Kommissionens beslutning

af 25. marts 2002

om fastlæggelse af økologiske kriterier for tildeling af EF-miljømærket til hårde gulvbelægninger

(meddelt under nummer K(2002) 1174)

(EØS-relevant tekst)

(2002/272/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1980/2000 af 17. juli 2000 om en revideret ordning for tildeling af et EF-miljømærke(1), navnlig artikel 4 og artikel 6, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til forordning (EF) nr. 1980/2000 kan der tildeles miljømærke til et produkt, der besidder egenskaber, der giver det mulighed for i væsentlig grad at bidrage til forbedringer i forbindelse med vigtige miljøforhold.

(2) I henhold til forordning (EF) nr. 1980/2000 skal der fastlægges specifikke miljømærkekriterier for hver produktgruppe.

(3) Foranstaltningerne i denne beslutning er baseret på det udkast til kriterier, som er opstillet af Den Europæiske Unions Miljømærkenævn, som er oprettet ved artikel 13 i forordning (EF) nr. 1980/2000.

(4) Foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, som er nedsat ved artikel 17 i forordning (EF) nr. 1980/2000 -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

For at blive tildelt EF-miljømærket i henhold til forordning (EF) nr. 1980/2000 skal hårde gulvbelægninger henhøre under produktgruppen "hårde gulvbelægninger" som defineret i artikel 2 i denne beslutning og skal opfylde de miljøkriterier, som er fastsat i bilaget.

Artikel 2

Produktgruppen "hårde gulvbelægninger" omfatter følgende hårde produkter til anvendelse som indendørs/udendørs belægning uden relevant strukturbetinget funktion: natursten, agglomererede stenarter, belægningsenheder af beton, terrazzofliser, keramiske fliser og lerklinker.

Artikel 3

Til administrativ brug tildeles produktgruppen "hårde gulvbelægninger" kodenummeret "021".

Artikel 4

Denne beslutning finder anvendelse fra den 1. april 2002 indtil den 31. marts 2006. Hvis der ikke er vedtaget reviderede kriterier for produktgruppen senest den 31. marts 2006, gælder denne beslutning frem til den 31. marts 2007.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. marts 2002.

På Kommissionens vegne

Margot Wallström

Medlem af Kommissionen

(1) EFT L 237 af 21.9.2000, s. 1.

BILAG

RAMME

Hensigten med kriterierne

Med disse kriterier sigtes der navnlig mod:

- at mindske påvirkningen af levesteder og de tilhørende ressourcer

- at mindske energiforbruget

- at mindske udledningen af giftige og andre forurenende stoffer i miljøet

- at mindske anvendelsen af farlige stoffer

- at tilvejebringe oplysninger, som giver forbrugeren mulighed for at anvende produktet på en effektiv måde, således at den samlede påvirkning af miljøet mindskes.

Kriterierne er lagt på et niveau, som fremmer mærkning af hårde gulvbelægninger produceret med lav påvirkning af miljøet.

Krav ved bedømmelse og efterprøvning

De specifikke krav, som anvendes ved bedømmelse og efterprøvning, er angivet under hvert kriterium.

Produktgruppen, som er opbygget på følgende måde (CEN's definitioner er angivet i parentes), kan underinddeles i to hovedundergrupper, "naturprodukter" og "forarbejdede produkter", som følger:

Natursten (CEN TC 246) er stykker af naturligt forekommende sten og omfatter marmor, granit og andre natursten. "Andre" natursten er natursten, hvis tekniske egenskaber som helhed adskiller sig fra marmors og granits egenskaber som defineret i CEN/TC 246/N.237 prEN 12670 "Natural stones - Terminology". Sædvanligvis lader sådanne stenarter sig ikke let blankpolere og udvindes ikke altid i blokke: sandsten, kvartsit, skifer, tuf, schist.

Gruppen "forarbejdede sten" kan inddeles i størknede og brændte produkter. Størknede produkter er agglomererede sten, belægningsenheder af beton og terrazzofliser. Brændte produkter er keramiske fliser og lerklinker.

Agglomererede sten er industriprodukter, som fremstilles af en blanding af aggregater, hovedsagelig grus af natursten, med et bindemiddel som defineret i CEN/TC 246-229. Gruset består normalt af marmor- og granitgranulat fra stenbrud, og bindemidlet er kunstige komponenter som umættet polyesterharpiks eller vandcement. Til denne gruppe hører også kunststen og presset marmor.

Belægningsenheder af beton er produkter til udendørs gulvbelægning fremstillet ved blanding af sand, grus, cement, uorganiske pigmenter og additiver med brug af vibro-kompression som defineret i CEN/TC 178. Til denne gruppe hører også betonfliser.

