DA Den Europæiske Unions Tidende C 372/1

Rådets resolution om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse

2011/C 372/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM TAGER FØLGENDE I BETRAGTNING:

Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst anerkender livslang læring og udvikling af færdigheder som centrale elementer som svar på den aktuelle økonomiske krise, den demografiske aldring og den bredere økonomiske og sociale strategi for Den Europæiske Union.

Krisen har understreget den store rolle, som voksenuddannelse (1) spiller med hensyn til at opfylde Europa 2020-målene, ved at give voksne — især lavtuddannede og ældre arbejdstagere — mulighed for at forbedre deres evne til at tilpasse sig ændringer på arbejdsmarkedet og i samfundet. Voksenuddannelse udgør et middel til opkvalificering eller omskoling af de personer, der er berørt af arbejdsløshed, omstrukturering og karriereskift, og yder et vigtigt bidrag til social inklusion, aktivt medborgerskab og personlig udvikling.

OG SOM HENVISER TIL FØLGENDE:

1. I Europa-Parlamentets beslutning af 16. januar 2008 om voksenuddannelse: Det er aldrig for sent at lære opfordres medlemsstaterne indtrængende til at fremme erhvervelse af viden og udvikling af en kultur med livslang læring, især ved at gennemføre ligestillingspolitikker, der skal gøre voksenuddannelse mere attraktiv, mere tilgængelig og mere effektiv.

2. Rådets konklusioner fra maj 2008 (2) om voksenuddannelse, der for første gang fastsatte et sæt fælles prioriteter for voksenuddannelsessektoren, banede vej for intensiveret europæisk samarbejde mellem de forskellige interessenter og foreslog en række specifikke foranstaltninger for perioden 2008-2010 (herefter benævnt »handlingsplanen«) med henblik på at øge deltagelsen i og højne kvaliteten af voksenuddannelse.

3. Resolutionen vedtaget af Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet, den 21. november 2008 om bedre integration af livslang vejledning i strategierne for livslang læring, der fremhævede betydningen af vejledning som en fortsat proces, der sætter borgere i alle aldre i stand til på et hvilket som helst tidspunkt i deres liv at gøre sig deres evner, kompetencer og interesser bevidst, at træffe beslutninger vedrørende uddannelse, erhvervsuddannelse og beskæftigelse og at tilrettelægge deres individuelle livsforløb med hensyn til læring, arbejde og andre omstændigheder.

4. Rådets konklusioner af 12. maj 2009 (3), som fastsatte en strategisk ramme for europæisk samarbejde på uddannelsesområdet (»ET 2020«), der er i fuld overensstemmelse med Europa 2020- strategien, og hvis fire mål — i forbindelse med livslang læring og mobilitet, kvalitet og effektivitet, lighed, social samhørighed og aktivt medborgerskab samt kreativitet og innovation — er lige så relevante for voksenuddannelse.

5. Rådets og Kommissionens fælles situationsrapport 2010 om gennemførelsen af »arbejdsprogrammet for uddannelse og erhvervsuddannelse 2010« (4), som understregede, at det i forbindelse med voksenuddannelse også er vigtigt, at udbuddet dækker den samlede række af nøglekompetencer, og bemærkede, at en stor udfordring består i at sikre, at alle lærende nyder godt af innovative metoder, herunder lærende i voksenuddannelsen.

6. Europa 2020-flagskibsinitiativerne: — en dagsorden for nye kvalifikationer og nye job, der opfordrer medlemsstaterne til at sikre, at mennesker får de kvalifikationer, der er nødvendige for yderligere læring og for arbejdsmarkedet gennem almen undervisning erhvervsuddannelse og videregående uddannelse samt gennem voksenuddannelse — en europæisk platform mod fattigdom, der foreslår udviklingen af innovativ uddannelse i dårligt stillede områder for at give dem, der oplever fattigdom og social udstødelse, mulighed for at leve i værdighed og tage aktivt del i samfundet — Innovation i EU, der fremmer dygtighed i uddannelse og udvikling af kvalifikationer for at sikre fremtidig vækst med innovation i produkter, tjenesteydelser og erhvervsmodeller i et Europa, der står over for en aldrende befolkning og et stort konkurrencemæssigt pres.

