KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 18. december 2009

om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 2010 til gennemførelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013), om udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til programmets aktioner og om Fællesskabets betalinger til WHO-rammekonventionen om bekæmpelse af tobaksrygning

(meddelt under nummer K(2009) 10183)

(2009/964/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Union og traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1350/2007/EF af 23. oktober 2007 om oprettelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) (1), særlig artikel 8, stk. 1,

under henvisning til Kommissionens afgørelse 2004/858/EF af 15. december 2004 om oprettelse af et forvaltningsorgan benævnt »Forvaltningsorganet for Folkesundhedsprogrammet« til forvaltning af Fællesskabets indsats inden for folkesundhed i medfør af Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 (2), særlig artikel 6, og

ud fra følgende betragtninger:

Andet sundhedsprogram har til formål at supplere, støtte og øge værdien af medlemsstaternes politikker og bidrage til at forbedre solidariteten og velstanden i EU. Programmets mål er forbedring af borgernes sundhedssikkerhed, fremme af sundheden, herunder mindskelse af uligheder på sundhedsområdet, og udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed.

I henhold til artikel 8 i programafgørelsen skal Kommissionen vedtage et årligt arbejdsprogram, hvori der fastsættes prioriteringer og aktioner, der skal gennemføres, herunder tildelingen af finansielle ressourcer, kriterier for, hvor stor en procentdel Fællesskabets finansielle bidrag kan udgøre, herunder kriterier for vurdering af, om der er tale om særlig stor nytteværdi, samt ordningerne for gennemførelse af de fælles strategier og aktioner, som er omhandlet i artikel 9 i nævnte afgørelse.

I henhold til artikel 166 i Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (i det følgende benævnt »gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen«) (4) vedtager Kommissionen det årlige arbejdsprogram for tilskud. Basisretsakten, målene og tidsplanen for indkaldelsen af forslag med vejledende beløb og de forventede resultater præciseres i arbejdsprogrammet.

I henhold til artikel 168, stk. 1, litra c) og f), i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen kan Kommissionen, når det drejer sig om tilskud til organer, der retligt eller faktisk indtager en monopolstilling, beslutte at yde tilskud uden indkaldelse af forslag.

VEDTAGET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

1. Arbejdsprogrammet for 2010 til gennemførelse af andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013), som fastlagt i bilag I, og udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til aktioner under andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013), som fastlagt i bilag II, IV, V og VI, samt Fællesskabets betalinger til WHO-rammekonventionen om bekæmpelse af tobaksrygning vedtages hermed.

De udgør finansieringsafgørelsen om tilskud og kontrakter, hvis tildeling ikke kræver en kommissionsafgørelse.

Arbejdsprogrammets gennemførelse forudsætter budgetmyndighedens vedtagelse af de budgetbevillinger, som Kommissionen har foreslået i det foreløbige budgetforslag for 2010.

2. Inden for det vejledende maksimale budget for den enkelte bestemte aktion anses kumulerede ændringer, der ikke overstiger 20 %, ikke for væsentlige, forudsat at de ikke i væsentlig grad påvirker arbejdsprogrammets karakter og målsætninger. Den anvisningsberettigede som omhandlet i artikel 59 i finansforordningen kan vedtage sådanne ændringer i overensstemmelse med principperne for forsvarlig økonomisk forvaltning.

3. Generaldirektøren for Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere sørger for gennemførelsen af dette arbejdsprogram.

Artikel 2

Tilskud i dette arbejdsprogram til organer, som retligt eller faktisk har et monopol, ydes på de i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningens artikel 168, stk. 1, litra c) og f), fastsatte betingelser.

Artikel 3

De budgetbevillinger, der er nødvendige til forvaltning af programmet for Fællesskabets indsats inden for folkesundhed (2008-2013), overføres til Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere på de vilkår og inden for de maksimumsbeløb, der er angivet i arbejdsprogrammet i bilag I.

Driftstilskuddet på budgetpost 17 01 04 30 udbetales til Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere.

Artikel 4

De bevillinger, der er omfattet af arbejdsprogrammet i bilag I, kan anvendes til at betale morarenter, jf. finansforordningens artikel 83.

Artikel 5

Denne afgørelse er rettet til generaldirektøren for Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere.

(1) EUT L 301 af 20.11.2007, s. 3.

(2) EUT L 369 af 16.12.2004, s. 73.

(3) EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(4) EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

BILAG I

Det årlige arbejdsprogram for 2010, herunder budgetmæssige konsekvenser og finansieringskriterier for tilskud

1. GENEREL BAGGRUND

1.1. Politisk og retlig baggrund

Med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1350/2007/EF (1) (i det følgende benævnt »programafgørelsen«) blev andet EF-handlingsprogram for sundhed (2008-2013) (i det følgende benævnt »andet sundhedsprogram«) vedtaget.

Andet sundhedsprogram har til formål at supplere, støtte og øge værdien af medlemsstaternes politikker og bidrage til at forbedre solidariteten og velstanden i EU. Programmets mål er forbedring af borgernes sundhedssikkerhed, fremme af sundheden, herunder mindskelse af uligheder på sundhedsområdet, og udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed.

I artikel 8, stk. 1, i programafgørelsen hedder det, at Kommissionen skal vedtage:

a) det årlige arbejdsprogram til gennemførelse af programmet, hvori der fastsættes: i) prioriteter og aktioner, der skal gennemføres, herunder tildelingen af finansielle ressourcer ii) kriterier for, hvor stor en procentdel Fællesskabets finansielle bidrag kan udgøre, herunder kriterier for vurdering af, om der er tale om særlig stor nytteværdi iii) ordningerne for gennemførelse af de fælles strategier og aktioner, som er omhandlet i artikel 9

b) udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til programmets aktioner i overensstemmelse med artikel 4.

I henhold til artikel 75 i finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget skal der forud for indgåelsen af en udgiftsforpligtelse foreligge en finansieringsafgørelse vedtaget af institutionen eller de myndigheder, som denne har bemyndiget. I henhold til artikel 90 i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen kan afgørelsen om vedtagelse af det årlige arbejdsprogram, jf. finansforordningens artikel 110, gælde som finansieringsafgørelse, hvis den udgør en tilstrækkelig detaljeret ramme. Formålet med dette dokument er at opfylde disse forpligtelser og præsentere de forskellige aktiviteter, der er planlagt i 2010, som er det tredje år for gennemførelsen af andet sundhedsprogram.

Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere bistår Kommissionen med at gennemføre arbejdsprogrammet for 2010 i henhold til bestemmelserne i dette arbejdsprogram og Kommissionens afgørelse K(2008) 4943 af 9. september 2008, hvori det får tildelt beføjelser.

1.2. Ressourcer

I programafgørelsen fastsættes et samlet budget på 321 500 000 EUR for perioden fra 1. januar 2008 til 31. december 2013.

Budgetmyndigheden har godkendt et samlet budget på 47 100 000 EUR (2) for 2010 for budgetpost 17 03 06 og 17 01 04 02.

Budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed 45 700 000 EUR 17 01 04 02 — Udgifter til administrativ forvaltning 1 400 000 EUR I alt 47 100 000 EUR

Budgetpost »17 01 04 02 — Udgifter til administrativ forvaltning af programmet« vil blive anvendt til tilrettelæggelse af workshopper og ekspertmøder, publikationer, forskellige publikationstiltag og andre løbende udgifter til støtte for gennemførelse af det andet sundhedsprogram. Kommissionen er fortsat ansvarlig for gennemførelsen af denne budgetpost.

EFTA-lande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (Island, Liechtenstein og Norge), og kandidatlande, der deltager i programmet, vil yde yderligere bidrag, som anslås til at være 1 186 920 EUR fra EØS/EFTA og 138 000 EUR fra Kroatien (3).

Det samlede budget for 2010 anslås således til 48 424 920 EUR:

— driftsbudgettet anslås til i alt 46 984 640 EUR

— administrationsbudgettet anslås til i alt 1 440 280 EUR.

Budgetposten for administrationsbevillinger til Forvaltningsorganet for Sundhed og Forbrugere (EAHC) er 17 01 04 30.

1.2.1. Vejledende beløb

De beløb, der er anført i de følgende kapitler, er vejledende. I overensstemmelse med artikel 90, stk. 4, i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen er der mulighed for ikke-væsentlige ændringer af hver post i størrelsesordenen +/- 20 % under hver finansieringsmekanisme.

2. FINANSIERINGSMEKANISMER

Hele spektret af finansieringsmekanismer, som tilbydes i forbindelse med andet sundhedsprogram, vil blive anvendt i 2010. Budgettet for indkaldelser af forslag til projekter er blevet formindsket, og der er større fokus på udbud og andre finansieringsmekanismer som f.eks. fælles aktioner og driftstilskud. Formålet er at maksimere effektiviteten og merværdien af de finansierede aktioner og at sikre, at økonomiske midler kanaliseres mere direkte hen mod opfyldelsen af programmets målsætninger. Hvis der ved udgangen af 2010 imidlertid stadig er midler til rådighed på driftsbudgettet, vil disse først og fremmest blive omfordelt til finansiering af tilskud til projekter udvalgt via indkaldelsen af forslag 2010.

EAHC vil være ansvarlig for gennemførelsen af alle finansieringsmekanismer, undtagen punkt 2.7, 2.8 og 2.9, som Kommissionen er direkte ansvarlig for, og en række udbud (punkt 2.2), som Kommissionen vil være ansvarlig for. Relevante indkaldelser og oplysninger vil blive offentliggjort på EAHC's websted (4).

For hvert af de emner, der er beskrevet i afsnit 3.2 (emner, der behandles under målsætning 1 »Forbedring af borgernes sundhedssikkerhed«), 3.3 (emner, der behandles under målsætning 2 »Fremme af sundheden«) og 3.4 (emner, der behandles under målsætning 3 »Udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed«), gælder, at kun den finansieringsmekanisme, der er anført under det pågældende emne, kan anvendes.

Samarbejde med tredjelande, der ikke deltager i programmet, bør fremmes, jf. programafgørelsens betragtning 33. Dette bør dog ikke indebære, at disse lande skal yde et finansielt bidrag under programmet. Rejse- og opholdsudgifter for eksperter, der er indbudt fra eller rejser til sådanne lande, kan dog betragtes som støtteberettigede udgifter i behørigt motiverede undtagelsestilfælde, når dette bidrager direkte til programmets målsætninger.

2.1. Indkaldelse af forslag til projekter

Tilskuddene bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed. Det samlede vejledende beløb til indkaldelsen af forslag anslås til 13 399 640 EUR (ca. 28,5 % af driftsbudgettet).

I sidste kvartal af 2009 (vejledende) vil der blive offentliggjort en indkaldelse af forslag til projekter i EUT. I indkaldelsen vil der være oplysninger om, hvilke emneområder der vil kunne modtage støtte, udvælgelses- og tildelingskriterier og procedurer for ansøgning og godkendelse.

Alle projekter bør have en høj europæisk merværdi, og de bør være innovative. De bør normalt være af højst tre års varighed. Projektets forventede virkning bør måles ud fra egnede indikatorer, helst indikatoren for leveår med godt helbred. Alle forslag bør, hvis det er relevant, indeholde informationer om, hvordan der tages hensyn til kønsperspektivet og uligheder på sundhedsområdet.

Kun projektforslag, som er direkte i overensstemmelse med de specifikke emner i afsnit 3.2, 3.3 og 3.4, og for hvilke »indkaldelse af forslag til projekter« er anført som finansieringsmekanisme, tages i betragtning. Forslag, som kun vedrører et bredt emneområde og ikke er i overensstemmelse med den specifikke beskrivelse af et bestemt emne, tages ikke i betragtning.

I forbindelse med alle forslag skal det, hvis det er relevant, påvises, at der kan opnås synergieffekter med igangværende forskningsaktiviteter, der finansieres over temaet sundhed og relaterede temaer under det syvende rammeprogram for forskning (5).

Hvad angår tildelingen af ressourcer til indkaldelsen af forslag til projekter, tilstræbes det under hensyn til de modtagne forslags kvalitet og kvantitet at sikre, at der er balance mellem programmets forskellige målsætninger, medmindre der opstår særlige sundhedskriser (f.eks. en influenzapandemi), som nødvendiggør en omfordeling af ressourcerne.

Da EF-tilskud er et supplement, som skal virke motiverende, dækkes mindst 40 % af projektets udgifter ved hjælp af midler fra andre kilder. Derfor kan almindelige finansielle bidrag højst udgøre 60 % af de støtteberettigede udgifter pr. projekt i forbindelse med de pågældende projekter. Det bestemmes i hvert enkelt tilfælde, hvor stor tilskudsprocenten højst kan være.

Fællesskabets bidrag kan højst udgøre op til 80 % af de støtteberettigede udgifter pr. støttemodtager (dvs. pr. hovedstøttemodtager og pr. associeret støttemodtager), når projektet har en særlig stor nytteværdi, jf. punkt 3.1. Højst 10 % af de finansierede projekter vil kunne samfinansieres med over 60 %.

