ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
—

i tredje kolonne specificeres et metadataelements multiplicitet. Multipliciteten udtrykkes ifølge notationen for multiplicitet i Unified Modelling Language (UML), hvori — N betyder, at der kun må være N instanser af dette metadataelement i et resultatsæt — 1..* betyder, at der skal være mindst én instans af dette metadataelement i et resultatsæt — 0..1 viser, at tilstedeværelsen af metadataelementet i et resultatsæt er betinget, men at metadataelementet kun kan optræde én gang — 0..* viser, at tilstedeværelsen af metadataelementet i et resultatsæt er betinget, men at metadataelementet kan optræde en eller flere gange — når multipliciteten er 0..1 eller 0..*, definerer betingelsen, hvornår metadataelementerne er påbudt.
(103)

For så vidt angår forventede mængder og priser, er det klart, at EU-markedet fortsat er meget attraktivt for de kinesiske eksporterende producenter. For det første er EU-markedet, for så vidt angår mængde, det tredjestørste verdensmarked for kinesiske mandariner på dåse. Desuden viser udviklingen efter annulleringen af foranstaltningerne, at de kinesiske eksportører er i stand til hurtigt at eksportere betydelige mængder af den pågældende vare til EU-markedet, uden at det er nødvendigt at omdirigere salget fra andre markeder. Endelig kan Kina i den forbindelse ud fra importdata fra den oprindelige undersøgelse let eksportere over 60 000 ton pr. sæson til EU-markedet, hvilket svarer til næsten 90 % af det gennemsnitlige EU-forbrug i den betragtede periode.
(5)

Der bør findes en midlertidig løsning for at give Afviklingsinstansen mulighed for at opkræve bidrag til dækning af sine administrative udgifter i 2014 og 2015, og samtidig sikre, at beregningen og opkrævningen af bidragene kan udføres under hensyntagen til Afviklingsinstansens meget begrænsede ressourcer og inden for en meget kort tidsramme. Dette burde være muligt ved at fastsætte, at beregningen og opkrævningen af bidrag til dækning af Afviklingsinstansens administrative udgifter foretages i to trin: en overgangsordning for Afviklingsinstansens opstartsfase og en endelig ordning.
(4)

Ændringen i længden af reservekravsperioderne har ingen indvirkning på beregningen af den mængde af mindstereserver, der skal opfyldes i løbet af en reservekravsperiode for institutter, der er underlagt fulde indberetningskrav i henhold til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4). Sådanne institutter beregner som hidtil reservekravsgrundlaget for en given reservekravsperiode på grundlag af dataene i henhold til forordning (EU) nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), som vedrører måneden to måneder forud for den måned, i hvilken reservekravsperioden starter. Dog har ændringen af længden af reservekravsperioderne en indvirkning på beregningen af mængden af mindstereservekrav for institutter, der indberetter data kvartalsvis i henhold til forordning (EU) nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), da kvartalsperioden nu vil omfatte to reservekravsperioder.
DA Den Europæiske Unions Tidende L 366/34

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1373/2014

af 19. december 2014

om fastsættelse af tildelingskoefficienten for de mængder, der er omfattet af ansøgninger om importrettigheder, som er indgivet i perioden 1. til 7. december 2014, inden for rammerne af de toldkontingenter for fjerkrækød med oprindelse i Ukraine, der er åbnet ved gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 188, stk. 1 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 (2) blev der åbnet årlige toldkontingenter for import af fjerkrækød med oprindelse i Ukraine.

(2) De mængder, der er omfattet af ansøgninger om importlicens, som er indgivet fra den 1. til den 7. december 2014 for delperioden 1. januar til 31. marts 2015, overstiger for kontingentet med løbenummer 09.4273 de disponible mængder. Det bør derfor fastsættes, i hvilket omfang der kan udstedes importlicenser, idet der fastsættes en tildelingskoefficient, som skal anvendes på de ansøgte mængder, og som beregnes i henhold til artikel 6, stk. 3, i Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 (3) sammenholdt med artikel 7, stk. 2, i samme forordning.

