KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/1998

af 5. november 2015

om detaljerede foranstaltninger til gennemførelse af de fælles grundlæggende normer for luftfartssikkerhed

(EØS-relevant tekst)

EUROPA–KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 300/2008 af 11. marts 2008 om fælles bestemmelser om sikkerhed (security) inden for civil luftfart og om ophævelse af forordning (EF) nr. 2320/2002 (1), særlig artikel 4, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

Kommissionens forordning (EU) nr. 185/2010 (3) , som fastsætter de foranstaltninger, der er omhandlet i artikel 4, stk. 3, i forordning (EF) nr. 300/2008, er blevet ændret 20 gange, siden den trådte i kraft. For at sikre klarhed og retssikkerhed bør den derfor ophæves og erstattes af en ny retsakt, der konsoliderer den oprindelige retsakt og alle ændringer heraf. Denne nye retsakt bør også, hvor det er hensigtsmæssigt, gøres klarere og ajourføres i lyset af de praktiske erfaringer, der er høstet, og den relevante teknologiske udvikling.

Disse foranstaltninger bør revideres regelmæssigt for at sikre, at de er i overensstemmelse med udviklingen i trusselssituationen.

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

De detaljerede foranstaltninger for gennemførelsen af de fælles grundlæggende normer for beskyttelse af civil luftfart mod ulovlige handlinger, som bringer den civile luftfarts sikkerhed i fare, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 300/2008, og de generelle foranstaltninger til supplering af de fælles grundlæggende normer, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i samme forordning, er fastlagt i bilaget.

Artikel 2

Forordning (EU) nr. 185/2010 ophæves. Henvisninger til den ophævede forordning gælder som henvisninger til nærværende forordning.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. februar 2016.

(1) EUT L 97 af 9.4.2008, s. 72.

(2) Kommissionens afgørelse (EU, Euratom) 2015/444 af 13. marts 2015 om reglerne for sikkerhedsbeskyttelse af EU's klassificerede informationer (EUT L 72 af 17.3.2015, s. 53).

(3) Kommissionens forordning (EU) nr. 185/2010 af 4. marts 2010 om detaljerede foranstaltninger til gennemførelse af de fælles grundlæggende normer for luftfartssikkerhed (EUT L 55 af 5.3.2010, s. 1).

BILAG

1. SIKKERHED I LUFTHAVNE

1.0. GENERELLE BESTEMMELSER

1.0.1. Medmindre andet er angivet, sikres gennemførelsen af de foranstaltninger, som er fastsat i dette kapitel, af myndigheden, lufthavnsoperatøren, luftfartsselskabet eller den ansvarlige enhed i overensstemmelse med det nationale sikkerhedsprogram for civil luftfart som omhandlet i artikel 10 i forordning (EF) nr. 300/2008.

1.0.2. I forbindelse med dette kapitel anses fly, busser, bagagevogne eller andre transportmidler, adgangsveje for passagerer eller passagerbroer (jetway) for at være områder i en lufthavn.

I dette kapitel forstås ved »sikret bagage« screenet afgående indskrevet bagage, der er fysisk beskyttet med henblik på at sikre, at der ikke anbringes genstande deri.

1.0.3. Uden at dette berører undtagelseskriterierne som fastsat i del K i bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 272/2009 (1), kan den kompetente myndighed tillade anvendelse af særlige sikkerhedsprocedurer eller undtagelser fra sikkerhedskontrol mht. beskyttelsen og sikkerheden i en lufthavns airside-områder på dage med højst otte planlagte afgående flyvninger, forudsat at der kun skal foretages af- og pålæsning, ombordstigning eller afstigning for ét luftfartøj ad gangen enten inden for det security-beskyttede områdes kritiske zone eller i en lufthavn, som ligger uden for anvendelsesområdet for punkt 1.1.3.

1.0.4. I forbindelse med dette bilag henviser »genstande, der medbringes af andre personer end passagerer« til ejendele bestemt til personlig brug for den person, der medbringer dem.

1.0.5. Henvisninger til tredjelande i dette kapitel og i givet fald i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005 final (2) omfatter andre lande og territorier, for hvilke afsnit VI i tredje del i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ikke finder anvendelse ifølge samme traktats artikel 355.

1.1. KRAV TIL PLANLÆGNING AF LUFTHAVNE

1.1.1. Grænselinjer

1.1.1.1. Grænselinjerne mellem landside, airside, security-beskyttede områder, kritiske zoner og, hvor dette er relevant, demarkerede områder skal kunne udpeges entydigt i hver lufthavn, således at de pågældende sikkerhedsforanstaltninger kan træffes i hvert af disse områder.

1.1.1.2. Grænselinjen mellem landside og airside skal være en fysisk spærring, som tydeligt kan ses af den brede offentlighed, og som hindrer en person i at få uautoriseret adgang.

1.1.2. Security-beskyttede områder

1.1.2.1. Security-beskyttede områder skal mindst omfatte følgende:

a) en del af en lufthavn, hvortil screenede afrejsende passagerer har adgang, og

b) en del af en lufthavn, som screenet afgående indskrevet bagage kan passere eller opbevares i, medmindre det drejer sig om sikret bagage, og

c) en del af en lufthavn, der er beregnet til at parkere luftfartøjer med henblik på ombordstigning eller lastning.

1.1.2.2. En del af en lufthavn skal betragtes som et security-beskyttet område som minimum i den tidsperiode, hvor de i punkt 1.1.2.1 omhandlede aktiviteter finder sted.

Når der oprettes et security-beskyttet område, gennemføres en sikkerhedskontrol af de dele, som kunne være blevet kontamineret, umiddelbart før dette område oprettes for at skabe en rimelig sikkerhed for, at det ikke indeholder forbudte genstande. Denne bestemmelse anses for at være opfyldt for luftfartøjer, som underkastes en flysikkerhedskontrol.

1.1.2.3. Når uvedkommende personer kan have haft adgang til security-beskyttede områder, udføres hurtigst muligt en sikkerhedskontrol af de dele, der kunne være blevet kontamineret, for at skabe en rimelig sikkerhed for, at de ikke indeholder forbudte genstande. Denne bestemmelse anses for at være opfyldt for luftfartøjer, som underkastes en flysikkerhedskontrol.

1.1.3. Kritiske zoner i security-beskyttede områder

1.1.3.1. Der oprettes kritiske zoner i lufthavne, hvor mere end 40 personer har lufthavns-id-kort, der giver adgang til security-beskyttede områder.

1.1.3.2. Kritiske zoner skal mindst omfatte følgende:

a) alle dele af en lufthavn, hvortil screenede afrejsende passagerer har adgang, og

b) alle dele af en lufthavn, som screenet afgående indskrevet bagage kan passere eller opbevares i, medmindre det drejer sig om sikret bagage.

En del af en lufthavn skal betragtes som et kritisk zone-område som minimum i den tidsperiode, hvor de i litra a) og b) omhandlede aktiviteter finder sted.

1.1.3.3. Når der oprettes en kritisk zone, gennemføres en sikkerhedskontrol af de dele, som kunne være blevet kontamineret, umiddelbart før denne zone oprettes, for at skabe en rimelig sikkerhed for, at den ikke indeholder forbudte genstande. Denne bestemmelse anses for at være opfyldt for luftfartøjer, som underkastes en flysikkerhedskontrol.

1.1.3.4. Når ikke-screenede personer eller passagerer og besætningsmedlemmer, der ankommer fra andre tredjelande end dem, som er opført i tillæg 4-B, kan have haft adgang til kritiske zoner, udføres hurtigst muligt en sikkerhedskontrol af de zoner, der kunne være blevet kontamineret, for at skabe en rimelig sikkerhed for, at de ikke indeholder forbudte genstande.

Stk. 1 anses for at være opfyldt for luftfartøjer, som underkastes en flysikkerhedskontrol.

Stk. 1 anvendes ikke, når personer, der er omfattet af punkt 1.3.2 og punkt 4.1.1.7, har haft adgang til kritiske zoner.

For så vidt angår passagerer eller besætningsmedlemmer, der ankommer fra andre tredjelande end dem, som er opført i tillæg 4-B, finder stk. 1 kun anvendelse for de kritiske zoner, som benyttes af screenet indskrevet bagage og/eller screenede afrejsende passagerer, der ikke afrejser med samme luftfartøj som disse passagerer og besætningsmedlemmer.

1.2. ADGANGSKONTROL

1.2.1. Adgang til airside

1.2.1.1. Personer og køretøjer må kun få adgang til airside, hvis de har en legitim grund til at opholde sig der. Rundvisning med guide i lufthavnen eskorteret af autoriserede personer anses for at have en legitim grund.

1.2.1.2. For at få adgang til airside skal en person være i besiddelse af en tilladelse.

1.2.1.3. For at få adgang til airside skal et køretøj være forsynet med et bilpas.

1.2.1.4. Personer, der befinder sig på airside, skal efter anmodning fremvise deres tilladelse med henblik på kontrol.

1.2.2. Adgang til security-beskyttede områder

1.2.2.1. Personer og køretøjer må kun få adgang til security-beskyttede områder, hvis de har en legitim grund til at opholde sig der. Rundvisning med guide i lufthavnen eskorteret af autoriserede personer anses for at have en legitim grund.

1.2.2.2. For at få adgang til security-beskyttede områder skal en person forevise en af følgende tilladelser:

a) et gyldigt boardingkort eller tilsvarende eller

b) et gyldigt flybesætnings-id-kort eller

c) et gyldigt lufthavns-id-kort eller

d) et gyldigt id-kort fra den nationale kompetente myndighed eller

e) et gyldigt id-kort, som er udstedt af den myndighed, der kontrollerer overholdelsen, og som anerkendes af den kompetente nationale myndighed.

Alternativt kan der også gives adgang, efter at der er foretaget en positiv identifikation ud fra en kontrol af biometriske data.

1.2.2.3. For at få adgang til security-beskyttede områder skal et køretøj være forsynet med et gyldigt bilpas.

1.2.2.4. Boardingkortet eller tilsvarende, der er omhandlet i punkt 1.2.2.2, litra a), skal kontrolleres, inden en person gives adgang til security-beskyttede områder, for at skabe en rimelig sikkerhed for, at det er gyldigt.

Det kort, der er omhandlet i punkt 1.2.2.2, litra b)-e), skal kontrolleres, inden en person gives adgang til security-beskyttede områder, for at skabe en rimelig sikkerhed for, at det er gyldigt og tilhører indehaveren.

Benyttes biometrisk identifikation, skal det i forbindelse med identifikationen sikres, at den person, som ønsker at få adgang til security-beskyttede områder, besidder en af de tilladelser, der er angivet i punkt 1.2.2.2, at denne tilladelse er gyldig, og ikke trukket tilbage.

1.2.2.5. Med henblik på at forebygge uvedkommende adgang til security-beskyttede områder kontrolleres adgangsvejene med:

a) et elektronisk system, der begrænser adgangen til en person ad gangen, eller

b) adgangskontrol udført af autoriserede personer.

Den kompetente myndighed kan i sit nationale sikkerhedsprogram for civil luftfart fastsætte, at begrænsningen til en person ad gangen i henhold til litra a) ikke finder anvendelse på adgangspunkter, der udelukkende anvendes af retshåndhævende personale.

1.2.2.6. Bilpasset kontrolleres, før et køretøj gives adgang til security-beskyttede områder, for at sikre, at det er gyldigt og udstedt til køretøjet.

1.2.2.7. Adgang til security-beskyttede områder skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

1.2.3. Krav til EU's flybesætnings-id-kort og lufthavns-id-kort

1.2.3.1. Et flybesætnings-id-kort til et EU-luftfartsselskabs besætningsmedlem og et lufthavns-id-kort må kun udstedes til en person, som har et operationelt behov, og som har gennemgået en baggrundskontrol efter punkt 11.1.3 med et tilfredsstillende resultat.

1.2.3.2. Besætnings- og lufthavns-id-kort udstedes for en periode på højst fem år.

1.2.3.3. Id-kortet inddrages øjeblikkeligt fra en person, hvis resultatet af dennes baggrundskontrol ikke er tilfredsstillende.

1.2.3.4. Id-kortet bæres synligt som minimum, når indehaveren befinder sig i security-beskyttede områder.

En person, som ikke bærer sit kort synligt i andre security-beskyttede områder end de områder, hvor passagererne befinder sig, skal antastes af personer med ansvar for gennemførelsen af punkt 1.5.1, litra c), og om fornødent indberettes.

1.2.3.5. Id-kortet tilbageleveres øjeblikkeligt til den udstedende enhed:

a) efter den udstedende enheds anmodning eller

b) ved ansættelsesforholdets ophør eller

c) ved ansættelse hos en anden arbejdsgiver eller

d) hvis der sker en ændring i behovet for at have adgang til områder, for hvilke der er givet tilladelse, eller

e) når kortet udløber, eller

f) når kortet inddrages.

1.2.3.6. Den udstedende enhed underrettes øjeblikkeligt om bortkomst, tyveri eller manglende tilbagelevering af et id-kort.

1.2.3.7. Et elektronisk kort gøres ugyldigt øjeblikkeligt efter tilbagelevering, udløb, inddragelse eller underretning om bortkomst, tyveri eller manglende tilbagelevering.