Terrazzofliser er pressede elementer af ensartet form og tykkelse, som opfylder nærmere bestemte geometriske krav som defineret i CEN/TC 229. Fliserne er enkelt- eller tolagede. Enkeltlagsfliser består alene af granulat eller flis af et passende aggregat, indlejret i grå og hvid cement og vand. Dobbeltlagsfliser er terrazzofliser, som består af et overflade- eller slidlag (med enkeltlagssammensætning) og endnu et lag, som benævnes støtte- eller bundlaget, hvis overflade ikke frilægges ved normal brug, og som kan fjernes delvis. Keramiske fliser er tynde plader af ler og/eller andre uorganiske råstoffer som feldspat og kvarts som defineret i CEN/TC 67. De fremstilles sædvanligvis ved trækning eller presning ved rumtemperatur og efterfølgende tørring og brænding ved tilstrækkelig høj temperatur til at udvikle de ønskede egenskaber. Fliser kan være glaserede eller uglaserede, er ubrændbare og påvirkes sædvanligvis ikke af lys.

Lerklinker er enheder, som opfylder visse krav til form og dimensioner, og som anvendes som slidlag i gulvbelægninger og hovedsagelig er fremstillet af ler eller andre materialer med eller uden tilslag som defineret af CEN. Klinkernes specifikke vægt må ikke overstige 40 kg/m2.

Når bestemte kriterier gælder specifikt for en af ovennævnte undergrupper, er dette angivet. Når intet nærmere er angivet, gælder kriteriet for alle produkter. Nærmere detaljer vedrørende beregningsmetoder findes i det tekniske tillæg.

Når det er hensigtsmæssigt, kan der anvendes andre prøvningsmetoder end dem, der er angivet under det pågældende kriterium, forudsat at deres ækvivalens er godtaget af den kompetente myndighed, som bedømmer ansøgningen.

Når det er muligt, skal prøvningen udføres af laboratorier, som er officielt akkrediteret eller opfylder de almindelige krav i den europæiske standard EN ISO 17025.

Når det er hensigtsmæssigt, kan de kompetente myndigheder kræve dokumentation og kan gennemføre uafhængige efterprøvninger.

Ved bedømmelsen af ansøgninger og overvågning af overensstemmelsen med kriterierne anbefales det, at de kompetente myndigheder tager hensyn til gennemførelsen af anerkendte miljøstyringsordninger som EMAS eller ISO 14001 (Bemærk:

Sådanne styringsordninger kræves ikke implementeret).

KRITERIER

1. Udvinding af råstoffer

1.1. Forvaltning af udvindingen (kun for naturprodukter)

Det samlede pointtal for forvaltning af udvindingen beregnes for natursten som et totalt pointtal baseret på en kombination af ni hovedindikatorer (I). Slutpointtallet beregnes som summen af pointtallene for de enkelte indikatorer, efter at disse er ganget med en eventuel vægtningsfaktor (W) (se teknisk tillæg A1 vedrørende beregningsmetoder). Stenbrud skal opnå et vægtet pointtal på mindst 25. For hver indikator skal pointtallet være inden for de grænser, der angives i eksklusionskriterierne (når sådanne er givet).

Derudover skal alle følgende betingelser være opfyldt:

- Der må ikke ske forstyrrelse af dybtliggende indesluttede grundvandsreservoirer (se teknisk tillæg A1).

- Der må ikke ske forstyrrelse af overfladevande med offentlig vandindvinding eller kilder eller af vandområder opført i det register over fredede områder, som medlemsstaten har oprettet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF af 23. oktober 2000 om fastlæggelse af en ramme for Fællesskabets vandpolitiske foranstaltninger(1) eller af vandløb med en gennemsnitlig strømningshastighed > 5 m3/s (se teknisk tillæg A1).

- Der skal foreligge et lukket system til genindvinding af spildevand for at undgå spredning af savrester til miljøet og til at forsyne recirkulationskredsen. Vandet skal opbevares tæt ved det sted, hvor det anvendes i stenbrydningen, og skal derfra gennem lukkede rør tilføres et passende behandlingsanlæg. Efter klaring skal vandet recirkuleres.

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger beregningen af det totale vægtede pointtal for udvindingen samt tilhørende data for hver af de ni indikatorer (idet det bl.a. godtgøres, at hvert pointtal er inden for den tilsvarende eksklusionsgrænse, hvis en sådan er givet) i henhold til følgende matrix og til de tilsvarende anvisninger i det tekniske tillæg A1. Ansøgeren skal desuden forelægge passende dokumentation og/eller erklæringer, som godtgør overensstemmelse med alle ovenstående kriterier.

