++++

ORIENTERING PAA MELLEMLANG SIGT VEDROERENDE KUL 1975-1985

INDLEDNING

1 . Ministerraadet den 22 . maj 1973 satte paa energiomraadet bl . a . Faellesskabet det maal at opridse kullenes rolle i Faellesskabets fremtidige energiforsyning . Det fulgte dermed en tilskyndelse , som Kommissionen i oktober 1972 havde givet i sit dokument " Noedvendige fremskridt paa den faelles energipolitiks omraadet " ( 1 ) .

I betragtning af de davaerende energioekonomiske udsigter ville Kommissionen kun have kunnet foreslaa et forsyningsbidrag af faellesskabskul , hvorved de dermed forbundne omkostninger ville have holdt sig inden for helhedsoekonomisk forsvarlige graenser . Det dramatiske omslag paa verdensenergimarkedet noedvendiggoer imidlertid en efterproevning af denne opfattelse .

2 . Begivenhederne i slutningen af 1973 maa noedvendigvis nu foranledige Faellesskabet til at nedsaette sin grad af afhaengighed i energisektoren saa meget som muligt i forhold til den oevrige verden . Kommissionen har derfor for kort tid siden foreslaaet en ny energipolitisk strategi for Faellesskabet , hvori tyngdepunktet i hoejere grad end tidligere laegges paa aspektet forsyningssikkerhed . Der skal * straebes en forsyningsstruktur , som ikke goer Faellesskabet for staerkt afhaengigt af enkelte energileverandoerer . Desuden skal energiimportens belastning af betalingsbalancerne holdes paa det lavest mulige niveau .

Af disse grunde faar de faste braendselsstoffer , navnlig stenkul , en vigtig rolle i den fremtidige forsyningsstruktur . Som raaenergi i elektricitetsproduktionen og som raastof i staalindustrien vil kullet endnu i lang tid have saerlig betydning . Betingelserne , hvorunder stenkul - foerst og fremmest i Faellesskabet - udvindes , affoeder en raekke problemer . Investeringerne i stenkulsindustrien har en lang levetid ; denne produktion er meget arbejdskraftintensiv . Stenkulsbrydning har derfor kun en forholdsvis ringe tilpasningsevne til skiftende markedssituationer , og den udgoer for saa vidt et element med manglende fleksibilitet i den samlede energiforsyning . Desuden har denne sektor igennem mange aar bidraget stadig mindre til Faellesskabets energiforsyning og har i tiltagende udstraekning vaeret henvist til stoette . Dette har ikke alene skadet stenkulsindustriens anseelse i den offentlige mening , men har ogsaa haft foelger for de der beskaeftigedes psykologiske situation .

3 . Alt dette medfoerer en paatraengende noedvendighed for at definere kullenes placering saa klart som muligt og for at give orienteringer med henblik paa en ny oekonomisk politik vedroerende kul , saaledes at der kan traeffes langfristede afgoerelser inden for virksomhederne . Disse orienteringer gaelder i foerste raekke den interne produktion , men skal ogsaa omfatte indfoerselen af kul fra tredjelande .

Kommissionen oensker med det foreliggende dokument at fremlaegge retningslinjer for en faelles kulpolitik for perioden 1975 - 1985 . Den vil traeffe de noedvendige foranstaltninger , for at naa de fastsatte maal .

( 1 ) Bulletin for De europaeiske Faellesskaber , tillaeg 11/72 .

Kapitel I

KULLETS ROLLE I FAELLESSKABETS ENERGIFORSYNING

A - DEN NYE FORSYNINGSSTRATEGI

4 . Faellesskabets energiforsyning vil i fremtiden vaere mindre rigelig , mindre sikker og desuden vaesentlig mere kostbar . Kommissionen har derfor foreslaaet en ny energipolitisk strategi for Faellesskabet .

De forandringer , der er indtraadt paa verdensenergimarkedet , affoeder alvorlige problemer for betalingsbalancer , beskaeftigelsen , den oekonomiske vaekst , prisudviklingen og det internationale valutasystem , hvilket kan foere til inden - og udenrigspolitiske spaendinger . Det gaelder for fremtiden - det har energikrisen klart vist - om at naa frem til en ny forsyningsstruktur for Faellesskabet , saaledes at kritiske situationer i forbindelse med tilfoerselen af energi paa denne maade overvindes eller helt forhindres .

5 . Som Kommissionen har forklaret i sit dokument " Mod en ny strategi for Faellesskabets energipolitik " ( 1 ) , skal der tilstraebes en forsyningsstruktur , der goer Faellesskabet mindre afhaengig af olie . Dette maal kan kun naas skridtvis og sandsynligvis foerst henimod aarhundredets slutning . Saafremt alle de noedvendige forholdsregler ivaerksaettes inden for kortest mulig tid , er der mulighed for en energiforsyning omkring aar 2000 , der for halvdelens vedkommende baseres paa atomenergi og for en tredjedels vedkommende paa gas af forskellig oprindelse . Virkeliggoerelsen af denne aergerrige maalsaetning er ikke alene afhaengig at , at mange teknologiske vanskeligheder overvindes , men ogsaa af Faellesskabets evne til at klare energiforsyningens problemer paa mellemlang sigt . I denne sammenhaeng anses perioden indtil 1985 for saerlig kritisk .

Hvis Faellesskabet inden midten af 80'erne yderligere vil opnaa tilstraekkelig oekonomisk vaekst paa trods af energiens fordyrelse , skal der foelges en bevidst politik med henblik paa et mere sparsomt energiforbrug . Det er desuden paakraevet , at markedet goeres tidligt tilgaengeligt for atomenergien ved at elektricitetsforbruget fremmes . Derimod skal forbruget af mineralolieprodukter koncentreres mere og mere til specifikke anvendelsesomraader som f.eks . motorbraendstoffer og raastoffer og bortledes fra braendselsomraadet .

Det er tillige paakraevet , at atomenergikapaciteterne udbygges hurtigere og i saa stort omfang , at halvdelen af elektricitetsproduktionen i midten af 80'erne kan sikres med reaktorkraftvaerker . Med hensyn til naturgas skal der goeres forsoeg paa saa vidt muligt at forhoeje udbuddet fra egne forekomster og indfoersel og at sikre dens optimale udnyttelse . Endelig skal forbruget af fast braendsel forhoejes ud over det nuvaerende niveau , idet den interne kulproduktion skal inddrages i saa udstrakt grad som muligt , men ogsaa indfoerselen skal udvikles . Foelgende tabel sammenfatter disse maalsaetninger i tal :

Faellesskabets behov for primaerenergi ( 1 ) ( EUR-9 )

* 1960 * 1973 ( foreloebig ) * 1985 ( maal ) *

* mill . t SKE * % * mill . t SKE * % * mill . t SKE * % *

Fast braendsel * 500,0 * 60,0 * 325,0 * 22,6 * 357 * 16 *

Olie * 276,0 * 33,0 * 882,0 * 61,4 * 937 * 41 *

Naturgas * 14,0 * 1,7 * 167,0 * 11,6 * 536 * 24 *

Vandkraft m.m . * 43,0 * 5,2 * 43,0 * 3,0 * 50 * 2 *

Atomenergi * 0,5 * 0,1 * 20,0 * 1,4 * 372 * 17 *

* 833,5 * 100,0 * 1 437,00 * 100,0 * 2 252 * 100 *

( 1 ) Internt forbrug + udfoersel + bunker .

6 . Som det fremgaar af den talmaessige sammenligning , tilstraebes der for aaret 1985 en ny forsyningsstruktur , der afslutter den tilbagegang for kul , det har varet ved siden slutningen af 50'erne , og i absolutte maengder igen foerer til en kraftigere inddragelse af fast braendsel . Dette boer i 1985 mindst tegne sig for en andel paa 16 % af forbruget af primaerenergi . Dette betyder , at stenkulsproduktionen i Faellesskabet som helhed skal holdes paa det nuvaerende niveau ; de foelgende afsnit kommer naermere ind paa denne opgave , som er blevet stillet kulminedriften i Faellesskabet . Det betyder yderligere , at der skal indfoeres mere kul fra tredjelande . Endelig betyder det , at udvindingen af brunkul i Faellesskabet skal forhoejes yderligere .

Vaeksten i energibehovet indtil 1985 skal i det vaesentlige daekkes af atomenergi og naturgas . Paa denne maade vil energiimportens andel i det samlede forbrug kunne presses fra 63 % ( 1973 ) til 42 % ( 1985 ) , og forsyningssikkerheden vil altsaa kunne foroeges vaesentligt .

B - DET FORVENTEDE BEHOV FOR STENKUL

7 . I Faellesskabet falder i gennemsnit 80 % af den interne efterspoergsel efter stenkul paa sektorerne " koksvaerker " og " kraftvaerker " , nemlig med halvdelen til hver . Resten fordeler sig paa private husholdninger og den oevrige industri . Det samlede forbrug af stenkul beloeb sig i 1973 til ca . 282 mill . t SKE . I 1965 androg det endnu 425 mill . t SKE .

Det er vanskeligt paa forhaand at skoenne om den videre udvikling af behovet for stenkul i de kommende 12 aar . Staalindustriens behov for koks skulle kan stige lidt . I opvarmningssektoren og i den oevrige industri vil forbruget formodentlig synke yderligere . Derimod vil leverancerne af kul til kraftvaerker kunne tage betydeligt til , saafremt de eksisterende stenkulskraftvaerker udnyttes fuldt ud , og saafremt der foretages investeringer til nyopfoerelse af kraftvaerker hhv . til erstatning af gamle anlaeg .

Denne tendens vil i vaesentlig grad vaere afhaengig af , om stenkul er til raadighed , samt af prisforholdet for formerne for raaenergi .

