KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 14. marts 2018

om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en ansøgning om ændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren i henhold til artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013

(Chianti Classico (BOB))

(2018/C 100/09)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 97, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

For at give mulighed for at fremsætte indsigelse i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013 skal ansøgningen om ændring af varespecifikationen for betegnelsen »Chianti Classico« offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

Ansøgningen om ændring af varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Chianti Classico« i medfør af artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 er indeholdt i bilaget til denne afgørelse.

I henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013 kan der inden for to måneder fra datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende gøres indsigelse mod ændringen af den varespecifikation, der er henvist til i nærværende artikel, stk. 1.

(1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

BILAG

»CHIANTI CLASSICO«

PDO-IT-A1235-AM02

Ansøgningsdato: 24.12.2015

ANSØGNING OM ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN

1. Regler, der finder anvendelse for ændringen

Artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 — væsentlig ændring

2. Beskrivelse og begrundelse for ændringen

2.1. Ændring af artikel 4 i varespecifikationen

Med denne ændring foreslås det, at vin med betegnelsen »Chianti Classico« kun må sælges, efter at certificeringen fra det relevante kontrolorgan er opnået. Det er opfattelsen, at ændringen af varespecifikationen vil give større sikkerhed for kvaliteten af produktet, der fremover kun vil kunne overføres fra produktionskælderen til kommercielle formål, når der foreligger certificering. Ændringen har således til formål at forbedre den gennemsnitlige kvalitet af »Chianti Classico« og maksimere produktets autenticitet og typiske egenskaber.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

2.2. Ændring af artikel 5 i varespecifikationen

Med ændringen af artikel 5 indføres der en ny type af produkter med betegnelsen »Chianti Classico« ved at forsyne den med kvalitetsbetegnelsen »Gran Selezione«, der henviser til de anvendte tekniske produktionsmetoder. Hensigten er at opnå en produkttype, der er placeret øverst i en ny »kvalitetspyramide« for »Chianti Classico«. Vinen »Chianti Classico Gran Selezione« har specifikke kemiske, fysiske og organoleptiske egenskaber, der er mere restriktive end for årgangs- eller »Riserva«-vine med betegnelsen »Chianti Classico«, og den tappes udelukkende hos producenten, som derfor skal vælge (selektere) sine bedste »Chianti Classico« vine.

Denne ændring berører enhedsdokumentet i følgende punkter:

— punkt 4 »Beskrivelse af vinen/vinene« under overskriften »Chianti Classico Gran Selezione«

— punkt 5 »Vinfremstillingsmetoder« under overskriften »Væsentlige ønologiske fremgangsmåder«

— punkt 9 »Vigtige yderligere betingelser« under overskriften »Chianti Classico Gran Selezione«.

2.3. Ændring af artikel 6 i varespecifikationen

De organoleptiske krav for »Chianti Classico« er blevet ændret i mindre omfang, og i kemisk henseende er den nedre grænse for sukkerfrit ekstrakt blevet forhøjet. I de senere år har årgangs- og »Riserva«-vine med betegnelserne »Chianti Classico«, bl.a. på grund af anvendelsen af nye Sangiovese-kloner, fået mere struktur, og mindsteværdien for sukkerfrit ekstrakt er forhøjet, da den praktisk talt aldrig lå under den nye grænseværdi (24 g/l for årgangsvine og 25 g/l for »Riserva«). Endelig foreslås det, at ekstraktværdien for »Chianti Classico Gran Selezione« er 26 g/l, da denne kategori omfatter vine med en længere modningsperiode, som derfor er mere fyldige.

Hvad angår »Chianti Classico Riserva«, foreslås der ændringer, der har til formål at standardisere produktionen mest muligt.

Denne ændring berører enhedsdokumentet i:

— punkt 4 »Beskrivelse af vinen/vinene« under overskrifterne »Chianti Classico«, »Chianti Classico Riserva« og »Chianti Classico Gran Selezione«.

2.4. Ændring af artikel 7 i varespecifikationen

Ændringerne i artikel 7 vedrører udelukkende billedlogoet »Gallo Nero« (billede af en sort hane). I henhold til artikel 17, stk. 7, i bekendtgørelse nr. 61/2010 er det kendetegnende træk ved »Chianti Classico« afbildningen af en sort hane, som siden 2005 har skullet være anbragt på alle flasker med vinen »Chianti Classico DOCG«. I den foreslåede ændring af varespecifikationen er der foretaget en mindre ændring af stilen og farven af afbildningen af den sorte hane; denne nye version har derfor erstattet det tidligere anvendte logo.

