ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(21)

For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, herunder gennem relevante reformer. En målrettet politisk indsats, herunder investeringer i sektorer der giver de bedste muligheder for at øge den potentielle vækst for økonomien som helhed, kan bidrage til at imødegå de udfordringer, der som følge af den aktuelle covid-19-krise er blevet mere presserende. Navnlig kan investeringer i FoU inden for rammerne af den opgaveorienterede politik for vigtige sektorer og innovation (10) og i menneskelig kapital bidrage til at fremme produktivitetsvæksten på lang sigt og opretholde en stærk innovationskapacitet. Dette er navnlig tilfældet for nystartede virksomheder, vækstvirksomheder og innovative SMV'er, der er afgørende for styrkelse af konkurrenceevnen og for jobskabelsen. Investeringer i initiativer fra den nederlandske klimaaftale og den nationale energi- og klimaplan, der har til formål at bekæmpe klimaændringer og fremme energiomstillingen, kan yde et vigtigt bidrag til de overordnede samfundsmæssige mål, herunder behovet for at sikre en bæredygtig og ressourceeffektiv økonomisk vækst. Endelig skal der investeres i nye boliger for at afhjælpe den nuværende boligmangel. Programmeringen for Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027, som er genstand for et forslag fra Kommissionen, kan hjælpe Nederlandene med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig i de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten for 2020. Det vil sætte Nederlandene i stand til at gøre bedst mulig brug af fonden.
(17)

For at afbøde den umiddelbare indvirkning af covid-19-pandemien på folks helbred bliver der over en bred kam afsat store beløb til sundhedssystemet. Disse investeringer er nødvendige for at forbedre sundhedssystemets modstandsdygtighed, sikre udstyr, produkter og infrastruktur, der er nødvendige for at styrke kriseberedskabet, herunder intensivplejen, testning, teknologisk og anvendt medicinsk forskning og universel adgang til sundhedstjenester, bl.a. uden for byområder og i regionerne i den yderste periferi, Madeira og Azorerne. Ved starten af covid-19-udbruddet var der en plan om gradvist at indføre en ny forvaltningsmodel for offentlige hospitaler, som ville medføre væsentlige forøgelser af de årlige budgetter. Dens fortsatte gennemførelse i den nuværende situation kunne bidrage til at styrke sundhedssystemets modstandsdygtighed. Covid-19-udbruddet har vist, hvor skrøbelige langtidsplejefaciliteterne i Portugal er, idet de har været udsat for højere smitterater. På trods af forbedringerne i den regionale dækning af langtidsplejemulighederne i det seneste årti er den overordnede adgang til langtidspleje fortsat ringe i alle landets regioner. Samtidig havde udgifterne til langtidspleje allerede forud for covid-19-udbruddet udsigt til at undergå en betydelig stigning i procent af BNP på lang sigt. Der er behov for en fortsat indsats for at forbedre sundhedsplejens og langtidsplejens effektivitet og kapacitet til at kunne håndtere den nuværende krise og tackle aldersrelaterede udfordringer.
(19)

På baggrund af den øgede efterspørgsel efter sundhedsydelser i begyndelsen af covid-19-krisen oplevede Slovenien udfordringer i forhold til at sikre tilstrækkelig kapacitet på sundhedsområdet. Virusudbruddet afdækkede strukturelle problemer i sundhedssystemet. Det forholdsvis lille antal læger i forhold til landets størrelse er eksempelvis en ekstra udfordring under pandemien. Det er derfor vigtigt at rekruttere mere uddannet sundhedspersonale, beskytte deres arbejdsvilkår og ansætte dem, hvor behovet er størst. Det er afgørende at anvende diagnosticering, testkits og e-sundhedsværktøjer, der giver mulighed for opfølgning og telemedicin. Målrettet forskning og innovative løsninger er også vigtige for at hjælpe de offentlige sundhedstjenester med at indsamle og anvende anonymiserede data med henblik på at kunne træffe oplyste beslutninger. Krisen understreger behovet for at beskytte finansieringskapaciteten i sundheds- og langtidsplejesystemerne, der begge afventer strukturreformer. En rettidig vedtagelse og gennemførelse af den nye lov om sundhedspleje og sundhedsforsikring, udvidelse af sundhedssystemets finansieringskilder og udvikling af finansielle buffere vil afbøde udsvingene i de finansielle midler i løbet af den økonomiske cyklus. I mangel af en lov om langtidspleje har Slovenien begrænsede muligheder for at bekæmpe covid-19-pandemien i de mest berørte institutionsmiljøer. Da ældre mennesker med handicap og mennesker med kroniske sygdomme har en øget risiko for at blive alvorligt syge af virusset, er der behov for en betydelig indsats for at sikre ordentlige langtidsplejetjenester, der er velintegrerede med sundhedstjenesterne.
(28)

