ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(20)

For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, herunder gennem relevante reformer. Som det bl.a. fremgår af Estlands nationale energi- og klimaplan, afhænger landets bæredygtige vækst af, at der gøres fremskridt med at nedbringe kulstofemissionerne ved at reducere kulstofintensiteten i energi-, transport- og byggesektoren, omstrukturere olieskiferindustrien og øge ressourceproduktiviteten, herunder indføre forretningsmodeller for cirkulær økonomi. Estlands ressourceproduktivitet er en af de laveste i EU, samtidig med at energiforbruget ligger over EU-gennemsnittet. En overordnet strategi for den cirkulære økonomi som supplement til den nationale energi- og klimaplan vil kunne bidrage til at nedbringe kulstofemissionerne, mindske den negative miljøvirkning af olieskiferindustrien og sætte gang i økonomien. Estland er et afsides beliggende land med en lav befolkningstæthed, og derfor er et velfungerende og indbyrdes forbundet transportsystem af afgørende betydning for Estlands økonomiske aktivitet og eksport. Estlands transportinfrastruktur er mangelfuld med hensyn til konnektivitet og bæredygtighed. Jernbanetransport og intermodal transport skal udvikles mere. Drivhusgasemissionerne fra vejtransport er steget i de senere år, og de nationale mål for vedvarende energi i transportsektoren er stadig ikke nået. Rail Baltica-projektet og energisammenkoblingsprojekterne er blandt Estlands vigtigste investeringsprioriteter med henblik på at forbedre landets sikkerhed og integration i det indre marked. Det er afgørende at fremme investeringsprojekter, der indarbejder miljø- og klimahensyn, for at sikre en bæredygtig økonomisk genopretning og mindske de regionale forskelle. Programmeringen for Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027, som er genstand for et forslag fra Kommissionen, kan hjælpe Estland med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig i det område, der er omhandlet i bilag D til landerapporten for 2020. Det vil sætte Estland i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.
(17)

For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, herunder gennem relevante reformer. Som det fremgår af Europa-Kommissionens digitale resultattavle, klarer Danmark sig pænt på digitaliseringsområdet. Hvis Danmark imidlertid skal bevare sin stærke position på længere sigt og sikre sin konkurrenceevne og drage fordel af den digitale omstilling, vil det kræve investeringer i digital infrastruktur samt i uddannelse og opkvalificering. Ifølge Danmarks nationale energi- og klimaplan kræver det betydelige investeringer at sikre en succesfuld klima- og energiomstilling. Det største investeringsbehov ligger i opførelsen af ny kapacitet inden for vedvarende energi, mens der også er konstateret et betydeligt behov for investeringer i boligsektoren (energieffektivitet og omlægning af varmeforsyningen), bæredygtig transport, industrien samt biogas og fjernvarme. Danmark har en klimapolitisk målsætning om at nedbringe drivhusgasemissionerne med 70 % i 2030 sammenlignet med 1990 og opnå klimaneutralitet senest i 2050. For at opnå dette skal energiforbruget sænkes, hvilket kræver investeringer, der følger en omfattende strategi og fokuserer på de brancher, hvor der især kan opnås energibesparelser. Den økonomiske genopretning efter covid-19-krisen kan understøttes ved at fremrykke planlagte grønne investeringer og fremme ambitiøse miljø-, klima- og energirelaterede projekter samt infrastrukturinvesteringsprojekter, f.eks. i boliger, havvindmøller, energisammenkoblinger og elektrificering af jernbanerne. Transportsektoren er den største kilde til drivhusgasemissioner i Danmark, og derfor er det særligt vigtigt, at der træffes yderligere politiske foranstaltninger på området. Programmeringen for Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027, som er genstand for et forslag fra Kommissionen, kan hjælpe Danmark med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig inden for de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten for 2020. Det vil sætte Danmark i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.
(20)

