++++

1 ) EKSF-traktaten artikel 78f , stk . 4 , EOEF-traktaten , artikel 206a , stk . 4 , og Euratom-traktaten , artikel 180a , stk . 4 .

2 ) EFT L 356 af 31 . 12 . 1977 , artikel 83 .

3 ) EKSF-traktaten , artikel 78d , EOEF-traktaten , artikel 205a og Euratom-traktaten , artikel 179a .

4 ) Artiklerne 73 til 77 .

5 ) EKSF-traktaten , artikel 78g , EOEF-traktaten , artikel 206b og Euratom-traktaten , artikel 180b .

6 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1981 .

7 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 , s . 249 .

8 ) Skriftlig forespoergsel nr . 2208/80 ; jf . dog endvidere den afsluttende erklaering fra naestformand Tugendhat til Parlamentet den 18 . 6 . 1981 i forbindelse med debatten om decharge .

9 ) EKSF-traktaten artikel 78f ; EOEF-traktaten , artikel 206a og Euratom-traktaten artikel 180a .

10 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 , s . 29 og 30 .

11 ) Forskellen mellem dette beloeb og de samlede endelige bevillinger i tabel 1.1 skyldes tredjemands betaling for arbejde udfoert af FFC ( 12,0 MERE ) og fremfoersler fra 1979 til 1980 ( 38,8 MERE ) . Se KOM ( 81 ) 224 , s . 14 , punkt 2.2 .

12 ) Artikel 1 i finansforordningen , EFT L 356 af 31 . 12 . 1977 , s . 2 .

13 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 , s . 16 .

14 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 , punkt 1.36 , s . 18 . ( Jf . endvidere punkt 1.26 . )

15 ) Parlamentet har allerede fremsat bemaerkninger om disse tilfaelde , da der blev givet decharge for 1979-regnskaberne .

16 ) Udtalelse af 27 . maj 1981 , EFT C 232 af 11 . 9 . 1981 .

17 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 , s . 9 og 10 .

18 ) EFT C 232 af 11 . 9 . 1981 .

19 ) EFT C 313 af 31 . 12 . 1978 .

20 ) EFT C 326 af 31 . 12 . 1979 .

21 ) EFT C 313 af 31 . 12 . 1978 .

22 ) EFT C 326 af 31 . 12 . 1979 .

23 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

24 ) EFT C 326 af 31 . 12 . 1979 .

25 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

26 ) EKSF : artikel 78h , EOEF : artikel 209 og Euratom : artikel 183 .

27 ) EFT C 232 af 11 . 9 . 1981 .

28 ) Ved intern kontrol forstaas organisationsplanen og enhver anden finansiel kontrolforanstaltning , der goer det muligt at foere tilsyn med aktiverne inden for en enhed , at sikre sig rigtigheden og trovaerdigheden af de regnskabsmaessige posteringer og at lette den forvaltningsmaessige beslutningsproces .

29 ) Disse delegationer hoerer under Kommissionens GD VIII's ansvarsomraade og finansieres over det almindelige budget .

30 ) Artikel 20 i finansforordningen af 21 . december 1977 , EFT L 356 af 31 . 12 . 1977 .

31 ) Artikel 15 i Raadets forordning ( EOEF , Euratom , EKSF nr . 2891/77 , EFT L 336 af 27 . 12 . 1977 .

32 ) Artikel 27 i finansforordningen af 21 . december 1977 , EFT L 356 af 31 . 12 . 1977 .

33 ) Raadets forordning ( EKSF , EOEF , Euratom ) nr . 2891/77 , artikel 16 , stk . 2 , og forordning nr . 2892/77 , artikel 10 , stk . 1 , EFT L 336 af 21 . 12 . 1977 .

34 ) Anmodningerne om ikke-automatiske fremfoersler , der betragtes som foreloebige , var ikke medtaget ved beregningen af udgifterne for regnskabsaaret 1979 ( 453,4 + 2,5 + 2,7 ) = 458,6 MERE .

35 ) KOM ( 80 ) 565 FR , s . 276 .

36 ) EFT L 364 af 31 . 12 . 1980 .

37 ) EFT L 373 af 31 . 12 . 1980 .

38 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

39 ) Kommissionens forordning af 30 . juni 1975 om gennemfoerelsesbestemmelser til visse bestemmelser i finansforordningen af 25 . april 1973 , EFT L 170 af 1 . 7 . 1975 .

40 ) Artikel 35 i finansforordningen af 21 . december 1977 , EFT L 356 af 31 . 12 . 1977 .

41 ) EFT L 134 af 28 . 5 . 1977 , s . 4 .

42 ) EFT L 162 af 30 . 6 . 1979 , s . 10 .

43 ) Se Raadets forordning ( EOEF ) nr . 387/81 , EFT L 44 af 17 . 2 . 1981 , s . 1 .

44 ) Ved Raadets afgoerelse af 21 . 4 . 1980 .

45 ) EFT L 336 af 27 . 12 . 1977 , s . 1 .

46 ) Se indledningen , punkt 6 .

47 ) EFT L 356 af 31 . 12 . 1977 , s . 1 .

48 ) EFT L 336 af 27 . 12 . 1977 , s . 8 .

49 ) EFT C 326 af 31 . 12 . 1979 .

50 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

51 ) Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 193/75 , EFT L 25 af 31 . 1 . 1975 , s . 10 , afloest fra 1 . januar 1981 af Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 3183/80 , EFT L 338 af 13 . 12 . 1980 , s . 1 .

52 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

53 ) EFT L 356 af 31 . 12 . 1977 .

54 ) Punkt 12.42 i aarsberetningen for 1978 , EFT C 326 af 31 . 12 . 79 .

55 ) Punkt 12.43 i samme aarsberetning .

56 ) Raadets forordning ( EOEF ) nr . 729/70 af 21 . april 1970 , EFT L 94 af 28 . 4 . 1970 , s . 13 .

57 ) Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 380/78 af 30 . januar 1978 , EFT L 56 af 27 . 2 . 1978 , s . 1 .

58 ) Finansforordningen af 21 . december 1977 , EFT L 356 af 31 . 12 . 1977 .

59 ) EFT L 186 af 16 . 8 . 1972 , s . 1 .

60 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

61 ) EFT L 297 af 6 . 11 . 1980 , s . 16 .

62 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

63 ) EFT L 84 af 4 . 4 . 1979 , s . 1 .

64 ) EFT L 108 af 26 . 4 . 1980 , s . 3 .

65 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

66 ) EFT L 94 af 28 . 4 . 1970 .

67 ) EFT L 356 af 31 . 12 . 1977 .

68 ) Aarsberetning for regnskabsaaret 1979 , punkt 4.42 , EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

69 ) Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1970/80 af 22 . juli 1980 , EFT L 192 af 26 . 7 . 1980 , s . 5 .

70 ) Domstolens dom af 4 . oktober 1979 . Samling af Domstolens Afgoerelser , s . 3017 , 3045 og 3091 .

71 ) EFT 86 af 1 . 4 . 1978 , s . 33 .

72 ) EFT 161 af 29 . 6 . 1979 , s . 8 .

73 ) EFT L 298 af 31 . 12 . 1972 , s . 5 .

74 ) EFT L 216 af 5 . 8 . 1978 , s . 1 .

75 ) 2 . betragtning i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 729/70 .

76 ) Eksempel : Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1079/77 af 17 . maj 1977 , EFT L 131 af 26 . 5 . 1977 , s . 6 , ( medansvarsafgift ) , artikel 5 , stk . 2 : " uanset artikel 3 , stk . 1 , i forordning ( EOEF ) nr . 729/70 kan finansieringen af de foranstaltninger , der er naevnt i artikel 4 , begraenses til en del af de paagaeldende udgifter " .

77 ) EFT L 216 af 5 . 8 . 1978 , s . 1 .

78 ) EFT L 17 af 20 . 1 . 1981 , s . 7 .

79 ) EFT L 342 af 17 . 12 . 1980 , s . 28 .

80 ) EFT L 344 af 19 . 12 . 1980 , s . 19 .

81 ) EFT L 355 af 30 . 12 . 1980 , s . 38 .

82 ) EFT L 355 af 30 . 12 . 1980 , s . 40 .

83 ) Dokument KOM ( 80 ) 761 endelig udg . af 26 . november 1980 .

84 ) EFT L 39 af 12 . 2 . 1981 , s . 26 .

85 ) EFT L 46 af 19 . 2 . 1981 , s . 20 .

86 ) EFT L 204 af 28 . 7 . 1978 , s . 8 .

87 ) EFT L 263 af 19 . 10 . 1979 , s . 3 .

88 ) EFT L 36 af 10 . 2 . 1972 , s . 1 .

89 ) EFT L 172 af 12 . 12 . 1977 , s . 17 .

90 ) Aarsberetningen for 1979 , EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 , punkt 4.65 .

91 ) EFT 30 af 20 . 4 . 1962 , s . 991 .

92 ) EFT 34 af 27 . 2 . 1964 , s . 586 .

93 ) EFT L 117 af 12 . 5 . 1979 , s . 4 .

94 ) EFT L 367 af 31 . 12 . 1980 , s . 87 .

95 ) EFT L 51 af 23 . 2 . 1977 , s . 1 .

96 ) Forordning ( EOEF ) nr . 17/64 og 355/77 samt 2722/72 _ EFT L 291 af 28 . 12 . 1972 , s . 30 , 1361/78 _ EFT L 166 af 23 . 6 . 1978 , s . 9 , 1362/78 _ EFT L 166 af 23 . 6 . 1978 , s . 11 , 1760/78 _ EFT L 204 af 28 . 7 . 1978 , s . 1 , 1852/78 _ EFT L 211 af 1 . 8 . 1978 , s . 30 , og 269/79 _ EFT L 38 af 14 . 2 . 1979 , s . 1 .

97 ) EFT L 96 af 23 . 4 . 1972 , s . 9 .

98 ) EFT L 290 af 29 . 10 . 1974 , s . 7 .

99 ) EFT L 96 af 23 . 4 . 1972 , s . 15 .

100 ) EFT L 38 af 14 . 2 . 1979 , s . 6 .

101 ) EFT L 180 af 14 . 7 . 1980 , s . 1 .

102 ) EFT L 357 af 21 . 12 . 1978 , s . 3 .

103 ) EFT L 315 af 15 . 12 . 1975 , s . 1 .

104 ) EFT L 166 af 23 . 6 . 1978 , s . 9 .

105 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 , pkt . 7.8 .

106 ) EFT L 249 af 10 . 11 . 1971 .

107 ) EFT L 337 af 27 . 12 . 1977 .

108 ) EFT L 337 af 27 . 12 . 1977 .

109 ) EFT C 119 af 14 . 5 . 1980 .

110 ) EFT C 159 af 26 . 6 . 1979 _ Retningslinjer for forvaltningen af Den europaeiske Socialfond i aarene 1980-1982 .

111 ) EFT L 73 af 21 . 3 . 1975 , s . 1 .

112 ) EFT L 35 af 9 . 2 . 1979 , s . 1 .

113 ) EFT L 349 af 23 . 12 . 1980 , s . 10 .

114 ) EFT L 284 af 29 . 10 . 1980 , s . 4 .

115 ) Det drejer sig om en overfoersel til budgettet for 1980 af bevillinger , der var fremfoert til 1980 fra budgettet for 1979 . Denne fremgangsmaade med overfoersel mellem bevillinger fra to regnskabsaar , har allerede tidligere vaeret fulgt af andre faellesskabsforvaltninger , og er behandlet i en bemaerkning fra Revisionsretten under punkt 1.10 i aarsberetningen for regnskabsaaret 1979 , EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 og under punkt 1.14 i naervaerende beretning .

116 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

117 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

118 ) EFT L 200 af 8 . 8 . 1977 , s . 4 .

119 ) EFT L 72 af 18 . 3 . 1980 , s . 11 .

120 ) Raadets forordning ( EOEF ) nr . 2914/79 af 20 . december 1979 , EFT L 326 af 22 . 12 . 1979 , s . 36 .

121 ) Forordning ( EOEF ) nr . 1974/80 , EFT L 192 , s . 11 .

122 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

123 ) EFT L 48 af 21 . 2 . 1981 .

124 ) EFT C 326 af 31 . 12 . 1979 , punkt 8.10 .

125 ) EFT C 326 af 31 . 12 . 1979 .

126 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

127 ) EFT L 20 af 26 . 1 . 1980 .

128 ) EFT L 356 af 31 . 12 . 1977 .

129 ) EFT 342 af 31 . 12 . 1980 , punkt 10.3 .

130 ) EFT L 356 af 31 . 12 . 1977 .

131 ) Mandag til fredag 7.00-8.30 , 12.30-14.00 , 16.30-19.00 .

132 ) Dokument " KOM ( 77 ) 305 endel . udg . "

133 ) Aarsberetning om regnskabsaaret 1978 , EFT C 326 af 31 . 12 . 1979 , pkt . 1.11 b ) , s . 7-8 .

134 ) Europa-skolerne er : Bergen , Bruxelles I , Bruxelles II , Culham , Karlsruhe , Luxembourg , Mol , Muenchen og Varese .

135 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

136 ) EFT C 342 af 21 . 12 . 1980 , s . 178 .

137 ) EFT C 326 af 31 . 12 . 1979 .

138 ) EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

139 ) NIC = Nouvel instrument communautaire ( o.a . ) .

140 ) EFT C 101 af 4 . 5 . 1981 , s . 95 .

141 ) EFT C 341 af 31 . 12 . 1980 .

142 ) Revisionsretten fremsender en saerskilt aarsberetning til Den Hoeje Myndighed og Raadet . Den Hoeje Myndighed fremsender den til Parlamentet .

143 ) Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1736/79 af 3 . august 1979 , EFT L 200 af 8 . 8 . 1979 .

144 ) EFT L 46 af 20 . 2 . 1975 , s . 1 _ 2 .

145 ) EFT C 308 af 26 . 11 . 1980 , s . 10 _ 11 .

146 ) Raadets forordning ( EOEF ) nr . 682/81 af 16 . marts 1981 , EFT L 73 af 19 . 3 . 1981 .

147 ) Raadets afgoerelse ( Euratom ) nr . 77/270 af 29 . marts 1977 , EFT L 88 af 6 . 4 . 1977 .

148 ) Raadets afgoerelse ( Euratom ) nr . 77/271 af 29 . marts 1977 , EFT L 88 af 6 . 4 . 1977 .

149 ) Raadets afgoerelse ( Euratom ) nr . 80/29 af 20 . december 1979 , EFT L 12 af 17 . 1 . 1980 .