Det er vigtigt at fortsætte indsatsen for at styrke rammerne for forebyggelse og sanktionering af korruption for at sikre genopretningen efter covid-19-krisen og for at opnå en effektiv, ansvarlig og gennemsigtig tildeling og fordeling af midler og ressourcer. På trods af den delvise gennemførelse af flere handlingsplaner er korruption og interessekonflikter fortsat et udbredt problem for virksomhederne. Der er behov for en yderligere indsats for at styrke rammerne for forebyggelse og sanktionering af korruption for at sikre en gennemsigtig og effektiv anvendelse af offentlige midler. Der mangler virksomme redskaber til at forhindre og sanktionere korruption, navnlig på lokalt plan. Der er fortsat behov for at forbedre tilsynsmekanismerne for lokale embedsmænd og folk, der er udpeget af lokale offentlige virksomheder, og det samme gælder behovet for at sikre, at kommissionen vedrørende interessekonflikter kan opfylde sin vigtige forebyggende rolle. Initiativer til at øge gennemsigtigheden, såsom offentliggørelse af dommeres og anklageres aktiver, forventes at starte i 2020.
(4)

Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 8. august 2020 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling.
(4)

Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 31. juli 2020 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling.
Der er fortsat fremgang i euroområdet, men der er indbyrdes sammenhængende risici og usikkerhed knyttet til udviklingen. Desuden lurer risikoen for en længere periode med lav vækst og inflation drevet af svag produktivitet og aldrende befolkninger. Produktionsgabet er blevet positivt siden 2017 og lå på 0,7 % af det potentielle bruttonationalprodukt (BNP) i 2018, men den potentielle vækst forventes at forblive under niveauet fra før krisen (3). Den underliggende inflation lå mellem 1-1½ % i 2018 og 2019 og forventes at forblive på ca. 1½ % i 2020 og 2021. Arbejdsmarkedsindikatorerne forbedres fortsat, om end i et langsommere tempo, og væksten i beskæftigelsen forventes at aftage yderligere, ligesom der stadig er udfordringer med hensyn til jobkvalitet. Efter flere år med en vækst i de nominelle lønninger på under 2,0 % nåede denne ca. 2¼ % i 2018, forventes at blive på omkring 2½ % i 2019, og i 2020-21 forventes fremgangen igen at vende tilbage til 2¼ %. Trods gode arbejdsmarkedsvilkår har reallønnen kun udvist en svag vækst, og fremgangen er fortsat afdæmpet, nemlig under 1 % i 2018, og forventes at ligge på omtrent samme niveau i 2019 og skønsvis 0,7 % og 0,8 % i henholdsvis 2020 og 2021. Som anført i varslingsmekanismen 2020, der blev vedtaget af Kommissionen den 17. december 2019, forventes overskuddet på de løbende poster i euroområdet indsnævret, samtidig med at det nærmer sig sit højdepunkt. Medlemsstater med underskud har indsnævret underskuddet på deres løbende poster eller vendt dette til et overskud, om end de fortsat har store negative nettopositioner over for udlandet.

