfond ( ESF ) 1.5 - 1.19 De vigtigste forordninger, afgoerelser og beslutninger 1.5 Opgaver, maalsaetning og virkemidler 1.6 - 1.13 Gennemfoerelsen 1.14 - 1.19 2 . Den forberedende fase i forbindelse med udstedelse af forordninger, beslutninger eller afgoerelser om og retningslinjer for forvaltningen af ESF 2.1 - 2.8 Bemaerkninger 2.2 - 2.8 3 . Forvaltningsprocedurer i direktoratet for ESF 3.1 - 3.31 Bemaerkninger 3.3 - 3.31 Kriterier for behoerig indgivelse af ansoegninger 3.3 Kriterier for tilskudsberettigelse 3.4 - 3.8 Prioriteringskriterier 3.9 - 3.13 Fortolkninger af de officielle tekster 3.14 Dokumentation 3.15 - 3.17 For sen redegoerelse for kriterierne for ydelse af tilskud 3.18 Forundersoegelse af tilskudsansoegningerne, foretaget af ESF's tjenestegrene 3.19 - 3.21 Forundersoegelse af anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb, foretaget af ESF's tjenestegrene 3.22 - 3.27 Vurdering af foranstaltningerne 3.28 - 3.30 Administrativ organisation 3.31 4 . Forvaltningsprocedurerne i medlemsstaterne 4.1 - 4.22 Bemaerkninger 4.2 - 4.22 Indgivelse af tilskudsansoegninger og udbetalingsanmodninger til ESF 4.2 - 4.5 Organ, til fordel for hvilket der ansoeges om tilskud 4 .6 - 4.11 Den endelige modtager af de udbetalte beloeb 4.12 - 4.15 Medlemsstaternes garanti for en forsvarlig gennemfoerelse af foranstaltningerne 4.16 - 4.17 Attestation 4.18 - 4.22 5 . Konklusioner 5.1 - 5.5 De vaesentligste konstaterede svagheder 5.1 - 5.4 Mulige forbedringer 5.5 Side Kommissionens svar 19 - 24 SAERBERETNING NR .

1/88omprocedurer og ordninger paa EF-plan og nationalt plan for forvaltningen af Den Europaeiske Socialfond med Kommissionens svar(88/C 126/01)(Bemaerkninger, EOEF-Traktatens artikel 206a, stk .

4)

1 1 . Indledning Beretningens formaal, raekkevidde og udarbejdelse1.1 . Formaalet med denne beretning er at foretage en systematisk vurdering baade af EF-procedurerne og af de procedurer, som foelges i medlemsstaterne ved forvaltningen af tilskudsansoegningerne og udbetalingsanmodningerne .

En vurdering alene af procedurerne paa EF-plan ville kun vaere af begraenset raekkevidde;

EF-procedurerne skal ses i sammenhaeng med de tilsvarende procedurer i medlemsstaterne, fordi en raekke befoejelser er overladt til EF-medlemsstaterne .

Det er saaledes medlemsstaten, der modtager og videresender tilskudsansoegningerne og udbetalingsanmodningerne, samt behandler, garanterer for og attesterer ansoegningerne eller anmodningerne .

Procedurerne paa EF-plan og paa nationalt plan skal ses under ét, og en kritisk gennemgang af den ene del forudsaetter en gennemgang af den anden .

1.2 . Revisionsundersoegelsen er foretaget som foelger :

( a)Udgangspunktet har vaeret en naesten permanent gennemgang af de procedurer, som foelges i de tjenestegrene, som forestaar forvaltningen af socialfonden .

Der er her tale om procedurerne for behandlingen af tilskudsansoegningerne og udbetalingsanmodningerne, kontrolbesoegene paa stedet, vurderingen af de godkendte foranstaltninger og den administrative organisation .

( b)Desuden er der aflagt besoeg i alle EF-medlemsstaterne ( bortset fra Spanien og Portugal, hvor det endnu er for tidligt at foretage en undersoegelse ) med henblik paa at faa oplyst, hvilke procedurer og ordninger der er indfoert i forbindelse med ESF .

Det drejer sig hovedsagelig om, hvilke opgaver der paahviler de nationale myndigheder, som skal indsende tilskudsansoegninger og udbetalingsanmodninger til ESF, de vigtigste former for organer og tilskudsansoegninger, attesterings - og kontrolprocedurerne samt pengestroemmene .

( c)Endelig er der foretaget en gennemgang af de staerke og svage punkter paa grundlag af opgoerelsen over procedurerne .

1.3. Den foerste del af undersoegelsen blev foretlaget efter den anfoerte fremgangsmaade fra sidste kvartal af 1981 til foerste kvartal af 1984 . Paa grundlag af undersoegelsen kunne der foretages en vurdering af ordningen og procedurerne i henhold til den tidligere socialfond(001 ), og undersoegelsen omfattede en gennemgang af ca .

200 aktsamlinger og dele af aktsamlinger vedroerende tilskud fra fonden og udbetalinger .

1.4 . Paa grund af de talrige aendringer paa baade nationalt plan og EF-plan som foelge af ikrafttraedelsen af den nye socialfond den 23 . oktober 1983 ( 2 ) var det noedvendigt at ajourfoere undersoegelsesresultaterne .

Den anden del af undersoegelsen fandt sted i de fire sidste maaneder af 1986 . Ligesom det var tilfaeldet for den foerste undersoegelse, var udgangspunktet den permanente gennemgang af procedurerne i de tjenestegrene, som forestaar forvaltningen af fonden, samt en ny besoegsraekke i de samme medlemsstater .

Desuden omfattede undersoegelsen en gennemgang af omkring 1 000 tilskudsansoegninger, som var godkendt i aarene fra 1984, samt 170 udbetalinger af saldobeloeb i 1986 i tilfaelde, hvor ansoegningerne var godkendt i 1984 . Denne del af revisionen fandt sted dels i Kommissionens afdelinger og dels i medlemsstaterne .

Oplysninger om Den Europaeiske Socialfond ( ESF)De vigtigste forordninger, afgoerelser og beslutninger1.5 . Den nuvaerende socialfond blev oprettet med virkning fra den 23 . oktober 1983 . Retsreglerne om fonden findes i :

( a)Raadets afgoerelse 83/516/EOEF af 17 . oktober 1983 ( 2 ) om ESF's opgaver,(b)Raadets afgoerelse 85/568/EOEF af 20 . december 1985 ( 3 ) om aendring af afgoerelse 83/516/EOEF ( 2 ) om ESF's opgaver, som foelge af Spaniens og Portugals tiltraedelse,(c)Raadets forordning ( EOEF ) nr .

2950/83 af 17 . oktober 1983 ( 4 ) om gennemfoerelse af afgoerelse 83/516/EOEF ( 2 ) om ESF's opgaver,(d)Raadets forordning ( EOEF ) nr .

3823/85 af 20 . december 1985 ( 5 ) om aendring af forordning ( EOEF ) nr .

2950/83 ( 4) om gennemfoerelse af afgoerelse 83/516/EOEF ( 2 ) om ESF's opgaver, som foelge af Spaniens og Portugals tiltraedelse,(e)Raadets forordning ( EOEF ) nr .

3824/85 af 20 . december 1985 ( 6 ) om aendring af forordning ( EOEF ) nr .

2950/83 ( 4 ) om gennemfoerelse af afgoerelse 83/516/EOEF ( 2 ) om ESF's opgaver med henblik paa at udvide den til at omfatte selvstaendige,(f)Kommissionens beslutning 83/673/EOEF af 22 . december 1983 ( 7 ) vedroerende forvaltningen af ESF,(g)Kommissionens retningslinjer for forvaltningen af ESF ( 8 12).Opgaver, maalsaetning og virkemidler1.6 . I afgoerelsen (2 ) beskrives EFS's opgaver saaledes :

( a)fonden boer goeres til et mere aktivt ledsageinstrument for en beskaeftigelsesfremmende politik,(b)fonden har til opgave at deltage i finansieringen af erhvervsuddannelsesforanstaltninger og foranstaltninger til fremme af beskaeftigelsen og den geografiske mobilitet,(c)fonden boer i overensstemmelse med princippet om solidaritet inden for Faellesskabet bidrage saa effektivt og sammenhaengende som muligt til loesningen af de alvorligste problemer og i saerdeleshed til bekaempelse af arbejdsloesheden, herunder strukturel underbeskaeftigelse, og til fremme af beskaeftigelsen for de haardest ramte grupper .

I denne sammenhaeng hedder det videre i afgoerelsen ( 13 ), at Fonden fremmer ivaerksaettelsen af en politik, der dels tager sigte paa at give arbejdskraften de fornoedne faglige kvalifikationer for at opnaa stabil beskaeftigelse, dels tager sigte paa at oege beskaeftigelsesmulighederne .

Den stoetter isaer den socio-erhvervsmaessige indpasning og integrering af daarligt stillede, tilpasning af arbejdskraftens kvalifikationer til udviklingen paa arbejdsmarkedet og til de teknologiske nydannelser samt udjaevning af regionale skaevheder paa arbejdsmarkedet .

1 .7 . Inden for de samfundsgrupper, ESF tager sigte paa, skal fonden fremme beskaeftigelsen af unge under 25 aar ( mindst 75 % af de disponible bevillinger ) og i saerdeleshed unge, som har saerlig ringe muligheder for at finde beskaeftigelse, navnlig som foelge af manglende eller utilstraekkelig erhvervsuddannelse, samt unge langvarigt ledige ( 14 ). Fonden tager ogsaa sigte paa at fremme beskaeftigelsen for foelgende personer over 25 aar :

( a)personer, som er arbejdsloese, truet af arbejdsloeshed eller underbeskaeftigelse, navnlig personer, som er langvarigt ledige,(b)kvinder, som oensker at genoptage et erhvervsarbejde,(c)erhvervshaemmede, som forventes at kunne indpasses paa arbejdsmarkedet,(d)vandrende arbejdstagere, som skifter eller allerede har skiftet bopael inden for Faellesskabet, eller som er flyttet til Faellesskabet for at udoeve erhvervsarbejde, samt disses familiemedlemmer,(e)personer, der navnlig er beskaeftiget i smaa og mellemstore virksomheder, for hvem omskoling er noedvendiggjort af hensyn til indfoerelsen af ny teknologi eller en forbedring af disse virksomheders ledelsesmetoder ( 15).Der kan ligeledes ydes tilskud fra fonden til personer, der skal virke som undervisere, som eksperter inden for erhvervsvejledning eller arbejdsformidling eller som udviklingskonsulenter ( 16).1.8 . Ligesom det var tilfaeldet for den tidligere fond, kan den nuvaerende socialfond kun virke paa den maade, at den yder tilskud til foranstaltninger, som ivaerksaettes i medlemsstaterne, og som finansieres ( eller medfinansieres ) af det offentlige .

Fonden deltager i finansieringen af foranstaltninger vedroerende ( 17 ):

( a)erhvervsuddannelse og erhvervsvejledning,(b)ansaettelse af arbejdskraft og loentilskud,( c)genetablering samt socio-erhvervsmaessig integrering i forbindelse med geografisk bevaegelighed,(d)teknisk bistand og raadgivning med henblik paa oprettelse af nye arbejdspladser .

Fondens tilskud udgoer 50 % af de tilskudsberettigede udgifter ( 18 );

tilskuddet maa dog ikke overstige det oekonomiske tilskud, den paagaeldende medlemsstats offentlige myndigheder yder ( 19).1.9. I henhold til afgoerelse 85/568/EOEF ( 3 ) er 44,5 % af de disponible bevillinger til generelle foranstaltninger ( 20 ) forbeholdt foranstaltninger til fordel for regioner med saerligt alvorlige og vedvarende beskaeftigelsesproblemer ( 21 ) ( i budgettet omtalt som ugunstigt stillede regioner;

i det foelgende vil benaevnelsen i budgettet blive benyttet ). Der er tale om Graekenland, de franske oversoeiske departementer, Irland, Mezzogiorno ( i Italien ), Nordirland, de autonome regioner Andalucía, De Kanariske OEer, Castilla-León, Castilla-La Mancha, Extremadura, Galicia, Murcia, byerne Ceuta og Melilla ( i Spanien ) og Portugal ( 21 ). De resterende bevillinger skal i henhold til afgoerelsen koncentreres om foranstaltninger til fremme af beskaeftigelsen i de oevrige omraader med hoej og langvarig arbejdsloeshed og/eller under industriel og sektoriel strukturomlaegning ( 21 ). Endelig forhoejes fondens tilskud med 10 % for foranstaltninger til fordel for ugunstigt stillede regioner ( 22).1.10 . Om de foranstaltninger, som forelaegges for ESF, er tilskudsberettigede, afhaenger af om de er i overensstemmelse med de i pkt .

1.3-1.5 omtalte kriterier for udvaelgelsen af de samfundsgrupper, der tages sigte paa, foranstaltningernes og udgifternes art samt sondringen mellem ugunstigt stillede regioner og andre regioner .

1.11 . Paa kort sigt indebaerer prioriteringen en afgraensning af de samfundsgrupper, der kan ivaerksaettes foranstaltninger for med stoette fra ESF .

I nogle tilfaelde er der ingen regionale begraensninger for de samfundsgrupper og de foranstaltninger, der vedroerer dem, mens der i andre tilfaelde skal vaere tale om enten ugunstigt stillede regioner eller en raekke regioner, som ud over ugunstigt stillede regioner ogsaa omfatter omraader med hoej og langvarig arbejdsloeshed og/eller under industriel og sektoriel strukturomlaegning ( 23 ). Denne prioritering er fastlagt i retningslinjerne for forvaltningen af ESF ( 8 12 ). I afgoerelse 83/516/EOEF ( 24 ) bestemmes det, at retningslinjerne for forvaltningen af ESF gennemgaas hvert aar af Kommissionen i loebet af hvert regnskabsaars foerste kvartal .