For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, herunder gennem relevante reformer. Investeringer til støtte for genopretningen udgør en mulighed for at sætte den maltesiske økonomi tilbage på et holdbart spor. Maltas omstilling til en klimaneutral økonomi vil også kræve betydelige private og offentlige investeringer over en længere periode. Investeringer for at mindske drivhusgasemissionerne, som beskrevet i den nationale energi- og klimaplan, og for at bekæmpe andre negative miljøeksternaliteter, navnlig i bygge- og anlægssektoren og i transportsektoren, kan bidrage til, at det dobbelte mål om økonomisk genopretning og bæredygtighed nås. Støtte til renovering af den eksisterende bygningsmasse og målrettede uddannelsesordninger vil bidrage til at forbedre bygningers energimæssige ydeevne. Yderligere investeringer i bæredygtig transport kan sikre levedygtige alternativer til brugen af privatbiler. Programmeringen for Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027, som er genstand for et forslag fra Kommissionen, kan hjælpe Malta med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, jf. bilag D til landerapporten for 2020. Det vil sætte Malta i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.
(23)

For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, herunder gennem relevante reformer. Det er af afgørende betydning at beskytte og anvende landets naturressourcer på en effektiv måde for at sikre en holdbar økonomisk genopretning og fremtidig vækst. For at bevare landets tiltrækningskraft for turister er det nødvendigt at tage fat på udfordringerne i forbindelse med overgangen til grøn energi, effektiv affaldshåndtering og vandforvaltning og beskyttelse af naturen og biodiversiteten. Der er allerede begyndt at blive foretaget betydelige investeringer, men det er nødvendigt at fremrykke investeringerne på disse områder. Cypern står over for store udfordringer med hensyn til i 2030 at nå målet for de drivhusgasemissioner, der ikke er omfattet af EU's emissionshandelssystem. Det er nødvendigt at tage fat på disse udfordringer ved hjælp af planlægning og vedtagelse af yderligere foranstaltninger rettidigt i overensstemmelse med landets nationale energi- og klimaplan. Sådanne foranstaltninger vil kræve investeringer, navnlig på områder som vedvarende energi, energieffektivitet og bæredygtig transport, som også kan bidrage til at skabe en solid grøn stimulus. Det er også nødvendigt, at Cypern forbedrer sit affaldshåndteringssystem og sin cirkulære økonomi. Affaldsproduktionen er fortsat betydeligt højere end EU-gennemsnittet, samtidig med at genanvendelsesprocenten er betydeligt lavere end EU-gennemsnittet. Deponeringsgraden er også meget høj. Vandforvaltningen og spildevandsbehandlingen, særligt i byområder, er kendetegnet ved en vis ineffektivitet. Tørke og vandknaphed udgør store problemer, og en utilstrækkelig politisk indsats kan påvirke økonomien og turismen i Cyperns landdistrikter. Programmeringen for Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027, som er genstand for et forslag fra Kommissionen, kan hjælpe Cypern med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig i de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten for 2020. Det vil sætte Cypern i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.
(18)

Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2020 forventes ledigheden at stige til 8,3 % i 2020 og falde til 7,7 % i 2021. Der er behov for politiske tiltag, der er effektive på kort og mellemlang sigt og udarbejdet i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter, for at bremse den stigende ledighed og bringe dem, der har mistet deres arbejde pga. covid-19-krisen, tilbage på arbejdsmarkedet. Disse tiltag bør også støtte grupper, der risikerer fattigdom eller social udstødelse, f.eks. personer med korte uddannelser, handicap, delvis arbejdsevne og indvandrerbaggrund. Finland har indført ordninger med nedsat arbejdstid, og det har ført til hjemsendelse af mange medarbejdere. Aktive arbejdsmarkedspolitikker, herunder opkvalificerings- og omskolingsforanstaltninger, kan sikre en hurtig og holdbar tilbagevenden til arbejdsmarkedet. Løntilskud kan målrettes og knyttes til uddannelse og opfølgning fra offentlige arbejdsformidlinger. Omskoling og opkvalificering er afgørende for at opretholde arbejdsstyrkens beskæftigelsesegnethed i en stadig mere digital og grøn økonomi. Reformen af livslang uddannelse kan hjælpe med at opfylde behovet for forbedring af voksnes færdigheder, herunder de kortuddannede, inden for arbejdsmarkedsrelevante sektorer såsom informations- og kommunikationsteknologisektoren (IKT). For at forsyne markedet med de færdigheder, der er nødvendige i en tid med demografiske og teknologiske forandringer, er det vigtigt at opretholde uddannelsernes arbejdsmarkedsrelevans, bl.a. ved at sikre et tilstrækkeligt antal pladser på universiteterne, der stemmer overens med beskæftigelsesprognoserne for hver sektor og region. For at undgå at forværre den socioøkonomiske situation for de mest sårbare grupper i kølvandet på covid-19-krisen er det vigtigt at mindske den digitale kløft, navnlig ved at sikre, at dårligt stillede lærende får adgang til uddannelser af høj kvalitet. Det komplekse ydelsessystem hindrer folk i at komme ind på arbejdsmarkedet. For at tilskynde til korttidsansættelser og deltidsarbejde bør indkomstregistret, der indeholder oplysninger om løn og ydelser i realtid, anvendes effektivt, samtidig med at behandlingstiden for socialsikringsydelser bør fremskyndes. På mellemlang sigt vil det være vigtigt, at det sociale system i Finland omlægges med henblik på at sætte skub i beskæftigelsen og forberede landets velfærdssystem på fremtiden.
(19)