(3) For at sikre foranstaltningens effektivitet bør denne forordning træde i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

For de mængder, der indgives importlicensansøgninger for efter gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 for delperioden 1. januar til 31. marts 2015, fastsættes den tildelingskoefficient, der er anført i bilaget til denne forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2014. For Kommissionen For formanden Jerzy PLEWA Generaldirektør for landbrug og udvikling af landdistrikter

(1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

(2) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 413/2014 af 23. april 2014 om åbning og forvaltning af EU-toldkontingenter for import af fjerkrækød med oprindelse i Ukraine (EUT L 121 af 24.4.2014, s. 37).

(3) Kommissionens forordning (EF) nr. 1301/2006 af 31. august 2006 om fælles regler for administration af toldkontingenter for import af landbrugsprodukter på grundlag af en importlicensordning (EUT L 238 af 1.9.2006, s. 13).
For det femte defineres »myndighedscertificering og myndighedstjenester« i afsnit 1.3 i del 2 i RO-koden som én kategori af aktiviteter, som en anerkendt organisation har ret til at udføre på flagstatens vegne, herunder udstedelse af certifikater i relation til både myndigheds- og klassifikationskrav. Definitionerne i artikel 2, litra g) og i), i forordning (EF) nr. 391/2009 skelner derimod klart mellem »myndighedscertifikater«, som er certifikater, der er udstedt af en flagstat eller på dennes vegne i overensstemmelse med de internationale konventioner, og »klassecertifikater«, som er et dokument udstedt af en anerkendt organisation i dens egenskab af klassifikationsselskab, hvorved det certificeres, at et skib er egnet til en bestemt anvendelse eller drift i overensstemmelse med de regler og procedurer, som den anerkendte organisation har fastlagt og offentliggjort. Det følger heraf, at der i medfør af EU-lovgivningen skal sondres mellem myndighedscertifikater og klassecertifikater, og at de har forskellig karakter. Myndighedscertifikater har nemlig offentlig karakter, mens klassecertifikater har privat karakter, da de udstedes af et klassifikationsselskab i overensstemmelse med dets egne regler, procedurer og betingelser. Det følger heraf, at klassecertifikater, som er udstedt en anerkendt organisation for et skib for at attestere overensstemmelse med klassifikationsregler og procedurer, herunder når en flagstat foretager en kontrol som bevis for overensstemmelse med Solas kapitel II-I, del A-1, regel 3-1, er dokumenter af rent privat karakter, som hverken er et officielt dokument udstedt af en flagstat eller udstedt på en flagstats vegne. I RO-koden anføres det imidlertid systematisk, at »myndighedscertificering og myndighedstjenester« udføres af den anerkendte organisation »på vegne af flagstaten«, hvilket er i modstrid med den retlige sondring i EU-lovgivningen. Uanset denne uoverensstemmelse indebærer denne bestemmelse i RO-koden, hvis den godkendes som standard i EU-lovgivningen, en åbenbar risiko for, at anerkendelseskravene i forordning (EF) nr. 391/2009, som vedrører hele organisationens virksomhed uanset flagstat, ikke længere kan håndhæves i EU.
(3)

De mængder, som er omfattet af ansøgninger om importlicenser, der er indgivet i perioden 1.-7. december 2014 for delperioden 1. januar-31.marts 2015, er for visse kontingenter mindre end de disponible mængder. Det bør derfor fastslås, hvilke mængder der ikke er ansøgt om licens for, og disse mængder bør lægges til den mængde, der er fastsat for den følgende kontingentdelperiode.
(5)