>TABELPOSITION>

Liste over vægtningsfaktorer (anvendes kun, hvor det foreskrives):

W1 Naturbeskyttelse: Hvis stenbruddet er beliggende

- i udpegede områder af fællesskabsbetydning i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter(2), samt efterfølgende ændringer heraf, eller

- i Natura 2000-net, som er særligt beskyttede områder i henhold til Rådets direktiv 79/409/EØF af 2. april 1979 om beskyttelse af vilde fugle(3), samt efterfølgende ændringer heraf, og områder henhørende under direktiv 92/43/EØF, eller

- i tilsvarende områder, som er beliggende uden for EU og er omfattet af analoge bestemmelser i FN's konvention om biologisk mangfoldighed(4),

er W1 relevant for følgende indikatorer: samtidighed af efterbehandling (I 2), luftkvalitet (I 6), vandkvalitet (I 7), støj (I 8), påvirkning af landskabet (I 9). Samme regler finder anvendelse, hvis stenbruddet er beliggende uden for sådanne områder, men kan påvirke disse væsentligt, enten i sig selv eller kombineret med andre planer og projekter(5). Den tilsvarende specifikke vægtningsfaktor er 0,3.

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger en erklæring, som er ledsaget af passende dokumentation og viser, om stenbruddet er beliggende i eller støder op til områder af fællesskabsbetydning i henhold til direktiv 92/43/EØF og 79/409/EØF som angivet ovenfor. De områder, som udgør Natura 2000-net, er opført og registreret på kort udfærdiget af medlemsstaterne. For områder beliggende uden for EU forelægger ansøgeren en erklæring, som er ledsaget af passende dokumentation og viser, om stenbruddet er beliggende i beskyttede områder som fastlagt i FN's konvention af 1992 om den biologiske mangfoldighed.

W2 Jordbundsbeskyttelse: For indikatorerne for samtidighed (I 2) og vandkvalitet (I 7) anvendes tre forskellige vægtningsfaktorer alt efter arealets anvendelsesmuligheder (nærmere detaljer i teknisk tillæg A1):

>TABELPOSITION>

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren skal ved passende dokumentation, herunder et kort, angive klassificeringen af stenbrudsområdets potentiale for arealudnyttelse.

W3 Befolkningstæthed for bebyggelse inden for en radius (afstand) af 5 km fra stenbrudsområdet: Indikatorerne for samtidighed af efterbehandling (I 2), luftkvalitet (I 6), vandkvalitet (I 7), støj (I 8) og påvirkning af landskabet (I 9) vægtes efter følgende tre kategorier af befolkningstæthed:

>TABELPOSITION>

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger et kort samt fyldestgørende dokumentation for befolkningstætheden i bebyggelser inden for en radius (afstand) af 5 km fra stenbruddets omkreds (tilladt område). For eksisterende stenbrud og voksende bebyggelser i det pågældende område anvendes vægtningsfaktoren i parentes. Dette vedrører ikke større udvidelser af det allerede tilladte areal af sådanne stenbrud ( > 75 %).

W4 Hvis stenbruddet medfører indgriben i overfladevande (gennemsnitlig vandmængde < 5 m3/s), anvendes en vægtningsfaktor på 0,5 for de to indikatorer vedrørende recirkulationsforholdet for vand (I 1) og vandkvalitet (I 7).

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren fremlægger fyldestgørende dokumentation for, om stenbruddet medfører indgriben i overfladevande.

1.2. Forvaltning af udvindingen (kun for forarbejdede produkter)

Råstoffer, som anvendes til produktion af forarbejdede hårde gulvbelægninger, skal opfylde følgende krav til de tilknyttede udvindingsaktiviteter:

>TABELPOSITION>

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger de tilhørende data og dokumenter, herunder et kort over området.

2. Valg af råstoffer (alle gulvbelægningsprodukter)

Ingen stoffer eller produkter, som er tildelt eller kan tildeles nogen af følgende risikosætninger (eller kombinationer heraf):

R45 (kan fremkalde kræft)

R46 (kan forårsage arvelige genetiske skader)

R50 (meget giftigt for organismer, der lever i vand)

R51 (giftigt for organismer, der lever i vand)

R52 (skadeligt for organismer, der lever i vand)

R53 (kan forårsage uønskede langtidsvirkninger i vandmiljøet)

R60 (kan skade forplantningsevnen)

R61 (kan skade barnet under graviditeten)

som fastlagt i Rådets direktiv 67/548/EØF af 27. juni 1967 om tilnærmelse af lovgivning om klassificering, emballering og etikettering af farlige stoffer(6), og efterfølgende ændringer heraf,

må tilsættes råstofferne.