Kraftvaerker

8 . Bruttoproduktionen af elektrisk energi i Faellesskabet androg i 1973 1 030 TWh . Den er i tresserne steget med 7,2 % i aarligt gennemsnit ; dette svarer til fordobling i loebet af 10 aar . For perioden 1970/1975 skal der regnes med en lavere gennemsnitlig vaekstrate paa 6,2 % om aaret , for de foelgende aar igen med en staerkere vaekst . Denne udvikling vil bringe el-produktionen i Faellesskabet op i foelgende stoerrelsesordener :

* * Gennemsnitlig vaekstrate *

1970 * 855 TWh * + 6,2 % pr . aar *

1973 * 1 030 TWh * + 6,2 % pr . aar *

1975 * 1 160 TWh * + 6,2 % pr . aar *

1980 * 1 640 TWh * + 7,2 % pr . aar *

1985 * 2 400 TWh * + 7,9 % pr . aar *

1990 * 3 650 TWh * + 8,7 % pr . aar *

Med hensyn til produktionsstrukturen kan man gaa ud fra , at en el-produktion paa 287 TWh ( 1980 ) hhv . 311 TWh ( 1985 ) vil falde paa vandkraft , brunkul , jordvarme og industrigas i aarene 1980 - 1985 , hvor maalene skal naas . Kommissionen foreslaar yderligere for atomenergiens vedkommende en installeret effekt paa 67 GWe i 1980 og paa ca . 200 GWe i 1985 . Saaledes vil en el-produktion paa 353 TWh ( 1980 ) hhv . 1 094 TWh ( 1985 ) kunne sikres . Der vil derefter vaere en produktionssaldo paa 1 000 TWh ( 1980 ) hhv . 995 TWh ( 1985 ) , der skal udfyldes af stenkul , braendselsolie og naturgas .

Det kan ganske vist for tiden endnu ikke klart erkendes , hvordan planlaegningen af investeringer til kraftvaerker vil aendres for perioden 1980 - 1985 som foelge af den nye forsyningssituation og hvorledes driften af disse anlaeg vil blive indplaceret i de enkelte medlemslandes belastningskurver .

Da forbruget af fyringsolie og naturgas i kraftvaerker imidlertid i hvert fald boer saenkes , ville det vaere taenkeligt , at kraftvaerkernes stenkulsforbrug indtil 1985 kan forhoejes med ca . 25 % i forhold til det nuvaerende niveau , nemlig ved hjaelp af foelgende tre foranstaltninger : Opfoerelse af nye kraftvaerksblokke paa basis af kul som erstatning for dem , der maa tages ud af drift paa grund af foraeldelse eller daarlig virkningsgrad ; daekning af en del af det ekstra stroembehov ved hjaelp af nye kulkraftvaerker , anvendelse af alle nye kulkraftvaerker i det nedre middelbelastningsomraade paa 4 000 - 5 000 aarlige driftstimer .

Paa grundlag af disse overvejelser er det muligt at danne sig foelgende skoen over den fremtidige produktion af elektrisk energi i konventionelle varmekraftvaerker :

Skoennet stroemproduktion i konventionelle varmekraftvaerker fordelt efter raaenergi

* basis stenkul * basis fyringsolie og naturgas *

* elektricitetsproduktion i TWh * forbrug i mill . t SKE * elektricitetsproduktion i TWh * forbrug i mill . t SKE *

1973 * 325 * 119 * 422 * 138 *

1980 * 403 * 133 * 596 * 191 *

1985 * 467 * 149 * 528 * 167 *

Det yderligere behov for stenkul til varmekraftvaerker ville indtil 1985 ifoelge dette skema andrage 30 mill . t SKE i forhold til 1973 ; der er tale om en maengde , hvis endelige stoerrelse i vaesentlig grad er afhaengig af , hvorledes stenkul er til raadighed samt af virkningen af eventuelle foranstaltninger inden for miljoebeskyttelsen . Man kan i hvert tilfaelde betegne markedet for kraftvaerkskul i Faellesskabet som egnet for udvikling .

Koksvaerker

9 . Hovedaftageren af stenkulskoks er jern - og staalindustrien . Paa dette omraade skal man regne med et stigende behov , der i tiden fra 1973 til 1985 skulle kunne udvikle sig fra 65 til 79 mill . t koks . Koksforbruget i de andre sektorer skulle derimod i samme tidsrum gaa tilbage med hoejst halvdelen , dvs . fra 15 til 8 mill . t . Med hensyn til nettoudfoerselen kan der regnes med en stoerrelsesorden paa 2 mill . t koks . En koksproduktion paa mindst 89 mill . t i 1985 ville noedvendiggoere et forbrug af 115 mill . t kul .

En udvidelse af staalkapaciteterne af traditionel type vil i det vaesentlige foregaa i kystomraader . Saaledes vil lukning af visse kapaciteter i Faellesskabets indre omraader kunne komme i betragtning . Derved kan traditionelle forsyningsstroemme af kokskul blive paavirket .

Oevrige omraader

10 . Den oevrige industri og de private husholdninger er kulforbrugere , der i deres markedsadfaerd er underkastet mangfoldige paavirkninger og tilmed er overordentlig talrige . Ved siden af prisen for braendsel , spiller dettes anvendelsesmaade og bedoemmelsen af faktoren forsyningssikkerhed en stor rolle . Netop i disse forbrugergrupper har overgangen til braendselsolie og naturgas vaeret meget udpraeget . De foretrukne kulsorter har altid vaeret antracit , magerkul eller specielt behandelt kul , der i tiltagende grad er vanskelige at fremskaffe saavel i Faellesskabet som paa verdensmarkedet . Dette markeds fremtid afhaenger i helt vaesentlig grad af , om de paakraevde braendselssorter er til raadighed samt af kulhandelens ydeevne .

Det er derfor saerlig vanskeligt at opstille antagelser om den fremtidige markedsudvikling paa disse omraader . Set som helhed skulle nedgangen i efterpoergselen efter fast braendsel aftage . Udbuddet vil for 1985 kunne anslaas med en mindstemaengde paa 40 mill . t SKE .

Man skal ikke regne med et naevnevaerdigt behov med henblik paa forgasning af kul foer midten af 80'erne , da de forskellige metoder foerst senere vil vaere modne til industriel anvendelse .

Behovet for stenkul 1985 og senere

11 . De foregaaende betragtninger over den forventede udvikling i behovet for stenkul i Faellesskabet indtil 1985 tager ikke hensyn til udfoerselen af kul til tredjelande , fordi der her ikke kan ventes saerlige forandringer ( 2 ) . Med hensyn til Faellesskabets interne behov gaas der derfor ud fra foelgende stoerrelsesordener , idet forskydninger mellem de enkelte sektorer ikke er udelukket :

* ( mill . t SKE ) *

* 1973 * 1985 *

kraftvaerker * 119 * 149 *

koksvaerker * 107 ( 1 ) * 115 *

oevrige omraader * 64 * 40 *

* 290 * 304 *

( 1 ) Indbefattet de til foroegelse af lagerbeholdningerne medgaaede maengder .

12 . Ogsaa i aarene efter 1985 skal man regne med et kulmarked af betydning . Det er dog for tiden umuligt at danne sig et skoen over omfanget af efterspoergselen til den tid , nemlig af foelgende grunde :

- Meget vil afhaenge af , om og hvor hurtigt atomenergien vil vaere i stand til at overtage vaesentlige del af elektricitetsproduktionen , og i hvilket omfang det yderligere lykkes at opnaa en nedsaettelse af forbruget af braendselsolie og naturgas i kraftvaerker , saaledes som Kommissionen foreslaar i den " Ny strategi " .

- Koksvaerkernes behov vil takket vaere staalindustriens forventede ekspansion vaere stort ogsaa efter 1985 . I sin undersoegelse vedroerende spoergsmaalet kokskul og koks til jern - og staalindustrien i Faellesskabet ( 3 ) er Kommissionen gaaet ud fra , at hoejovnen i det mindste indtil 1980 vil beholde sin dominerende stilling i staalproduktionen . Det ser i dag ud til , at dette tidspunkt selv under hensyntagen til yderligere fremskridt inden for den konkurrerende teknologi kan saettes ca . 15 til 20 aar senere . Yderligere vil mulighederne for at saenke det specifikke koksforbrug i hoejovne forringes .

- Forgasning og eventuel omdannelse til flydende tilstand af brunkul og stenkul kan yderligere komme til som nye elementer . Der vil afhaenge af udbudsbetingelserne for kul og betingelserne paa energimarkedet i almindelighed , i hvilken udstraekning der vil dannes et marked for syntetisk gas udvundet af kul .

C - DET FORVENTEDE UDBUD AF STENKUL

1 . Produktionen i Faellesskabet

13 . Den normale produktion af stenkul i Faellesskabet - altsaa den maengde , der uden drifststandsninger normalt vil kunne produceres - kan for 1974 anslaas til ca . 271 mill . t ( t = t ) ( 4 ) . Udtrykt i stenkulsekvivalenter er det 250 - 255 mill . t SKE .

I sammenligning med det i tekstafsnit 11 anslaaede behov paa 304 mill . t SKE i 1985 er Faellesskabets nuvaerende stenkulsproduktion ikke tilstraekkelig .

Med henblik paa den nye forsyningsstrategis maal skal der imidlertid tages enhver forholdsregel for at den interne produktion kan opnaa saa stor en andel som muligt af behovets daekning . I oejeblikket kan en stor del af de i Faellesskabet producerede kul afsaettes til priser , der daekker omkostningerne . Imidlertid er de geologiske betingelser for stenkulsproduktion i Faellesskabet relativt ugunstige , naar man ser dem paa verdensplan ; de paavirker produktivitetsudviklingen og medfoerer en - i sammenligning med andre industrigrene - overordentlig hoej andel af arbejdsomkostninger i totalomkostningerne .

Desuden er de geologiske og oekonomiske betingelser paa ingen maade ens i alle produktionsdistrikter . Paa grund af de geologiske betingelser ved kulforekomsterne paavirkes arbejdstidsydelsen ( produktiviteten ) og altsaa produktionsomkostningerne meget staerkt . Nedenstaaende tabel viser , hvilke produktivitetsforskelle der er mellem de enkelte distrikter i Faellesskabet .