Det skal bemærkes, at det vejledende beløb for Fællesskabets finansielle deltagelse i de udvalgte projekter kan øges med op til 10 % i forhold til det beløb, som støttemodtageren har ansøgt om. Det vil under alle omstændigheder være begrænset til det, der er nødvendigt for gennemførelse af projektet.

I bilag II findes nærmere bestemmelser om udvælgelse, tildeling og andre kriterier for finansielle bidrag til programmets aktioner i overensstemmelse med artikel 4 i programafgørelsen.

Nærmere bestemmelser om støtteberettigede rejse- og opholdsudgifter findes i bilag III.

2.2. Udbud

Tjenesteydelseskontrakter bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed. Det vejledende antal af kontrakter er omhandlet i punkt 3.2, 3.3 og 3.4 i dette arbejdsprogram. Alle kontrakter er tjenesteydelseskontrakter.

Det samlede vejledende beløb til udbud anslås til 15 165 000 EUR (ca. 32,3 % af driftsbudgettet). Udbuddene offentliggøres i EUT i første halvår af 2010 (vejledende).

2.3. Fælles aktioner

Fælles aktioner bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed. Det samlede vejledende beløb til indkaldelsen af forslag til fælles aktioner anslås til 10 600 000 EUR (ca. 22,6 % af driftsbudgettet). I sidste kvartal af 2009 (vejledende) vil der blive offentliggjort en indkaldelse af forslag til fælles aktioner i EUT.

Visse aktioner vil kunne finansieres som fælles aktioner af Fællesskabet og en eller flere medlemsstater eller af Fællesskabet og de kompetente myndigheder i andre lande, der deltager i programmet. Deltagerlande vil blive opfordret til at indsende forslag i forbindelse med en indkaldelse af forslag til fælles aktioner, der udtrykkeligt udpeges som sådan i punkt 3.2, 3.3 og 3.4.

Fællesskabsbidrag kan kun tildeles et offentligt organ eller et nonprofitorgan udpeget af medlemsstaten eller den berørte kompetente myndighed. Alle medlemsstater og andre lande, der deltager i programmet, skal kunne deltage i fælles aktioner.

Fællesskabets bidrag til fælles aktioner må ikke overstige 50 %, undtagen i tilfælde af særlig stor nytteværdi, hvor Fællesskabets bidrag ikke må overstige 70 %. Fælles aktioner har særlig stor nytteværdi, når de:

— opfylder kriterierne i punkt 3.1 og

— har deltagelse af organer fra mindst 10 deltagerlande eller deltagelse af organer fra 3 deltagerlande, hvis aktionen er foreslået af et organ fra en medlemsstat, der er tiltrådt Den Europæiske Union siden den 1. maj 2004, eller af et kandidatland.

Nærmere oplysninger om udvælgelses- og tildelingskriterier for fælles aktioner findes i bilag IV.

Nærmere bestemmelser om støtteberettigede rejse- og opholdsudgifter findes i bilag III.

2.4. Driftstilskud

Driftstilskud bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed. Det samlede vejledende beløb til indkaldelsen af forslag (driftstilskud) anslås til 2 000 000 EUR (ca. 4,3 % af driftsbudgettet). 800 000 EUR heraf er afsat til nye driftstilskud, der specifikt er nævnt i afsnit 3.2, 3.3 og 3.4, hvor »driftstilskud« er anført som finansieringsmekanisme. 1 200 000 EUR er afsat til videreførelse af de driftstilskud, der er tildelt under arbejdsprogrammet for 2009. I sidste kvartal af 2009 (vejledende) vil der blive offentliggjort en indkaldelse af forslag i EUT.

Der kan ydes finansiel støtte til aktiviteter til europæiske organisationer, der opfylder kriterierne i bilag V.

Støtten må ikke overstige 60 % af de udgifter, der er forbundet med gennemførelsen af de støtteberettigede aktiviteter. I tilfælde af særlig stor nytteværdi må Fællesskabets bidrag ikke overstige 80 %. Kriterierne for særlig stor nytteværdi fremgår af punkt 3.1.

Som fastsat i artikel 4, stk. 2, i programafgørelsen kan videreførelsen af de i stk. 1, litra b), omhandlede finansielle bidrag, der ydes til ikke-statslige organer og specialiserede netværk, undtages fra princippet om gradvis nedsættelse. Som hovedregel gælder denne undtagelse kun ansøgerorganisationer, der ikke modtager støtte fra den private sektor (6) eller har andre modstridende interesser i forbindelse med deres arbejde (basisfinansiering). Alle andre videreførte driftstilskud vil blive nedsat med 5 procentpoint set i forhold til den procentsats for Fællesskabets samfinansiering, der er fastsat i den tilskudsaftale, der er indgået efter indkaldelsen af forslag i 2009.

2.5. Konferencer vedrørende folkesundhed og risikovurdering

Finansielle bidrag til konferencer vedrørende folkesundhed og risikovurdering bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed. Det samlede vejledende beløb til indkaldelsen af forslag til konferencer anslås til 800 000 EUR (ca. 1,7 % af driftsbudgettet): 200 000 EUR til konferencer, der arrangeres af EU-formandskabet, og 600 000 EUR til andre konferencer. I sidste kvartal af 2009 (vejledende) vil der blive offentliggjort en indkaldelse af forslag til konferencer.

Af administrative årsager skal konferencer, der er berettigede til samfinansiering, med undtagelse af formandskabskonferencerne, afholdes i 2011.

2.5.1. Konferencer, der arrangeres af EU-formandskabet

Der er to konferencer arrangeret af formandskabet for Den Europæiske Union, en for hvert formandskab i 2010, som er berettiget til samfinansiering fra Fællesskabets side med op til 100 000 EUR hver til Fællesskabets højeste samfinansieringssats på 50 % af de samlede støtteberettigede omkostninger.

Disse konferencer, som foregår på højeste politiske plan med deltagelse af repræsentanter fra nationale myndigheder og EU-repræsentanter på højeste plan, arrangeres af den medlemsstat, der har formandskabet. Formandskabets unikke rolle i forbindelse med fællesskabsaktiviteter gør, at den medlemsstat, der er ansvarlig for at arrangere konferencen, betragtes som havende et retligt monopol.

I henhold til artikel 168, stk. 1, litra c), i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen kan der ydes tilskud uden indkaldelse af forslag til organer, der retligt eller faktisk indtager en monopolstilling.

Formandskabet skal indgive en anmodning om tilskud til den pågældende konference til Kommissionens tjenestegrene gennem den faste repræsentation, senest fire måneder før den skal afholdes. Anmodningen om tilskud skal indeholde detaljerede oplysninger om konferencens emne, udkast til program, foreløbigt budget og sammensætningen af den videnskabelige komité og organisationskomitéen.

Følgende formandskabskonferencer er planlagt i 2010: en ministerkonference om e-sundhed (2010), som skal holdes i marts 2010 under det spanske formandskab, og en konference om sundhedspersonale, som skal holdes i september 2010 under det belgiske formandskab.

2.5.2. Andre konferencer

Der kan i henhold til artikel 2, stk. 2, og punkt 3 i bilaget til programafgørelsen ydes finansielle bidrag fra Fællesskabet til tilrettelæggelsen af konferencer, der:

— direkte er i overensstemmelse med et af de i afsnit 3.2, 3.3 og 3.4 omhandlede emner, selv om en anden finansieringsmekanisme er anført

— har en bred EU-dimension med deltagelse af repræsentanter fra mindst 10 af andet sundhedsprograms deltagerlande

— er organiseret af et offentligt organ eller et nonprofitorgan, som er etableret i et land, der deltager i andet sundhedsprogram og har relevant erfaring med samarbejde på EU-plan.

Kriterierne for tildeling af støtte til europæiske organisationer til tilrettelæggelse af konferencer fremgår af bilag VI. Udvalgte konferencer er berettiget til bidrag fra Fællesskabet på op til 100 000 EUR (højst 50 % af konferencens samlede budget) pr. konference. Hvert enkelt tilskud kan indebære støtte til op til to konferencer. Konferencer, som dækker en meget bred vifte af forskellige sundhedsspørgsmål, er af meget høj politisk relevans, har deltagelse af et stort antal organisationer og skaber stor opmærksomhed, kan undtagelsesvis tildeles et fællesskabsbidrag på op til 200 000 EUR.

2.6. Samarbejde med internationale organisationer

Aktioner med internationale organisationer bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed. Det samlede vejledende beløb anslås til 3 500 000 EUR (ca. 7,5 % af driftsbudgettet).

I henhold til artikel 12 i programafgørelsen skal forbindelserne og samarbejdet med relevante internationale organisationer fremmes. Det vil være tilfældet med de internationale organisationer, der har den nødvendige kapacitet til håndtering af de sundhedsprioriteringer for EU, der er fastsat i det årlige arbejdsprogram. Dette vil være baseret på effektivt samarbejde med Kommissionen.

Nedennævnte internationale organisationer har specifik kapacitet inden for deres arbejdsområde. Det betyder, at de er særligt kvalificerede til at gennemføre specifikke aktioner i dette arbejdsprogram. Direkte tilskud betragtes derfor som den mest hensigtsmæssige og effektive mekanisme for disse. Direkte tilskud vil desuden forbedre synergieffekterne med og reaktionsevnen over for relevante internationale organisationer.

For så vidt angår nærværende arbejdsprogram defineres en international organisation som en form for mellemstatsligt samarbejde, som en række stater har etableret gennem undertegnelse af en international aftale, der registreret eller fremsendt med henblik på registrering hos FN's sekretariat, og den har en permanent organisationsstruktur og en juridisk status, der er baseret på den pågældende internationale aftale, der sætter den i stand til at udføre sine opgaver og opfylde sit formål.

I henhold til artikel 168, stk. 1, litra f), i gennemførelsesbestemmelserne til finansforordningen tildeles midler til aktioner med internationale organisationer gennem aftaler om tilskud uden forudgående indkaldelse af forslag, når der er tale om emner, der specifikt er omhandlet i dette arbejdsprogram. Internationale organisationer og deres nationale eller regionale kontorer er ikke støtteberettigede som hovedmodtager eller associeret modtager under indkaldelserne af forslag.

Finansielle bidrag kan højst udgøre 60 % af de støtteberettigede udgifter pr. organisation i forbindelse med de pågældende aktioner. EAHC vil i hvert enkelt tilfælde træffe afgørelse om Fællesskabets bidrag, og hvor stor en procentdel der skal tildeles.

Udgifter til aktiviteter med deltagelse af tredjelande, der ikke deltager i andet sundhedsprogram, skal ikke betragtes som støtteberettigede udgifter, jf. programafgørelsens betragtning 33. Dette gælder også aftaler om tilskud med internationale organisationer. Rejse- og opholdsudgifter for eksperter, der er indbudt fra eller rejser til sådanne lande, kan dog betragtes som støtteberettigede udgifter i behørigt motiverede undtagelsestilfælde, når dette bidrager direkte til andet sundhedsprograms målsætninger.

Kun nedennævnte internationale organisationer kan tildeles støtte i 2010:

— Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD)

— Verdenssundhedsorganisationen (WHO)

— European Observatory on Health Systems and Policies (det europæiske observatorium for sundhedssystemer og –politikker)

— Europarådet

— Det Internationale Kræftforskningscenter (IARC).

2.7. Videnskabelige komitéer

Aktiviteter, der gennemføres af videnskabelige komitéer, der er relevante for folkesundheden, bør finansieres over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed.

Videnskabelige komitéers formål er at give Kommissionen uafhængig rådgivning om sundhedsrisici af høj kvalitet. Finansieringen skal sikre de videnskabelige komitéers virke, jf. Kommissionens afgørelse 2008/721/EF (7): særlige godtgørelser. De særlige godtgørelser udbetales til eksperter for deres deltagelse i møder og udarbejdelsen af videnskabelige udtalelser.

Der vil blive afsat et samlet beløb på 270 000 EUR (ca. 0,6 % af driftsbudgettet) til godtgørelse af mødedeltageres udgifter i forbindelse med deltagelse i de videnskabelige komitéers møder og af udgifter for personer, der udarbejder videnskabelige udtalelser som led i disses arbejde (8). Godtgørelserne skal dække alle områder af relevans for andet sundhedsprogram, dvs. 100 % af udgifterne til arbejdet i VKSM (Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici) og 50 % (vejledende procentsats) af udgifterne til arbejdet i VKNNIS (Den Videnskabelige Komité for Nye og Nyligt Identificerede Sundhedsrisici) og til koordinering.