De nye retningslinjer skal gaelde for de tre regnskabsaar, som foelger efter det regnskabsaar, hvori de fastsaettes, og de bringes i anvendelse paa de godkendelsesbeslutninger, som traeffes i det naermest foelgende regnskabsaar . Retningslinjerne fastsaettes under hensyn til noedvendigheden af at fremme en harmonisk udvikling inden for Faellesskabet i overensstemmelse med den af Raadet fastsatte faellesskabsprioritering og navnlig til handlingsprogrammerne inden for beskaeftigelse og erhvervsuddannelse .

Kommissionen underretter Europa-Parlamentet og Raadet om disse retningslinjer ( 25 ), der udarbejdes i snaevert samraad med medlemsstaterne - i form af en forudgaaende hoering i fondsudvalget - og under hensyn til eventuelle synspunkter udtrykt af Europa-Parlamentet .

Tabel 1 :

ESF's budget 1986 BetegnelseAlmindelige foranstaltningertil fordel for Artikel Beloeb(ECU ) % Beloeb(ECU ) % Forpligtelsesbevillinger Betalingsbevillinger Unge under 25 aar i ugunstigt stillede regioner 6000 709 950 000 29,95 518 050 000 25,48 - Andre regioner 6001 1 064 875 000 44,92 817 110 000 40,20 - Personer over 25 aar i ugunstigt stillede regioner 6010 190 950 000 8,05 159 010 000 7,82 - Andre regioner 6011 286 325 000 12,08 199 260 000 9,80 - Specifikke foranstaltninger 610 118 400 000 5,00 48 140 000 2,36 - Foranstaltninger for hvilke der er indgaaet forpligtelse foer 1984 607 - 134 630 000 6,62 - Foranstaltninger for hvilke der er indgaaet forpligtelse foer 1984 608 - 155 730 000 7,66 - Foranstaltninger for hvilke der er indgaaet forpligtelse foer 1984 609 - 1 070 000 0,06 - I alt 2 370 500 000 100,00 2 033 000 000 100,00 1.12 . Budgettet - jf .

eksemplet i tabel 1 - er ogsaa udtryk for en udvaelgelse paa kort sigt, og her har Europa-Parlamentet det sidste ord, da der er tale om ikke-obligatoriske udgifter .

Europa-Parlamentet har dog kun befoejelse til at fastsaette det aarlige budgets samlede stoerrelse, idet det for et bestemt regnskabsaar ikke kan aendre retningslinjerne for fondens forvaltning, som fastsaettes i begyndelsen af det foregaaende regnskabsaar, mens budgettet opstilles ved regnskabsaarets slutning .

Den procedure, som fordelingen af befoejelserne mellem institutionerne medfoerer, resulterer saaledes i, at Europa-Parlamentet, som har det sidste ord med hensyn til budgettet, ikke kan aendre de kriterier, som er lagt til grund for budgetforslaget .

1.13 . Hvis de disponible bevillinger paa nogle budgetkonti ikke er tilstraekkelige til fuldt ud at finansiere de tilskudsberettigede og prioriterede foranstaltninger, der ansoeges om tilskud til, foretages der en nedskaering for hver budgetkonto .

Den nedskaering, der er foretaget for hver enkelt budgetkonto for almindelige foranstaltninger til fordel for ugunstigt stillede regioner ( 6000 og 6010 ) har altid vaeret lineaer, dvs .

at der er foretaget samme nedskaering for alle ugunstigt stillede regioner .

Nedskaeringen foretages i saa fald med en procentsats, som fremgaar af forholdet mellem de disponible bevillinger paa budgetkontoen og stoerrelsen af de tilskudsbeloeb, der ansoeges om, til tilskudsberettigede og prioriterede foranstaltninger under den samme budgetkonto .

Nedskaeringen paa de to budgetkonti for almindelige foranstaltninger til fordel for andre regioner ( henholdsvis 6001 og 6011 ) var vaegtet for regnskabsaarene 1984 og 1985 . Siden godkendelsesbeslutningen for regnskabsaaret 1986 har nedskaeringen ogsaa vaeret lineaer for disse to konti .

Gennemfoerelsen1.14 . Planlaegningen af tilskudsbevillingerne sker efter foelgende regler :

( a)Medlemsstaterne fremsender tilskudsansoegningerne ved hjaelp af et nyt skema, der er gengivet i bilag 1 til beslutning 83/673/EOEF ( 7 ). Medlemsstaterne skal angive det organ, til fordel for hvilket der ansoeges om tilskud ( 26 ) samt betalingsmodtageren ( 27 ), idet der ikke altid er tale om samme organ .

( b)Tilskudsansoegningerne gennemgaas i ESF's tjenestegrene .

( c)Kommissionen forelaegger tilskudsansoegningerne for Udvalget for ESF ( 28 ), og den godkender ansoegningerne, hvis de opfylder betingelserne i bestemmelserne, beslutningerne eller afgoerelserne paa det paagaeldende omraade .

Det samlede godkendelsesbeloeb for hver budgetartikel og for hver medlemsstat fordeles - efter gennemfoerelsen af den lineaere nedskaering - paa de tilskudsberettigede og prioriterede ansoegninger efter hoering af medlemsstaterne .

1.15 . Udbetalingerne finder sted efter foelgende regler :

( a)For de almindelige foranstaltninger ( 20 ) udbetales der et forskud paa 50 % paa den dato, der er anfoert for foranstaltningernes begyndelse .

Saafremt denne dato ligger foer den dato, paa hvilken der traeffes beslutning om godkendelse, foretages udbetalingen straks efter godkendelsen .

For de specifikke foranstaltninger ( 29 ) medfoerer godkendelse af en ansoegning om tilskud udbetaling af et foerste forskud svarende til 30 % af det bevilgede tilskud .

Et yderligere forskud paa op til 30 % kan udbetales, naar den paagaeldende medlemsstat har attesteret, at halvdelen af foranstaltningen er gennemfoert .

( b)Anmodninger om udbetaling af saldobeloeb skal indgives paa et skema, som er gengivet i bilag 2 til beslutning 83/673/EOEF ( 7 ). Anmodningen skal bl .

a . indeholde oplysning om foranstaltningernes indhold og resultater og en redegoerelse for de faktisk afholdte udgifter og for finansieringen .

( c)I ESF's tjenestegrene foretages der en gennemgang af anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb, og der tages stilling til, om der skal gennemfoeres en revision paa stedet .

1.16 . Om revisionen paa stedet gaelder foelgende regler :

( a)Medlemsstaterne drager omsorg for, at Kommissionen har adgang til de oplysninger, som er noedvendige for at kunne vurdere ansoegningernes maalsaetning og indhold samt foranstaltningernes afvikling, finansiering og resultater .

Medlemsstaterne stiller det fornoedne dokumentationsmateriale for attestation af den faktiske og regnskabsmaessige rigtighed af de i udbetalingsanmodningerne indeholdte oplysninger til raadighed for Kommissionen .

De yder Kommissionen den fornoedne bistand til at gennemfoere kontrollen, og Kommissionen underretter medlemsstaterne om kontrollen i god tid .

Repraesentanter for medlemsstaterne kan deltage i kontrollen .

Efter anmodning fra Kommissionen og med de paagaeldende medlemsstaters godkendelse kan medlemsstaternes kompetente myndigheder foretage kontrol .

Repraesentanter for Kommissionen kan deltage heri ( 30).(b)Med forbehold af den kontrol, der foretages af medlemsstaterne, kan Kommissionen foretage revision paa stedet .

Revisionen af oplysningerne i en udbetalingsanmodning kan foretages ved repraesentative stikproever .

Kommissionen fastsaetter, inden den foretager kontrol og i samraad med den paagaeldende medlemsstat, omfanget af stikproeverne paa grundlag af de materielle og tekniske vilkaar for den paagaeldende foranstaltning .

I det omfang, stikproeven foerer til en nedsaettelse, anvendes denne nedsaettelse proportionalt paa hele det beloeb, som udbetalingsanmodningen vedroerer, efter at medlemsstaten har haft lejlighed til at fremsaette sine bemaerkninger ( 31).1.17 . Rent organisatorisk bestod direktoratet for ESF indtil oktober 1987 af fire afdelinger, hvis opgaver var opdelt efter sektorer .

I november 1987 foretog Kommissionen en reorganisering af direktoratet for ESF, som nu bestaar af fem afdelinger .

En af afdelingerne staar for koordinering, planlaegning og administration, mens de oevrige er paalagt forvaltningen af sagsakter opdelt efter geografiske omraader .

1.18 . Under hensyn til, at medlemsstaterne har hver deres administrative struktur, har de bevaret det fulde ansvar for :

( a)indgivelse af tilskudsansoegninger til ESF ved hjaelp af ansoegningsskemaet,(b)eventuel sammenlaegning af tilskudsansoegninger,(c)forelaeggelse af anmodninger om udbetaling af saldobeloeb ved hjaelp af det dertil udarbejdede skema, attestering af anmodninger om udbetaling af saldobeloeb, herunder fastlaeggelse og vurdering af de forhold, som er afgoerende for tilskudsberettigelsen,(d)administration af foranstaltninger, som medfinansieres eller hvortil udgifterne godtgoeres,(e)til tider udbetalinger til organer, som er de endelige betalingsmodtagere .

1.19 . Den del af forvaltningen i forbindelse med ESF, som foregaar paa nationalt plan, er karakteriseret ved, at den er opdelt paa en raekke myndigheder :

( a)de nationale myndigheder, som har ansvaret for indgivelse af tilskudsansoegninger og udbetalingsanmodninger,(b)de centraliserede eller decentraliserede myndigheder, som har ansvaret for attestationerne,(c)de organer, til fordel for hvilke der ansoeges om tilskud ( 26),(d)betalingsmodtagerne ( 27 ) i forhold til ESF ( den primaere modtager),(e)de offentlige myndigheder, som helt eller delvis finansierer foranstaltningerne,(f)de organer, som gennemfoerer foranstaltningerne,(g)de endelige betalingsmodtagere:

( i)naar fondens tilskud bestaar i en godtgoerelse ( hoejst 50 %) af udgifter, som er afholdt af det offentlige, er den endelige modtager af tilskudsudbetalingen fra ESF et offentligretligt organ eller et privatretligt organ, som tjener en offentlig interesse, og hvis budget finansieres af staten;

organet gennemfoerer selv foranstaltningerne eller giver tilskud til foranstaltninger, der gennemfoeres af andre organer, som i saa fald ikke modtager tilskud fra ESF,(ii)hvis der er tale om en medfinansiering, som supplerer en stoette fra medlemsstatens offentlige myndigheder, er den endelige modtager af tilskuddet fra ESF den, der gennemfoerer foranstaltningerne, dvs .

i de fleste tilfaelde privatretlige organer,(h)revisionsorganer .

Mange af organerne har paa samme tid flere af de kendetegn, der er opregnet i ( c ) til ( g ). 2 . Den forberedende fase i forbindelse med udstedelse af forordninger, beslutninger eller afgoerelser om og retningslinjer for forvaltningen af ESF 2.1 . Forordningerne og nogle af beslutningerne eller afgoerelserne udstedes af Raadet, mens det er Kommissionen, der udsteder andre beslutninger eller afgoerelser og fastsaetter retningslinjerne for forvaltningen af ESF, selv om der gaelder regler om hoering af Udvalget for ESF .

Bemaerkninger2.2 . Paa dette omraade bestaar beslutningsgrundlaget ikke altid af analyser af behovene og problemerne, af alternative forslag og af vurderinger af den politik, der er foert eller foeres .

Inden for rammerne af den tidligere socialfond stoettedes udvidelser ( nye forordninger eller indfoejelse af nye aspekter i retningslinjerne ) eller aendringer ( aendringer af retningslinjerne ) ikke klart paa systematiske omkostnings-nytteberegninger, og kun i enkelte, alt for sjaeldne tilfaelde laa der forberedende undersoegelser eller forsoegsprojekter til grund for udarbejdelse af forordninger og retningslinjer .

Paa samme maade stoettedes den seneste reform af fonden - som hovedsagelig bygger paa foranstaltninger, som i almindelighed allerede var ivaerksat og medfinansieret af ESF inden for rammerne af den tidligere fond ( 32 ) - ikke paa tilstraekkeligt omfattende vurderinger af foranstaltningernes produktivitet og effektivitet .

2.3 . I de foerste retningslinjer for forvaltningen af den nuvaerende fond ( 1984-1986 ) blev der udtrykkeligt henvist til Faellesskabets maalsaetninger vedroerende beskaeftigelse og erhvervsuddannelse under henvisning til en raekke raadsresolutioner ( 8 ). Efter Rettens opfattelse hviler disse foerste retningslinjer paa et alment kendskab til :

( a)de foranstaltninger, som gennemfoeres i medlemsstaterne,(b)den oekonomiske situation, de sociale forhold og forholdene paa arbejdsmarkedet i Faellesskabet,(c)den eksisterende uligevaegt, saerlig paa beskaeftigelsesomraadet, som specielt rammer nogle samfundsgrupper ( unge, langvarigt arbejdsloese, kvinder, vandrende arbejdstagere, handicappede),(d)mulighederne for at saette ind paa de forskellige omraader ( ny teknologi, smaa og mellemstore virksomheder, strukturomlaegning af virksomheder, udviklingskonsulenter, lokale initiativer, oprettelse af virksomheder ).Det maa konstateres, at der ikke er foretaget en forudgaaende omkostnings-nytteberegning af de vedtagne foranstaltninger og mulige alternative foranstaltninger, og at der ikke er foretaget en systematisk gennemgang af de foranstaltninger, der er ydet tilskud til gennem den tidligere socialfond .