1.2.3.8. EU's flybesætnings-id-kort og lufthavns-id-kort skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

1.2.4. Supplerende krav til EU's flybesætnings-id-kort

1.2.4.1. Et flybesætnings-id-kort til et EU-luftfartsselskabs besætningsmedlem skal angive:

a) indehaverens navn og billede og

b) luftfartsselskabets navn og

c) ordet »crew« (besætning) på engelsk og

d) udløbsdatoen.

1.2.5. Supplerende krav til lufthavns-id-kort

1.2.5.1. Et lufthavns-id-kort skal angive:

a) indehaverens navn og billede og

b) navnet på indehaverens arbejdsgiver, medmindre kortet er elektronisk programmeret, og

c) navnet på enten den udstedende myndighed eller lufthavnen og

d) de områder, som indehaveren har autoriseret adgang til, og

e) udløbsdatoen, medmindre kortet er elektronisk programmeret.

Navnene og de områder, der gives adgang til, kan erstattes af en tilsvarende angivelse.

1.2.5.2. For at undgå misbrug af lufthavns-id-kort skal der forefindes et system, som skaber en rimelig sikkerhed for at afsløre forsøg på at benytte bortkomne, stjålne eller ikke tilbageleverede kort. Efter en sådan afsløring træffes passende forholdsregler.

1.2.6. Krav til bilpas

1.2.6.1. Der udstedes udelukkende bilpas, når der er fastslået et operationelt behov.

1.2.6.2. Et bilpas skal være køretøjsspecifikt og angive:

a) de områder, som køretøjet har autoriseret adgang til, og

b) udløbsdatoen.

Elektroniske bilpas behøver hverken at angive de områder, som køretøjet har autoriseret adgang til, eller udløbsdatoen, hvis disse oplysninger kan aflæses elektronisk og kontrolleres, inden der gives adgang til security-beskyttede områder.

1.2.6.3. Et elektronisk bilpas anbringes på et køretøj på en måde, som sikrer, at det ikke kan overføres.

1.2.6.4. Bilpasset skal anbringes synligt, når køretøjet befinder sig på airside.

1.2.6.5. Bilpasset tilbageleveres øjeblikkeligt til den udstedende enhed:

a) efter den udstedende enheds anmodning eller

b) når køretøjet ikke længere benyttes til at opnå adgang til airside eller

c) ved passets udløb, medmindre passet automatisk gøres ugyldigt.

1.2.6.6. Den udstedende enhed underrettes øjeblikkeligt om bortkomst, tyveri eller manglende tilbagelevering af et bilpas.

1.2.6.7. Et elektronisk bilpas gøres ugyldigt øjeblikkeligt efter tilbagelevering, udløb eller underretning om bortkomst, tyveri eller manglende tilbagelevering.

1.2.6.8. For at undgå misbrug af bilpas skal der forefindes et system, som skaber en rimelig sikkerhed for at afsløre forsøg på at benytte bortkomne, stjålne eller ikketilbageleverede bilpas. Efter en sådan afsløring træffes passende forholdsregler.

1.2.6.9. Køretøjer, som udelukkende benyttes på airside og ikke har tilladelse til at køre på offentlig vej, kan undtages fra anvendelsen af punkt 1.2.6.2 til 1.2.6.8 på den betingelse, at det tydeligt markeres på deres yderside, at køretøjet benyttes operationelt på den pågældende lufthavn.

1.2.7. Adgang under ledsagelse

1.2.7.1. Besætningsmedlemmer, som ikke besidder et gyldigt lufthavns-id-kort, ledsages hele tiden, når de befinder sig i security-beskyttede områder bortset fra:

a) områder, hvor der kan være passagerer, og

b) områder i umiddelbar nærhed af det luftfartøj, som de er ankommet med eller skal afrejse med, og

c) områder, der er beregnet til besætningsmedlemmer og

d) strækninger mellem terminalen eller adgangspunktet og det luftfartøj, som besætningsmedlemmer er ankommet med eller skal afrejse med.

1.2.7.2. Under ekstraordinære omstændigheder kan en person undtages fra kravene i punkt 1.2.5.1 og fra forpligtelser vedrørende baggrundskontrol på den betingelse, at den pågældende person ledsages hele tiden, når han befinder sig i security-beskyttede områder. En person kan undtages fra kravet om at have en eskorte, hvis vedkommende viser en tilladelse og er indehaver af et gyldigt lufthavns-id-kort.

1.2.7.3. En ledsager skal:

a) besidde et gyldigt id-kort som omhandlet i punkt 1.2.2.2, litra c), d) eller e), og

b) være autoriseret til at være ledsager i security-beskyttede områder og

c) have den eller de ledsagede personer under opsyn hele tiden og

d) skabe rimelig sikkerhed for, at den eller de ledsagede personer ikke begår brud på sikkerheden.

1.2.7.4. Et køretøj kan undtages fra kravene i punkt 1.2.6 på den betingelse, at det ledsages hele tiden, når det befinder sig på airside.

1.2.7.5. Når en passager ikke rejser i kraft af en luftbefordringsaftale, der fører til udstedelse af et boardingkort eller tilsvarende, kan et besætningsmedlem, der eskorterer denne passager, undtages fra kravene i punkt 1.2.7.3, litra a).

1.2.8. Andre undtagelser

Andre undtagelser skal være underlagt de bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

1.3. SCREENING AF ANDRE PERSONER END PASSAGERER OG DERES MEDBRAGTE GENSTANDE

1.3.1. Screening af andre personer end passagerer og deres medbragte genstande

1.3.1.1. Screening af andre personer end passagerer og deres medbragte genstande skal foretages ved hjælp af en af følgende metoder:

a) manuel undersøgelse

b) metaldetektorkarme (WTMD)

c) bombehunde

d) spordetektionsudstyr (ETD)

e) securityscannere, som ikke benytter ioniserende stråling

f) en kombination af spordetektionsudstyr (ETD) og håndholdt metaldetektorudstyr (HHMD).

1.3.1.2. Punkt 4.1.1.3-4.1.1.6 og 4.1.1.10-4.1.1.11 finder anvendelse, når der er tale om screening af andre personer end passagerer.

1.3.1.3. Bombehunde og spordetektionsudstyr må kun anvendes som en supplerende metode til screening af andre personer end passagerer eller som et ikke-systematisk alternativ til en manuel undersøgelse, metaldetektorkarme eller securityscannere.

1.3.1.4. Screening af genstande, der medføres af andre personer end passagerer, skal foretages ved hjælp af en af følgende metoder:

a) manuel undersøgelse

b) røntgenudstyr

c) EDS-udstyr til sporing af eksplosive stoffer

d) bombehunde

e) spordetektionsudstyr (ETD).

1.3.1.5. Punkt 4.1.2.4 – 4.1.2.7 og 4.1.2.11 finder anvendelse på screening af genstande, der medbringes af andre personer end passagerer.

1.3.1.6. Bombehunde og spordetektionsudstyr må kun anvendes som en supplerende metode til screening af andre personer end passagerer eller som et ikke-systematisk alternativ til en manuel undersøgelse, røntgenudstyr eller EDS-udstyr.

1.3.1.7. Når andre personer end passagerer og deres medbragte genstande skal screenes løbende og stikprøvevist, fastlægges screeninghyppigheden af den kompetente myndighed ud fra en risikovurdering.

1.3.1.8. Screening af andre personer end passagerer og deres medbragte genstande skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

1.3.2. Undtagelser og særlige screeningprocedurer

1.3.2.1. Den kompetente myndighed må ud fra en objektiv begrundelse undtage andre personer end passagerer fra screening eller lade dem blive underkastet særlige screeningprocedurer på den betingelse, at de ledsages af en person, som er autoriseret til at være ledsager i overensstemmelse med punkt 1.2.7.3.

1.3.2.2. Andre screenede personer end passagerer, som kortvarigt forlader kritiske zoner, kan undtages fra screening ved deres tilbagevenden på den betingelse, at de har været under konstant observation af autoriserede personer i tilstrækkelig grad til at skabe en rimelig sikkerhed for, at de ikke bringer forbudte genstande ind i kritiske zoner.

1.3.2.3. Undtagelser og særlige screeningprocedurer skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

1.4. UNDERSØGELSE AF KØRETØJER

1.4.1. Køretøjer, der får adgang til kritiske zoner

1.4.1.1. Alle køretøjer undersøges, inden de får adgang til kritiske zoner. Efter undersøgelsen beskyttes de mod ulovlige handlinger, indtil de får adgang til kritiske zoner.

1.4.1.2. Føreren og eventuelle passagerer må ikke opholde sig i køretøjet, mens det undersøges. De pålægges at tage deres personlige ejendele med sig ud af køretøjet med henblik på en screening.

1.4.1.3. Der anvendes klart definerede metoder, der sikrer en vilkårlig udvælgelse af de områder, som skal undersøges.

1.4.1.4. Køretøjer, der får adgang til kritiske zoner, skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

1.4.2. Køretøjer, der får adgang til andre dele af security-beskyttede områder end de kritiske zoner

1.4.2.1. Føreren og eventuelle passagerer må ikke opholde sig i køretøjet, mens det undersøges. De pålægges at tage deres personlige ejendele med sig ud af køretøjet med henblik på en screening.

1.4.2.2. Der anvendes klart definerede metoder, der sikrer en vilkårlig udvælgelse af de køretøjer og de områder, som skal undersøges.

1.4.2.3. Køretøjer, der får adgang til andre dele af security-beskyttede områder end de kritiske zoner, skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

1.4.3. Undersøgelsesmetoder

1.4.3.1. En manuel undersøgelse skal bestå af et grundigt manuelt tjek af de udvalgte områder, herunder indhold, for at skabe rimelig sikkerhed for, at de ikke indeholder forbudte genstande.

1.4.3.2. De følgende metoder må kun benyttes som en supplerende undersøgelsesmetode:

a) bombehunde og

b) spordetektionsudstyr (ETD).

1.4.3.3. Undersøgelsesmetoder skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

1.4.4. Undtagelser og særlige undersøgelsesprocedurer

1.4.4.1. Den kompetente myndighed må ud fra en objektiv begrundelse undtage køretøjer fra undersøgelse eller lade dem blive underkastet særlige undersøgelsesprocedurer på den betingelse, at de ledsages af en person, som er autoriseret til at være ledsager i overensstemmelse med punkt 1.2.7.3.

1.4.4.2. Undtagelser og særlige undersøgelsesprocedurer skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

1.5. OVERVÅGNING, PATRULJERING OG ANDEN FYSISK KONTROL

1.5.1. Der foretages overvågning eller patruljering for at føre kontrol med:

a) grænselinjerne mellem landside, airside, security-beskyttede områder, kritiske zoner og, hvor dette er relevant, demarkerede områder og

b) områder ved og i nærheden af terminalen, hvortil offentligheden har adgang, herunder parkeringsområder og adgangsveje, og

c) synlig anbringelse og gyldighed af personers id-kort i andre security-beskyttede områder end de områder, hvor der findes passagerer, og

d) synlig anbringelse og gyldighed af bilpas for køretøjer, der befinder sig på airside, og

e) indskrevet bagage, fragt og post, forsyninger til flyvningen samt luftfartsselskabers post og materialer, som befinder sig i kritiske områder, og som afventer lastning.

1.5.2. Hyppigheden og metoderne, der benyttes ved overvågningen og patruljeringen, skal bygge på en risikovurdering og godkendes af den kompetente myndighed. De skal tage hensyn til:

a) lufthavnens størrelse, herunder operationernes antal og art, og

b) lufthavnens udformning, bl.a. samspillet mellem lufthavnens forskellige områder, og

c) mulighederne og begrænsningerne i henseende til overvågning og patruljering.

De dele af risikovurderingen, som vedrører hyppigheden og metoderne, der benyttes ved overvågning og patruljering, skal efter anmodning stilles til rådighed skriftligt med henblik på kontrol af overholdelsen.

1.5.3. Overvågning og patruljering må ikke følge et forudsigeligt mønster. Id-korts gyldighed skal kontrolleres stikprøvevist.

1.5.4. Der skal forefindes foranstaltninger, som både afskrækker personer fra at gennembryde sikkerheden i kontrolpunkter og — hvis et sådant brud opstår — øjeblikkeligt løser og afhjælper problemet med bruddet på sikkerheden og følgerne deraf.

1.6. FORBUDTE GENSTANDE

1.6.1. Andre personer end passagerer må ikke medbringe de genstande, som er opført i tillæg 1-A, i security-beskyttede områder.

1.6.2. Der kan indrømmes en undtagelse fra punkt 1.6.1 på betingelse af, at vedkommende person er bemyndiget til at medbringe forbudte genstande i security-beskyttede områder for at varetage opgaver, der er afgørende for driften af lufthavnsfaciliteter eller luftfartøjer eller for udførelsen af opgaver under flyvningen.

1.6.3. For at gøre det muligt at sammenkæde en person, der har tilladelse til at medbringe en eller flere af de genstande, der er opført i tillæg 1-A, med den medbragte genstand:

a) skal personen have og medbringe en tilladelse. Tilladelsen angives enten på id-kortet, som giver adgang til security-beskyttede områder, eller på en særskilt skriftlig erklæring. På tilladelsen angives den eller de genstande, som må medbringes, enten som en kategori eller en specifik genstand. Hvis tilladelsen er angivet på id-kortet, skal den kunne genkendes på »need to know«-basis, eller

b) skal der forefindes et system ved sikkerhedskontrolpunktet, som angiver, hvilke personer der har tilladelse til at medbringe hvilke genstande, enten som en kategori eller en specifik genstand.