Billedlogoet og teksten »Gallo Nero« kan på ingen måde erstatte betegnelsen »Chianti Classico« BOB. Det pågældende mærke er udelukkende et supplerende kendetegn, der skal anbringes på flasker med vin med betegnelsen »Chianti Classico« BOB.

Denne ændring berører enhedsdokumentet i:

— punkt 9 »Vigtige yderligere betingelser« under overskrifterne »Chianti Classico«, »Chianti Classico Riserva« og »Chianti Classico Gran Selezione« (sidste del).

2.5. Ændring af artikel 8 i varespecifikationen

Det konsortium, der har foreslået ændringen, har besluttet at forbyde anvendelsen af den toskanske kurveflaske (»fiasco«) for »Chianti Classico Riserva« og »Chianti Classico Gran Selezione«, hvilket er i overensstemmelse med de foreslåede ændringer, der har til formål at højne kvaliteten af produktet og dets position på de mere eksklusive markeder.

Denne ændring berører ikke enhedsdokumentet.

ENHEDSDOKUMENT

1. Registreret betegnelse

Chianti Classico

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Chianti Classico

— Farve: rubinrød, varierende intensitet

— Aroma: intens, blomsteragtig, karakteristisk

— Smag: tør, frisk, smagsrig, med lette tanniner, der modner med tiden

— Totalt alkoholindhold, minimum (i vol. %): 12,0 %

— Sukkerfrit ekstrakt, minimum: 24,0 g/l.

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (i vol. %) Virkeligt alkoholindhold, minimum (i vol. %) Totalt syreindhold, minimum 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter) 20 Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

Chianti Classico Riserva

— Farve: intens rubinrød, granatrød ved tiltagende alder

— Aroma: intens, frugtig og lang eftersmag

— Smag: tør, fint afbalanceret, med kraftige tanniner

— Totalt alkoholindhold, minimum (i vol. %): 12,5 %

— Sukkerfrit ekstrakt, minimum: 25,0 g/l.

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (i vol. %) Virkeligt alkoholindhold, minimum (i vol. %) Totalt syreindhold, minimum 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter) 20 Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter)

Chianti Classico Gran Selezione

— Farve: intens rubinrød, granatrød ved tiltagende alder

— Aroma: krydret og lang eftersmag

— Smag: tør, lang eftersmag og afbalanceret

— Totalt alkoholindhold, minimum: 13,0 vol. %

— Sukkerfrit ekstrakt, minimum: 26,0 g/l.

Generelle analytiske egenskaber

Totalt alkoholindhold, maksimum (i vol. %) Virkeligt alkoholindhold, minimum (i vol. %) Totalt syreindhold, minimum 4,5 gram pr. liter udtrykt i vinsyre Indhold af flygtig syre, maksimum (milliækvivalenter pr. liter) 20 Totalt indhold af svovldioxid, maksimum (i milligram pr. liter) 130

For alle berørte vine er de øvrige analytiske egenskaber i overensstemmelse med relevant EU-lovgivning.

5. Vinfremstillingsmetoder

a. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Chianti Classico Gran Selezione

»Chianti Classico Gran Selezione« må kun fremstilles af druer, der er produceret på vinmarker, der drives af aftapningsvirksomheden.

b. Maksimumsudbytter

»Chianti Classico«, »Chianti Classico Riserva« og »Chianti Classico Gran Selezione«:

52,5 hektoliter pr. hektar

Chianti Classico, Chianti Classico Riserva and Chianti Classico Gran Selezione:

7 500 kg druer pr. hektar

6. Afgrænsning af det geografiske område

Produktionsområdet for vine med den beskyttede betegnelse »Chianti Classico« (herunder »Riserva« og »Gran Selezione«) ligger i hjertet af regionen Toscana i provinserne Firenze og Siena. Dets grænser blev fastlagt ved tværministeriel bekendtgørelse af 31. juli 1932.

Beskrivelse:

Først beskrives grænserne for den del af området, der ligger i provinsen Siena. Udgangspunktet er det sted, hvor grænsen mellem provinserne Siena og Arezzo krydser ravinen Borro Ambrella della Vena i nærheden af Pancole i kommunen Castelnuovo Berardenga.