De aarlige aendringer af retningslinjerne ( 1985-1987, 1986-1988, 1987-1989 ) hviler ikke paa analyser af, hvor effektiv den foerte politik har vaeret, men er udtryk for, at Kommissionen i et vist omfang har gjort en indsats for at betragte et mere begraenset antal foranstaltninger som prioriterede ved at laegge vaegt paa en stoerre praecisering og/eller stoerre effektivitet ( f.eks .

ved at fastsaette en bestemt mindste varighed for uddannelser, en mindste procentsats for det antal ansatte, som en prioriteret omstrukturering skal omfatte, eller ved at afgraense de former for arbejdspladser, der skal prioriteres hoejest i forbindelse med tilskud til ansaettelse af arbejdskraft).2.4 . Som virkemiddel har Faellesskabet kun benyttet - og benytter fortsat kun - tilskud til foranstaltninger, som gennemfoeres i medlemsstaterne i forbindelse med erhvervsuddannelse og, i mindre omfang, ansaettelse af arbejdskraft .

Denne form for tilskud, som forudsaetter et tilskud fra offentlige myndigheder af mindst samme stoerrelse, bestaar hovedsagelig i, at offentligretlige organer modtager en godtgoerelse af afholdte udgifter .

Set ud fra et effektivitetssynspunkt havde man kunnet eller kunne man overveje at anvende andre virkemidler som paa den ene side EF-tilskud til uddannelsesforanstaltninger, der gennemfoeres af private virksomheder, og hvortil der ikke ydes stoette fra det offentlige, og paa den anden side en intensiv koordination af investerings -, uddannelses -, beskaeftigelses - og forskningsforanstaltninger .

I fortsaettelse af denne tankegang anfoertes en tilsvarende effektivitetsanalyse som begrundelse for det - ikke vedtagne - forslag fra Kommissionen om at finansiere det arbejde, som praesteres af udviklingskonsulenter, ogsaa selv om disse konsulenter ikke var omfattet af erhvervsuddannelsesforanstaltninger .

2.5 . Maalsaetningerne er paa alle niveauer formuleret meget generelt .

Under den nuvaerende fond er maalsaetningerne i Raadets og Kommissionens forordninger og beslutninger eller afgoerelser saaledes af generel karakter, og selve retningslinjerne giver ikke altid grundlag for en gennemgribende afgraensning af tilskudsberettigelsen og prioriteringen .

Selv om der i ESF er gjort en indsats for en stoerre praecisering af retningslinjerne - hvilket til tider har resulteret i en mere praecis definition af maalgrupperne, maalsaetningerne og foranstaltningerne - findes der stadig en raekke kriterier, som ikke er tilstraekkeligt forklaret, og det kan konstateres, at retningslinjerne er sammenfaldende paa nogle punkter .

2.6 . For en hel raekke grundlaeggende begreber i forbindelse med forvaltningen af fonden er der ikke opstillet en faelles definition ( dette gaelder bl .

a . begreberne arbejdstager, personer der er truet af arbejdsloeshed, underbeskaeftigede arbejdstagere, handicappede, vandrende arbejdstagere, smaa og mellemstore virksomheder og erhvervsuddannelse ). Man har derfor vaeret noedt til kun at henholde sig til de forskellige definitioner paa nationalt plan .

2.7 . De nedskaeringer, der foretages, tager sigte paa at opnaa ligevaegt mellem de disponible budgetbevillinger og tilskudsansoegningerne .

I foerste omgang beregnes nedskaeringssatsen for hver budgetartikel under hensyn til bevillingernes stoerrelse og tilskudsansoegningerne under hver artikel .

Derefter holdes der samraad mellem hver enkelt medlemsstat og Kommissionen .

Dette samraad medfoerer, at der foretages en nedskaering for hver artikel, enten saaledes at der sker en lineaer nedskaering for samtlige projekter, eller saaledes at nedskaeringen kun rammer projekter fra et mindre antal organer .

Under samraadet tages der i hoejere grad hensyn til tilskudsmodtagernes finansielle situation end til stoetteeffekten, f.eks .

med hensyn til ansaettelse af arbejdskraft eller erhvervsuddannelse, som er afpasset efter arbejdsmarkedets krav .

Disse nedskaeringer bidrager i oevrigt yderligere til, at fondens tilskud kun ydes i form af forholdsvis smaa beloeb.2.8 . Mens det under den tidligere socialfond var saaledes, at der ved en enkelt afgoerelse blev taget stilling til finansieringen af et projekt - uanset om projektet strakte sig over ét aar, over flere aar eller over et regnskabsaar og det foelgende - foelger man under den nuvaerende socialfond den fremgangsmaade, at finansieringsafgoerelsen indgaar blandt regnskabsaarets transaktioner og vedroerer aarlige projekttrancher .

Der skal derfor kun gives en begrundelse for de dele af foranstaltningerne, som er gennemfoert i vedkommende regnskabsaar, hvilket ofte goer det umuligt at foretage en vurdering af forsvarligheden af den oekonomiske forvaltning af projekterne i deres helhed .

3 . Forvaltningsprocedurer i direktoratet for ESF 3.1 . Gennemgangen af forvaltningsprocedurerne for saavel den nye som den tidligere fond er sket paa grundlag af de forordninger, afgoerelser eller beslutninger og meddelelser, som er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, og paa grundlag af interne meddelelser, som i nogle tilfaelde er sendt til medlemsstaterne ( uden offentliggoerelse ). Desuden er de mindre formelle procedurer gennemgaaet med bistand fra de ansvarlige medarbejdere .

Endelig har gennemgangen omfattet en undersoegelse af sagsakter .

3.2 . Forvaltningsprocedurerne vedroerer hovedsagelig de kriterier, paa grundlag af hvilke man kan bedoemme, om enkeltbeslutningerne om godkendelse og udbetaling er korrekte, samt den egentlige forundersoegelse af ansoegninger om tilskud og anmodninger om udbetaling, forvaltningen af sagsakterne og vurderingen af de samfinansierede foranstaltninger .

BemaerkningerKriterier for behoerig indgivelse af ansoegninger3.3 . Naar ESF's tjenestegrene ( 33 ) gennemgaar tilskudsansoegningerne med henblik paa at konstatere, om ansoegningerne er behoerigt indgivet, efterproever de udelukkende visse formalia, dvs .

om de saerlige skemaer er anvendt, om de officielle paategninger er paafoert, og om fristen for indgivelse er overholdt .

Der anmodes derimod ikke systematisk om vigtige oplysninger vedroerende projekterne som saadan, som f.eks .

beregningsmetoderne, udsigten til beskaeftigelse eller forventede placeringer .

Kriterier for tilskudsberettigelse3.4 . Tilskudsberettigelsen i forbindelse med ansoegninger om tilskud og anmodninger om udbetaling afhaenger af, om foranstaltningerne er i overensstemmelse med afgoerelsen ( 2 ), beslutningen ( 7 ) og forordningen ( 4 ), og vedroerer isaer de enkelte former for foranstaltninger og udgifter, de enkelte samfundsgrupper, finansieringen, adskillelsen mellem ugunstigt stillede og andre regioner og overholdelsen af overslagene .

3.5 . Der er aldrig blevet opstillet en udtoemmende liste over tilskudsberettigede og ikke-tilskudsberettigede udgifter .

Baade i forbindelse med den eksterne faellesskabskontrol og medlemsstaternes kontrol har der derfor vaeret eller er der stadig en vis usikkerhed med hensyn til visse udgifters tilskudsberettigelse eller mangel paa samme .

3.6 . Retten konstaterer, at der mangler hensigtsmaessige definitioner af visse kriterier .

I forbindelse med udgifterne er der ingen klar definition af forholdet mellem udgifter til laererpersonale og andet personale, selv om visse medlemsstater har indfoert en restriktiv praksis i forbindelse med administrationsudgifter .

I henhold til Kommissionen ( 34 ) er forholdet ifoelge de gaeldende bestemmelser ikke noget kriterium for, hvorvidt udgifterne er tilskudsberettigede eller ej .

En lang raekke uddannelsesforanstaltninger kraever ikke saa stor deltagelse af laererpersonale som af andre personalekategorier ( f.eks .

intensivkurser eller foranstaltninger, der indebaerer anvendelse og vedligeholdelse af specialapparatur ). Kommissionen anfoerer i oevrigt ( 35), at man ikke har til hensigt at indfoere en faelles norm, idet fonden ikke skal begraense forskellene mellem erhvervsuddannelsessystemerne .

Den opdeling af udgifter til undervisningspersonale og administrativt personale, som findes i skemaet til anmodning om overfoersel af saldo i henhold til den tidligere fond ( 36 ), findes i oevrigt ikke i skemaet til anmodning om udbetaling af saldobeloeb i henhold til den nye fond ( 37 ). Paa samme maade findes der ingen faellesskabsbestemmelser ( f.eks .

fastsaettelse af et maksimalt tilskudsberettiget beloeb ) om konsulenters takster eller forholdet mellem udgifter til forberedelse af kurser paa den ene side ( 38 ) og gennemfoerelse og administration af kurser paa den anden ( 39 ). Ifoelge Kommissionen ( 40 ) bestraeber dens afdelinger sig paa i samarbejde med de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne ikke at daekke for store udgifter gennem tilskud fra fonden .

3.7 . Med hensyn til afskrivning, leje og leasing er faellesskabsprincipperne stadig for vage, isaer i betragtning af den nuvaerende teknologiske udvikling :

( a)Afskrivningen foretages saaledes paa grundlag af anskaffelsesvaerdien og skal vaere i overensstemmelse med den nationale lovgivning med hensyn til hvilke midler, der kan afskrives, afskrivningsperioden og hvilke tilfaelde, som giver anledning til afskrivning .

Denne regel indebaerer bl .

a ., at hvis afskrivning ikke omfattes af den nationale offentlige ret, hvilket er tilfaeldet for visse offentligretlige organer i flere medlemsstater, kan Kommissionen ikke finansiere en saadan afskrivning, fordi medlemsstaten ikke selv bidrager hertil .

Retten konstaterer, at der goeres en raekke undtagelser fra denne bestemmelse, som i princippet kun i ringe omfang har karakter af en faellesskabsbestemmelse .

For det foerste godkender Kommissionen ansoegninger om tilskud til afskrivning fra nationale forvaltninger .

For det andet finansierer den i ugunstigt stillede regioner fremskyndet afskrivning, som ikke omfattes af den nationale lovgivning .

I tilskudsansoegningerne fra Frankrig forudsaettes der endelig kun afskrivning af ikke-forgaengeligt materiel, naar anskaffelsesvaerdien er paa over 2 000 FF .

Denne fremgangsmaade, som ikke tager udgangspunkt i den nationale lovgivning, blev allerede fulgt under den tidligere fond .

( b)Med hensyn til udgifter til leasing og leje er principperne ligeledes for vage .

Kommissionen er af den opfattelse, at fondens tilskud i forbindelse med leasing ikke maa overstige stoerrelsen af det tilskud, der ville blive ydet ved afskrivning .

Dette beloeb anvendes ogsaa som reference ved vurderingen af lejeudgifterne ( 40 ).3.8 . Kommissionen har ikke indtaget et klart standpunkt med hensyn til forskelle mellem forventede og faktiske resultater ( i forbindelse med indhold, varighed, antal praktikanter, maalgruppe, resultatet udtrykt i placering, udgifter ):

( a)Kommissionen kraever ikke, at medlemsstaterne redegoer for forskelle, selv om der i det saerlige skema skal foretages en sammenholdelse af de forventede og faktiske resultater og redegoeres for forskellene, isaer med hensyn til de anslaaede og faktiske udgifter ( 41 ).( b)Kommissionen forsikrer, at en nedgang i antallet af personer, der er omfattet af foranstaltningen, medfoerer en nedsaettelse af ESF's tilskud, beregnet paa grundlag af de gennemsnitlige udgifter pr .

person, som anfoert i tilskudsansoegningen, og at en nedgang i antallet af personer med en samtidig stigning i de forventede gennemsnitlige udgifter kan accepteres inden for de rammer, ESF har godkendt, forudsat at aendringen i de gennemsnitlige udgifter er berettiget ( 42 ). Der er imidlertid ikke truffet praktiske foranstaltninger i den anledning .

( c)Kommissionens beregning af de faste omkostninger er heller ikke saerlig klar i forbindelse med forskelle mellem de anslaaede og de faktiske udgifter .

Paa den ene side forsikrer Kommissionen, at den yder tilskud til faste udgifter i forbindelse med erhvervsuddannelse inden for specielle fagomraader ( f.eks .

edb ), men ikke i forbindelse med andre mindre specialiserede erhvervsuddannelser ( 43 ). Naar de faktiske resultater ikke svarer til de forventede, skulle ESF paa den anden side ikke i fuldt omfang foretage en forholdsmaessig nedsaettelse af tilskuddet til de faste udgifter, mens tilskuddet til de variable udgifter skulle vaere proportionelt .

Fordelingen mellem variable og faste udgifter boer imidlertid ikke afvige mere end 5-10 % fra overslagene ( 44 ). Endelig er det paa grund af den officielle fordeling af udgifterne ( 45 ) ikke muligt at skelne direkte mellem faste og variable udgifter .

Retten konstaterer i oevrigt, at der i mange sagsakter ikke er foretaget en nedsaettelse i de tilfaelde, hvor de faktiske resultater adskiller sig fra overslagene .

Prioriteringskriterier ( 46)3.9 . Begrebet mulighed for stabil beskaeftigelse, som optraeder i flere retningslinjer, er fortsat yderst vanskeligt at anvende som kriterium, naar der skal traeffes beslutninger .

Kommissionen anfoerer selv, at det er vanskeligt at vurdere mulighederne for beskaeftigelse ved hjaelp af beregninger ( 47 ), og erkender ogsaa, at en empirisk vurdering paa grundlag af udtalelser fra organisatorer, kendskabet til arbejdsmarkedet og resultaterne af lignende tidligere foranstaltninger ikke er fuldt ud tilfredsstillende ( 48 ). Derfor forsoeger afdelingerne ogsaa at stoette sig til makrooekonomiske overslag over ledige stillinger i medlemsstaterne paa aarsbasis ( 48 ), som viser, hvor realistiske de oplysninger er, som de enkelte medlemsstater har givet om de samlede muligheder for beskaeftigelse .

