RÅDETS AFGØRELSE

af 19. december 2011

om særprogrammet for gennemførelse af indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013)

(2012/94/Euratom)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen fremsat efter høring af Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (2), og

ud fra følgende betragtninger:

Fælles nationale og europæiske bestræbelser på forsknings- og uddannelsesområdet har afgørende betydning for, om det fortsat skal være muligt at fremme og sikre den økonomiske vækst og borgernes velfærd i Europa.

I henhold til Rådets afgørelse 2012/93/Euratom af 19. december 2011 om Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (3) (i det følgende »rammeprogrammet«) iværksættes rammeprogrammet ved hjælp af særprogrammer, som fastsætter de nærmere bestemmelser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, der skønnes nødvendige.

Rammeprogrammet omfatter to typer aktiviteter, nemlig »indirekte aktioner« inden for forskning i fusionsenergi, nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse og »direkte aktioner«, som omfatter Det Fælles Forskningscenter (JRC) aktiviteter inden for håndtering af nukleart affald, miljøpåvirkning, sikkerhed og sikkerhedsforanstaltninger, navnlig vedrørende nukleare driftsforstyrrelser og under hensyntagen til, hvad man har lært af tidligere erfaringer. Det er de direkte aktioner, der gennemføres under dette særprogram.

Deltagelsesreglerne for virksomheder, forskningscentre og universiteter og reglerne for formidling af forskningsresultater inden for rammeprogrammet bør finde anvendelse på dette særprogram.

I medfør af traktatens artikel 101 har Fællesskabet indgået en række internationale aftaler om nuklear forskning, og der bør gøres en indsats for at styrke det internationale forskningssamarbejde for yderligere at integrere Fællesskabet i det verdensomspændende forskersamfund. Det internationale bilaterale samarbejde er baseret på en solid retlig ramme af samarbejdsaftaler mellem Fællesskabet og tredjelande. Rammeprogrammet er afgørende for gennemførelsen af disse aftaler. Derfor bør dette særprogram være åbent for deltagelse for lande, der har indgået de nødvendige aftaler med henblik herpå, og — på projektniveau og på gensidigt fordelagtigt grundlag — for enheder fra tredjelande og internationale organisationer for videnskabeligt samarbejde.

Dette særprograms forsvarlige økonomiske forvaltning og dets gennemførelse bør sikres på effektiv og brugervenlig vis, samtidig med at retssikkerheden garanteres, og adgangen til programmet lettes for alle deltagere under overholdelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (4) og Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002 af 23. december 2002 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 om finansforordningen vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget (5) .

Der bør træffes passende foranstaltninger — som står i et rimeligt forhold til Unionens finansielle interesser — for at overvåge såvel effektiviteten af den ydede finansielle støtte som effektiviteten af anvendelsen af disse midler med henblik på at forebygge uregelmæssigheder og svig. Derudover bør de nødvendige skridt tages for at kræve tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002, forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser (6) , Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med henblik på beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser mod svig og andre uregelmæssigheder (7) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF) (8) .

Forskningsaktiviteter under dette særprogram bør gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper, herunder dem, der kommer til udtryk i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Særprogrammet for gennemførelse af indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram for forskning og uddannelse på det nukleare område (2012-2013) (i det følgende »særprogrammet«) vedtages for perioden fra den 1. januar 2012 til den 31. december 2013.

Artikel 2

Dette særprogram støtter indsatsen for forskning og uddannelse inden for kernekraft og omfatter hele spektret af indirekte forskningsaktiviteter, som gennemføres inden for følgende temaer:

Målene og hovedlinjerne for de aktioner, der er nævnt i denne artikel, er fastsat i bilaget.

Artikel 3

I overensstemmelse med artikel 3 i afgørelse 2012/93/Euratom udgør maksimumbeløbet til gennemførelse af særprogrammet 2 327 054 000 EUR, hvoraf op til 15 % afsættes til Kommissionens administrative udgifter. Beløbet fordeles som følger:

Artikel 4

Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under særprogrammet, gennemføres under overholdelse af grundlæggende etiske principper.

Artikel 5

1. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de finansieringsordninger, der er fastsat i bilag II til afgørelse 2012/93/Euratom.

2. Deltagelsesreglerne for virksomheder, forskningscentre og universiteter og reglerne for formidling af forskningsresultater vedrørende indirekte aktioner, der er fastsat i Rådets forordning (Euratom) nr. 139/2012 af 19. december 2011 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i indirekte aktioner under Det Europæiske Atomenergifællesskabs rammeprogram og for formidling af forskningsresultater (2012-2013) (9), bør finde anvendelse på dette særprogram.