Som følge af den miljømæssige fordel ved genanvendelse af materiale finder kriterierne ikke anvendelse på den ved processen benyttede andel af genanvendte materialer som defineret i tillæg A2.

Er der anvendt bly, cadmium eller antimon (eller forbindelser heraf) i tilsætningsstofferne, må indholdet ikke overstige følgende specifikke grænser:

>TABELPOSITION>

Der må ikke være asbest i de råstoffer, som anvendes til naturprodukter og forarbejdede produkter.

I produktionen må ikke være anvendt større mængde polyesterharpikser end 10 % af den samlede vægt af råstofferne.

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren angiver råstoffets formulering som kemisk og mineralogisk analyse og afgiver en erklæring om overensstemmelsen med ovenstående kriterier.

3. Forarbejdningsprocesser (kun for naturprodukter)

Forarbejdningsprocesser for naturprodukter skal være i overensstemmelse med følgende forskrifter:

>TABELPOSITION>

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger de tilsvarende analyse- og prøvningsrapporter for hver emissionsparameter, målt i alle emissionspunkter. Når ingen metode foreskrives eller angives til brug ved efterprøvning eller overvågning, henholder de kompetente organer sig til ansøgerens erklæringer og dokumentation og/eller uafhængige efterprøvninger.

4. Produktionsproces (kun for forarbejdede produkter)

4.1. Energiforbrug

Energiforbruget beregnes som procesenergibehov (PER) for agglomererede sten og terrazzofliser og som energibehov til brænding (ERF) for keramiske fliser og lerklinker. Bemærkning: Alle grænseværdier angives i MJ pr. kvadratmeter slutprodukt klar til salg. Dette kriterium gælder ikke belægningsenheder af beton eller den brænding, som foretages af hensyn til mønsteret (dekoration).

A. Grænse for procesenergibehov (PER)

Procesenergibehovet (PER) til produktionsprocesserne for agglomererede sten og terrazzofliser må ikke overstige:

>TABELPOSITION>

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren beregner PER-værdien efter anvisningerne i teknisk tillæg A4 og forelægger resultaterne heraf samt dokumentation.

B. Grænse for energibehov til brænding (ERF)

Energibehovet til brænding (ERF) af keramiske fliser og lerklinker må ikke overstige:

>TABELPOSITION>

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren beregner ERF-værdien efter anvisningerne i teknisk tillæg A4 og forelægger resultaterne heraf samt dokumentation.

4.2. Vandforbrug

Af det spildevand, der fremkommer ved processerne i produktionskæden, skal mindst 90 % recirkuleres. Recirkulationsforholdet beregnes som forholdet mellem den mængde spildevand, som recirkuleres enten internt eller eksternt på fabrikken, og den samlede vandmængde, som forlader processen, som defineret i teknisk tillæg A3.

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger beregningen af recirkulationsforholdet, herunder rådata vedrørende den totale frembragte spildevandsmængde, recirkuleret vand og mængde og oprindelse af frisk tilført vand til processen.

4.3. Emissioner til luften

Agglomererede sten

Den samlede produktionsproces må ikke føre til overskridelse af følgende parametre for emission til luften:

>TABELPOSITION>

Bedømmelse og efterprøvning: For hver af ovenstående emissionsparametre forelægger ansøgeren fyldestgørende analyse- og prøvningsrapporter efter anvisningerne i teknisk bilag A5. Når der ikke foreskrives eller angives nogen metode til brug ved efterprøvning eller overvågning, henholder de kompetente myndigheder sig til ansøgerens erklæringer og dokumentation og/eller uafhængige efterprøvninger.

Keramiske fliser

Den samlede emission til luften af partikler ved presning, glasering og spraytørring ("kolde emissioner") må ikke overstige 5 g/m2.

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger fyldestgørende dokumentation og prøvningsrapporter efter anvisningerne i teknisk tillæg A5.

Emissionerne til luften for brændingsprocessen alene må ikke overstige:

>TABELPOSITION>

Bedømmelse og efterprøvning: For hver af ovenstående emissionsparametre forelægger ansøgeren fyldestgørende analyse- og prøvningsrapporter efter anvisningerne i teknisk bilag A5.

Lerklinker

Ved brændingen af lerklinkerne må der ikke forekomme overskridelse af de anførte værdier af parametre for emission til luften:

>TABELPOSITION>

Bedømmelse og efterprøvning: For hver af ovenstående emissionsparametre forelægger ansøgeren fyldestgørende analyse- og prøvningsrapporter efter anvisningerne i teknisk tillæg A5.