2.8. Andre aktiviteter

Andre aktiviteter som f.eks.:

— tilrettelæggelse af workshopper og ekspertmøder, herunder seminarer på nationalt plan for ekspertgrupper til udveksling af bedste praksis på det årlige arbejdsprograms områder

— publikationer og forskellige kommunikationsinitiativer for at fremme andet sundhedsprogram

vil hovedsagelig blive finansieret over budgetpost »17 01 04 02 — Udgifter til administrativ forvaltning af programmet« gennem udbud.

I forbindelse med visse specifikke tekniske spørgsmål, jf. kapitel 3, er der planer om indkøb gennem administrative aftaler med Det Fælles Forskningscenter. Disse vil blive finansieret over budgetpost 17 03 06 — EF-handlingsprogram for sundhed. Det Fælles Forskningscenter er ikke berettiget til at modtage tilskud. Et samlet beløb på 1 250 000 EUR (ca. 2,7 % af driftsbudgettet) vil blive afsat til dette formål.

2.9. Fællesskabets betalinger til WHO-rammekonventionen om bekæmpelse af tobaksrygning

Det Europæiske Fællesskab har fuldt ud tilsluttet sig WHO-rammekonventionen om bekæmpelse af tobaksrygning (FCTC). Betalingen af Fællesskabets bidrag til FCTC for 2010-2011 vil blive finansieret over budgetpost 17 03 05 — »Internationale aftaler og medlemskab af internationale organisationer inden for områderne folkesundhed og bekæmpelse af tobaksrygning«. Fællesskabets bidrag finansieres således ikke længere under sundhedsprogrammet. Fællesskabets betaling er baseret på den afgørelse om arbejdsprogrammet og budgettet for finansieringsperioden 2010-2011, som blev truffet på den tredje konference for konventionens parter i november 2008 (FCTC/COP/3/19).

Det Europæiske Fællesskabs bidrag er fastsat til 283 374 USD over en periode på to år (2010-2011). Arbejdsprogrammet omfatter bl.a. tilrettelæggelse af den fjerde konference for parterne, udarbejdelse af protokollen om ulovlig handel med tobak, udvikling og forvaltning af rapporteringsredskabet under konventionen og udvikling af retningslinjer for gennemførelsen. Retningslinjerne vil vedrøre regulering af tobaksvarers indhold og oplysninger herom med henblik på gennemførelse af artikel 9 og 10 samt uddannelse, kommunikation og bevidstgørelse af borgerne med henblik på gennemførelse af artikel 12. FCTC's sekretariat vil forvalte midlerne i henhold til WHO's finansielle bestemmelser.

3. PRIORITEREDE OMRÅDER FOR 2010

Emnerne for 2010 er blevet udvalgt i overensstemmelse med programafgørelsen og sundhedsstrategien, jf. hvidbogen »Sammen om sundhed: en strategi for EU 2008-2013« (9), som udpeger tre hovedindsatsområder, der vedrører fremme af en sund aldring gennem hele livet, bekæmpelse af sundhedstrusler og støtte til dynamiske og innovative sundhedsvæsner. Disse overordnede målsætninger behandles i dette arbejdsprogram ved hjælp af horisontale aktioner inden for områder som f.eks. sundhedsdeterminanter samt specifikke aktioner vedrørende særlige sygdomme og lidelser. De tager også hensyn til emnerne i det flerårige arbejdsprogram, som Rådets Folkesundhedsgruppe på Højt Plan vedtog i maj 2009. Der er tale om følgende: Sundhed er lig med velstand — forholdet mellem en sund befolkning og økonomisk produktivitet og velstand, Sundhedsydelsernes kvalitet og patientsikkerhed, Sundhedsvæsnernes bæredygtighed stillet over for udfordringer som f.eks. den aldrende befolkning, Uligheder på sundhedsområdet i og mellem medlemsstaterne, Sundhedssikkerhed — overvågning og reaktion på trusler mod sundheden, Verdenssundhed, Klimaforandringer, Oplysninger om sundhed på EU-plan og Informations- og kommunikationsteknologier. Der skal i nødvendigt omfang tages hensyn kønsaspektet og sårbare grupper.

Aktiviteter, der foreslås støttet under emnerne, bør overvejes med udgangspunkt i de aktiviteter, der allerede er blevet støttet under det foregående (10) og det nuværende program. Andre emner kan blive tilføjet i programmeringsperiodens sidste år.

Det andet sundhedsprogram sigter mod at fremme synergieffekter med andre fællesskabsprogrammer vedrørende sundhed, navnlig det syvende forskningsrammeprogram under sundhedstemaet. Forslag, der indsendes under andet sundhedsprogram, bør ikke indeholde væsentlige forskningselementer. Der vil blive gjort en indsats for at undgå overlapninger og dobbeltarbejde i forhold til andet sundhedsprogram, det syvende forskningsrammeprogram og andre fællesskabsprogrammer.

3.1. Kriterier for særlig stor nytteværdi

I overensstemmelse med de aktioner, der er omhandlet i programafgørelsens artikel 2, stk. 2, og forpligtelsen i EU's sundhedsstrategi til at arbejde på tværs af sektorer for at forbedre sundheden, vil særlig stor nytteværdi blive tildelt forslag, som har en væsentlig europæisk merværdi, hvad angår:

— Bidrag til — forbedring af de europæiske borgeres sundhed målt med passende indikatorer, herunder indikatoren for sunde leveår, hvis det er muligt — begrænsning af uligheder på sundhedsområdet i og mellem EU-medlemsstaterne og regionerne — opbygning af kapacitet til udvikling og iværksættelse af effektive folkesundhedspolitikker, særlig på områder med stort behov.

— Inddragelse af nye (ikke-traditionelle) sundhedsaktører i vedvarende og etisk acceptable samarbejdsaktioner på regionalt eller lokalt plan og på tværs af deltagerlande. Der kan være tale om den offentlige og den private sektor og berørte parter i det brede civilsamfund, hvis primære mål ikke er begrænset til folkesundhed (f.eks. blandt unge, etniske grupper og andre offentlige interessesfærer såsom miljø og idræt).

Forslag, som opfylder ovennævnte kriterier, kan anses for at have særlig stor nytteværdi. Ansøgere skal være i stand til at påvise, hvordan den foreslåede aktion vil bidrage til ovennævnte kriterier ved at opfylde kriterierne i følgende afsnit.

3.1.1. Projekter med særlig stor nytteværdi

Forslag til projekter, hvortil der søges om samfinansiering på over 60 %, skal opfylde følgende kriterier:

— Mindst 60 % af aktionens samlede budget skal gå til personaleudgifter. Dette kriterium har til formål at fremme kapacitetsopbygning til udvikling og indførelse af effektive folkesundhedspolitikker.

— Mindst 25 % af den foreslåede aktions budget skal afsættes til medlemsstater med et BNP pr. indbygger (som offentliggjort i Eurostats seneste statistiske rapport) i den laveste kvartil for alle EU's medlemsstater. Formålet med dette kriterium er at bidrage til begrænsning af ulighederne på sundhedsområdet mellem EU's medlemsstater.

— Der skal opnås mindst 5 ud af 8 point for alle tildelingskriterierne i afsnittet om politisk relevans i bilag II. Formålet med dette kriterium er at fremme forbedring af de europæiske borgeres sundhed gennem forøgelse af den politiske relevans.

— Mindst 10 % af budgettet skal afsættes til organisationer, som ikke har modtaget støtte under Det Europæiske Fællesskabs sundhedsprogram de seneste 5 år. Formålet med dette kriterium er at fremme inddragelse af nye aktører på sundhedsområdet.

3.1.2. Fælles aktioner med særlig stor nytteværdi

Forslag til fælles aktioner, hvortil der søges om samfinansiering på over 50 %, skal opfylde følgende kriterier:

— Mindst 60 % af aktionens samlede budget skal gå til personaleudgifter. Dette kriterium har til formål at fremme kapacitetsopbygning til udvikling og indførelse af effektive folkesundhedspolitikker.

— Mindst 25 % af den foreslåede aktions budget skal afsættes til medlemsstater med et BNP pr. indbygger (som offentliggjort i Eurostats seneste statistiske rapport) i den laveste kvartil for alle EU-medlemsstater. Formålet med dette kriterium er at bidrage til begrænsning af ulighederne på sundhedsområdet mellem EU's medlemsstater.

— Der skal opnås mindst 5 ud af 8 point for alle tildelingskriterierne i afsnittet om politisk relevans i bilag IV. Formålet med dette kriterium er at fremme forbedring af de europæiske borgeres sundhed gennem forøgelse af den politiske relevans.

— Mindst 10 % af budgettet skal afsættes til organisationer, som ikke har modtaget støtte under Det Europæiske Fællesskabs sundhedsprogram de seneste 5 år. Formålet med dette kriterium er at fremme inddragelse af nye aktører på sundhedsområdet.

— Den fælles aktion skal have deltagelse af organer fra mindst 10 deltagerlande eller organer fra 3 deltagerlande, hvis aktionen er foreslået af et organ fra en medlemsstat, der er tiltrådt Den Europæiske Union efter den 1. maj 2004, eller af et kandidatland.

3.1.3. Driftstilskud med særlig stor nytteværdi

Nye forslag til driftstilskud, hvortil der søges om samfinansiering på over 60 %, skal opfylde følgende kriterier:

— Mindst 25 % af medlemmerne eller de fremtidige medlemmer af de ikke-statslige organisationer eller de organisationer, der deltager i det specialiserede netværk, kommer fra medlemsstater med et BNP pr. indbygger (som offentliggjort i Eurostats seneste statistiske rapport) i den laveste kvartil for alle EU-medlemsstater.

— Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet på EU-plan eller nationalt og regionalt plan er fastsat som mål i ansøgerorganisationens/det specialiserede netværks idégrundlag og årlige arbejdsprogram.

Status vedrørende særlig stor nytteværdi vil for videreførte driftstilskud forblive som under indkaldelsen af forslag fra 2009.

3.2. Emner, som behandles under målsætning 1 »Forbedring af borgernes sundhedssikkerhed«

Målet med aktiviteterne under dette afsnit er at beskytte borgerne mod trusler mod sundheden.

Der er behov for effektiv evne til at reagere hurtigt for at undgå trusler mod folkesundheden, f.eks. på grund af overførbare sygdomme eller kemiske eller biologiske angreb samt nye miljørelaterede sygdomme. Indsatsen over for sådanne trusler skal koordineres effektivt på EU-plan. Princippet om fri bevægelighed øger behovet for årvågenhed, der muliggør en rettidig reaktion på store grænseoverskridende trusler mod sundheden som f.eks. pandemier og bioterrorisme eller miljørelaterede trusler mod sundheden som f.eks. miljøforurening, der vedrører mere end en medlemsstat, eller inficerede vektorer. Sådanne trusler nødvendiggør tværfaglige kompetencer som f.eks. civilbeskyttelse og miljøbeskyttelse.

Aktiviteterne under det andet sundhedsprogram bidrager til gennemførelse af de strategier og mekanismer, der er nødvendige for at reagere på trusler mod sundheden, herunder nye trusler, gennem støtte til:

— håndtering af risici, der hænger sammen med overførbare sygdomme, på grundlag af risikovurderinger, der udarbejdes af Europæisk Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC) (11)

— aktiviteter, der udvikles af Udvalget for Sundhedssikkerhed (HSC) (12) og vedrører medlemsstaternes beredskab over for sundhedstrusler og deres reaktionskapacitet og planlægning i forbindelse med angreb med biologiske, kemiske og radiologiske agenser.

3.2.1. Beskyttelse af borgerne mod sundhedstrusler (Bilagets punkt 1.1.1, 1.1.2 og 1.2.3)

Der er blevet udpeget tre prioriterede områder for at forbedre europæiske borgeres beskyttelse mod sundhedstrusler:

— forebyggelse af og kontrol med eksisterende eller nye overførbare sygdomme

— beredskab over for sundhedskriser

— reaktionskapacitet over for kemiske, biologiske, radiologiske og nukleare angreb (CBRN-angreb).

3.2.1.1. Udvikling af forebyggelse af og kontrol med eksisterende eller nye overførbare sygdomme (Bilagets punkt 1.1.1, 1.1.2 og 1.2.3)

Formålet med aktioner under denne overskrift er at forbedre evnen til at nå ud til svært tilgængelige grupper med fokus på en effektiv indsats, der vedrører immunisering (13), tuberkulose (14), hepatitis (15) og influenza (16), over for hele befolkningen, herunder turister.

Der er tæt sammenhæng mellem på den ene side sygdomsforebyggelse og på den anden side faglig viden og befolkningens vilje til at deltage i forebyggelsesprogrammer vedrørende overførbare sygdomme. Som det fremgår af evidensbaseret litteratur afhænger forebyggelsen af forskellige strategier (17): oplysningskampagner, vaccinationsprogrammer og uddannelse af fagfolk. Den tager hensyn til de særlige kendetegn for befolkningsgrupper, som det er svært at nå ud til (uanset boligsituation), sårbare befolkningsgrupper som f.eks. indvandrere, minoritetsgrupper og marginaliserede grupper samt udsatte befolkningsgrupper (misbrug/seksuel adfærd).