Artikel 6

1. Kommissionen udarbejder et årligt arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en mere detaljeret redegørelse for målene og de videnskabelige og teknologiske prioriteringer, der er fastsat i bilaget, med angivelse af, hvilke finansieringsordninger der skal benyttes for de emner, der indkaldes forslag til, og med en tidsplan for gennemførelsen.

2. I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningstiltag, som medlemsstaterne, associerede stater og europæiske og internationale organisationer gennemfører. Det ajourføres efter behov.

3. I arbejdsprogrammet specificeres det nærmere, hvilke kriterier der vil blive anlagt ved bedømmelsen af forslag til indirekte aktioner under finansieringsordningerne og ved udvælgelsen af projekter. Disse kriterier vedrører kvalitet, virkning og gennemførelse. Disse kriterier kan i arbejdsprogrammet specificeres nærmere og eventuelt suppleres med yderligere krav, vægtninger og tærskler.

4. I arbejdsprogrammet kan følgende anføres:

Artikel 7

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemførelsen af særprogrammet.

2. Med henblik på gennemførelsen af særprogrammet bistås Kommissionen af et rådgivende udvalg. Udvalgets sammensætning kan variere afhængigt af emnerne på dets dagsorden. For forhold, der vedrører fission, skal udvalgets sammensætning og de nærmere regler og procedurer, der finder anvendelse, være som fastsat i Rådets afgørelse 84/338/Euratom, EKSF, EØF af 13. juni 1984 om strukturer og procedurer ved forvaltning og koordinering af Fællesskabets forsknings-, udviklings- og demonstrationsaktiviteter (10). For forhold, der vedrører fusion, skal sammensætningen mv. være som fastsat i Rådets afgørelse af 16. december 1980 om oprettelse af et rådgivende udvalg for fusionsprogrammet (11).

3. Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget om, hvordan det går med gennemførelsen af særprogrammet som helhed, og forelægger det i god tid oplysninger om alle aktiviteter, som er foreslået, eller som får tilskud under særprogrammet.

Artikel 8

Kommissionen sørger for, at der føres et uafhængigt tilsyn med og foretages en uafhængig evaluering og revision af aktiviteterne på de områder, som særprogrammet omfatter, jf. artikel 6 i afgørelse 2012/93/Euratom.

Artikel 9

Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) Udtalelse af 15. november 2011 (endnu ikke offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende). Udtalelse afgivet på grundlag af en ikke-obligatorisk høring.

(2) EUT C 318 af 29.10.2011, s. 127. Udtalelse afgivet på grundlag af en ikke-obligatorisk høring.

(3) Se side 25 i denne EUT.

(4) EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1.

(5) EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1.

(6) EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1.

(7) EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2.

(8) EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1.

(9) Se side 1 i denne EUT.

(10) EFT L 177 af 4.7.1984, s. 25.

(11) Ikke offentliggjort.

BILAG

VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT HOVEDLINJER FOR TEMAERNE OG AKTIVITETERNE

I. FORSKNINGSTEMAER

I.A Forskning i fusionsenergi

Overordnet mål

At tilvejebringe videngrundlaget for og virkeliggøre ITER som et afgørende skridt fremad mod konstruktion af prototyper på kraftværksreaktorer, der er sikre, bæredygtige, miljøvenlige og økonomisk levedygtige.

Aktiviteter

1. Virkeliggørelse af ITER

Fællesskabet har som vært for projektet et særligt ansvar inden for ITER-organisationen og har en ledende rolle, især i forbindelse med forvaltningen af den internationale ITER-organisation, dens ledelse og personale, samt generel teknisk og administrativ støtte.

Fællesskabets deltagelse som part i ITER indebærer yderligere bidrag til opførelse af udstyr og anlæg, som er påkrævede på ITER-anlægsområdet, og til støtte for projektet under opførelsen.

FoU-aktiviteterne til støtte for opførelsen af ITER bliver gennemført i fusionsassocieringerne og de europæiske virksomheder. I aktiviteterne kommer til at indgå udvikling og afprøvning af komponenter og systemer.

2. FoU til forberedelse af ITER's drift

Et fokuseret fysik- og teknologiprogram får som mål at konsolidere ITER-projektvalgene og forberede hurtig igangsætning af ITER's drift. Programmet skal gennemføres ved koordinering af forsøg, teoretisk arbejde og modelleringsaktiviteter ved JET-anlægget og andre relevante forsøgsanlæg og edb-anlæg. Det vil sikre, at Europa kan gøre sig gældende i ITER-projektet, og bane vejen for, at Europa kommer til at spille en vigtig rolle i forbindelse med driften af ITER. Det vil omfatte:

— vurdering af specifikke nøgleteknologier til ITER's drift ved hjælp af ibrugtagning af JET-forbedringer (ITER-lignende første væg, opvarmningssystemer, diagnostik mv.)