Terrazzofliser og belægningselementer af beton

Den samlede produktionsproces må ikke føre til overskridelse af følgende parametre for emission til luften:

>TABELPOSITION>

Bedømmelse og efterprøvning: For hver af ovenstående emissionsparametre forelægger ansøgeren fyldestgørende analyse- og prøvningsrapporter efter anvisningerne i teknisk tillæg A5.

4.4. Emissioner til vand

Spildevandet skal efter behandling overholde følgende grænseværdier, uanset om behandlingen finder sted på anlægget eller uden for dette:

>TABELPOSITION>

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger dokumentation og prøvningsrapporter, som viser, at dette kriterium er overholdt.

4.5. Cement

Brugen af råstoffer til cementproduktion skal være i overensstemmelse med de krav, der stilles til forvaltningen af udvinding for bearbejdede produkter (kriterium 1.2).

For produkter, til hvilke der anvendes cement i produktionen, forelægges følgende oplysninger:

- Til fremstilling af cement, som indgår i et produkt, må højst være anvendt en procesenergi (PER) på 3800 MJ/t (PER), beregnet som angivet i teknisk tillæg A4.

- Cement, som indgår i et produkt, skal være fremstillet under overholdelse af følgende grænser for emission til luften:

>TABELPOSITION>

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger fyldestgørende prøvningsrapporter og dokumentation vedrørende cementproduktionens PER og emission til luften.

5. Affaldshåndtering

Alle anlæg, som deltager i produktionen af produktet, skal have et system til håndtering af affald og restprodukter hidrørende fra fremstillingen af produktet. Ansøgningen skal indeholde dokumentation og redegørelse for dette system, herunder mindst nedenstående tre punkter:

- metoder til udskillelse og udnyttelse af genanvendelige materialer fra affaldsproduktionen

- metoder til genindvinding af materialer til andre anvendelser

- metoder til håndtering og bortskaffelse af farligt affald.

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger fyldestgørende dokumentation.

5.1. Nyttiggørelse af affald (kun for forarbejdede produkter)

Mindst 70 % (på vægtbasis) af den samlede affaldsmængde, som fremkommer ved processen eller processerne, skal nyttiggøres i overensstemmelse med de generelle bestemmelser og definitioner i direktiv 91/156/EØF af 18. marts 1991 om ændring af Rådets direktiv 75/442/EØF om affald(7).

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger fyldestgørende dokumentation, som er baseret på f.eks. massebalancer og/eller miljørapporteringssystemer, og som godtgør de nyttiggørelsesgrader, som er opnået enten eksternt eller internt, f.eks. ved recirkulation, genanvendelse eller genvinding/oparbejdning.

6. Anvendelsesfase

6.1. Udslip af farlige stoffer (kun glaserede fliser)

For at begrænse det potentielle udslip af farlige stoffer i den glaserede flises anvendelsesfase og ved afslutningen af dens levetid skal produkterne prøves efter EN ISO 10545-15. Følgende grænser må ikke overskrides:

>TABELPOSITION>

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger analyse og prøvningsrapporter vedrørende ovenstående emissionsparametre. Heri skal indgå en erklæring om, at produktet er i overensstemmelse med forskrifterne i Rådets direktiv 89/106/EØF af 21. december 1988 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om byggevarer(8) og med de relevante harmoniserede standarder, som er udarbejdet af CEN, når disse er offentliggjort i EF-Tidende.

7. Brugsegnethed

Produktet skal være brugsegnet. Dokumentationen herfor kan bestå i resultater fremkommet ved brug af passende ISO- eller CEN-prøvningsmetoder eller ækvivalente nationale eller interne metoder.

Bedømmelse og efterprøvning: Der afgives detaljerede oplysninger om prøvningsprocedurer og -resultater samt en erklæring om, at produktet er brugsegnet på grundlag af al øvrig information om slutbrugerens bedste anvendelse af produktet. I henhold til direktiv 89/106/EØF anses en vare for at være egnet, hvis den opfylder kravene i en harmoniseret standard, en europæisk teknisk godkendelse eller en ikke-harmoniseret teknisk specifikation, der er anerkendt på fællesskabsniveau. CE-overensstemmelsesmærkning af byggevarer giver producenterne en let kendelig attestering af overensstemmelsen og kan anses for tilstrækkelig i denne sammenhæng.