Der er imidlertid stor forskel mellem mikrooekonomiske overslag over mulighederne for beskaeftigelse i forbindelse med enkeltstaaende erhvervsuddannelsesprojekter og makrooekonomiske overslag over antallet af ledige stillinger .

3.10 . Begrebet ny teknologi, som omtales i visse retningslinjer ( 8 12 ), er ikke praeciseret naermere .

I oevrigt har Kommissionen foerst fra regnskabsaaret 1986 fastsat mindstekrav om, hvilken andel af de foranstaltninger, hvortil der soeges om tilskud fra ESF, der skal vedroere ny teknologi .

3.11 . Begrebet virksomhed med under 500 ansatte, som indgaar i visse retningslinjer, er ikke defineret udtrykkeligt .

I den udstraekning, det drejer sig om en virksomhed med selskabsform, fremgaar det ikke klart, om begrebet daekker det enkelte selskab, eller om det ogsaa omfatter et eventuelt moderselskab ( 49).3.12 . Med hensyn til foranstaltninger til fordel for kvinder indeholder hverken de officielle eller interne tekster tilstraekkelige oplysninger til, at kriteriet erhvervsgrene, hvor kvinder er underrepraesenteret kan anvendes .

3.13. Trods bestraebelser paa at specificere begrebet naermere, er det fortsat vanskeligt at anvende de specifikke foranstaltningers fornyende art ( 33 ) som kriterium .

Fortolkninger af de officielle tekster3.14 . Da de retningslinjer, som er fastlagt i samraad med medlemsstaterne, ofte viser sig at vaere for generelle, maa Kommissionen til stadighed foretage en naermere praecisering heraf .

Kommissionen benytter sig imidlertid af retten til efter skoen at afvige fra de officielle tekster, uden at Retten dog kan konstatere, at droeftelserne i de enkelte tilfaelde i tilstraekkeligt omfang modsvares af en ensartet behandling af samtlige spoergsmaal . Saaledes forholder det sig i forbindelse med erhvervsuddannelsesforanstaltninger til fremme af beskaeftigelsen af unge under 25 aar, hvis kvalifikationer erfaringsmaessigt har vist sig utilstraekkelige eller uhensigtsmaessige, bl .

a . med sigte paa at lette indfoerelsen af ny teknologi ( 50 ). Kommissionen har faktisk skoennet at kunne se bort fra, at der meget hyppigt fuldstaendigt mangler oplysninger om uddannelse med henblik paa anvendelsen af ny teknologi ( 51 ). I dette tilfaelde accepterer Kommissionen at tage hensyn til foranstaltninger, der tager sigte paa betydelige nye beskaeftigelsesmuligheder, saasom erhvervsuddannelse af unge med henblik paa oprettelse af kooperativer eller udoevelse af liberale erhverv ( 52 ). Det samme er tilfaeldet, naar Kommissionen i visse regioner begraenser tilskud til foranstaltninger, der tager sigte paa ansaettelse, til kun at omfatte oekonomiske eller produktive stillinger ( 53 ), selv om der ikke omtales nogen form for begraensning i de paagaeldende retningslinjer ( 54).Dokumentation3.15 . I forbindelse med den tidligere fond viste Kommissionen en vis interesse for de nationale kontrolforanstaltninger .

For det foerste indeholdt skemaet til ansoegning om tilskud en rubrik, hvor ansoegeren skulle oplyse, hvorledes og hvornaar de gaeldende kontrolforanstaltninger paa nationalt plan gennemfoertes, og hvilken kontrol, der foertes med foranstaltningernes kvalitet og med den administrative og oekonomiske forvaltning .

For det andet blev det i anmodningen om udbetaling af saldobeloeb paalagt de organer, til fordel for hvilke der var ansoegt om tilskud, at beskrive de forskellige kontrolforanstaltninger til efterproevelse af kvaliteten og den oekonomiske forvaltning, som var blevet gennemfoert af uafhaengige organer i loebet af uddannelsesforanstaltningerne .

I de fleste tilfaelde stillede ESF sig imidlertid tilfreds med en oversigt over de kontrolforanstaltninger, som teoretisk set kunne gennemfoeres (tilskudsansoegninger ) eller rent faktisk var gennemfoert ( anmodninger om udbetaling af saldobeloeb ). Med hensyn til den nye fond indeholder skemaerne til ansoegning om tilskud eller anmodning om udbetaling af saldobeloeb end ikke en rubrik vedroerende de nationale kontrolforanstaltninger .

Det ville dog vaere oenskeligt med naermere bestemmelser om, hvilken form for kontrol, som boer ligge til grund dels for bekraeftelsen af de faktiske og regnskabsmaessige oplysningers rigtighed i anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb, dels for overslagene i tilskudsansoegningerne, eller at der i det mindste skulle gives oplysninger om den gaeldende kontrolordning for udgiftsoverslag og planlagte foranstaltninger for faktiske udgifter og gennemfoerte foranstaltninger .

3.16 . Kommissionen viger tilbage for at give en helt konkret definition af udtrykket beregningsmetoder i forbindelse med overslagene over de forventede udgifter ( 55 ). Det samme gaelder de udtryk, som anvendes i anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb, som f.eks .

:

Det oplyses, hvilke beregningsmetoder og hvilket beregningsgrundlag, der er anvendt ( 56 ) og Naermere redegoerelse for de enkelte beloeb vedlaegges separat ( 57 ). Som svar paa Rettens spoergsmaal om, hvor praecist der skal redegoeres for beregningsmetoderne, forklarede Kommissionen, at det paa grundlag af beregningsmetoderne skulle vaere muligt(a)med hensyn til ansoegningerne om tilskud :

( i)enten at sammenholde de anslaaede og de faktiske udgifter og at foelge udviklingen i udgifterne i forbindelse med én og samme modtager;

det er i denne forbindelse noedvendigt at fastlaegge visse grundlaeggende elementer, som goer det muligt at forstaa og rekonstituere beloebene ( 43),(ii)eller at vurdere, om der er et rimeligt forhold mellem udgifter og antal modtagere ( 33),(b)med hensyn til anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb, at raade over oplysninger om dels de karakteristiske udgiftselementer i forbindelse med de forskellige typer af foranstaltninger, dels beregningsmetoden for de enkelte udgiftsbeloeb . De elementer, som skal indgaa i denne naermere redegoerelse afhaenger af de enkelte anmodninger om udbetaling og er ikke fastlagt paa forhaand ( 40).I forbindelse med tilskudsansoegningerne i 1986 gav Kommissionen for foerste gang paa et moede mellem repraesentanter for ESF og medlemsstaterne ( 53 ) forud for indgivelsen af ansoegningerne om tilskud en raekke retningslinjer med hensyn til beregningsmetoderne .

Kommissionen anfoerte, at afdelingerne accepterer, at de beloeb, medlemsstaterne angiver, kun er overslag .

Afdelingerne mener dog, at overslagene boer vaere solidt underbyggede, dvs .

at de boer tage udgangspunkt i saa praecise oplysninger som muligt ( beroerte ansatte, godtgoerelsesbeloeb, antal timer og maaneder etc .

). Afdelingerne anser det for noedvendigt, at disse talangivelser overvejes noeje, naar ansoegningerne udfyldes, og at beregningsmetoden angives klart, saaledes at budgetoverslaget kan sammenholdes med de faktiske udgifter, og eventuelle forskelle begrundes .

Under alle omstaendigheder skal f.eks .

afskrivningsbeloebene vaere i noeje overensstemmelse med de nationale bestemmelser .

I mange tilfaelde har disse retningslinjer ikke haft nogen virkning i praksis .

3.17 . Med hensyn til rapporten om gennemfoerelsen af foranstaltningen, og isaer med hensyn til foranstaltningens indhold og resultater ( 58 ), anfoerer Kommissionen udtrykkeligt :

Foelgende oplysninger oenskes :

foranstaltningens indhold, antal deltagere, antal timer pr .

uge, antal uger, det antal personer, der har afsluttet uddannelsen i den paagaeldende periode, samt det antal personer, der har fundet beskaeftigelse .

Der findes ingen model for rapporten om gennemfoerelsen af foranstaltningen .

Derfor maa man konstatere, at denne anmodning om oplysninger er ret vag, isaer naar det drejer sig om betydelige ansoegninger, som enten omfatter flere foranstaltninger under samme organ eller foranstaltninger under forskellige organer .

Med hensyn til foranstaltninger, som foelger skoleaaret og derfor gennemfoeres over to regnskabsaar, skal det organ, til fordel for hvilket der ansoeges om tilskud, i oevrigt kun aflaegge rapport om den del af foranstaltningen, der er ydet tilskud til .

ESF raader saaledes kun over en del ( eller eventuelt ingen ) oplysninger om foranstaltningens effektivitet med hensyn til beskaeftigelse og placering .

I denne forbindelse er der tale om et tilbageskridt i forhold til den tidligere fond, hvor Kommissionen finansierede foranstaltninger paa grundlag af deres egen samlede vaerdi frem for udgifter, der er begraenset til et bestemt regnskabsaar, uafhaengigt af gennemfoerelsen af de foranstaltninger, udgifterne vedroerer ( 59).For sen redegoerelse for kriterierne for ydelse af tilskud3.18 . De forklarende noter, som blev vedlagt udkastene til godkendelse af ansoegningerne om tilskud fra ESF for regnskabsaaret 1984, 1985 og 1986, blev faktisk udarbejdet ved afslutningen af forundersoegelsen af tilskudsansoegningerne og er en redegoerelse for kriterierne for godkendelse, saaledes som de fremgik af forundersoegelsen .

De burde imidlertid have vaeret udarbejdet, inden forundersoegelsen blev paabegyndt .

Kun retningslinjerne for perioden 1986 -1988 - som saaledes direkte vedroerte ansoegningerne om tilskud i regnskabsaaret 1986 - blev, i et vist omfang, naermere fastlagt forud for forundersoegelsen paa et informationsmoede for medlemsstaternes repraesentanter i Bruxelles i juli 1985 ( 53).Forundersoegelse af tilskudsansoegningerne, foretaget af ESF's tjenestegrene3.19 . Forundersoegelsen af tilskudsansoegningerne foregaar naesten udelukkende paa grundlag af sagsakter .

Undersoegelsen giver imidlertid kun mulighed for en begraenset kontrol .

Skemaerne til ansoegning om tilskud ( bilag 1 til beslutningen ( 7 )) skal faktisk kun indeholde en kort beskrivelse af foranstaltningen, modtagerne og mulighederne for beskaeftigelse, henvisninger til medlemsstatens love og administrative bestemmelser, hvorefter foranstaltningen finansieres og gennemfoeres, en oversigt over de anslaaede udgifter, opdelt efter udgiftsart, en angivelse af beregningsmetoderne og beregningsgrundlaget samt en naermere redegoerelse for, hvor beloebene kommer fra .

3.20 . Ved en gennemgang af tilskudsansoegningerne har Retten konstateret en raekke mangler ved oplysningerne i de ansoegninger, Kommissionen har godkendt, hvilket viser, at der savnes en egentlig forundersoegelse .

En lang raekke individuelle godkendelsesbeslutninger har rent faktisk bygget og bygger stadig paa oplysninger, som viser sig at vaere ufuldstaendige, isaer i forbindelse med beskrivelsen af foranstaltningerne, overensstemmelsen med de respektive retningslinjer, mulighederne for beskaeftigelse og beregningsmetoderne .

3.21 . Alt efter de enkelte tilfaelde rejses derved spoergsmaalet om, hvorvidt de godkendte tilskudsansoegninger er behoerigt indgivet, er tilskudsberettigede og i overensstemmelse med prioriteringen .

Ansoegningerne behandles i oevrigt ikke ens .

De ansoegninger, som indeholder en praecis angivelse af beregningsmetoderne, giver de oplysninger, der goer det let at udelukke de ikke-tilskudsberettigede beloeb, mens de ansoegninger, som ikke indeholder disse oplysninger, til en vis grad unddrager sig denne undersoegelse ( 60 ). En manglende reaktion under forundersoegelsen i tilfaelde af ufuldstaendige oplysninger i sagsakterne skyldes naturligvis til dels, at visse kriterier for behoerig indgivelse af ansoegninger, tilskudsberettigelse og prioriteringer ikke er noeje fastlagt .

Forundersoegelse af anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb, foretaget af ESF's tjenestegrene3.22 . Som i forbindelse med tilskudsansoegningerne foregaar forundersoegelsen af anmodninger om udbetaling af saldobeloeb hovedsagelig paa grundlag af sagsakter, idet der ret sjaeldent foretages kontrolbesoeg.3.23 . Ikke desto mindre giver undersoegelsen - som i forbindelse med tilskudsansoegningerne - kun mulighed for en begraenset kontrol .

Skemaerne til anmodning om udbetaling af saldobeloeb skal nemlig kun indeholde oplysninger, der svarer til oplysningerne i skemaet til brug ved ansoegning om tilskud, dvs .

en kort beskrivelse af foranstaltningens egentlige indhold og resultaterne i form af beskaeftigelse, en oversigt over de faktiske udgifter, opdelt efter art i henhold til det samme skema, en saerskilt analyse af de enkelte beloeb, en redegoerelse for forskelle mellem de anslaaede og faktiske udgifter, og for hvor de enkelte beloeb kommer fra .

Det organ, til fordel for hvilket der ansoeges om tilskud ( 61 ), skal ikke fremlaegge anden dokumentation, som f.eks .

regnskabsbilag, en egentlig rapport om gennemfoerelsen og rapporter om den kontrol, der er foretaget af andre instanser .

Af den grund burde der gennemfoeres en omfattende stedlig kontrol .