1.6.4. Sammenkædningen foretages, inden personen får lov at medbringe den eller de pågældende genstande i security-beskyttede områder eller om bord på et luftfartøj, eller ved antastning gennemført af personer, der udfører overvågning eller patruljering i henhold til punkt 1.5.1, litra c).

1.6.5. Genstande, der er opført i tillæg 1-A, må opbevares i security-beskyttede områder forudsat, at de opbevares under sikre forhold. Genstande, der er opført under litra c), d) og e) i tillæg 4-C, må opbevares i security-beskyttede områder, forudsat at de ikke er tilgængelige for passagerer.

TILLÆG 1-A

ANDRE PERSONER END PASSAGERER

LISTE OVER FORBUDTE GENSTANDE

a) skydevåben og andre anordninger til affyring af projektiler — anordninger, der kan eller ser ud til at kunne bruges til at forårsage alvorlig personskade ved affyring af et projektil, herunder: — alle typer af skydevåben, f.eks. pistoler, revolvere, rifler og haglgeværer — legetøjspistoler, kopier og efterligninger af skydevåben, der ligner rigtige våben — komponenter til skydevåben bortset fra kikkertsigter — trykluft- og CO2-skydevåben, f.eks. luftpistoler, pellet guns, luftrifler og skydevåben, der affyrer stålkugler — signalpistoler og startpistoler — buer, armbrøster og pile — geværer, som affyrer harpuner og spyd — slynger og slangebøsser

b) elektrochokapparater — anordninger, der er konstrueret med det særlige formål at bedøve eller lamme offeret, herunder: — elektrochokapparater som f.eks. elektrochokpistoler, tasere og elektrochokstave — apparater til at lamme og aflive dyr — lammende eller bedøvende kemikalier, gasser og spray, f.eks. mace, peberspray, capsicumspray, tåregas, syreholdig spray og dyreafskrækningsspray

c) eksplosive og brændbare stoffer og anordninger — eksplosive og brændbare stoffer og anordninger, der kan, eller ser ud til at kunne bruges til at forårsage alvorlig personskade eller til at udøve en trussel mod flysikkerheden, herunder: — ammunition — fænghætter — detonatorer og lunter/spræng- og tændsnore/brandrør — kopier eller efterligninger af eksplosive genstande — miner, granater og andre militære eksplosivstofmagasiner — fyrværkeri og andre pyrotekniske artikler — røgbomber og røgpatroner — dynamit, krudt og plastiske eksplosivstoffer.

d) enhver anden genstand, som kan bruges til at forårsage alvorlig personskade, og som ikke anvendes almindeligvis i security-beskyttede områder, f.eks. kampsportsudstyr, sabler, sværd osv.

2. DEMARKEREDE OMRÅDER I LUFTHAVNE

Ingen bestemmelser i denne forordning.

3. FLYSIKKERHED

3.0. GENERELLE BESTEMMELSER

3.0.1. Medmindre andet er angivet, sikrer et luftfartsselskab gennemførelsen af de i dette kapitel fastsatte foranstaltninger for sine luftfartøjer.

3.0.2. Tredjelande, som følger sikkerhedsnormer, der er anerkendt som værende ækvivalente med de fælles grundlæggende normer for flysikkerhed, er opført i tillæg 3-B.

3.0.3. Et luftfartøj behøver ikke at blive underkastet et flysikkerhedstjek. Det skal underkastes en flysikkerhedskontrol i overensstemmelse med punkt 3.1.

3.0.4. Et luftfartsselskab skal efter anmodning have oplyst af lufthavnsoperatøren, om dets luftfartøjer befinder sig i en kritisk zone. I tvivlstilfælde antages det, at luftfartøjet befinder sig i en anden zone end en kritisk zone.

3.0.5. Anses et område ikke længere for at være en kritisk zone på grund af en ændret sikkerhedsstatus, underretter lufthavnen de luftfartsselskaber, der berøres heraf.

3.0.6. Henvisninger til tredjelande i dette kapitel og i givet fald i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005 omfatter andre lande og territorier, for hvilke afsnit VI i tredje del i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ikke finder anvendelse ifølge samme traktats artikel 355.

3.1. FLYSIKKERHEDSKONTROL

3.1.1. Hvornår skal der udføres flysikkerhedskontrol

3.1.1.1. Et luftfartøj skal altid underkastes flysikkerhedskontrol, når der er grund til at antage, at uvedkommende personer kan have haft adgang til det.

3.1.1.2. En flysikkerhedskontrol skal bestå af en undersøgelse af specifikke områder af et luftfartøj som fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

3.1.1.3. Et luftfartøj, der passerer ind i en kritisk zone fra et tredjeland, som ikke er opført i tillæg 3-B, underkastes flysikkerhedskontrol på et hvilket som helst tidspunkt efter, at passagererne forlader det område, som skal afsøges, og/eller efter aflæsning af lastrummet.

3.1.1.4. Et luftfartøj, der ankommer fra en medlemsstat, hvor det var i transit efter at være ankommet fra et tredjeland, som ikke er opført i tillæg 3-B, betragtes som et luftfartøj, der ankommer fra et tredjeland.

3.1.1.5. Bestemmelsen af, hvornår flysikkerhedskontrol skal udføres, skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

3.1.2. Hvordan skal flysikkerhedskontrol udføres

Fremgangsmåden for udførelse af flysikkerhedskontrol skal være underlagt de bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

3.1.3. Oplysninger om flysikkerhedskontrollen

De følgende oplysninger om flysikkerhedskontrollen for en afgående flyvning registreres og opbevares et sted uden for luftfartøjet i flyvningens varighed, dog mindst i 24 timer:

a) rutenummer og

b) den foregående flyvnings afgangslufthavn.

Når der er udført flysikkerhedskontrol, oplyses ligeledes:

c) dato og tidspunkt for afslutningen af flysikkerhedskontrollen og

d) navn og underskrift på den person, som er ansvarlig for udførelsen af flysikkerhedskontrollen.

3.2. BESKYTTELSE AF LUFTFARTØJER

3.2.1. Beskyttelse af luftfartøjer — Generelt

3.2.1.1. Uanset hvor i en lufthavn et luftfartøj parkeres, skal alle dets udvendige døre beskyttes mod uautoriseret adgang ved at:

a) sikre, at personer, som prøver at få uautoriseret adgang, omgående antastes, eller

b) lukke luftfartøjets udvendige døre. Når luftfartøjet befinder sig i en kritisk zone, anses udvendige døre, som ikke er tilgængelige for personer, der befinder sig på jordniveau, for at være lukket, hvis adgangsfaciliteter er fjernet og placeret så langt fra luftfartøjet, at personers adgang hindres i rimelig grad, eller

c) anvende elektroniske midler, som øjeblikkeligt afslører uautoriseret adgang, eller

d) anvende et elektronisk lufthavns-id-kort adgangssystem ved alle døre direkte ud mod boardingbroen, der støder op til en åben luftfartøjsdør, og som kun tillader adgang for personer, der er uddannet i overensstemmelse med punkt 11.2.3.7. Disse personer skal sikre, at uautoriseret adgang forhindres, når de benytter døren.

3.2.1.2. Punkt 3.2.1.1 finder ikke anvendelse på et luftfartøj, som er parkeret i en hangar, der er aflåst eller på anden måde beskyttet mod uautoriseret adgang.

3.2.2. Yderligere beskyttelse af luftfartøjer med lukkede udvendige døre i en anden zone end en kritisk zone

3.2.2.1. Når de udvendige døre er lukket, og luftfartøjet befinder sig i en anden zone end en kritisk zone, skal hver udvendig dør desuden:

a) have adgangsfaciliteter ryddet bort eller

b) forsegles eller

c) aflåses eller

d) overvåges.

Litra a) gælder ikke for en dør, hvortil en person har adgang fra jordniveau.

3.2.2.2. Hvis adgangsfaciliteter er ryddet bort fra døre, hvortil en person ikke har adgang fra jordniveau, skal disse placeres tilstrækkeligt langt fra luftfartøjet til, at adgangen hindres i rimelig grad.

3.2.2.3. Er de udvendige døre låst, må disse døre kun kunne låses op af personer med et operationelt behov.

3.2.2.4. Overvåges de udvendige døre, skal overvågningen sikre, at uautoriseret adgang til luftfartøjet øjeblikkeligt afsløres.

3.2.2.5. Beskyttelsen af luftfartøjer med lukkede udvendige døre i en anden zone end en kritisk zone skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

TILLÆG 3-A

FLYSIKKERHEDSKONTROL

Der er fastsat detaljerede bestemmelser for flysikkerhedskontrol i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

TILLÆG 3-B

FLYSIKKERHED

TREDJELANDE OG OVERSØISKE LANDE OG TERRITORIER, FOR HVILKE AFSNIT VI I TREDJE DEL I TRAKTATEN OM DEN EUROPÆISKE UNIONS FUNKTIONSMÅDE IKKE FINDER ANVENDELSE IFØLGE SAMME TRAKTATS ARTIKEL 355, SOM FØLGER SIKKERHEDSNORMER, DER ER ANERKENDT SOM VÆRENDE ÆKVIVALENTE MED DE FÆLLES GRUNDLÆGGENDE NORMER

Med hensyn til flysikkerhed er de sikkerhedsnormer, der følges af nedenstående tredjelande og andre lande og territorier, for hvilke afsnit VI i tredje del i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ikke finder anvendelse ifølge samme traktats artikel 355, anerkendt som værende ækvivalente med de fælles grundlæggende normer:

Amerikas Forenede Stater

Færøerne, hvad angår Vagar lufthavn

Grønland, hvad angår Kangerlussuaq lufthavn

Guernsey

Jersey

Isle of Man

Kommissionen underretter straks medlemsstaternes ansvarlige myndigheder, hvis den har oplysninger om, at sikkerhedsnormer, der anvendes i tredjelande eller andre lande og territorier, som har betydelig indflydelse på den generelle luftfartssikkerhed i EU, ikke længere svarer til EU's fælles grundlæggende normer.

Medlemsstaternes ansvarlige myndigheder underrettes straks, hvis Kommissionen har oplysninger om, at der er truffet foranstaltninger, herunder kompenserede foranstaltninger, der bekræfter, at tredjelandets eller det andet lands eller territoriums luftfartssikkerhedsnormer igen kan betragtes som svarende til EU's.

4. PASSAGERER OG HÅNDBAGAGE

4.0. GENERELLE BESTEMMELSER

4.0.1. Medmindre andet er angivet, sikres gennemførelsen af de foranstaltninger, som er fastsat i dette kapitel, af myndigheden, lufthavnsoperatøren, luftfartsselskabet eller den ansvarlige enhed i overensstemmelse med det nationale sikkerhedsprogram for civil luftfart som omhandlet i artikel 10 i forordning (EF) nr. 300/2008.

4.0.2. Tredjelande, som følger sikkerhedsnormer, der er anerkendt som værende ækvivalente med de fælles grundlæggende normer for passagerer og håndbagage, er opført i tillæg 4-B.

4.0.3. Passagerer og deres håndbagage, der ankommer fra en medlemsstat, hvor luftfartøjet var i transit efter at være ankommet fra et tredjeland, som ikke er opført i tillæg 4-B, betragtes som passagerer og håndbagage, der ankommer fra et tredjeland, medmindre det bekræftes, at disse passagerer og deres håndbagage blev screenet i denne medlemsstat.

4.0.4. I dette bilag forstås ved:

a) »væsker, spray og gelé« (LAGs = liquids, aerosols and gels): pasta, lotioner, blandinger af flydende og faste stoffer og indholdet af trykbeholdere, f.eks. tandpasta, hårgelé, drikkevarer, supper, sirup, parfume, barberskum og andre produkter med lignende konsistens.

b) »sikret forseglingspose« (security tamper-evident bag — STEB): en pose, der er i overensstemmelse med Organisationen for International Civil Luftfarts anbefalede retningslinjer for sikkerhedskontrol.

c) »LEDS-udstyr til sporing af flydende eksplosive stoffer« (LEDS = Liquid Explosive Detection Systems): udstyr, der kan spore materialer, der opfylder bestemmelserne i punkt 12.7 i bilaget til Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

4.0.5. Henvisninger til tredjelande i dette kapitel og i givet fald i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005 omfatter andre lande og territorier, for hvilke afsnit VI i tredje del i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ikke finder anvendelse ifølge samme traktats artikel 355.

4.1. SCREENING AF PASSAGERER OG HÅNDBAGAGE

4.1.1. Screening af passagerer

4.1.1.1. Inden screeningen tages frakker og jakker af, og disse screenes som håndbagage. Operatøren, der foretager screeningen, kan om fornødent bede passageren om at afføre sig yderligere beklædningsgenstande.

4.1.1.2. Passagerer screenes ved hjælp af mindst én af følgende metoder:

a) manuel undersøgelse

b) metaldetektorkarme (WTMD)

c) bombehunde

d) spordetektionsudstyr (ETD)

e) securityscannere, som ikke benytter ioniserende stråling

f) spordetektionsudstyr i kombination med håndholdt metaldetektorudstyr (HHMD).