7. Rådets konklusioner af 11. maj 2010 om den sociale dimension af uddannelse (5), hvori det hedder, at udvidet adgang til voksenuddannelse kan skabe nye muligheder for aktiv inddragelse og øget deltagelse i samfundet.

8. Rådets afgørelse af 21. oktober 2010 om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker (6), som søger at fremme effektive incitamenter til livslang læring for såvel beskæftigede som arbejdsløse »og således sikre, at alle voksne har mulighed for at blive omskolet eller forbedre deres kvalifikationer«.

9. Rådets konklusioner af 18.-19. november 2010 om et styrket europæisk samarbejde om erhvervsrettet uddannelse (VET) (7), der aktivt opfordrede til øget individuel deltagelse i fortsat erhvervsrettet uddannelse, øgede investeringer i udviklingen af menneskelige ressourcer, uddannelse på arbejdspladsen og arbejdsbaseret læring samt tættere samarbejde mellem uddannelsesinstitutioner og arbejdsgivere, navnlig i uddannelsen af lavtuddannede arbejdstagere.

HILSER DET VELKOMMEN, AT

arbejdet er blevet indledt på alle prioriterede områder i handlingsplanen 2008-2010 om end med forskellige hastigheder i de enkelte lande:

— Voksenuddannelsesreformer er i stigende grad forankret i den generelle udvikling på uddannelsesområdet, især udviklingen af nationale referencerammer for kvalifikationer og livslang læring.

— Kvalitetssikring er blevet taget op som et vigtigt emne i voksenuddannelse, og der gøres fremskridt med at udvikle den faglige profil og uddannelse af undervisere i voksenuddannelsen, godkendelse af voksenuddannelsesudbydere og forbedrede vejledningstjenester for voksne.

— Opsøgende arbejde og uddannelsesmuligheder er i stigende grad rettet mod personer med de laveste kvalifikationer for dermed at give dem bedre muligheder for integration i arbejdslivet og i samfundet.

— Ikke-formel og uformel læring, som udgør en stor del af voksenuddannelsen, bliver i stigende grad anerkendt og valideret, men interessen for valideringsmuligheder er ofte stadig for lav.

— En forbedring af overvågningen af voksenuddannelsessektoren er påbegyndt.

ERKENDER IKKE DESTO MINDRE, AT

der for at kunne tackle følgerne af den økonomiske krise på både kort og lang sigt er behov for, at voksne regelmæssigt øger deres personlige og professionelle færdigheder og kompetencer. I betragtning af den nuværende ustabilitet på arbejdsmarkedet og behovet for at mindske risikoen for social udelukkelse gælder dette navnlig for de lavtuddannede og de dårligt kvalificerede. Alle voksne — også de højt kvalificerede — kan imidlertid drage stor fordel af livslang læring.

Der er dog en voksende enighed om, at voksenuddannelse i øjeblikket er det svageste led i udviklingen af nationale systemer for livslang læring. Deltagelsen i voksenuddannelse er fortsat med at falde fra 9,8 % af de 25-64-årige i 2005 til kun 9,1 % i 2010, hvilket gør det øgede »ET 2020«-mål på 15 % senest i 2020 til en endnu større udfordring. Der er derfor behov for opmærksomhed om forhindringer såsom lav motivation og mangel på omsorgsfaciliteter for at hjælpe kvinder og mænd med at kombinere familieliv og arbejdsliv med læring.

Som i andre sektorer bør voksenuddannelse tilslutte sig en overgang til en politik baseret på læringsresultater, hvor den autonome lærende står centralt, uanset hvor han/hun lærer — på arbejdet, derhjemme, i lokalsamfundet, i forbindelse med frivillige aktiviteter eller i uddannelsesinstitutioner — og udvikle den mangesidede styringsmodel, som dette kræver.