For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, herunder gennem relevante reformer, navnlig inden for digitale og grønne sektorer. Luxembourg har allerede iværksat initiativer til at fremme digitalisering og innovation, men den teknologiske integration inden for erhvervslivet og private investeringer samt digitaliseringen af offentlige tjenester er fortsat lav set i forhold til det særligt potentielle miljø og landets ambition om at overgå til en datadreven økonomi. Investeringer i digitalisering, højtudviklede digitale færdigheder og innovation vil være afgørende for at støtte SMV'er og øge produktiviteten og konkurrenceevnen. Genopretningen bør også understøttes yderligere ved at fremme ambitiøse grønne investeringer på kort sigt. Af centrale områder kan især nævnes bæredygtig transport, herunder jernbanetransport, bæredygtigt byggeri, navnlig i forbindelse med eksisterende såvel som nye bygningers energieffektivitet, samt vedvarende energi. Dette vil bidrage til at skabe en robust grøn stimulus og støtte Luxembourg i at indhente efterslæbet i forhold til landets 2030-mål for reduktion af drivhusgasemissioner, energieffektivitet og vedvarende energi og i at bane vejen for klimaneutralitet. Der er fortsat behov for yderligere at identificere investeringsbehovene og de finansielle kilder til investeringer, også i lyset af covid-19-pandemiens indvirkning på økonomien og de offentlige finanser. Programmeringen for Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027, som er genstand for et forslag fra Kommissionen, kan hjælpe Luxembourg med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig i de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten for 2020. Det vil sætte Luxembourg i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.
(21)

For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, herunder gennem relevante reformer. For at Irland kan sætte gang i økonomien, kræver det, at der gøres fremskridt med de ambitiøse investeringer på miljø-, klima-, energi- og infrastrukturområdet. Irland har indtil videre haltet bagefter med hensyn til nedbringelsen af kulstofemissioner. Drivhusgasemissionerne inden for transport og i byggeindustrien er høje og er fortsat med at stige. Irland vil ikke opfylde sit 2020-mål for energieffektivitet og vedvarende energi. Irland er afhængig af energiimport og er en af de medlemsstater, der har de højeste elpriser, hvilket risikerer at påvirke både miljøet og virksomhedernes konkurrenceevne negativt. Irlands omstilling til en klimaneutral økonomi vil kræve betydelige private og offentlige investeringer over en længere periode i bl.a. vedvarende energi, elinfrastruktur, energieffektivitet og bæredygtig transport. Klimahandlingsplanen er et troværdigt initiativ til at vende den nuværende emissionskurs. Hvis ambitionerne skal munde ud i konkrete resultater, vil det kræve en effektiv og vedholdende gennemførelse af politiske tiltag og foranstaltninger. Programmeringen for Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027, som er genstand for et forslag fra Kommissionen, kan hjælpe Irland med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig i det område, der er omhandlet i bilag D til landerapporten for 2020. Det vil sætte Irland i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.
(18)