Oversigt over produktionen og over udviklingen i arbejdsstidsydelse i Faellesskabets omraader ( alfabetisk orden )

* Produktion 1973 ( 1 000 t , t = t ) * Arbejdstidsydelse pr . mand pr . skift i skakten ( kg ) *

* * 1963 * 1973 * aendring *

1 . Aachen * 6 244 * 2 094 * 3 801 * + 1 707 *

2 . Campine * 6 272 * 2 097 * 2 954 * + 857 *

3 . Centre-Midi * 5 166 * 1 977 * 2 717 * + 740 *

4 . Kent * 905 * 2 071 * 2 476 * + 405 *

5 . Lorraine * 10 110 * 2 903 * 4 496 * + 1 593 *

6 . Midlands * 35 990 * 3 246 * 4 479 * + 1 233 *

7 . Niedersachsen * 2 486 * 2 120 * 3 704 * + 1 584 *

8 . Nord/Pas-de-Calais * 10 405 * 1 663 * 2 026 * + 363 *

9 . Northern * 16 448 * 1 958 * 2 738 * + 780 *

10 . North Western * 12 383 * 2 209 * 3 306 * + 1 097 *

11 . Ruhr * 85 487 * 2 688 * 4 415 * + 1 727 *

12 . Saar * 9 175 * 2 531 * 4 074 * + 1 543 *

13 . Scotland * 10 502 * 1 981 * 2 965 * + 984 *

14 . Sud-Belgique * 2 570 * 1 630 * 1 921 * + 291 *

15 . South Wales * 9 212 * 1 743 * 2 220 * + 477 *

16 . Yorkshire * 33 930 * 2 641 * 4 117 * + 1 476 *

Kilde : De europaeiske Faellesskabers statistiske kontor : Energistatistik .

Ved en helhedsbetragtning fremgaar det af produktivitetens udvikling i de forloebne 10 aar - dvs . naar specifikke tekniske og oekonomiske forudsaetninger lades ude af betragtning - at der i inddelingen af distrikter efter ydelse ikke er indtraadt vaesentlige aendringer . Det skal fastslaas , at distrikter med ringe ydelse har opnaaet en vaesentlig langsommere produktivitetsstigning end distriker med hoejere produktivitet . Heller ikke i fremtiden skal der ventes en vaesentlig aendring af dette billede .

Saafremt man vil opretholde den samlede produktion i Faellesskabet under de gunstigste oekonomiske betingelser paa niveauet fra 1974 , skal man i overensstemmelse med ovenstaaende overvejelser vaere klar over , at produktionen ikke kan stabiliseres i alle distrikter . Det betyder , at produktionen vil blive nedsat i nogle distrikter , men derimod forhoejet i andre .

14 . For foelgende distrikters vedkommende er der gode udsigter til udvikling med hensyn til opretholdelse eller forhoejelse af produktionen og vedvarende vaekst i arbejdstidsydelsen :

de britiske " regions " : Scotland , Northern , Yorkshire , North Western , Midlands og de britiske aabne lejer ;

de tyske distrikter : Aachen , Ruhr , Saar , Niedersachsen ; det franske distrikt : Lorraine .

Disse distrikter praesterer ca . 235 mill . t ; det svarer til 87 % af Faellesskabets samlede produktion .

Disse distrikter

- har en ydelse paa over 3 t , til dels over 4 t pr . mand pr . skift ;

- raader over tilstraekkelige kulreserver til et tidsrum af flere aartier ;

- har i 1973 haft brug for relativt lav statsstoette paa gennemsnitligt 3,80 RE/t ( 5 ) , og

- producerede i 1973 til relativt lave omkostninger paa gennemsnitligt 22 RE/t ( 5 ) .

15 . De oevrige distrikter i Faellesskabet med en produktion paa 36 mill . t ( = 13 % af Faellesskabets samlede produktion ) kan karakteriseres ved foelgende strukturdata :

- ydelse paa under 3 t pr . mand pr . skift ;

- begraensede kulreserver ;

- statsstoette ( 1973 ) paa gennemsnitligt 11,50 RE/t ;

- relativt hoeje produktionsomkostninger ( 1973 ) paa 30 - 40 RE/t .

De samlede data for disse oevrige distrikter er ganske vist ugunstige i sammenligning , selv om det skal erindres , at der ogsaa i disse distrikter eksisterer enkelte gode mineanlaeg . Der skal desuden henvises til , at der til dels er tilstraekkelige kulreserver til stede og at de i disse distrikter producerede kulkvaliteter kan vaere af betydning for specifikke forsyningsomraader ( f.eks . kokskul , antracit og magerkul ) .

16 . Stenkulsindustrien i Faellesskabet skal i fremtiden stadig forsoege saa vidt muligt at holde produktionsomkostningernes stigning i toemme . Dette vanskeliggoeres ved arbejdsomkostningernes hoeje andel i de totale produktionsomkostninger . Hvis man gaar ud fra , at arbejdsproduktiviteten i den samlede industri og industriarbejdernes realloenninger i fremtiden stiger med 3 - 4 % om aaret , skal stenkulsindustriens bestraebelser gaa ud paa at opnaa mindst samme produktivitetsforoegelse og at soerge for at samme realloenstigning ogsaa kommer minearbejderne tilgode . Kun ved en saadan parallelitet i produktivitetsudviklingen kan man opnaa , at der ikke i stenkulsindustrien opstaar saerlige og graverende omkostningsproblemer i sammenligning med den samlede industri .

17 . I distrikter med begraensede udsigter foreligger hverken de naturlige eller oekonomiske forudsaetninger for at holde produktionen stabil paa lang sigt . For mange skaktanlaegs vedkommende er de eksisterende kulreserver ikke tilstraekkelige hertil . Stigningen i arbejdsstidsydelse vil paa lang sigt ligge lavere end den aarlige stigning i realindkomsten pro persona paa ca . 3 - 4 % for de i industrien beskaeftigede , saaledes at der maa regnes med stigende realomkostninger for produktionen .

Det er derfor sandsynligt , at produktionen i disse distrikter vil forringes yderligere , i hvilken anledning tempoet i lukningerne skal synkroniseres med de i disse distrikter eksisterende regionale og sociale problemer . Desuden skal der i det belgiske distrikt Campines tilfaelde tages hensyn til , at dette distrikt udelukkende producerer kokskul og derfor er af betydning for forsyningen af koksvaerkerne .

For disse distrikters vedkommende er der allerede til dels opstillet vidtraekkende planer med henblik paa oekonomisk omstrukturering , som fremmes i finansiel henseende af de nationale regeringer og af Kommissionen ( paa grundlag af artikel 56 i EKSF-traktaten ) .

18 . I distrikter med relativt gode udviklingsmuligheder , saerlig i Storbritannien og i Forbundsrepublikken , skal produktionen forhoejes en smule , saafremt produktionsnedgangen i de oevrige distrikter skal udlignes . Saafremt man gaar ud fra den helhedsantagelse , at produktionen i disse distrikter vil blive omtrent halveret indtil 1985 , skulle produktionen i de relativt bedre distrikter forhoejes med ca . 8 % .

En saadan omlaegning af produktionen ville have en omstrukturering og rationalisering af den samlede produktion til foelge . Til trods herfor skal rationaliseringsbestraebelserne i de relativt gode distrikter tillige intensiveres . Med dette for oeje er det vigtigt , at

- de eksisterende produktionskapaciteter udnyttes fuldt ud ;

- der foretages en koncentration til de bedste skaktanlaeg ;

- de bedste af de eksisterende skaktanlaeg udvides , og nye anlaeg indrettes , saerligt til udligning af lukningen af udtoemte miner ;

- produktionen pr . driftssted saettes i vejret ;

- anlaeggene til behandling af kullene forbedres , for bedre at tilpasse produkterne til markedets behov .

Udtrykt i driftstal , skal foelgende maal kunne naas indtil 1985 :

- dagsproduktion pr . skaktanlaeg : optimalt 15 000 - 20 000 t

gennemsnitligt ( 6 ) : 8 000 t

- dagsproduktion pr . brydningssted : optimalt 4 000 - 5 000 t

gennemsnitligt ( 6 ) : 1 600 t

- daglig fremfoering af brydningen ved en brydningslaengde paa 200 m : optimalt 10 - 12 m

gennemsnitligt : 4 m

- produktion fra brydninger med kontinuerlig udbygning : 95 %

Kun ved opnaaelse af de ovenfor angivne maal kan det ventes , at en stigning af arbejdstidsydelsen paa ca . 4 % i lukkede gruber i de relativt bedre distrikter kan realiseres .

Saaledes ville en vigtig orienteringsfaktor kunne opnaas : saafremt den aarlige realloenstigning for alle i oekonomien beskaeftigede i fremtiden udgoer ca . 3 - 4 % , vil der i de relativt bedre distrikter kunne opnaas en konstans i realomkostningerne ved en lige saa hoej stigning i arbejdsydelsen .

19 . En gennemgribende rationalisering og saerlig en let foroegelse af produktionen paa 8 % indtil 1985 i de relativt bedre distrikter kraever en stor indsats af alle implicerede . Disse maal vil kun kunne naas , saafremt der foeres en aktiv arbejdskraftpolitik , en maalrettet investeringspolitik , og der drives endnu mere teknisk forskning ( se kapitel II ) .

2 . Indfoerselen fra tredjelande

20 . I tilfaelde af langsigtet stabil produktion og en forventet stigning i det samlede behov for stenkul til ca . 300 mill . t SKE . vil Faellesskabets importbehov i 1985 kunne naa en stoerrelsesorden paa 50 mill . t . I sammenligning hermed indfoertes der i 1973 ca . 30 mill . t stenkul fra tredjelande ; deraf var ca . 17 mill . t beregnet for koksfremstilling og 8 mill . t for forbrug i kraftvaerker . Forbrugerne i Faellesskabet vil derfor vaere noedt til at bestraebe sig paa en successiv forhoejelse af indfoerselen til supplering af udbudet af faellesskabskul .

I fremtiden vil det vaere noedvendigt at saerlig indfoerselen af de to vigtigste kulsorter , kokskul og kraftvaerkskul , tager til . Hermed ville saavel yderligere flytning som det tiltagende behov for de ved kysten hhv . ved de store floder beliggende kraftvaerker vaere tilgodeset .