EGTOP har udtrykt bekymring for, at de foderkilder og tilsætningsstoffer, der er tilladt i økologisk akvakultur ikke på tilstrækkelig vis opfylder kødædende fiskearters ernæringsmæssige behov. I henhold til artikel 15, stk. 1, litra d), nr. i), i forordning (EF) nr. 834/2007 skal dyrene fodres med foder, der opfylder deres ernæringsmæssige behov i de forskellige faser af deres udvikling. Anvendelsen af hele fisk som foder til kødædende arter i økologisk akvakultur bør derfor tillades. Dette må imidlertid ikke føre til, at der lægges yderligere pres på truede eller overfiskede bestande. Derfor bør der kun anvendes fiskeriprodukter, der af en tredjepart er certificeret som bæredygtige, til fremstillingen af foder til kødædende arter i økologisk akvakultur. I denne forbindelse er bæredygtighedsordningens troværdighed vigtig for at kunne forsikre forbrugeren om det økologiske akvakulturprodukts overordnede bæredygtighed. De kompetente myndigheder bør derfor udvælge, hvilke certificeringsordninger de betragter som passende til at påvise bæredygtigheden af de fiskeriprodukter, der anvendes som foder i økologisk akvakultur, jf. principperne om bæredygtigt fiskeri i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (4). FAO's »Guidelines for the ecolabelling of fish and fisheries products from marine capture fisheries« fra 2009 (5) kan anvendes som reference ved vurderingen af certificeringsordningernes egnethed.
(5)

Udvalget for Veterinærlægemidler har anbefalet, at det nuværende acceptable daglige indtag for tulathromycin ændres, og at der fastsættes en midlertidig maksimalgrænseværdi for restkoncentrationer for kvæg og svin, da analysemetoden til overvågning af restkoncentrationer i kvæg og svin ikke er tilstrækkeligt valideret for de foreslåede maksimalgrænseværdier for restkoncentrationer. De ufuldstændige videnskabelige data om valideringen af analysemetoden udgør ikke en sundhedsfare for mennesker.
(5)

Ændringerne bør anvendes fra den 1. januar 2015 i overensstemmelse med artikel 29, stk. 1, i direktiv 2011/16/EU for så vidt angår ikrafttrædelsen af de love og administrative bestemmelser i medlemsstaterne, der er nødvendige for at efterkomme direktivets artikel 8 om obligatorisk automatisk udveksling af oplysninger.
(138)

For så vidt angår denne påstand, skal det bemærkes, at importen fra Kina var næsten ikkeeksisterende i den nuværende undersøgelsesperiode, og derfor medførte told over for Kina for at sikre et rimeligt prisniveau på EU-markedet ikke ekstraomkostninger for brugerne i den betragtede periode og kunne derfor ikke forklare de vanskeligheder, som disse brugere var udsat for. Prisstigningen på samme vare i den betragtede periode skyldtes stigningen i produktionsomkostninger, der blev udløst af prisstigningen på det vigtigste råmateriale, jf. betragtning 105 og 108. At afskaffe den gældende told på importen af sulfanilsyre fra Indien som foreslået i denne forordning burde straks lette adgangen for en yderligere kilde til sulfanilsyreforsyning på EU-markedet til konkurrencedygtige priser og dermed være i brugernes interesse. Det konkluderes derfor, at en opretholdelse af foranstaltningerne, for så vidt angår Kina, ikke vil give anledning til urimelige vanskeligheder for brugerne i fremtiden.
Følgende artikel 26a indsættes:

»Artikel 26a

Den fælles forvaltningsmyndigheds finansielle korrektioner

1. Den fælles forvaltningsmyndighed har i første række ansvaret for at forebygge og undersøge uregelmæssigheder, for at foretage de nødvendige finansielle korrektioner og for at søge inddrivelse.

Den fælles forvaltningsmyndighed foretager de finansielle korrektioner, der er nødvendige i forbindelse med enkeltstående uregelmæssigheder, som konstateres i forbindelse med projekter eller teknisk bistand. Finansielle korrektioner består i helt eller delvist at annullere EU-bidraget til et projekt eller teknisk bistand. Den fælles forvaltningsmyndighed tager hensyn til uregelmæssighedernes art og alvor og det økonomiske tab og anvender en forholdsmæssig finansiel korrektion. Kriterierne for fastsættelse af niveauet for den finansielle korrektion, der skal anvendes, samt kriterierne for anvendelse af faste takster eller ekstrapoleret finansiel korrektion er de kriterier, der er fastsat i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1303/2013 (5), særlig artikel 144, samt de, der er indeholdt i Kommissionens afgørelse af 19. december 2013 (6). Den fælles forvaltningsmyndighed registrerer de finansielle korrektioner i årsregnskabet for det regnskabsår, hvor der træffes beslutning om annulleringen.