I henhold til de modtagne rapporter omfatter den stedlige kontrol som tidligere kun en yderst begraenset del af anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb . Desuden er antallet af kontrolbesoeg stagnerende, mens antallet af anmodninger om udbetaling af saldobeloeb i henhold til den nye fond er stadig stigende .

3.24 . Det utilstraekkelige antal kontrolforanstaltninger er saa meget mere beklageligt, som selve kontrolmetoden viste sig at vaere hensigtsmaessig .

De fleste undersoegelser vedroerte i virkeligheden behandlingen af udbetalingsanmodningernes tilskudsberettigelse og prioritering og havde i samtlige tilfaelde til formaal at efterproeve trovaerdigheden af ansoegningsprocedurerne .

I nogle tilfaelde var kontrolbesoeget centreret om indholdet i nye omfattende projekter, som ikke tidligere havde givet anledning til anmodninger om udbetaling af saldobeloeb, og deres overensstemmelse med bestemmelser og retningslinjer .

3.25 . I 1982 og 1983 overtog finansinspektoeren systemkontrollen og de oevrige kontrolforanstaltninger fra anvisnings - og forvaltningsafdelingen og gennemfoerte en mere omfattende kontrol end ESF's tjenestegrene .

Finansinspektoeren viderefoerte ikke sin indsats i 1984 og 1985 og foretog naesten ingen kontrolbesoeg uafhaengigt af ESF's tjenestegrene .

3.26 . Kommissionen anvender sjaeldent den nye bestemmelse om stedlig kontrol af indholdet af anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb, hvorefter der kan foretages en nedsaettelse af det samlede beloeb, der anmodes om, som foelge af en repraesentativ stikproeve ( 31).3.27 . Paa grundlag af en undersoegelse af sagsakterne vedroerende saldobeloeb, udbetalt efter godkendelse inden for rammerne af den nye fond, har Retten konstateret den samme type mangler som i forbindelse med tilskudsansoegningerne .

Oplysningerne i udbetalingsanmodningerne er ikke altid tilstraekkelige til, at de medarbejdere, som gennemfoerer forundersoegelsen, kan tage stilling til udgifternes tilskudsberettigelse og/eller prioriteringen af foranstaltningerne og modtagermaalgrupperne .

Vurdering af foranstaltningerne3.28 . Kommissionen har kun i enkelte tilfaelde benyttet de midler, den har til sin raadighed ( 62 ). Naar der ses bort fra de specifikke foranstaltninger ( 29 ), var antallet af ansoegninger om tilskud til at undersoege effektiviteten af projekter, som der var ansoegt om tilskud eller ydet tilskud til, rent faktisk yderst begraenset .

I oevrigt ventede Kommissionen ( 63 ) med at tage egne initiativer i henhold til artikel 5, stk .

3, i afgoerelse 83/516/EOEF ( 2).3.29 . I 1985 paabegyndte EFS's tjenestegrene en vurdering af godkendte foranstaltninger, hovedsagelig omfattende foranstaltninger gennemfoert paa enten nationalt, regionalt eller lokalt plan .

3.30 . Denne undersoegelse gav anledning til en snes kontrolbesoeg i den anden halvdel af 1985 og i begyndelsen af 1986 ( 64 ). I henhold til de tjenesterejserapporter, Kommissionen har sendt til Retten angaaende besoegene i Belgien, Forbundsrepublikken Tyskland, Graekenland, Frankrig og Irland, var vurderingen centreret om indholdet i erhvervsuddannelsesforanstaltninger til fordel for unge ( maalsaetninger, metoder, tilrettelaeggelse af foranstaltningerne ), effektiviteten i form af opnaaede kvalifikationer, de faktiske muligheder for stabil beskaeftigelse og placering af praktikanter, virkningen som et led i bekaempelsen af langtidsarbejdsloeshed, foranstaltningernes begraensninger og overholdelsen af faellesskabsbestemmelserne .

Konklusionerne blev offentliggjort i den 14 . beretning om Den Europaeiske Socialfonds virksomhed ( regnskabsaaret 1985 ). Retten er af den opfattelse, at en saadan vurdering er absolut noedvendig .

EFS's tjenestegrene burde i hoejere grad foretage systematiske og omfattende vurderinger og i denne forbindelse stoette sig til ligeledes systematisk indsamlede oplysninger om de vurderinger, der foretages paa foranledning af de nationale instanser, og som Kommissionen i oevrigt har al mulig interesse i at fremme .

Administrativ organisation3.31 . ESF's tjenestegrene skal behandle et staerkt stigende antal sagsakter, idet antallet af tilskudsansoegninger er steget fra 3 500 i 1984 til naesten 9 000 i 1987 . Denne stigning tvinger Kommissionen til at goere sig nye overvejelser om personaleressourcerne og edb-kapaciteten og isaer om procedurerne og den aendring, som noedvendigvis maa foelge af en saadan situation, med henblik paa at begraense antallet af sagsakter og sikre en forsvarlig forvaltning heraf .

4 . Forvaltningsprocedurerne i medlemsstaterne 4.1 . Gennemgangen af forvaltningsprocedurerne er dels foretaget i Kommissionen paa grundlag af sagsakterne, dels under tjenesterejser, som direkte havde til formaal enten at efterproeve sagsakterne eller at faa kendskab til procedurerne hos de centrale myndigheder, de organer, til fordel for hvilke der ansoeges om tilskud og modtagerorganerne .

Gennemgangen i medlemsstaterne er hovedsagelig foretaget i to omgange :

fra sidste kvartal af 1981 til foerste kvartal af 1984 vedroerende den tidligere fond, og dernaest i loebet af de sidste fire maaneder af 1986 vedroerende den nuvaerende fond .

BemaerkningerIndgivelse af tilskudsansoegninger og udbetalingsanmodninger til ESF4.2 . I beslutning 83/673/EOEF anfoeres det kun, at medlemsstaterne indgiver tilskudsansoegningerne og udbetalingsanmodningerne .

Der findes en fortegnelse over de nationale myndigheder, som indgiver tilskudsansoegninger og udbetalingsanmodninger for medlemsstaterne, og som alene varetager forbindelsen med ESF ( 65 ). Disse nationale myndigheder, som er udpeget af medlemsstaterne, hoerer under arbejdsministeriet .

4.3 . Paa grundlag af undersoegelserne paa stedet i alle medlemsstaterne ( med undtagelse af Spanien og Portugal ) kan der drages foelgende konklusioner med hensyn til, hvilke kontrolbefoejelser disse nationale myndigheder almindeligvis er tillagt :

( a)Generelt konstateredes det, at der er stor forskel paa sammensaetningen af de afdelinger, der indgiver tilskudsansoegningerne og udbetalingsanmodningerne - fra én person til en velopbygget afdeling .

I seks medlemsstater var der tale om egentlige administrative enheder .

( b)I seks medlemsstater skal denne afdeling attestere den faktiske og regnskabsmaessige noejagtighed af samtlige forskudsansoegninger og anmodninger om udbetaling af saldobeloeb . I de oevrige fire medlemsstater attesterer afdelingen kun en del heraf, idet andre myndigheder - ofte regionale myndigheder - attesterer de ansoegninger og anmodninger, der vedroerer dem .

( c)I tre tilfaelde forvalter denne afdeling selv ESF-sager og foretager de noedvendige udbetalinger - mens den i et fjerde tilfaelde udelukkende foretager udbetalingerne .

( d)De fleste afdelinger foretager ikke kontrol paa stedet, og denne mangel skyldes i nogle tilfaelde, at afdelingerne ikke har ret til at foretage stedlig kontrol .

( e)Forbindelserne med modtagerorganerne bestaar i de fleste tilfaelde blot i, at afdelingerne tilsender dem EF-skemaerne .

En afdeling har udarbejdet mere detaljerede nationale skemaer for tilskudsansoegninger og anmodninger om udbetaling af saldobeloeb, en anden afdeling kun for anmodninger om udbetaling af saldobeloeb.(f)De fleste afdelinger foretager den officielle attestering paa grundlag af andre myndigheders interne attestation .

I ét tilfaelde lader man systematisk saerlige kontorer gennemgaa tilskudsansoegningerne og udbetalingsanmodningerne .

( g)Under behandlingen af ansoegningerne og anmodningerne tager afdelingerne i reglen ikke hensyn til regnskabssystemerne og den interne kontrol hos de organer, til fordel for hvilke der ansoeges om tilskud, og modtagerorganerne .

4.4 . Undersoegelsen har ogsaa vedroert den holdning, disse myndigheder har indtaget, naar de har maattet fortolke visse EF-regler, som ikke var tilstraekkeligt klare eller ikke i fornoedent omfang var gjort officielle, eller naar de har maattet afhjaelpe manglen paa EF-regler vedroerende bestemte forhold .

4.5 . Der er ofte konstateret forskellige holdninger .

Kommissionen boer derfor indfoere nye faellesskabsbegreber paa de omraader, hvor de mangler, og traeffe foranstaltninger med henblik paa at goere visse gaeldende EF-regler mere praecise og paa at goere de tilskudsansoegninger og udbetalingsanmodninger, som medlemsstaterne indgiver, mere trovaerdige .

Organ, til fordel for hvilket der ansoeges om tilskud ( 26)4.6 . Organet spiller en vaesentlig rolle i forbindelse med sagernes forvaltning, ogsaa for Kommissionen ( 40 ). Foelgende karakteristiske forhold kan fremfoeres om dette organ :

( a)organet udfylder tilskudsansoegningen og anmodningen om udbetaling af saldobeloeb og indhenter de noedvendige oplysninger med henblik herpaa,(b)organet kan foretage aendringer inden for én og samme godkendelse, saafremt det holder sig inden for de godkendte typer af udgifter :

( i)mellem typer af udgifter afholdt af samme organ,(ii)mellem organer ( hvis det har udfyldt og indsendt én tilskudsansoegning for flere organer),(iii)mellem regioner med samme prioritering ( 40),(c)organet kan ogsaa inden for samme godkendelse erstatte en endnu ikke gennemfoert foranstaltning med en anden og derfor eventuelt et organ med et andet, hvis det overholder :

( i)de godkendte typer af udgifter,(ii)den personkategori, der er ydet tilskud til(iii)det punkt i retningslinjerne, der henvises til i godkendelsen ( 40),(d)Kommissionens afdelinger droefter til tider tilskudsansoegninger vedroerende organet med dette organ, naar det skal deltage i droeftelser mellem vedkommende nationale myndigheder og de omtalte afdelinger om disse sager .

4.7 . Denne befoejelse til at forvalte sagen betyder dog ikke, at organet paa ESF's vegne i alle tilfaelde kan garantere, at foranstaltningerne er tilskudsberettigede, prioriterede og at de gennemfoeres paa forsvarlig vis .

4.8 . Det organ, til fordel for hvilket der ansoeges om tilskud, kan kun garantere for de naevnte forhold, hvis ansoegningen vedroerer foranstaltninger, hvor den finansielle forvaltning varetages fuldt ud af organet selv .

I saa fald vil de foranstaltninger, der omfattes af én tilskudsansoegning i reglen vaere overensstemmende med hensyn til maalsaetninger, de foranstaltninger, der ivaerksaettes for at realisere maalsaetningerne, kontrol og gennemfoerelsesrapport .

4.9 . Organet kan vanskeligt garantere for foranstaltningernes tilskudsberettigelse og prioritering og for en forsvarlig forvaltning heraf, naar den eneste maade hvorpaa det deltager i forvaltningen af de foranstaltninger, hvortil der ansoeges om tilskud, er i form af den kontrol, det foretager som foelge af det finansielle bidrag, det har ydet .

Situationen er endnu vanskeligere, naar organet ikke selv deltager i finansieringen af foranstaltningerne .

4.10 . Det er et saerligt tilfaelde, naar det organ, til fordel for hvilket der ansoeges om tilskud, samler foranstaltninger under flere offentlig - eller privatretlige organer i én tilskudsansoegning .

I nogle tilfaelde er det eneste, disse foranstaltninger har til faelles, prioriteringsomraadet, den generelle personkategori, den generelle foranstaltningsform, mens de vedroerer de mest forskelligartede sociale forhold .

Der er ikke altid overensstemmelse med hensyn til maalsaetningerne og de foranstaltninger, der skal kunne realisere dem, kontrollen og de gennemfoerelsesrapporter, der skal udfaerdiges .

4.11 . Naar nogle organer, til fordel for hvilke der ansoeges om tilskud, indgiver deres ansoegninger - omfattende enten flere egne foranstaltninger eller foranstaltninger, der gennemfoeres af uafhaengige organer - giver de utilstraekkelige oplysninger til stoette for saavel tilskudsansoegningerne som anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb, idet de blot giver kortfattede beskrivelser af de planlagte eller gennemfoerte foranstaltninger med hensyn til indholdet og finansieringen .

Den endelige modtager af de udbetalte beloeb4.12 . Ved indgivelsen af en tilskudsansoegning angiver medlemsstaten i henhold til forordning ( EOEF ) nr .

2950/83, hvem der skal modtage de udbetalte beloeb, samt det organ, til fordel for hvilket der er ansoegt om tilskud, saafremt dette ikke er modtageren af de udbetalte beloeb ( 66).4.13 . Ifoelge forordningen kan godtgoerelsen fra ESF udbetales til ét offentligretligt organ, naar flere offentligretlige organer er involveret .

Det anerkendes altsaa retligt, at visse organer som foelge af godtgoerelserne fra ESF opfoerer midler paa deres budgetter ud over dem, de har brugt paa de projekter, der er berettigede til tilskud fra fonden .

Denne praksis blev allerede fulgt i nogle tilfaelde under den tidligere fond men var ikke underlagt saerlige regler .