8. Forbrugeroplysning

Produktet skal leveres med relevant forbrugeroplysning, som giver passende vejledning af generel og teknisk art i produktets korrekte brug samt dets vedligeholdelse. Produktet skal være forsynet med følgende angivelser enten på emballagen eller på den dokumentation, som ledsager produktet:

a) oplysning om, at produktet er tildelt EU's miljømærke, en kort, men præcis forklaring af, hvad dette betyder, samt de almindelige oplysninger, som gives i logoets rubrik 2

b) anbefalinger for anvendelse og vedligeholdelse af produktet. I disse oplysninger skal alle relevante anvisninger være fremhævet, navnlig vedrørende vedligeholdelse og anvendelse af produkter til udendørs brug. Oplysningerne skal i givet fald omfatte produktets anvendelse under vanskelige klimatiske eller andre betingelser, f.eks. dets frostbestandighed/fugtoptagelse, smudsafvisende evne, bestandighed mod kemiske stoffer, nødvendig forberedelse af den underliggende overflade, rengøringsanvisninger og anbefalede typer rengøringsmidler og intervaller for rengøring. Herunder angives endvidere produktets potentielle forventede teknisk bestemte levetid, enten som gennemsnit eller som et interval

c) angivelse af den vej, ad hvilken recirkulation eller bortskaffelse finder sted (redegørelsen herfor skal informere forbrugeren om sådanne produkters mulige gode præstationer)

d) information om EU's miljømærke og de tilhørende produktgrupper, indeholdende følgende tekst (eller tilsvarende): "Yderligere oplysninger findes på EU-miljømærkets websted: http://europa.eu.int/ecolabel".

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger en prøve af emballagen og/eller de vedlagte tekster.

9. Oplysningerne på miljømærket

Rubrik 2 i miljømærket skal være forsynet med følgende tekst:

Naturprodukter

- begrænset indvirkning fra udvindingen på levesteder og naturressourcer

- begrænset emission fra overfladebehandlingen

- bedre forbrugerinformation og affaldshåndtering.

Forarbejdede produkter

- begrænset energiforbrug i produktionsprocesserne

- begrænset emission til luft og vand

- bedre forbrugerinformation og affaldshåndtering.

Bedømmelse og efterprøvning: Ansøgeren forelægger en prøve af emballagen og/eller de vedlagte tekster.

TEKNISK TILLÆG

Ansøgeren forelægger alle de foreskrevne oplysninger, som er fremkommet ved beregning, måling eller prøvning for perioden umiddelbart før indgivelse af ansøgningen. Målingerne skal være repræsentative for den pågældende driftsperiode og konsistente for alle de pågældende dele af ansøgningen.

A1 Råstofudvinding - Fastlæggelse af indikatorer og vægtningsfaktorer

Indesluttet grundvandsreservoir

Udtrykket "indesluttet grundvandsreservoir" angiver et artesisk grundvandsreservoir.

Gennemsnitlig vandføring i overfladevande

Ved beregning af den gennemsnitlige vandføring af det vandløb, som er i vejen for stenbruddet, tages det tilladte areal af det pågældende stenbrud i betragtning. Beregningen foretages ved multiplikation af vandløbets tværsnitsareal med vandhastigheden. Talværdierne skal være repræsentative for mindst 12 måneder.

Beskrivelse af indikatorer

I 1 Recirkulationsforhold for vand

Se A3.

I 2 Samtidighed af efterbehandling

Til beregning af I 2 måles det berørte areal, hvilket vil sige stenbruddets front og de områder, hvor der aktivt deponeres, samt det tilladte areal. Disse arealer skal opmåles under driften.

I 3 Udbytte af blokke

Til beregning af I 3 vurderes mængden af blokke af handelsmæssig værdi og det samlede årlige udgravede volumen. Ved blokke af handelsmæssig værdi (i henhold til definitionen af utilhuggede blokke i CEN/TC 246/N.237 prEN 12670 "Natural stones - Terminology") forstås anvendelige blokke fra stenbrydning, som er egnede til videre bearbejdning til fliser eller andre byggematerialer.

I 4 Udnyttelse af naturressourcer

I beregningen af I 4 indgår volumen anvendeligt materiale og samlet udgravet volumen på årsbasis. Ved anvendeligt materiale forstås hele det volumen, som ikke er bestemt til deponering, f.eks. anvendelige blokke, aggregatmateriale og alt andet, som er egnet til videre forarbejdning.

I 5 Driftsmateriellets arbejdsbetingelser

I beregningen af I 5 indgår det totale antal timer, som en maskine har været i drift til produktionsformål, divideret med den årlige produktion (i m3) af anvendeligt materiale. Ved anvendeligt materiale forstås hele det volumen, som ikke er bestemt til deponering, f.eks. anvendelige blokke, aggregatmateriale og alt andet, som er egnet til videre udnyttelse. Hvis der er flere end én gravemaskine eller hjullæsser i stenbruddet, skal det højeste antal driftstimer tages i betragtning.