— Forebyggelsesaktiviteter, herunder oplysningskampagner vedrørende bestemte sygdomme (tuberkulose, hepatitis, sæsonbetinget influenza, H1N1 osv.) og vedrørende vaccination rettet mod offentligheden og fagfolk. Formålet er at øge offentlighedens og fagfolkenes viden om de vigtigste spørgsmål vedrørende forebyggelse af overførbare sygdomme, herunder sygdomme, som kan forebygges med vaccine, og udpegelse af bedste praksis inden for forvaltning og kontrol med disse spørgsmål på medlemsstatsplan, herunder forbedring af sundhedstjenesteydelserne og fordelingen af ressourcer. Dette vil være nyttigt i forbindelse med vedtagelsen af relevante forebyggelsestiltag og således bidrage til en bedre gennemførelse af nationale planer vedrørende tuberkulose, hepatitis og immunisering. Evalueringen af disse aktiviteter vil bidrage til forbedring af den forebyggelse, som er rettet navnlig mod befolkningsgrupper, som det er svært at nå ud til, som udgør minoriteter, og som er marginaliserede. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Uddannelse vedrørende bestemte sygdomme (tuberkulose, hepatitis, sæsonbetinget influenza, H1N1 osv.) og spørgsmål vedrørende vaccinering af sundhedsarbejdere og personer, der ikke arbejder i sundhedsvæsnet, herunder f.eks. undervisere og socialarbejdere. Formålet er at øge deres kapacitet til at tage hensyn til de særlige behov blandt sårbare befolkningsgrupper, som det er svært at nå ud til, og som er udsatte, samt minoritetsgrupper/marginaliserede grupper, for så vidt angår overførbare sygdomme og spørgsmål vedrørende vaccination, og således bidrage til en bedre gennemførelse af nationale planer vedrørende tuberkulose, hepatitis og immunisering. Validerede uddannelsesredskaber og –metoder, der udvikles i forbindelse med denne aktivitet, vil blive tilpasset nationale forhold. [Indkaldelse af forslag til projekter]

Forbedring af kontrollen med overførbare sygdomme

Kontrollen med overførbare sygdomme forudsætter effektive redskaber, som gør det muligt at følge og evaluere resultaterne af programmer vedrørende overførbare sygdomme. Følgende aktiviteter skal sikre en bedre vurdering af de nuværende integrations- og forvaltningsmodeller og give yderligere indsigt i medlemsstaternes ressourceallokering og engagement, hvad angår tuberkulose.

— Udvikling og gennemførelse af en undersøgelse samt analyse af resultaterne med henblik på at få kendskab til håndteringen af tuberkulose og sundhedsydelserne i de enkelte medlemsstaters sundhedsvæsner. Formålet med undersøgelsen er at muliggøre udarbejdelsen af en beskrivende analyse af de forskellige modeller på baggrund af programresultaterne. En detaljeret beskrivelse af sundhedsydelsesmodellerne på tuberkuloseområdet vil muliggøre en mere effektiv tilgang til vurdering af medlemsstaternes ressourceallokering og engagement i kontrol med tuberkulose. [Udbud]

Kontrol med overførbare sygdomme, som kan forebygges med vaccination, forudsætter et klart overblik over vaccinationsdækningen. Bistand til udvikling af vaccinationsregistre (patientbaserede data med oplysninger om vaccinetype, batchnumre og vaccinationsdatoer) er et betydningsfuldt udviklingsområde, som forudsætter tæt samarbejde mellem medlemsstaternes myndigheder. ECDC har allerede samarbejdet med medlemsstaterne om dette emne.

— Fastlæggelse af principperne for immuniseringsregistre med oplysninger om muligheder for samarbejde med ECDC og undersøgelse af vilkårene for overførsel, tilpasning og brug i medlemsstaterne. Målet er at forbedre nationale, regionale og lokale afrapporteringssystemer inden for områder, der vedrører immunisering, ved hjælp af et fælles redskab og derved fremme sammenligning af medlemsstaternes immuniseringsdækning. [Indkaldelse af forslag til projekter]

3.2.1.2. Forbedring af beredskabet og indsatsen over for sundhedskriser, herunder klimaforandringer, spørgsmål vedrørende pandemisk influenza og mellemregionalt samarbejde (Bilagets punkt 1.1.1, 1.1.3 og 1.1.5)

Støtte til beredskabet over for krisesituationer

Strategien for støtte til beredskabet over for krisesituationer forudsætter opnåelse af synergieffekter mellem en række forskellige aktivitetstyper.

— De planlagte aktiviteter omfatter: udpegning og udveksling af bedste praksis, udarbejdelse af dokumenter, uddannelse, aktiviteter vedrørende medierne og kommunikation med offentligheden og fagfolk, udvikling af modelordninger og teknikker til planlægning i forbindelse med nødsituationer på sundhedsområdet, retningslinjer for krisestyring, uddannelse af personale og støttepersonale til at håndtere uventede situationer, uddannelsesprogrammer (uddannelsens form, mål og indhold), udbredelse af kendskabet til centrale aktioner, der er blevet udpeget inden for rammerne af Udvalget for Sundhedssikkerheds program og initiativet vedrørende sundhedssikkerheden i verden (18) (GHSI) og evaluering af de logistiske aspekter af håndtering af krisesituationer, herunder opretholdelse af samfundets centrale funktioner og hensyntagen til begivenhedernes internationale dimension. [Udbud]

— Tilrettelæggelse af uddannelse for personalet og øvelser på europæisk plan som et grundlæggende element i beredskabet. [Udbud]

Udvikling af informationsredskaber, udveksling af oplysninger og mekanismer til indsamling af data

— Mekanismer til udveksling af overvågningsoplysninger med henblik på krisestyring og kommunikation og kobling med internationale informationsudvekslingsredskaber. [Administrativ aftale med det fælles forskningscenter]

— Videreudvikling eller forbedring af eksisterende innovative it-redskaber og netværk for påvisning og analyse af sundhedstrusler, herunder f.eks. et geografisk informationssystem, nye ordninger for tidlig varsling og prognoser, opstilling af modeller og situationsiagttagelse samt krisehåndteringsredskaber. [Administrativ aftale med det fælles forskningscenter]

— Undersøgelse af medlemsstaternes gældende lovgivning om indsamling af personoplysninger (19), navnlig under en folkesundhedskrise. Målet er at behandle spørgsmålet om beskyttelse af personoplysninger under sådanne forhold. Resultaterne bør bidrage til at forbedre koordineringen af kontaktsporingsaktiviteter med henblik på at inddæmme en sygdom. [Udbud]

Styrkelse af samarbejdet mellem forskellige sektorer

Tværfagligt samarbejde er et af de vigtigste elementer i beredskabsplanlægningen og indsatsen over for sundhedskriser. Dette samarbejde skal udvikles inden for forskellige områder som f.eks. overvågning og varslingssystemer (20) (f.eks. opkald til 112).

— Udvikling af en strategi, der er baseret på en vurdering af erfaringerne med forbedring af det tværfaglige samarbejde om en indsats over for sundhedskriser, for så vidt angår overvågning, beredskab, indsatsområder og varslingssystemer i alle relevante sektorer. Et særligt vigtigt område er grænseoverskridende koordinering af interoperabilitet og styrkelse af en fælles indsats over for pludseligt opståede sundhedskriser Målet er at forbedre beredskabet og indsatsen over for sundhedstrusler gennem samarbejde med relevante sektorer, f.eks. transport- og civilbeskyttelsestjenester og sikkerhedsstyrker med ansvar for at opretholde samfundets centrale funktioner, og at udpege muligheder for forbedringer. Der er særlig interesse for at bruge resultaterne i forbindelse med tværfaglig krisestyring. [Indkaldelse af forslag til projekter]

Støtte til tilpasning af sundhedssektoren på grundlag af følgerne af klimaforandringer

Europa træffer foranstaltninger over for den globale opvarmning og for at forebygge eventuelt katastrofale klimaforandringer, jf. hvidbogen om tilpasning til klimaforandringer (21).

— Gennemførelse af de aktioner, som er foreslået i det dokument om klimaforandringernes konsekvenser for menneskers sundhed (22), der ledsager Fællesskabets hvidbog, og som vedrører ekstreme vejrforhold, modeller for sundhedsmæssige konsekvenser, uddannelse og vurdering af klimaforandringernes virkninger for sårbare grupper, samt samarbejde med Det Europæiske Center for Forebyggelse af og Kontrol med Sygdomme (ECDC), WHO og nabolande. [Indkaldelse af forslag til projekter]

3.2.1.3. Forbedring af den nuværende reaktionskapacitet over for trusler fra biologiske, kemiske og radiologiske agenser samt nye miljørelaterede sygdomme (Bilagets punkt 1.1.1 og 1.1.4)

Aktiviteter, der skal koordinere og støtte medlemsstaternes beredskab over for sundhedstrusler og deres reaktionskapacitet og planlægning i forbindelse med angreb med biologiske, kemiske og radiologiske agenser, udformes af Udvalget for Sundhedssikkerhed.

Det andet sundhedsprogram dækker udpegelse af yderligere sundhedstrusler og behandler interoperabilitet mellem mekanismer, sundhedssystemer, planer og strategier, navnlig med fokus på tværfaglige aktiviteter.

Støtte til referencelaboratorier og forbedring af vurderingen af giftige industrikemikalier og radioaktive trusler

De planlagte aktioner skal støtte medlemsstaternes referencelaboratorier for kemikalier og radioaktive stoffer og vurderingen af giftige industrikemikalier og radioaktive trusler.

— Undersøgelse og vurdering af »nationale referencelaboratorier« for kemikalier og radioaktive stoffer samt en workshop om udveksling af kompetence og kapacitet. Målet med undersøgelsen er at undersøge og redegøre for berettigelsen af en ordning for EU-referencelaboratorier, at give en analytisk oversigt over den nuværende situation med hensyn til referencelaboratorier i de forskellige medlemsstater og at foretage en detaljeret undersøgelse af den relevante dokumentation vedrørende potentielle fordele og ulemper ved at skabe et EU-referencenetværk. Den bør behandle mindstekravene til etablering af en ordning for EU-referencelaboratorier, herunder centrale elementer for udviklingen af ordningen, og nationalt og internationalt samarbejde som forudsætning for effektive foranstaltninger i forbindelse med undersøgelser af udbrud og indsatser over for disse. [Udbud]

— Etablering af risikovurderingsnetværk for giftige industrikemikalier og radioaktive trusler og risici. Målet er at udvikle risikovurderingskapacitet for kemikalier og radioaktive trusler. [Udbud]

— Udvikling af evidensbaserede, videnskabeligt godkendte modforanstaltninger til bevarelse af folkesundheden. Målet er at udarbejde protokoller om hurtig trussels- og risikoanalyse for kemikalier og radioaktive trusler. [Udbud]

Styrkelse af kapaciteten inden for sundhedssikkerhed i verden

I dag er udfordringerne på sundhedsområdet ikke begrænset til spørgsmål, som direkte vedrører sundheden, som f.eks. overførbare sygdomme eller trusler om forsætlig eller uforsætlig spredning af biologiske, kemiske og radionukleare agenser. Der bør fokuseres på sundhedssikkerheden inden for alle politikområder.

— Støtte til Udvalget for Sundhedssikkerheds (23) prioriteringer for 2010, herunder aktiviteter, der gennemføres af (arbejds)grupper under Udvalget for Sundhedssikkerhed. [Udbud]

— Sammenligning af tilgange, herunder benchmarks, vejledning, udveksling af bedste praksis og organisationsmodeller for kriseindsatser, og analyse af betingelserne for overførelse og tilpasning til andre sammenhænge (24). Målet er at afbøde virkningerne af nødsituationer, der involverer store menneskemængder, og at give retningslinjer for, hvordan modforanstaltninger til bevarelse af folkesundheden kan tilpasses trusler, der kan spredes til andre lande f.eks. gennem havne og lufthavne. Koordinering af den europæiske indsats er af afgørende betydning for inddæmnings- eller forsinkelsesstrategier. Der er også sammenhæng mellem dette og fælles anvendelse af WHO's internationale sundhedsregulativ. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Forbedring af kapacitetsopbygningen, for så vidt angår fælles håndhævelse af loven i forbindelse med sikkerheds- og sundhedsmyndighedernes aktiviteter på grundlag af Fællesskabets arbejdsdokument om forbindelsen mellem sikkerhed og sundhed (25). I dokumentet fokuseres der på samarbejdet mellem de civile sundhedsmyndigheder og de lovhåndhævende myndigheder på nationalt plan, mellem medlemsstaterne og på EU-plan, og det omfatter en oversigt over god praksis, som skal bistå medlemsstaterne med at forbedre deres nationale strukturer, øge kendskabet og forbedre samarbejdet og koordineringen på europæisk plan. [Fælles aktioner]

— International konference om sundhedssikkerhed i verden (26). Målet er at definere den indbyrdes afhængighed mellem sundhedssikkerhed og andre emner bedre, at styrke forbindelserne på verdensplan gennem udveksling af viden og god praksis inden for sundhedssikkerhed og at definere en række centrale områder inden for sundhedssikkerhed. Konferencen vil samle europæiske aktører inden for folkesundhed og andre relevante politikker, internationale aktører som f.eks. personerne bag initiativet vedrørende sundhedssikkerheden i verden, G8, WHO, forsvarsorganisationer som NATO samt humanitære organisationer og civilsamfundets organisationer. Den vil også give mulighed for udarbejdelse af oplysninger om interne og eksterne aspekter af sundhedssikkerhed. [Udbud]

3.2.2. Forbedring af borgernes sikkerhed (Bilagets punkt 1.2 og 1.2.3)

I forbindelse med forbedringen af borgernes sikkerhed fokuseres der på to prioriterede områder: forebyggelse inden for patientsikkerhed samt videnskabelig rådgivning og risikovurdering.