— undersøgelse af ITER-driftsscenarier ved hjælp af målrettede forsøg på JET-anlægget og andre anlæg samt koordinerede modelleringsaktiviteter.

3. Begrænsede teknologiaktiviteter til forberedelse af DEMO

Fusionsassocieringerne og virksomhederne skal yderligere udvikle nøgleteknologier og materialer, der er centrale for opnåelse af tilladelse til et DEMO-kraftværk og for dets opførelse og drift, således at de kan afprøves i ITER, og således at de europæiske virksomheder bliver sat i stand til at bygge DEMO og udvikle de fremtidige fusionskraftværker. Der bliver tale om følgende aktiviteter:

— yderligere arbejde udført af den særlige projektgruppe vedrørende gennemførelse af en teknisk validering og en teknisk detailplanlægning som forberedelse til opførelse af det internationale fusionsmaterialebestrålingsanlæg, der skal benyttes til undersøgelse af materialer til et fusionskraftværk

— udvikling, bestrålingsprøvning og modellering af materialer med lav aktivering eller høj bestrålingsresistens, udvikling af nøgleteknologier for drift af fusionskraftværker, herunder kapper, skitseprojektering af DEMO, herunder sikkerheds- og miljøaspekter.

4. Langsigtede FoU-aktiviteter

Særprogrammet skal bygge videre på de aktiviteter, der direkte vedrører ITER og DEMO, og udbygge kompetence og videngrundlag på områder, der er strategisk relevante for fremtidige fusionskraftværker. Sådan forskning vil øge chancerne for, at fusionskraft bliver teknisk gennemførlig og økonomisk levedygtig. Under rammeprogrammet bliver der bl.a. tale om følgende begrænsede aktiviteter:

— undersøgelse af de forbedrede koncepter for magnetisk indeslutning, herunder stellaratorer. Arbejdet bliver koncentreret om forberedelse af driften af W7-X-stellaratoren, brug af de bestående anlæg til udvidelse af databaserne med forsøgsdata og vurdering af fremtidsudsigterne for disse konfigurationer

— forsøg, teoretisk arbejde og yderligere modellering med det endelige mål at fuldstændiggøre kendskabet til fusionsplasmaer af reaktorkvalitet

— undersøgelser af fusionskrafts sociovidenskabelige aspekter og økonomi og tiltag, der kan fremme befolkningens interesse i fusion og bibringe den større viden herom.

5. Menneskelige ressourcer og uddannelse — opbygning af ITER-generationen

Der skal sikres de fornødne menneskelige ressourcer og et højt samarbejdsniveau inden for fusionstemaet, både af hensyn til ITER's umiddelbare og mere langsigtede behov og den yderligere udvikling af fusion, og det skal ske ved hjælp af følgende:

— støtte til, at forskere kan udveksles mellem organisationer, der er med i særprogrammet, hvorved bedre samarbejde og integration af forskningsaktiviteterne fremmes, og der gives næring til internationalt samarbejde

— uddannelse af teknikere og forskere på postgraduat og postdoktoralt niveau, herunder brug af faciliteterne som uddannelsesplatforme, dedikerede seminarer og workshopper samt fremme af samarbejdet mellem videregående uddannelsesinstitutioner.

6. Infrastrukturer

Virkeliggørelsen af ITER i Europa inden for ITER-organisationens internationale rammer vil udvide de nye forskningsinfrastrukturer, der har et stærkt europæisk islæt.

7. Teknologioverførsel, inddragelse af erhvervslivet og innovation

ITER-projektet skal have nye og mere smidige organisatoriske strukturer, der gør det muligt at overføre projekternes innovationsresultater og teknologiske fremskridt hurtigt til erhvervslivet for på den måde at gøre europæisk erhvervsliv mere konkurrencedygtigt. Dette kan opnås ved:

— fremme af innovation og udveksling af knowhow med tilknyttede universiteter, forskningsinstitutter og virksomheder, herunder passende samspil med ITER-organisationen og fællesforetagendet Fusion for Energy (F4E) (idet partnerne i erhvervslivet får lige muligheder for at deltage i overensstemmelse med de relevante EU-bestemmelser om indkøbsaftaler)

— fremme af patenter

— fremme af Fusion Industry Innovation Forum, som vil udvikle en køreplan for fusionsteknologi og initiativer om udvikling af menneskelige ressourcer, idet der lægges vægt på innovation og potentialet for udvikling af nye produkter og tjenesteydelser.

I.B Nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse

Overordnet mål

At etablere et solidt videnskabeligt og teknisk grundlag med henblik på at fremskynde udvikling af praktiske foranstaltninger til sikrere håndtering af langlivet radioaktivt affald, at styrke navnlig sikkerheden, at bidrage til effektiv ressourceudnyttelse og omkostningseffektivitet i forbindelse med kernekraft samt at sikre et robust og socialt acceptabelt system til beskyttelse af mennesker og miljø mod virkningerne af ioniserende stråling.