150 ) Raadets afgoerelse ( EOEF ) nr . 78/870 af 16 . oktober 1978 , EFT L 298 af 25 . 10 . 1978 .

151 ) EFT C 341 af 31 . 12 . 1980 , s . 18 _ 19 .

152 ) EFT L 200 af 8 . 8 . 1979 , s . 1 _ 3 .

153 ) Artikel 3 , Raadets afgoerelse ( EOEF ) nr . 78/870 af 16 . oktober 1978 ; EFT L 298 af 25 . 10 . 1978 .

154 ) EFT L 88 af 6 . 4 . 1977 .

155 ) Lomé-konventionen _ EFT L 25 af 30 . 1 . 1976 , s . 14 , artikel 16 .

156 ) EFT C 313 af 30 . 12 . 1978 ; EFT C 326 af 31 . 12 . 1979 ; EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 .

157 ) EFT L 25 af 30 . 1 . 1976 , s . 15 , artikel 17 .

158 ) Aarsberetning for regnskabsaaret 1977 , EFT C 313 af 30 . 12 . 1978 , s . 150 , jf . Kommissionens svar , bilag IV , punkt 74 .

159 ) Aarsberetning for regnskabsaaret 1978 , EFT C 326 af 31 . 12 . 1979 , s . 215 , Kommissionens svar , punkt 8.13 .

160 ) Aarsberetning for regnskabsaaret 1977 , EFT C 313 af 30 . 12 . 1978 , s . 152 , Kommissionens svar , punkt 80 .

161 ) Aarsberetning for regnskabsaaret 1979 , EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 , s . 311 , Kommissionens svar .

162 ) Princip fastsat i overfoerselsoverenskomsten , som er indgaaet mellem De europaeiske Faellesskaber og modtagerlandet .

( 163 ) Fusionstraktaten ( 8 . 4 . 1965 ) : traktat om oprettelse af et faelles Raad og en faelles Kommission for De europaeiske Faellesskaber .

( 164 ) Luxembourg-traktaten ( 22 . 4 . 1970 ) : traktat o aendring af visse budgetbestemmelser i traktaten om oprettels af De europaeiske Faellesskaber og i fusionstraktaten .

( 165 ) Paris-traktaten ( 18 . 4 . 1951 ) : traktat om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab ( EKSF ) .

( 166 ) Rom-traktaten ( 25 . 3 . 1957 ) : traktat om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ( EOEF ) .

( 167 ) Rom-traktaten ( 25 . 3 . 1957 ) : traktat om oprettelse af Det europaeiske Atomenergifaellesskab ( Euratom ) .

( 168 ) Raadets afgoerelse 70/243 ( EKSF , EOEF , Euratom af 21 . 4 . 1970 angaaende udskiftning af medlemsstaternes finansielle bidrag med Faellesskabernes egne indtaegter ( EFT L 94 af 28 . 4 . 1970 ) .

( 169 ) Tiltraedelsesakten ( 22 . 1 . 1972 ) : akt vedroerende tiltraedelsesvilkaarene og tilpasningerne af traktaterne .

( 170 ) Bruxelles-traktaten ( 22 . 7 . 1975 ) : traktat om aendring af visse finansielle bestemmelser i traktaten om oprettelse af De europaeiske Faellesskaber og i fusionstraktaten .

( 171 ) Finansforordningen af 21 . 12 . 1977 ( EFT L 356 af 31 . 12 . 1977 ) , som aendret ved Raadets forordning nr . 1252/79 af 25 . 6 . 1979 ( EFT L 160 af 28 . 6 . 1979 ) ; denne finansforordning blev udstedt med hjemmel i artikel 78 ( h ) EKSF , 209 EOEF , 183 Euratom og traadte i kraft den 1 . 1 . 1978 .

( 172 ) Til udformningen af dette bilag er der anvendt en saerlig nomenklatur , der opdeler udgifterne efter sektor ( s diagram nr . 2 og 3 og tabel II og III i dette bilag ) .

( 173 ) Jf . Raadets 6 . direktiv af 17 . 5 . 1977 , det faelles mervaerdiafgiftssystem ; ensartet beregningsgrundlag ( EFT L 145 af 13 . 6 . 1977 ) .

( 174 ) Obligatoriske udgifter er udgifter , der er en noedvendig foelge af traktaterne eller af retsakter udstedt i henhold til disse .

( 175 ) For yderligere oplysninger om budgetproceduren se artikel 78 EKSF , 203 EOEF og 177 Euratom .

( 176 ) Se artikel 8 i finansforordningen .

( 177 ) Se artikel 1 ( 5 ) i finansforordningen .

( 178 ) Se artikel 21 i finansforordningen .

( 179 ) Se artikel 78 d EKSF , 205 EOEF , 179 Euratom og artikel 18 ( 2 ) i finansforordningen .

( 180 ) Se artikel 17-49 og 68-72 i finansforordningen .

( 181 ) Se artikel 23-31 i finansforordningen og Raadets forordning ( EKSF , EOEF , Euratom ) nr . 2891/77 og 2892/77 a 19 . 12 . 1977 ( EFT L 336 af 27 . 12 . 1977 ) .

( 182 ) Se artikel 87 i finansforordningen og artikel 91 ( 2 ) i den aendrede finansforordning .

( 183 ) Se artikel 6 ( 2 ) ( a ) og 88 ( 3 ) i finansforordningen .

( 184 ) Se artikel 6 ( 1 ) ( b ) i finansforordningen .

( 185 ) Se artikel 6 ( 1 ) ( c ) , art . 6 ( 2 ) ( b ) og art . 88 ( 4 ) i finansforordningen .

( 186 ) Se artikel 6 ( 4 ) og artikel 108 ( 3 ) ( a ) og ( b ) i finansforordningen .

( 187 ) Se artikel 27 i finansforordningen og artikel 15 og 16 i Raadets forordning ( EKSF , EOEF , Euratom ) nr . 2891/77 ( EFT L 336 af 27 . 12 . 1977 ) .

( 188 ) Se artikel 73-77 i finansforordningen .

( 189 ) Se artikel 78 e og f EKSF , 206 og 206 a EOEF , 180 og 180 a Euratom og finansforordningens artikel 78-84 .

( 190 ) Se artikel 78 g EKSF , 206 b EOEF og 180 b Euratom

( 191 ) Se finansforordningens artikel 85 .

192 ) EFT L 131 af 26 . 5 . 1977 , s . 6 .

193 ) EFT C 172 af 13 . 7 . 1981 , s . 74 .

194 ) Jf . aarsberetningen for regnskabsaaret 1977 , EFT C 313 af 30 . 12 . 1978 , s . 152 ff , Kommissionens svar paa punkt 81 .

195 ) Jf . aarsberetningen for regnskabsaaret 1977 , EFT C 313 , 30 . 12 . 1978 , s . 152 , Kommissionens svar paa punkt 80 .

196 ) Jf . aarsberetningen for regnskabsaaret 1979 , EFT C 342 , 31 . 12 . 1980 , s . 310 ff ; Kommissionens svar paa punkt 6.8 .

197 ) Jf . aarsberetning vedroerende regnskabsaaret 1978 , EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 , s . 309 , Kommissionens svar paa punkt 6.6 .

REVISIONSRETTEN

CURIA RATIONUM

EF

* EK

EG

* CE

EC

AARSBERETNING

for regnskabsaaret 1980

med

institutionernes svar

tilstillet

de myndigheder , der skal meddele décharge ,

samt

de oevrige institutioner

den 30 . november 1981

i henhold til artikel 84 i finansforordningen af 21 . 12 . 1977

INDHOLDSFORTEGNELSE

Indledning ... 5

Foerste del

Kapitel 1 _ Generelle betragtninger ... 11

Kapitel 2 _ Regnskaberne ... 20

Kapitel 3 _ Indtaegter ... 31

Kapitel 4 _ Den europaeiske Udviklings - og Garantifond for landbruget , garantisektionen ... 41

Kapitel 5 _ Den europaeiske Udviklings - og Garantifond for Landbruget , udviklingssektionen ... 65

Kapitel 6 _ Den sociale sektor ... 74

Kapitel 7 _ Den europaeiske Fond for Regionaludvikling ... 85

Kapitel 8 _ Forskning , energi , industri osv . ... 96

Kapitel 9 _ Samarbejde med udviklingslande og tredjelande ... 103

Kapitel 10 _ Personaleudgifter ... 116

Kapitel 11 _ Driftsudgifter ... 128

Kapitel 12 _ Eksterne organer og tilskud ... 134

Kapitel 13 _ Ydelse og optagelse af laan ... 141

Anden del _ De europaeiske Udviklingsfonds ... 147

BILAG

Bilag I _ Fordelingen af ansvarsomraader paa de enkelte medlemmer af Revisionsretten pr . 30 . november 1981 ... 167

Bilag II _ Oplysninger og statistik vedroerende De europaeiske Faellesskabers almindelige budget og De europaeiske Udviklingsfonds ... 169

Bilag III _ Svar fra Europa-Parlamentet ... 205

Bilag IV _ Svar fra Raadet ... 207

Bilag V _ Svar fra Kommissionen :

Foerste del

Kapitel 1 _ Generelle betragtninger ... 209

Kapitel 2 _ Regnskaberne ... 212

Kapitel 3 _ Indtaegter ... 219

Kapitel 4 _ Den europaeiske Udviklings - og Garantifond for Landbruget , garantisektionen ... 221

Kapitel 5 _ Den europaeiske Udviklings - og Garantifond for Landbruget , udviklingssektionen ... 226

Kapitel 6 _ Den sociale sektor ... 229

Kapitel 7 _ Den europaeiske Fond for Regionaludvikling ... 230

Kapitel 8 _ Forskning , energi , industri osv . ... 233

Kapitel 9 _ Samarbejde med udviklingslande og tredjelande ... 236

Kapitel 10 _ Personaleudgifter ... 241

Kapitel 11 _ Driftsudgifter ... 243

Kapitel 12 _ Eksterne organer og tilskud ... 245

Kapitel 13 _ Ydelse og optagelse af laan ... 245

Anden del _ De europaeiske Udviklingsfonds ... 246

Bilag VI _ Svar fra Domstolen ... 257

Bilag VII _ Svar fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ... 258

INDLEDNING

Aarsberetningen om regnskaberne for 1980

1 . Denne fjerde aarsberetning fra Revisionsretten for De europaeiske Faellesskaber er udarbejdet i henhold til traktaterne 1 ) og finansforordningen 2 ) og omhandler regnskaberne for regnskabsaaret 1980 . Kommissionen skal i henhold til traktaterne 3 ) og finansforordningen 4 ) udarbejde et bevillings - og driftsregnskab for Faellesskaberne for hvert regnskabsaar og en status pr . udgangen af det forloebne regnskabsaar og forelaegge regnskab og status for Parlamentet , Raadet og Revisionsretten senest den 1 . juli i det foelgende aar . Disse finansielle opgoerelser anvendes af Retten til udarbejdelse af aarsberetningen . Regnskaberne , der ledsages af Rettens aarsberetning og institutionernes svar paa Rettens bemaerkninger , behandles af Parlamentet og Raadet i forbindelse med den decharge , som Parlamentet i overensstemmelse med traktaterne 5 ) skal meddele Kommissionen .

2 . Beretningen er opdelt i to dele . Foerste del vedroerer Faellesskabernes almindelige budget og omfatter budgettet for Parlamentet , Raadet , Kommissionen , Domstolen , Det oekonomiske og sociale Udvalg , Publikationskontoret samt Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskabs ( EKSF ) administrationsbudget . Foerste del omhandler endvidere laanetransaktioner ( kapitel 13 ) .

3 . Anden del omhandler de fire europaeiske udviklingsfonds . Disse fonds , som yder bistand til udviklingslande , forvaltes af Kommissionen , men indgaar ikke i Faellesskabernes almindelige budget .

4 . Kapitel 1 indeholder almindelige betragtninger i forbindelse med Rettens arbejde . I bilag II til beretningen gives en analyse af de regnskabsmaessige oplysninger i forbindelse med Faellesskabernes almindelige budget og De europaeiske Udviklingsfonds .

5 . Retten har udsendt saerskilte beretninger til de paagaeldende decharge-myndigheder om 1980-regnskaberne for JET ( Joint European Torus ) , Det europaeiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse ( Berlin ) , Det europaeiske Institut til forbedring af Leve - og Arbejdsvilkaarene ( Dublin ) , Euratoms Forsyningsagentur og 1979-regnskaberne for Europaskolerne . Kapitel 8 i denne beretning indeholder en sammenfatning af JET-beretningen , og sammendrag af de af Retten fremsatte bemaerkninger i beretningerne om de andre organer er indeholdt i kapitel 12 . Retten har endvidere udarbejdet en saerskilt beretning om EKSF's virksomhed ( jf . punkt 1.32 ) .

Udformningen af Faellesskabets regnskaber og Revisionsrettens aarsberetning

6 . Kommissionen forelagde den 1 . juni 1981 regnskaberne for 1980 . Retten bemaerker imidlertid , at saldoen for 1980 i Kommissionens forslag til tillaegs - og aendringsbudget nr . 2 for 1981 betragtes som vaerende aendret med tilbagevirkende kraft ved transaktioner , der fandt sted i 1981 ( jf . endvidere punkterne 1.7 og 3.6 ) .

7 . Revisionsretten sendte i henhold til finansforordningen sine bemaerkninger til institutionerne den 15 . juli 1981 . Samtlige de i foerste og anden del indeholdte bemaerkninger blev sendt til Kommissionen , og bemaerkningerne i foerste dels kapitlerne 1 , 10 og 11 blev desuden sendt til Parlamentet , Raadet , Domstolen og Det oekonomiske og sociale Udvalg .

8 . Finansforordningen indeholder en bestemmelse om , at alle institutioner sender deres svar til Revisionsretten senest den 31 . oktober . I 1979 blev der indgaaet en aftale mellem formanden for Kommissionen og formanden for Revisionsretten om , at de to institutioner skulle afholde samraad , naar beretningen tidligt paa efteraaret var ved at blive faerdigbehandlet . Aftalen blev ivaerksat samme aar , og paa ny i 1980 for saa vidt angaar beretningerne om regnskaberne for 1978 og 1979 . Samraadsprocedurerne fandt sted paa grundlag af Kommissionens svarudkast , og gjorde det muligt i noedvendigt omfang at foretage aendringer baade i bemaerkningerne og i svarene , for at teksterne kunne goeres klarere og dermed vaere et mere hensigtsmaessigt dokument for laeserne . En tilsvarende fremgangsmaade indfoertes med de oevrige institutioner .