Fra dette punkt følger grænsen floden Ambra og en af dens navnløse sidefloder frem til ejendommen Ciarpella og derefter videre ad en muldyrsti, der fører til ejendommen Casa al Frate. Herfra følger grænsen en virtuel linje til Ombrone (højde 298 meter).

Herefter følger den en muldyrsti og ender nede i en højde på 257 meter, hvor den følger en kærresti, der fører til vejen til Castelnuovo Berardenga. Denne vej stiger til en højde på 354 meter og følger derefter kløften Malena Morta til det punkt, hvor den løber sammen med ravinen Borro Spugnaccio. Grænsen fortsætter langs kløften Malena Morta til Pialli (højde 227 meter) og følger derefter kløften Malena Viva på en kort strækning, hvorefter den fortsætter langs en virtuel linje i retning af Santa Lucia (højde 252 og 265 meter) og floden Arbia. Efter at have nået floden fortsætter grænsen i opstrømsretningen langs den administrative grænse mellem kommunerne Siena og Castelnuovo Berardenga.

Produktionsområdets grænse fortsætter langs den administrative grænse for Siena, Castelnuovo Berardenga, Castellina, Monteriggioni og Poggibonsi indtil den ved ravinen Borro di Granaio støder sammen med provinsen Firenzes grænse, som den følger frem til ejendommen Le Valli. Herfra løber den langs kommunevejen, forbi kilderne San Giorgio og Cinciano og fortsætter langs denne linje, indtil den på ny støder sammen med provingrænsen, der samtidig er grænsen mellem Poggibonsi og Barberino. Derefter følger den floden Drove, indtil den på ny går ind i provinsen Firenze. Beskrivelse af grænserne i den del af dette område, der ligger i provinsen Firenze: I starten følger grænsen floden Drove frem til Mulino della Chiara, hvor den støder sammen med den administrative grænse mellem kommunerne Tavarnelle og Barberino, som den følger et kort stykke. Den bøjer derefter rundt mod øst og følger en anden mindre biflod, passerer Biricucci og Belvedere og støder umiddelbart efter til vejen San Donato-Tavarnelle. Her følger den vejen til Morocco og danner en virtuel linje, der passerer forbi Figlinella og når til Sambuca og floden Pesa. Dernæst løber grænsen langs flodløbet og falder her sammen med grænsen mellem kommunerne San Casciano Val di Pesa og Tavarnelle, indtil den vender tilbage til floden efter Ponte Rotto. Fra dette punkt er områdets grænse sammenfaldende med den admininstrative grænse for kommunerne San Casciano og Greve. Herefter løber grænsen for produktionsområdet for »Chianti Classico« atter i provinsen Siena og følger den administrative grænse mellem kommunerne Radda in Chianti og Gaiole og et kort stykke kommunen Castelnuovo Berardenga, før den når udgangspunktet for beskrivelsen af dette område.

7. Primære druesorter

Sangiovese N. — Sangioveto

8. Tilknytning til det geografiske område

»Chianti Classico«, »Chianti Classico Riserva« og »Chianti Classico Gran Selezione«

Morfologisk set er der tale om et bakkerigt område i en højde på 200 meter til 600 meter over havets overflade med korte og derfor undertiden stejle hældninger. Geologisk set består regionens undergrund af et skjold af lerskifer (galestro), hvori områder med argille scagliose, en gråblå, ufrugtbar lerart, veksler med fint kalksandsten og jordarten alberese. Jordlaget er tyndt, af nyere dannelse og varierer mellem sandholdigt ler og gruset med ler i middel procentandele. I kemisk henseende er det kendetegnet ved et ringe indhold af organisk materiale, en lav forekomst af optageligt fosfor og et højt antal kationer. I det bakkede terræn er der kraftige strømme, og det giver vanskeligheder med at kontrollere vandet, også i sammenhæng med bestemte nedbørsmønstre. Klimaet er kontinentalt: temperaturerne kan være meget lave om vinteren, og somrene er tørre. Temperatursvingningerne er små i løbet af døgnet, den årlige nedbørsmængde er ca. 850 mm.