3.2.2.1. Udvikling af forebyggelse inden for patientsikkerhed

Antimikrobiel resistens og infektioner forårsaget i sundhedssektoren (27) er områder, som sundhedspersonalet er særligt opmærksomt på. Udveksling af oplysninger og uddannelse er af stor betydning for forbedring af praksis i sundhedsvæsnerne.

— Konference om udveksling af bedste praksis og redskaber på området patientsikkerhed. Målet er at forelægge de første resultater af de aktiviteter og redskaber, der er blevet udviklet under indkaldelsen af forslag til projekter under andet sundhedsprogram (2009), og at fastlægge en strategi for formidling og brug. Konferencen vil samle folkesundhedsmyndigheder, sundhedspersonale, industrien og eksperter i risikovurdering. Resultaterne af konferencen bør også gøre det muligt at skabe sammenhæng mellem fastlæggelse af politikker for patientsikkerhed på nationalt og europæisk plan og i sundhedssektoren og forbedring af udvekslingen af erfaringer og uddannelsesplanerne for sundhedspersonale, navnlig i grænseregioner. [Udbud]

— Uddannelse for sundhedspersonale og undervisere i sundhedssektoren. Målet er at bruge de redskaber, der er blevet udviklet inden for rammerne af arbejdsprogrammet for 2009 under andet sundhedsprogram, som fælles baggrund. Opmærksomheden vil navnlig være rettet mod de særlige behov inden for forebyggelse, herunder navnlig hensigtsmæssig anvendelse af antibiotika i befolkningsgrupper, som det er vanskeligt at nå ud til (f.eks. personer uden fast bopæl, indvandrere, minoritetsgrupper og marginaliserede grupper). [Indkaldelse af forslag til projekter]

3.2.2.2. Videnskabelig rådgivning og risikovurdering (Bilagets punkt 1.2.1)

— Uafhængig rådgivning om sundhedsrisici af høj kvalitet til Kommissionen. For at sikre de videnskabelige komitéers virke, jf. afgørelse 2008/716/EF: særlige godtgørelser. De særlige godtgørelser udbetales til eksperter for deres deltagelse i udarbejdelsen af videnskabelige udtalelser. [Videnskabelige komitéer]

— Dialog om risikovurdering inden for rammerne af en workshop/konference om nanoteknologi. Målet er at samle videnskabsmænd, risikoanalytikere, offentlige myndigheder, industrien og ngo'er med interesse i forbruger- og miljøspørgsmål for at undersøge og drøfte den aktuelle situation på det videnskabelige område, regler, den internationale udvikling, risikostyring og kommunikation samt at udpege passende midler til styrkelse af vejledningen til støtte for en sikker, integreret og ansvarlig udvikling af nanoteknologier. [Udbud]

— Dialog om risikovurdering på grundlag af en fremtidsanalyse af nanoteknologier. Målet er at udpege og drøfte de spørgsmål vedrørende risikovurdering, som bliver relevante med indførelsen af anden og tredje generation af nanoteknologierne. [Administrativ aftale med det fælles forskningscenter]

— Dialog om risikovurdering inden for rammerne af den anden internationale konference. Målet er at muliggøre en dialog på verdensplan om risikovurdering blandt risikoanalytikere med deltagelse af organer, der beskæftiger sig med risikoanalyse i EU, og EU's vigtigste internationale partnere. Dialogen hænger sammen med og bygger videre på Europa-Kommissionens transatlantiske dialog om risikovurdering med USA og Canada. Det er den anden internationale konference om risikovurdering. Disse finder sted to gange om året, og denne følger den første konference, som blev holdt den 13.—14. november 2008. [Udbud]

— Risikokommunikation gennem udarbejdelse af sammenfatninger af videnskabelige udtalelser i et letforståeligt sprog. Målet er at udarbejde webbaserede tekster med sammenfatninger af udvalgte udtalelser fra videnskabelige komitéer, der ikke beskæftiger sig med fødevarer, så de får en form og et sprog, der gør dem letforståelige for borgerne. [Udbud]

— Teknisk bistand til videnskabelige komitéer. Målet er søgning og opnåelse af videnskabelig kritisk masse og støtte til affatning og kvalitetskontrol af videnskabelige udtalelser. Dette vil give de videnskabelige komitéer mulighed for udelukkende at fokusere på videnskabelige spørgsmål og evaluering af videnskabelige data. [Udbud]

— Rådgivningsrapporter om metodologiske aspekter i forbindelse med risikovurdering og nye sundhedsrisici, der støtter eller supplerer EU's videnskabelige komitéers og panelers aktiviteter og udarbejdes i samarbejde mellem en række forskellige videnskabelige rådgivningsorganer i medlemsstaterne. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Samarbejde om risikovurdering gennem workshopper om specifikke eller generelle emner, der vedrører risikovurdering og det arbejde, som Kommissionens videnskabelige komitéer, der ikke beskæftiger sig med fødevarer, udfører for at muliggøre og fremme dialog mellem eksperter. [Udbud]

— Risikokommunikation gennem offentliggørelse af resultaterne af det arbejde, som udføres af de videnskabelige komitéer, der ikke beskæftiger sig med fødevarer, i videnskabelige tidsskrifter og andre medier. Målet er at forbedre synligheden og anerkendelsen af dette arbejde både i akademiske cirkler og i offentligheden. [Udbud]

— Risikokommunikation gennem gennemgang og ajourføring af de videnskabelige komitéers websteder og relaterede websteder (f.eks. om nanoteknologier og elektromagnetiske felter). Målet er at forbedre synligheden og forbedre kommunikationen med journalister, berørte parter og offentligheden. [Udbud]

— Risikokommunikation gennem udvikling af en professionel kommunikationsstrategi, f.eks. gennem tilrettelæggelse af en lille workshop med journalister, der beskæftiger sig med videnskabelige forhold. [Udbud]

— Vurdering af eksisterende ressourcer og behov. Målet er at sikre, at de videnskabelige komitéer kan udføre et arbejde, der er præget af høj kvalitet (sammenlignende analyse af EU-agenturer med en sammenlignelig rolle). [Udbud]

3.2.2.3. Sikkerheden ved blod, væv, celler og organer (Bilagets punkt 1.2.2)

— Tilrettelæggelse af kurser vedrørende væv og celler for en specifik gruppe inspektører. Målet er at tilvejebringe et ensartet niveau for viden på området og en ensartet metode for kontrolbesøg i hele EU og at øge antallet af kvalificerede fagfolk. En sådan samordning af praksis for kontrolbesøg vil forbedre den gensidige tillid og således fremme samarbejde blandt medlemsstaterne. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Ad hoc-samarbejde med Europarådet om særlige spørgsmål vedrørende humane stoffer (blod, væv, celler og organer) for at videreudvikle og styrke EU's politiske foranstaltninger på dette område. For at fremme og beskytte menneskers sundhed samarbejder Kommissionen med Europarådet om kvalitetsstandarder for indsamling/indkøb, testning, behandling, præservering, opbevaring og distribution af blodkomponenter, organer, væv og celler. Dette ad hoc-samarbejde bidrager til gennemførelsen af Fællesskabets lovgivning og politikker på disse områder. [Aftale om direkte tilskud med Europarådet].

Nedennævnte tiltag har til formål at støtte gennemførelsen af de 10 specifikke prioriterede foranstaltninger i Kommissionens meddelelse »Handlingsplan for organdonation og -transplantation (2009-2015): styrket samarbejde mellem medlemslandene« (KOM(2008) 819 endelig) (28):

(1) Uddannelse af sundhedspersonale. Prioriteret foranstaltning 1 og 3 lægger særlig vægt på transplantationskoordinatorers/donorkoordinatorers rolle. Målet er at sikre, at medlemsstaterne råder over dette centrale sundhedspersonale og sørger for løbende efteruddannelse af personalet. Resultatet burde blive et øget antal veluddannede transplantationskoordinatorer. Det er blevet påvist, at det centrale sundhedspersonale er af afgørende betydning for at øge antallet af donerede organer. [Udbud]

(2) Fremme af aktioner (prioriteret foranstaltning 6) og regionalt samarbejde. Ideen med handlingsplanen er at styrke medlemsstaternes samarbejde og koordinationsaktiviteter inden for organdonation og –transplantation. Målet er at fremme et sådant samarbejde mellem medlemsstater med veludviklede transplantationssystemer og medlemsstater, som er i færd med at forbedre eller udvikle deres egne transplantationssystemer. Transplantationssystemernes effektivitet og tilgængelighed vil blive styrket gennem denne gensidige læringsproces. [Fælles aktioner og driftstilskud]

(3) Finansiering af en workshop for at forbedre informationen til den brede offentlighed og sundhedspersonalet om ny udvikling på området (prioriteret foranstaltning 4 + 5). Målet er bl.a. at forbedre informationen til offentligheden om organdonation og –transplantation. Workshoppen kunne behandle emner som f.eks. forbedring af sundhedspersonalets og støttegruppers kommunikationsfærdigheder og omfatte seminarer om håndtering af negativ omtale. Dette bør medføre øget opmærksomhed på og kendskab til organdonation og -transplantation. [Udbud]

3.3. Emner, som behandles under målsætning 2 »Fremme af sundheden«

Aktiviteterne i dette afsnit tager sigte på at fremme sundheden og forebygge de vigtigste sygdomme i tråd med den overordnede prioritering, der går ud på at mindske ulighed på sundhedsområdet i hele EU ved at tage fat på centrale sundhedsdeterminanter som f.eks. ernæring, fysisk aktivitet, alkohol, tobaks- og narkotikaforbrug samt bredere sociale og miljømæssige determinanter. Der bør i den forbindelse tages hensyn til kønsdimensionen.

I 2010 vil aktioner under denne målsætning have til formål at bidrage til at mindske uligheder på sundhedsområdet i og mellem EU-medlemsstaterne og regionerne, at integrere sundhedsaspektet i alle politikker og vurdere og fremme bæredygtige investeringer på sundhedsområdet nationalt og regionalt og dermed støtte de strategiske temaer i EU's sundhedsstrategi. Der tilskyndes i høj grad til samarbejdsaktiviteter mellem EU's regioner og lokale myndigheder, der indebærer etablering af partnerskaber til sundhedsfremme.