I forbindelse med disse bestraebelser skal der tages hensyn til , at importbehovet fremtidig vil stige ogsaa uden for Faellesskabet .

Ved visse antagelser om udviklingen af verdens staalproduktion samt af el-produktionen i atomkraftvaerker vil den samlede handel paa verdensmarkedet med stenkul ( 7 ) , iberegnet Faellesskabets indfoersel fra tredjelande , kunne stige fra 108 mill . t i 1973 til ca . 230 - 255 mill . t i 1985 .

21 . Ved en saadan udvikling i efterspoergselen skal der regnes med , at de nuvaerende spaendinger paa verdens kulmarked fortsaettes , for investeringerne inden for omraaderne produktion og transport har hidtil vaeret beregnet paa tiltagende leverancer til verdens staalindustri , og ikke paa en kraftig udvidelse af udfoerselen af kedelkul . I mange kuldistrikter i verden er der imidlertid gunstige forudsaetninger for at udvikle yderligere udfoersel .

Hertil skal saavel regnes de for tiden vigtigste leveringslande ( USA , Canada , Australien , Polen , USSR ) som de lande , der hidtil har optraadt paa verdensmarkedet med ringere kulmaengder eller slet ingen ( f.eks . Indonesien , Columbia , Venezuela ) . Under hensyn til den geografiske beliggenhed kan det ventes , at Faellesskabet ogsaa i 80'erne i foerste raekke daekker sit importbehov fra Polen og De forenede Stater . Stigende indfoersel fra andre omraader vil kunne supplere dette udbud .

Saafremt udbudet paa verdensmarkedet af stenkul indtil midten af 80'erne skal foroeges til 230 - 255 mill . t , skal tilpasningsvanskeligheder dog overvindes ; disse er bl.a . resultat af

- indkoeringsperioden indtil nye anlaeg paa produktions - og transportomraadet saettes i drift ;

- problemet at skaffe arbejdskraft i minedriften ;

- investeringshaemmende lovbestemte foranstaltninger i produktionslandene , som f.eks . " Surface Mining Bill " , der for oejeblikket behandles i den amerikanske kongres ;

- foranstaltninger i produktionslandene , der vanskelliggoer tilgangen af udenlandsk kapital ;

- den politik , der har til formaal at kontrollere hhv . at begraense udfoerselen af stenkul .

22 . De betydelige prisstigninger , der noteredes i 1974 , skyldes i udstrakt grad en mangelsituation og den almindelige udvikling i energipriserne .

Set ud fra et rent omkostningsmaessigt synspunkt besidder indfoerte kul i Faellesskabets kystregioner endnu i dag en konkurrencefordel frem for store dele af Faellesskabets produktion . Gunstigere geologiske produktionsbetingelser giver i almindeligehed tredjelandenes stenkulsindustri et forspring i produktionsomkostninger , der heller ikke opsluges af de hoejere transportomkostninger . Under forudsaetning af uaendrede vekselkurser skal man heller ikke paa lang sigt regne med en principiel aendring af disse forhold .

Derimod vil den videre udvikling af markedspriserne afhaenge af de fremtidige udbuds - og efterspoergselsforhold paa verdensmarkedet . I denne forbindelse maa isaer de problemer , der vil kunne fremkomme for Faellesskabet paa grund af verdensmarkedsprisernes svingninger paa kort sigt som led i konjunkturudviklingen ikke lades ude af betragtning . Det har vist sig , at selv ringe maengde forandringer har haft en relativ stor virkning paa prisen og f.eks . i tider med svag efterspoergsel har foert til omfattende pristilpasninger for faellesskabskul .

D - BRUNKUL OG TOERV

23 . Til trods for deres lave varmevaerdi i sammenligning med stenkul ( 2 000 imod 7 000 kcal/kg ) har brunkul en vis betydning i forbindelse med Faellesskabets energiforsyning . I 1973 naaede produktionen ca . 123 mill . t ( = 36 mill . t SKE ) , der fordelte sig saaledes :

* ( mill . tons ) *

Forbundsrepublikken Tyskland * * 118,7 *

heraf * * *

Rheinland * 101,7 * *

Niedersachsen * 6,0 * *

Hessen * 3,6 * *

Bayern * 7,4 * *

Frankrig * * 2,6 *

deraf * * *

Landes * 1,1 * *

Provence ( aeldre brunkul , 4 400 kcal/kg ) * 1,5 * *

Italien ( Toscana - Umbria ) * * 1,3 *

* * 122,6 *

Tallene viser , at kun brunkulsdistriktet Rheinland har mere end blot lokal betydning . Som eneste distrikt raader det desuden over store forekomster , der muliggoer drift til langt ind i naeste aarhundrede .

24 . De raa brunkuls ringe varmevaerdi staar hindrende i vejen for transport af denne energiform over lange afstande . Naesten 80 % af produktionen omsaettes til elektrisk energi paa selve udvindingsstedet . Fremstillingen af briketter til opvarmning er faldet staerkt i betydning . Kun distriktet Rheinland raader stadig over briketfabrikker . Der for tiden producerer 7 mill . t briketter ( = 25 mill . t forbrugt raabrunkul ) .

Forskningsarbejde med henblik paa fremstilling af gas og koks af brunkul har vaeret i gang i nogen tid . Stoerre reaktivitet og lavere produktionsomkostninger sikrer ved forgasningsprocessen brunkullene et vist forspring for stenkul .

25 . Brunkullene fra Rheinland udvindes i store , hoejt mekaniserede aabne lejer . Ydelse pr . mand pr . skifte overstiger 20 t SKE . Produktionsomkostningerne er tilsvarende lave . Brunkullenes varmepris goer dem for oejeblikket til det billigste braendsel i Faellesskabet for kraftproduktionen .

I Rheinland udbygges kraftvaerkskapaciteten paa basis af brunkul fra de nuvaerende 8 300 MW til 11 500 MW ( 1976 ) . I 1973 faldt 25 % af el-produktionen i Forbundsrepublikken paa brunkulskraftvaerker . For at sikre forsyningen af kraftvaerkerne i Rheinland paa lang sigt , er der planlagt aabning af og igangsaettelse af udvindingen fra en ny forekomst . Dette vil muliggoere en udvidelse af produktionen med ca . 20 mill . t og vil dermed bringe Faellesskabets brunkulsproduktion op paa 130 - 150 mill . t henimod 1985 .

Toerv

26 . De dybere liggende og aeldre lag i toervemoserne kan anvendes som braendsel . Lufttoerrede braendselstoerv opnaar ved 25 - 30 % vand - og 2 % askeindhold en varmevaerdi paa 3 400 - 4 000 kcal/kg .

Der findes udstrakte forekomster i forbundsrepublikken Tyskland , i Irland og i Nederlandene . Forbruget af braendselstoerv er gaaet staerkt tilbage i loebet af de seneste aar og spiller nu kun en naevnevaerdig rolle i Irlands energibalance . I 1972 blev der i Irland udvundet 1,9 mill . t SKE toerv , hvoraf ca . halvdelen anvendtes i el-produktionen . I tilfaelde af vedvarende hoeje energipriser vil toerv til opvarmningsformaal foreloebig fortsat vaere efterspurgt .

( 1 ) Jf . dok . KOM(74 ) 550 endel . af 29 . 5 . 1974 .

( 2 ) Faellesskabets udfoersel af stenkul androg 1973 ca . 1 mill . tons .

( 3 ) Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber , Energi nr . 2 - Bruxelles 1969 .

( 4 ) 1974 er valgt som referenceaar for ogsaa at faa de seneste minelukninger med .

( 5 ) 1 RE = 3,22 DM , = 49,00 BF , = 5,554 FF , = 3,52 fl , = 0,5 Pund .

( 6 ) Dvs . i relation til dette distrikts totalproduktion .

( 7 ) Egentlig verdenshandel . Den samlede internationale handel med stenkul , indbefattet den interne regionale udveksling ( inter-EF , inter-COMECON samt USA/Canada ) beloeb sig i 1973 til ca . 173 mill . t ; det svarer til ca 8 % af verdens stenkulsproduktion .

Kapitel II

ELEMENTER I EN OEKONOMISK POLITIK FOR FAELLESSKABET VEDROERENDE KUL

A - PROBLEMER I FORBINDELSE MED MARKEDSUDLIGNINGEN

27 . Med den nuvaerende usikkerhed om prisrelationernes udvikling paa lang sigt for konkurrerende energiformer kan man ikke uden videre gaa ud fra , at markedspartners virksomhedsmaessige beslutninger af sig selv vil medfoere en vedvarende stigning af det samlede stenkulsforbrug i Faellesskabet , saaledes som det maa tilstraebes af de i kapitel I naevnte grunde . Der fremtraeder tvaertimod foelgende problemer , der har forbindelse med forsyningsaspektet baade paa lang og paa kort sigt .

Af grunde , der behandles i det foelgende afsnit " B " , er stenkulsindustrien tvunget til at disponere paa lang sigt . Saerlig den bjergvaerksindustri i Faellesskabet , der udelukkende arbejder i lukkede gruber , kan kun foretage investeringer til langfristet bevarelse af udbudet , hvis den kan regne med langfristet sikret afsaetning i forbindelse med fuld daekning af produktionsomkostningerne . Ellers kan en yderligere nedgang i produktionen ikke undgaas .

Med det i 1 . halvaar 1974 opnaaede prisniveau for konkurrerende energiformer kan vaesentlige dele af produktionen afsaettes til omkostningsdaekkende priser . Der hersker imidlertid uvished om prisrelationernes videre udvikling . Medens stoerrelsen af jordoliepriserne til dels afhaenger af politiske faktorer , der ikke kan forudses , afgiver produktionsomkostningerne for Faellesskabets stenkulsindustri i fremtiden kun ringe spillerum for pristilpasninger nedad . Denne usikkerhed vanskeliggoer energiforbrugernes beslutning om at indgaa aftagelsesforpligtelser paa lang sigt .

