RÅDETS UDTALELSE

af 31. januar 2000

om Grækenlands opdaterede konvergensprogram, 1999-2002

(2000/C 60/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker(1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling, og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den 31. januar 2000 gennemgik Rådet Grækenlands opdaterede konvergensprogram, som dækker perioden 1999-2002. Rådet noterer, at det i henhold til den opdaterede version af programmet fortsat er det primære mål at overholde konvergenskriterierne, således at Grækenland vil kunne deltage i Den Økonomiske og Monetære Union fra januar 2001. Den finans- og strukturpolitik, der er skitseret i programmet, er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker fra 1999.

Rådet konstaterer med tilfredshed den markante forbedring af de offentlige finanser i de seneste år. Udviklingen i det seneste år tyder på, at det budgetmål, der blev sat i konvergensprogrammet fra 1998, er blevet nået: det offentlige underskud skønnes at ligge på 1,5 % af BNP ved udgangen af 1999, dvs. 0,6 % af BNP lavere end forventet i programmet fra 1998, og gældskvoten blev reduceret med 1,2 procentpoint til 104,2 % af BNP.

Det opdaterede konvergensprogram er baseret på en makroøkonomisk prognose, der viser en kraftig, investeringsledet vækst kombineret med prisstabilitet på mellemlang sigt. I det opdaterede program fra 1999, der bygger på resultaterne af den hidtidige budgetkonsolidering og de gode udsigter for en BNP-vækst, forventes det offentlige underskud at vende til et overskud på 0,2 % af BNP i 2002. Gældskvoten skønnes at ville falde til 98,0 % af BNP i 2002. Rådet er af den opfattelse, at den underliggende offentlige budgetstilling giver en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen i løbet af programperioden til at sikre, at underskuddet ikke vil overskride tærsklenn på 3 % af BNP under normale omstændigheder. I denne forstand opfylder det opdaterede konvergensprogram kravene i stabilitets- og vækstpagten.

Der er det seneste år gjort betydelige fremskridt i retning af at reducere prisinflationen; forbrugsdeflatoren lå i 1998 en anelse højere end skønnet i 1998-programmet, men i 1999 forventes den ikke at afvige fra den forventede gennemsnitlige stigningstakt på 2,5 %. Indsatsen for at begrænse inflationen hæmmes imidlertid af stigende oliepriser på nuværende tidspunkt.

Rådet mener, at det i en situation med kraftig vækst, jf. forventningerne i konvergensprogrammet, er nødvendigt for Grækenland at sikre, at indsatsen for at begrænse inflationen bliver af varig karakter. Denne indsats er især vigtig i betragtning af den stigende konvergens mellem de monetære vilkår i Grækenland og vilkårene i euroområdet og de potentielle følger af denne udvikling for efterspørgslen og priserne. I denne sammenhæng glæder Rådet sig over revalueringen af centralkursen for den græske drakme pr. 17. januar 2000, som vil støtte myndighedernes bestræbelser på yderligere at nedbringe inflationen i Grækenland. Rådet opfordrer til den græske regering til at forstærke den inflationsbekæmpende del af de politiske instrumenter, den råder over, herunder finans- og indkomstpolitikken. Lønoverenskomsterne i 2000 inden for både den offentlige og den private sektor og samarbejdet mellem arbejdsmarkedets parter er afgørende for at sikre en situation med lavinflation. Med hensyn til budgetpolitikken betragter Rådet programmets budgetmål som et minimum, og de græske myndigheder opfordres til at stræbe efter et bedre resultat end planlagt. Rådet mener desuden, at de græske myndigheder skal være rede til at stramme finanspolitikken yderligere fra 2001, hvis der opstår inflationspres.

Rådet anerkender, at Grækenland på det seneste er nået langt med gennemførelsen af strukturelle reformer inden for den offentlige sektor i bred forstand. Det opfordrer den græske regering til beslutsomt at fortsætte i samme retning ved at styrke dynamikken i reformerne for at forbedre konkurrencevilkårene og effektivisere arbejdsmarkedet samt vare- og kapitalmarkederne. Disse reformer er nødvendige for både at øge økonomiens produktionspotentiel og mindske inflationspresset.

(1) EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.