DET EUROPÆISKE KUL- OG STÅLFÆLLESSKABS REGNSKABER PR. 31. DECEMBER 1996 (97/C 242/05)

Balance pr. 31. december 1996

(Beløb udtrykt i ecu)

- Inden fordeling af resultaterne -

>TABELPOSITION>

- Inden fordeling af resultaterne -

>TABELPOSITION>

Resultatopgørelse for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 1996

(Beløb udtrykt i ecu)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Fordeling af resultaterne for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 1996

(Beløb udtrykt i ecu)

>TABELPOSITION>

ANMÆRKNINGER TIL REGNSKABERNE PR. 31. DECEMBER 1996

(Beløb udtrykt i ecu)

1. BAGGRUNDEN FOR REGNSKABERNE

1.1. Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) blev oprettet i henhold til traktaten af 18. april 1951. Ifølge traktatens bestemmelser har Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab til opgave at bidrage til den økonomiske udvikling i medlemsstaterne ved oprettelse af et fælles kul- og stålmarked. EKSF's vigtigste finansieringskilder er afgifter, nettosaldo fra dets finansielle aktiviteter samt lån, som optages på kapitalmarkederne og direkte i bankerne.

1.2. EKSF's regnskaber pr. 31. december 1996 er opstillet i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets direktiv 78/660/EØF og 86/635/EØF om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber (EFT nr. L 222 af 14. 8. 1978 og EFT nr. L 372 af 31. 12. 1986).

1.3. EKSF fører sine regnskabsbøger i de forskellige valutaer, der anvendes i forbindelse med dets finansielle aktiviteter. EKSF's regnskaber føres i ecu.

Ved årets afslutning blev følgende kurser anvendt ved omregningen af balancekonti i fremmed valuta til ecu:

>TABELPOSITION>

1.4. Pr. 31. december 1996 indgår de forskellige valutaer, der er nævnt under anmærkning 1.3, samt ecu med følgende beløb i EKSF's balance (i 1 000 ECU):

>TABELPOSITION>

2. REGNSKABSPRINCIPPER OG -METODER

2.1. Regnskaberne udarbejdes i overensstemmelse med almindeligt anerkendte regnskabsprincipper.

2.2. Regnskabsårets udgifter og indtægter bogføres i de pågældende valutaer. De omregnes til ecu til den månedlige regnskabskurs, der er gældende på transaktionsdatoen.

3. TILGODEHAVENDER I CENTRALBANKER

Denne post udgøres af EKSF's tilgodehavender i centralbanker i visse medlemsstater.

4. TILGODEHAVENDER I KREDITINSTITUTTER

4.1. Med aftalt løbetid eller på opsigelse

Restløbetiden for disse tilgodehavender er som følger:

>TABELPOSITION>

4.2. Lån

Restløbetiden for disse lån er som følger:

>TABELPOSITION>

5. TILGODEHAVENDER HOS KUNDER

5.1. Lån

Lån til kreditinstitutter bogføres under posten »Tilgodehavender hos kreditinstitutter« (jf. anmærkning 4).

De øvrige lån fordeler sig som følger:

>TABELPOSITION>

5.2. Afgifter

Før værdiregulering beløber denne post sig til 8 171 552 ECU pr. 31. december 1996 (6 355 018 ECU pr. 31. december 1995). Den omfatter bl.a. et beløb på 6 042 902 ECU vedrørende fordringer på debitorer under konkurs eller tilsvarende form for bobehandling (6 110 892 ECU pr. 31. december 1995) og et beløb på 414 223 ECU vedrørende midlertidig henstand i forbindelse med oplagring af stenkul (416 014 ECU pr. 31. december 1995).

Ifølge en generel beslutning fra 1972 er betalingen af afgifter i forbindelse med oplagret stenkul midlertidigt udskudt.

5.3. Bøder

I denne post er opført Kommissionens tilgodehavender hos virksomheder, som har fået pålagt en bøde i medfør af traktatens bestemmelser.

Efter værdiregulering beløber posten »Bøder« sig til 68 565 376 ECU (64 703 179 ECU pr. 31. december 1995).

Denne post består først og fremmest af en samlet bøde på 104 364 350 ECU (Kommissionens beslutning 94/215/EKSF (1) af 16. februar 1994), som Kommissionen tildelte en række stålvirksomheder for ikke at have overholdt konkurrencereglerne ved markedsføring af stålbjælker. 32 151 350 ECU er blevet indbetalt i medfør af denne beslutning, som er blevet appelleret ved Retten i Første Instans på vegne af næsten alle de pågældende virksomheder.