Ved siden af prisproblemerne paa lang sigt fremtraeder der paa kort sigt saerlige maengdemaessige problemer i forbindelse med markedsudligningen paa grund af forskellen i fleksibilitet for efterspoergsel og udbud . Medens efterspoergelsen efter kul er underkastet konjunktur - og vejrligbestemte svingninger , er produktionen paa kort sigt kun lidt fleksibel . Saerlig for brydningen i lukkede gruber , saaledes som den foregaar i Faellesskabet , er det paakraevet af tekniske , oekonomiske og sociale grunde , at produktionen holdes paa et saa ensartet niveau som muligt .

I betragtning af disse problemer paa lang og kort sigt er det noedvendigt at raade over et passende udvalg af oekonomisk-politiske virkemidler , saafremt stenkul fremtidig af sikkerhedsgrunde skal yde et stoerre bidrag til Faellesskabets energiforsyning .

For en stor del af faellesskabsproduktionens vedkommende skal der derfor aendres i principperne i beslutning nr . 3/71/EKSF ( 1 ) , som hovedsageligt tog sigte paa foranstaltninger som foelge af den almindelige tilbagegang i Faellesskabets stenkulsindustri . Der vil saerlig blive tale om at give det nye stoettesystem stoerre fleksibilitet , saaledes at foranstaltningerne bedre kan tilpasses de til enhver tid herskende produktions - og afsaetningsbetingelser .

Hvad angaar efterspoergselen , er det nu noedvendigt at skabe betingelser for en stabil og kontinuerlig afsaetning af produktionen .

B - KORT - OG LANGFRISTET STABILISERING AF AFSAETNINGEN AF STENKUL

1 . Sikring af afsaetningen

28 . En langfristet sikring af afsaetningen af faellesskabskul boer af praktiske grunde ikke omfatte den samlede produktion , men leveringer til de to vigtigste forbrugergrupper , koksvaerkerne og kraftvaerkerne . Det svarer for tiden til ca . 80 % af de samlede leverancer af faellesskabskul ; denne andel skulle vokse i fremtiden .

Der ydes allerede inden for rammerne af den indtil 31 . december 1978 gaeldende beslutning nr . 73/287/EKSF ( 2 ) , finansiel stoette til produktion og afsaetning af faellesskabskul til forbrug i staalvaerkerne . Denne stoette forbedrer udsigterne for afsaetningen i Faellesskabets kulindustri paa dette marked og bidrager for saa vidt til opretholdelse af produktionskapaciteten . Stoetten er betinget af indgaaelse af langfristede leveringskontrakter ; den tilvejebringes ved hjaelp af bidrag fra medlemsstaterne , fra EKSF og fra staalvaerkerne . Faellesskabet boer fremme opretholdelsen af langfristede leveringskontrakter for perioden 1979-1985 .

For kraftvaerkskullenes vedkommende eksisterer der ikke et lignende faellesskabssystem . Men ogsaa elproducenterne skulle have en interesse i at sikre sig braendselseverancer ved at indgaa langfristede kontrakter med Faellesskabets stenkulsindustri og at bidrage til opretholdelse af passende produktionskapaciteter ved at deltage i et finansielt system . Principielt skulle foranstaltninger til langfristet stabilisering , hhv . foroegelse af afsaetningen i denne sektor , isaer udgaa fra foelgende synspunkter :

- For kulindustriens vedkommende bestemmes opretholdelsen hhv . udvidelsen af produktionskapaciteten af foelgende to forudsaetninger : maengdemaessig sikring af afsaetningen i mindst 10 aar samt daekning af totalomkostningerne ved produktion af kedelkul .

- For elektricitetsproduktionens vedkommende er det vaesentligt , at dennes finansielle situation ikke forringes af langfristede forpligtelser til aftagelse af faellesskabskul , idet de hoejere investerings - og driftsomkostninger for stenkulskraftvaerker i sammenligning med olie - og naturgaskraftvaerker og prisrelationerne til andre former for braendsel skal tages i betragtning .

Der skal tages hensyn til disse beslutningkriterier ved passende garantier til begge sider , saafremt forholdet mellem stenkulsindustrien og elektricitetsindustrien i Faellesskabet skal have et bredt og permanent grundlag inden for rammerne af en ny energipolitisk strategi . Det betyder , at interventioner vil kunne blive noedvendige alt efter udviklingen i markedspriser . Der er principielt forskellige muligheder hhv . udgangspunkter herfor .

I enkelte medlemsstater bliver der allerede anvendt foranstaltninger af forskellig art i denne sammenhaeng . De synes dog ikke tilstraekkelige til at sikre stenkul den oenskede position i kraftvaerkssektoren paa faellesskabsplan . Derfor skal den langfristede afsaetningsstabilisering for kraftvaerkskul tilstraebes inden for rammerne af et faelles system , der ogsaa omfatter finansielle bidrag fra Faellesskabet . Et saadant system ville vaere egnet til at goere Faellesskabet helt og holdent uafhaengigt af energiimporten og at afsvaekke dets problemer med betalingsbalancen .

2 . Oplagring

29 . I den kortfristede markedsudlignings interesse er det hensigtsmaessigt at opretholde lagre , idet der skal skelnes mellem to slags lagre .

For det foerste dannes der i tider med lavt forbrug beholdninger af fast braendsel . Denne anticykliske oplagring goer det muligt for stenkulindustrien i udstrakt grad at indrette produktionen kontinuerligt i overensstemmelse med de tekniske krav . I en hoejkonjunkturfase kan det loebende udbud fra produktion og indfoersel suppleres ved afvikling af disse beholdninger . I Faellesskabet har disse beholdninger ofte spillet en vaesentlig rolle i udjaevningen af konjunkturbestemte forsyningsvanskeligheder .

Saadanne beholdninger kan principielt oprettes baade i stenkulsindustrien og hos storforbrugerne .

Den anden form bestaar i til stadighed at holde visse sikkerhedslagre , som der kun boer gribes til i tilfaelde af pludselige afbrydelser i forsyningen . For kraftvaerkssektorens vedkommende har Kommissionen allerede forelagt Raadet et direktivforslag ( 3 ) vedroerende opretholdelse af sikkerhedslagre .

Et tilsvarende forslag boer fremsaettes for koksvaerkssektoren og desuden for stenkulsindustrien , idet de tekniske muligheder for oplagring i private husholdninger og hos de oevrige mindre forbrugere er meget begraenset . I oevrigt burde det undersoeges , om ikke ogsaa disse bestraebelser skulle stoettes fra det offentliges side ved oprettelse af sikkerhedslagre .

Sikkerhedsreserven kunne holdes i form af stenkul eller koks . Pligten til oplagring boer gaelde uanset om braendselet stammer fra faellesskabsproduktion eller indfoersel .

Alle de ovennaevnte former for oplagring bidrager til at sikre energiforsyningen . Det boer derfor undersoeges , om og under hvilke omstaendigheder offentlig lagerstoette boer ydes .

C - SIKRING AF ET TILSTRAEKKELIGT UDBUD AF KUL

30 . Den nye energiforsyningsstrategi kraever , at det nuvaerende niveau for stenkulsproduktionen i Faellesskabet paa ca . 250 mill . t SKE opretholdes og at der foeres en faelles indfoerselspolitik vedroerende kul . I den forbindelse er foranstaltninger noedvendige paa omraaderne arbejdskraftpolitik , investeringer og finansiering , prispolitik samt forskning og udvikling . Hertil kommer opgaver af handelspolitisk art . De foelgende afsnit omhandler udelukkende disse spoergsmaal .

Om den foreslaaede politik skal blive en succes vil afhaenge af , om tilliden til stenkulsindustrien i Faellesskabet genvindes paa lang sigt . Denne tillid kan imidlertid kun genopvaekkes og opretholdes , saafremt man i almindelighed er overbevist om minedriftens sikrede fremtid . Efter mange aars nedadgaaende udvikling i stenkulsindustrien vil enhver foranstaltning , der bidrager til stabilisering af produktion og afsaetning af stenkul paa lang sigt , ogsaa have gunstige psykologiske virkninger paa de beskaeftigede i denne sektor .

1 . Kul fra Faellesskabet

Arbejdskraft

31 . I de seneste 15 aar har det vigtigste arbejdskraftproblem inden for stenkulsindustrien vaeret at lette de sociale foelger af produktionsnedgangen . Arbejdskraftpolitikken maatte derfor i det vaesentlige beskaeftige sig med problemer i forbindelse med genindpasningen . Det gjaldt om at give arbejderne en uddannelse , der aabnede nye muligheder for dem for beskaeftigelse , ogsaa uden for minedistrikterne ; aeldre minearbejdere skulle tilskyndes til foertidspensionering . Paa den anden side vanskeliggjorde de ugunstige fremtidsudsigter for stenkulsindustrien rekrutteringen af unge minearbejdere . For at afhjaelpe denne mangel , er der , med undtagelse af Det forenede Kongerige , i stort omfang blevet ansat arbejdere fra tredjelande .

Eftersom fremtidsudsigterne for Faellesskabets stenkulsindustri har aendret sig , skal der ogsaa i arbejdskraftpolitikken slaas ind paa nye veje . Saafremt stenkulsproduktionen i Faellesskabet skal holdes paa det nuvaerende niveau indtil 1985 og videre frem , skal man foelge et handlingsprogram med henblik paa ansaettelse , uddannelse og bibeholdelse af arbejdsstyrken , heri indbefattet stabilt og aktivt ledende personale . I en saa arbejdsintensiv industri som stenkulsindustrien er en bevidst og afbalanceret arbejdskraftpolitik af saerlig betydning .

En arbejdskraftpolitik , der skal tjene det maal at stabilisere produktionen i Faellesskabet , skal isaer tage sigte paa , at

- der ved tilvejebringelse af en lovende og sikker karriere isaer kommer unge mennesker ind i stenkulsindustrien - arbejdere samt ledende personale paa lavere og mellemliggende niveau ;

- de beskaeftigede bibringes et hoejt niveau af teknisk duelighed ;

- den uddannede arbejdskraft bliver inden for minedriften ;

- den uddannede arbejdskraft tilskyndes til at soege beskaeftigelse i distrikter , hvor de kan anvendes mest produktivt .