Når operatøren, som foretager screeningen, ikke kan slå fast, hvorvidt passageren medbringer forbudte genstande, nægtes passageren adgang til security-beskyttede områder eller underkastes fornyet screening, til operatøren er stillet tilfreds.

4.1.1.3. Ved manuel undersøgelse udføres denne på en måde, som giver en rimelig sikkerhed for, at personen ikke medbringer forbudte genstande.

4.1.1.4. Når metaldetektorkarme udløser en alarm, skal årsagen til dette opklares.

4.1.1.5. Håndholdt metaldetektorudstyr (HHMD) må kun benyttes som en supplerende screening-metode. Den må ikke træde i stedet for kravene til en manuel undersøgelse.

4.1.1.6. Får et levende dyr tilladelse til at blive medbragt i et luftfartøjs kabine, screenes dyret enten som en passager eller som håndbagage.

4.1.1.7. Den kompetente myndighed kan fastsætte kategorier af passagerer, som af objektive grunde underkastes særlige screeningprocedurer eller kan undtages fra screening. Kommissionen underrettes om de fastsatte kategorier.

4.1.1.8. Screening af passagerer skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

4.1.1.9. Bombehunde og spordetektionsudstyr må kun benyttes som en supplerende screeningmetode.

4.1.1.10. Når der benyttes en securityscanner med operatør som defineret under punkt 12.11.1, andet afsnit, til screening af passagerer, efterleves følgende minimumskrav:

a) securityscannere må ikke lagre, opbevare, kopiere, printe eller hente billeder. Ethvert billede, der skabes under screeningen, kan dog holdes fast i den tid, det tager for operatøren at analysere det, hvorefter det slettes, så snart passageren er clearet. Uvedkommende adgang til og anvendelse af billedet er forbudt og skal forhindres

b) den operatør, der analyserer billedet, skal befinde sig i et særskilt lokale, således at vedkommende ikke kan se den passager, der screenes

c) det er forbudt i det særskilte lokale, hvor billedet analyseres, at medbringe enhver form for teknisk anordning, som kan lagre, kopiere, fotografere eller på anden måde registrere billeder

d) billedet må ikke knyttes sammen med oplysninger om den screenede person, og vedkommende skal forblive anonym

e) en passager kan bede om, at hans/hendes billede analyseres af en operatør af et bestemt køn

f) billedet skal være uklart eller udvisket, således at det ikke er muligt at identificere passagerens ansigt.

Litra a) og d) gælder også for securityscannere med automatisk detektion af farlige genstande.

Passagerer har ret til at fravælge screening med securityscanner. I så fald tages alternative screeningmetoder i brug, herunder mindst en manuel undersøgelse i overensstemmelse med tillæg 4-A til Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005. Når en securityscanner udløser en alarm, skal årsagen til dette opklares.

Inden passageren screenes ved hjælp af en securityscanner, skal vedkommende underrettes om den teknologi, der anvendes, betingelserne for anvendelsen af den pågældende teknologi og om muligheden for at fravælge screening med securityscanner.

4.1.1.11. Det er kun tilladt at anvende en kombination af spordetektionsudstyr (ETD) og håndholdt metaldetektorudstyr (HHMD) i de tilfælde, hvor operatøren skønner, at det hverken er effektivt og/eller ønskeligt at foretage en manuel undersøgelse af et bestemt område på en person.

4.1.2. Screening af håndbagage

4.1.2.1. Inden screeningen tages bærbare computere og andre større elektriske artikler ud af håndbagagen, og de screenes særskilt, medmindre håndbagagen skal screenes med EDS-udstyr, der opfylder norm C2 eller højere.

4.1.2.2. Den kompetente enhed i alle lufthavne screener ved indgangen til et security-beskyttet område som et minimum LAGs, der er erhvervet i en lufthavn eller om bord på et luftfartøj, og som er forseglet i en STEB, hvori der befinder sig et tilfredsstillende og synligt bevis for, at de pågældende LAGs er købt i en lufthavns airside-område eller om bord på et luftfartøj, samt LAGs, der skal bruges undervejs på rejsen enten til medicinske formål eller som et nødvendigt led i en særlig diæt, herunder babymad.

Inden screeningen fjernes de pågældende LAGs fra håndbagagen, og de screenes særskilt, medmindre det udstyr, der benyttes til screening af håndbagagen, også er i stand til at screene adskillige lukkede LAG-beholdere i bagagen.

Når LAGs er taget ud af bagagen, fremviser passageren:

a) alle LAGs i individuelle beholdere på højst 100 milliliter eller tilsvarende i en gennemsigtig, genlukkelig plasticpose, som højst rummer 1 liter, idet der skal være god plads til indholdet i posen, som skal være fuldstændig lukket, og

b) alle andre LAGs, herunder STEBs, der indeholder LAGs.

De kompetente myndigheder, luftfartsselskaberne og lufthavnene sørger for fyldestgørende informationer til passagererne om screeningen af LAGs på deres område.

4.1.2.3. Håndbagage screenes ved hjælp af mindst én af følgende metoder:

a) manuel undersøgelse

b) røntgenudstyr

c) EDS-udstyr til sporing af eksplosive stoffer

d) bombehunde i kombination med litra a)

e) spordetektionsudstyr (ETD).

Når operatøren, som foretager screeningen, ikke kan slå fast, hvorvidt håndbagagen indeholder forbudte genstande, afvises bagagen eller underkastes fornyet screening, til operatøren er stillet tilfreds.

4.1.2.4. En manuel undersøgelse af håndbagage skal bestå af et manuelt tjek af bagagen og dennes indhold for at skabe rimelig sikkerhed for, at den ikke indeholder forbudte genstande.

4.1.2.5. Hvis der benyttes røntgen- eller EDS-udstyr, skal hvert billede gennemgås af skærmoperatøren eller analyseres med auto clear software (ACS).

4.1.2.6. Hvis der benyttes røntgen- eller EDS-udstyr, skal årsagen til alle alarmsignaler opklares til skærmoperatørens tilfredshed, så det så vidt muligt sikres, at der ikke medbringes forbudte genstande ind i security-beskyttede områder eller om bord på et luftfartøj.

4.1.2.7. Hvis der benyttes røntgen- eller EDS-udstyr, skal enhver genstand, der er så kompakt, at den hæmmer skærmoperatørens evne til at analysere håndbagagens indhold, tages ud af håndbagagen. Tasken screenes på ny, og genstanden screenes særskilt som håndbagage.

4.1.2.8. Tasker, der viser sig at indeholde en større elektrisk artikel, screenes igen, efter at denne artikel er fjernet fra tasken, og den elektriske artikel screenes særskilt, medmindre håndbagagen blev screenet med EDS-udstyr, der opfylder norm C2 eller højere.

4.1.2.9. Bombehunde og spordetektionsudstyr (ETD) må kun benyttes som en supplerende screening-metode.

4.1.2.10. Den kompetente myndighed kan fastsætte kategorier af håndbagage, som af objektive grunde underkastes særlige screeningprocedurer eller kan undtages fra screening. Kommissionen underrettes om de fastsatte kategorier.

4.1.2.11. Personer, der screener håndbagage med røntgenudstyr eller EDS-udstyr, må normalt ikke tilbringe mere end 20 minutter med løbende at gennemgå billeder. Efter hver af disse perioder må skærmoperatøren ikke gennemgå billeder i mindst 10 minutter. Dette krav gælder alene, hvis strømmen af billeder, som skal gennemgås, er kontinuerlig.

Der skal være en tilsynsførende med ansvar for de skærmoperatører, der kontrollerer håndbagage, med henblik på at sikre en optimal sammensætning af medarbejderstaben, kvalitet i arbejdet, undervisning, støtte og bedømmelse.

4.1.2.12. Screening af håndbagage skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

4.1.3. Screening af væsker, spray og geléer (LAGs)

4.1.3.1. LAGs, der medbringes af passagerer, kan undtages fra screening med LEDS-udstyr ved indgangen til et security-beskyttet område i følgende tilfælde:

a) hvis de pågældende LAGs er pakket i individuelle beholdere på højst 100 milliliter eller tilsvarende i en gennemsigtig, genlukkelig plasticpose, som højst rummer 1 liter, idet der skal være god plads til indholdet i posen, som skal være fuldstændig lukket,

b) hvis den pågældende LAG ved købet på den pågældende lufthavns airside-område blev pakket i en STEB

c) hvis den STEB-pakkede LAG har oprindelse i en anden EU-lufthavn eller et luftfartøj tilhørende et EU-luftfartsselskab og endnu engang forsegles i en STEB, før den bringes ud af lufthavnens security-beskyttede område

d) hvis den pågældende LAG screenes med LEDS-udstyr i lufthavnens airside-område og forsegles i en STEB.

De undtagelser, der er fastsat i litra c) og d), udløber den 31. december 2015.

4.1.3.2. De i punkt 4.1.3.1, litra b) og d), omhandlede STEB:

a) skal tydeligt kunne identificeres som en STEB, der bruges i den pågældende lufthavn og

b) skal indeholde bevis for, at den pågældende LAG er købt eller genforseglet i den pågældende lufthavn inden for de seneste tre timer og

c) skal være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

4.1.3.3. Screening af LAGs skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

4.2. BESKYTTELSE AF PASSAGERER OG HÅNDBAGAGE

Beskyttelse af passagerer og håndbagage skal være underlagt de bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

4.3. POTENTIELT UREGERLIGE PASSAGERER

4.3.1. Den kompetente myndighed meddeler på forhånd skriftligt et luftfartsselskab, hvis det planlægges at tage potentielt uregerlige passagerer med om bord på selskabets luftfartøj.

4.3.2. Meddelelsen skal indeholde følgende oplysninger:

a) personens identitet og køn og

b) begrundelse for transporten og

c) navn og titel på en eventuel eskorte og

d) en risikovurdering fra den kompetente myndighed, herunder begrundelsen for eskorte eller ingen eskorte og

e) om nødvendigt forudgående tildeling af siddepladser og

f) hvilken type rejsedokumenter der foreligger.

Luftfartsselskabet stiller disse oplysninger til rådighed for luftfartøjschefen, inden passagererne stiger om bord.

4.3.3. Den kompetente myndighed sikrer, at personer, som er anholdt eller i forvaring, altid eskorteres.

4.4. FORBUDTE GENSTANDE

4.4.1. Passagerer må ikke medbringe genstande, som er opført i tillæg 4-C, i security-beskyttede områder eller om bord på et luftfartøj.

4.4.2. Der kan gøres en undtagelse fra punkt 4.4.1, hvis:

a) den kompetente myndighed har godkendt, at genstanden må medbringes, og

b) luftfartsselskabet er blevet underrettet om passageren og den artikel, passageren medbringer, inden passagererne stiger om bord, og

c) de gældende sikkerhedsbestemmelser er opfyldt.

Disse genstande anbringes under sikre forhold om bord på luftfartøjet.

4.4.3. Luftfartsselskabet sikrer, at passagererne oplyses om de forbudte genstande, som er opført i tillæg 4-C, inden check-in afsluttes.

TILLÆG 4-A

KRAV TIL MANUEL UNDERSØGELSE

Der er fastsat detaljerede bestemmelser for manuel undersøgelse i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

TILLÆG 4-B

PASSAGERER OG HÅNDBAGAGE

TREDJELANDE OG ANDRE LANDE OG TERRITORIER, FOR HVILKE AFSNIT VI I TREDJE DEL I TRAKTATEN OM DEN EUROPÆISKE UNIONS FUNKTIONSMÅDE IKKE FINDER ANVENDELSE IFØLGE SAMME TRAKTATS ARTIKEL 355, SOM FØLGER SIKKERHEDSNORMER, DER ER ANERKENDT SOM VÆRENDE ÆKVIVALENTE MED DE FÆLLES GRUNDLÆGGENDE NORMER

Med hensyn til passagerer og håndbagage er de sikkerhedsnormer, der følges af nedenstående tredjelande og andre lande og territorier, for hvilke afsnit VI i tredje del i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ikke finder anvendelse ifølge samme traktats artikel 355, anerkendt som værende ækvivalente med de fælles grundlæggende normer.

Amerikas Forenede Stater

Færøerne, hvad angår Vagar lufthavn

Grønland, hvad angår Kangerlussuaq lufthavn

Guernsey

Jersey

Isle of Man

Kommissionen underretter straks medlemsstaternes ansvarlige myndigheder, hvis den har oplysninger om, at sikkerhedsnormer, der anvendes i tredjelande eller andre lande og territorier, som har betydelig indflydelse på den generelle luftfartssikkerhed i EU, ikke længere svarer til EU's fælles grundlæggende normer.

Medlemsstaternes ansvarlige myndigheder underrettes straks, hvis Kommissionen har oplysninger om, at der er truffet foranstaltninger, herunder kompenserede foranstaltninger, der bekræfter, at tredjelandets eller det andet lands eller territoriums luftfartssikkerhedsnormer igen kan betragtes som svarende til EU's.