9 . Kommissionen aendrede i aar denne ordning uden i forvejen at have underrettet Revisionsretten herom . Kommissionen forelagde ikke svarudkast til flere kapitler , og for andre kapitlers vedkommende fremkom de ikke i tide til at kunne komme i betragtning under samraadsproceduren , hvilket i hoej grad forringede deres vaerdi .

Retten skal udtale beklagelse over denne udvikling , da dens altovervejende formaal med udarbejdelsen af aarsberetningen er at kunne fremlaegge et dokument , der kan have vaerdi for laeseren _ i saerdeleshed for Parlamentet og Raadet , naar disse institutioner skal udoeve deres befoejelser i forbindelse med revisionen og gennemfoerelsen af budgettet 1 ) . For at naa dette maal har Retten behov for det videst mulige samarbejde fra institutionernes side . Det er Revisionsrettens haab , at de igangvaerende droeftelser med Kommissionen kan medvirke til at overvinde de problemer der har vaeret ved behandlingen af dette aars beretning , og at de kan foere til tilfredsstillende ordninger i fremtiden .

10 . Retten udarbejdede beretningen efter en gennemgang af de af institutionerne pr . 31 . oktober indsendte svar , som indgaar i beretningens bilag III til VII . I tilfaelde , hvor Retten fandt , at de paa baggrund af svarene var noedvendigt med en yderligere klarlaeggelse for at give laeseren et bedre indblik i spoergsmaalene , er dette foretaget under det paagaeldende punkt i beretningen . I tilfaelde , hvor Retten ikke har fremsat kommentarer til institutionernes svar , betyder dette imidlertid ikke noedvendigvis , at Retten er indforstaaet med svaret .

11 . Retten vedtog beretningen i dens endelige udformning den 26 . november 1981 , og sendte den i henhold til finansforordningens artikel 84 til institutionerne den 30 . november 1981 .

1 ) Jf . traktaterne ( EKSF : artikel 78f , stk . 4 , fjerde afsnit ; EOEF : artikel 206a , stk . 4 , fjerde afsnit , Euratom : artikel 180a , stk . 4 , fjerde afsnit ) .

Revisionsrettens medlemmer og opbygning

12 . I oktober 1981 blev Pierre Lelong , valgt som formand efter Michael Murphy . Michael Murphy var blevet genvalgt i november 1980 efter sin foerste treaars formandsperiode , men havde paa det tidspunkt givet udtryk for at han ikke oenskede at fortsaette paa formandsposten mere end ét aar til . Efter Graekenlands tiltraedelse af Faellesskaberne udnaevntes George Vitalis den 1 . januar 1981 som det graeske medlem af Revisionsretten . De fire medlemmer , der oprindeligt blev udnaevnt for fireaarige perioder , Aldo Angioi , Paul Gaudy , Arne K . Johansen og Michael Murphy , blev alle genudnaevnt for en ny seksaars periode fra 18 . oktober 1981 .

13 . Paa baggrund af erfaringerne fra de foerste tre aars arbejde og efter udnaevnelsen af et tiende medlem foretog Retten en omlaegning af fordelingen af arbejdsomraader mellem medlemmerne med virkning fra 1 . januar 1981 . Fordelingen af arbejdsomraader pr . 30 . november 1981 , efter aendringen af formandskabet , fremgaar af bilag I til denne beretning .

Rettens budget og personale

14 . Rettens udgifter i 1979 , herunder fremfoersler til 1980 androg 10,0 MERE og udgifterne i 1980 , herunder fremfoersler til 1981 , androg ca . 10,9 MERE . Den betydeligste post , der optraeder i disse beloeb vedroerer loenninger og vederlag til medlemmerne og personalet , nemlig 8 MERE i 1979 og 8,8 MERE i 1980 .

15 . I budgetterne for 1979 og 1980 er der givet bevillinger til foelgende antal stillinger :

* 1979 * 1980

Personale i kategori A * 79 * 96

Personale i kategori LA * 19 * 22

Personale i kategori B * 44 * 60

Personale i kategori C * 52 * 60

Personale i kategori D * 20 * 21

I alt * 214 * 259

Beretninger og udtalelser

16 . Revisionsretten kan i henhold til traktaterne ( EKSF : artikel 78f , stk . 4 , og artikel 78h , EOEF : artikel 206a , stk . 4 og artikel 209 , og Euratom : artikel 180a , stk . 4 , og artikel 183 ) fremsaette bemaerkninger til saerlige spoergsmaal og paa begaering fra en af Faellesskabets institutioner afgive udtalelser . Retten har vedtaget at goere anvendelse af den foerstnaevnte af disse befoejelser til at fremlaegge resultaterne af visse undersoegelser , adskilt fra aarsberetningen .

17 . Retten er af den opfattelse , at aarsberetningen vil have stoerre vaerdi baade for den myndighed , der meddeler decharge og for andre laesere , hvis den samler sig om spoergsmaal , der direkte knytter sig til regnskaberne for det paagaeldende regnskabsaar . Dette vil endvidere goere det muligt at holde aarsberetningen inden for rimelige rammer . Andre spoergsmaal , der kraever mere udtoemmende behandling og / eller vedroerer transaktioner , der overlapper flere regnskabsaar , kan om oensket paa en mere hensigtsmaessig maade blive forelagt paa et belejligt tidspunkt .

18 . Revisionsretten har fra den 1 . november 1980 til den 30 . november 1981 udsendt foelgende beretninger og udtalelser :

a ) Saerberetning angaaende anskaffelse af og kontrol med kontorartikler og -udstyr mv . i institutionerne under De europaeiske Faellesskaber ( EFT C 326 af 15 . 12 . 1980 ) ;

b ) udtalelse om forslag til Raadets forordning om almindelige regler for levering af andre varer end korn , skummetmaelkspulver og butteroil som foedevarehjaelp til visse udviklingslande og til visse specialiserede organisationer ( EFT C 326 af 15 . 12 . 1980 ) ;

c ) aarsberetning for regnskabsaaret 1979 med institutionerner svar ( EFT C 342 af 31 . 12 . 1980 ) ;

d ) saerberetning om anvendelsen af Raadets direktiv 75/268/EOEF om landbrug i bjergomraader og i visse ugunstigt stillede omraader ( EFT C 358 af 31 . 12 . 1980 ) ;

e ) udtalelse om forslag til Raadets forordning om indfoerelse af en afgift paa fangster af laks , taget i Oestersoeen af faellesskabsfartoejer ( EFT C 358 af 31 . 12 . 1980 ) ;

f ) udtalelse om forslag til Raadets forordning om udligning af det graeske bidrag til omkostningerne ved den finansielle ordning og ved de supplerende foranstaltninger til fordel for Det forenede Kongerige ( EFT C 30 af 11 . 2 . 1981 ) ;

g ) udtalelse om udkast til finansforordning vedroerende den 5 . EUF ( EFT C 45 af 4 . 3 . 1981 ) ;

h ) saerberetning vedroerende den af institutionerne i De europaeiske Faellesskaber fulgte praksis for udgivelse , trykning og reproduktion ( EFT C 150 af 19 . 6 . 1981 ) ;

i ) udtalelse om forslag til finansforordning om gennemfoerelse af bestemmelserne i aftalen i form af en brevveksling mellem Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og Den portugisiske Republik om ydelse af stoette til Portugal forud for tiltraedelsen ( EFT C 156 af 25 . 6 . 1981 ) ;

j ) udtalelse om Kommissionens forslag til Raadets forordning om aendring af finansforordningen af 21 . december 1977 vedroerende De europaeiske Faellesskabers almindelige budget ( EFT C 232 af 11 . 9 . 1981 ) ;

k ) saerberetning om sikkerhed , kautioner og garantier , der stilles for transaktioner , som medfoerer udgifter for EUGFL , garantisektionen ( EFT C 249 af 29 . 9 . 1981 ) ;

l ) udtalelse om forslag til Raadets forordning om udligning af det graeske bidrag til omkostningerne ved den finansielle mekanisme og ved de supplerende foranstaltninger til fordel for Det forenede Kongerige ( EFT C 282 af 5 . 11 . 1981 ) .

19 . Retten har vedtaget foelgende i henhold til de gaeldende forordninger obligatoriske beretninger :

a ) Udtalelse om udkast til Kommissionens forordning om gennemfoerelsesbestemmelser til visse bestemmelser i finansforordningen af 21 . december 1977 ;

b ) beretning om Europa-skolernes regnskaber for 1979 ;

c ) beretning om aarsregnskabet 1980 for JET ;

d ) beretning om 1980-regnskabet for Euratom's Forsyningsagentur ;

e ) beretning om 1980-regnskabet for Det europaeiske Institut til forbedring af Leve - og Arbejdsvilkaarene ( Dublin ) ;

f ) beretning om 1980-regnskabet for Det europaeiske Center for udvikling af Erhvervsuddannelse ( Berlin ) ;

g ) beretning om regnskaberne for Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab for regnskabsaaret 1980 .

20 . Revisionsretten har endvidere vedtaget foelgende beretninger :

a ) Bemaerkninger vedroerende regnskabsaaret 1978 for EKSF ;

b ) bemaerkninger om forslag til Raadets forordning om finansiering gennem EUGFL , garantisektionen , af bestemte interventionsforanstaltninger , isaer interventionsorganernes opkoeb , oplagring og salg af landbrugsprodukter ;

c ) undersoegelse af udviklingen i Det europaeiske Institut til forbedring af Leve - og Arbejdsvilkaarene ( Dublin ) ;

d ) undersoegelse af Det europaeiske Center for udvikling af Erhvervsuddannelse ( Berlin ) ;

e ) bemaerkninger om Informationsnettet for landoekonomisk Bogfoering ( INLB ) ;

f ) bemaerkninger om EKSF's forvaltning i 1979 ;

g ) undersoegelse af De europaeiske Faellesskabers budget - og regnskabssystemer 6 ) .

Rettens revision

21 . Kommissionen har i sine svar 7 ) paa Revisionsrettens bemaerkninger til regnskabsaaret 1979 udtrykt beklagelse over , " at Revisionsretten ikke i hoejere grad har taget hensyn til Kommissionens bestraebelser forbedre gennemfoerelsen af budgettet , og at den alt ofte har begraenset sig til kritik . ... Revisionsretten anlaegger en negativ snarere end en positiv vurdering af Kommissionens virksomhed , hvilket er til skade for integrationen inden for Faellesskabet " . Kommissionen afgav senere svar i samme aand paa en forespoergsel 8 ) fra et medlem af Parlamentet . Paa baggrund heraf synes det noedvendigt at goere rede for Revisionsrettens opfattelse af sin opgave .

22 . Revisionsretten naaede kort tid efter sin oprettelse frem til en opfattelse af , hvordan den skal varetage det ansvar , der paahviler den i henhold til traktaterne 9 ) , nemlig at den skal

_ Revidere regnskaberne over samtlige faellesskabsindtaegter og -udgifter ;

_ efterproeve lovligheden og den formelle rigtighed af indtaegterne og udgifterne ; og

_ sikre sig , at den oekonomiske forvaltning har vaeret forsvarlig .

Retten vedtog ved revision af regnskaberne og efterproevning af lovligheden og den formelle rigtighed at foretage en revision af systemerne . Med henblik paa den trejde opgave _ efterproevning af den oekonomiske forvaltning _ blev der foretaget en undersoegelse , der omfattede en gennemgang af de fremgangsmaader , der anvendes af andre revisionsorganer saavel inden for som uden for medlemsstaterne . Retten naaede til det resultat , at en revision af systemerne ogsaa egnede sig for denne tredje opgave .

23 . Systemmetoden indebaerer , at revisoren i videst muligt omfang sigter mod at have tillid til den maade hvorpaa de oplysninger , som han skal revidere , er tilvejebragt . Systemmetoden bygger paa , at den interne forvaltning igennem sin opbygning og arbejdsmaade kan kontrollere sine egne transaktioner , og dette er , hvad der forstaas ved begrebet intern kontrol . Ved at anvende denne fremgangsmaade undersoeger og vurderer Revisionsretten samtlige aspekter ved institutionernes interne forvaltning , som indgaar i bemyndigelsesprocedurerne , regnskabsfoeringen og revisionen af de finansielle transaktioner , dvs . organisationsplanen og ansvarsfordelingen af de foranstaltninger og beslutninger , der har finansiel og regnskabsmaessig virkning . Hvis de anvendte systemer og procedurer synes at vaere forsvalige , efterproever Retten de forskellige tilfaelde og transaktioner og foretager saadanne andre analyser , som den finder noedvendige for at faa bekraeftet , at systemerne fungerer som beskrevet og giver tilfredsstillende resultater . Hvis der konstateres svagheder i systemerne , undersoeges de enkelte tilfaelde og transaktioner for at konstatere de praktiske konsekvenser af saadanne svagheder . Denne fremgangsmaade centrerer sig derfor om paa hvilken maade forvaltningen varetager sine opgaver , saaledes at Retten ikke skal soege at saette sine egne vurderinger og beslutninger i stedet for forvaltningens .

24 . Naar Retten i sine bemaerkninger goer opmaerksom paa svagheder , er det ikke for at fremsaette kritik for kritikkens skyld , men snarere for at udvirke forbedringer i og en styrkelse af systemer og fremgangsmaader og for herved at kunne hindre fejltagelser eller spild af ressourcer . Det er i Faellesskabernes almindelige interesse at eventuelle mangler i forvaltningen og fremgangsmaaderne bliver konstateret og afhjulpet .

25 . Hvis der som foelge af bemaerkningerne bliver raadet bod paa et forhold , vil Retten i reglen ikke anse det for hensigtsmaessigt at behandle sagen i en beretning der offentliggoeres . Enkelte tilfaelde af menneskelige fejl vil som regel heller ikke indgaa i saadanne beretninger , selv om den ansvarlige tjenestegren ville blive gjort opmaerksom herpaa . Naar visse emner bliver draget frem til offentliggoerelse , drejer det sig i reglen om forhold , hvor Retten er af den opfattelse , at det er noedvendigt , at der tages yderligere skridt f.eks . af budgetmyndigheden eller af de decharge-givende myndigheder . Der kan undtagelsesvis vaere forhold , der er raadet bod paa , men som politisk eller paa anden maader er af tilstraekkelig interesse til at berettige at de medtages i en offentliggjort beretning . Faellesskabstransaktionernes raekkevidde og indviklede karakter er af et saadant omfang , at det ville tage Revisionsretten adskillige aar at gennemgaa samtlige systemer og procedurer , der ligger til grund herfor , og Retten kan kun fremsaette bemaerkninger om de forhold , den har undersoegt .