5.4. Rentegodtgørelser at inddrive

I denne post opføres tilgodehavender hos virksomheder, som har fået tildelt et lån med rentegodtgørelse, og hvem Kommissionen har måttet anmode om at tilbagebetale hele eller dele af den allerede udbetalte rentegodtgørelse.

6. OBLIGATIONER OG ANDRE VÆRDIPAPIRER MED FAST AFKAST

6.1. Værdiansættelse

Beholdningen af obligationer og andre værdipapirer med fast afkast værdiansættes til den gennemsnitlige anskaffelsespris eller markedsprisen pr. 31. december 1996.

Denne regel fraviges for værdipapirer, der regnes for finansielle anlægsaktiver (jf. anmærkning 6.5).

6.2. Sammensætning

Sammensætningen af beholdningen af obligationer og andre værdipapirer med fast afkast er følgende:

>TABELPOSITION>

6.3. Forfald 1997

Følgende del af værdipapirbeholdningen forfalder i løbet af 1997:

>TABELPOSITION>

6.4. Notering

Værdipapirbeholdningen er sammensat af børsnoterede værdipapirer til et beløb af 1 393 595 584 ECU og ikke-børsnoterede værdipapirer for restbeløbet 53 794 188 ECU.

6.5. Finansielle anlægsaktiver

6.5.1. Ved finansielle anlægsaktiver forstås værdipapirer, der forbliver i beholdningen indtil deres endelige forfald.

Det drejer sig hovedsagelig om kortfristede værdipapirer og tilbagekøb af EKSF-obligationer med henblik på betaling af ydelser på lån.

6.5.2. Værdipapirer, der opbevares som finansielle anlægsaktiver, værdiansættes til den gennemsnitlige anskaffelsespris eller tilbagekøbsværdien, hvis denne er lavere.

Disse værdipapirers tilbagekøbsværdi ligger 540 274 ECU over den gennemsnitlige anskaffelsespris.

6.5.3. De finansielle anlægsaktiver er opdelt på følgende måde (i ECU):

>TABELPOSITION>

7. MATERIELLE OG IMMATERIELLE AKTIVER

>TABELPOSITION>

De bygninger, som EKSF er ejer af, blev i sin tid mod betaling af leje stillet til rådighed for Det Europæiske Fællesskab, hvilket muliggjorde en forrentning af EKSF's investerede midler.

I overensstemmelse med denne rådighedsaftale har Kommissionen i 1994 og 1995 helt og fuldt tilbagebetalt de skyldige restbeløb til EKSF, således at ejendomsretten til bygningerne kan overdrages til Det Europæiske Fællesskab.

Den juridiske overdragelse af bygningerne i New York og Marseille blev afsluttet i 1996.

Denne transaktion har indbragt EKSF en fortjeneste ved overdragelsen på 741 225 ECU svarende til differencen mellem afståelsessummen (1 848 062 ECU) og den bogførte nettoværdi (1 106 837 ECU) på tidspunktet for overdragelsen.

For de øvrige bygninger figurerer forud betalte beløb modtaget fra Det Europæiske Fællesskab på balancens passivside med i alt 5 440 293 ECU (anmærkning 12), indtil de retlige formaliteter vedrørende overdragelsen, der i øjeblikket behandles af de kompetente myndigheder, er tilendebragt.

8. ANDRE AKTIVER

>TABELPOSITION>

9. PERIODEAFGRÆNSNINGSPOSTER, AKTIVER

>TABELPOSITION>

10. GÆLD TIL KREDITINSTITUTTER

Disse transaktioners restløbetid fordeler sig således:

>TABELPOSITION>

11. GÆLD STIFTET VED UDSTEDELSE AF VÆRDIPAPIRER

En del af lånene pr. 31. december 1996 udløber i løbet af regnskabsåret 1997. Denne del udgør et beløb på 900 334 738 ECU.

12. ANDRE PASSIVER

>TABELPOSITION>

13. PERIODEAFGRÆNSNINGSPOSTER, PASSIVER

>TABELPOSITION>

14. HENSÆTTELSE TIL TAB OG OMKOSTNINGER

>TABELPOSITION>

15. FORPLIGTELSER VEDRØRENDE EKSF'S AKTIONSBUDGET

I 1996 udviklede forpligtelserne vedrørende aktionsbudgettet sig således:

>TABELPOSITION>

16. HENSÆTTELSE TIL FINANSIERING AF EKSF'S AKTIONSBUDGET

>TABELPOSITION>

17. HENSÆTTELSE TIL DÆKNING AF STØRRE RISICI

I forbindelse med EKSF-traktatens udløb i 2002 og den gradvise reducering af udestående lån koncentreres risikoen i tiltagende omfang om visse større lån (disse større risici er defineret i henhold til Rådets direktiv 92/121/EØF af 21. december 1992 om overvågning af og kontrol med kreditinstitutters store engagementer).