32 . En beskaeftigelses tiltraekningskraft fremkommer som resultat af en ligevaegtstilstand mellem betaling , arbejdsforhold , muligheder for avancement og arbejdspladsens sikkerhed . Selv om kammeratskab , mandskabsaand og personligt ansvar traditionelt giver arbejdet under jorden en bestemt tillokkelse , er arbejdsforholdene dog saa strenge , at de maa udlignes ved hoeje loenninger . Minearbejderne skal derfor hoere til de hoejst placerede paa den industrielle loenskala ; ferie og andre fordele boer kunne staa for en sammenligning med betingelserne i de oevrige industrigrene .

33 . Til trods for de stadige tilbageslag som stenkulsindustrien i Faellesskabet maatte notere igennem mange aar , har den naaet et teknisk niveau , der ikke behoever at holdes uden for en international sammenligning . I overensstemmelse hermed stilles der stadig stoerre krav til de ansatte . Minearbejderen skal foruden sin egentlige minearbejderkunnen ogsaa medbringe tekniske evner til betjening og vedligeholdelse af maskinerne . Derudover vokser antallet af nye erhverv inden for minedriften , som f.eks . foelgende : mekaniker , elektriker , elektromekaniker , elektroniktekniker og hydrauliktekniker . Denne liste viser , hvilken betydning og spaendvidde for den tekniske erhvervsuddannelse , der er noedvendig for minearbejderens forskelligartede virksomhed under jorden . Overordentlig hoeje uddannelsesnormer paa mineskolerne garanterer en bredt anerkendt udmaerket uddannelse og udgoer for saa vidt en gunstig forudsaetning for rekrutteringen af arbejdskraft .

Kommissionen erindrer i denne forbindelse om , at den allerede siden 1970 har vaeret indstillet paa at stoette opfoerelsen af uddannelsessteder inden for stenkulsindustrien med kreditter med nedsat forrentning ( 4 ) .

34 . Ansaettelsen af mineingenioerer og oevrigt ledende personale lettes isaer ved udsigten til en sikker faglig karriere med gode avancementsmuligheder samt ved attraktiv afloenning . Deres faglige kvalifikationer boer anerkendes overalt i Faellesskabet . Der boer ogsaa saerlig soerges for , at minearbejderne faar muligheder for en uddannelse , der muliggoer deres oprykning i det ledende personale .

35 . Til trods for de ubestridelige fremskridt , der er blevet opnaaet for minearbejderne inden for social sikring og arbejdsforhold i loebet af den seneste tid , melder sig igen og igen spoergsmaalet om arbejdskraftfluktuationen , der er saa kostbar for minedriften , samt afvandringen fra denne industrigren . Muligheden for at bevare en fast stamme af minearbejdere for stenkulsindustrien haenger sikkert snaevert sammen med eksistensen af andre beskaeftigelsesmuligheder og disses tiltraekningskraft . Dette forhold kan minevirksomhederne selv bedst modvirke ved optimal udformning af arbejdsbetingelserne , saerligt under jorden , med henblik paa arbejdssikkerhed og arbejdshygiejne .

Efter Kommissionens opfattelse boer man imidlertid ogsaa indgaaende undersoege hensigtsmaessigheden af at indlede andre foranstaltninger . I den forbindelse boer opmaerksomheden vaere henvendt paa alle muligheder , der vil kunne vaere egnet til at imoedegaa vanskelighederne ved rekrutteringen af minearbejdere og den usaedvanligt hoeje arbejdskraftfluktuation med dens alvorlige virkninger paa produktivitet og arbejdsomkostninger . Desuden skal det undersoeges , hvordan man kan afsvaekke grundene til , at unge mennesker forstaaeligt nok toever ved at vaelge minearbejdererhvervet . Til en saadan undersoegelse er stoette fra saavel regeringernes som fra arbejdsgiver - og arbejdstagerorganisationernes side paakraevet . Kommissionen vil videreudvikle sin aktivitet paa omraaderne arbejdssikkerhed og arbejdshygiejne og vil hjaelpe regeringerne og fagorganisationerne i deres opgave med at fastlaegge en beskaeftigelsespolitik for mineindustrien . Omkostningerne for en saadan beskaeftigelsespolitik skulle vaere lavere end den finansielle belastning , der opstaar for virksomhederne og medlemsstaterne ved den fortsatte rekruttering af udenlandsk arbejdskraft og ved hyppigheden af erhvervssygdomme .

36 . For at foroege arbejdskraftens bevaegelighed med henblik paa afvandring til distrikter med stigende kulproduktion , vil Kommissionen ogsaa i fremtiden lade byggeriet af arbejderboliger tilflyde finansiel stoette og yde stoette til genetablering . Den vil desuden fortsaette med at goere brug af artikel 56 i EKSF-traktaten vedroerende genindpasning , genbeskaeftigelse og omstilling alt efter den oejeblikkelige situation .

37 . Denne arbejdskraftpolitik kraever en vilje til samarbejde fra stenkulsindustriens samlede personale , saaledes at ydeevnen kan forbedres og offentlighedens tillid til minedriftens fremtid paa lang sigt derved kan genvindes . Isaer boer organiseringen af arbejdet tage hensyn til noedvendigheden af , at det stadig mere kostbare bjergvaerksudstyr udnyttes i hoejst mulig grad . Kommissionen er indstillet paa at stoette ethvert initiativ med henblik paa yderligere samarbejde mellem regeringer , arbejdsgivere og arbejdstagere .

- Investeringer og finansiering heraf

38 . For at opnaa en stabilisering af den samlede produktion i Faellesskabet , skal de relativt bedre distrikter ( 5 ) indrettes paa en let stigning i deres produktion ( + 8 % ) indtil 1985 . Dette kraever en ny udvikling inden for investeringerne , idet der skal henvises til , at de efterfoelgende beregninger kun gaelder for de aktiveringspligtige investeringer for minevirksomheder under jorden .

I kulkrisens aar fra 1958 til 1973 er der selv i de relativt bedre distrikter naeppe blevet foretaget investeringer i nyanlaeg med henblik paa udvidelse af kapaciteten . Der blev isaer foretaget investeringer med henblik paa bevarelse af eksisterende skaktanlaeg og rationalisering . Selv disse investeringer var imidlertid lavere end de normale afskrivninger , dvs . at der indtraadte et formuetab i stenkulsindustrien .

I de relativt bedre distrikter er der i 1972 blevet foretaget aktiveringspligtige investeringer med henblik paa bevarelse af kapaciteten - bortset fra behandlings - og foraedlingsanlaeg - for ca . 265 mill . RE ( 6 ) . Denne samlede investeringssum er for lav og skulle mindst forhoejes med 20 % til 320 mill . RE aarligt for at reinvestere afskrivningerne i forbindelse med den loebende produktion og dermed standse taeringen paa kapitalen . Saerlig i Forbundsrepublikken skulle investeringerne med henblik paa bevarelse af kapaciteten forhoejes relativt kraftigt , da investeringerne her er sunket meget langt under afskrivningsniveauet .

Finansieringsbehovet for investeringerne med henblik paa bevarelse af kapaciteten i de relativt bedre distrikter ville for 12 aar ( 1974 til 1985 ) saaledes beloebe sig til i alt ca . 4 milliarder RE .

39 . Ved siden af reinvesteringerne skulle der i fremtiden imidlertid ogsaa foretages yderligere investeringer til udvidelse af bestaaende og til oprettelse af nye skaktanlaeg . Den nye produktionskapacitet , der skal skabes indtil 1985 , kan anslaas til ca . 75 mill . t .

I forbindelse med denne beregning skal man gaa ud fra , at der i de relativt bedre distrikter skal skabes en aarskapacitet paa ca . 50 - 55 mill . t ( 7 ) indtil 1985 , fordi mange anlaeg er foraeldede eller deres kulreserver er udtoemt . Hertil kommer , at produktionen i de relativt bedre distrikter skal foroeges med ca . 8 % for at udligne produktionstab i de relativt ugunstige distrikter .

De sporadiske investeringsomkostninger pr . ton aarskapacitet er afvigende ; beloebene ligger paa ca . 10 - 20 RE/t for udvidelse af eksisterende anlaeg og paa ca . 35 RE/t og mere for nye anlaeg . Regner man med en middelvaerdi paa 25 RE/t , fremkommer et finansieringsbehov for de 12 aar fra 1974 til 1985 paa mindst 2 milliarder RE i 1973 - priser .

Det samlede investeringsbehov for minevirksomheder skal altsaa anslaa til mindst 6 milliarder RE for tidsrummet 1974 - 1985 . Regnet pr . aar ville der fremkomme en investerringssum paa ca . 500 mill . RE . Dette betyder , at investeringerne for 1972 ( 265 mill . RE ) skal fordobles for fremtiden . Denne konstatering vedroerer kun minevirksomheder . For de andre anlaeg over jorden ( koksvaerker , kraftvaerker , osv . ) kan det fremtidige investeringsbehov naeppe anslaas .

40 . For at opnaa en hurtigere og vedvarende effekt paa produktionsudviklingen , skal der tilstraebes ,

- at foroegelsen af investeringerne straks ivaerksaettes . I betragtning af de lange byggetider for anlaeggene betyder enhver forsinkelse i bevillingen af de finansielle midler en risiko for , at ny kapacitet ikke er til raadighed rettidigt i tilfaelde af lukning af udtoemte eller marginale anlaeg ;

- at investeringer til udvidelse af eksisterende anlaeg indroemmes fortrinsret , uden at investeringer til oprettelse af nye skaktanlaeg dog forsoemmes . Foranstaltninger til udvidelse af eksisterende skaktanlaeg foerer hurtigere til den oenskede produktionseffekt ( inden for ca . 3 - 5 aar ) end oprettelse af helt nye skaktanlaeg ( byggetid ca . 8 - 10 aar ) .