Foerste del

KAPITEL 1

Generelle betragtninger

INDHOLD Punkt

Oversigt over de vigtigste bemaerkninger 1.0

Regnskaberne for regnskabsaaret 1980 1.1 _ 1.22

Udnyttelse af bevillingerne 1.2 _ 1.5

Spoergsmaal vedroerende regnskabsaaret og status 1.6 _ 1.11

Bevillingsoverfoersler 1.12 _ 1.14

Ordningen vedroerende foreloebige tolvtedele 1.15 _ 1.18

Revision af faellesskabsaktiver , der beror hos tredjemand 1.19 _ 1.20

Omregning til ERE af regnskabsmaessige grunde 1.21

Finansinspektoerernes naegtelse af paategning 1.22

Resultater af tidligere aars bemaerkninger 1.23 _ 1.26

Undersoegelse af Faellesskabets regnskabssystemer og interne kontrolordninger 1.27 _ 1.29

Revision af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab 1.30 _ 1.32

Regnskabsmaessige forordninger 1.33 _ 1.36

OVERSIGT OVER DE VIGTIGSTE BEMAERKNINGER

1.0 . De vigtigste bemaerkninger i dette kapitel er foelgende :

a ) Ordningen , der muliggoer fremfoersel af uudnyttede opdelte betalingsbevillinger betyder , at der gennem regnskabsaaret fortsat rejses store indtaegtsbeloeb , der foerst anvendes det foelgende aar 1.5

b ) I en raekke tilfaelde er der opstaaet spoergsmaal i forbindelse med de beloeb , der er opfoert i de endelige regnskaber 1.6 _ 1.11

c ) Forordningerne indeholder ingen bestemmelser om de fremgangsmaader , der er anvendt i forbindelse med visse bevillingsoverfoersler 1.12 _ 1.14

d ) Anvendelsen af ordningen med " foreloebige tolvtedele " har rejst spoergsmaal om fortolkningen af forordningerne 1.15 _ 1.18

e ) Revisionsretten er stoedt paa vanskeligheder med at faa direkte bekraeftelse paa beholdninger , hos tredjemand 1.19 _ 1.20

f ) Finansinspektoerernes naegtelse af paategning af visse transaktioner er i visse tilfaelde tilsidesat 1.22

g ) Over halvdelen af Rettens bemaerkninger i tidligere aarsberetninger har endnu ikke foert til aendringer i de paagaeldende ordninger og procedurer 1.23 _ 1.26

h ) Retten foretog en omfattende undersoegelse af regnskabs - og finanskontrolsystemerne 1.27 _ 1.29

i ) Revisionsretten har afgivet udtalelser om forslag til :

i ) Nye gennemfoerelsesbestemmelser for finansforordningen af 21 . december 1977 ,

ii ) aendringer af selve finansforordningen 1.33 _ 1.36

Regnskaberne for regnskabsaaret 1980

1.1 . Regnskaberne for De europaeiske Faellesskabers almindelige budget har Kommissionen forelagt den 1 . juni 1981 i et fem-binds dokument ( KOM ( 81 ) 222-224 ) . Bind V i dette dokument KOM ( 81 ) 224 omfatter det samlede driftsregnskab og status , der i store traek foelger de i kapitel 2 ( tabel 2 og 3 ) i Rettens beretning om regnskabet for 1979 10 ) foreslaaede retningslinjer . Bind V indeholder desuden visse andre generelle oversigter over de enkelte institutioners resultater tillige med de principper , der blev anvendt ved udarbejdelsen af regnskaberne . Retten udtrykker tilfredshed med disse regnskaber , der er nyttige led i udviklingen i forelaeggelsen af oekonomiske oplysninger om Faellesskabet og haaber , at de vil blive offentliggjort . I forventning herom finder Retten det ikke laengere noedvendigt at fortsaette tidligere aars praksis med at forelaegge selve disse oplysninger i aarsberetningen . Udover de kortfattede oplysninger i bind V gives der noejere oplysninger i de fire foerste bind ( KOM ( 81 ) 222 og 223 ) .

Udnyttelse af bevillingerne

1.2 . De samlede bevillinger , til daekning af udgifter afholdt over regnskaberne i 1980 , beloeb sig til 16 182,5 11 ) MERE og kan opdeles saaledes :

Oprindelige budget 15 683,1

Tillaegsbudget nr . 1 133,0

Tillaegsbudget nr . 2 366,4

16 182,5 11 )

1.3 . Institutionernes udnyttelse af bevillingerne fremgaar af tabel 1.1 .

Tabel 1.1 _ Udnyttelse af bevillinger til betalinger paa 1980-budgettet og beloeb afholdt over det samlede driftsregnskab for 1980

( i MERE )

* * Betalinger afholdt i 1980

Bevillinger og * * * * Beloeb afholdt over det

* * over bevillinger paa 1980 -

deres udnyttelse * Endelige bevil - * * * samlede driftsregnskab for 1980

* * budgettet

* linger til * * Fremfoersler

* betalinger paa * * * til 1981

* * * I procent af * * * I procent af

* 1980-budgettet

Institution * * Beloeb * endelige * * Beloeb * endelige

* * * bevillinger * * * bevillinger

* Kommissionen :

Ikke-opdelte bevillinger * 13 921,4 * 13 244,4 95,1 * 474,3 * 13 718,7 98,5

Betalingsbevillinger

( opdelte ) * 1 991,2 * 1 384,4 69,5 * 606,3 * 1 990,7 99,9

Kommissionen i alt * 15 912,6 * 14 628,8 91,9 * 1 080,6 * 15 709,4 98,7

* Andre institutioner

( ikke opdelte bevillinger ) :

Parlamentet * 177,4 * 121,8 68,7 * 16,0 * 137,8 77,7

Raadet ( herunder Det oekono -

miske og sociale Udvalg ) * 108,6 * 87,7 80,8 * 9,8 * 97,5 89,8

Domstolen * 21,7 * 18,1 83,4 * 1,4 * 19,5 89,9

Revisionsretten * 13,0 * 10,3 79,2 * 0,6 * 10,9 83,8

I alt * 16 233,3 1 ) * 14 866,7 91,6 * 1 108,4 * 15 975,1 98,4

1 ) Se fodnote 2 til punkt 1.2 .

1.4 . Opdelte bevillinger anvendes til gennemfoerelse af fleraarige foranstaltninger , og bestaar af forpligtelsesbevillinger og betalingsbevillinger . Forpligtelsesbevillinger daekker for det loebende regnskabsaar de samlede omkostninger for de retlige forpligtelser , der er indgaaet i forbindelse med aktioner , hvis gennemfoerelse straekker sig over mere end et regnskabsaar . Betalingsbevillinger daekker op til det beloeb , der er opfoert paa budgettet , de udgifter , der foelger af forpligtelser indgaaet i det loebende regnskabsaar og / eller tidligere regnskabsaar 12 ) . Den del af beloebet , der er betalt i aarets loeb , og det beloeb , der er fremfoert til det foelgende regnskabsaar , debiteres det samlede driftsregnskab for det paagaeldende regnskabsaar .

1.5 . For saa vidt angaar opdelte betalingsbevillinger omfattede det beloeb , der blev debiteret regnskaberne for 1980 ca . 600 MERE , der blev fremfoert til 1981 , dvs . ca . 30 % af de opdelte betalingsbevillinger for 1980 . Dette er en forbedring af stillingen ved udgangen af 1979 , da over 1 000 MERE ( 60 % af de opdelte bevillinger ) blev fremfoert til 1980 . Ikke desto mindre tilvejebringes der fortsat store indtaegtsbeloeb , som holdes disponible aaret igennem , skoent der foerst er brug for dem til daekning af betalinger det foelgende aar .

Ioevrigt skyldtes reduktionen af det beloeb , der i forhold til 1979 blev fremfoert ved udgangen af 1980 delvis , at Kommissionen fremskyndede sin betaling af ydelser til projekter i medlemsstaterne . Dette betyder imidlertid ikke noedvendigvis , at selve projekterne skrider hurtigere frem ; Faellesskabets finansieringsordning er i disse tilfaelde blevet aendret for at muliggoere betaling inden arbejdet er udfoert . Det henstilles til Kommissionen at give talmaessige oplysninger om virkningen af denne udvikling .

Spoergsmaal vedroerende regnskabsaaret og status

1.6 . Et tillaegsbudget vedtaget den 23 . december 1980 foroegede regnskabsaarets bevillinger med 366,4 MERE , og skabte et problem i lighed med det , der opstod ved udgangen af 1979 . Budgettet blev vedtaget for sent til , at medlemsstaterne kunne naa at indbetale de paagaeldende beloeb til Kommissionen inden udgangen af december . Var finansforordningens artikel 5 blevet fulgt noeje , ville det have medfoert , at de paagaeldende beloeb var blevet regnskabsfoert i 1981 . Dette ville imidlertid i lighed med det foregaaende aar have vaeret klart imod budgetmyndighedens hensigt , og Kommissionen regnskabsfoerte i 1980 indtaegter , der faktisk var oppebaaret i 1981 . Kommissionens forslag til aendring af finansforordningen ( jf . nedenstaaende punkt 1.36 ) indeholder en revision af artikel 5 , der tager hensyn til en situation af denne art .

1.7 . Der var imidlertid yderligere et problem i forbindelse med dette tillaegsbudget . Visse medlemsstater anfaegtede gyldigheden heraf , og tilbageholdt beloeb paa i alt 165,0 MERE af de egne indtaegter . Som foelge heraf blev der af det i foregaaende punkt naevnte samlede beloeb paa 366,4 MERE kun opfoert 201,4 MERE i det af Kommissionen den 1 . juni 1981 forelagte driftsregnskab for 1980 . ( For enkeltheder , jf . nedenstaaende punkt 3.6 ) .

1.8 . Som anfoert i punkterne 1.28 og 1.29 i Rettens beretning for regnskabsaaret 1979 13 ) , blev et i 1979 udbetalt beloeb paa 203,5 MERE afholdt over bevillingerne for 1980 , og er saaledes omfattet af de samlede udgifter paa 2 587,8 MERE under konto 6.2.0.0 for 1980 . Det boer imidlertid bemaerkes , at der i 1980 blev indgaaet specificeret forpligtelse for og foretaget udbetaling af de 203,5 MERE , uden at den gaeldende fremgangsmaade for samlede forpligtelser , der er fastlagt i finansforordningens artikler 96 og 97 , var blevet fulgt .

1.9 . De i Rettens beretning for regnskabsaaret 1979 14 ) omtalte forsinkelser i forbindelse med regnskabsafslutningen forekommer stadig . De seneste , afsluttede regnskaber er pr . 1 . juni 1981 :

EUGFL , garantisektionen : 1973

Socialfonden : 1974

Foedevarehjaelpen : 1974

Erfaringen viser , at regnskabsafslutninger , for disse foranstaltninger vil give anledning til reguleringer , der vil blive opfoert paa regnskaberne for det almindelige budget i de kommende aar .

1.10 . Der er opstaaet forskellige andre spoergsmaal , der beroerer de beloeb , der er udgiftsfoert i regnskaberne . Disse forhold , der er beskrevet i enkeltheder i dette og de foelgende kapitler , kan goere det noedvendigt at regulere de beloeb , for hvilke de kompetente myndigheder opfordres til at give decharge , og kan tillige medfoere reguleringer af aarssaldoen . De paagaeldende tilfaelde og de heraf beroerte beloeb er foelgende :

Punkt * Beloeb i MERE

1.13 * 18,7

1.14 * 20,1

2.10 * 1,7

2.13 * 1,3 15 )

2.17 c ) * 0,8

2.23 b ) * 0,1

2.24 * 1,1

4.11 * 2,8

4.20 * 203,5 15 )

4.26 * 4,0

4.33 * 65,7

5.4 * 2,3

6.8 * 5,8

Revisionsretten har desuden bemaerket tilfaelde , hvor indtaegter , hvortil Kommissionen synes at vaere berettiget , ikke blev indkasseret og / eller regnskabsfoert i loebet af regnskabsaaret ( se punkterne 2.22 , 3.6 , 3.16 , 3.33 og 3.37 til 3.43 ) .

1.11 . Finansforordningens afsnit V indeholder naermere bestemmelser om de omstaendigheder , under hvilke tjenestemaend personligt kan paadrage sig disciplinaert og eventuelt oekonomiske ansvar . Det boer overvejes at tage disse bestemmelser i anvendelse i tilfaelde , hvor transaktioner er foretaget i modstrid med forordningens saerlige bestemmelser .

Bevillingsoverfoersler

1.12 . Revisionsretten har i regnskabsaaret 1980 bemaerket to former for uregelmaessige overfoerselstransaktioner .

Uspecificeret overfoersel

1.13 . Kommissionen fremsatte forslag om overfoersel nr . 21/80 til daekning af behovet for yderligere bevillinger , der skulle bruges under kapitel 5.8 . Forslaget indeholdt en angivelse af det samlede beloeb , der var behov for , samt de budgetposter , hvorfra besparelserne skulle tilvejebringes , men ikke de beloeb , der skulle overfoeres fra de enkelte poster . Aarsagen var , at det paa det paagaeldende tidspunkt ikke var muligt ud fra regnskabet at fastslaa , hvor meget der ville vaere disponibelt inden for hver post .

Der er ikke i finansforordningens artikel 21 hjemmel for denne fremgangsmaade , og den er i modstrid med princippet om specificering af bevillinger . For at kunne tilvejebringe det fornoedne beloeb til kapitel 5.8 , maatte Kommissionen til sidst i overfoerslen lade indgaa et beloeb paa 18,7 MERE , der var fremfoert fra 1979 .

Retten kan ikke som begrundelse godtage ( Kommissionens svar , bilag V , punkt 1.13 . ) , at lignende fremgangsmaader i tidsrummet 1973-1976 aabenbart ikke gav anledning til revisionsanmaerkninger . Retten har foreslaaet 16 ) aendringer til finansforordningen , hvorved det klarere skulle fremgaa , at saadanne transaktioner ikke er tilladt .

Overfoersel i 1980 af fremfoerte 1979-bevillinger

1.14 . Retten fremsatte i sin beretning for regnskabsaaret 1979 17 ) indvendinger mod overfoersel af midler , der i forvejen var fremfoert fra det foregaaende aar , da der ikke i finansforordningen er hjemmel til en saadan fremgangsmaade , som i oevrigt er i strid med princippet om etaarige budgetter .