TILLÆG 4-C

PASSAGERER OG HÅNDBAGAGE

LISTE OVER FORBUDTE GENSTANDE

Uden at gældende regler for sikkerheden berøres, må passagerer ikke medbringe følgende genstande i security-beskyttede områder og om bord på et luftfartøj:

a) skydevåben og andre anordninger til affyring af projektiler — anordninger, der kan eller ser ud til at kunne bruges til at forårsage alvorlig personskade ved affyring af et projektil, herunder:

— alle typer af skydevåben, f.eks. pistoler, revolvere, rifler og haglgeværer

— legetøjspistoler, kopier og efterligninger af skydevåben, der ligner rigtige våben

— komponenter til skydevåben bortset fra kikkertsigter

— trykluft- og CO2-skydevåben, f.eks. luftpistoler, pellet guns, luftrifler og skydevåben, der affyrer stålkugler

— signalpistoler og startpistoler

— buer, armbrøster og pile

— geværer, som affyrer harpuner og spyd

— slynger og slangebøsser

b) elektrochokapparater — anordninger, der er konstrueret med det særlige formål at bedøve eller lamme offeret, herunder:

— elektrochokapparater som f.eks. elektrochokpistoler, tasere og elektrochokstave

— apparater til at lamme og aflive dyr

— lammende eller bedøvende kemikalier, gasser og spray, f.eks. mace, peberspray, capsicumspray, tåregas, syreholdig spray og dyreafskrækningsspray

c) spidse og skarpe genstande — spidse og skarpe genstande, der kan bruges til at forårsage alvorlig personskade, herunder:

— genstande, der er udformet til at hugge, f.eks. store og små økser og kødøkser

— isøkser og issyle

— barberblade

— hobbyknive

— knive med en bladlængde på mere end 6 cm

— sakse med en bladlængde på mere end 6 cm målt fra omdrejningspunktet

— kampsportsudstyr med skarpe spidser eller kanter

— sværd og sabler

d) værktøj — værktøj, der kan bruges til enten at forårsage alvorlig personskade eller til at udøve en trussel mod flysikkerheden, herunder:

— koben

— bor og borehoveder, herunder batteridrevne boremaskiner

— værktøjer med et blad eller skaft på mere end 6 cm, der kan bruges som våben, f.eks. skruetrækkere og mejsler

— save, herunder batteridrevne save

— blæselamper

— bolt- og sømpistoler

e) stumpe redskaber — genstande, der kan forårsage alvorlig personskade, når de bruges til at slå med, herunder:

— baseball- og softballbat

— køller og stave, f.eks. totenschlægere, knipler og politistave

— kampsportsudstyr

f) eksplosive og brændbare stoffer og anordninger — eksplosive og brændbare stoffer og anordninger, der kan, eller ser ud til at kunne bruges til at forårsage alvorlig personskade eller til at udøve en trussel mod flysikkerheden, herunder:

— ammunition

— fænghætter

— detonatorer og lunter/spræng- og tændsnore/brandrør

— kopier eller efterligninger af eksplosive genstande

— miner, granater og andre militære eksplosivstofmagasiner

— fyrværkeri og andre pyrotekniske artikler

— røgbomber og røgpatroner

— dynamit, krudt og plastiske eksplosivstoffer.

5. INDSKREVET BAGAGE

5.0. GENERELLE BESTEMMELSER

5.0.1. Medmindre andet er angivet, sikres gennemførelsen af de foranstaltninger, som er fastsat i dette kapitel, af myndigheden, lufthavnsoperatøren, luftfartsselskabet eller den ansvarlige enhed i overensstemmelse med det nationale sikkerhedsprogram for civil luftfart som omhandlet i artikel 10 i forordning (EF) nr. 300/2008.

5.0.2. Tredjelande, som følger sikkerhedsnormer, der er anerkendt som værende ækvivalente med de fælles grundlæggende normer for indskrevet bagage, er opført i tillæg 5-A.

5.0.3. Indskrevet bagage, der ankommer fra en medlemsstat, hvor luftfartøjet var i transit efter at være ankommet fra et tredjeland, som ikke er opført i tillæg 5-A, betragtes som indskrevet bagage, der ankommer fra et tredjeland, medmindre det bekræftes, at denne indskrevne bagage blev screenet i denne medlemsstat.

5.0.4. I dette kapitel forstås ved »sikret bagage« screenet afgående indskrevet bagage, der er fysisk beskyttet med henblik på at sikre, at der ikke anbringes genstande deri.

5.0.5. Henvisninger til tredjelande i dette kapitel og i givet fald i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005 omfatter andre lande og territorier, for hvilke afsnit VI i tredje del i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ikke finder anvendelse ifølge samme traktats artikel 355.

5.1. SCREENING AF INDSKREVET BAGAGE

5.1.1. Følgende metoder anvendes, enten enkeltvis eller i kombination, til screening af indskrevet bagage:

a) manuel undersøgelse eller

b) røntgenudstyr eller

c) EDS-udstyr til sporing af eksplosive stoffer eller

d) spordetektionsudstyr (ETD) eller

e) bombehunde.

Når operatøren, som foretager screeningen, ikke kan slå fast, hvorvidt den indskrevne bagage indeholder forbudte genstande, afvises bagagen eller underkastes fornyet screening, til operatøren er stillet tilfreds.

5.1.2. En manuel undersøgelse skal bestå af et grundigt manuelt tjek af bagagen og dennes samlede indhold for at skabe rimelig sikkerhed for, at den ikke indeholder forbudte genstande.

5.1.3. Hvis der benyttes røntgen- eller EDS-udstyr, skal enhver genstand, der er så kompakt, at den hæmmer skærmoperatørens evne til at analysere bagagens indhold, screenes ved hjælp af en anden metode.

5.1.4. Screening ved hjælp af spordetektionsudstyr (ETD — Explosive Trace Detection equipment) skal bestå af en analyse af prøver, som udtages fra bagagens yderside og inderside og fra dens indhold. Indholdet kan også underkastes en manuel undersøgelse.

5.1.5. Den kompetente myndighed kan fastsætte kategorier af indskrevet bagage, som af objektive grunde underkastes særlige screeningprocedurer eller kan undtages fra screening. Kommissionen underrettes om de fastsatte kategorier.

5.1.6. Screening af indskrevet bagage skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

5.1.7. Personer, der screener indskrevet bagage med røntgenudstyr eller EDS-udstyr, må normalt ikke tilbringe mere end 20 minutter med løbende at gennemgå billeder. Efter hver af disse perioder må skærmoperatøren ikke gennemgå billeder i mindst 10 minutter. Dette krav gælder alene, hvis strømmen af billeder, som skal gennemgås, er kontinuerlig.

Der skal være en tilsynsførende med ansvar for de skærmoperatører, der kontrollerer indskrevet bagage, med henblik på at sikre en optimal sammensætning af medarbejderstaben, kvalitet i arbejdet, undervisning, støtte og bedømmelse.

5.2. BESKYTTELSE AF INDSKREVET BAGAGE

5.2.1. Passagerer må ikke få adgang til screenet indskrevet bagage, medmindre det er deres egen bagage, og de er under opsyn for at sikre, at:

a) ingen forbudte genstande, jf. tillæg 5-B, anbringes i den indskrevne bagage eller

b) ingen forbudte genstande, jf. tillæg 4-C, fjernes fra den indskrevne bagage og medbringes i de security-beskyttede områder eller om bord på et luftfartøj.

5.2.2. Indskrevet bagage, som ikke er beskyttet mod uautoriseret adgang, screenes på ny.

5.2.3. Beskyttelse af indskrevet bagage skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

5.3. SAMMENKÆDNING AF BAGAGE

5.3.1. Identifikation af indskrevet bagage

5.3.1.1. Luftfartsselskabet sikrer i forbindelse med ombordstigningsprocessen, at en passager fremviser et gyldigt boardingkort eller tilsvarende, hvorpå dennes indskrevne bagage er angivet.

5.3.1.2. Luftfartsselskabet sikrer, at der forefindes en procedure, hvormed det er muligt at identificere indskrevet bagage tilhørende personer, som ikke er steget om bord, eller som forlod luftfartøjet før afgang.

5.3.1.3. Hvis passageren ikke er om bord på luftfartøjet, betragtes den indskrevne bagage, der er angivet på hans boardingkort eller tilsvarende, som uledsaget.

5.3.1.4. Luftfartsselskabet skal sikre, at alt uledsaget indskrevet bagage tydeligt kan identificeres som godkendt til lufttransport.

5.3.2. Omstændigheder, som passageren ikke har haft indflydelse på

5.3.2.1. Årsagen til, at bagagen blev uledsaget, skal registreres, inden den lastes på luftfartøjet, medmindre sikkerhedskontrollen som omhandlet i punkt 5.3.3 er blevet gennemført.

5.3.2.2. Der er fastsat yderligere detaljerede bestemmelser for omstændigheder, som passageren ikke har haft indflydelse på, i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

5.3.3. En passende sikkerhedskontrol for uledsaget, indskrevet bagage

5.3.3.1. Uledsaget, indskrevet bagage, som ikke er omfattet af punkt 5.3.2, skal screenes ved hjælp af en af de metoder, som er fastsat i punkt 5.1.1, og hvor dette er relevant, anvendes de yderligere krav, der er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

5.3.3.2. Indskrevet bagage, som bliver uledsaget bagage grundet andre omstændigheder end dem, der er anført i punkt 5.3.2.2, skal fjernes fra luftfartøjet og screenes på ny, inden den lastes igen.

5.3.3.3. Der er fastsat yderligere detaljerede bestemmelser for passende sikkerhedskontrol for uledsaget, indskrevet bagage i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

5.4. FORBUDTE GENSTANDE

5.4.1. Passager må ikke medbringe de genstande, som er opført i tillæg 5-B, i deres indskrevne bagage.

5.4.2. Der kan gøres en undtagelse fra punkt 5.4.1, hvis:

a) den kompetente myndighed har nationale regler, som tillader, at genstanden må medbringes, og

b) de gældende sikkerhedsbestemmelser er opfyldt.

5.4.3. Passagererne oplyses om de forbudte genstande, som er opført i tillæg 5-B, inden check-in afsluttes.

TILLÆG 5-A

INDSKREVET BAGAGE

TREDJELANDE OG ANDRE LANDE OG TERRITORIER, FOR HVILKE AFSNIT VI I TREDJE DEL I TRAKTATEN OM DEN EUROPÆISKE UNIONS FUNKTIONSMÅDE IKKE FINDER ANVENDELSE IFØLGE SAMME TRAKTATS ARTIKEL 355, SOM FØLGER SIKKERHEDSNORMER, DER ER ANERKENDT SOM VÆRENDE ÆKVIVALENTE MED DE FÆLLES GRUNDLÆGGENDE NORMER

Med hensyn til indskrevet bagage er de sikkerhedsnormer, der følges af nedenstående tredjelande og andre lande og territorier, for hvilke afsnit VI i tredje del i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ikke finder anvendelse ifølge samme traktats artikel 355, anerkendt som værende ækvivalente med de fælles grundlæggende normer:

Amerikas Forenede Stater

Færøerne, hvad angår Vagar lufthavn

Grønland, hvad angår Kangerlussuaq lufthavn

Guernsey

Jersey

Isle of Man

Kommissionen underretter straks medlemsstaternes ansvarlige myndigheder, hvis den har oplysninger om, at sikkerhedsnormer, der anvendes i tredjelande eller andre lande og territorier, som har betydelig indflydelse på den generelle luftfartssikkerhed i EU, ikke længere svarer til EU's fælles grundlæggende normer.

Medlemsstaternes ansvarlige myndigheder underrettes straks, hvis Kommissionen har oplysninger om, at der er truffet foranstaltninger, herunder kompenserede foranstaltninger, der bekræfter, at tredjelandets eller det andet lands eller territoriums luftfartssikkerhedsnormer igen kan betragtes som svarende til EU's.

TILLÆG 5-B

INDSKREVET BAGAGE

LISTE OVER FORBUDTE GENSTANDE

Passagerer må ikke medbringe følgende genstande i deres indskrevne bagage:

eksplosive og brændbare stoffer og anordninger — eksplosive og brændbare stoffer og anordninger, der kan bruges til at forårsage alvorlig personskade eller til at udøve en trussel mod flysikkerheden, herunder:

— ammunition

— fænghætter

— detonatorer og lunter/spræng- og tændsnore/brandrør

— miner, granater og andre militære eksplosivstofmagasiner

— fyrværkeri og andre pyrotekniske artikler

— røgbomber og røgpatroner

— dynamit, krudt og plastiske eksplosivstoffer.

6. FRAGT OG POST

6.0. GENERELLE BESTEMMELSER

6.0.1. Myndigheden, lufthavnsoperatøren, luftfartsselskabet eller den ansvarlige enhed ifølge definitionen i dette kapitel sikrer gennemførelsen af de foranstaltninger, som er fastsat i dette kapitel.

6.0.2. Brugsklare eksplosive og brændbare anordninger, som ikke befordres i overensstemmelse med de gældende sikkerhedsregler, betragtes som forbudte genstande i fragtforsendelser og post.

6.0.3. Henvisninger til tredjelande i dette kapitel og i givet fald i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005 omfatter andre lande og territorier, for hvilke afsnit VI i tredje del i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ikke finder anvendelse ifølge samme traktats artikel 355.