Samtidig med at nogle medlemsstater har indsnævret deres overskud på de løbende poster, har de fortsat vedvarende store overskud på de løbende poster og øger derfor deres nettopositioner over for udlandet. Udviklingen i de løbende poster i euroområdet påvirkes af en svækkelse af den udenlandske efterspørgsel, navnlig for eksportorienterede medlemsstater med store overskud på betalingsbalancens løbende poster, som er stærkt afhængige af udenlandsk eksportefterspørgsel. Det er også vigtigt at få skabt en positiv efterspørgselsdynamik, og medlemsstater med store overskud vil kunne bidrage til at genoprette balancen ved at skabe bedre betingelser for lønvækst under hensyntagen til arbejdsmarkedsparternes rolle og for offentlige og private investeringer.
(4)

Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 16. juli 2020 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling.
(12)

Effektiviteten af afgørelser om ophævelse af restriktionerne for ikkevæsentlige rejser til EU er afhængig af, at medlemsstaterne gennemfører dem ved alle de ydre grænser på en koordineret måde. En medlemsstat bør ikke ensidigt beslutte at ophæve restriktionerne for ikkevæsentlige rejser til EU for et bestemt tredjeland, før ophævelsen af rejserestriktionerne er blevet besluttet på en koordineret måde af de øvrige medlemsstater for det pågældende land. Medlemsstaterne kan dog i fuld gennemsigtighed kun gradvist ophæve rejserestriktionerne over for de lande, der er opført på listen i bilag I.
Med henblik på at begrænse de negative virkninger for passagerer eller rejsende under covid-19-pandemien bør medlemsstaterne aktivt overveje at oprette garantiordninger for vouchere med henblik på at sikre, at passagerer eller rejsende får godtgjort deres udgifter i tilfælde af, at udstederen af voucheren bliver insolvent.

For så vidt som sådanne garantiordninger reducerer den økonomiske risiko for passagerer eller rejsende, når de accepterer vouchere, og øger sandsynligheden for, at de vælger sådanne vouchere i stedet for at få pengene refunderet, hvilket forbedrer de erhvervsdrivendes likviditet, giver foranstaltningerne de berørte operatører en fordel i form af likviditetslettelse, og de udgør således statsstøtte.

Sådanne foranstaltninger vil ikke være omfattet af de midlertidige rammebestemmelser, men de kan anmeldes direkte af medlemsstaterne i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), og de vil blive genstand for en individuel vurdering. I denne vurdering vil Kommissionen i givet fald acceptere, at den statslige garanti dækker 100 % af voucheres værdi for at sikre fuld beskyttelse af alle passagerer og rejsende, og den vil samtidig tage hensyn til andre relevante bestemmelser i afsnit 3.2 i de midlertidige rammebestemmelser (24) for at sikre støttens proportionalitet.
(12)

Siden covid-19-krisens begyndelse er der udviklet en række forskellige mobilapplikationer, nogle af dem af offentlige myndigheder, og medlemsstaterne og den private sektor har opfordret til, at der koordineres på EU-niveau, bl.a. for at tage højde for betænkeligheder vedrørende cybersikkerhed, sikkerhed og hensynet til privatlivets fred. Disse applikationer tjener almindeligvis tre generelle funktioner: i) de oplyser og vejleder borgerne og letter tilrettelæggelsen af en lægelig opfølgning for personer med symptomer — ofte kombineret med et spørgeskema til selvdiagnosticering, ii) de advarer personer, der har været i nærheden af en smittet person, for at afbryde smittekæder og forhindre en tilbagevenden af infektioner, når samfundet åbnes på ny, og iii) de overvåger og håndhæver karantæne for smittede personer, eventuelt kombineret med en vurdering af disses helbredstilstand i karantæneperioden. Visse applikationer er tilgængelige for offentligheden, mens andre alene er tilgængelige for lukkede brugergrupper, der har til formål at spore kontaktpersoner på arbejdspladsen. Der er ikke foretaget en generel evaluering af disse applikationers effektivitet. Applikationer målrettet oplysning og symptomverifikation kan være nyttige til at øge borgernes bevågenhed. Ifølge fagfolks skøn tyder det imidlertid på, at applikationer, som har til formål at informere og advare brugerne, tilsyneladende er den mest lovende måde at forhindre virusspredningen på, idet deres mere begrænsede indvirkning på privatlivets fred tages i betragtning, og flere medlemsstater er i øjeblikket ved at undersøge, hvordan de kan tages i anvendelse.
(7)