4.14 . Det konstateres, at i nogle lande udbetaler ESF i praksis de skyldige beloeb til en central myndighed ( Agence centrale comptable de Trésor for Frankrig, Bundeskasse for Forbundsrepublikken Tyskland, den graeske centralbank, the Paymaster General Account for Det Forenede Kongerige ), mens beloebene for de oevrige medlemsstater udbetales direkte til de endelige modtagere ( 67 ). I foerstnaevnte tilfaelde er udbetalingerne underlagt de nationale budgetprocedurer og regler for indgaaelse af forpligtelser, anvisning og udbetaling, fremfoersel, finanskontrol og i givet fald forhaandsgodkendelse fra det oeverste nationale revisionsorgan .

Denne fremgangsmaade indebaerer stoerre eller mindre forsinkelser for udbetalingen til de endelige modtagere .

4.15 . Udbetalinger fra fonden til de endelige modtagere gennem det organ, til fordel for hvilket der er ansoegt om tilskud, og som har indsendt faelles ansoegning for foranstaltninger, der gennemfoeres af flere uafhaengige modtagerorganer, er forbundet med foelgende vanskeligheder :

( a)Man konstaterer, at faellesskabsmidlerne blokeres, naar det organ, til fordel for hvilket der anmodes om tilskud modtager forskuddet automatisk og foerst udbetaler det til de enkelte organer, naar de dokumenterer, at deres foranstaltning er paabegyndt .

( b)Et andet problem skyldes de forsinkelser, som i nogle tilfaelde opstaar i forbindelse med udbetalingen af tilskudsbeloeb fra fonden til de endelige modtagere, som hurtigt indsender deres ansoegninger til det organ, til fordel for hvilket der er ansoegt om tilskud .

Forsinkelserne ved udbetalingen af fondens tilskud til de endelige modtagere skyldes da enten, at andre endelige modtagere, som falder ind under samme godkendelse, indsender deres udbetalingsanmodninger sent, eller at det organ, til fordel for hvilket der er ansoegt om tilskud ikke forvalter sagen forsvarligt.

Medlemsstaternes garanti for en forsvarlig gennemfoerelse af foranstaltningerne ( 68)4.16 . Kommissionen har ikke naermere fastlagt indholdet af denne garanti .

Der er derfor flere mulige fortolkninger :

( a)Den offentlige myndighed, der garanterer en forsvarlig gennemfoerelse af foranstaltningerne, tilbagebetaler de beloeb, den endelige tilskudsmodtager ikke har vaeret i stand til at tilbagebetale .

( b)Den nationale offentlige myndighed forsikrer, at den med de administrative midler, den raader over, vil efterproeve, om udbetalingsanmodningen er i overensstemmelse med bestemmelserne, og at den forpligter sig til at foelge gennemfoerelsen af foranstaltningen og underrette Kommissionen om afvigelser fra planerne og om enhver sag anlagt mod det organ, til fordel for hvilket der er ansoegt om tilskud, og endelig at traeffe de noedvendige foranstaltninger for at tilbagesoege de beloeb, der skal tilbagebetales .

4.17 . Der foreligger heller ikke noget officielt svar paa spoergsmaalet om, hvorvidt de centrale offentlige myndigheder boer traede i de helt uafhaengige regionale myndigheders sted, hvis disse efter at have garanteret en forsvarlig gennemfoerelse af foranstaltningerne, skulle naegte at tilbagebetale de beloeb, som en endelig modtager af tilskuddet fra ESF ikke var i stand til at tilbagebetale .

Attestation4.18 . Reglen om attestation er fastlagt saaledes :

Medlemsstaten attesterer den faktiske og regnskabsmaessige rigtighed af de i udbetalingsanmodningerne indeholdte oplysninger ( 69). Attestationen vedroerer dels foranstaltningernes faktiske rigtighed, dels regnskabsfoeringen og rigtigheden af de opfoerte udgifter og indtaegter .

Attestationen udstedes med henblik paa anmodningen om udbetaling af saldobeloeb for samtlige godkendelser og paa anmodningen om et yderligere forskud for de specifikke foranstaltninger ( 70 ). Det er medlemsstaterne selv, der skal opstille gennemfoerelsesbestemmelser paa dette omraade .

4.19 . Gennemgangen af dels procedurerne for behandling af anmodningerne om udbetaling af forskud og saldobeloeb, dels den maade, hvorpaa tilskudsansoegningerne og udbetalingsanmodningerne indgives til ESF, har vist, at de nationale myndigheder, der er ansvarlige herfor, ikke i alle tilfaelde er de eneste myndigheder, der giver den officielle attestation ( Belgien, Danmark og Italien ). I nogle lande gives attestationen paa flere niveauer ( Forbundsrepublikken Tyskland og Frankrig).4.20 . De afdelinger, der i medlemsstaterne er ansvarlige for at indgive tilskudsansoegninger og udbetalingsanmodninger til ESF ( jf .

pkt .

4.3 ) - og derfor for at foretage en sidste undersoegelse i relation hertil - kan i reglen ikke sikre en systematisk kontrol af ESF-udgifterne .

Afdelingerne arbejder normalt paa grundlag af dokumentationsmateriale, idet de generelt ikke har mulighed for at foretage stedlig kontrol eller ikke foretager besoeg paa stedet .

Naar der skal gives et stort antal attestationer, raader de myndigheder, der giver den officielle attestation, ikke altid over de administrative midler til at styre den kontrol, der er forbundet med attestationerne paa de forskellige niveauer .

4 .21 . Hos de organer, til fordel for hvilke der er ansoegt om tilskud, konstateres det i nogle tilfaelde - bl .

a . hos stoerre organer - at der ikke findes et fuldstaendigt kontrolsystem ( paa grundlag af bilag og undersoegelser paa stedet ) vedroerende tilskudsberettigelsen i forhold til ESF og overholdelsen af prioriteringen .

4.22 . Generelt findes der ikke noget saerligt system for registrering af ESF-foranstaltninger hos modtagerorganerne .

I de fleste tilfaelde fastslaas de elementer, der er tilskudsberettigede i henhold til ESF ( modtagere, kategorier og udgiftsbeloeb m.v .) efterfoelgende, og de finansielle oplysninger maa tages fra de foreliggende regnskaber ( omkostninger, der direkte kan konteres, kontering af faellesudgifter paa grundlag af bestemte fordelingskriterier, beregninger af afskrivninger, der ikke var forudset i regnskabssystemet osv .

). 5 . Konklusioner De vaesentligste konstaterede svagheder5.1 . Betydelige fremskridt er en forudsaetning for, at fonden bliver et effektivt finansieringsinstrument med en ligeledes effektiv forvaltning og kontrol .

5.2 . Med hensyn til procedurerne for forberedelse af forordninger, beslutninger eller afgoerelser og retningslinjer vedroerende forvaltningen af ESF er der konstateret foelgende mangler :

( a)De valg, der er truffet ved vedtagelsen af beslutninger eller afgoerelser vedroerende fondens intervention til fordel for de forskellige samfundsgrupper ( 1 ) eller ved vedtagelsen af den nuvaerende socialfond, bygger hverken paa omkostnings-/effektivitetsanalyser af alternative politikker eller paa en gennemgang af de projekter, der var gennemfoert som et led i den valgte politik .

( b)Valget af et meget stort antal maalsaetninger - permanente eller kortsigtede - sammenholdt med socialfondens relativt begraensede bevillinger ( 4 % af medlemsstaternes samlede offentlige udgifter til sociale ydelser ) ( 71 ) indebaerer uvaegerligt, at midlerne spredes over alle maalsaetningerne paa en ikke saerlig effektiv maade .

( c)Ansaettelse af arbejdskraft eller erhvervsuddannelsens hensigtsmaessighed i forhold til arbejdsmarkedet er ikke altid vaesentlige udvaelgelseskriterier .

( d)Faellesskabet udvikler praktisk talt ikke egne foranstaltninger og deltager udelukkende ved at bidrage finansielt til erhvervsuddannelsesforanstaltninger og foranstaltninger med henblik paa ansaettelse af arbejdskraft, der er ivaerksat i medlemsstaterne, og som modtager tilskud fra det offentlige af mindst samme stoerrelsesorden som socialfondstilskuddet .

Det drejer sig altsaa om foranstaltninger, der allerede normalt finansieres i henhold til de nationale ordninger .

( e)Den gaeldende ordning indebaerer, at alt for mange sager skal behandles, saaledes at det faktisk er umuligt at sikre en forsvarlig forvaltning .

5.3 . Med hensyn til forvaltningen paa EF-plan, skal foelgende svagheder omtales :

( a)Gennemfoerelsesbestemmelsernes kriterier for, om ansoegningerne er behoerigt indgivet, og om foranstaltningerne er tilskudsberettigede og prioriterede, er alt for unoejagtige .

( b)Der er ingen faelles fremgangsmaade i forbindelse med en raekke begreber paa beskaeftigelsesomraadet .

( c)ESF's tjenestegrenes behandling af tilskudsansoegningerne og udbetalingsanmodningerne er for formel .

( d)Der foretages ingen systematisk vurdering af de projekter, der medfinansieres af ESF .

( e)Kommissionens tjenestegrenes kontrol paa stedet er utilstraekkelig, idet Kommissionen henholder sig til medlemsstaternes attestation .

5.4 . Paa grund af saadanne mangler ved Kommissionens forvaltning - uanset den politik, den foerer - er det ikke muligt at undgaa visse svagheder ved medlemsstaternes gennemfoerelse .

Paa nationalt plan konstateres der saaledes bl .

a . foelgende mangler :

( a)de enkelte medlemsstater foretager ingen saerlig kontrol, selv om det specielt paahviler dem at kontrollere udgifterne til projekter, der er godkendt af ESF,(b)medlemsstaterne fortolker nogle - i oevrigt ret uklare - EF-regler forskelligt,( c)de nationale attestationer er forskelligartede, uigennemskuelige og ikke saerlig trovaerdige .

Mulige forbedringer5.5 . Uden at foregribe bestemmelser, som kan blive vedtaget om strukturfondenes opgaver og samordningen af deres interventioner ( 72 ), ville det vaere muligt paa kort sigt at goere ESF til et mere effektivt finansieringsinstrument, som bedre kunne kontrolleres, hvis :

( a)Kommissionen i forbindelse med retningslinjerne for forvaltningen af fonden indskraenkede maalsaetningerne, saaledes at der kunne finansieres et betydeligt mindre antal foranstaltninger uden nogen begraensning af tilskuddet,(b)kriteriet om, at ansoegningerne skal vaere behoerigt indgivet, var underlagt regler, som gjorde det muligt at forkaste enhver utilstraekkeligt begrundet ansoegning,(c)kriterierne for tilskudsberettigelse og prioritering blev gjort klarere og mere praecise, og blev overholdt noeje,(d)der blev givet medlemsstaterne noejagtige instrukser vedroerende de oplysninger, der skal gives om alle enkeltelementerne i hvert enkelt udgiftsbeloeb,(e)Kommissionens kontrolbefoejelse blev udnyttet fuldt ud og systematisk og kunne foelges op af sanktioner, der reelt blev bragt i anvendelse,(f)der anvendtes straffebestemmelser over for de organer, som med henblik paa at opnaa en lempelig likviditet via udbetalingen af forskud klart har ansat de anslaaede udgifter for hoejt,(g)der indfoertes noejagtige bestemmelser om, hvilke former for kontrol, der skal gaa forud for den nationale attestation .

Naervaerende beretning blev vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg paa moedet den 10 . marts 1988.Paa Revisionsrettens vegneMarcel MARTFormand(1 ) De i det foelgende anfoerte forordninger, afgoerelser og beslutninger har vaeret gaeldende for den tidligere, og nu ophaevede socialfond, men de gaelder fortsat for foranstaltninger, der er indgivet ansoegning for inden den 1.10.1983 :

Raadets afgoerelse 71/66/EOEF af 1 . februar 1971, EFT L 28 af 4.2.1971, s . 15 ( dansk specialudgave 1971(I ), s . 48 ). Raadets afgoerelse 77/801/EOEF af 20 . december 1977, EFT L 337 af 27.12.1977, s . 8 . Raadets forordning ( EOEF ) nr .

2396/71 af 8 . november 1971, EFT L 249 af 10.11 .1971, s . 54 ( dansk specialudgave 1971(III ), s . 804 ). Raadets forordning ( EOEF ) nr .

2893/77 af 20 . december 1977, EFT L 337 af 27.12.1977, s . 1 . Raadets forordning ( EOEF ) nr .

858/72 af 24 . april 1972, EFT L 101 af 28.4.1972, s . 3 ( dansk specialudgave 1972(II ), s . 339 ). Raadets forordning ( EOEF ) nr .

2894/77 af 20 . december 1977, EFT L 337 af 27.12.1977, s . 5 . Kommissionens beslutning 78/742/EOEF af 27 . juni 1978, EFT L 248 af 11.9.1978, s . 1 . Kommissionens beslutning 81/979/EOEF af 10 . november 1981, EFT L 360 af 15.12.1981, s . 34 . Kommissionens beslutning 78/706/EOEF af 27 . juli 1978, EFT L 238 af 30.8.1978, s . 20 . Raadets forordning ( EOEF ) nr .

3039/78 af 18 . december 1978, EFT L 361 af 23.12.1978, s . 3 . Raadets forordning ( EOEF ) nr .

2895/77 af 20 . december 1977, EFT L 337 af 27.12.1977, s . 7 . Raadets afgoerelse 72/428/EOEF af 19 . december 1972, EFT L 291 af 28.12.1972, s . 158 . Raadets afgoerelse 77/802/EOEF af 20 . december 1977, EFT L 337 af 27.12.1977, s . 10 . Raadets afgoerelse 76/206/EOEF af 9 . februar 1976, EFT L 39 af 14.2.1976, s . 39 . Raadets afgoerelse 77/803/EOEF af 20 . december 1977, EFT L 337 af 27.12.1977, s . 12 . Raadets afgoerelse 75/459/EOEF af 22 . juli 1975, EFT L 199 af 30.7.1975, s . 36 . Raadets afgoerelse 78/1036/EOEF af 18 . december 1978, EFT L 374 af 30.12.1978, s . 37 . Raadets afgoerelse 77/804/EOEF af 20 . december 1977, EFT L 337 af 27.12.1977, s . 14.(2 ) Afgoerelse 83/516/EOEF af 17 . oktober 1983, EFT L 289 af 22.10.1983, s . 38.(3 ) Afgoerelse 85/568/EOEF af 20. december 1985, EFT L 370 af 31.12.1985, s . 40.(4 ) Forordning ( EOEF ) nr .