6.1. SIKKERHEDSKONTROL — GENERELLE BESTEMMELSER

6.1.1. Al fragt og post screenes af en sikkerhedsgodkendt fragtagent, inden det lastes på et luftfartøj, medmindre:

a) en sikkerhedsgodkendt fragtagent har gennemført den krævede sikkerhedskontrol af forsendelsen, og forsendelsen har været beskyttet mod uautoriseret adgang, fra denne sikkerhedskontrol blev udført og frem til lastningen, eller

b) en kendt befragter har gennemført den krævede sikkerhedskontrol af forsendelsen, og forsendelsen har været beskyttet mod uautoriseret adgang, fra denne sikkerhedskontrol blev udført og frem til lastningen eller

c) en registreret befragter har gennemført den krævede sikkerhedskontrol af forsendelsen, og forsendelsen har været beskyttet mod uautoriseret adgang, fra denne sikkerhedskontrol blev udført og frem til lastningen, og forsendelsen ikke lastes på et passagerfly, eller

d) forsendelsen er undtaget fra screening, og den er beskyttet mod uautoriseret adgang fra det tidspunkt, hvorfra den blev identificerbar luftfragt eller identificerbar luftpost, og frem til lastningen.

6.1.2. Hvis der er grund til at antage, at en forsendelse, for hvilken en sikkerhedskontrol er udført, har været udsat for et indgreb eller ikke har været beskyttet mod uautoriseret adgang fra det tidspunkt, hvor denne sikkerhedskontrol blev udført, screenes den af en sikkerhedsgodkendt fragtagent, før den lastes på et luftfartøj. Forsendelser, der ser ud, som om de har været udsat for betydelige indgreb eller på anden måde forekommer mistænkelige, håndteres som højrisikofragt eller -post (HRCM), jf. punkt 6.7.

6.1.3. En person, der har uledsaget adgang til identificerbar luftfragt eller identificerbar luftpost, for hvilken den krævede sikkerhedskontrol er gennemført, skal have gennemgået en baggrundskontrol eller anden kontrol med et tilfredsstillende resultat forud for ansættelsen i overensstemmelse med punkt 11.1.

6.2. SCREENING

6.2.1. Screening

6.2.1.1. I forbindelse med screening af fragt eller post:

a) anvendes de midler eller metoder, der giver størst sandsynlighed for at opdage forbudte genstande, idet der tages hensyn til forsendelsens art, og

b) skal de anvendte midler eller metoder være af en tilstrækkeligt høj standard til, at det med rimelighed sikres, at der ikke er forbudte genstande skjult i forsendelsen.

6.2.1.2. Når operatøren, som foretager screeningen, ikke med rimelighed kan slå fast, om forsendelsen indeholder forbudte genstande, afvises forsendelsen eller underkastes fornyet screening, til operatøren er stillet tilfreds.

6.2.1.3. Screening af fragt og post skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

6.2.1.4. Personer, der screener fragt med røntgenudstyr eller EDS-udstyr, må normalt ikke tilbringe mere end 20 minutter med løbende at gennemgå billeder. Efter hver af disse perioder må skærmoperatøren ikke gennemgå billeder i mindst 10 minutter. Dette krav gælder alene, hvis strømmen af billeder, som skal gennemgås, er kontinuerlig.

6.2.1.5. Fragt og post screenes ved hjælp af mindst én af følgende metoder i overensstemmelse med tillæg 6-J:

a) manuel undersøgelse

b) røntgenudstyr

c) EDS-udstyr

d) bombehunde (EDD)

e) spordetektionsudstyr (ETD)

f) visuel kontrol

g) metaldetektorer (MDE).

Når operatøren, som foretager screeningen, ikke kan slå fast, hvorvidt forsendelsen indeholder forbudte genstande, afvises forsendelsen eller underkastes fornyet screening, til operatøren er stillet tilfreds.

6.2.1.6. Der må kun anvendes andre passende former for sikkerhedskontrol, når det på grund af forsendelsens art ikke er muligt at anvende nogen af de øvrige midler eller metoder, som er angivet i punkt 6.2.1.5, hvis den kompetente myndighed godkender dette, og Kommissionen er underrettet herom.

6.2.2. Undtagelser fra screening

Der er fastsat bestemmelser for undtagelser fra screening i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

6.3. SIKKERHEDSGODKENDTE FRAGTAGENTER

6.3.1. Godkendelse af sikkerhedsgodkendte fragtagenter

6.3.1.1. Sikkerhedsgodkendte fragtagenter godkendes af den kompetente myndighed.

Godkendelsen som sikkerhedsgodkendt fragtagent skal gælde for en specifik lokalitet.

Enhver enhed, der gennemfører sikkerhedskontrol som omhandlet i punkt 6.3.2, skal være godkendt som sikkerhedsgodkendt fragtagent. Dette omfatter også eksterne logistikudbydere med ansvar for integrerede oplags- og transporttjenester, luftfartsselskaber og speditører.

En sikkerhedsgodkendt fragtagent kan give en eller flere af følgende opgaver i underentreprise:

a) den i punkt 6.3.2 omhandlede sikkerhedskontrol til en anden sikkerhedsgodkendt fragtagent

b) den i punkt 6.3.2 omhandlede sikkerhedskontrol til en anden enhed, når kontrollen gennemføres i den sikkerhedsgodkendte fragtagents egne lokaler eller i en lufthavn og er omfattet af den sikkerhedsgodkendte fragtagents eller lufthavnens sikkerhedsprogram

c) den i punkt 6.3.2 omhandlede sikkerhedskontrol til en anden enhed, når kontrollen gennemføres andetsteds end i den sikkerhedsgodkendte fragtagents egne lokaler eller i en lufthavn, og den kompetente myndighed har certificeret eller godkendt enheden og opført den på en liste med henblik på at levere disse tjenester

d) beskyttelsen og transporten af en forsendelse til en speditør, som opfylder kravene i punkt 6.6.

6.3.1.2. Der gælder følgende procedure for godkendelse af sikkerhedsgodkendte fragtagenter:

a) Ansøgeren ansøger om den kompetente myndigheds godkendelse i den medlemsstat, hvori de lokaliteter, ansøgningen omhandler, befinder sig. Ansøgeren forelægger den kompetente myndighed et sikkerhedsprogram. I programmet beskrives de metoder og procedurer, som agenten vil følge for at opfylde kravene i forordning (EF) nr. 300/2008 og dertil hørende gennemførelsesretsakter. Det beskrives ligeledes i programmet, hvordan fragtagenten selv overvåger, at disse metoder og procedurer overholdes. Et sikkerhedsprogram for luftfartsselskaber med en beskrivelse af de metoder og procedurer, som luftfartsselskabet følger for at opfylde kravene i forordning (EF) nr. 300/2008 og dertil hørende gennemførelsesretsakter, anses for at opfylde kravet til en sikkerhedsgodkendt fragtagents sikkerhedsprogram. Ansøgeren forelægger endvidere den i tillæg 6-A indeholdte »Forpligtelseserklæring — sikkerhedsgodkendt fragtagent«. Denne erklæring skal være underskrevet af ansøgerens juridiske repræsentant eller af den person, der er ansvarlig for sikkerheden. Den underskrevne erklæring opbevares af den pågældende kompetente myndighed.

b) Den kompetente myndighed eller en EU-luftfartssikkerhedsvalidator, der handler på dennes vegne, undersøger sikkerhedsprogrammet og aflægger efterfølgende et kontrolbesøg på de angivne lokaliteter for at vurdere, om ansøgeren opfylder kravene i forordning (EF) nr. 300/2008 og dertil hørende gennemførelsesretsakter. Bortset fra kravene i punkt 6.2 skal den relevante toldmyndigheds undersøgelse af ansøgerens lokaliteter i henhold til artikel 14n i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93 (3) betragtes som et kontrolbesøg på stedet, hvis den fandt sted højst 3 år forud for den dato, hvor ansøgeren ansøger om godkendelse som sikkerhedsgodkendt fragtagent. Ansøgeren stiller AEO-certifikatet og toldmyndighedernes relevante vurdering til rådighed med henblik på yderligere inspektion.

c) Finder den kompetente myndighed de oplysninger, der er afgivet under litra a) og b), tilfredsstillende, sikrer den, at de nødvendige oplysninger om fragtagenten senest den næste arbejdsdag indføres i »Unionens database til sikring af forsyningskæden«. I forbindelse med optagelsen i databasen giver den kompetente myndighed hver godkendt lokalitet en entydig alfanumerisk identifikationskode i standardformatet. Finder den kompetente myndighed ikke de oplysninger, der er afgivet under litra a) og b), tilfredsstillende, meddeles grundene til dette øjeblikkeligt til den enhed, der ansøger om godkendelse som sikkerhedsgodkendt fragtagent.

d) En sikkerhedsgodkendt fragtagent anses ikke for godkendt, førend oplysningerne om denne er opført i »Unionens database til sikring af forsyningskæden«.

6.3.1.3. En sikkerhedsgodkendt fragtagent skal udpege mindst en person på hver lokalitet til at varetage ansvaret for gennemførelsen af det forelagte sikkerhedsprogram. Denne person skal have gennemgået en baggrundskontrol med et tilfredsstillende resultat i overensstemmelse med punkt 11.1.

6.3.1.4. En sikkerhedsgodkendt fragtagent skal underkastes fornyet validering med regelmæssige mellemrum, som ikke overstiger fem år. Denne skal omfatte et kontrolbesøg på stedet for at vurdere, om den sikkerhedsgodkendte fragtagent stadig opfylder kravene i forordning (EF) nr. 300/2008 og dertil hørende gennemførelsesretsakter.

En inspektion hos den sikkerhedsgodkendte fragtagent, som udføres af den kompetente myndighed i henhold til dennes nationale kvalitetskontrolprogram, kan anses for et kontrolbesøg på stedet, forudsat at inspektionen omfatter alle de krav, der er nødvendige for godkendelsen.

Bortset fra kravene i punkt 6.2 skal den relevante toldmyndigheds undersøgelse af den sikkerhedsgodkendte fragtagents lokaliteter i overensstemmelse med artikel 14n i forordning (EØF) nr. 2454/93 betragtes som en kontrol på stedet.

6.3.1.5. Finder den kompetente myndighed det ikke længere godtgjort, at den sikkerhedsgodkendte fragtagent opfylder kravene i forordning (EF) nr. 300/2008 og dertil hørende gennemførelsesretsakter, inddrages vedkommendes status som sikkerhedsgodkendt fragtagent for den eller de specifikke lokaliteter.

Hvis enheden ikke længere besidder et AEO-certifikat som omhandlet i artikel 14a, stk. 1, litra b) eller c), i forordning (EØF) nr. 2454/93, eller hvis dette AEO-certifikat suspenderes som følge af overtrædelse af forordningens artikel 14k, skal den kompetente myndighed iværksætte egnede foranstaltninger for at sikre sig, at den sikkerhedsgodkendte fragtagent opfylder kravene i forordning (EF) nr. 300/2008.

Enheden skal underrette den kompetente myndighed om eventuelle ændringer i forbindelse med dens AEO-certifikat, der er nævnt i artikel 14a, stk. 1, litra b) eller c), i forordning (EØF) nr. 2454/93.

Umiddelbart efter inddragelsen og under alle omstændigheder inden for 24 timer sikrer den kompetente myndighed, at den tidligere sikkerhedsgodkendte fragtagents ændrede status fremgår af »Unionens database til sikring af forsyningskæden«.

6.3.1.6. Uden at dette berører hver medlemsstats ret til at anvende strengere foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EF) nr. 300/2008, skal en sikkerhedsgodkendt fragtagent, som er godkendt efter punkt 6.3 i dette bilag, anerkendes i alle medlemsstater.

6.3.1.7. Kravene i punkt 6.3.1, bortset fra 6.3.1.2, litra d), finder ikke anvendelse, når den kompetente myndighed selv skal godkendes som en sikkerhedsgodkendt fragtagent.

6.3.1.8. Den kompetente myndighed stiller alle oplysninger til rådighed for toldmyndighederne vedrørende en sikkerhedsgodkendt fragtagents status, der kan have relevans for indehavelsen et AEO-certifikat, jf. artikel 14a, stk. 1, litra b) eller c), i forordning (EØF) nr. 2454/93. Dette skal også omfatte oplysninger om nye godkendelser af sikkerhedsgodkendte fragtagenter, inddragelse af status som sikkerhedsgodkendt fragtagent, forlængelse og inspektioner, verifikationsplaner og resultater af disse vurderinger.

Den kompetente myndighed og de nationale toldmyndigheder skal fastlægge de nærmere regler for denne udveksling af oplysninger.

6.3.2. Sikkerhedsgodkendte fragtagenters gennemførelse af sikkerhedskontrol

6.3.2.1. Ved modtagelsen af en forsendelse fastslår en sikkerhedsgodkendt fragtagent, hvorvidt den enhed, fra hvilken den modtager forsendelsen, har status som sikkerhedsgodkendt fragtagent, kendt befragter, registreret befragter eller ej.

6.3.2.2. Den person, der leverer forsendelserne til den sikkerhedsgodkendte fragtagent eller luftfartsselskabet, skal forevise et id-kort, pas, kørekort eller et andet dokument med foto, der er udstedt eller anerkendes af de nationale myndigheder. Kortet eller dokumentet anvendes til at fastslå identiteten af den person, som leverer forsendelserne.