I 6 Luftkvalitet

Denne indikator er beskrevet i Rådets direktiv 1999/30/EF af 22. april 1999 om luftkvalitetsgrænseværdier for svovldioxid, nitrogendioxid og nitrogenoxider, partikler og bly(9). Under I 6 måles PM 10-svævestøv langs stenbruddets omkreds på grundlag af de specifikke forskrifter i prøvemetoden og de almindelige bestemmelser i nævnte direktiv (PM 10 er defineret i artikel 2, stk. 11, heri). Prøvningsmetoden er fastlagt i EN 12341.

I 7 Vandkvalitet

Denne indikator vedrører de samlede emissioner af opslæmmet faststof i overfladevand, som efter behandling forlader stenbrudsområdet. I beregningen af I 7 indgår den totale mængde opslæmmet faststof bestemt med prøvningsmetoden i ISO 5667-17.

I 8 Støj

Denne indikator vedrører det registrerede støjniveau langs omkredsen af stenbrudsarealet. Der skal måles anden støj end impulsstøj. Under I 8 angives resultatet af støjmåling med prøvningsmetoden i ISO 1996-1.

I 9 Påvirkning af landskabet

Beregningen af påvirkningen af landskabet sker ved at lægge tværsnit gennem stenbruddets front og andre eksterne "udsigtspunkter", som er vigtige til bestemmelse af påvirkningen af landskabet (f.eks. fra nærliggende byer, fra hyppigt besøgte steder, større veje osv.). Slutpointtallet, angivet i procent, baseret på den største af de oprindeligt beregnede værdier ("worst-case-situation"). En kortfattet redegørelse vedrørende det endeligt valgte "udsigtspunkt" forelægges for den kompetente myndighed. Fra hvert udsigtspunkt føres en "nedre synslinje" som tangent til den topografiske overflade, således at den skærer det laveste punkt af det "synlige stenbrudsområde". Ved det synlige stenbrudsområde forstås det område, hvor der foretages udgravning eller aktiv deponering. Der kan ses bort fra allerede efterbehandlede arealer (både i frontområdet og i deponeringsområder). Fra samme udsigtspunkt føres endnu en linje (med betegnelsen "øvre synslinje") gennem det højeste punkt af stenbruddets front. Øvre og nedre synslinje afgrænser på et snit gennem stenbruddet højden af den synlige front (idet den lodrette afstand fra øverste til nedre synslinje svarer til fronten). Beregningen kan ske på grundlag af stenbrudsprojektet. Disse geometriske data indsættes i følgende formel, og den resulterende kvotient er stenbruddets påvirkning af landskabet i et nærmere bestemt udsigtspunkt:

>PIC FILE= "L_2002094DA.002401.TIF">

hvor (figur A1):

h= den lodrette højde af fronten, som er synlig fra udsigtspunktet P (i meter)

L= den vandrette afstand mellem det mest ugunstige P og fronten (i meter)

tan 30°= tangens til det gennemsnitlige menneskelige øjes synsvinkel

x %= procent påvirkning af landskabet

h2 er størrelsen af grundfladen af stenbruddets koniske synlighedsfelt, og (L tan 30°)2 er størrelsen af grundfladen af det gennemsnitlige menneskelige øjes koniske synsfelt.

Figur A1: Grafisk definition af indikatoren for påvirkning af landskabet

>PIC FILE= "L_2002094DA.002402.TIF">

Ordforklaring:

Visual Point - P= udsigtspunkt - P

Top radius= øvre synslinje

Bottom radius= nedre synslinje

Distance L= afstand L

Visble front - h= synlig front - h

Already rehabilitated area= allerede efterbehandlet område

Active front area= aktiv stenbrudsfront

Dumping area= deponeringsområde.

Pointtallet bestemmes på grundlag af den højeste af de beregnede værdier.

Beskrivelse af vægtfaktorer

W2 Klassificering efter jordbundsbeskyttelse/potentiel arealudnyttelse

Jord inddeles i henhold til Det Europæiske Jordbundskontor i otte potentialeklasser, baseret på dens udnyttelsespotentiale og begrænsninger i afgrødedyrkning. Disse klasser kan vejledende beskrives således:

- Klasse I er jordbundstyper med ringe begrænsninger i anvendelsen.

- Klasse II er jordbundstyper underkastet moderate begrænsninger, som nedsætter udvalget af planter eller nødvendiggør modererede dyrkningsmetoder.