Hensættelsen til dækning af større risici omfatter således lån, der ikke er sikret ved førsteklassesgarantier, og som andrager mere end 25 % af EKSF's egne midler.

Den skal specifikt dække denne koncentrationsrisiko og beskytte EKSF mod eventuel misligholdelse.

Hensættelsen, der er beregnet på grundlag af større udeståender pr. 31. december 1996 under anvendelse af en metode anbefalet af en international ekspertgruppe, beløber sig til 36 mio. ECU.

18. RESERVER

>TABELPOSITION>

Garantireserven skal tjene som sikkerhed i forbindelse med låne- og udlånstransaktioner. Efter fordeling af 1996-andelen for bidrag fra de nye medlemsstater (14 429 322 ECU) og hensættelse af 19 mio. ECU, beløb garantireserven sit til 468 743 644 ECU pr. 31. december 1996. Denne styrkelse af garantifonden finder sted, fordi EKSF-traktaten snart udløber.

Kommissionen bekræftede den 11. september 1996 sin vilje til at opretholde reserver svarende til 100 % af de udstående lån, der ikke er garanteret af en medlemsstat, efter 23. juli 2002, hvilket gør det nødvendigt gradvist at øge garantifonden til ca. 700 mio. ECU (inkl. eventuelle særlige værdireguleringer).

Under hensyntagen til dels den regelmæssige nedgang i udestående lån indtil og efter den 23. juli 2002, og dels forøgelsen af garantifonden, vil solvensgraden logisk bevæge sig væk fra det interval på 14 til 16 %, der blev fastsat for normal drift, og bevæge sig mod de 100 %.

Solvensgraden har således ændret sig fra 16 % pr. 31. december 1995 til 21 % pr. 31. december 1996.

Den særlige reserve skal anvendes til ydelse af lån af EKSF's egne midler til finansiering af socialt boligbyggeri.

Den tidligere pensionsfond svarede oprindelig til alle de pensionsforpligtelser, EKSF indbetalte midler til indtil den 5. marts 1968. Fra og med denne dato har medlemsstaterne overtaget forpligtelserne til at betale tjenestemændenes pensioner. Fonden anvendes til finansiering af byggelån til tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber. Den er også blevet anvendt til ydelse af særlige lån i jern-, stål- og kulindustrien.

Hvad angår bidragene fra de nye medlemsstater, er der i protokol nr. 5, annex til traktaten af 24. juni 1994, til tiltrædelsesakten for Østrig, Finland og Sverige fastsat et bidrag på 44 100 000 til EKSF's garantireserve til indbetaling i to lige store, rentefri rater henholdsvis den 1. januar 1995 og den 1. januar 1996.

Indbetalingen for 1996 på 22 050 000 ECU er blevet fordelt mellem garantireserven, den særlige reserve og den tidligere pensionsfond.

19. ANALYSE AF RESULTATERNE FOR REGNSKABSÅRET

EKSF's samlede resultat påvirkes både af resultatet af dets ikke-budgetmæssige transaktioner (lån/udlån - kapitalanbringelser - svingninger i valutakurserne) og af resultatet af gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget.

19.1. Ikke-budgetmæssige transaktioner

>TABELPOSITION>

19.2. Gennemførelse af EKSF's aktionsbudget

>TABELPOSITION>

19.3. Opgørelse af regnskabsårets resultat

>TABELPOSITION>

20. RENTER OG LIGNENDE UDGIFTER

>TABELPOSITION>

21. ADMINISTRATIONSOMKOSTNINGER

Der er overført 5 mio. ECU til administrationsbudgettet for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber til skønsmæssig dækning af EKSF's administrationsudgifter.

22. ANDRE DRIFTSOMKOSTNINGER

>TABELPOSITION>

23. RENTEINDTÆGTER OG LIGNENDE

>TABELPOSITION>

24. ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

>TABELPOSITION>

25. INDTÆGTER I FORBINDELSE MED AKTIONSBUDGETTET

>TABELPOSITION>

26. FORPLIGTELSER UNDER STREGEN

26.1. Tilsagn

>TABELPOSITION>

26.2. Indgåede forpligtelser

>TABELPOSITION>

27. OVERSIGT OVER DEN ØKONOMISKE SITUATION FOR DET REGNSKABSÅR, DER AFSLUTTEDES PR. 31. DECEMBER 1996

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(1) EFT nr. L 116 af 6. 5. 1994.