Kommissionen har i regnskabsaaret 1980 paa ny anvendt denne fremgangsmaade for beloeb paa i alt 38,8 MERE . Medregnes det i ovenstaaende punkt 1.13 naevnte tilfaelde , forekom der tre overfoersler af denne art :

Overfoersel * Overfoersel * Beloeb

fra post * til post * i MERE

3.7.5 * 3.7.9 . * 0,089

3.2 , 3.3 , 3.7 , 8.7 * 5.8 * 18,697

9.3 * 9.5 * 20,000

I alt * * 38,786

Revisionsretten skal gentage , at det er dens opfattelse , at disse transaktioner ikke omfattes af forordningerne og derfor maa betragtes som uregelmaessige . Som foelge heraf maa betalinger , der er foretaget af de paagaeldende bevillinger , ligeledes betragtes som uregelmaessige i modsaetning til Kommissionens opfattelse ( bilag V , punkt 1.14 ) . For at undgaa enhver tvivl paa dette omraade har Retten i sin udtalelse 18 ) om Kommissionens forslag til aendring af finansforordningen foreslaaet aendringer , som skulle udelukke transaktioner af denne art .

Ordningen vedroerende foreloebige tolvtedele

1.15 . Budgettet for 1980 var ikke vedtaget pr . 1 . januar 1980 , og i henhold til traktaterne og finansforordningen blev ordningen med de foreloebige bevillinger bragt i anvendelse for at goere det muligt for institutionerne at arbejde videre . Denne fremgangsmaade giver adgang til , for hvert kapitel i budgettet , i den foerste maaned at indgaa forpligtelser for indtil en fjerdedel af de samlede bevillinger , der i det foregaaende regnskabsaar var tildelt det paagaeldende kapitel , idet graensen forhoejes med en tolvtedel for hver efterfoelgende maaned , dog saaledes at beloebet ikke overskrider det i budgetforslaget for det nye aar anfoerte beloeb . Der kan hver maaned foretages betalinger , der ikke overstiger en tolvtedel af bevillingerne til det paagaeldende kapitel i det foregaaende regnskabsaar eller i budgetforslaget for det nye aar , idet det laveste af disse to beloeb skal laegges til grund .

1.16 . Efter anmodning fra Kommissionen kan Raadet efter hoering af Parlamentet give bemyndigelse til samtidig afholdelse af udgifter paa to eller flere foreloebige tolvtedele .

1.17 . Anvendelsen af denne fremgangsmaade i 1980 viste , at forordningerne i visse henseender ikke var tilstraekkelig praecise , f.eks . :

a ) Skal der ved beregningen af graensebeloebet , der er baseret paa det foregaaende aar , tages hensyn til alle overfoerelser , og

b ) hvilket samlet graensebeloeb boer gaelde efter fremsaettelsen af et nyt budgetforslag .

Retten har i sin udtalelse om Kommissionens forslag til aendring af finansforordningen ( jf . punkt 1.36 . ) henstillet , at der boer ske en afklaring af disse tvivlsspoergsmaal .

1.18 . For saa vidt angaar de graensebeloeb Kommissionen har anvendt i forbindelse med EUGFL , garantisektionen , finder Retten at de overskrider den beloebsramme , som finansforordningen giver hjemmel til , med beloeb , der varierer fra 428,6 MERE til 1 183,9 MERE i foerste halvdel af regnskabsaaret . Naermere enkeltheder gives i kapitel 4 , punkterne 4.14 til 4.19 .

Revision af faellesskabsaktiver , der beror hos tredjemand

1.19 . Revisionsretten besluttede at indhente direkte bekraeftelser vedroerende faellesskabsaktiver , der beror hos tredjemand _ hovedsagelig indestaaende paa bankkonti . Institutionerne og andre organer blev derfor anmodet om at bemyndige vedkommende tredjemaend til at fremsende behoerige attesteringer af indestaaender og andre faellesskabsaktiver og sende disse oplysninger direkte til Retten . Kommissionen afslog at foelge denne fremgangsmaade med den begrundelse , at Retten i henhold til traktaterne ikke havde hjemmel til at optage direkte kontakt med tredjemand .

1.20 . Skoent Retten gjorde gaeldende , at den foreslaaede fremgangsmaade er almindelig anerkendt som et vaesentligt led i de kontrolforanstaltninger , der traeffes af eksterne revisorer , og at den hyppigt anvendes under lignende omstaendigheder i medlemsstaternes offentlige og private sektorer , har Kommissionen hidtil fastholdt sit afslag ( jf . kapitel 2 punkterne 2.8 og 2.9 ) . Skoent Euratoms Forsyningsagentur selv var villig til at efterkomme Rettens anmodning , foelte det sig forpligtet til at foelge de af Kommissionen givne instrukser om at afvise en saadan fremgangsmaade ( jf . kapitel 12 , punkt 12.6 ) . Parlamentet og Europa-skolerne har hver isaer bemyndiget deres bankforbindelser til at fremsende de oenskede oplysninger direkte til Retten , og denne fremgangsmaade har ikke givet anledning til problemer .

Omregning til ERE af regnskabsmaessige grunde

1.21 . Egne indtaegter og finansielle bidrag er omregnet til ERE efter den gaeldende kurs paa forfaldsdagen for betaling . Andre indtaegts - og udgiftsposter er omregnet efter en standardkurs gaeldende for den maaned , hvor de blev oppebaaret eller udbetalt . Kursgevinster og -tab omfattes af artikel 9.5.1 . " Kursgevinster " 1 ) . Valutaposterne i status er omregnet efter maanedskurserne for december , der er udledt af de faktiske kurser ved udgangen af november . Revisionsretten har tidligere fremsat kritik af dette forhold og har i sin udtalelse om finansforordningen ( jf . punkt 1.36 . nedenfor ) fremsat aendringsforslag , der vil betyde en omlaegning af denne fremgangsmaade .

Finansinspektoerens naegtelse af paategning

1.22 . I henhold til finansforordningens bestemmelser skal forpligtelsesforslag til udgifter og betalingsordrer have finansinspektoerens forudgaaende paategning . For kontrakter med tredjemand om vareleveringer og tjenesteydelser kraeves ligeledes forudgaaende paategning . Den oeverste myndighed i den paagaeldende institution kan traeffe begrundet beslutning om at tilsidesaette en saadan naegtelse ( undtagen hvor der er tvivl om bevillingernes tilstedevaerelse ) . Finansforordningen indeholder en bestemmelse om , at Revisionsretten skal have underretning om disse tilfaelde hvert kvartal . Retten fik i loebet af 1980 meddelelse om seks tilfaelde i Kommissionen , et i Parlamentet og to i Det oekonomiske og sociale Udvalg , hvor der ikke blev taget hensyn til finansinspektoerens naegtelse af paategning . De tilfaelde , der var mest bemaerkelsesvaerdige , beroerte Kommissionen og stod i forbindelse med betaling af husleje paa i alt ca . 9 MERE ; for nogle af disse lejebeloebs vedkommende var der tvivl om tilstedvaerelsen af bevillinger i henhold til fremgangsmaaden med foreloebige tolvtedele ( jf . punkterne 11.4 til 11.6 ) .

Resultater af tidligere aars bemaerkninger

1.23 . Som led i Revisionsrettens udvikling og opfoelgning af sit arbejde er der udarbejdet en analyse af resultaterne af de vigtigste bemaerkninger i de aarsberetninger , Retten har udsendt , siden den blev oprettet .

1.24 . Mindre end halvdelen af de bemaerkninger , Retten har fremsat i de foerste tre aarsberetninger , er blevet fulgt op , og den ansvarlige institution har selv helt eller delvis fundet frem til en loesning .

1 ) For EUGFL , garantisektionen , gaelder saerlige bestemmelser .

1.25 . Undersoegelsen viste imidlertid ligeledes , at mere end halvdelen af bemaerkningerne endu ikke har foert til aendringer af de paagaeldende ordninger og fremgangsmaader og i visse tilfaelde heller ikke til nogen positiv besvarelse af bemaerkningen . Undertiden er Rettens bemaerkninger blevet fulgt op og stoettet i Parlamentet og / eller Raadet , men i andre tilfaelde er enhver reaktion udeblevet . Revisionsretten skal her give udtryk for sin skuffelse over , at dens bemaerkninger i saa mange tilfaelde ikke er blevet fulgt op .

1.26 . De bemaerkninger fra tidligere aar , som endnu ikke har givet anledning til forbedringer , vedroerer bl.a . :

Regnskabsspoergsmaal

a ) Der findes ingen egentlig beskrivelse hverken af regnskabssystemer og regskabspraksis eller af det samlede kontrolsystem for statusregnskaberne . ( Aarsberetningen 1977 19 ) , punkt 11.3 ) . De manglende bilag , som Retten henviser til ( Kommissionens svar , bilag V , punkt 1.26 . a ) ) , vedroerer ledelsen dvs . tjenestehaandboeger , stillingsbeskrivelser , osv . , som er vaesentlige for en forsvarlig tilrettelaeggelse af arbejdet og den interne kontrol ;

b ) der forekommer mangler i forbindelse med bemyndigelses - og kontrolprocedurerne for saa vidt angaar bogfoeringsrettelser . ( Aarsberetningen 1977 19 ) , punkt 11.3 ) ;

c ) der sker alvorlige forsinkelser i forbindelse med de anvisningsberettigedes fremsendelse af de oplysninger , som er noedvendige for at kunne afvikle versurkontiene . ( Aarsberetningen 1978 20 ) , punkterne 11.4 og 11.5 ) ;

Egne indtaegter

d ) Kommissionen opretholder fortsat sin praksis med at udsaette inddrivelsesproceduren , for saa vidt angaar boedepaalaeg , der er appelleret til Domstolen . ( Aarberetningen 1978 20 ) , punkterne 12.42 og 3.38 i denne beretning ) ;

Den europaeiske Udviklings - og Garantifond for Landbruget , garantisektionen

e ) finansinspektoeren paategnede visse betalingsordrer , inden den var givet paategning paa de tilsvarende forpligtelsesforslag . I andre tilfaelde blev der givet paategning " med forbehold " . ( Aarsberetningen 1979 23 ) , punkterne 4.15 og 4.35 ) ;

f ) fremgangsmaaden i forbindelse med ydelsen af forskud indebaerer i sig selv en risiko for sammenblanding af regnskabsaarene og dermed for en overskridelse af de givne bevillinger . ( Aarsberetningen 1979 23 ) , punkterne 4.26 til 4.30 ) ;

g ) indtaegter fra Faellesskabets monetaere udligningsbeloeb og fra medansvarsafgiften opfoeres som negative bevillinger , uden at der i budgettet er hjemmel til opfoerelse af denne indtaegt ( Aarsberetningen 1978 22 ) , punkterne 2.11 ff ; aarsberetningen 1979 23 ) , punkterne 4.36 og 4.37 ) ;

h ) den foertidige afskrivning af EF's lagre , som forordningerne aabner mulighed for , er blevet benyttet uden anvendelse af saglige kriterier , hvilket har foert til en fordrejning af reglen om etaarige budgetter . ( Aarsberetningen 1978 22 ) , punkterne 2.21 til 2.23 ) ;

i ) den endelige godkendelse af regnskaberne foretages med en betydelig forsinkelse i forhold til de frister , der er fastsat i forordning nr . 729/70 af 21 . april 1970 . ( Aarsberetningen 1977 21 ) , punkt 2.2 ; aarsberetningen 1978 22 ) , punkt 2.28 og aarsberetningen 1979 23 ) , punkt 4.47 ) ;

j ) den i direktiv nr . 77/435 af 27 . juni 1977 fastsatte kontrolordning med handelsdokumenter blev ivaerksat med forsinkelse ( Aarsberetningen 1979 22 ) , punkt 4.63 ) ;

Den europaeiske Fond for Regionaludvikling

k ) Kommissionen er ikke i stand til at give de mest noedvendige regnskabsmaessige oplysninger saasom bl.a . en fortegnelse over de fremrykkede betalinger og en regnskabsmaessig oversigt over stoettebeloeb pr . projekt . ( Aarsberetningen 1979 22 ) , punkterne 7.9 , 7.12 og 7.13 ) ;

l ) Kommissionen har undladt at vedtage regler for prioritering af stoetten samt for den efterfoelgende kontrol af de opnaaede resultater i medfoer af artiklerne 5 , 6 og 7 i forordningen om fonden . ( Aarsberetningen 1979 22 ) , punkt 7.19 ) ;

Samarbejde med udviklingslande og tredjelande

m ) der optraeder alvorlige forsinkelser ved afslutningen af regnskaberne fra de nationale interventionsorganer . ( Aarsberetningen 1978 24 ) , punkt 7.15 ) ;

n ) der sker forsinkelser i forbindelse med tilrettelaeggelsen og gennemfoerelsen af hjaelpen . ( Aarsberetningen 1978 24 ) , punkt 7.20 ) ;

o ) i forbindelse med samarbejdet med tredjelande boer de finansieringsaftaler , der indgaas mellem Kommissionen og modtagerlandene , indeholde en udtrykkelig henvisning til Revisionsrettens kontrolbefoejelser . ( Aarsberetningen 1979 25 ) , punkt 9.47 ) ;

Driftsudgifter

p ) Domstolen har , paa trods af hvad der er foreskrevet i artikel 19 i finansforordningen af 21 . december 1977 , ikke udnaevnt en finansinspektoer . ( Aarsberetningen 1978 24 ) , punkt 9.3 ) ;

De europaeiske udviklingsfonds

q ) regnskabet for disse fonds er endnu ikke afsluttet , og Retten henstiller , at der foretages en afslutning . ( Aarsberetningen 1978 24 ) , punkt 1.1 ) ;

r ) kompetencedelingen mellem Kommissionen og EIB ( laan paa saerlige vilkaar og risikovillig kapital ) giver anledning til samordnings - og kontrolproblemer . ( Aarsberetningen 1978 24 ) , punkt 3.14 ) .

Undersoegelse af Faellesskabets regnskabssystemer og interne kontrolordninger

1.27 . I 1980 foretog Revisionsretten en omfattende gennemgang af regnskabssystemer og finanskontrolordninger inden for Faellesskabets institutioner . Undersoegelsen gennemfoertes i to faser :

a ) En almindelig undersoegelse af de finansielle systemer i De europaeiske Faellesskaber for procedurerne i forbindelse med udarbejdelsen af budgettet , og til Parlamentet giver decharge for dets gennemfoerelse , og

b ) en tilbundsgaaende undersoegelse af regnskabsmaessige systemer og systemer for regnskabsmaessige oplysninger .

1.28 . Beretningen om den under a ) naevnte undersoegelse blev tilstillet Kommissionen i december 1980 . Retten modtog Kommissionens bemaerkninger den 16 . juni 1981 .