2. Det EU-bidrag, der annulleres i overensstemmelse med stk. 1, kan genanvendes inden for det pågældende program med forbehold af stk. 3. Omfordelingen af disse programmers midler skal bl.a. overholde artikel 7, 13, 18 og 43.

3. Det bidrag, som er annulleret i henhold til stk. 1, kan ikke genanvendes til det projekt, som var genstand for en finansiel korrektion, eller til projekter, der er udvalgt gennem indkaldelse af forslag.
(4)

Der er nu foretaget en vurdering af supplerende videnskabelige data om mængder og koncentrationer af de persistente organiske miljøgifte brombiphenylethere og PFOS i artikler og affald. Det er derfor nødvendigt at fastlægge maksimale koncentrationsgrænser for disse persistente organiske miljøgifte hurtigst muligt for at sikre ensartet anvendelse af forordning (EF) nr. 850/2004 og undgå, at disse stoffer fortsat slipper ud i miljøet.
(5)

For at støtte Republikken Moldovas bestræbelser for så vidt angår målsætningerne i ENP, det østlige partnerskab og associeringsaftalen og for at skabe et attraktivt og pålideligt marked for landets eksport at friske æbler, friske blommer og friske druer til spisebrug bør der gøres yderligere indrømmelser for importen af disse produkter fra Republikken Moldova til Unionen på grundlag af toldfri kontingenter.
(6)

Den fælles henstilling indeholder en undtagelse fra landingsforpligtelsen for makrel og sild fanget med not under visse betingelser baseret på videnskabelig dokumentation for høje overlevelsesrater, jf. artikel 15, stk. 4, litra b), i forordning (EU) nr. 1380/2013. Scheveningengruppen har forelagt videnskabelig dokumentation for høje overlevelsesrater i den fælles henstilling om en udsmidsplan for Nordsøen, i hvilken der henvises til en specifik videnskabelig undersøgelse om fisks overlevelse, når de slippes ud af en not. I undersøgelsen blev det konkluderet, at overlevelsesraten afhænger af, hvor længe fiskene befinder sig i nettet, og hvor mange fisk der er i nettet, hvilke begge typisk er begrænsede i disse fiskerier. STECF har gennemgået disse oplysninger. STECF konkluderer, at under antagelse af, at resultaterne af overlevelsesundersøgelsen er repræsentative for overlevelsesraterne i erhvervsfiskeriet, vil andelen af fisk, der overlever udslipning, sandsynligvis være større end 70 %. Densiteterne ville også være lavere end den densitet, ved hvilken det blev observeret, at dødeligheden for sild øgedes. I artikel 19b, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 850/98 (2) nedlægges der forbud mod at lade makrel og sild slippe ud, før nettet er taget helt om bord på et fiskerfartøj med tab af døde eller døende fiske til følge. Denne undtagelse, der er begrundet i høje overlevelsesrater, anfægter ikke det gældende forbud, idet fiskene bliver sluppet fri på et stadium i fangstarbejdet, hvor fiskene har en høj overlevelsesrate efter at være blevet sluppet ud. Derfor bør denne undtagelse indgå i nærværende forordning.
(6)

