Rådets resolution

af 13. juli 2001

om den rolle, uddannelse og erhvervsuddannelse spiller i de beskæftigelsesrelaterede politikker

(2001/C 204/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som tager følgende i betragtning:

(1) Konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000, hvor Den Europæiske Union satte sig et nyt strategisk mål for det næste tiår og understregede uddannelsens og erhvervsuddannelsens fundamentale betydning for en vellykket overgang til en videnbaseret økonomi og et videnbaseret samfund. Det Europæiske Råd opfordrede navnlig Rådet (uddannelse) til at bidrage til Luxembourg- og Cardiff-processen.

(2) Udtalelsen af 9. november 2000 fra Rådet (uddannelse) om forslaget til Rådets beslutning om retningslinjer for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik for 2001, hvori det henstilles, at Kommissionen fra 2001 tager undervisningsministrenes udtalelse med i betragtning ved udarbejdelsen af retningslinjerne for det kommende års beskæftigelsespolitik.

(3) Konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Stockholm den 23. og 24. marts 2001, som bekræftede det strategiske Lissabon-mål og understregede betydningen af grundlæggende kvalifikationer, især kvalifikationer på IT-området og det digitale område, samt den rolle, som en stærk almen uddannelse spiller med henblik på yderligere at støtte arbejdskraftens mobilitet og livslang læring.

(4) "Beskæftigelsespakken 2000", som Det Europæiske Råd i Nice godkendte den 7. og 8. december 2000, og Rådets afgørelse 2001/63/EF af 19. januar 2001 om retningsliner for medlemsstaternes beskæftigelsespolitik for 2001(1), som prioriterer livslang læring højt som en generel målsætning, ud fra hvilken medlemsstaterne skal fastlægge sammenhængende strategier.

(5) Den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, som Det Europæiske Råd i Nice også godkendte, og hvori bl.a. behovet for forbedret adgang til livslang læring understreges, og som forudsætter en integreret udformning og gennemførelse af politikken på europæisk og nationalt niveau.

(6) Rapporten fra Rådet (uddannelse) om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål, som blev forelagt for Det Europæiske Råd i Stockholm som et bidrag til Luxembourg- og Cardiff-processerne, og anmodningen fra Det Europæiske Råd i Stockholm om en ny rapport til Det Europæiske Råd i foråret 2002.

(7) Kommissionens meddelelse "Nye arbejdsmarkeder i EU, der er åbne for alle og giver adgang for alle", som understreger betydningen af at højne kompetenceniveauet og forbedre muligheden for at overføre kompetencen fra et land til et andet samt af at styrke politikken for så vidt angår uddannelseskompetence og livslang læring, samt tilslutningen fra Det Europæiske Råd i Stockholm til oprettelsen af en taskforce på højt niveau, der under inddragelse af ekspertise fra erhvervslivet, uddannelsessektoren og arbejdsmarkedets parter skal beskæftige sig med kompetence og mobilitet.

(8) Kommissionens memorandum om livslang uddannelse, som har sat gang i en bred debat på europæisk niveau og i medlemsstaterne om metoder til implementering af generelle og kohærente strategier for livslang læring, og handlingsplanen for e-læring for 2001-2004, der tilsigter at inddrage aktører inden for uddannelse og erhvervsuddannelse samt relevante aktører fra arbejdsmarkedet, erhvervslivet og den økonomiske sektor med henblik på at rette op på den mangel på kompetence, der kan konstateres i forbindelse med den nye økonomi, samt øge den sociale inddragelse,

VEDKENDER SIG den betydning, uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikken har i den europæiske beskæftigelsesstrategi, samt den betydningsfulde rolle, uddannelse og erhvervsuddannelse har for opfyldelsen af den nye strategiske målsætning, der blev opstillet i Lissabon, nemlig at Europa skal udvikle sig til den mest konkurrencedygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i verden

ANERKENDER, at det er vigtigt, at uddannelses- og erhvervsuddannelsesrelaterede spørgsmål behandles i en bred sammenhæng, der tager fuldt hensyn til alle de generelle mål, som samfundet forbinder med uddannelse og erhvervsuddannelse: udvikling af samfundet, individet og økonomien

UNDERSTREGER, at de tre hovedmål i rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål er relevante for og komplementære med Luxembourg-processen; det drejer sig om at:

- forbedre kvaliteten og effektiviteten af uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne i Den Europæiske Union

- lette adgangen til uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne for alle

- gøre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne mere åbne over for omverdenen

PÅPEGER, at flere af de delmål, der er anført i rapporten, har tilknytning til lettere adgang til arbejdsmarkedet og forbedring af arbejdsstyrkens tilpasningsevne; det drejer sig særlig om at:

- udvikle kompetence med henblik på videnssamfundet

- sikre adgang til informations- og kommunikationsteknologier (IKT) for alle

- skabe et åbent læringsmiljø

- styrke kontakten til arbejdslivet, forskningen og samfundet som helhed

- udvikle iværksætterånd

- forbedre fremmedsprogsundervisningen

- øge mobilitet og udvekslinger

BETONER derfor, at udarbejdelsen og implementeringen af det arbejdsprogram, der følger af rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål, er en proces i egen ret

PÅPEGER, at opfølgningen af denne rapport vil betyde et markant bidrag til Luxembourg-processen og til udviklingen af beskæftigelsespolitikken på både europæisk og nationalt niveau

TAGER Kommissionens dokument "Uddannelse og erhvervsuddannelse i beskæftigelsespolitikken" til efterretning, hvori der i denne forbindelse fokuseres på:

- behovet for en stærkere indsats for at sikre en grunduddannelse af kvalitet, der kan udstyre de unge mennesker med grundlæggende kompetence, der lever op til vidensamfundets krav

- betydningen af en kohærent uddannelses- og erhvervsuddannelsesstrategi, der kan binde de forskellige uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer sammen og fremme anerkendelse af formel og uformel erhvervsuddannelse

- betydningen af sammenlignelige statistikker og adgang til indikatorer til analyse og registrering af bidragene fra medlemsstaternes uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitikker

SER FREM TIL Kommissionens bebudede handlingsplan for livslang læring, der efter planen udsendes i november 2001, og som forventes at ville yde et væsentligt bidrag til de eksisterende processer og initiativer til realisering af et videnbaseret samfund og en videnbaseret økonomi

SER FREM TIL den rapport, som Taskforcen på Højt Plan vedrørende Kvalifikationer og Mobilitet skal forelægge inden december 2001, og til at få lejlighed til at bidrage til udarbejdelsen af handlingsplanen for udvikling og åbning af nye europæiske arbejdsmarkeder, der skal forelægges for Det Europæiske Råd i foråret 2002

BEKRÆFTER, at det har til hensigt at deltage aktivt i implementeringen af den europæiske social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, ikke mindst i forbindelse med retningslinjen "flere og bedre job", gennem fremme af virkningsfulde strategier for livslang læring, udvikling af kompetence inden for informations- og kommunikationsteknologi samt studerendes, læreres og praktikanters mobilitet

UNDERSTREGER behovet for, at de ansvarlige for uddannelsen og erhvervsuddannelsen inddrages aktivt i de forskellige igangværende processer på europæisk plan til opnåelse af fuld beskæftigelse under hensyn til det afgørende bidrag, som uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer forventes at yde til disse, samt betydningen af en kohærent behandling af aktiviteter og initiativer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse

OPFORDRER KOMMISSIONEN OG MEDLEMSSTATERNE TIL

inden for rammerne af deres respektive kompetence

- at sikre, at opfølgningen af rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål bidrager til Luxembourg- og Cardiff-processerne og sætter uddannelse og erhvervsuddannelse i centrum af Fællesskabets samarbejde om beskæftigelsespolitik og beslægtede politikker

- at sikre, at Rådet (uddannelse) inddrages aktivt i gennemgangen af Kommissionens forslag til beskæftigelsesretningslinjer og i fastlæggelsen af politikrelevante og sammenlignelige indikatorer med henblik på i god tid at kunne forelægge et bidrag til udarbejdelsen af retningslinjerne vedrørende relevante områder inden for uddannelse og erhvervsuddannelse samt vedrørende livslang uddannelse

- at styrke udveksling af erfaringer og eksempler på god praksis på grundlag af en komparativ analyse af de nationale handlingsplaner vedrørende beskæftigelsen, som f.eks. Kommissionens dokument "Uddannelse og erhvervsuddannelse i beskæftigelsespolitikken".

(1) EFT L 22 af 24.1.2001, s. 18.