3.3.1. Fremme af en sundere levevis og mindskelse af uligheder på sundhedsområdet (Bilagets punkt 2.1)

3.3.1.1. Integration af sundhedsaspektet i alle politikker (Bilagets punkt 2.1.2)

— Undersøgelse af de økonomiske virkninger af at integrere sundhedsaspektet i andre politikker, herunder evaluering af virkningerne for sundheden som sådan og de fordelingsmæssige konsekvenser for folkesundheden. Målet er at udpege merværdien for de europæiske økonomier og at give beslutningstagere og andre berørte parter argumenter for integration af sundhedsaspektet i alle politikker. Dette bør omfatte muligheder for partnerskaber og synergieffekter med andre politikker af betydning for sundheden, f.eks. socialpolitik, samhørighedspolitik, konkurrenceevne, transport og miljø, således at den optimale løsning for alle parter kan findes. [Udbud]

3.3.1.2. Kapacitetsopbygning på folkesundhedsområdet (Bilagets punkt 2.1.1)

— Udvikling af handlingsplaner og strategier for kapacitetsudvikling på folkesundhedsområdet på nationalt, regionalt eller lokalt plan. Målet er at forbedre kapaciteten hos europæiske folkesundhedssystemer og –organisationer, herunder offentlige sundhedsvæsner, civilsamfundet, ngo'er og universiteter. Planerne bør være rettet mod videreuddannelse af folkesundhedsspecialister samt udvikling af kvalifikationer og viden på folkesundhedsområdet blandt personer, som ikke udelukkende beskæftiger sig med folkesundhed og kan drage fordel af yderligere viden om folkesundhed (herunder andet sundhedspersonale, ledere og administratorer). De bør også vedrøre udvikling af redskaber, viden og støttesystemer inden for folkesundhed, herunder forbedring af kommunikationsfærdigheder. Emnerne kan omfatte netværkssamarbejde og udveksling af god praksis, udvikling af uddannelsesprogrammer, informationssystemer og offentlig administrations folkesundhedsaspekter. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Udvikling af værktøjer, procedurer, god praksis og pilotarbejde for at fremme samspil mellem forskning i folkesundhed og politikudformning på EU-plan. Der bør navnlig fokuseres på lederskab, infrastruktur og kapacitet på mellemlang og kort sigt samt udvikling af kriterier og nøgleelementer. Målet er at støtte udarbejdelsen af sundhedspolitiske forslag og tiltag med henblik på at styrke civilsamfundet og ngo'er, der beskæftiger sig med sundhed, navnlig i de nye medlemsstater og i central- og østeuropæiske lande. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Driftstilskud til ikke-statslige, europæiske netværk og organisationer, som dækker brede, horisontale folkesundhedsspørgsmål af relevans for udviklingen af EU's sundhedspolitiske dagsorden og beskæftiger sig med den overordnede folkesundhedspolitiske udvikling. Hovedmålet er at styrke relevante netværk og organisationer for at forbedre og fremme deltagelsen af civilsamfundet og ngo'er på europæisk, nationalt, regionalt og lokalt plan i gennemførelsen af sundhedsstrategien. [Driftstilskud]

3.3.1.3. Begrænsning af uligheder på sundhedsområdet (Bilagets punkt 2.1.2)

— Teknisk og videnskabelig støtte til EU's ekspertgruppe og relaterede grupper, herunder videnskabelige grupper, interessegrupper og et regionalt netværk vedrørende uligheder på sundhedsområdet, og teknisk arbejde vedrørende udvikling af en metode for og gennemførelse af et arbejdsprogram for vurdering af virkningerne af uligheder på sundhedsområdet set over en periode på tre år. Målet er at gennemføre en række aktioner i Kommissionens meddelelse om uligheder på sundhedsområdet (29). [Fælles aktioner]

— Teknisk bistand til udarbejdelse af en rapport om uligheder på sundhedsområdet i EU. Målet er at gennemføre en række aktioner i Kommissionens meddelelse om uligheder på sundhedsområdet. [Udbud]

3.3.2. Fremme af en sundere levevis og mindskelse af forekomsten af de store sygdomme samt personskader gennem en indsats over for sundhedsdeterminanter (Bilagets punkt 2.2)

3.3.2.1. Børn og unge (Bilagets punkt 2.2.1)

— Udpegelse og evaluering af effektiviteten af bedste praksis inden for: a) fremme af børn og unges sundhed og trivsel gennem uformel og ikke-formel uddannelse og gennem socialt arbejde/ungdomsarbejde med udgangspunkt i erfaringerne og eksemplerne fra ungdomsorganisationer og sociale velfærdsorganisationer b) forebyggelse af risikobetonet adfærd blandt unge c) fremme af et miljø, der tilgodeser sundhedsfremme, på skoler og andre uddannelsesinstitutioner, herunder også gennem indførelse af sundhed som emne i læseplanerne og gennem initiativet for unges sundhed. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Analyse af bedste praksis inden for levering af tjenesteydelser eller investering i sundhedsfremmeaktiviteter rettet mod unge på lokalt plan, navnlig i storbyer. Kommissionen har til hensigt at anvende resultaterne af de finansierede aktiviteter til videreudvikling af initiativet for unges sundhed og vil integrere resultaterne af konferencen om unges sundhed, som fandt sted i Bruxelles i juli 2009. [Indkaldelse af forslag til projekter]

3.3.2.2. Sundhed og arbejde (Bilagets punkt 2.2.1)

— Udvikling og støtte til god praksis med hensyn til at sætte kronisk syge i stand til at blive på eller vende tilbage til arbejdsmarkedet. Dette omfatter rehabiliteringsprogrammer og andre aktiviteter, navnlig aktiviteter, som omfatter samarbejde mellem sundhedsvæsnet og arbejdsgiverne. Målet er at støtte sundhedsstrategien og fællesskabsstrategien for sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen 2007-2012 (30). [Indkaldelse af forslag til projekter]

3.3.2.3. Ernæring og fysisk aktivitet (Bilagets punkt 2.2.1)

— Opfølgning på ændringen af forarbejdede fødevarers sammensætning — udveksling af god praksis med hensyn til nedbringelse af indholdet af fedt, mættet fedt og transfedt, salt og sukker i forarbejdede fødevarer med fokus på de tekniske og økonomiske aspekter af ændringer af sammensætningen for små og mellemstore virksomheder. Målet er at støtte opfølgningen af gennemførelsen af hvidbogen om en EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme (31). [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Udvikling og/eller indførelse af god praksis for fremme af fysisk aktivitet i socioøkonomisk set dårligt stillede områder gennem planlægning af fremtidig infrastruktur og gennem fritidspolitikker og foranstaltninger, der omfatter hele lokalsamfundet. Målet er at støtte opfølgningen af gennemførelsen af hvidbogen om en EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme og EU's retningslinjer for fysisk aktivitet (32). [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Udveksling af knowhow om initiativer i lokalsamfundene, som skal begrænse overvægt og fedme. Målet er at støtte opfølgningen af gennemførelsen af hvidbogen om en EU-strategi om sundhedsproblemer i relation til ernæring, overvægt og fedme og at tilskynde til yderligere udvikling af politikker og aktiviteter. [Udbud]

3.3.2.4. Seksuel sundhed og hiv/aids (Bilagets punkt. 2.2.1)

I overensstemmelse med Kommissionens meddelelse om bekæmpelse af hiv/aids (33) og sundhedspolitiske initiativer rettet mod unge vil følgende blive prioriteret højt:

Seksuel sundhed blandt unge

— En undersøgelse af unges (12-17-åriges) viden om seksuel og reproduktiv sundhed, som dækker alle medlemsstater. Målet er at forbedre den viden, som danner grundlag for drøftelser om passende foranstaltninger vedrørende unges seksuelle sundhed på europæisk plan. [Udbud]

— Udpegning af god praksis for metoder og passende rammer for information af alle unge om seksuel og reproduktiv sundhed med særligt fokus på marginaliserede grupper, som det er svært at nå ud til, med henblik på at begrænse seksuelt overførte infektioner og andre målelige virkninger som f.eks. uønskede teenagegraviditeter og seksuelle overgreb. Målet er at fremme drøftelserne og udvekslingen af oplysninger om seksuel sundhed på EU-plan for at videreudvikle EU-politikken. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Indkredsning af metoder, som markedsføringseksperter anvender for at nå ud til de unge, og vurdering af, hvorvidt disse metoder kan anvendes til at oplyse unge om seksuel sundhed. Målet er at støtte og fremme drøftelserne om seksuel sundhed på EU-plan for at videreudvikle EU-politikken. [Udbud]

Hiv/aids

I overensstemmelse med sundhedsstrategiens mål om at fremme adgang til sundhedspleje af høj kvalitet, lighed og solidaritet og at øge EU's indflydelse på verdenssundheden indeholder den anden kommissionsmeddelelse om bekæmpelse af hiv/aids nærmere oplysninger om EU's mål om at opnå en begrænsning af antallet af nye hiv-smittede på mellemlang sigt og at forbedre livskvaliteten for personer, der lever med eller er ramt af hiv/aids i EU og nabolandene. Følgende aktiviteter vil være af central betydning for en effektiv reaktion på hiv/aids i EU og nabolandene:

— Udvikling af strategier for at nå ud til de mest udsatte befolkningsgrupper og for i samarbejde med de berørte parter at udvikle passende kommunikationsmidler under hensyntagen til specifikke kulturelle og socioøkonomiske baggrunde. Målet er at støtte gennemførelsen af Kommissionens meddelelse om hiv/aids. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Fremme af kombineret og målrettet forebyggelse suppleret med en passende overvågning, adgang til de mest moderne behandlingsformer, hiv-tests og en effektiv infrastruktur. Målet er at støtte gennemførelsen af Kommissionens meddelelse om hiv/aids. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Koordinering og fremme af udvekslingen af god praksis og overførsel af knowhow om forebyggelse af hiv, testning, behandling og pleje mellem EU's medlemsstater og nabolande i Østeuropa med særligt fokus på stiknarkomaner. Målet er at støtte gennemførelsen af Kommissionens meddelelse om bekæmpelse af hiv/aids. [Driftstilskud]

3.3.2.5. Mental sundhed (Bilagets punkt 2.2.1)

I overensstemmelse med den overordnede strategiske tilgang til mental sundhed (34), der fremgår af den europæiske pagt for mental sundhed og trivsel (35), vil der blive fokuseret på aktiviteter, som bidrager til at gennemføre resultaterne af de tematiske konferencer om »mental sundhed blandt unge og i uddannelsen« (36) og »forebyggelse af depression og selvmord« (37), som blev arrangeret i 2009.

— Inddragelse af unge i udvikling og gennemførelse af tiltag vedrørende integrering af fremme af mental sundhed og forebyggelse af psykiske lidelser i uddannelsesmiljøer og ungdomsinitiativer. Målet er at opnå bedre resultater på det akademiske, sociale og sundhedsmæssige område. Dette vil sætte Fællesskabet i stand til at tilskynde andre aktører til at iværksætte lignende tiltag. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Fremme af etableringen af regionale og lokale netværk og gennemførelsesstrategier for fremme af mental sundhed og forebyggelse af psykiske lidelser og selvmord, som har deltagelse af sundhedsmyndigheder og andre offentlige myndigheder samt berørte parter, der ikke beskæftiger sig med sundhed, og civilsamfundet. Der vil blive taget hensyn til, at forskellige regioners og kommuners beslutninger og aktioner er af central betydning for befolkningens mentale sundhed. Målet er at udvikle eksempler på aktioner vedrørende mental sundhed, som Fællesskabet kan udpege som god praksis. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Fremme af tværfagligt samarbejde mellem sundhedspersonale, som vedrører forbindelserne mellem mental og fysisk sundhed og bygger på det øgede kendskab til den indbyrdes afhængighed mellem mental og fysisk sundhed. Der fokuseres navnlig på udpegelse af muligheder for at forebygge depression som ledsagesygdom til fysisk sygdom. Målet er at udpege fordelene ved sådanne aktioner for patienternes sundhed og livskvalitet og for sundhedsvæsnernes bæredygtighed. Dette vil sætte Fællesskabet i stand til at støtte medlemsstaternes indsats for at forbedre sundhedsplejens kvalitet og at sikre sundhedsvæsnernes bæredygtighed. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— En undersøgelse, som er inddelt i tre dele og skal vurdere de psykiatriske afdelinger, situationen og resultaterne i medlemsstaterne. Målet er at støtte pagten om mental sundhed gennem tilvejebringelse af yderligere viden. I første del beskrives medlemsstaternes, kandidatlandenes og EFTA-/EØS-landenes psykiatriske afdelinger, og forskelle og ligheder påpeges. I anden del samles oplysninger om situationen med hensyn til mental sundhed i disse lande. I tredje del beskrives de sundhedsmæssige, uddannelsesmæssige, beskæftigelsesmæssige og sociale fordele ved at investere i fremme og forebyggelse inden for området mental sundhed. [Udbud]

3.3.2.6. Forebyggelse af afhængighed

Tobak (Bilagets punkt 2.2.1)

Aktioner vedrørende tobak udvikles i overensstemmelse med EU's overordnede strategi for bekæmpelse af tobaksrygning og rammekonventionen om bekæmpelse af tobaksrygning.