Letland har truffet foranstaltninger til at udvide indkomststøtten til arbejdstagere og til at undgå afskedigelser under undtagelsestilstanden. Støtten er imidlertid begrænset med hensyn til dækning og tilstrækkelighed, hovedsagelig fordi den er baseret på sociale bidrag og restriktive kriterier for støtteberettigelse. Ordningen giver heller ikke mulighed for sabbatorlov på deltid. En mere gradvis overgang fra indkomststøtte til arbejdsindkomst ville betyde større fleksibilitet på arbejdsmarkedet under krisen og den økonomiske genopretning. Der er behov for en løbende indsats for at forbedre tilstrækkeligheden, varigheden og dækningen det sociale sikkerhedsnet for alle. Disse bestræbelser hæmmes imidlertid af de lave skatteindtægter set i forhold til BNP. Trods en mindre forbedring er tilstrækkeligheden for personer med handicap af den garanterede minimumsindkomst, af minimumspensioner og af indkomststøtten fortsat lav. Letland har indført arbejdsløshedsunderstøttelse for de mest udsatte, men alligevel er de arbejdsløse i høj risiko for fattigdom, især i forbindelse med længerevarende ledighed. Adgangen til social beskyttelse, herunder arbejdsløshedsforsikring, for selvstændige og atypiske arbejdstagere er utilstrækkelig — et forhold, der kan tages hånd om. Sort arbejde og kuvertlønninger er stadig udbredt, om end aftagende, hvilket svækker de pågældende arbejdstagernes sociale beskyttelse og øger de erhvervsbetingede risici. Udsatte grupper må forventes at stå over for de største vanskeligheder ved at finde et job igen. Integrationen af tjenester henhørende under de beskæftigelsesmæssige, uddannelsesmæssige, sundhedsmæssige og sociale områder er, lige som udbuddet af sociale tjenester, fortsat begrænset. Andelen af personer, der står over for alvorlig boligmangel og overfyldte boliger, er blandt de højeste i Unionen, og der er knaphed på socialt boligbyggeri.
(20)

For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer. Omfanget af de offentlige og private investeringer fortsatte med at stige kraftigt i 2019, men haltede bag efter investeringsbehovene. De offentlige investeringer ligger under dækningsgraden på kommunalt niveau, hvor investeringsefterslæbet er faldet, men fortsat er højt og udgør 4,0 % af BNP, og hvor investeringer stadig hæmmes af kapacitets- og planlægningsmæssige begrænsninger. Allerede planlagte investeringer i grøn teknologi og energi kan fremskyndes, f.eks. projekter vedrørende renovering af bygninger og vedvarende energi. Til trods for de seneste initiativer står Tyskland fortsat over for en udfordring med at opfylde målene for dekarbonisering på kort og mellemlang sigt og målene om klimaneutralitet i 2050. Dette gælder også miljø- og energieffektivitetsmål, idet prisincitamenter, især på baggrund af de lave oliepriser som følge af den nuværende covid-19-krise, modvirker klima- og miljøvenlig adfærd. Tysklands omstilling til en klimaneutral økonomi vil over en længere periode kræve betydelige private og offentlige investeringer i bl.a. vedvarende energi, elinfrastruktur, energieffektivitet, cirkulær økonomi og bæredygtig transport. Endvidere kritiserede Tysklands forbundsfinanskontrol omkostningseffektiviteten ved de foranstaltninger, der er knyttet til omstillingen til grøn energi. Der er behov en større indsats og vedvarende investeringer i energinet, hvis man vil høste fordelene ved et fuldt integreret bæredygtigt energisystem med konsekvente prissignaler. Ren mobilitet kan fremmes gennem passende lovgivningsmæssige foranstaltninger og med større og hurtigere investeringer i bæredygtig transportinfrastruktur og rene mobilitetsløsninger. Yderligere investeringer i forskning og udvikling er afgørende for at kunne skabe et opsving i retning af en mere bæredygtig og konkurrencedygtig økonomi. Udgifterne til uddannelse og forskning steg en smule fra 9,2 % i 2017 til 9,31 % af BNP i 2018, hvorved det tidligere nationale mål på 10 % ikke blev nået. Private investeringer i forskning og udvikling er i stigende grad koncentreret i store virksomheder. Udbuddet af boliger lå på trods af de politiske foranstaltninger langt under det årlige mål om at bygge 375 000 nye lejligheder mellem 2017 og 2021. Politikker, der fremmer investeringer i nye boliger, vil rette op på denne ubalance og forbedre adgangen til boliger til overkommelige priser. Programmeringen for Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027, som er genstand for et forslag fra Kommissionen, kan hjælpe Tyskland med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig i de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten for 2020. Det vil sætte Tyskland i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.
(27)