Vinfremstillingstraditionen i området går langt tilbage. Der er optegninger fra etruskisk og romersk tid, som har forbindelse til vinens verden. Ved slutningen af middelalderen blev store områder udlagt til dyrkning af vinplanter, der fik økonomisk betydning og vandt international anseelse. Den producerede vin har været nævnt i historiske dokumenter siden 1200-tallet, og den første notarialakt, hvori betegnelsen »Chianti« med henblik på den vin, der produceres i dette område, indgår, stammer fra år 1398. Området for »Chianti Classico« var det første vinfremstillingsområde i verden, der blev fastlagt som sådan. Det skete i år 1716 i en kundgørelse fra Cosimo II, storhertugen af Toscana, hvori grænserne for det område, hvor vine med betegnelsen »Chianti« måtte produceres, blev fastlagt. På den tid blev »Chianti« udelukkende fremstillet af druesorten Sangiovese. I perioden 1834-1837 offentliggjorde baron Bettino Ricasoli, en italiensk statsmand, som var Italiens premierminister i 1861, den mest hensigtsmæssige sammensætning for en behagelig, rød perlevin, som efterfølgende blev grundlaget for den officielle sammensætning af vin med betegnelsen »Chianti«: 70 % Sangiovese, 15 % Canaiolo, 15 % Malvasia. Herudover kom teknikken »Governo all'uso Toscano« til anvendelse.

Da produktionen i området ikke kunne dække den voksende efterspørgsel, begyndte man at producere vin i de tilstødende områder ved anvendelse af samme teknikker og de samme drueblandinger som i området for »Chianti«. På denne baggrund etablerede 33 producenter i 1924 konsortiet til beskyttelse af vin med betegnelsen »Chianti« og dets oprindelsesmærke, og i 1932 gav et dekret vine fra det ældste dyrkningsområde for Chianti retten til at anvende »Classico« prædikatet som vin produceret i det historiske område. I 1996 blev det efter en 70 år lang procedure anerkendt, at »Chianti Classico« var forskellig fra standardvinen »Chianti«, og den fik udarbejdet sin egen særskilte varespecifikation.

Producenterne af denne vin har altid foretrukket at anvende den lokale druesort »Sangiovese« og fortsætter med at bevare dyrkningsmetoder, der ikke berører druernes særlige egenskaber.

Den traditionelle beskærings- og opbindingsform er Guyot-metoden med toscanske buer og cordon-beskæring. Drue- og vinudbyttet er fastlagt pr. hektar (7,5 ton druer eller 52,50 hl vin), dvs. det laveste i Italien. Årgangsvin må ikke overgå til forbrug før den 1. oktober i det år, der følger efter høsten.

Gennem kombinationen af de naturlige og de menneskelige faktorer får vin at typen »Chianti Classico« en frugtig, rund, tør og aromarig smag, en dybrød farve, en god struktur, et alkoholindhold på mindst 12 % og et middel syreindhold.

Sangiovese, som er den vigtigste druesort i »Chianti Classico«, er følsom over for ydre påvirkninger og er kendetegnet ved, at den reagerer på den jord, hvori den vokser, og tilpasser sig stedet. Det er ikke tilfældigt, at Sangiovese-druen kun giver den bedste kvalitet i få områder i Toscana. Et organoleptisk kendetegn, som er kendetegnende for »Chianti Classico«, er den blomsteragtige bouquet af iris og viol, som er typisk for sandstensjorderne i dette område, i kombination med en aroma af vilde bær, der kan henføres til kalkindholdet.

Klimaet, det bakkede terræn og landskabsmorfologien skaber et miljø, der er lysfuldt og skaber ideelle betingelser for druernes rette modning. Høje temperaturer om sommeren, meget sollys indtil september og oktober og en forholdsvis høj døgntemperatur gør, at druerne modnes langsomt og giver »Chianti Classico« de karakteristiske organoleptiske og kemiske egenskaber, navnlig dens farve, bouquet og alkoholindhold. Det lave udbytte pr. hektar bevirker, at sukkerindholdet i druerne er foreneligt med et alkoholindhold på mindst 12 °. Vinfremstillingsteknikkerne kan variere for de forskellige druesorter, og omdannelsen af sorterne til vin foregår normalt særskilt, for at deres organoleptiske egenskaber kan komme til fuldt udtryk.

Chianti-vindyrkernes professionalisme bekræftes af dette områdes historie og gør, at berømmelsen og historien bag »Chianti Classico« består.