1.29 . Spoergsmaal af mere generel art , der opstod i forbindelse med begge undersoegelser , er der blevet taget hensyn til i Rettens udtalelser om Kommissionens forslag om aendringer af finansforordningen og gennemfoerelsesbestemmelserne ( jf . nedenstaaende punkter 1.34 til 1.36 ) .

Revision af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab

1.30 . Traktatens bestemmelser om revision af EKSF er noget forskellige fra bestemmelserne om de to andre Faellesskaber . Der skelnes mellem paa den ene side administrationsudgifter og indtaeger paa administrationskonti , og paa den anden side indtaegter og udgifter , der vedroerer Faellesskabets egentlige virksomhed , herunder laangivning og laantagning . Revisionsretten skal afgive en saerskilt beretning for hvert af disse to omraader .

1.31 . Administrationsudgifterne afholdes over Kommissionens regnskab , og fra EKSF's driftsregnskab overfoeres der et fast bidrag ( der siden 1978 beloeber sig til 5 MERE aarlig ) til Kommissionens regnskab . Alle disse transaktioner omfattes af den revision , der foerer til Rettens aarsberetning i henhold til artikel 78f , stk . 4 , i EKSF-traktaten .

1.32 . Rettens beretninger om EKSF's virksomhed ( i henhold til traktatens artikel 78f , stk . 5 , oversendes til Den hoeje Myndighed ( dvs . Kommissionen ) og til Raadet . Rettens undersoegelse af EKSF's regnskabssystemer og finanskontrol foerte til en raekke bemaerkninger om proceduremangler . De blev i det store og hele accepteret af Kommissionen , og der blev givet tilsagn om foranstaltninger til afhjaelpning heraf . De vaesentligste spoergsmaal er indeholdt i en beretning , der blev oversendt til Den hoeje Myndighed og til Raadet den 9 . januar 1981 .

Regnskabsmaessige forordninger

1.33 . Traktaterne 27 ) indeholder bestemmelser om , at Raadet skal udstede finansforordninger , som isaer fastlaegger naermere retningslinjer for opstillingen og gennemfoerelsen af budgettet og for regnskabsaflaeggelsen og revisionen . Den finansforordning , der udarbejdes i henhold til disse befoejelser , skal saaledes tilvejebringe de grundlaeggende hovedlinjer for gennemfoerelsen af det almindelige budget , og finansforordningen er derfor et af de vigtigste redskaber til forvaltning af Faellesskabernes finansielle anliggender . Den er endvidere af stor betydning for udfoerelsen af Revisionsrettens arbejde . Den nugaeldende forordning blev udstedt af Raadet den 21 . december 1977 , og i dens artikel 107 fastlaas , at den skal tages op til fornyet behandling hvert tredje aar .

1.34 . Revisionsretten gjorde i punkterne 1.37 til 1.40 i sin aarsberetning for regnskabsaaret 1979 opmaerksom paa , at de af finansforordningens artikel 106 omhandlede gennemfoerelsesbestemmelser endnu ikke var udstedt , og at forordning af 29 . juni 1975 om gennemfoerelsesbestemmelser til visse bestemmelser i den tidlige ( nu ophaevede ) finansforordning af 25 . april 1973 fortsat havde vaeret bragt i anvendelse . Det naevnes i beretningen , at Kommissionen den 5 . august 1980 havde oversendt forslag til nye gennemfoerelsesbestemmelser til alle institutionerne til hoering .

1.35 . Den 6 . februar 1981 oversendte Revisionsretten sin udtalelse om forslaget til Parlamentet , Raadet og Kommissionen . Ved denne lejlighed noejedes Retten med at fremsaette bemaerkninger om enkeltheder i forslagets indhold og forbeholdt sig at fremsaette bemaerkninger af mere general karakter i sin udtalelse om Kommissionens forslag til aendring af finansforordningen . Ikke desto mindre fremkom Retten med forslag til et betydeligt antal aendringer , der tog sigte paa at afklare eller stramme de finansielle procedurer , som efter de erfaringer Retten havde gjort efter sine foerste tre aars virke havde vist sig oenskelige .

1.36 . Den 13 . januar 1981 anmodede Raadet Revisionsretten om en udtalelse om Kommissionens forslag til en raadsforordning om aendring af finansforordningen af 21 . december 1977 . Retten kom til den konklusion , at aendringerne burde tage hensyn til visse presserende aspekter af grundlaeggende art , der ikke er omfattet af udkastet , men som vedroerte den oekonomiske forvaltning . Som foelge heraf forelagde Retten den 27 . maj 1981 sin udtalelse i to afsnit , hvoraf det foerste indeholdt bemaerkninger af general karakter , og det andet afsnit omfattede Rettens forslag til de enkelte artikler . Denne udtalelse er offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende 27 ) den 11 . september 1981 .

KAPITEL 2

Regnkaberne

INDHOLD Punkt

Oversigt over de vigtigste bemaerkninger 2.0

Indledning 2.1

Kommissionens beholdningskonti 2.2 _ 2.11

Vurdering af den interne kontrol 2.3 _ 2.7

Kontrol med kontantbeholdningen ved regnskabsaarets udgang 2.8 _ 2.11

Regnskabsprincipper og opstilling af regnskabsoversigter 2.12 _ 2.15

Overskud fra det foregaaende regnskabsaar 2.12 _ 2.14

Fremfoerte bevillinger 2.15

Institutionernes statusregnskab 2.16 _ 2.25

Regulering af faellesskabsorganernes mellemregningskonti 2.17 _ 2.18

Afstemning mellem hovedregnskabet og specialregnskaberne 2.19 _ 2.20

Andre unoejagtigheder ved vurderingen af aktiver og passiver 2.21 _ 2.25

Konklusion 2.26 _ 2.28

OVERSIGT OVER DE VIGTIGSTE BEMAERKNINGER

2.0 . De vigtigste bemaerkninger i dette kapitel er :

a ) Der er konstateret betydelige svigt i den interne kontrol i Kommissionens kassererkontor . 2.3 _ 2.11

b ) Samtlige udgifter , selv uretmaessige og regelstridige udgifter , skal ikke opfoeres i status , men fremgaa af driftsregnskabet . Naar driftsregnskabet er vedtaget pr . 1 . juni , kan der udelukkende foretages aendringer som led i dechargeproceduren . 2.12 _ 2.14

c ) Ved en sammenholdelse af forskellige faellesskabsorganers regnskaber har der vist sig differencer , som regnskabsafdelingerne ikke har reguleret ved regnskabsaarets udgang . 2.17 _ 2.18

d ) Opfoerelsen af aktiver og passiver ved aarets udgang er stadig ikke fuldstaendig og svarer ikke til , hvad der kraeves i de gaeldende forskrifter . 2.19 _ 2.25

e ) Paa trods af visse forbedringer , for saa vidt angaar formen og opstillingen af det samlede driftsregnskab , har Retten ikke kunnet fastslaa , at Faellesskabernes status pr . 31 . december 1980 giver et forsvarligt billede af Faellesskabernes aktiver og passiver . 2.26 _ 2.28

Indledning

2.1 . I dette kapitel behandles opstillingen af de regnskabsmaessige oplysninger , og der gives en vurdering af trovaerdigheden af den samlede regnskabsoversigt pr . 31 . december 1980 . Endvidere behandles regnskabsoperationer , der ikke direkte henhoerer under en bestemt sektor i budgettet .

Kommissionens beholdningskonti

2.2 . Inden for De europaeiske Faellesskaber afvikles stoerstedelen af de finansielle transaktioner med tredjemand over kasse - og bankkonti . Hvad enten det drejer sig om aktiv - eller passivbevaegelser , om udgifter eller indtaeger , udgoer disse konti et gennemgangsled , og en undersoegelse af trovaerdigheden af den samlede interne kontrol kan derfor kun bedoemmes ved en analyse af disse kontis funktioner 28 ) .

Revisionsretten gennemfoerte i loebet af regnskabsaaret 1980 en grundig undersoegelse af regnskabsprocedurerne , for saa vidt angaar beholdningen . Hovedkonklusionerne er sammenfattet i de efterfoelgende afsnit . De mangler , der blev konstateret i det interne kontrolsystem , har foert til , at Retten tillaegger revisionen af beholdningskontiene ved udgangen af regnskabsaaret 1980 en saerlig betydning . ( Se nedenstaaende punkt 2.10 ) .

Vurdering af den interne kontrol

2.3 . Kommissionens hovedbogholderi omfatter ikke alle de bankkonti , der anvendes ved gennemfoerelsen af de transaktioner , hvis resultater fremgaar af regnskabsoversigterne . Bogholderiet er saaledes stadig uvidende om de bankkonti , der kun vedroerer laanetransaktionerne . Det samme forhold goer sig gaeldende for de konti , der anvendes af Kommissionens forskellige delegationer i middelhavslandene og AVS-staterne 28 ) , samt for visse konti , hvorpaa publikationsindtaegterne fra pressekontorerne i medlemsstaterne indgaar .

Alt i alt ser det ud til , at omkring 100 bankkonti er unddraget kontrol gennem Kommissionens regnskabsfoerer .

For at regnskabsfoereren kan tilrettelaegge " opbevaringen af faellesskabsmidlerne " 30 ) og genoprette regnskabets betydning som forvaltningsredskab samt for at opnaa en stoerre sikkerhed i forbindelse med de posteringer , der foerer til opstillingen af oversigten over den finansielle stilling , er det oenskeligt , at kassererkontoret kender alle bankkonti , der er oprettet i Kommissionens navn i forbindelse med gennemfoerelsen af det almindelige budget og dets bilag , at disse konti registreres i bogholderisystement , og at de noeje overvaages af institutionens regnskabsfoerer .

Kommissionens standpunkt ( bilag V , punkt 2.3 ) foranlediger foelgende bemaerkninger fra Rettens side :

a ) Det forhold , at regnskabsfoereren noeje overvaager konti , som ikke fremgaar af den almindelige saldo , forekommer mildest talt selvmodsigende ;

b ) et regnskab giver kun et paalideligt billede af de virkelige forhold , hvis det er fuldstaendigt , og det kan paa ingen maade forsvares , at bankkonti ikke opfoeres i hovedregnskabet ;

c ) den i henhold til traktaterne paabudte adskillelse mellem hvervet som forvalter og regnskabsfoerer , som er den eneste bestyrer af midlerne , forsvinder , hvis regnskabsfoereren fratages ansvaret for visse bankkonti , som foeres af forvaltningsafdelingen .

2.4 . En gennemgribende kontrol kraever , at der foretages en regelmaessig afstemning af saldoen paa de bankkonti , der er opfoert i statusregnskabet med de kontoudtog , som bankerne sender . En saadan afstemning goer det muligt at ajourfoerte alle de i bogholderiet opfoerte transaktioner , der ikke er registreret af banken , eller omvendt . Disse endnu uafsluttede transaktioner kan afsloere fejl eller uregelmaessigheder , der kraever berigtigelse . Analysen af bogfoeringssystemerne viste , at Kommissionen havde indset betydningen af princippet om den bankmaessige afstemning , men at dets anvendelse lod noget tilbage at oenske . Afstemning af bankkonti , der foeres i nationale valutaer , foretages med uregelmaessige mellemrum .

Som eksempel skal naevnes , at afstemningerne pr . 31 . december 1980 endnu ikke var foretaget den 30 . april 1981 , for saa vidt angaar syv bankkonti , hvoraf to udviste saldi paa henholdsvis 30,7 og 8,7 MERE . Der er i oevrigt ikke foretaget nogen afstemning af de konti , der foeres i ERE .

For at udelukke enhver mulighed for fejl eller svig ville det vaere hensigtsmaessigt , om de interne regler for regnskabsfoering fastslog , at bankafstemningerne foretages systematisk og med regelmaessige mellemrum for samtlige bankkonti , og at de paategnes af en tjenestemand med lederansvar inden for regnskabsafdelingen .

2.5 . Kassererkontoret raader over et personale paa 14 ansatte , hvoraf de tre goer tjeneste i Luxembourg . Udover en mundtligt meddelt organisationsplan har afdelingen hverken formelle beskrivelser af de systemer og fremgangsmaader , den anvender , eller stillingsbeskrivelser for sit eget personale . Dette medfoerer en vis forvirring omkring arbejdsfordelingen , isaer for saa vidt angaar kontrolforanstaltninger , samt tilsyn med og berigtigelse af loebende transaktioner .

Et bedre tilsyn fra afdelingens side og en mere praecis afgraensning af ansvarsomraaderne vil navnlig goere det muligt at undgaa forsinkelser ved gennemfoerelsen af bankafstemninger og revisionen af posterede overfoersler .

2.6 . Regnskabet over bankkonti foeres ved hjaelp af en kontordatamat , hvis programmering er blevet udfoert af et privat selskab . Brevvekslingen paa anskaffelsestidspunktet viser , at man har overtaget de programmer , der er udarbejdet til Europa-Parlamentet , uden at der er gjort forsoeg paa at tage hensyn til Kommissionens saerlige behov . Statusregnskabet og beholdningsregnskabet foeres paa denne samme datamat . Den arbejder meget langsomt , og dette forhold skaber vedvarende ophobninger ved dataregistreringen og giver anledning til forsinkelser ved fremskaffelsen af de oplysninger , der er noedvendige for den loebende forvaltning . Visse periodiske databehandlinger udfoeres 250 km borte af det firma , der har foretaget programmeringen , et forhold , der medfoerer yderligere forsinkelser . Kassererkontoret er derfor noedt til manuelt at foere sideloebende regnskaber foer at kunne foelge regnskabsstillingen fra dag til dag og for at sikre den daglige forvaltning af beholdningen .

2.7 . Indfoerelsen af et datasystem , der er tilpasset kassererkontorets faktiske behov og er foreneligt med status og bevillings - og driftsregnskabet , skulle goere det muligt at opstille regnskabsoversigter inden for frister , som imoedekommer forvaltningens behov . Det skulle desuden overfloediggoere udarbejdelsen af sideloebende manuelle regnskaber og sikre den noedvendige tid til udfoerelsen af de grundliggende kontrolopgaver , uden at det derfor skulle vaere noedvendigt med personaleudvidelser .