— Undersøgelse af adgangen til, brug af og de lovgivningsmæssige rammer for nye tobaksvarer og nikotinprodukter. Målet er at udpege eventuelle huller i den gældende fællesskabslovgivning (f.eks. produkter, der ikke er omfattet af lovgivningen om tobak, fødevarer og lægemidler). [Udbud]

— Støtte til gennemførelsen af EU's politik for bekæmpelse af tobaksrygning, navnlig hvad angår forøgelse af kendskabet til sundhedsrisici. [Udbud]

— Neutral videnskabspolitisk støtte. Målet med denne aktivitet er at opnå omfattende støtte til gennemførelsen af WHO-rammekonventionen om bekæmpelse af tobaksrygning. Resultatet af projektet vil være: støtte til, at GD Sanco kan fungere som omdrejningspunkt for udviklingen af konventionens retningslinjer for testning og vurdering af tobaksvarer og af det europæiske statslige netværk af tobakslaboratoriers effektivitet. [Administrativ aftale med det fælles forskningscenter]

Alkohol (Bilagets punkt 2.2.1)

I overensstemmelse med meddelelsen fra Kommissionen om en EU-strategi til støtte for medlemsstaterne i deres bestræbelser på at reducere alkoholrelaterede skader (38) og for yderligere at udvikle politikker til begrænsning af alkoholrelaterede skader vil følgende blive prioriteret:

— En EU-dækkende oversigt over markedet og lovgivningen vedrørende forskellige typer alkoholholdige drikkevarer, der i særlig grad appellerer til mindreårige (»alcopops«, RTD-produkter (RTD = Ready To Drink), aromatiseret øl, alkoholholdige energidrikke samt andre produkter som f.eks. alkohol-gelé og -is). En kortlægning af situationen på EU-plan vil bidrage til udviklingen og koordineringen af medlemsstaternes aktiviteter inden for rammerne af EU's alkoholstrategi. Der vil i den forbindelse navnlig blive fokuseret på børn og unge. [Udbud]

— Yderligere undersøgelser af prisen på alkoholholdige drikkevarer i EU med udgangspunkt i de resultater vedrørende forbindelsen mellem pris, forbrug og skader, som fremgår af en ny undersøgelse bestilt af GD Sanco (39). [Udbud]

— Samarbejde mellem EF og WHO's regionalkontor for Europa om videreudvikling af fælles dataindsamling og en fælles vidensbase med oplysninger om alkoholsituationen og alkoholpolitikkerne i medlemsstaterne. Dette er en opfølgning på et tidligere projekt med en fælles undersøgelse af alkoholforbrug, -skader og –politikker, som blev gennemført i 2008 for bl.a. at overvåge gennemførelsen af EU's alkoholstrategi. Løbende samarbejde om udvikling af undersøgelsesredskabet og forelæggelse af data er af afgørende betydning for at støtte og evaluere gennemførelsen af EU's alkoholstrategi også fremover. Formålet med dette projekt er at forbedre overvågningen af udviklingen på alkoholområdet og af alkoholrelaterede indikatorer i medlemsstaterne for at understøtte gennemførelsen af EU's alkoholstrategi, samtidig med at overlapning med medlemsstaternes rapporteringsforpligtelser undgås. WHO har muligheder, som ingen andre har, for at gennemgå og udvikle indikatorer på europæisk plan. En aftale om direkte tilskud med WHO med henblik på at udvikle det europæiske system vil sikre, at den europæiske tilgang er fuldstændig sammenhængende og forenelig med tilgangen på verdensplan. Dette vil gøre det lettere at foretage sammenlignende analyser mellem EU, medlemsstaterne og andre dele af verden. [Aftale om direkte tilskud med WHO]

Illegale stoffer (Bilagets punkt 2.2.1)

I overensstemmelse med EU's narkotikastrategi (40) og narkotikahandlingsplaner (41), GD JLS's program for forebyggelse af narkotikamisbrug og information (42) og Rådets henstilling om forebyggelse og reduktion af helbredsskader forbundet med narkotikamisbrug (43) vil der navnlig blive fokuseret på følgende foranstaltninger til begrænsning af efterspørgslen efter stoffer:

— Udvikling, gennemførelse og udveksling af retningslinjer for god praksis/kvalitetsstandarder vedrørende tiltag og tjenester, som skal begrænse skaderne, under hensyntagen til stofmisbrugeres særlige behov (opdelt efter køn, kulturel baggrund, alder og stoftype) og med fokus på syntetiske stoffer. Misbruget af syntetiske stoffer (f.eks. stimulanser af amfetamintypen) er stigende i EU (jf. EONN's årsberetning), navnlig blandt unge. Målet er at forbedre kvaliteten og effektiviteten af foranstaltningerne til begrænsning af efterspørgslen, som der anmodes om i målsætning 8, aktion 17, i EU's handlingsplan (44), for i sidste ende at stoppe stofmisbrug. Resultaterne vil også blive anvendt i forbindelse med det under aktion 18 i ovennævnte EU-handlingsplan omhandlede forberedende arbejde vedrørende en fortegnelse, som Kommissionen udfører med støtte fra EONN. Dette vil hjælpe medlemsstaterne med at undersøge tilgængeligheden og effektiviteten af forebyggelse, behandling, skadesbegrænsning og afvænning. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Støtte til Kommissionens udarbejdelse af en situationsrapport vedrørende Rådets henstilling af 18. juni 2003. Denne aktion er omhandlet i EU's narkotikahandlingsplan (2009-2012) (aktion 23). Målet er at vurdere skadesbegrænsningens dækningsforbedring på grundlag af den første rapport, som blev vedtaget i 2007, gennem fuld udnyttelse af tiltag, hvis effektivitet er dokumenteret, og som gennemføres inden for rammerne af tilbud til indsatte og reintegrationstilbud til personer, der er blevet løsladt fra fængsel. Dette vil sætte Fællesskabet i stand til sammen med medlemsstaterne at overveje, om det er nødvendigt med yderligere henstillinger. [Udbud]

3.3.2.7. Forebyggelse af store og kroniske sygdomme samt sjældne sygdomme (Bilagets punkt 2.2.2)

Store og kroniske sygdomme

Kræft

— Gennemførelse af meddelelsen om europæisk partnerskab om en indsats mod kræft (45). Det overordnede mål er at støtte medlemsstaterne og andre berørte parter, således at de kan samarbejde mere effektivt om at nedbringe af forekomsten af kræft ved hjælp af innovative samarbejds- og ledelsesstrukturer. Partnerskabet vil ved at samle europæiske berørte parter med et fælles mål og engagement i at nedbringe forekomsten af kræft give medlemsstaterne og andre berørte parter et sæt rammer for udveksling af oplysninger, ressourcer, bedste praksis og ekspertise inden for forebyggelse af og kontrol med kræft. Det bør også bidrage til udpegelse af fælles aktioner på EU-plan, som kan give den nationale indsats en merværdi. [Fælles aktion]

— Teknisk, videnskabelig og administrativ støtte til det europæiske partnerskab om en indsats mod kræft. I meddelelsen om europæisk partnerskab om en indsats mod kræft peges der på specifikke aktioner på fire områder: forebyggelse og sundhedsfremme, sundhedspleje, kræftforskning samt information og data. Partnerskabet vil udpege yderligere aktioner, som skal gennemføres for at nå målene i meddelelsen og overordnet set at nedbringe forekomsten af sygdommen i EU. Målet med denne kontrakt er at give det europæiske partnerskab teknisk støtte og rådgivning. [Udbud]

— Tilvejebringelse af data af høj kvalitet samt oplysninger og viden om kræft bl.a. inden for områderne registrering af kræfttilfælde, kræftscreening, kræftrisikofaktorer og kræftforebyggelsesstrategier, udvikling af en frivillig europæisk pilotakkrediteringsordning for brystkræftscreening og opfølgning, der er baseret på EU's retningslinjer for kvalitetssikring af brystkræftscreening og –diagnosticering, inden for rammerne af den overordnede europæiske indsats over for kræft. En almindeligt anerkendt akkrediteringsordning/certificeringsordning, som er baseret på de europæiske retningslinjer for kvalitetssikring, bør sætte kvinder i stand til fastslå, hvilke brystcentre der lever op til de europæiske kvalitetssikringsstandarder, og vil være et værdifuldt supplerende redskab, når medlemsstaterne skal sikre, at kvalitetsstandarderne opfyldes. Målet med udviklingen af en pilotordning er at undersøge muligheden for at anvende denne mekanisme til fremme af løbende kvalitetsforbedringer af brystkræftbehandlingen i hele EU. IARC's mission er at koordinere og gennemføre forskning i årsagerne til kræft hos mennesker og carcinogenicitetsmekanismer og at udvikle videnskabelige strategier for forebyggelse af og kontrol med kræft. IARC er den eneste organisation af sin art på kræftområdet, og den kan tilbyde en videnskabelig støtte og teknisk viden af høj kvalitet på dette område, som er uundværlig for GD Sanco. [Aftale om direkte tilskud med IARC]

Hjerte-kar-sygdomme

— Udvikling af europæiske tilgange og retningslinjer for udpegelse af god praksis inden for strategiske samfundsdækkende tilgange til behandling af ikke-smitsomme sygdomme, navnlig hjerte- og kredsløbssygdomme, med fokus på uligheder og sociale forhold og i sammenhæng med en bredere strategisk tilgang til behandling af ikke-smitsomme sygdomme. Dette bør omfatte rapportering om og analyse af den nuværende situation med hensyn til hjerte-kar-sygdomme og kredsløbssygdomme i EU. Målet er at bruge resultaterne til udvikling af fællesskabsinitiativer vedrørende hjerte-kar-sygdomme med udgangspunkt i de initiativer, som Fællesskabet allerede finansierer. [Indkaldelse af forslag til projekter]

Alzheimers sygdom og andre demenssygdomme

— Teknisk bistand til forbedring af indsamlingen af bedre epidemiologiske data om demenssygdomme i medlemsstaterne, analyse af eksisterende redskaber til påvisning af kognitiv forringelse på europæisk og nationalt plan for at fastlægge anbefalinger vedrørende bedste praksis, etablering af en platform til vurdering af eksisterende praksis med hensyn til rettigheder og til bevaring af demenspatienters selvstændighed samt øget fokus på demens i foranstaltninger vedrørende sundhedsdeterminanter på EU-plan med henblik på at fastlægge et sæt anbefalinger vedrørende en livsstil, der er sund for hjernen. Målet er at gennemføre en række aktioner i Kommissionens meddelelse om et europæisk initiativ vedrørende Alzheimers sygdom og andre demenssygdomme (46). [Fælles aktion]

Autismespektrum-forstyrrelser

— Gennemførelse af en pilotfase af European Autism Prevalence Protocol som fastsat i European Autism Information System. Dette er nødvendigt for at opnå dokumenterede oplysninger om prævalensen af autismespektrum-forstyrrelser i en lang række europæiske lande samt for at fastlægge harmoniserede metoder til planlægning af en bredere undersøgelse af prævalensen af autismespektrum-forstyrrelser i Europa. Protokollen bør søge at fastlægge, hvordan folkesundhedsmyndighederne definerede autismespektrum-forstyrrelser som lidelse, om der allerede fandtes protokoller for påvisning, herunder tidlig påvisning, om der findes patientregistre, og hvorledes disse i givet fald føres. Målet er at indsamle basisoplysninger for at tilvejebringe sammenlignelige europæiske oplysninger om autismespektrum-forstyrrelser med udgangspunkt i de behov, der allerede er udpeget på europæisk plan. [Indkaldelse af forslag til projekter]

Neurodegenerative sygdomme

— Iværksættelse af en første fase af et europæisk register over multipel sklerose, der skal fungere som et tværnationalt system for indsamling af data om multipel sklerose i Europa, på grundlag af pilotprojekter, der er blevet afprøvet inden for rammerne af tidligere EU-projekter på området, der fokuserer på udvikling af mindstekrav til data; registret skal være opdelt i henholdsvis en medicinsk og en socioøkonomisk del på grundlag af visse kriterier (f.eks. at det skal være modulopdelt og åbent for input fra eksisterende og fremtidige nationale registre). Målet er at støtte udviklingen af europæiske registre over multipel sklerose for at tilvejebringe sammenlignelige og pålidelige oplysninger på europæisk plan. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Støtte til etablering af netværk, der beskæftiger sig med neurodegenerative sygdomme eller forstyrrelser i nervesystemets udvikling, som ikke er dækket af nuværende EU-foranstaltninger (f.eks. Parkinson, epilepsi osv.). Disse netværk bør spille en central rolle med hensyn til at øge de berørte parters samarbejde, iværksætte fælles initiativer om bedste praksis og epidemiologisk viden om disse sygdomme og bidrage til udvikling af klinisk forskning. Målet er at råde over sammenlignelige europæiske oplysninger om neurodegenerative sygdomme og forstyrrelser i nervesystemets udvikling, jf. meddelelsen om Alzheimers sygdom og andre demenssygdomme. [Indkaldelse af forslag til projekter]

Sjældne sygdomme

— Tekniske foranstaltninger til støtte for udviklingen af Orphanet-databasen over sjældne sygdomme og lægemidler mod sjældne sygdomme, som administreres af et stort konsortium af europæiske partnere og er den mest betydningsfulde database over sjældne sygdomme i verden. For at påbegynde etableringen af en dynamisk oversigt over sjældne sygdomme i EU vil det være nødvendigt at videreudvikle databasen. Målet er at gennemføre aktionerne i Kommissionens meddelelse og Rådets henstilling om et tiltag vedrørende sjældne sygdomme (47) gennem tilvejebringelse af et enkelt referencepunkt, som giver en merværdi på europæisk plan ved at samle alle relevante oplysninger om sjældne sygdomme. [Fælles aktion]

— Tekniske foranstaltninger til støtte for det europæiske netværk for overvågning af medfødte defekter (EUROCAT), som administreres af et stort konsortium af europæiske partnere for at skabe en bæredygtig prævalensdatabase for 90 undergrupper af medfødte defekter, som skal ajourføres en gang om året. Målet er at gennemføre de aktioner, der er blevet udpeget i Kommissionens meddelelse og Rådets henstilling om et tiltag vedrørende sjældne sygdomme. [Fælles aktion]