9. Vigtige yderligere betingelser

»Chianti Classico«, »Chianti Classico Riserva« og »Chianti Classico Gran Selezione«

Retlig ramme

EU-lovgivning

Type yderligere betingelse

Tapning inden for det afgrænsede område

Beskrivelse af betingelsen

Bestemmelserne om tapning i det afgrænsede område er fastsat i overensstemmelse med EU-retten (artikel 8 i forordning (EF) nr. 607/2009) og med de nationale retsforskrifter (artikel 10, stk. 3 og 4, i bekendtgørelse nr. 61 af 8. april 2010, nu artikel 35, stk. 3 og 4, i lov nr. 238/2016). I overensstemmelse med nævnte lovgivning, med undtagelse af de særlige omstændigheder, der er omhandlet i artikel 5 i varespecifikationen, skal tapningen finde sted i det afgrænsede område for at bevare kvaliteten af »Chianti Classico« og den anseelse, den nyder, garantere dens oprindelse og sikre, at de pågældende kontroller er effektive. De særlige egenskaber og kvaliteter, som vin af typen »Chianti Classico« udviser, og som beror på det geografiske oprindelsesområde og betegnelsens anseelse, kan garanteres bedre, hvis vinen tappes i produktionsområdet, da anvendelsen og efterlevelsen af alle tekniske bestemmelser vedrørende transport og tapning er overgivet til foretagender i området, der besidder den nødvendige viden og sagkundskab og har en interesse i at bevare det omdømme, der er opnået. Desuden sikrer dette krav, at vinproducenterne er underlagt et effektivt system for kontrol af tapningen foretaget af de kompetente organer, således at man kan undgå eventuelle risici med at transportere produktet uden for tapningsområdet. Denne bestemmelse er derfor til gavn for vinproducenterne selv, som er bevidste om og ansvarlige for at beskytte betegnelsens kvalitet og omdømme.

Chianti Classico Gran Selezione

Retlig ramme

EU-lovgivning

Type yderligere betingelse

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen

I henhold til artikel 66, stk. 1, i forordning (EF) nr. 607/2009 kan vin, der afsættes i Fællesskabet, mærkes med angivelser, der henviser til visse produktionsmetoder. Benævnelsen »Gran Selezione« anvendes til at beskrive vine, der produceres efter restriktive drueproduktions- og vinfremstillingsmetoder. Navnlig må vinene kun fremstilles af druer, der er produceret på vinmarker, som drives af aftapningsvirksomheden; de må ikke beriges med produkter, der ikke stammer fra området, og de skal overgå de kemiske-fysiske og organoleptiske egenskaber, som vine af typen »Riserva« udviser. Sammenfattende kan det siges, at hensigten var at sikre, at drueproduktionen og tapningen udføres af samme foretagende uden at indføre yderligere begrænsninger for tapningsområdet i forhold til dem, der er fastlagt og begrundet for betegnelsen som helhed. »Gran Selezione« ligger øverst i sortimentet for »Chianti Classico« og opnås ved, at vindyrkerne omhyggeligt udvælger de bedste vinmarker og druer på eget ansvar. Den yderligere betingelse for producenterne af »Gran Selezione«, at de selv skal tappe vinen, er også opstået ud for behovet for sikre, at alle specifikke egenskaber hos dette særdeles komplekse og unikke produkt opnås. Derfor er det — i endnu højere grad for denne type vin end for standardvin med betegnelsen »Chianti Classico« — nødvendigt, at produktionen, vinfremstillingen og tapningen varetages af en enkelt virksomhed, hvorved ansvaret for produktets kvalitet ligger hos en enkelt producent.

»Chianti Classico«, »Chianti Classico Riserva« og »Chianti Classico Gran Selezione«

Retlig ramme

Den nationale lovgivning

Type yderligere betingelse

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen

I henhold til artikel 17, stk. 7, i bekendtgørelse nr. 61/2010, nu artikel 41, stk. 9, i lov nr. 238/2016, er det kendetegnende træk ved »Chianti Classico« afbildningen af en sort hane, som siden 2005 har skullet være anbragt på alle flasker med vinen »Chianti Classico DOCG«.

Billedlogoet og teksten »Gallo Nero« kan på ingen måde erstatte betegnelsen »Chianti Classico« BOB. Det pågældende mærke er udelukkende et supplerende kendetegn, der skal anbringes på flasker med vin med betegnelsen »Chianti Classico« BOB.

Link til varespecifikationen

https://www.politicheagricole.it/flex/cm/pages/ServeBLOB.php/L/IT/IDPagina/8292