- Klasse III er jordbundstyper underkastet strenge begrænsninger, som mindsker udvalget af planter og/eller nødvendiggør særlig fredning.

- Klasse IV er jordbundstyper underkastet meget strenge begrænsninger, som indskrænker udvalget af planter og/eller nødvendiggør meget omhyggelig forvaltning.

- Klasse V er jordbundstyper med ringe eller ingen risiko for erosion, men der er andre begrænsninger, f.eks. praktisk umulighed af flytning af jorden, som begrænser dens udnyttelse til hovedsageligt at omfatte græsning, jagt, skovbrug eller som fourageringsområde og skjul for dyrelivet.

- Klasse VI er jordbundstyper underkastet strenge begrænsninger, som i almindelighed gør dem uegnede til dyrkning og indskrænker deres udnyttelse hovedsagelig til græsning, jagt, skovbrug eller som fourageringsområde og skjul for dyrelivet.

- Klasse VII er jordbundstyper underkastet meget strenge begrænsninger, som gør dem uegnede til dyrkning og indskrænker deres udnyttelse hovedsagelig til græsning, skovbrug eller som levested for vilde dyr og planter.

- Klasse VIII og diverse arealer er jordbundstyper med begrænsninger, som udelukker anvendelse til kommerciel planteproduktion og indskrænker anvendelsen til at omfatte rekreative formål, hjemsted for vilde dyr og planter, vandindvinding og æstetiske formål.

A2 Recirkulationsforhold for vand

Genanvendt materiale i et lukket system er defineret som materiale, der er udvundet fra produktionssystemet og returneret til samme produktionssystem, eventuelt efter en behandling med henblik på genanvendelse.

A3 Recirkulationsforhold for vand

Beregningen af recirkulationsforholdet for vand skal være i overensstemmelse med følgende formel, der er baseret på de i figur A2 fremhævede strømme:

>PIC FILE= "L_2002094DA.002601.TIF">

Figur A2: Diagram over vandstrømme. Anvendes til beregning af recirkulationsforholdet for vand(10)

>PIC FILE= "L_2002094DA.002602.TIF">

A4 Beregning af energiforbrug (PER, ERF)

Som grundlag for beregningen af procesenergibehov (PER) eller energibehov til brænding (ERF) skal anvendes de korrekte energibærere for hele anlægget eller for brændingen alene. Der anvendes den kalorimetriske brændværdi (øvre brændværdi) af brændslerne og MJ som energienhed (tabel A1). Anvendes andre brændsler, angives, hvilken brændværdi der er benyttet ved beregningen. Ved elektricitet forstås nettoimporten af elektricitet fra lysnettet og intern el-produktion, målt som strømforbrug.

Ved beregning af PER for produktion af agglomererede sten tages hensyn til alle energistrømme, som tilføres produktionsanlægget, både som brændsel og elektricitet.

Ved beregning af PER for produktion af terrazzofliser tages hensyn til alle energistrømme, som tilføres produktionsanlægget, både som brændsel og som elektricitet.

Ved vurdering af ERF til produktion af keramiske fliser tages hensyn til alle indgående energistrømme til alle ovne under brændingen.

Ved vurdering af ERF til produktion af lerklinker tages hensyn til alle indgående energistrømme til alle ovne ved brændingen.

Ved beregning af PER for cementproduktion tages hensyn til alle energistrømme, som tilføres produktionsanlægget, både som brændsel og som elektricitet.

Tabel A1: Tabel til beregning af PER eller ERF (se forklaring i teksten)

>TABELPOSITION>

A5 Emissioner til luften (kun for forarbejdede produkter)

Luftforureningsfaktorerne beregnes på følgende måde:

1. For hver af de i tabellerne betragtede parametre beregnes koncentrationen i den røggas, som afgives til miljøet.

2. De i beregningerne anvendte målinger skal udføres med de prøvningsmetoder, som er anført i tabellerne.

3. De udtagne prøver skal være repræsentative for den pågældende produktion.

(1) EFT L 327 af 22.12.2000, s. 1.

(2) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7.

(3) EFT L 103 af 25.4.1979, s. 1.

(4) EFT L 309 af 13.12.1993, s. 1.

(5) EFT L 206 af 22.7.1992, særlig artikel 6.

(6) EFT 196 af 16.8.1967, s. 1.

(7) EFT L 78 af 26.3.1991, s. 32.

(8) EFT L 40 af 11.2.1989, s. 12.

(9) EFT L 163 af 29.6.1999, s. 41.

(10) Ved W forstås spildevand, som udledes til miljøet.