Ifølge Kommissionens vinterprognose 2020 suppleret med finanspolitiske variabler indtil 2022 ventes det offentlige underskud fortsat at ligge over referenceværdien på 3 % af BNP i hele prognoseperioden. Kommissionen forventer et offentligt underskud på 4 % af BNP i 2019, 4,9 % i 2020, 6,9 % i 2021 og 7,7 % i 2022 under forudsætning af en uændret politik. Det strukturelle underskud forventes at blive forringet med 1 % af BNP i 2020, med yderligere 1,9 % af BNP i 2021 og med yderligere 0,8 % i 2022. Den stigning i underskuddet, som Kommissionen forventer, skyldes hovedsagelig betydelige stigninger i pensionerne vedtaget i sommeren 2019. De højere pensionsudgifters bidrag til underskudsforøgelsen i 2020, 2021 og 2022 svarer til henholdsvis 0,9 procentpoint af BNP, 1,7 procentpoint af BNP og 1,1 procentpoint af BNP. Fordoblingen af børnetilskuddet, som forventes at træde i kraft til august 2020, skønnes at svare til en årlig budgetomkostning på 0,6 % af BNP. Regeringen forventer i sin finanspolitiske strategi et offentligt underskud på 3,6 % af BNP i 2020, 3,4 % i 2021 og 2,8 % i 2022. Ifølge regeringens skøn vil dette indebære en strukturel tilpasning på 0,3 % i 2020, 0,2 % i 2021 og 0,6 % i 2022. Tilpasningen til den finanspolitiske strategi er hovedsagelig udgiftsbaseret. Navnlig forventes udgifterne til aflønning af ansatte, varer og tjenesteydelser og investeringer, der ikke medfinansieres af EU, at falde set i forhold til BNP. Den lavere underskudsprognose i den finanspolitiske strategi sammenholdt med Kommissionens prognose skyldes, at de underliggende makroøkonomiske forventninger er mere optimistiske i den finanspolitiske strategi, og det forhold, at der i den finanspolitiske strategi ikke tages hensyn til de budgetmæssige virkninger af visse vedtagne foranstaltninger, mens den planlagte begrænsning af de løbende udgifter ikke fuldt ud understøttes af foranstaltninger, som er vedtaget, eller for hvilke der er redegjort på troværdig vis, og begrænsningen har derfor ikke kunnet indregnes fuldt ud i Kommissionens prognose.
8.