Kontrol med kontantbeholdningen ved regnskabsaarets udgang

2.8 . For at kunne foretage en selvstaendig gennemgang af samtlige beholdningskonti og faa tilstillet en beskrivelse af de gaeldende regler for forvaltningen af de konti , der er oprettet i forskellige pengeinstitutter , samt for at kunne foretage en krydsrevision af saldiene ved aarets udgang , har Revisionsretten vedtaget at indhente saldobekraeftelser udefra . Denne fremgangsmaade , der er meget udbredt inden for moderne regnskabsrevision gaar ud paa , at kontoindehaverne anmoder bankerne om direkte til revisoren at fremsende en raekke oplysninger om bevaegelser og saldi paa vedkommende bankkonto .

Mens Europa-Parlamentets tjenestegrene uden videre godkendte denne fremgangsmaade , var Kommissionen ikke indforstaaet med , at regnskabsmaessige oplysninger skulle kunne sendes direkte til Revisionsretten " uden regnskabsfoererens vidende " . Kommissionen besluttede derefter hos visse af sine bankforbindelser at indhente bekraeftelse paa forskellige oplysninger , Retten oenskede , og selv at meddele Retten disse svar .

2.9 . Den af Kommissionen valgte fremgangsmaade giver anledning til foelgende bemaerkninger :

a ) Skoent det var Revisionsrettens hensigt at anvende en moderne kontrolmetode , der er effektiv og meget udbredt baade i den offentlige og i den private sektor , er en indirekte fremgangsmaade blevet anvendt ;

b ) bankerne er ikke blevet bedt om alle de oplysninger , Retten oenskede ;

c ) visse beholdningskonti er ikke medtaget i denne procedure :

_ de bankkonti , der tilhoerer Faellesskabets delegationer i udlandet 1 ) 9

_ pressekontorernes bankkonti ( 1 ) 13

_ de bankkonti , der er forbeholdt laanetransaktioner 45

_ Kommissionens konti hos medlemsstaternes finansforvaltninger 8

Retten har saaledes ikke i fuldt omfang kunnet naa de maal , den havde sat sig i forbindelse med kontrollen af beholdningskontiene pr . 31 . december 1980 .

Revisionsretten forstaar daarligt Kommissionens holdning ( jf . bilag V , punkterne 2.8 og 2.9 ) .

a ) Revisionsretten har ved flere lejligheder saavel mundtligt som skriftligt forklaret , at denne fremgangsmaade ikke indebaerer at Revisionsretten har direkte adgang til pengeinstitutterne ; de af institutionen hertil befuldmaegtigede personer giver blot de paagaeldende pengeinstitutter besked om direkte at tilstille Revisionsretten de noedvendige oplysninger ( fastlagt i overensstemmelse med institutionen ) , dvs . uden at disse oplysninger foerst gaar igennem institutionen . Der er altsaa ikke tale om direkte adgang , men om direkte modtagelse af et svar ( hvoraf institutionen kan faa en kopi , enten banken eller fra Revisionsretten ) ;

1 ) Visse delegationer og kontorer raader over flere bankkonti .

b ) Revisionsretten har anvendt denne metode ved revisionen af 1980-regnskaberne for Europa-Parlamentet , JET og Europa-skolerne , uden at det har rejst problemer af nogen art . Det er kun Kommissionen og Euratoms Forsyningsagentur eller Kommissionens indgriben , som har naegtet at underkaste sig denne fremgangsmaade ;

c ) denne fremgangsmaade er absolut ikke i modstrid med begrebet bankhemmelighed og er almindelig anerkendt af pengeinstitutterne . Til bevis herpaa tjener , at fem banker i deres svar ikke har anvendt de bestemte formularer , med deres egne , som er specielt trykte for at efterkomme anmodninger fra deres kunders eventuelle revisorer ;

d ) denne fremgangsmaade er almindelig praksis , som revisorer foelger , uden at det paa nogen maade skader den gensidige tillid mellem revisoren og den reviderede . Revisionsretten ser for sin del ikke , hvorfor det skulle forholde sig anderledes , naar denne fremgangsmaade anvendes paa Kommissionens regnskaber .

Kommissionen har imidlertid den 13 . november 1981 foreslaaet Revisionsretten en acceptabel praktisk loesning paa dette saerlige problem .

2.10 . Den af Revisionsretten foretagne revision af bankindestaaender pr . 31 . december 1980 bekraeftede tilstedevaerelsen af de svagheder , der ved undersoegelsen af regnskabssystemer og fremgangsmaader , der anvendes i regnskabet , blev fundet ved den interne kontrol ( jf . punkt 2.4 ) .

Af 51 anfordringskonti , der foertes i nationale valutaer , var syv konti , svarende til 42,2 MERE eller 35 % af det samlede beloeb for denne kategori , ikke blevet afstemt ved regnskabsaarets udgang .

Ingen af de ni konti , der foertes i ERE , med et samlet indestaaende paa 56,7 MERE , var stemt af med bankopgoerelserne . To af disse konti udviste en saldo , der ifoelge bankopgoerelserne var henholdsvis 1,27 og 0,7 MERE mindre end bogholderiets saldi , uden at kassererkontoret kunne give en forklaring paa disse differencer .

Paa tre af disse konti indestod et rentebeloeb paa 1,73 MERE , der var indgaaet i 1980 , men var bogfoert i regnskabsaaret 1981 . Dette er ikke i overensstemmelse med finansforordningen og medfoerer en formindskelse med det samme beloeb af resultatet for regnskabsaaret 1980 .

I modsaetning til hvad Kommissionen anfoerer i sit svar ( jf . bilag V , punkt 2.10 ) , skal en indtaegt betragtes som indgaaet , naar den kontofoeres af banken . Da de paagaeldende bankrenter er indgaaet i 1980 , burde de vaere opfoert under indtaegterne for regnskabsaaret 1980 , hvilket noedvendigvis ville have indflydelse paa regnskabsaarets saldo . Det blev endelig ved en gennemgang af sagsakterne ikke bekraeftet , at bankopgoerelserne blev modtaget for sent , til at disse renter kunne indgaa i indtaegterne for regnskabsaaret 1980 , saadan som det burde have vaeret tilfaeldet .

2.11 . Retten skal som konklusion understrege noedvendigheden af at styrke kassererkontorets organisation og administrative fremgangsmaader , uden hvilke Kommissionens regnskabsfoerer ikke vil vaere i stand til at varetage forvaltningen af midler og vaerdier . Revisionsretten finder det ikke acceptabelt , at et centralt led i det interne kontrolsystem i virkeligheden viser sig at vaere et omraade med alvorlige mangler , hvor de grundliggende kontrolforanstaltninger ikke kan virke efter hensigten .

Revisionsretten har ikke vished for , at de under " beholdningskonti " pr . 31 . december 1980 opfoerte beloeb svarer til Kommissionens samlede redighedsbeholdning .

Regnskabsprincipper og opstilling af regnskabsoversigter

Overskud fra det foregaaende regnskabsaar

2.12 . Det for et regnskabsaar beregnede resultat 31 ) offentliggoeres i det paagaeldende driftsregnskab . Alt efter om der er tale om et overskud eller et underskud , opfoeres resultatet for hvert regnskabsaar foreloebig som indtaegt eller udgift paa budgettet for det foelgende regnskabsaar 32 ) i forbindelse med det aendringsbudget , der opstilles til regulering af egne indtaegter for det foregaaende regnskabsaar , hvilket finder sted efter den 1 . juli i det foelgende regnskabsaar 33 ) . Da budgettet for 1980 blev vedtaget den 9 . juli 1980 , var saldoen for regnskabsaaret 1979 undtagelsesvis opfoert i det oprindelige budget .

2.13 . Overskudet for regnskabsaaret 1979 , der blev offentliggjort i driftsregnskabet en 1 . juni 1980 , beloeb sig til 453,4 MERE efter fradrag af foelgende ikke-automatiske bevillingsfremfoersler :

a ) Kommissionen 2,5 MERE

b ) Parlamentet 2,7 MERE

Da budgettet for 1980 blev vedtaget den 9 . juli 1980 , indeholdt det for regnskabsaaret 1979 et foreloebigt overskud , der blev opgjort til 458,6 MERE 34 ) . Efter at Raadet endeligt havde forkastet Kommissionens anmodning om fremfoersel , offentliggjorde Kommissionen i oktober 1980 en aendring til driftsregnskabet 35 ) , hvorved overskudet for regnskabsaaret 1979 blev fastsat til 455,9 MERE . Uanset forskrifterne i finansforordningens artikel 27 skete der hverken ved aendrings - og tillaegsbudget nr . 1/80 af 2 . november 1980 36 ) eller nr . 2/80 af 23 . december 1980 37 ) nogen aendring af det foreloebige resultat af 9 . juli 1980 for at bringe det i overensstemmelse med det resultat , der var opfoert i det saaledes aendrede foreloebige driftsregnskab . Der opstod herved en uklar situation , idet driftsregnskabet gav det indtryk , at Parlamentets ikke-automatiske fremfoersler var berettigede , eftersom de var medtaget i udgifterne for regnskabsaaret 1979 , mens de poster , der var opfoert under afsnit 2 under indtaegter paa budgettet for 1980 , gav indtryk af det modsatte .

Dette uklare forhold fortsatte indtil beslutningen om decharge den 18 . juni 1981 . Parlamentet afholdt i 1980 udgifter til et beloeb paa 1,3 MERE af disse ikke-automatiske fremfoersler , som det betragtedesom godkendte . Kommissionens tjenestegrene stilede medio september 1980 et brev til Parlamentets generalsekretariat , hvori de mindede om den delikate karakter af de 2,7 MERE i form af ikke-automatiske fremfoersler . Da Parlamentet i henhold til finansforordningens artikel 74 sendte Kommissionen de noedvendige oplysninger til opstilling af driftsregnskabet for regnskabsaaret 1980 , var Kommissionen af den opfattelse , at der ikke var givet bemyndigelse til de ikke-automatiske fremfoersler fra 1979 til 1980 og naegtede at tage hensyn til de udgifter , der i loebet af regnskabsaaret 1980 var afholdt af disse fremfoersler . Kommissionen opfoerte dem samtidig paa aktivsiden i sin status som " udgifter , der skal afholdes " .

2.14 . Dette forhold giver anledning til to bemaerkninger :

a ) Kravet i finansforordningens artikel 77 , om , at Kommissionen senest den 1 . juni skal sende driftsregnskabet til Europa-Parlamentet og til Raadet , er ufravigeligt . Fra dette oejeblik maa enhver aendring af driftsregnskabet kun finde sted i forbindelse med dechargeproceduren .

Revisionsretten oensker paa foranledning af Kommissionens standpunkt ( jf . bilag V , punkt 2.14 a ) ) foerst at bemaerke , at Kommissionen frem for at tage del i dechargen er genstand for den . Det burde derfor vaere Kommissionen forbudt egenhaendigt at foretage aendringer i driftsregnskabet efter den 1 . juni , uanset af hvilken grund .

Revisionsretten har i modsaetning til Kommissionens udsagn ikke anmodet denne om at aendre driftsregnskabet for regnskabsaaret 1979 .

Afslutningen paa Revisionsrettens brev af 9 . juni 1980 til GD XIX loed saaledes : Hvis Kommissionen opstiller en berigtiget status , som anfoert paa side 2 i hr . Tugendhats brev af 30 . maj 1980 til formanden for Revisionsretten , bedes den deri opfoere ovennaevnte beloeb ;

b ) de samlede regnskabsoversigter ville give et mere virkelighedstro billede , hvis de uretmaessigt afholdte udgifter i stedet for at vaere opfoert paa aktivsiden i status var opfoert saerskilt i driftsregnskabet med tydelig angivelse af , at udgifterne var afholdt uden bevillingsmaessig daekning og dermed paa den paagaeldende institutions anvisningsberettigedes og finansinspektoers ansvar .

Fremfoerte bevillinger

2.15 . Revisionsretten fremsatte i sin aarsberetning for regnskabsaaret 1979 38 ) som sin opfattelse , at posten " fremfoerte bevillinger " ikke automatisk er en passivpost , og at den boer opdeles efter arten af de elementer , der indgaar i den . En saadan opdeling er ikke vist i den samlede status for regnskabsaaret 1980 . To forklarende noter giver imidlertid visse yderligere oplysninger , hovedsagelig af budgetmaessig art , idet der sondres mellem fremfoersler af bevillinger , for hvilke der er indgaaet forpligtelse og andre fremfoersler , der ikke er daekket af indgaaede forpligtelser . Oplysningen ville vaere mere i overensstemmelse med tanken om en specificering af passiverne , saafremt de bestaaende forpligtelser var opdelt mellem kreditorer og almindelige forpligtelser .

Det fremgaar ikke af Kommissionens svar ( jf . bilag V , punkt 2.15 ) , at det er dens hensigt , end ikke paa mellemlang sigt , at afhjaelpe den af Revisionsretten paaviste mangel . Det er imidlertid ikke kun et budgetforvaltningsmaessigt krav at kende kreditorerne , det er en noedvendighed for at kunne forvalte beholdningen af likvide midler , bevare et godt forhold til leverandoerer og opnaa de bedste betalingsbetingelser . Fra et administrativt synspunkt betyder regnskabsfoererens kontrol med kreditorerne ligeledes , at der kan udarbejdes likviditetsoverslag paa et faktisk grundlag , samt at den anvisningsberettigedes afdelings aarvaagenhed skaerpes .

Institutionernes statusregnskaber

2.16 . En undersoegelse af institutionernes statusregnskab giver anledning til forskellige bemaerkninger , for saa vidt angaar den maade , hvorpaa aktiver og passiver vurderes ved regnskabsaarets udgang .

Regulering af faellesskabsorganernes mellemregningskonti

2.17 . I deres daglige administration foretager faellesskabsorganerne 1 ) en lang raekke indbyrdes transaktioner .