— Etablering af en mekanisme for udveksling af viden mellem medlemsstaterne og de europæiske myndigheder om videnskabelig vurdering af den kliniske merværdi af lægemidler mod sjældne sygdomme. Målet er at gennemføre aktionerne i Kommissionens meddelelse og Rådets henstilling om et tiltag vedrørende sjældne sygdomme ved at udveksle oplysninger på dette område mellem medlemsstaterne så effektivt som muligt. [Udbud]

— Forbedring og videreudvikling af definitionen af sjældne sygdomme under hensyntagen til forskellige aspekter af forekomsten, jf. Kommissionens meddelelse og Rådets henstilling om et tiltag vedrørende sjældne sygdomme. Målet er at gennemføre aktionerne i Kommissionens meddelelse og Rådets henstilling om et tiltag vedrørende sjældne sygdomme, idet der navnlig skal tages hensyn til de bekymringer vedrørende definitionen af sjældne sygdomme, der blev givet udtryk for under drøftelsen i Europa-Parlamentet. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Støtte til etableringen af nye registre over sjældne sygdomme. Disse registre er vigtige instrumenter til opnåelse af øget viden om sjældne sygdomme og udvikling af klinisk forskning. De er den eneste måde at samle data på og opnå tilstrækkeligt store prøvestørrelser til epidemiologisk og/eller klinisk forskning. Det vil blive overvejet at støtte samarbejde om oprettelse og administration af databaser, forudsat at de er åbne og tilgængelige. Målet er at gennemføre aktionerne i Kommissionens meddelelse og Rådets henstilling om et tiltag vedrørende sjældne sygdomme samt i anbefalingerne fra High level Pharmaceutical Forum (47). [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Støtte til opretholdelse af eksisterende EU-informationsnetværk og registre over sjældne sygdomme inden for en række forskellige områder (f.eks. ERCUSYN, REGISCAR og EuroMyasthenia). Målet er at gennemføre aktionerne i Kommissionens meddelelse og Rådets henstilling om et tiltag vedrørende sjældne sygdomme samt i anbefalingerne fra High level Pharmaceutical Forum. [Driftstilskud]

3.3.2.8. Sunde miljøer (Bilagets punkt 2.2.3)

I overensstemmelse med den europæiske handlingsplan for miljø og sundhed (48) vil der navnlig blive fokuseret på følgende aktiviteter:

— Udveksling af bedste praksis i medlemsstaterne inden for forebyggelse og behandling af kroniske luftvejssygdomme som f.eks. astma og kronisk obstruktiv lungesygdom. Luftvejssygdomme er en af de mest almindelige årsager til sygelighed hos børn. WHO Europa har konstateret en betydelig stigning i forekomsten af astma blandt børn i Europa. Inden for rammerne af den internationale undersøgelse af astma og allergi blandt børn, ISAAC (International Study of Asthma and Allergies in Childhood), blev det konstateret, at gennemsnitligt 11,5 % af alle børn i alderen 13-14 år hvert år selv rapporterede astmasymptomer. De nuværende aktiviteter har til formål at begrænse befolkningens eksponering og at øge dens kendskab til risikofaktorerne, f.eks. tobak og andre forurenende stoffer i luften. Det er også vigtigt at støtte medlemsstaternes indsats inden for forebyggelse og behandling af kroniske luftvejssygdomme samt udpegelse og spredning af bedste praksis. Dette vil medføre en betydelig forbedring af livskvaliteten blandt de personer, der er ramt, gennem sikring af en hensigtsmæssig behandling af sygdommen og således i sidste ende et fald i sygeligheden. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Pilotprojekt om målinger af centrale forurenende stoffer i indendørs luft i forskellige miljøer i EU-medlemsstaterne for at afprøve nyudviklede overvågningsprotokoller. Visse medlemsstater gennemfører allerede periodisk overvågning af indendørs luftkvalitet. Det Fælles Forskningscenter har udviklet standardprotokoller for overvågning af centrale forurenende stoffer i indendørs luft. Disse protokoller skal afprøves/valideres ved hjælp af en feltkampagne. Målet er at give medlemsstaterne pålidelige, validerede redskaber til overvågning og at opnå en vis harmonisering, hvilket bør give pålidelige og sammenlignelige resultater i alle medlemsstaterne. [Administrativ aftale med det fælles forskningscenter]

— Udpegning af bedste praksis i medlemsstaterne for forbedring af indeluftens kvalitet med fokus på opvarmning/madlavning og luftkonditioneringsanlæg (vedligeholdelse, ventilation osv.). Målet er at oplyse medlemsstaterne om god praksis, hvad angår omkostningseffektive foranstaltninger til forbedring af indeluftens kvalitet i boligerne. [Indkaldelse af forslag til projekter]

3.3.2.9. Forebyggelse af personskader (49) (Bilagets punkt 2.2.4)

— Gennemførelsen af handlingsplanen for børns sikkerhed (CSAP) i nye lande, ajourføring af eksisterende oplysninger og integrering af den eksisterende handlingsplan i nationale handlingsplaner for alle aldersgrupper. Målet er en indsats over for børns sikkerhed, navnlig i nye lande, og tilvejebringelse af de 27 medlemsstaters resuméer af resultaterne med hensyn til sikkerhedsniveauet for børn og unge på grundlag af over 100 effektive forebyggelsesstrategier og -politikker på nationalt plan. Resultaterne af vurderingerne af disse resuméer skal i sidste ende hæve niveauet for alle børns sundhed. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Udarbejdelse af en evalueringsrapport fire år efter vedtagelsen af Rådets henstilling fra 2007 (50). Med henblik på at afgøre, om de foreslåede foranstaltninger er effektive, og at vurdere behovet for yderligere tiltag er målet at give teknisk støtte til udarbejdelsen af en rapport om gennemførelsen af denne fællesskabspolitik. Der vil blive anvendt data fra databasen over personskader, og der vil blive rådet bod på eventuelle mangler (f.eks. gennem videnskabelige undersøgelser og yderligere indsamling af data fra medlemsstaterne og de berørte parter). Dette vil sætte Kommissionen i stand til sammen med medlemsstaterne at overveje, om det er nødvendigt med yderligere henstillinger. [Udbud]

— Forebyggelse af personskader og fremme af sikkerhed gennem en europæisk konference. Målet er at bistå medlemsstaternes regeringer og andre berørte parter med at fastlægge prioriteringer for tiltag på nationalt plan og at fremme udvikling af nationale planer, infrastrukturer og kapacitet til fremme af sikkerhed på nationalt, regionalt og lokalt plan. Deltagerne vil repræsentere sundhedsministerier, andre relevante offentlige myndigheder, sundhedspersonale, organer, der beskæftiger sig med forebyggelse af skader og fremme af sikkerhed, den akademiske verden og den private sektor. Den vil vise Fællesskabets engagement i forebyggelse af skader, navnlig blandt sårbare grupper. Den bør munde ud i anbefalinger til yderligere tiltag og således bistå medlemsstaterne med at gennemføre Rådets henstilling fra 2007. [Tilskud til en konference]

— Fælles aktion vedrørende personskadedata og overvågning på europæisk plan. Der er behov for sammenlignelige europæiske data og oplysninger om uheld og personskader for at støtte politikker og tiltag på dette område og at overvåge gennemførelsen af Rådets henstilling. Med udgangspunkt i databasen over personskader, som den ser ud i dag, skal denne aktion udvide landedækningen, forbedre dataenes kvalitet, repræsentativitet og sammenlignelighed samt danne udgangspunkt for databasens integration i det europæiske statistiske system. [Fælles aktion]

3.4. Emner under målsætning 3 »Udarbejdelse og formidling af information og viden om sundhed«

3.4.1. Udveksling af viden og bedste praksis (Bilagets punkt 3.1.)

— Evalueringen af interventioner på sundhedsområdet skal sikre, at sundhedsvæsnerne fungerer effektivt. Den fælles aktion vedrørende vurdering af sundhedsteknologier i 2009, som dækker medicinalvarer, lægeudstyr og interventioner på sundhedsområdet, fremmer EU-samarbejde om videnskabelige og metodiske aspekter af vurdering af sundhedsteknologier. Det er nu vigtigt at supplere dette samarbejde med udvikling af kapacitet til vurdering af sundhedsteknologier i medlemsstaterne. Målet med denne aktion er at udpege de organisatoriske behov, som visse medlemsstater skal have dækket, før de kan etablere/udvikle deres kapacitet og ekspertise inden for vurdering af sundhedsteknologier enten på nationalt plan eller på tværs af grænserne. Projektet bør også kortlægge de potentielle kilder til fællesskabsstøtte, navnlig under EU's samhørighedspolitik (brug af strukturfondene). [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Politiske dialoger om centrale grundlæggende værdier og definition og håndhævelse af patientrettigheder i hele Europa. Målet er sammen med medlemsstaterne og de berørte parter på EU-plan at vurdere, hvordan patientrettighederne kan udvikles og håndhæves. Dialogerne vil blive anvendt i forbindelse med drøftelserne om relaterede, nuværende eller kommende kommissionsinitiativer. Disse politiske dialoger skal have deltagelse af en bred vifte af aktører på det sundhedspolitiske område og give værdifulde resultater, som kan anvendes i det fremtidige arbejde på EU-plan. Det europæiske observatorium for sundhedssystemer og –politikker har den nødvendige ekspertise, de nødvendige menneskelige ressourcer og relevante kontakter til at dække det planlagte emneområde, til at samle målgruppen og til at levere de ønskede resultater. [Aftaler om direkte tilskud med det europæiske observatorium for sundhedssystemer og -politikker]

— Konference om verdenssundhed. Sundhedsstrategiens fjerde princip er en styrkelse af EU's indflydelse på verdenssundheden. En stor konference om dette emne i 2010 vil styrke dette princip. Målet er at fremme dialog med medlemsstaterne og centrale globale aktører og partnere, der beskæftiger sig med verdenssundhed, for at udpege prioriterede områder for koordinering og tiltag og at få input til forslaget til en meddelelse fra Kommissionen om verdenssundhed, som skal vedtages senere i 2010. [Udbud]

3.4.2. Indsamling, analyse og formidling af information om sundhed (Bilagets punkt 3.2.1)

— Forvaltning og videreudvikling af et europæisk informationssystem om sundhed og forventet levealder for at forbedre og harmonisere beregningerne og udviklingen af den strukturelle indikator for sunde leveår. Systemet bidrager til tilvejebringelse af harmoniserede og pålidelige data til støtte for den politiske beslutningstagning om sundhedsvæsner og til overvågning af politikkernes gennemførelse og virkninger. Denne aktivitet søger at sikre passende teknisk støtte til beregning og videreudvikling af denne centrale indikator i de kommende år. [Fælles aktioner]

— Integration af indikatorer for perinatal sundhed i offentlige sundhedsovervågningssystemer som f.eks. ECHIM (European Community Health Indicators Monitoring) og forberedelse af indikatorernes integration i arbejdet med det europæiske statistiske system (Eurostat). Udvikling af kapacitet på europæisk og nationalt plan for at opnå afrapportering af høj kvalitet. Målet er konstant rådighed over data og oplysninger om perinatal sundhed, hvilket er af afgørende betydning for en fuldstændig dækning af ECHI-indikatorerne og er et område, hvor der er særligt store muligheder for, at tiltag på europæisk plan kan give en merværdi på grund af forskellene med hensyn til perinatal sundhed i EU. [Indkaldelse af forslag til projekter]

— Strukturfondsinvesteringers bidrag til forbedring af sundheden. Målet er at evaluere, hvordan der i en række pilotlande blev taget hensyn sundhedsovervejelser og -virkninger ved udformningen og gennemførelsen af betydelige investeringer i andre politikområder som f.eks. transport, miljø og IKT i perioden 2007-2013. Dette kan give erfaringer, der kan udnyttes ved forberedelsen af strukturfondenes næste programmeringsperiode (2014-2020). [Udbud]

— Indarbejdelse af modulerne fra Generaldirektoratet for Sundhed og Forbrugere (tobak, sjældne sygdomme, øjensygdomme, øresygdomme, mental sundhed og patientrettigheder) i Kommissionens meningsmålinger (Eurobarometer) [Udbud]

3.4.2.1. Det europæiske sundhedsinformationssystem (Bilagets punkt 3.2.1)

— Udpegelse og udvikling af redskaber, der har til formål at fremme anerkendelse af recepter fra andre medlemsstater. Teknisk bistand til forbedring af indsamlingen, vurderingen og anerkendelsen af recepter på tværs af grænserne i EU for at fremme udvekslingen af relevante lægelige oplysninger, hvorved behandlingen af borgere, der flytter inden for EU,