Ifølge den fælles henstilling bør ansjos, hestemakrel, blå hestemakrel og almindelig makrel fanget i notfiskeri i ICES-underområde VIII, IX og X og i CECAF-afsnit 34.1.1, 34.1.2 og 34.2.0 være undtaget fra landingsforpligtelsen, fordi der er tale om arter, som ifølge den videnskabelige dokumentation udviser en høj overlevelsesrate som omhandlet i artikel 15, stk. 4, litra b), i forordning (EU) nr. 1380/2013. Den fælles henstilling indeholder videnskabelig dokumentation til støtte for en høj overlevelsesrate, hvori der henvises til en bestemt videnskabelig undersøgelse af fisks overlevelsesrater i forbindelse med udslipning af fisk i notfiskeriet i EU's sydlige farvande. Overlevelsesraten afhænger ifølge undersøgelsen af, hvor længe fiskene har været samlet i noten, og hvor mange fisk der har været i noten samtidig, to faktorer, der typisk er begrænsede i disse fiskerier. Disse oplysninger er gennemgået af STECF (på komitéens andet plenarmøde i 2014). STECF har konkluderet, at forudsat at resultaterne af overlevelsesundersøgelsen er repræsentative for overlevelsesraterne i erhvervsfiskeriet, vil andelen af fisk, der overlever udslipning, være over 50 %. I artikel 19b, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 850/98 (2) nedlægges der forbud mod at lade makrel og sild slippe ud, før nettet er taget helt om bord på et fiskerfartøj med tab af døde eller døende fisk til følge. Undtagelsen anfægter ikke det gældende forbud, eftersom fiskene slippes ud på et tidspunkt i fangstarbejdet, hvor fiskene efterfølgende udviser en stor overlevelsesrate. En sådan undtagelse bør derfor inkluderes i denne forordning.
(5)

Den fælles henstilling omfatter en undtagelse fra landingsforpligtelsen for laks og torsk, der er fanget med fælder, tejner/kurve, ruser og bundgarn. Denne undtagelse er baseret på videnskabelig dokumentation af høje overlevelsesrater, som det regionale forum for fiskeri i Østersøen (Baltfish) har leveret, og som Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) har gennemgået. STECF bemærkede, at de fleste oplysninger, der er nødvendige for at berettige sådanne undtagelser, er omfattet af den fælles henstilling fra Baltfish (3). STECF konkluderede, at fordi sådanne redskaber fungerer ved at fange fisk i et faststående net, modsat fangst ved hjælp af indfiltring eller ved anvendelse af kroge, er det rimeligt at antage, at dødeligheden ved anvendelse af disse redskaber også vil være lav, typisk under 10 %. Dog anbefalede STECF, at der bør foretages yderligere undersøgelser for at bekræfte, hvorvidt denne antagelse er gyldig, og se nærmere på forskellige aspekter i forbindelse med håndteringspraksis og fremherskende miljøforhold. Derfor bør den pågældende undtagelse omfattes af nærværende forordning.
Delmodul 2: Jobsøgning Mål: At indhente oplysninger om unges egen tilgang til at finde et job og om den hjælp, de modtager med henblik på at finde et job; at evaluere unges egen opfattelse af, hvorvidt deres uddannelsesniveau matcher de krav, der stilles i deres nuværende job.
(1)

I artikel 9, stk. 1, i forordning (EU) nr. 978/2012 fastsættes der specifikke kriterier for indrømmelse af toldpræferencer under den særlige ansporende ordning for bæredygtig udvikling og god regeringsførelse (GSP+) til et anmodende land. Landet skal i denne forbindelse betragtes som sårbart. Det skal have ratificeret alle de konventioner, der er opført i bilag VIII til ovennævnte forordning, og de seneste tilgængelige konklusioner fra de relevante overvågningsorganer må ikke påpege grov forsømmelighed med den effektive gennemførelse af nogen af disse konventioner. Med hensyn til de relevante konventioner må landet ikke have taget et forbehold, som er forbudt i henhold til en af disse konventioner, eller som udelukkende for så vidt angår artikel 9 i forordning (EU) nr. 978/2012 anses for at være uforeneligt med konventionens hensigt og formål. Landet skal uden forbehold acceptere de enkelte konventioners rapporteringskrav og give de bindende tilsagn, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, litra d), e) og f), i forordning (EU) nr. 978/2012.
(5)

I henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 470/2009 skal Det Europæiske Lægemiddelagentur overveje at anvende MRL'er, som er fastsat for et farmakologisk virksomt stof i en bestemt fødevare i forbindelse med en anden fødevare hidrørende fra samme art, eller MRL'er, som er fastsat for et farmakologisk virksomt stof i en eller flere arter i forbindelse med andre arter. CVMP konkluderede, at en ekstrapolering til andre arter bestemt til fødevareproduktion ikke kan anvendes for dette stof.
(4)

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 24a i forordning (EF) nr. 1528/2007 for at ændre bilag I til nævnte forordning, således at der kan tilføjes de regioner eller stater fra gruppen af AVS-stater, der har afsluttet forhandlinger om en aftale med Den Europæiske Union, og som opfylder kravene i artikel XXIV i GATT 1994.
(5)

Uden at dette berører den eksisterende forpligtelse til at overdrage de anmodede beløb til Kommissionens konto, bør enhver medlemsstat, som beslutter at benytte sig af denne mulighed, i god tid før den første arbejdsdag i december fremsende en anmodning til Kommissionen med den eller de datoer, hvor justeringerne vil blive overdraget, for at muliggøre en effektiv forvaltning af Unionens likviditetsbehov. Enhver forsinkelse i overdragelsen af disse justeringer på den eller de datoer, som er meddelt Kommissionen, bør medføre, at der skal betales renter på de betingelser, der er fastsat i artikel 11 i forordning (EF, Euratom) nr. 1150/2000.
(2)

For at undgå enhver tvivl med hensyn til opkøberes og producenters forpligtelser hvad angår det sidste mælkekvoteår 2014/2015 og pligten til at opkræve overskudsafgiften efter den 31. marts 2015 bør artikel 15, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 595/2004 (3) ændres ved at indsætte en henvisning til de gældende bestemmelser i forordning (EF) nr. 1234/2007.
2)

Artikel 2, stk. 1, affattes således: »1. Den støtte, der henvises til i artikel 1, stk. 1, skal gøres tilgængelig for medlemsstaterne for følgende produktmængder: a) for den periode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra a), ydes støtten for de mængder, der er opført i bilag I b) for den periode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra b), ydes støtten for de mængder, der er opført i bilag Ia. For den periode, der er omhandlet i artikel 1, stk. 3, litra a), skal denne støtte også være til rådighed i alle medlemsstater for tilbagekøb, grøn høst og undladt høst, hvad angår et eller flere af de produkter, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, som fastsat af medlemsstaten, forudsat at den pågældende ekstra mængde ikke overstiger 3 000 ton pr. medlemsstat.«
(1)

Visse medlemsstater har anmodet Den Administrative Kommission for Koordinering af Sociale Sikringsordninger om at ændre punkter i bilag 1 til forordning (EF) nr. 987/2009 for at bringe dette bilag på linje med udviklingen i deres nationale lovgivning.
(4)

Ændringen i længden af reservekravsperioderne har ingen indvirkning på beregningen af den mængde af mindstereserver, der skal opfyldes i løbet af en reservekravsperiode for institutter, der er underlagt fulde indberetningskrav i henhold til Den Europæiske Centralbanks forordning (EU) nr. 1071/2013 (ECB/2013/33) (4). Sådanne institutter beregner som hidtil reservekravsgrundlaget for en given reservekravsperiode på grundlag af dataene i henhold til forordning (EU) nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), som vedrører måneden to måneder forud for den måned, i hvilken reservekravsperioden starter. Dog har ændringen af længden af reservekravsperioderne en indvirkning på beregningen af mængden af mindstereserver for institutter, der indberetter data kvartalsvis i henhold til forordning (EU) nr. 1071/2013 (ECB/2013/33), da kvartalsperioden nu vil omfatte to reservekravsperioder.
(2)

Den 14. februar 2014 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd at ændre et punkt på listen over de personer, grupper og enheder, over for hvem indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer skal gælde. Den 14. marts 2014 besluttede Sanktionskomitéen under FN's Sikkerhedsråd endvidere at fjerne en fysisk person fra listen over de personer, grupper og enheder, der er omfattet af indefrysningen af pengemidler og økonomiske ressourcer, og at tilføje en fysisk person til samme liste.