2950/83 af 17 . oktober 1983, EFT L 289 af 22.10.1983, s . 1.(5 ) Forordning ( EOEF ) nr .

3823/85 af 20 . december 1985, EFT L 370 af 31.12.1985, s . 23.(6 ) Forordning ( EOEF ) nr .

3824/85 af 20 . december 1985, EFT L 370 af 31.12.1985, s . 25.(7 ) Beslutning 83/673/EOEF af 22 . december 1983, EFT L 377 af 31.12.1983, s . 1.(8 ) Meddelelse 84/C 5/02 fra Kommissionen vedroerende retningslinjerne for forvaltningen af ESF i regnskabsaarene 1984-1986, EFT C 5 af 10.1.1984, s . 2.(9 ) Meddelelse 84/C 126/03 fra Kommissionen vedroerende retningslinjerne for forvaltningen af ESF i regnskabsaarene 1985-1987, EFT C 126 af 12.5.1984, s . 3.(10 ) Kommissionens beslutning 85/261/EOEF vedroerende retningslinjerne for forvaltningen af ESF i regnskabsaarene 1986-1988, EFT L 133 af 22.5.1985, s . 26.(11 ) Kommissionens afgoerelse 86/221/EOEF vedroerende retningslinjerne for forvaltningen af ESF i regnskabsaarene 1987 til 1989, EFT L 153 af 7.6.1986, s . 59.(12 ) Kommissionens afgoerelse 87/329/EOEF vedroerende retningslinjerne for forvaltningen af ESF i regnskabsaarene 1988-1990, EFT L 167 af 26.6.1987, s . 56.(13 ) Afgoerelsens artikel 1, stk .

1 ( 2).(14 ) Afgoerelsens artikel 4, stk .

1 ( 2).(15 ) Afgoerelsens artikel 4, stk .

2 ( 2).(16 ) Afgoerelsens artikel 4, stk .

3 ( 2).(17 ) Afgoerelsens artikel 1, stk.

2 ( 2).(18 ) Kun hvis det drejer sig om specifikke foranstaltninger, som ivaerksaettes med det formaal at undersoege effektiviteten af projekter, som fonden yder tilskud til, daekker tilskuddet samtlige tilskudsberettigede udgifter .

( 19 ) Afgoerelsens artikel 5, stk .

1 ( 2).(20 ) De almindelige foranstaltninger er fastlagt i afgoerelsens artikel 3, stk .

1 ( 2 ). De bevillinger, der afsaettes med henblik paa tilskud fra fonden hertil, maa ikke aarligt udgoere mindre end 95 % af de samlede disponible bevillinger i henhold til afgoerelsens artikel 7, stk .

2 ( 2).(21 ) Afgoerelsens artikel 1 ( 3).(22 ) Afgoerelsens artikel 5, stk .

2 ( 2)Forordningens artikel 1, stk .

1 ( 5 ).( 23 ) Afgoerelsens artikel 7, stk .

3 ( 2).(24 ) Afgoerelsens artikel 6, stk .

1 ( 2).(25 ) Afgoerelsens artikel 6, stk .

2 ( 2).(26 ) Beslutningens bilag 1, pkt .

3 ( 7).(27 ) Beslutningens bilag 1, pkt .

20 ( 7).(28 ) Afgoerelse 83/517/EOEF af 17 . oktober 1983, EFT L 289 af 22.10.1983, artikel 1, stk.

1, s . 42.(29 ) De specifikke foranstaltninger er fastlagt i afgoerelsens artikel 3, stk .

2 ( 2 ). De bevillinger, der afsaettes med henblik paa tilskud fra fonden hertil, maa ikke aarligt udgoere mere end 5 % af de samlede disponible bevillinger (afgoerelsens artikel 7, stk .

2 ( 2)).(30 ) Forordningens artikel 7, stk .

3, 4 og 5 ( 4).(31 ) Forordningens artikel 7, stk .

1 og 2 ( 4).(32 ) Der er isaer tale om en aendring af tidligere trufne foranstaltninger, saaledes at der laegges vaegt paa nye aspekter og foretages en ny prioritering .

( 33 ) Referat af moedet den 19.11.1985 mellem repraesentanter for Kommissionen og Retten vedroerende ansoegningerne om tilskud 1985.(34 ) Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1983 . Kommissionens svar til pkt .

8.22(c).(35 ) Kommissionens svar af 14.12 .1984 paa sektorbrev af 31.8.1984 om faellesskabsprocedurerne inden for ESF's omraade, s . 4.(36 ) Bilag 2 til Kommissionens beslutning 81/979/EOEF af 10 . januar 1981, EFT L 360 af 15.12.1981, s. 34.(37 ) Bilag 2 til beslutningen ( 7).(38 ) Pkt .

15.2 i bilag 1 til beslutningen ( 7).(39 ) Pkt .

15.3 i bilag 1 til beslutningen ( 7).(40 ) Kommissionens svar af 9.6.1986 til Rettens spoergeskema af 7.2.1986 vedroerende anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb.(41 ) Pkt .

11.2 i bilag 2 til beslutningen ( 7).(42 ) Referat af moedet den 21 . og 22 . marts 1985 med repraesentanterne for de nationale forvaltninger om udformningen af udbetalingsanmodningerne, s . 6.(43 ) Svar til Rettens spoergeskema af 7.12.1984 vedroerende gennemfoerelsen af den nye fond .

( 44 ) Referat af moedet den 15 . marts 1985 mellem finansinspektoeren og direktoratet for ESF om tilskudsberettigede udgifter og udformningen af udbetalingsanmodningerne .

( 45 ) Pkt .

15 i bilag 1 og pkt .

14 i bilag 2 til beslutningen ( 7 ).( 46 ) Prioriteringskriterierne vedroerer foranstaltningernes overensstemmelse med retningslinjerne for ESF's forvaltning ( 8 12).( 47 ) Kommissionens svar af 20.9.1985 paa et sektorbrev af 4.7.1985 vedroerende godkendelsesbeslutningerne 1984.(48 ) Forklarende noter vedlagt godkendelsen af ansoegninger om tilskud for regnskabsaaret 1986, s . 9.(49 ) Sektorbrev af 23.1.1987.(50 ) Pkt.

C2 i retningslinjerne for 1984-1986 ( 8).(51 ) Forklarende noter vedlagt godkendelsen af ansoegninger om tilskud for regnskabsaaret 1984, s . 9.(52 ) Forklarende noter vedlagt godkendelsen af ansoegninger om tilskud for regnskabsaaret 1985, s . 8.(53 ) Referat af informationsmoedet i Bruxelles den 11.7.1985 vedroerende gennemfoerelsen af retningslinjerne for ESF i perioden 1986-1988 ( 10).(54 ) Pkt .

2.3 i retningslinjerne for 1986-1988 ( 10).(55 ) Pkt .

15 i bilag 1 til beslutningen ( 7).(56 ) Pkt .

11.2 i bilag 2 til beslutningen ( 7).(57 ) Pkt .

14 i bilag 2 til beslutningen ( 7).(58 ) Pkt .

11.1 i bilag 2 til beslutningen ( 7).(59 ) Med hensyn til foranstaltninger, som gennemfoeres over to regnskabsaar, er det i oevrigt et spoergsmaal, om foranstaltningerne gennemfoeres forsvarligt, og om finansieringen er sikret .

Da retningslinjerne ofte aendres, er den fortsatte finansiering i virkeligheden ikke noedvendigvis sikret, og der er risiko for, at der ikke kan ydes tilskud fra ESF til den del af foranstaltningerne, som skal gennemfoeres i regnskabsaaret n+1 . Foranstaltninger, hvis foerste halvdel samfinansieres, kan maatte afbrydes og saaledes blive helt ineffektive .

( 60 ) Pkt .

8.16 . b ) i Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1985, s . 89.(61 ) Pkt .

3 i bilag 2 til beslutningen ( 7).(62 ) Kommissionen har flere muligheder for at finansiere vurderinger :

( a)Finansieringen af projekter af fornyende artikel ( afgoerelsens artikel 3, stk .

2 ( 2 )), som i henhold til retningslinjerne for forvaltningen af ESF i perioden 1984-1986 og 1985-1987, skal omfatte en vurdering .

( b)Muligheden for ud over tilskuddene til generelle foranstaltninger at yde et supplerende tilskud til finansiering af en effektivitetsundersoegelse ( 8 9 ). ( c)Finansieringen af tilskudsansoegninger med henblik paa at vurdere effektiviteten af projekter, der er ydet tilskud til fra fonden ( afgoerelsens artikel 3, stk .

2 ( 2 )). ( d)Kommissionens initiativer med henblik paa undersoegelse af effektiviteten af projekter, hvortil fonden yder tilskud .

I dette tilfaelde daekker tilskuddet de samlede tilskudsberettigede udgifter ( afgoerelsens artikel 5, stk .

3(2)).(63 ) 13 . beretning om Den Europaeiske Socialfonds virksomhed, regnskabsaaret 1984, dok .

KOM(85 ) 508 af 17.10.1985, s . 94.(64 ) 14 . beretning om Den Europaeiske Socialfonds virksomhed, regnskabsaaret 1985, dok .

KOM(86 ) 583 af 10.11.1986, pkt .

1.3, s . 113.(65 ) Kapitel 4 i haandbogen for forvaltning af socialfonden af 2.6.1986.(66 ) Forordningens artikel 5, stk .

5 ( 4).(67 ) Der er ikke sket nogen udvikling paa dette omraade ved overgangen fra den tidligere til den nye fond .

( 68 ) I overensstemmelse med artikel 2, stk .

2, i afgoerelsen ( 2 ) og pkt .

21 i skemaet til ansoegning om tilskud, bilag 1 til beslutningen ( 7).(69 ) Forordningens artikel 5, stk .

4 ( 4 ).( 70 ) Vedroerende anmodningen om udbetaling af saldobeloeb :

pkt .

18 i bilag 2 til beslutningen ( 7 );

vedroerende anmodningen om et yderligere forskud :

pkt .

9 i bilag 3 til beslutningen ( 7).(71 ) Europa-Parlamentets forhandlinger nr .

2 - 350/239 af 12.3.1987 :

Hr .

Marin's indlaeg i droeftelsen om forvaltningen af ESF 1988-1990.(72 ) Forslag 87/C 245/04 til Raadets forordning af 4.8.1987, EFT C 245, s . 3 . KOMMISSIONENS SVAR Indledende bemaerkningKommissionen har i et stykke tid gjort sig overvejelser over, hvorledes strukturfondene kan goeres mere effektive .

Hvad isaer ESF angaar, er denne maalsaetning efterhaanden foerst og fremmest soegt opfyldt gennem en saerdeles rigoristisk form for forvaltning, der bl .

a . har foert til foelgende resultater :

-en meget betydelig afvikling af fortidens byrder .

Paa to aar ( 1986 og 1987 ) er det faktisk lykkedes Kommissionen at afvikle omkring 97 % af de fortidens byrder, som blev konstateret den 1 . januar 1986 ( dvs .

2 804,1 mio ECU af de 2 890,6 mio ECU, der paa dette tidspunkt endnu ikke var blevet afviklet ). Paa grund af disse resultater kan den tilstraebte maalsaetning betragtes som vaerende praktisk talt opfyldt,-forvaltningen af budgettet er vaesentligt forbedret .

I 1986 blev 88,41 % af betalingsbevillingerne udnyttet, hvilket maa betragtes som tilfredsstillende(002 ). I 1987 var der tale om en yderligere forbedring ( udnyttelse af 98,6 % af bevillingerne ). Samme aar var udnyttelsesgraden ( 98,8 %) ogsaa tilfredsstillende for forpligtelsesbevillingernes vedkommende .

For at forbedre ESF's effektivitet har Kommissionen for nylig i forbindelse med en omstrukturering besluttet at styrke de tjenestegrene, der isaer har ansvaret for forvaltning, regnskabsfoering og kontrol .

En afgoerende aendring i procedurerne for udvaelgelse af tilskudsansoegninger, opfoelgning og kontrol samt af de forskellige bestemmelser og tidsfrister, som gaelder for fonden, kan dog kun gennemfoeres i forbindelse med den reform af strukturfondene, som Kommissionen i henhold til EOEF-Traktatens artikel 130 D har paabegyndt .

I denne forbindelse er der allerede forelagt et samlet forslag til vedtagelse i Raadet, som hovedsagelig hviler paa fire indbyrdes sammenhaengende maalsaetninger, der i fremtiden skal vaere en rettesnor for Faellesskabets strukturelle foranstaltninger, bl .

a . gennem ESF :

-koncentration af midlerne omkring et begraenset antal maal-forhoejelse af bevillingerne til strukturelle foranstaltninger-indfoerelse af en ny interventionsform, som tager udgangspunkt i foelgende tre principper :

komplementaritet med nationale tiltag, partnerskab og programmering-forenkling og harmonisering af forvaltningsreglerne, som bl .

a . skal forbedre koordineringen samt den efterfoelgende evaluering af interventionerne .

Disse maalsaetninger, der i sig selv er et svar paa visse af Revisionsrettens indvendinger, vil blive afspejlet i gennemfoerelsesforordningerne i det samlede forslag .

ESF vil blive omfattet af en gennemfoerelsesforordning samt forordningen om metoderne til koordinering af fondene .

Det er i oejeblikket ikke muligt at sige noget om indholdet af gennemfoerelsesforordningen for ESF, fordi det samlede forslag endnu ikke er vedtaget af Raadet .