Efter flere forhindringer i de seneste år er presset på banksektoren aftaget, da flere foranstaltninger, som tidligere gav anledning til bekymring, herunder en bankskat, blev ophævet i begyndelsen af 2020. Banksektoren gik ind i den aktuelle covid-19-krise velkapitaliseret og likvid, og andelen af misligholdte lån faldt til under 5 %. De foranstaltninger, som regeringen har truffet for at støtte husholdningerne og virksomhederne, navnlig SMV'erne, er også vigtige, hvis banksektorens modstandsdygtighed og bankernes kapacitet til at absorbere chok skal opretholdes. De kommercielle banker har også taget skridt til at støtte kunderne, f.eks. ved at udskyde betalingen af renter og afdrag, forlænge kredittilbagebetalingen, sørge for kontanter i pengeautomaterne og reducere gebyrerne for onlinetjenester. Den 20. marts 2020 sænkede Rumæniens nationalbank den pengepolitiske rente og er siden begyndt at købe statsobligationer udstedt i RON på det sekundære marked for at sikre en gnidningsløs finansiering af realøkonomien og den offentlige sektor. På trods af de foranstaltninger, der er truffet, blandt andet i form af en vis fleksibilitet fra banktilsynets side, vil soliditeten af bankernes egenkapital sandsynligvis forringes i de kommende måneder. I den forbindelse vil opretholdelsen af en forsigtig lånepolitik og prioriteringen af støtte til levedygtige låntagere bidrage til at beskytte bankernes egenkapital. Ydermere er stabile og forudsigelige reguleringsmæssige rammer for bankerne en vigtig forudsætning for at bevare deres aktive rolle i kreditgivningen i økonomien og i den økonomiske genopretning.
(21)

For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, herunder gennem relevante reformer. Investeringer til støtte for den grønne omstilling vil være særlig vigtig for at fremme genopretningen og øge den fremtidige modstandsdygtighed. Italien er yderst sårbar over for ekstreme vejrforhold og hydrogeologiske katastrofer, herunder tørke og skovbrande. Italiens omstilling til en klimaneutral økonomi forudsætter betydelige private og offentlige investeringer over en længere periode, især i ny vedvarende energiproduktion, elinfrastruktur og energieffektivitet. Investeringer som led i den grønne pagt med henblik på at tackle klimaændringer er beskrevet i Italiens nationale energi- og klimaplan. De er meget vigtige for at imødegå truslen fra klimaændringer og spiller samtidig en fundamental rolle i Italiens genopretning og i bestræbelserne på at gøre Italien mere modstandsdygtig. Investeringer som led i den grønne pagt er også nøglen til at nedbringe luftforureningen og dens konsekvenser for mennesker i italienske byer, navnlig i Pobækkenet. F.eks. er gennemførelsen af bæredygtige mobilitetsinitiativer såsom fornyelse af lokale offentlige busser et eksempel på, hvordan både trafikbelastningen og luftforureningen kan reduceres. Utilstrækkelig infrastruktur til vand- og affaldshåndtering, navnlig i de sydlige regioner, har miljø- og helbredskonsekvenser, der medfører betydelige omkostninger og tab af indtægter for økonomien. Mere generelt er modstandsdygtighed over for klimaforandringer relevant for al infrastruktur, herunder sundhedsinfrastrukturen. Der er derfor brug for tilpasningsstrategier. De miljø- og klimaændringsudfordringer, der skal tackles, såsom hydrologiske risici, bæredygtig byudvikling, energieffektivitet, cirkulær økonomi og industriel omstilling er en anledning til at forbedre produktiviteten og undgå praksisser, der ikke er bæredygtige. Investeringer i sådanne projekter kan samtidig bidrage til at skabe nye arbejdspladser og understøtte genopretningen efter krisen. Programmeringen for Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027, som er genstand for et forslag fra Kommissionen, kan hjælpe Italien med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig i de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten for 2020. Det vil sætte Italien i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.