6.3.2.3. Den sikkerhedsgodkendte fragtagent skal sikre, at forsendelser, der ikke tidligere har været underkastet hele den påkrævede sikkerhedskontrol:

a) screenes i overensstemmelse med punkt 6.2 eller

b) modtages til opbevaring på den sikkerhedsgodkendte fragtagents eneansvar, uden at de kan identificeres som luftfragtforsendelser før udvælgelsen, og de udvælges selvstændigt uden mellemkomst af afsenderen eller enhver person eller enhed, bortset fra dem, som den sikkerhedsgodkendte fragtagent har udpeget og uddannet til dette formål.

Litra b) må kun anvendes, hvis afsenderen ikke kan forudse, om forsendelsen skal transporteres ad luftvejen.

6.3.2.4. Efter at sikkerhedskontrollen som beskrevet i punkt 6.3.2.1 til 6.3.2.3 i denne forordning og punkt 6.3 i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005 er udført, skal den sikkerhedsgodkendte fragtagent sikre:

a) at uledsaget adgang til disse forsendelser begrænses til autoriserede personer, og

b) at disse forsendelser beskyttes mod uautoriseret adgang, indtil de overdrages til en anden sikkerhedsgodkendt fragtagent eller et luftfartsselskab. Forsendelser af fragt og post, som befinder sig i en kritisk zone i et security-beskyttet område, betragtes som beskyttet mod uautoriseret adgang. Forsendelser af fragt og post, som befinder sig i andre zoner end en kritisk zone i et security-beskyttet område, skal placeres i adgangskontrollerede zoner af den sikkerhedsgodkendte fragtagents lokaler, eller, når de befinder sig uden for disse zoner, — skal de beskyttes fysisk således, at der ikke er muligt at anbringe forbudte genstande heri, eller — må de ikke efterlades uden opsyn, og adgangen til dem skal begrænses til personer, som deltager i beskyttelse og håndtering af fragt.

6.3.2.5. Efter at sikkerhedskontrollen som beskrevet i punkt 6.3.2.1-6.3.2.4 er udført, skal den sikkerhedsgodkendte fragtagent sikre, at enhver forsendelse, der overdrages til et luftfartsselskab eller en anden sikkerhedsgodkendt fragtagent, ledsages af relevant dokumentation, enten i form af et luftfragtbrev eller en særskilt erklæring i en elektronisk udgave eller en papirudgave.

6.3.2.6. Den i punkt 6.3.2.5 omhandlede dokumentation skal stilles til rådighed for den kompetente myndighed med henblik på inspektion, før forsendelsen lastes om bord på et luftfartøj, og efterfølgende i den samlede flyvetid, dog mindst i 24 timer, og den skal indeholde alle følgende oplysninger:

a) den sikkerhedsgodkendte fragtagents entydige alfanumeriske identifikationskode, der er tildelt af den kompetente myndighed

b) en entydig identifikationskode for forsendelsen, f.eks. nummeret på firma- eller hovedluftfragtbrevet

c) forsendelsens indhold undtagen for forsendelser, som er anført i punkt 6.2.1, litra d) og e), i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005

d) forsendelsens sikkerhedsstatus, dvs. — »SPX«, der betyder, at forsendelsen er sikret til transport med passager-, fragt- og postfly, eller — »SCO«, der betyder, at forsendelsen kun er sikret til transport med fragt- og postfly, eller — »SHR«, der betyder, at forsendelsen er sikret til transport med passager-, fragt- og postfly i overensstemmelse med de krav, der gælder for højrisikoforsendelser

e) årsagen til, at der er udstedt sikkerhedsstatus, med angivelse af: — »KC«, der betyder, at forsendelsen er modtaget fra en kendt befragter, eller — »AC«, der betyder, at forsendelsen er modtaget fra en registreret befragter, eller — »RA«, der betyder udvalgt af en sikkerhedsgodkendt fragtagent, eller — de anvendte screeningmidler eller –metoder, eller — begrundelsen for at undtage forsendelsen fra screening

f) navnet på den person, der udstedte denne sikkerhedsstatus, eller en tilsvarende identifikation samt dato og tidspunkt for udstedelsen

g) den entydige identifikationskode, der er tildelt af den kompetente myndighed, til en sikkerhedsgodkendt fragtagent, der har accepteret den sikkerhedsstatus, som en anden sikkerhedsgodkendt fragtagent har givet forsendelsen.

En sikkerhedsgodkendt fragtagent, som giver forsendelser i udbud til en anden sikkerhedsgodkendt fragtagent eller et luftfartsselskab, kan også beslutte kun at videregive de oplysninger, der kræves ifølge litra a) til e) og litra g), og opbevare de oplysninger, der kræves i litra f), i flyvningens eller flyvningernes varighed, dog mindst i 24 timer.

6.3.2.7. I forbindelse med konsolideringer betragtes kravene i punkt 6.3.2.5 og 6.3.2.6 som opfyldt, hvis:

a) den sikkerhedsgodkendte fragtagent, som foretager konsolideringen, opbevarer de oplysninger, der kræves ifølge punkt 6.3.2.6, litra a) til g), for hver enkelt forsendelse i flyvningens eller flyvningernes varighed, dog mindst i 24 timer, og

b) den dokumentation, der følger med konsolideringen, indeholder den alfanumeriske identifikationskode for den sikkerhedsgodkendte fragtagent, som foretog konsolideringen, en entydig identifikationskode for konsolideringen samt dennes sikkerhedsstatus.

Litra a) kræves ikke for konsolideringer, som altid screenes, eller som undtages fra screening i overensstemmelse med punkt 6.2.1, litra d) og e), i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005, hvis den sikkerhedsgodkendte fragtagent giver konsolideringen en entydig identifikationskode samt angiver dens sikkerhedsstatus og en enkelt begrundelse for, at denne sikkerhedsstatus blev udstedt.

6.3.2.8. Ved modtagelsen af forsendelser, der ikke tidligere har været underkastet hele den påkrævede sikkerhedskontrol, kan den sikkerhedsgodkendte fragtagent også vælge ikke at anvende den krævede sikkerhedskontrol, jf. punkt 6.3.2, men overdrage forsendelserne til en anden sikkerhedsgodkendt fragtagent for at sikre, at disse sikkerhedskontroller udføres.

6.3.2.9. En sikkerhedsgodkendt fragtagent skal sikre, at alt personale, som udfører sikkerhedskontrol, er ansat og uddannet i overensstemmelse med kravene i kapitel 11, og alt personale, der har adgang til identificerbar luftfragt eller identificerbar luftpost, for hvilken den krævede sikkerhedskontrol er gennemført, skal være ansat og uddannet i sikkerhedsbevidsthed i overensstemmelse med kravene i kapitel 11.

Den sikkerhedskontrol, der skal udføres af en sikkerhedsgodkendt fragtagent, skal også være underlagt de yderligere bestemmelser, som er fastsat i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

6.4. KENDTE BEFRAGTERE

6.4.1. Godkendelse af kendte befragtere

6.4.1.1. Kendte befragtere godkendes af den kompetente myndighed.

Godkendelsen som kendt befragter skal gælde for en specifik lokalitet.

6.4.1.2. Der gælder følgende procedure for godkendelse af kendte befragtere:

a) Ansøgeren ansøger om den kompetente myndigheds godkendelse i den medlemsstat, hvori ansøgerens lokalitet befinder sig. Ansøgeren skal have udleveret den »vejledning til kendte befragtere«, der findes i tillæg 6-B, og den »valideringstjekliste for kendte befragtere«, der findes i tillæg 6-C.

b) Den kompetente myndighed eller en EU-luftfartssikkerhedsvalidator, der handler på dennes vegne, aflægger et kontrolbesøg på de angivne lokaliteter for at vurdere, om ansøgeren opfylder kravene i forordning (EF) nr. 300/2008 og dertil hørende gennemførelsesretsakter. Til vurderingen af, om ansøgeren opfylder disse krav, anvender den kompetente myndighed eller EU-luftfartssikkerhedsvalidatoren, der handler på dennes vegne, den »valideringstjekliste for kendte befragtere«, som findes i tillæg 6-C. Denne tjekliste indeholder en forpligtelseserklæring, der skal være underskrevet af ansøgerens juridiske repræsentant eller af den person, der er ansvarlig for sikkerheden på lokaliteten. Når valideringstjeklisten er gennemgået, behandles oplysningerne på tjeklisten fortroligt. Den underskrevne erklæring opbevares enten af den pågældende kompetente myndighed eller af EU-luftfartssikkerhedsvalidatoren og stilles til rådighed for den kompetente myndighed efter anmodning.

c) Den relevante toldmyndigheds undersøgelse af ansøgerens lokaliteter i henhold til artikel 14n i forordning (EØF) nr. 2454/93 anses for et kontrolbesøg på stedet, hvis den fandt sted højst 3 år forud for den dato, hvor ansøgeren ansøger om godkendelse som kendt befragter. Ansøgeren skal i så fald udfylde de oplysninger, der kræves i første del af »valideringstjeklisten for kendte befragtere«, som findes i tillæg 6-C, og sende den til den kompetente myndighed sammen med den forpligtelseserklæring, der skal være underskrevet af ansøgerens juridiske repræsentant eller af den person, der er ansvarlig for sikkerheden på lokaliteten. Ansøgeren stiller AEO-certifikatet og toldmyndighedernes relevante vurdering til rådighed med henblik på yderligere inspektion. Den underskrevne erklæring opbevares enten af den pågældende kompetente myndighed eller af EU-luftfartssikkerhedsvalidatoren og stilles til rådighed for den kompetente myndighed efter anmodning.

d) Finder den kompetente myndighed de oplysninger, der er afgivet under litra a) og b), henholdsvis a) og c) alt efter tilfældet, tilfredsstillende, sikrer den, at de nødvendige oplysninger om befragteren senest den næste arbejdsdag indføres i »Unionens database til sikring af forsyningskæden«. I forbindelse med optagelsen i databasen giver den kompetente myndighed hver godkendt lokalitet en entydig alfanumerisk identifikationskode i standardformatet. Finder den kompetente myndighed de oplysninger, der er afgivet under litra a) og b), henholdsvis a) og c) alt efter tilfældet, utilfredsstillende, meddeles grundene til dette øjeblikkeligt til den enhed, der ansøger om godkendelse som kendt befragter.

e) En kendt befragter anses ikke for godkendt, førend oplysningerne om denne er opført i »Unionens database til sikring af forsyningskæden«.

6.4.1.3. En kendt befragter skal udpege mindst en person på hver lokalitet til at varetage ansvaret for anvendelsen af og tilsynet med gennemførelsen af sikkerhedskontrollen på denne lokalitet. Denne person skal have gennemgået en baggrundskontrol med et tilfredsstillende resultat i overensstemmelse med punkt 11.1.

6.4.1.4. En kendt befragter skal underkastes fornyet validering med regelmæssige mellemrum, som ikke overstiger fem år. Denne skal omfatte et kontrolbesøg på stedet for at vurdere, om den kendte befragter stadig opfylder kravene i forordning (EF) nr. 300/2008 og dertil hørende gennemførelsesretsakter.

En inspektion hos den kendte befragter, som udføres af den kompetente myndighed i henhold til dennes nationale kvalitetskontrolprogram, kan anses for et kontrolbesøg på stedet, forudsat at inspektionen omfatter alle de områder, der er specificeret i tjeklisten i tillæg 6-C.

Den relevante toldmyndigheds undersøgelse af den kendte befragters lokaliteter i overensstemmelse med artikel 14n i forordning (EØF) nr. 2454/93 skal betragtes som en kontrol på stedet.

6.4.1.5. Finder den kompetente myndighed det ikke længere godtgjort, at den kendte befragter opfylder kravene i forordning (EF) nr. 300/2008 og dertil hørende gennemførelsesretsakter, inddrages vedkommendes status som kendt befragter for den eller de specifikke lokaliteter.

Hvis enheden ikke længere besidder et AEO-certifikat som omhandlet i artikel 14a, stk. 1, litra b) eller c), i forordning (EØF) nr. 2454/93, eller hvis dette AEO-certifikat suspenderes som følge af overtrædelse af forordningens artikel 14k, skal den kompetente myndighed iværksætte egnede foranstaltninger for at sikre sig, at den kendte befragter opfylder kravene i forordning (EF) nr. 300/2008.

Enheden skal underrette den kompetente myndighed om eventuelle ændringer i forbindelse med dens AEO-certifikat, der er nævnt i artikel 14a, stk. 1, litra b) eller c), i forordning (EØF) nr. 2454/93.

Umiddelbart efter inddragelsen og under alle omstændigheder inden for 24 timer sikrer den kompetente myndighed, at befragterens ændrede status fremgår af »Unionens database til sikring af forsyningskæden«.

6.4.1.6. Uden at dette berører hver medlemsstats ret til at anvende strengere foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EF) nr. 300/2008, skal en kendt befragter, som er godkendt efter punkt 6.4 i dette bilag, anerkendes i alle medlemsstater.

Kendte befragtere, der godkendes i overensstemmelse med punkt 6.4.1.2, litra d), i dette bilag, skal også være underlagt den yderligere bestemmelse, som er fastsat punkt 6.4 i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

6.4.1.7. Den kompetente myndighed stiller alle oplysninger til rådighed for toldmyndighederne vedrørende en kendt befragters status, der kan have relevans for indehavelsen af et AEO-certifikat, jf. artikel 14a, stk. 1, litra b) eller c), i forordning (EØF) nr. 2454/93. Dette omfatter oplysninger om nye godkendelser af kendte befragtere, inddragelse af status som kendte befragtere, forlængelse og inspektioner, verifikationsplaner og resultater af disse vurderinger.