I svarene til Revisionsrettens bemaerkninger - samt naar det i oevrigt forekommer noedvendigt - anfoeres de punkter, der under arbejdet med reformen kraever saerlig opmaerksomhed, for at de loesninger, som vedtages, kan komme til at stemme fuldstaendig overens med principperne og maalsaetningerne for reformen 1 . Indledning Den Europaeiske Socialfond ( ESF)1.12 . Det boer understreges, at retningslinjerne, som alene Kommissionen har ansvar for, vedtages efter hoering af ESF-udvalget og under hensyntagen til de synspunkter, der eventuelt er fremsat af Parlamentet ( 2 ). I oevrigt har de paa grundlag af det foreloebige budgetforslag til formaal at oplyse initiativtagerne om, hvilken prioritering, Kommissionen laegger til grund for sin gennemgang af ansoegningerne, som medlemsstaterne skal indgive foer den 21 . oktober .

Gennemfoerelse1.17 . Den omlaegning, som Kommissionen traf beslutning om i november 1987, afspejler oensket om bedre forvaltning og kontrol og er i overensstemmelse med de effektiviseringsbestraebelser, som Kommissionen i oevrigt arbejder paa i forbindelse med reformen af strukturfondene .

1.18 . ( b ) Medlemsstaterne kan indgive ansoegningerne i form af gruppeansoegninger med forbehold af bestemmelserne i artikel 2, stk .

1-4 i beslutning 83/673/EOEF ( 3 ), hvori betingelserne for indgivelse af gruppeansoegninger er anfoert .

2 . Den forberedende fase i forbindelse med udstedelse af forordninger, beslutninger eller afgoerelser om og retningslinjer for forvaltningen af ESF ( 4 ) Bemaerkninger2.2 og 2.3 . Kommissionen tager Revisionsrettens bemaerkninger om dette punkt til efterretning, men minder om, at de anvendte procedurer er i overensstemmelse med de gaeldende bestemmelser .

De behov, som soeges imoedekommet, identificeres og fastlaegges under procedurens forskellige etaper af de faellesskabsinstitutioner, der skal udtale sig .

Prioriteringen fastlaegges ud fra de socialpolitiske behov, som er defineret af de politisk ansvarlige paa faellesskabsplan .

For oevrigt bestraeber Kommissionen sig, som Revisionsretten anfoerer, paa at prioritere et mere begraenset antal ansoegninger ved at laegge vaegt paa en stoerre praecisering og/eller stoerre effektivitet .

Det boer desuden fremhaeves, at Faellesskabets strukturelle foranstaltninger ifoelge forslaget til forordning ( 5 ) om strukturfondenes opgaver skal goeres til genstand for forudgaaende og efterfoelgende evaluering med henblik paa at bedoemme effektiviteten af strukturinterventionerne .

2.4 . Socialfonden er ikke blot et instrument til refusion af de offentlige organers udgifter .

Det er korrekt, at de offentlige myndigheder tager hensyn til ESF-tilskuddene, naar de udarbejder deres budget, men det boer understreges, at disse tilskud ikke alene oeger mulighederne for at gennemfoere flere foranstaltninger, men at visse foranstaltninger ikke ville blive igangsat uden tilskuddene fra ESF .

Revisionsrettens forslag om at tildele faellesskabsmidler direkte til private virksomheder uden de nationale myndigheders finansielle medvirken mener Kommissionen kan realiseres paa betingelse af, at man paa hele Faellesskabets omraade raader over en hensigtsmaessig administrativ infrastruktur .

De erfaringer, der er gjort hidtil, viser, at bortset fra punktforanstaltninger er princippet om co-finansiering det mest egnede til at sikre en sund forvaltning af finanserne .

I realiteten kan der sikres en bedre forvaltning og mere effektiv kontrol, naar de nationale midler anvendes sideloebende med Socialfondens .

I artikel 1 i Kommissionens nye forslag til en reform af fondene koncentreres disses indsats desuden om fem hovedmaalsaetninger ( 5).Hvad angaar forslaget om, at Kommissionen skal foretage en intensiv koordination af investerings -, uddannelses -, beskaeftigelses - og forskningsforanstaltninger, sker dette allerede ved, at Kommissionen etablerer de strukturer, en saadan koordination kraever .

Herudover undersoeger Kommissionen muligheden for at udvide systemet med en variabel tilskudsats for bedre at udnytte effektivitetspotentiellet i Faellesskabet .

2.5 . Kommissionen paataenker at foreslaa noeje afgraensede og praecise maalsaetninger i det samlede forslag, som tager udgangspunkt i artikel 130 D i Enhedsakten, samt i de forslag, som den skal udarbejde i forbindelse med den revision af forvaltningsbestemmelserne, som skal foretages senest i slutningen af 1988.2.6 . Der er i oejeblikket ingen planer om faelles definitioner, da dette ville medfoere et stoerre harmoniseringsarbejde paa Raads-plan .

Reformen af strukturfondene vil kunne foere til en loesning af dette problem .

Ikke desto mindre forsoeger Kommissionen dog - i det omfang det i oejeblikket er juridisk muligt - allerede nu konstant at harmonisere virkningerne af den maade, hvorpaa definitionerne anvendes .

F.eks .

forbeholdes udtrykket smaa og mellemstore virksomheder virksomheder med under 500 ansatte .

Ligeledes er begrebet langtidsledighed defineret paa faellesskabsplan .

Kommissionen fortsaetter sine bestraebelser paa dette omraade .

2.7 . Den lineaere nedskaering anvendes i overensstemmelse med de kriterier, der senest er fastlagt i punkt 1.7 . i bilaget til Kommissionens afgoerelse 87/329/EOEF af 29 . april 1987 ( 6 ). I disse kriterier praeciseres det bl .

a ., at der i forbindelse med nedskaeringen skal tages stoerst hensyn til de foranstaltninger, hvis gennemfoerelse er saerlig afhaengig af fondens tilskud ( punkt 1.7.3.).2.8 . Kommissionen er opmaerksom paa ulemperne ved at finansiere de almindelige foranstaltninger over en periode af maksimalt 12 maaneder inden for budgetaaret .

Men det nuvaerende system, der omfatter strenge tidsfrister for indgivelse af anmodningerne om saldoudbetalinger, har siden 1984 lettet foerst beregningen og dernaest genanvendelsen af alle de bevillinger, der hvert aar skal tilbagebetales af medlemsstaterne ( disse bevillinger bortfaldt, foer de nuvaerende bestemmelser traadte i kraft ). Hvad fremtiden angaar, mener Kommissionen at der er god grund til at undgaa et finansieringssystem af samme art, som det man havde foer 1984, idet de fleraarige projekter blev mere og mere indviklede paa grund af aendringer og dermed meget vanskelige at administrere .

Den oegede anvendelse af programmer, som der er planer om i forbindelse med reformen af strukturfondene, skulle goere det muligt hvert aar at traeffe en budgetafgoerelse, der bekraefter eller reviderer en fleraarig, tidligere truffet beslutning vedroerende et program .

BemaerkningerKriterierne for behoerig indgivelse af ansoegninger3.3 . En undersoegelse af, om ansoegningerne er behoerigt indgivet, kan kun bestaa i indledningsvis at sikre, at formaliteterne er i orden .

Under den senere gennemgang af sagerne kontrollerer Kommissionen, om alle rubrikker i skemaerne er udfyldt i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 1, stk .

2, i beslutning 83/673/EOEF ( 7 ). Kriterierne for tilskudsberettigelse3.5 . Kommissionen minder om, at man i overensstemmelse med artikel 1 i forordning 2950/83 ( 8 ) saedvanligvis anvender en liste over tilskudsberettigede og ikke-tilskudsberettigede udgifter .

Denne liste kunne suppleres i forbindelse med den reform af strukturfondene, som der nu arbejdes paa . 3.6 . Kommissionen deler Revisionsrettens bekymringer og vil undersoege muligheden for at fastsaette bestemmelser paa omraadet .

Men den er klar over, at dette er en vanskelig opgave, fordi situationen er saa forskellig fra den ene medlemsstat til den anden .

3.7 . Hvad angaar afskrivning, leje og leasing henvises der til medlemsstaternes love i de instrukser, som tjenestegrene skal anvende ved evalueringen af udgifterne .

3.8 . Kommissionen paataenker at udarbejde naermere regler for, hvilken type dokumentation for disse udsving medlemsstaterne skal fremlaegge, naar de indgiver deres anmodninger om saldoudbetaling .

Det boer ogsaa bemaerkes, at fondsforvaltningen i oejeblikket undersoeger mulighederne for at udarbejde en omkostningstypologi, der kan tjene som maalestok .

Prioriteringskriterier3.9 Den paataenkte overgang til oeget anvendelse af programmer kan taenkes at blive en loesning paa problemerne med udsvingene mellem de makro - og mikrooekonomiske overslag .

3.10 Her kan Kommissionen kun bekraefte det, den allerede har anfoert i sine svar paa Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1985 ( jf .

8.16c ), nemlig at det hverken er muligt eller oenskeligt at goere forsoeg paa at opstille en fortegnelse over ny teknologi, da der ifoelge sagens natur er tale om et begreb, der er i konstant udvikling - og ikke altid i samme retning overalt i Faellesskabet .

3.11 . For selskaber gaar man normalt ud fra antallet af arbejdstagere i den enkelte bedrift, der juridisk set er forskellig fra moderselskabet .

3.12 . Vurderingen af, om en foranstaltning til fremme af kvinders beskaeftigelse skal prioriteres, foretages paa grundlag af en raekke forskellige faktorer, som det paa nuvaerende tidspunkt ikke forekommer oenskeligt at opstille en fortegnelse over, der skulle gaelde for hele Faellesskabet uden skelen til, hvilke regioner, kvindegrupper eller kvalifikationsniveauer der er tale om, saaledes som Kommissionen allerede har anfoert i sit svar paa Revisionsrettens beretning for regnskabsaaret 1985 ( punkt 8.28).Fortolkninger af de officielle tekster3.14 . I retningslinjerne for 1984 var betingelserne for ny teknologi helt generelle .

Dernaest ( dvs .

for 1986 ) blev der stillet krav om mindst 40 timers undervisning i ny teknologi i forbindelse med alle erhvervsuddannelsesforanstaltninger .

Desuden har Kommissionen for saa vidt angaar retningslinjerne for 1986/88 fundet, at begreberne oekonomiske og produktive stillinger var underforstaaet for ansaettelsesstoettens vedkommende .

Dokumentation 3.15 . Kommisionen er opmaerksom paa problemerne i forbindelse med attestering .

Disse problemer er man ved at se naermere paa i forbindelse med indfoerelsen af en kontrolordning, der skal have til formaal ved hjaelp af stikproever at undersoege de nationale kontrolforanstaltningers effektivitet .

3.16 . Kommissionen mindede i 1987 medlemsstaterne om, at de maatte drage omsorg for, at det i ansoegningsskemaerne og anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb oplyses, hvilken metode der er anvendt ved beregningen af hver udgiftskategori .

Naar Kommissionen ikke har vaeret i besiddelse af saadanne angivelser af beregningsmetoderne, har den i almindelighed vurderet de paagaeldende udgifter ved at sammenligne dem med de gennemsnitlige udgifter eller med udgifterne i forbindelse med lignende foranstaltninger .

Som anfoert i punkt 3.8 . undersoeger Socialfonden muligheden for at udarbejde en omkostningstypologi, som kan tjene som rettesnor .

De oplysninger, som medlemsstaterne skal give, skal under alle omstaendigheder goere det muligt at vurdere de forventede udgifter i forhold til deltagerantallet, de forventede udgifters art og stoerrelse samt uddannelsens varighed .

3.17 . Det haender, at anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb fra organer, hvis virksomhed offentligheden og Kommissionen almindeligvis har et godt kendskab til, ikke indeholder tilstraekkelige praeciseringer vedroerende gennemfoerelsesrapporten .

I saadanne tilfaelde anmoder Kommissionen normalt om supplerende oplysninger .

Den agter paa ny at henlede medlemsstaternes opmaerksomhed paa, at det for disse organers vedkommende er noedvendigt at anfoere flere oplysninger paa anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb . I forbindelse med den forestaaende reform af fondene vil der blive taget hensyn til denne indvending fra Revisionsrettens side .

For sen redegoerelse for kriterierne for ydelse af tilskud3.18 . Formaalet med de forklarende noter er at give en redegoerelse for Kommissionens arbejde i forbindelse med gennemgangen af tilskudsansoegningerne .

Fondsforvaltningens gennemgang af tilskudsansoegningerne3.19 . Naar gennemgangen foretages naesten udelukkende paa grundlag af sagens akter, skyldes det, at der indkommer et meget stort antal ansoegninger, at personalet er begraenset, samt at tidsfristerne er meget korte .

Efter reformen af strukturfondene skulle forvaltningen kunne lettes ved hjaelp af oeget anvendelse af edb samt indfoerelse af en omkostningstypologi og mere ensartede procedurer .

Den oegede anvendelse af programmer skulle give mulighed for at begraense antallet af projekter, ligesom organisationen pr .

geografisk omraade skulle kunne forbedre effektiviteten i fondsforvaltningen .

I mellemtiden har denne imidlertid allerede indfoert et edb-system, som bl .

a . kan give oplysninger om :

-de gennemsnitlige omkostninger pr .

time, pr .

projekt, pr .

punkt i retningslinjerne, pr .

tilskudsmodtager samt pr .

medlemsstat-anvendelsen af bevilligede midler pr .

initiativtager i de forudgaaende aar for lignende foranstaltninger .

3.20 og 3.21 . Kommissionen bestraeber sig for at sikre alle ansoegninger samme behandling ved hjaelp af en kontrolliste, som hele personalet anvender for hvert punkt i retningslinjerne i forbindelse med gennemgangen af tilskudsansoegningerne og anmodningerne om udbetaling af saldobeloeb. Endvidere vil Kommissionen saette alt ind paa at sikre, at medlemsstaterne udfylder alle rubrikker