Med henblik på at opnå en voksenuddannelsessektor, der er i stand til at understøtte Europa 2020-strategien, skal der stadig gøres meget mere i forhold til effektiv finansiering, i forbindelse med levering af alternative muligheder og tilegnelsen af grundlæggende færdigheder såsom læse- og skrivefærdighed og talfærdighed, men også digitale færdigheder, målrettet læring for indvandrere, kortuddannede og unge, der ikke er i almen uddannelse, beskæftigelse eller erhvervsuddannelse, handicappede og ældre voksne samt samarbejde med arbejdsgivere, arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet.

Gennemførelse af handlingsplanen har også fremhævet vanskeligheden ved tilstrækkelig overvågning af voksenuddannelsessektoren på grund af mangel på tilstrækkelige statistiske data og evaluering af politiske tiltag. Evidensbaseret politikformulering på voksenuddannelsesområdet kræver omfattende og sammenlignelige data om alle centrale aspekter ved voksenuddannelse, effektive kontrolsystemer og samarbejde mellem de forskellige agenturer samt forskningsaktiviteter af høj kvalitet.

FINDER, AT

livslang læring omfatter læring fra førskolestadiet til efter pensionering (8). Voksenuddannelse er en vigtig del af den samlede livslange læringsproces, der dækker hele spektret af formelle, ikke-formelle og uformelle læringsaktiviteter — både generelle og faglige — blandt voksne, der har forladt grunduddannelsen og erhvervsuddannelsen.

For at bygge på resultaterne af handlingsplanen for 2008-2010, idet nuværende politikinitiativer suppleres på områderne skoleuddannelse, højere uddannelse (Bolognaprocessen) og VET (Københavnprocessen), er der behov for en ny »europæisk dagsorden for voksenuddannelse« med det formål at sætte alle voksne i stand til at udvikle og øge deres færdigheder og kompetencer livet igennem.

Voksenuddannelse kan yde et væsentligt bidrag til at opfylde Europa 2020-målene om at mindske antallet af unge, der forlader skolen for tidligt, til under 10 %. Der skal lægges særlig vægt på en forbedring af vilkårene for det høje antal lavtuddannede europæere, der er målet for Europa 2020, indledningsvis med foranstaltninger vedrørende læse- og skrivefærdighed og talfærdighed og alternative muligheder som en forløber for opkvalificering til arbejde og til livet generelt. Erhvervelse af grundlæggende færdigheder som et fundament for at udvikle nøglekompetencer for livslang læring (9) eller tackling af problemet med skolefrafald (10), og tackling af emner som uddannelse og social integration af indvandrere, romaer og andre udsatte grupper kræver en samordnet indsats i både skole- og voksenuddannelse.

Samtidig skal det store bidrag, som voksenuddannelse kan give til den økonomiske udvikling — ved at styrke produktivitet, konkurrenceevne, kreativitet, innovation og iværksætterånd — anerkendes og støttes.

I denne forbindelse er der også et stort behov for at øge bestræbelserne på at nå målet for Europe 2020-strategien om at sikre, at mindst 40 % af unge voksne afslutter en post-gymnasial eller tilsvarende uddannelse. At tage denne udfordring op vil bidrage til at udvikle en konkurrencedygtig økonomi, der bygger på viden og innovation, og som gør fuld brug af sine ressourcer og menneskelige kapital.

OPFORDRER DERFOR TIL

vedtagelsen af en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse, der vil videreføre, supplere og konsolidere arbejdet på voksenuddannelsesområdet under de fire strategiske mål, som Rådet har udpeget inden for »ET 2020«-strategirammen. Dagsordenen skal indledningsvis fokusere på perioden 2012-2014 (jf. bilaget hertil), men bør ses i sammenhæng med en langsigtet vision for voksenuddannelse, der — i perioden indtil 2020 — tilstræber at højne sektorens profil og mere specifikt søger at:

i) øge mulighederne for voksne, uanset køn og deres personlige og familiemæssige forhold, for at få adgang til læring af høj kvalitet på ethvert tidspunkt i deres liv med henblik på at fremme personlig og faglig udvikling, empowerment, tilpasningsevne, beskæftigelsesegnethed og aktiv deltagelse i samfundet