Kommissionen underkender ikke , at tilvejebringelsen af en sum paa mindst 6 milliarder RE kraever omfangsrige bestraebelser . Den tror imidlertid , at investeringsrisikoen i stenkulsindustrien er begraenset i betragtning af det nuvaerende energiprisniveau og den fremtraedende betydning , der tilkommer stenkulsindustrien inden for rammerne af sikkerheden for Faellesskabets energiforsyning .

41 . Da forholdene paa energimarkedet har aendret sig og der tilkommer Faellesskabets stenkul en ny rolle i energiforsyningen , skal den kulprispolitik der er blevet foert i de seneste aar , aendres . Det forekommer noedvendigt og muligt igen at skabe en situation , hvor stenkulsvirksomhedernes listepriser kan fastsaettes i overensstemmelse med principperne i EKSF-traktaten . I henhold til artikel 3 c ) i traktaten skal Faellesskabets organer " overvaage fastsaettelsen af lavest mulige priser paa en saadan maade , at disse priser hverken medfoerer en tilsvarende forhoejelse af de af de samme virksomheder ved andre forretninger anvendte priser eller af prisniveauet som helhed i et andet tidsrum , medens de samtidig tillader de fornoedne afskrivninger og muliggoer en normal forrentning af den investerede kapital " . Desuden boer den kortfristede indflydelse , der paa baggrund af konjunktursvingninger paa verdensenergimarkedet kan indvirke paa priserne for faellesskabskul , i fremtiden holdes kraftigere i toemme .

Med hensyn til praktiseringen af den prispolitik , der vil kunne foere til en formindskelse om ikke ligefrem afskaffelse af statslige hjaelpeforanstaltninger , vil en frist vaere paakraevet . Det ville vaere oenskeligt om denne frist ikke gaar ud over den 31 . december 1975 .

Ved en stigning i indtaegterne vil virksomhederne ikke alene tjene til afskrivningerne - dvs . investeringsmidlerne til bevarelse af kapaciteten - men vil tilmed indtjene visse midler til investeringer i nye anlaeg . En del af de ovenfor anfoerte investeringssummer vil saaledes kunne tilvejebringes ved selvfinansiering .

42 . Kommissionen vil bestraebe sig paa at stille kreditmidler til raadighed for at lette gennemfoerelsen af investeringsprogrammerne . Den vil fortsaette sin politik til fordel for stenkulsindustrien ved anvendelse af artikel 54 i EKSF-traktaten og inden for rammerne af de midler , som den raader over .

Endelig ville der med forbedringen af virksomhedernes finansielle styrke vaere mulighed for , at disse optager laan paa de nationale og internationale kapitalmarkeder . Med dette for oeje kan Kommissionen eller medlemsstaternes regeringer yde kaution om paakraevet .

For at begunstige en hurtig paabegyndelse af den nye investeringsfase i stenkulsindustrien , vil det i aarene 1974/1976 vaere noedvendigt at yde starthjaelp , der vil kunne ydes af regeringerne i medlemsstaterne i form af kapitaltilskud , der forlods afskrives som tab , eller i form af rentefordele , til hvilke Kommissionen kunne yde tilskud .

Forskning og udvikling

43 . Inden for omraadet forskning og udvikling skal samordnede foranstaltninger paa faellesskabsplan fortsaettes eller indledes paa foelgende tre felter :

- udvinding af kul ;

- foraedling og anvendelse af kul , samt

- omdannelse af stenkul til kulbrinter .

For at naa de oenskede maal med hensyn til produktion og ydelse , skal forsknings , og udviklingsbestraebelserne paa feltet udvinding af kul , og det skal foregaa parallelt paa de forskellige driftsomraader , forstaerkes ved at stille finansmidler til raadighed i stoerre omfang , saerlig for :

- udvikling af fuldt mekaniserede eller endog automatiserede brydninger med hoej ydelse ;

- vedvarende forbedring af arbejdsbetingelser , sikkerhed og foranstaltninger til bekaempelse af de risici , der er typiske for minedriften ( grubegas , stoev , luftforsyning , ergonomi osv . ) ;

- fuldt mekaniseret fjernelse af floets - og stenlag ;

- forbedring af infrastrukturen i eksisterende gruber og udformning af en egnet infrastruktur for hoej produktion i anlaeg , der skal nyoprettes ( skakter , gange ) ;

- bedre udnyttelse af mineudstyret og forbedring af dettes driftssikkerhed ;

- styring og overvaagning af driftsforloebet ved anvendelse af moderne styringsteknik ( databehandlingsanlaeg ) ;

- automatisering af behandlingsanlaeggene .

De tekniske spoergsmaal i forbindelse med sikkerheden og forbedringen af arbejdsforholdene behandles paa alle omraader inden for den underjordiske minedrift . Disse problemer er i hoejeste grad knyttet sammen med enhver teknik eller teknologi , saaledes at forskningsprojekter eller udviklinger , der ikke tager hensyn hertil , er doemt til at slaa fejl .

Forsknings - og udviklingsarbejdet med hensyn til kulforaedling og -anvendelse skal fortsaettes med henblik paa at forbedre konkurrencedygtigheden og skal omfatte foelgende :

- videreudvikling af miljoevenlige forbraendingsmetoder ( hvirvelstroemsforbraending ) ,

- foroegelse af kapaciteten af konventionelle koksvaerker og bekaempelse af miljoeforurening ( gennem spildevand og -gas ) samt bedre udnyttelse af biprodukter , saerlig gassen ,

- udvikling af foraedlingsmetoder med henblik paa fremstilling af nye produkter : formkoks , specialbraendstoffer , kunststoffer , aktivkul osv .

Paa basis af de nye forskningsprogrammer , der navnlig er planlagt i forbundsrepublikken Tyskland og i Storbritannien , skulle de samlede omkostninger for forskning og udvikling paa felterne udvinding og anvendelse af kul i Faellesskabet stige fra 60 mill . RE i 1973 til 100 mill . RE i de kommende aar ; tyngdepunktet ligger her inden for omraadet " minedrift " .

Den vedvarende stigning i olie - og naturgaspriserne samt usikkerheden med hensyn til forsyningen hermed har igen vakt interessen for forgasning og omdannelse til flydende tilstand af stenkul .

Omdannelse af stenkul til kulbrinter ved hjaelp af de kendte konventionelle metoder er kostbar - tilmed uafhaengigt af prisen for raakullet . Af denne grund er der , som det er tilfaeldet i USA , ogsaa i Faellesskabets vigtigste kullande blevet indledt statslige forsknings - og udviklingsprogrammer med anvendelse af betydelige midler ( ca . 60 mill . RE aarligt for de naeste 4 til 5 aar ) med det maal for oeje at udvikle mindre kostbare metoder til teknisk og halvindustriel modning . I den forbindelse skal deres tekniske og oekonomiske fordele bestemmes , for at man til given tid ( i 80'erne ) kan raade over en teknologi , der er moden til anvendelse i industriel maalestok .

Maalet for dette program er udviklingen af miljoevenlige braendstoffer , naermere betegnet ved forgasning gennem kombinerede elproduktionsmetoder ( forgasning , gasturbine , damptubine ) hydrerende forgasning , forgasning med vanddamp og metanisering , forgasning ved hjaelp af nuklear varme : ved omdannelse til flydende tilstand gennem : trinvis pyrolyse og fremstilling af tunge kulbrinter . De hidtil kendte metoder til forgasning under jorden er saa godt som ikke gennemfoerlige i Faellesskabets forekomster og boer derfor ikke overvejes yderligere .

44 . De noedvendige foranstaltninger paa omraadet forskning og udvikling - " kul " kan sammenfattes paa foelgende maade :

- det samarbejde , der i loebet af 15 aar har udviklet sig mellem forskere og teknikere i Faellesskabets kulminelande ved hjaelp af EKSF - nemlig baade inden for programmering af forskningen ved opstilling af flere programmer paa mellemlang sigt og ved gennemfoerelsen heraf ved dannelse af ekspertgrupper - skal fortsaettes og forstaerkes yderligere . Saaledes kan bestraebelserne koncentreres endnu kraftigere , overlapning undgaas og tid spares ;

- Med dette formaal for oeje ville det dels vaere hensigtsmaessigt paa forhaand , at droefte de nationale forsknings - og udviklingsprogrammer i Faellesskabets kulproducerende lande med Kommissionen og tilpasse dem paa faellesskabsplan , dels systematisk at udstraekke udvekslingen af oplysninger og erfaringer til alle forsknings - og udviklingsarbejder , der foretages paa omraadet kul inden for Faellesskabet ;

- Forsknings - og udviklingsarbejder med henblik paa forbedring af kulindustriens ydelse og paa rettidigt at stille industriel anvendelige metoder til forgasning og omdannelse til flydende tilstand af kul til raadighed er yderst presserende . Af denne grund og med hensyn til omfanget af de foernaevnte midler ( 160 mill . RE pr . aar , hvoraf 100 mill . RE for kuludvindingen og -foraedlingen og 60 mill . RE for omdannelse til flydende tilstand og forgasning ) boer Faellesskabet i vaesentlig hoejere grad tage del i forsknings - og udviklingsforanstaltningerne , end det hidtil har gjort inden for rammerne af EKSF-budgettet ( 6 mill . RE/aar ) , nemlig ved hjaelp af yderligere midler fra egne indtaegter inden for rammerne af det almindelige budget ;

- Den yderligere stoette til forsknings - og udviklingsforanstaltninger boer for aarene 1975 til 1980 udgoere 30 til 40 mill . RE pr . aar ( 15 - 20 mill . RE for kuludvinding og -foraedling , 15 - 20 mill . RE for forgasning og omdannelse til flydende tilstand ) og boer vaere et middel til styrkelse af samarbejdet og dermed af forskningsvirksomheden ;

- Det ville ligeledes vaere hensigtsmaessigt , at foranledige et samarbejde med tredjelande , foerst og fremmest paa omraadet forgasning og omdannelse til flydende tilstand , Heri kunne Kommissionen og de saerlig interesserede kullande i Faellesskabet tage del .