PV'er eller medicinsk udstyr, der ikke er forsynet med CE-mærkning, kan også gøres til genstand for en evaluering og indgå i indkøb, der organiseres af de relevante myndigheder i en medlemsstat, forudsat at det sikres, at de pågældende produkter kun er tilgængelige for sundhedspersonale, og kun så længe den nuværende sundhedskrise varer ved, og at de ikke kommer til at indgå i de almindelige distributionskanaler og gøres tilgængelige for andre brugere.
Spaniens omstilling til en klimaneutral økonomi vil kræve betydelige investeringer over en længere periode i bl.a. vedvarende energi, bæredygtig energiinfrastruktur, energieffektivitet og bæredygtig transport. Investeringerne bør fremrykkes for at støtte den grønne omstilling under genopretningen i overensstemmelse med Spaniens nationale energi- og klimaplan. Øget fokus på et integreret energisystem bør fremme udbredelsen af vedvarende energi. Ved at reducere energiforbruget i private og offentlige bygninger gennem omfattende renovering og udvikling af intelligente net og lagring af vedvarende energi bidrages der til en bedre styring af efterspørgslen efter energi, samtidig med at jobskabelsen under genopretningen understøttes. Yderligere investeringer i energiinfrastrukturer, herunder elsammenkoblinger med resten af Unionen, vil bidrage til at forbedre integrationen af det indre energimarked i Unionen, samtidig med at der skabes større konkurrence, og udnyttelsen af vedvarende energi fremmes. Der bør også gøres en yderligere indsats for at fremme bæredygtig og effektiv transport, herunder forbedring af den kollektive trafik og udrulning af infrastruktur for alternative brændstoffer, navnlig til elektriske køretøjer. Der vil også være behov for investeringer for at muliggøre en større anvendelse af jernbanegodstransport, herunder grænseoverskridende forbindelser til Frankrig og Portugal og forbindelser til havne og logistikknudepunkter. Desuden er visse områder i Spanien blandt de mest udsatte områder for klimaændringer i Europa. Vandressourcerne er under pres, og infrastrukturen for vandforvaltning og affaldshåndtering er ikke den samme i hele landet. Grønne investeringer kan bidrage til at håndtere de negative virkninger af klimaændringer, såsom hedebølger, tørke, oversvømmelser og skovbrande, og til at bevare skove, forbedre luftkvaliteten, vandforvaltningen og affaldshåndteringen og udvikle den cirkulære økonomis potentiale. Programmeringen for Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027, som er genstand for et forslag fra Kommissionen, kan hjælpe Spanien med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig i de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten for 2020. Det vil sætte Spanien i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.
For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, herunder gennem relevante reformer. Mere end 50 % af arbejdsgiverne inden for den digitale sektor og mikroelektronikbranchen angiver, at der er mangel på færdigheder, og at denne mangel påvirker væksten. For at forbedre produktivitetsresultaterne er den høje andel af offentlige udgifter til forskning fortsat nødvendig. Der er også behov for øget kapitalintensitet og større investeringer i højteknologiske og innovative sektorer for at genoprette væksten i arbejdsproduktiviteten. Udbredelsen af nye digitale teknologier blandt små og mellemstore virksomheder vil bidrage til at sætte skub i produktiviteten. Krisen har vist, hvor vigtig den digitale infrastruktur er, og at der er nødt til at være en hurtig og stabil forbindelse alle de steder, hvor der bor eller arbejder folk. Udvidelsen af mobilt bredbånd til 700 MHz-båndet vil spille en vigtig rolle, ligesom også muligheden for økonomisk støtte til udviklingen af fast bredbånd gør det. Den forestående 5G-auktion vil give digitaliseringen af den svenske økonomi et ekstra skub fremad. Målet om at opnå et klimaneutralt samfund i 2045 kræver også investeringer i FoI, således at der kan blive udviklet og gennemført nye, konkurrencedygtige løsninger i forbindelse med dekarbonisering og koordinerede sociale og politiske tiltag. Transport er et af de vigtigste områder, hvor Sverige skal sætte ind for at reducere drivhusgasemissionerne. Derfor er en omfattende og forholdsvis hurtig omstilling til lavemissionskøretøjer på den politiske dagsorden. Planlagte investeringer i jernbaneinfrastrukturen er vigtige for at lette transportmiddelfordelingen og opfylde Sveriges ambitiøse klimamål. Elektrificering af transport og industri vil kræve betydelige investeringer i energiproduktion og -distribution. Programmeringen for Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027, som er genstand for et forslag fra Kommissionen, kan hjælpe Sverige med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig i de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten for 2020. Det vil sætte Sverige i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.
(31)

Kommissionen har overvåget Bulgariens fremskridt inden for reformen af retsvæsenet og bekæmpelsen af korruption inden for rammerne af mekanismen for samarbejde og kontrol. Disse områder har derfor hidtil ikke været omhandlet i de landespecifikke henstillinger til Bulgarien, men er relevante for udviklingen af et positivt samfundsøkonomisk klima i landet. I den seneste rapport om mekanismen for samarbejde og kontrol fra oktober 2019 bemærkedes det, at Bulgariens fremskridt er tilstrækkelige til at opfylde de tilsagn, som Bulgarien afgav på tidspunktet for landets tiltrædelse af Unionen. Bulgarien har gennemført en omfattende reform af de retlige rammer for bekæmpelse af korruption, men for at opbygge offentlighedens tillid er der behov for konkrete resultater med hensyn til endelige domfældelser i korruptionssager på højt niveau. Desuden er der fortsat en række udfordringer, navnlig sikring af en effektiv strafferetlig efterforskning, genskabelse af balancen i domstolenes arbejdsmængde og strømlining af de lokale anklagemyndigheder. Efter afslutningen af mekanismen for samarbejde og kontrol vil tilsynet med reformerne blive sikret på nationalt plan af et råd for efterfølgende tilsyn og på EU-plan inden for rammerne af den omfattende retsstatsmekanisme samt, hvor det er relevant, det europæiske semester.