ii) udvikle en ny tilgang til voksen- og erhvervsuddannelse, der fokuserer på læringsresultater og ansvarlighed og selvstændighed hos den lærende

iii) fremme større bevidsthed blandt voksne om, at læring er en livslang indsats, som man bør foretage med jævne mellemrum i løbet af sit liv og især i perioder med arbejdsløshed eller karriereskift

iv) tilskynde til udviklingen af effektive ordninger for livslang vejledning samt integrerede systemer til validering af ikke-formel og uformel læring

v) sikre et omfattende udbud af formel og ikke-formel voksen- og erhvervsuddannelse af høj kvalitet med henblik på erhvervelse af nøglekompetencer eller kvalifikationer på alle niveauer inden for den europæiske referenceramme for kvalifikationer, støttet af civilsamfundet og arbejdsmarkedets parter samt af de lokale myndigheder

vi) sikre fleksible ordninger, der er tilpasset forskellige behov for erhvervsuddannelse af voksne, herunder uddannelse på arbejdspladsen og arbejdspladsbaseret læring

vii) øge opmærksomheden blandt arbejdsgivere på, at voksenuddannelse bidrager til at fremme produktivitet, konkurrenceevne, kreativitet, innovation og iværksætterånd og er en vigtig faktor for at øge deres ansattes beskæftigelsesegnethed og mobilitet på arbejdsmarkedet

viii) tilskynde videregående uddannelsesinstitutioner til at inddrage mindre traditionelle grupper af lærende såsom voksne studerende som et middel til at vise social ansvarlighed og større åbenhed over for samfundet som helhed samt som reaktion på de demografiske udfordringer og kravene som følge af den demografiske aldring

ix) fremme den rolle, som arbejdsmarkedets parter og civilsamfundet spiller i fastlæggelsen af uddannelsesbehov og udviklingen af læringsmuligheder for voksne samt optimere centrale, regionale og lokale myndigheders deltagelse

x) fremme en afbalanceret fordeling af uddannelsesressourcer i hele livscyklussen på grundlag af fælles ansvar og med et stærkt offentligt engagement, især med hensyn til alternative muligheder og udviklingen af grundlæggende færdigheder

xi) inddrage arbejdsmarkedets parter og øge deres kendskab til fordelene, også for dem selv, ved læring på arbejdspladsen, herunder udbud af grundlæggende færdigheder

xii) tilvejebringe veludviklede uddannelsestilbud for seniorer med henblik på at fremme en aktiv, autonom og sund aldring, og hvor der gøres brug af disse personers viden, erfaring, sociale og kulturelle kapital til gavn for samfundet som helhed

xiii) udvise stor vilje til at fremme voksenuddannelse som et middel til at fremme solidaritet mellem forskellige aldersgrupper, (f.eks. ved hjælp af en »pagt mellem generationerne«) og mellem kulturer og folk med alle baggrunde.

OPFORDRER DERFOR MEDLEMSSTATERNE TIL AT

1. koncentrere deres indsats i løbet af perioden 2012-2014 om de prioriterede områder, der er beskrevet i bilaget, og dermed bidrage til gennemførelsen af de fire prioriteter i »ET 2020«-strategirammen i overensstemmelse med nationale sammenhænge og lovgivning

2. sikre et effektivt samarbejde med de relevante ministerier og interessenter, arbejdsmarkedets parter, erhvervslivet, relevante ikke-statslige organisationer og civilsamfundsorganisationer med henblik på at forbedre sammenhængen mellem politikker om voksenuddannelse og bredere socioøkonomiske politikker