2 . Indfoerte kul

45 . Det kan forudses , at det foroegede behov for stenkul i Faellesskabet ( ca . 300 mill . t SKE i 1985 ) ikke kan daekkes af den interne mineindustri . Hvis importeret kul derfor i fremtiden skal yde det kraevede bidrag til Faellesskabets energiforsyning , er det noedvendigt at udvikle en faelles importpolitik for kul , hvis maal skal vaere at goere nye langfristede forsyningskilder for kokskul og kedelkul tilgaengelige i tredjelande .

Paa grund af bestemmelserne i EKSF-traktaten er handelspolitikken vedroerende kul blevet bibeholdt inden for de nationale regeringers kompetenceomraade . Den har hidtil - alt efter strukturen af den paagaeldende energiforsyning - vaeret orienteret forskelligt fra land til land . Virkeliggoerelsen af den nye energipolitiske strategi for Faellesskabet noedvendiggoer en faelles handelspolitik for samtlige energiformer . En kulimportpolitik der foeres inden for rammerne heraf skal dog tage hensyn til de forskellige forudsaetninger inden for Faellesskabet . Den skal baade tage hensyn til kulforsyningens strukturelle problemer paa langt sigt og til konjunkturbestemte vanskeligheder ved afsaetningen af faellesskabskul .

46 . Med hensyn til det lansigtede aspekt skal man paa den ene side tage hensyn til , at betydningsfulde industrielle forbrugere af kul konkurrerer paa verdensmarkedet med deres faerdigvarer . Derfor skal disse kulforbrugere i alle faellesskabsstater have lige muligheder for adgang til verdensmarkedet for kul , saaledes at yderligere forsyningskilder kan goeres tilgaengelige i tilstraekkeligt omfang . Paa den anden side maa den tilstraebte produktionsstabilisering og de tilsvarende langfristede dispositioner i Faellesskabets stenkulindustri ikke trues . De noedvendige foranstaltninger til udvikling af supplerende indfoersel paa lang sigt ( f.eks . investeringer i stenkulsindustrien i tredjelande , langfristede kontrakter ) skal derfor afpasses mellem de interesserede parter ( forbrugere , producenter , regeringer ) , saaledes at de indpasses saa godt som muligt i den nye energipolitiske strategi for Faellesskabet .

For at sikre en mere sikker og omkostningsgunstig forsyning med indfoerte kul med denne afpassende fremgangsmaade , ville det vaere hensigtsmaessigt ,

- at sprede indfoerselen saa meget som muligt efter oprindelse ;

- at Faellesskabets virksomheder deltager i " joint ventures " inden for stenkulsindustrien i tredjelande , hvorved den minetekniske viden som Faellesskabets mineselskaber sidder inde med , kan goere nytte ved disses deltagelse i saadanne projekter ;

- at undersoege i forening med regeringerne i eksportlandene , hvordan forudsaetningerne for et bytteforhold , der er tilfredsstillende for begge parter , kan sikres ;

- at paase i forbindelse med udbygning af havne - og tra * portanlaeg i Faellesskabet , at omkostningsfordelene ved transport ad soevejen i store skibsenheder kan udnyttes i saa udstrakt grad som muligt .

47 . Paa kort sigt kan der opstaa saerlige vanskeligheder ved , at stabiliseringen af afsaetningen af faellesskabskul trues i forbindelse med et konjunkturbestemt overudbud paa verdensmarkedet med tilsvarende prisudvikling .

De yderligere ovenfor foreslaaede foranstaltninger til fordel for afsaetning og lagring af stenkul ville ganske vist mulliggoere en vidtgaaende stabilisering af produktion inden for konjunkturforloebet . Desuden skulle det undersoeges , om leverandoererne i tredjelande i bestemte tilfaelde kunne foranlediges til at foere en prispolitik , der holder prissvingningerne inden for konjunkturforloebet inden for saa snaevre graenser som muligt .

For alle disse muligheder for paavirkning er der imidlertid , ikke mindst i finansiel henseende , sat visse graenser . Det synes derfor paa sin plads , inden for rammerne af en faelles handelspolitik for samtlige energiformer ogsaa at underkaste kulimporten en faellesskabsovervaagning saaledes at dennes udvikling til enhver tid kan foelges . Denne kulimportpolitik skulle ogsaa omfatte beskyttelsesforanstaltninger for det tilfaelde , at stenkul indfoeres i Faellesskabet i saa stoere maengder og til saadanne betingelser , at alvorlige skader opstaar eller truer med at opstaa for Faellesskabets producenter .

Den ovenfor naevnte tilpasning mellem alle interesserede parter skulle ogsaa gaelde for eventuelle kortfristede beskyttelsesforanstaltninger . Det ville vaere hensigtmaessigt , at fastsaette prioriteter i faellesskab for stenkulsimporten alt efter typen af den indgaaede forpligtelse . Derved skulle sikres , at de noedvendige dispositioner med henblik paa den langfristede foroegelse af stenkulsimporten fra tredjelande ikke paavirkes ugunstigt .

( 1 ) EFT nr . L 3 af 5 . 1 . 1971 , s . 7 .

( 2 ) EFT nr . L 259 af 15 . 9 . 1973 , s . 36 .

( 3 ) Dok . KOM(73 ) 2245 .

( 4 ) EFT nr . C 73 af 18 . 6 . 1970 , s . 20 .

( 5 ) Det drejer sig om distrikterne med mulighed for udvikling i Storbritannien , Forbundsrepublikken og Frankrig ( jf . pkt . 14 ) .

( 6 ) Vekselkurser , se fodnote til pkt . 14 .

( 7 ) Heraf falder ca . 40 mill . tons paa Storbritannien og 10 - 15 mill . tons paa Forbundsrepublikken .

Kapitel III

SAMMENFATNING

For Faellesskabets oekonomiske politik vedroerende kul er foelgende punkter gaeldende for tiden fra 1975 til 1985 :

Paa efterspoergselssiden

1 . Hoejst mulig udnyttelse af de eksisterende brun - og stenkulskraftvaerker og omstilling af polyvalente kraftvaerker til kulfyring , i den udstraekning , det er teknisk og oekonomisk forsvarligt . Ny - og reinvesteringer i kraftvaerkssektoren indrettes til anvendelse af faste braendstoffer , for saa vidt atomkraftvaerker ikke kommer i betragtning . Langfristet stabilisering af afsaetningen af faellesskabskul til kraftvaerker ved oprettelse af et passende stoettesystem .

2 . Opretholdelse af et stoettesystem for kokskul fra Faellesskabet , der er bestemt til anvendelse i Faellesskabets staalindustri .

3 . Udligning af kortfristede markedsudsving ved hjaelp af anticyklisk oplagring af stenkul , og offentlig lagerstoette til lettelse heraf . Obligatorisk oprettelse af sikkerhedslagre med henblik paa pludselige afbrydelser i forsyningerne .

Paa udbudssiden

4 . Opretholdelse af en stenkulsproduktion i Faellesskabet paa ca . 250 mill . t SKE under hensyntagen til de naturlige , tekniske og oekonomiske forudsaetninger i de enkelte produktionsdistrikter . Vedvarende bestraebelser fra stenkulsindustriens side til bevarelse eller genopnaaelse af konkurrenceevnen i forhold til konkurrerende energiformer gennem produktivitetsforoegelse , rationalisering og omkostningssaenkning .

5 . Aktiv arbejdskraftpolitik for gennem attraktive arbejdsforhold paa alle planer at bibeholde en stabil , produktiv og ung arbejdsstyrke for stenkulsindustrien . Ny tillid skabes til minearbejdererhvervets sikkerhed paa lang sigt .

6 . Omgaaende foroegelse af de loebende investeringer til samme stoerrelse som de driftsmaessige afskrivninger med henblik paa bevarelse af kapaciteten og kapitalen . Supplerende investeringer i egnede distrikter med henblik paa udvidelse af den bestaaende eller oprettelse af ny produktionskapacitet .

7 . Styrkelse af stenkulsindustriens finansieringsevne ved en prispolitik , der skridtvis muliggoer at virksomhederne saa vidt muligt tjener til de noedvendige afskrivninger og faar produktionsomkostningerne daekket . Tilvejebringelse af fremmed kapital paa grundlag af artikel 54 i EKSF-traktaten og inversteringsstoette fra de paagaeldende regeringer .

8 . Forstaerkning af den tekniske forskning paa omraaderne kuludvinding , behandling og foraedling samt omdannelse af kul til kulbrinter . Hertil er det noedvendigt at tilvejebringe yderligere forskningsmidler over Faellesskabets almindelige budget og at intensivere samarbejdet mellem de paagaeldende forskningsinstitutter .

9 . Skridtvis udvikling af en faelles importpolitik med det maal for oeje at give alle forbrugere adgang til verdensmarkedet og at opnaa gensidigt tilfredsstillende bytteforhold med eksportlandene ; i forbindelse hermed en importovervaagning paa faellesskabsplan . Virksomheder i Faellesskabet ( ogsaa inden for minedriften ) deltager i " joint ventures " inden for stenkulsindustrien i tredjelande .

Generelt

10 . Bestraebelser for at genoprette tillidsfuldt klima og virkelig samarbejdsvilje mellem alle implicerede ( producenter , arbejdstagere , forbrugere , myndigheder ) , saaledes at stenkulsindustrien kan opfylde den opgave , den har som den for tiden mest betydningsfulde interne energikilde .

KONKLUSION

11 . Den foreliggende meddelelse foejer sig ind i den nye energipolitiske strategi for Faellesskabet ; den omfatter de kuloekonomiske aspekter heri og viser Faellesskabets vilje til at formindske sin afhaengighed af energiforsyning udefra .

Ved at gaa ind for principperne i denne meddelelse bidrager Raadet til , at dette almene maal naas . Kommissionen vil med henblik paa dette maal fastlaegge separate foranstaltninger med virkeliggoerelse af de kulpolitiske orienteringer for oeje . Disse foranstaltninger traeffes dels ved anvendelse af de virkemidler , som Kommissionen raader over i henhold til EKSF-traktatens forskrifter , og vil dels hvile paa forslag , som Kommissionen saa hurtigt som muligt vil forelaegge Raadet .