Den kompetente myndighed og de nationale toldmyndigheder skal fastlægge de nærmere regler for denne udveksling af oplysninger.

6.4.2. Kendte befragteres gennemførelse af sikkerhedskontrol

6.4.2.1. En kendt befragter skal sikre, at:

a) sikkerhedsniveauet på lokaliteten eller i lokalerne er tilstrækkelig til at beskytte identificerbar luftfragt og identificerbar luftpost mod uautoriseret adgang og

b) alt personale, som udfører sikkerhedskontrol, er ansat og uddannet i overensstemmelse med kravene i kapitel 11, og alt personale, der har adgang til identificerbar luftfragt eller identificerbar luftpost, for hvilken den krævede sikkerhedskontrol er gennemført, skal være ansat og uddannet i sikkerhedsbevidsthed i overensstemmelse med kravene i kapitel 11 og

c) identificerbar luftfragt og identificerbar luftpost i forbindelse med produktion, pakning, oplagring, forsendelse og/eller transport i givet fald beskyttes mod uautoriseret adgang eller uautoriserede indgreb.

Hvis denne sikkerhedskontrol, uanset årsagen, ikke er udført for en forsendelse, eller hvis den kendte befragter ikke står for forsendelsen for dennes egen regning, angiver den kendte befragter tydeligt dette over for sin sikkerhedsgodkendte fragtagent, således at punkt 6.3.2.3 kan anvendes.

6.4.2.2. Den kendte befragter skal acceptere, at forsendelser, for hvilke der ikke er udført en passende sikkerhedskontrol, screenes i overensstemmelse med punkt 6.2.1.

6.5. REGISTREREDE BEFRAGTERE

6.5.1. Registrerede befragtere udpeges af en sikkerhedsgodkendt fragtagent.

6.5.2. Følgende procedure anvendes med henblik på at blive udpeget som en registreret befragter:

a) Den sikkerhedsgodkendte fragtagent skal forsyne enheden med »Luftfartssikkerhedsinstrukser for registrerede befragtere« og »Forpligtelseserklæring — registreret befragter«, som findes i tillæg 6-D. Disse instrukser og denne erklæring skal udleveres til den sikkerhedsgodkendte fragtagent af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvori fragtagentens lokalitet befinder sig.

b) Enheden forelægger en underskrevet »Forpligtelseserklæring — registreret befragter«, som findes i tillæg 6-D, for den sikkerhedsgodkendte fragtagent, medmindre enheden besidder et AEO-certifikat som omhandlet i artikel 14a, stk. 1, litra b) eller c), i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2454/93. Enheden skal også udpege mindst én person til at varetage ansvaret for sikkerheden i sine lokaler og skal meddele den sikkerhedsgodkendte fragtagent denne persons navn og kontaktoplysninger. Når dette er relevant, opbevares den underskrevne erklæring af den sikkerhedsgodkendte fragtagent og stilles til rådighed for den kompetente myndighed efter anmodning. Hvis kravet om udfyldelse af en forpligtelseserklæring er bortfaldet på baggrund af et AEO-certifikat, og den registrerede befragter ikke længere besidder et sådant certifikat, oplyser vedkommende øjeblikkeligt den sikkerhedsgodkendte fragtagent herom.

c) Den sikkerhedsgodkendte fragtagent foretager en validering ved at fastlægge følgende oplysninger om den potentielle registrerede befragter: — virksomhedsoplysninger, herunder en autentisk adresse, og — virksomhedens art og — kontaktoplysninger, herunder for den eller de person(er), der er ansvarlig(e) for sikkerheden, og — CVR-nummer og — AEO-certifikatnummeret, hvis undtagelsen i punkt 6.5.2, litra b), anvendes.

d) Hvis den sikkerhedsgodkendte fragtagent finder de oplysninger, der forelægges i henhold til litra b) og c), tilfredsstillende, kan den sikkerhedsgodkendte fragtagent udpege enheden som registreret befragter.

6.5.3. Den sikkerhedsgodkendte fragtagent skal føre en database over de oplysninger, der henvises til i punkt 6.5.2, litra c). Denne database skal stilles til rådighed for den kompetente myndighed med henblik på inspektion.

6.5.4. Hvis der ikke er nogen aktivitet i form af fragt- eller postforsendelser ad luftvejen på den registrerede befragters konto i en periode på to år, bortfalder befragterens status som registreret befragter.

6.5.5. Hvis den kompetente myndighed eller den sikkerhedsgodkendte fragtagent ikke længere er af den opfattelse, at den registrerede befragter opfylder instrukserne i tillæg 6-D, trækker den sikkerhedsgodkendte fragtagent øjeblikkeligt vedkommendes status som registreret befragter tilbage.

6.5.6. Hvis den sikkerhedskontrol, der er specificeret i »Luftfartssikkerhedsinstrukser for registrerede befragtere«, uanset årsagen, ikke er udført for en forsendelse, eller hvis den registrerede befragter ikke står for forsendelsen for dennes egen regning, angiver den registrerede befragter tydeligt dette over for sin sikkerhedsgodkendte fragtagent, således at punkt 6.3.2.3 kan anvendes.

6.6. BESKYTTELSE AF FRAGT OG POST

6.6.1. Beskyttelse af fragt og post under transport

6.6.1.1. Med henblik på at sikre, at forsendelser, for hvilke den krævede sikkerhedskontrol er udført, beskyttes mod uautoriseret adgang under transporten:

a) skal forsendelserne pakkes eller forsegles af den sikkerhedsgodkendte fragtagent, den kendte befragter eller den registrerede befragter på en sådan måde, at ethvert indgreb tydeligt ses; er dette ikke muligt, skal der træffes alternative beskyttelsesforanstaltninger for at sikre forsendelsens integritet, og

b) skal lastrummet i det køretøj, som forsendelserne skal transporteres i, være aflåst eller forseglet; lastbiler med presenninger sikres med TIR-snor for at sikre, at eventuelle indgreb er tydelige; ladet på ladvogne holdes under observation, og

c) skal speditørerklæringen, der findes i tillæg 6-E, accepteres af den speditør, som har indgået transportaftalen med den sikkerhedsgodkendte fragtagent, den kendte befragter eller den registrerede befragter, medmindre speditøren selv er godkendt som en sikkerhedsgodkendt fragtagent. Den underskrevne erklæring opbevares af den sikkerhedsgodkendte fragtagent, den kendte befragter eller den registrerede befragter, som speditøren udfører transporten på vegne af. Efter anmodning stilles en genpart af den underskrevne erklæring også til rådighed for den sikkerhedsgodkendte fragtagent eller det luftfartsselskab, der modtager forsendelsen, eller til den berørte kompetente myndighed.

Som alternativ til litra c) kan speditøren dokumentere over for den sikkerhedsgodkendte fragtagent, den kendte befragter eller den registrerede befragter, som speditøren udfører transport for, at han er blevet certificeret eller godkendt af en kompetent myndighed.

Dokumentationen skal omfatte kravene i tillæg 6-E, og genparter skal opbevares af den berørte sikkerhedsgodkendte fragtagent, den kendte befragter eller den registrerede befragter. Efter anmodning stilles en genpart også til rådighed for den sikkerhedsgodkendte fragtagent eller det luftfartsselskab, der modtager forsendelsen, eller til en anden kompetent myndighed.

6.6.1.2. Punkt 6.6.1.1, litra b) og c), finder ikke anvendelse i forbindelse med airside transport.

6.6.2. Beskyttelse af fragt og post i lufthavne til lastning på et luftfartøj

6.6.2.1. Forsendelser af fragt og post, som befinder sig i en kritisk zone, betragtes som beskyttet mod uautoriseret adgang.

6.6.2.2. Forsendelser af fragt og post, som befinder sig i andre zoner end en kritisk zone i et security-beskyttet område, skal placeres i adgangskontrollerede zoner af den sikkerhedsgodkendte fragtagents lokaler, eller, når de befinder sig uden for disse zoner, betragtes som beskyttet mod uautoriseret adgang, hvis:

a) de beskyttes fysisk således, at der ikke er muligt at anbringe forbudte genstande heri, eller

b) de ikke efterlades uden opsyn, og adgangen begrænses til personer, som deltager i beskyttelse og lastning af fragt og post på et luftfartøj.

6.7. HØJRISIKOFRAGT OG -POST (HRCM)

Der er fastsat bestemmelser vedrørende højrisikofragt og -post i Kommissionens gennemførelsesafgørelse C(2015) 8005.

6.8. SIKKERHEDSPROCEDURER FOR FRAGT OG POST, DER BRINGES IND I UNIONEN FRA TREDJELANDE

6.8.1. Udpegning af luftfartsselskaber

6.8.1.1. Luftfartsselskaber, der medbringer fragt eller post fra en lufthavn i et tredjeland, der ikke er opført i tillæg 6-Fi eller 6-Fii, med henblik på transfer, transit eller aflæsning i en lufthavn, der er omfattet af forordning (EF) nr. 300/2008, udpeges som ACC3 (»Air Cargo or Mail Carrier operating into the Union from a Third Country Airport«) af en af følgende relevante myndigheder:

a) af den kompetente myndighed i den medlemsstat, som udstedte luftfartsselskabets AOC

b) af den kompetente myndighed i den medlemsstat, der er opført i bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 748/2009 (4), for luftfartsselskaber, som ikke har et AOC udstedt af en medlemsstat

c) af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor luftfartsselskabet har sin hovedbase i Unionen, eller en anden kompetent myndighed i Unionen efter aftale med den pågældende myndighed, hvis der tale om luftfartsselskaber, som ikke har et AOC udstedt af en medlemsstat, og som ikke er opført i bilaget til forordning (EF) nr. 748/2009.

6.8.1.2. En udpegning af et luftfartsselskab som et ACC3 for så vidt angår dettes fragt- og postflyvninger fra en lufthavn, hvor ACC3-udpegning er påkrævet (i det følgende benævnt »relevante fragtflyvninger«), foretages på grundlag af:

a) udnævnelsen af en person med overordnet ansvar på luftfartsselskabets vegne i henseende til gennemførelsen af sikkerhedsbestemmelser for fragt eller post i forbindelse med den relevante fragtflyvning og

b) en EU-luftfartssikkerhedsvalideringsrapport, som bekræfter gennemførelsen af sikkerhedsforanstaltninger.

6.8.1.3. Den kompetente myndighed tildeler det udpegede ACC3 en entydig alfanumerisk identifikationskode i standardformatet til identifikation af luftfartsselskabet og den tredjelandslufthavn, hvor luftfartsselskabet er udpeget til at transportere fragt eller post til Unionen.

6.8.1.4. Udpegningen er gyldig fra den dato, hvor den kompetente myndighed har indført ACC3's oplysninger i Unionens database til sikring af forsyningskæden, i en periode på højst fem år.

6.8.1.5. Et ACC3, der er opført i Unionens database til sikring af forsyningskæden, anerkendes i alle medlemsstater for alle flyvninger fra tredjelandslufthavnen til Unionen.

6.8.2. EU-validering af luftfartssikkerhed for ACC3

6.8.2.1. EU-validering af luftfartssikkerhed med hensyn til et luftfartsselskabs relevante fragtflyvninger skal bestå af:

a) en undersøgelse af luftfartsselskabets sikkerhedsprogram for at sikre, at det er relevant og fyldestgørende dækker alle punkter i tillæg 6-G og

b) kontrol af gennemførelsen af luftfartssikkerhedsforanstaltninger i forbindelse med de relevante fragtflyvninger ved hjælp af tjeklisten i tillæg 6-C3.

6.8.2.2. Den kontrol af gennemførelsen, som foretages ved EU-validering af luftfartssikkerheden, skal ske på stedet i et omfang svarende til ét af følgende:

1. I den lufthavn, hvorfra luftfartsselskabet foretager relevante fragtflyvninger, før en ACC3-udpegning kan tildeles den pågældende lufthavn. Hvis der ved en efterfølgende EU-validering af luftfartssikkerheden konstateres manglende gennemførelse af et eller flere af de mål, der er anført i tjeklisten i tillæg 6-C3, udpeger den kompetente myndighed ikke luftfartsselskabet som ACC3 for de relevante fragtflyvninger uden bevis for, at luftfartsselskabet har gennemført foranstaltninger for at udbedre den konstaterede mangel.

2. I et repræsentativt antal lufthavne, hvorfra et luftfartsselskab foretager relevante fragtflyvninger, før ACC3-udpegning er tildelt alle lufthavne, hvorfra dette luftfartsselskab foretager relevante fragtflyvninger, gælder følgende betingelser: a) et luftfartsselskab, der foretager en række relevante fragtflyvninger, anmoder om denne mulighed og b) den kompetente myndighed har verificeret, at luftfartsselskabet benytter et internt kvalitetsstyringsprogram på sikkerhedsområdet, og dette skal være ækvivalent med EU-valideringen af luftfartssikkerheden og c) det repræsentative antal skal omfatte mindst 3, dog mindst 5 %, af lufthavnene og alle lufthavne, der befinder sig i højrisikoområder og d) den kompetente myndighed har accepteret en køreplan, der sikrer EU-validering af luftfartssikkerheden for hvert år udpegningen også gælder