3. samarbejde aktivt på EU-plan for at støtte en vellykket gennemførelse af ovennævnte prioriterede områder, navnlig ved at: i) gøre fuld brug af de livslange læringsværktøjer vedtaget på EU-plan for at fremme voksnes deltagelse i læring ii) udnytte mulighederne i programmet for livslang læring — navnlig under Grundtvig og Leonardo da Vinci — og dets opfølgningsprogram fra 2014 samt strukturfondene og andre instrumenter, hvor det er relevant, med henblik på at medfinansiere støtteinitiativer iii) anvende den åbne koordinationsmetode til med støtte fra Kommissionen og gennem de relevante europæiske netværk fremme gensidig læring og udveksling af god praksis og erfaring på voksenuddannelsesområdet iv) udpege en national koordinator med henblik på at lette samarbejdet med de øvrige medlemsstater og Kommissionen om gennemførelsen af dagsordenen for voksenuddannelse.

OG OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL AT

arbejde med og støtte medlemsstaterne i udviklingen og gennemførelsen af ovennævnte nye europæiske dagsorden for voksenuddannelse og navnlig i udførelsen af de prioriteter for perioden 2012-2014, der er omhandlet i bilag I, bl.a. ved at

i) sikre komplementaritet og sammenhæng mellem de politiske initiativer, der gennemføres i overensstemmelse med denne resolution, og dem, der er udviklet i forbindelse med andre relevante politiske processer inden for »ET 2020«-strategirammen såsom Københavnprocessen, Bolognaprocessen, EU's moderniseringsdagsorden for videregående uddannelse og initiativer som dem, der vedrører læse- og skrivefærdighed og skolefrafald, som kræver en samordnet tilgang, der omfatter skoleundervisning og voksenuddannelse og fremme af voksenuddannelsesdimensionen inden for disse processer

ii) etablere et tæt løbende samarbejde med de nationale koordinatorer, der er udpeget i medlemsstaterne og de øvrige deltagende lande

iii) gøre det muligt for medlemsstaterne og de organisationer, der støtter voksenundervisning, at udveksle oplysninger om deres politikker og praksis og om deres vurdering heraf gennem tilrettelæggelse af peer learning-aktiviteter og revisioner, konferencer, workshopper og andre egnede instrumenter, samt i det omfang, ressourcerne tillader det, forbedre dataindsamling om voksenuddannelse som en del af det opdaterede sammenhængende sæt indikatorer og benchmarks, der er planlagt til 2013

iv) styrke videnbasen om voksenuddannelse i Europa ved at bestille undersøgelser og styrke kapaciteten i de eksisterende forskningsstrukturer, der er relevante for analyse af voksenuddannelsesspørgsmål, herunder samarbejde med Eurydice og Cedefop og andre relevante institutioner, samt fuldt ud udnytte deres informations- og forskningskapaciteter

v) forfølge og intensivere samarbejdet med relevante internationale organisationer såsom OECD (især ved at udnytte resultaterne af programmet for international vurdering af voksnes kompetencer - PIAAC), FN (navnlig UNESCO) og Europarådet samt andre relevante regionale og globale initiativer såsom knudepunktet Europa-Asien for livslang læring (ASEM)

vi) udnytte de disponible midler på europæisk plan til at støtte gennemførelsen af denne dagsorden for voksenuddannelse

vii) aflægge rapport om gennemførelsen af dagsordenen som en del af den fælles »ET 2020«-situationsrapport.

(1) I denne tekst omfatter begrebet voksenuddannelse hele spektret af formelle, ikke-formelle og uformelle læringsaktiviteter — både generelle og faglige — blandt voksne, der har forladt grunduddannelsen og erhvervsuddannelsen.

(2) EUT C 140 af 6.6.2008, s. 10.

(3) EUT C 119 af 28.5.2009, s. 2.

(4) EUT C 117 af 6.5.2010, s. 1.

(5) EUT C 135 af 26.5.2010, s. 2.

(6) EUT L 308 af 24.11.2010, s. 46.

(7) EUT C 324 af 1.12.2010, s. 5.

(8) Rådets resolution af 27. juni 2002 om livslang læring (EFT C 163 af 9.7.2002, s. 1).

(9) EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(10) Som understreget i Rådets henstilling fra juni 2011 (EUT C 191 af 1.7.2011, s. 1).