Disse transaktioner bogfoeres saedvanligvis paa mellemregningskonti . Ved regnskabsaarets udgang kan det i de forskellige regnskaber forekomme , at visse transaktioner overlapper to regnskabsaar . Det er derfor noedvendigt at afstemme og regulere disse mellemregningskonti . Ved udgangen af regnskabsaaret 1980 havde Kommissionen ikke faaet ivaerksat en systematisk afstemning og regulering af mellemregningskontiene , med det resultat , at der mellem de forskellige faellesskabsorganers regnskaber ofte var betydelige uoverensstemmelser . I andre tilfaelde har det ikke vaeret muligt at sikre sig , at alle de af et organ regnskabsfoerte transaktioner , er blevet bogfoert paa samme maade af det andet organ . Foelgende eksempler kan belyse disse generelle bemaerkninger :

a ) Mens Kommissionens regnskab udviser et tilgodehavende hos EKSF paa 6,7 MERE , viser EKSF's regnskaber en saldo paa 10,9 MERE i Kommissionens favor . Forskellen paa 4,2 MERE har ikke kunnet forklares af de paagaeldende regnskabsafdelinger . Der er ikke foretaget nogen afstemning mellem kontiene i loebet af de sidste regnskabsaar ;

b ) Kommissionens regnskab udviser en gaeld til Domstolen paa 0,2 MERE . Der er ikke i Domstolens status pr . 31 . december 1980 anfoert noget om dette beloeb . Den betaling , Domstolen har foretaget til Kommissionen , betragtes af Domstolen som en udgift for regnskabsaaret 1980 . Bogholderierne i de to institutioner har ikke foretaget nogen regulering af deres regnskaber ved aarets ugang ;

c ) siden 1978 har Publikationskontoret fra institutionerne efterhaanden modtaget forskudsmidler , der pr . 31 . december 1980 beloeber sig til 2,9 MERE . Regnskaberne for de oevrige institutioner viser , at der som forskudsbeloeb kun er betalt 1,1 MERE til Publikationskontoret . Der er ikke ved regnskabsaarets udgang foretaget nogen regulering for at faa de forskellige institutioners regnskaber til at stemme indbyrdes overens ;

1 ) Ved faellesskabsorgan forstaas i denne forbindelse enhver forvaltning med en selvstaendig regnskabsfoering , og som udgoer en integrerende del af De europaeiske Faellesskaber .

d ) mellem Kommissionen paa den ene side og EUF 2 ) , ESA 3 ) og EIB paa den anden finder der forholdsvis regelmaessige transaktioner sted . Der er imidlertid ikke af de paagaeldende bogholderier foretaget nogen afstemning mellem Kommissionens og disse organers konti ved udgangen af regnskabsaaret 1980 ;

e ) selv om afstemningen af Kommissionens og Sygekassens mellemregningskonti viste , at to posteringer i Kommissionens boeger var forkerte ( en paa 200 000 000 LIT og en anden paa 5 000 000 BFR ) , blev rettelserne foretaget i regnskabet for 1981 og ikke i regnskabet for 1980 ;

f ) skoent status for JET 4 ) pr . 31 . december 1980 viste , at Kommissionen skyldte dette organ et beloeb paa 21,7 MERE , var der ikke i Kommissionens regnskab nogen klar angivelse af JET's tilgodehavender , nemlig 21,7 MERE fra betalinger , der endnu ikke var afviklet , og 3,9 MERE fra fremfoerte bevillinger .

Kommissionen har givet lange forkaringer ( jf . bilag V , punkt 2.17 ) vedroerende disse eksempler , skoent Revisionsretten gentagne gange har givet udtryk for , at det fremfor alt drejede sig om at belyse en almindeligt gaeldende bemaerkning om betydningen af , at der foretages sammenholdelse og regulering af mellemregningskonti . Hensigten var paa ingen maade at fastslaa den ene eller den anden institutions ansvar i saerlig tilfaelde , hvor alvorlige de end var , men snarere at paavise tilstedevaerelsen af forskelle , som burde vaere blevet undersoegt eller berigtiget . For saa vidt angaar de samlede regnskaber , ville Retten understrege den rolle som koordinator , som Kommissionen burde have spillet i koordineringsprocessen .

2.18 . Efter Rettens opfattelse er afstemningen af mellemregningskontiene yderst vigtig af hensyn til regnskabsopgoerelsernes paalidelighed :

2 ) Den europaeiske Udviklingsfond .

3 ) Det europaeiske Samarbejdsagentur .

4 ) ( Faellessforetagendet ) Joint European Torus .

a ) Den afsloerer uregelmaessigheder , saaledes at de noedvendige rettelser kan foretages i tide ;

b ) den er et noedvendigt led i regnskabsafslutningen , uden hvilken der kun kan foretages en simpel sammenlaegning af kontiene , hvis betydning er yderst begraenset .

Afstemning mellem hovedregnskabet og specialregnskaberne

2.19 . Visse af Kommissionens aktiviteter registreres af de ansvarlige anvisningsberettigede . Eksempelvis kan naevnes :

a ) Forskud til tjenesterejseudgifter ;

b ) inventar - og lagerbeholdningen ;

c ) laanetransaktioner ;

d ) forskud vedroerende EUFGL og foedvarehjaelp .

Disse specialregnskaber har i oejeblikket ingen saerlig staerk forbindelse til hovedregnskabet , som dog danner grundlag for opstillingen af status ved regnskabsaarets udgang .

Den anvisningsberettigede gav saaledes pr . 31 . december 1980 regnskabsfoereren meddelelse om stoerrelsen af de aktiver , der ikke kan omsaettes paa kort sigt , uden at denne kunne sikre sig , at de her meddelte oplysninger var rigtige , idet hovedbogholderiet ikke udviser bevaegelser i disse aktiver . Denne bemaerkning gaelder endvidere for samtlige laanetransaktioner , der ikke registreres i hovedbogholderiet .

For saa vidt angaar de under regnskabsaaret 1980 af EUFGL udbetalte forskud , udviste hovedbogholderiet og den anvisningsberettigedes specialregnskaber foelgende stoerre differencer :

Tabel 2.1 _ EUFGL-forskud _ differencer mellem hovedregnskabet og den anvisningsberettigedes regnskab

( i MERE )

* * Den anvis -

* Hovedregn - * ningsberetti -

Medlemsstat * * * Difference

* skab * gedes

* * regnskab

FR Tyskland * 208,7 * 207,8 * + 0,9

Danmark * 52,8 * 53,2 * - 0,4

Frankrig * 325,4 * 324,4 * + 1,0

Irland * 46,0 * 46,4 * - 0,4

Italien * 240,0 * 240,5 * - 0,5

Nederlandene * 140,6 * 140,9 * - 0,3

Det forenede

Kongerige * 122,9 * 123,1 * - 0,2

Den anvisningsberettigede har ikke givet regnskabsafdelingerne nogen forklaring paa disse differencer for driftsregnskabet blev offentliggjort .

2.20 . Det er Revisionsrettens opfattelse , at der her er tale om en betydelig svaghed i det interne kontrolsystem . I mangel af et fuldstaendigt hovedregnskabssystem , som foreskrevet i artikel 76 , stk . 3 , i gennemfoerelsesbestemmelserne til finansforordningen 39 ) , og uden at der gennem afstemningskonti foretages en afstemnings - og kontrolprocedure mellem specialregnskaber og hovedregnskab , kan Kommissionens regnskabsfoerer ikke varetage sin opgave som bestyrer af aktiverne og paa rimeligt sikkert grundlag opstille regnskabsoversigterne ved regnskabsaarets udgang .

Da regnskabet i kraft af sin natur er et forvaltningsredskab , fastholder Revisionsretten paa trods af Kommissionens svar ( jf . bilag V , punkterne 2.19 og 2.20 ) , at i den udstraekning , hvor den anvisningsberettigedes registeringer anvendes i forvaltningsoejemed , skal de vaere forbundet med regnskabet . Findes der ingen afstemningskonti i hovedregnskabet , mister specialregisteringerne den formodede noejagtighed , som det dobbelte bogholderi giver et regnskabssystem . Medmindre regnskabsfoereren indleder en lang og dybtgaaende kontrolprocedure , kan han derfor ikke virkelig sikre sig , at de oplysninger , han modtager fra specialregnskaberne , er korrekte .

Det viser sig derfor at vaere paakraevet at aendre regnskabssystemerne , for at der kan etableres en forbindelse mellem registeringer i hovedbogholderiet og i specialregnskaberne .

Andre unoejagtigheder ved vurderingen af aktiver og passiver

2.21 . Udover de foregaaende bemaerkninger er der i Kommissionens status pr . 31 . december 1980 konstateret forskellige fejl eller udeladelser .

2.22 . Visse aktiver er sat for lavt :

a ) Pr . 31 . december 1980 havde Kommissionen et beloeb paa ca . 17 MERE til gode i forbindelse med energipolitikken . Dette beloeb var ikke opfoert i Kommissionens status . Indtaegter fra forskellige forfaldne , men endnu ikke oppebaarne afgifter i forbindelse med andre sektorer til et beloeb paa ca . 9,3 MERE , var ikke medtaget i Kommissionens status ;

b ) EUFGL's forkudskonti , der er opfoert paa aktivsiden i status , er som foelge af en modregning ansat 3,7 MERE for lavt . Dette beloeb svarer til de udgifter , der fejlagtigt blev udgiftsfoert i regnskabsaaret 1976 , og hvorfor Kommissionen boer foretage regulering .

2.23 . Diverse posteringer paa aktivsiden er behaeftet med usikkerhed :

a ) Blandt ydede laan optraeder et beloeb paa 14,5 MERE som " difference til regulering " 1 ) . Det drejer sig om et overskud i forbindelse med differencen mellem de af Kommissionen optagne laan og genudlaan til tredjemand . Differencen skyldes enten paaloebne , men endnu ikke bogfoerte udgifter eller ubenyttede midler , der henstaar paa bankkonti . Da regnskabsafdelingerne ikke har kunnet faa naermere oplysninger fra de paagaeldende anvisningsberettigede om disse beloeb , er de i mangel af bedre opfoert under " ydede laan " ;

b ) udover de udgifter , som Europa-Parlamentet har afholdt over ikke-automatisk fremfoerte bevillinger fra regnskabsaaret 1979 , omfatter aktivposterne paa Faellesskabernes status andre udgifter , som af Kommissionen er afholdt enten uden bevillingsmaessig daekning eller ved overskridelse af den oprindeligt indgaaede forpligtelse .

1 ) NIC-laan ( Nouvel instrument communautaire ) = 8,3 MERE Euratom-laan = 6,2 MERE

Tabel 2.2 _ Uretmaessigt bogfoerte udgifter

( i ERE )

* * * Overskridelse af den

* * Manglende

Budgetkonto * Tekst * * oprindeligt indgaaede

* * bevillinger

* * * forpligtelse

1.1.7.3 * Rejseudgifter for nationale sagkyndige * 19 947 * _

2.3.1.0 * Porto og andre forsendelsesomkost -

* ninger * 73 798 * _

3.7.0.2 * Aktioner til udvikling af datamatikken * _ * 15 444

* I alt * 93 745 * 15 444

Retten erkender , at de paagaeldende beloeb er forholdsvis smaa , men skal dog understrege , at det principielt ikke er tilladt at afholde udgifter uden bevillingsmaessig daekning , hvilket Kommissionen erkender ( jf . bilag V , punkt 2.23 ) . Der skal i denne forbindelse blot henvises til , at det eneste tilfaelde , hvor det er forbudt at tilsidesaette finansinspektoerens naegtelse af paategning , er " hvor der er spoergsmaal om bevillingernes tilstedevaerelse " 40 ) . Statuskontiene kan ikke anvendes som middel til at omgaa de budgetmaessige forskrifter .

Der skal knyttes tre bemaerkninger til Kommissionens standpunkt ( jf . bilag V , punkt 2.23 ) :

a ) Kommissionen er ansvarlig for de regnskabsmetoder , den vedtager , og den formelle rigtighed og paalideligheden af opstillingen af regnskaberne boer vaere dens eneste rettesnor ;

b ) ved at behandle ens transaktioner forskelligt i regnskabsmaessig henseende bryder Kommissionen det grundlaeggende regnskabsprincip om kontinuitet i anvendelsen af vurderingsmetoder . Enhver metodeaendring skal gaelde for samtlige transaktioner _ baade tidligere og nye _ for at helheden kan forblive ensartet ;

c ) saaledes som det er anfoert i punkt 2.3 svaekkes regnskabernes paalidelighed af det forhold , at emissionsomkostninger og overkurs ved emission ved placeringen af laan ikke laengere bogfoeres .

2.24 . Regnskabsaarets overskud er opnaaet efter fradrag af ikke-eksisterende forpligtelser .

Paa passivsiden i status er der under interimskonti til genanvendelse opfoert et beloeb paa 1,1 MERE , der vedroerer en tilbagebetaling fra Den europaeiske Investeringsbank til Kommissionen , der havde forudbetalt rentegodtgoerelse for et projekt , for hvilket der alligevel ikke blev indgaaet kontrakt . Selv om beloebet var fejlagtigt udbetalt , forblev det bogfoert som udgift for regnskabsaaret 1980 .

Kommissionens standpunkt ( jf . bilag V , punkt 2.24 ) foranlediger Revisionsretten til at fremsaette to bemaerkninger :

a ) Da laanekontrakten aldrig er blevet indgaaet , forekommer uregelmaessigheden ved den indledende betaling , som er blevet udgiftsfoert paa en budgetpost uden tilstedevaerelse af regnskabsbilag . Da det drejer sig om en forhaandsbetaling , dvs . et forskud , burde den vaere blevet opfoert paa en tredjemands konto i status . Kun forpligtelsen burde vaere opfoert i driftsregnskabet ;

b ) da det viste sig , at laantageren havde givet afkald paa kontrakten , skulle beloebet ikke blot vaere kraevet tilbagebetalt , men den tilgrundliggende forpligtelse burde vaere blevet annulleret . Ved at undlade at annullere denne forpligtelse og sidestille tilbagebetalingen med en genanvendelsestransaktion misbrugte Kommissionen bevillingsfremfoerselsproceduren . En fremfoersel af ikke-opdelte bevillinger til det foelgende regnskabsaar uden tilstedevaerelsen af en faktisk forpligtelse burde i virkeligheden vaere blevet forelagt budgetmyndigheden til godkendelse .

2.25 . Paa grund af de unoejagtigheder , der er fundet i regnskaberne og isaer de forsoemmelser , der er konstateret i vurderingen af indtaegter og aktiver , og som hovedsagelig skyldes utilstraekkelige oplysninger fra de anvisningsberettigede til regnskabsafdelingerne , er Retten af den opfattelse , at saa laenge der ikke fastlaegges en fremgangsmaade til at specificere aktiver og passiver ved regnskabsaarets udgang , og der ikke findes et hovedregnskabssystem , som er knyttet noeje sammen med de anvisningsberettigedes specialregnskaber , vil det fortsat vaere vanskeligt for Kommissionen at imoedekomme kravene i faellesskabsforskrifterne og at forelaegge Raadet og Parlamentet " en oversigt over Faellesskabernes aktiver og passiver " 1 ) .

Konklusion

2.26 . Revisionsretten har med tilfredshed bemaerket den indsats , Kommissionen har gjort for at forbedre udformingen af de samlede regnskabsoversigter . Retten skal udtrykke sin tilfredshed med , at der er udgivet et nyt bind af driftsregnskabet , hvor aarets vigtigste regnskabsmaessige oplysninger er samlet i kortfattet og