Aktiviteter

Der skal gennemføres indirekte aktioner inden for nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse inden for de fem hovedområder, der er nærmere beskrevet nedenfor. I lyset af den øgede vægtning af nuklear sikkerhed som bidrag til nyorientering af den nukleare forskning vil der blive sat størst mulig fokus på områderne sikring af anlæg, strålingsbeskyttelse (herunder medicinsk anvendelse) og risikovurdering. Der er knyttet vigtige forbindelser til forskning under Unionens syvende rammeprogram, som blev vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (1), især inden for områderne energi, europæiske standarder, uddannelse, miljøbeskyttelse, sundhed, materiallære, styreformer, fælles infrastrukturer, sikkerhed og sikkerhedskultur. Der vil blive tilskyndet til internationalt samarbejde på tværs af mange af forskningsaktiviteterne, med særligt fokus på nukleare anlægs sikkerhed, og det vil ske i samarbejde med de relevante tekniske fora og interessentfora, der er beskrevet i grundlaget for aktiviteterne vedrørende nuklear fission, sikkerhed og strålingsbeskyttelse i bilag I, punkt I.B., til afgørelse 2012/93/Euratom.

1. Håndtering af endeligt radioaktivt affald

Ingeniørtekniske undersøgelser og demonstration af geologiske deponiers arkitektur med henblik på at forberede gennemførelse og samtidig sikre driftssikkerhed. Undersøgelser, som bidrager til en bedre forståelse af affald og dets adfærd over tid, udvikling af robuste metodologier til ydeevne- og sikkerhedsvurdering samt undersøgelse af offentlige beslutningsprocesser og samfundsforhold, der har betydning for befolkningens accept og andre aktiviteter med henblik på støtte til udviklingen af en fælles europæisk holdning til de væsentligste spørgsmål i forbindelse med affaldshåndtering fra udledning til bortskaffelse.

2. Reaktorsystemer

Under hensyntagen til det overordnede mål forskning, der skal understøtte sikker drift af alle relevante reaktorsystemer (herunder brændselskredsløbsanlæg), som er i brug i Europa, eller, i det omfang det er nødvendigt for at fastholde generel ekspertise inden for nuklear sikkerhed i Europa, de reaktortyper, som vil kunne anvendes i fremtiden, med fokus udelukkende på sikkerhedsaspekterne. Heri indgår vurdering og styring af anlægslevetiden, sikkerhedskultur (minimering af risikoen for menneskelige og organisatoriske fejl), avancerede metoder til sikkerhedsvurdering, numeriske simuleringsværktøjer, instrumentering og regulering samt forebyggelse og afbødning af alvorlige ulykker, med dertil hørende videnhåndteringsoptimerende og kompetencebevarende aktiviteter.

Aktiviteterne omfatter grundforskning og centrale tværgående forskningsaktiviteter (såsom materiallære) (2) og med fokus udelukkende på sikkerhedsaspekterne undersøgelser af fremtidige reaktorer og alle aspekter, som f.eks. separation og transmutation, i forbindelses med brændelskredsløbet.

3. Strålingsbeskyttelse

Aktiviteterne på dette område vil fokusere på:

— bedre kvantificering af sundhedsrisikoen ved lav eksponering i lang tid, herunder variation mellem individer, ved hjælp af epidemiologiske undersøgelser og større viden om mekanismerne via cellebiologisk og molekylærbiologisk forskning

— større sikkerhed og kraftigere virkninger ved medicinsk anvendelse af stråling ved hjælp af ny teknologisk udvikling og en korrekt afvejning af fordele og risici ved disse anvendelser

— bedre sammenhæng og integration i katastrofehåndteringen og den efterfølgende håndtering i Europa ved hjælp af udvikling af fælles værktøjer og strategier og demonstration i operationelle miljøer af, at de virker

— på andre områder vil nationale forskningsaktiviteter om nødvendigt blive integreret mere effektivt.

4. Infrastrukturer

Når dette giver en mærkbar værdiforøgelse på europæisk plan, især for at nå over den kritiske masse, støtte til konstruktion, modernisering, opførelse og/eller drift af vigtig forskningsinfrastruktur, som er nødvendig på de ovenfor nævnte temaområder, herunder lettelse af individuelle forskningsarbejderes og forskningsholds passende adgang til bestående og kommende infrastruktur.

5. Menneskelige ressourcer og uddannelse (3)

Koordinering af nationale programmer og dækning af generelle uddannelsesbehov inden for nuklear forskning og teknologi ved hjælp af en række instrumenter, herunder instrumenter med mere kortsigtede resultater og som har et konkurrencemæssigt præg, som led i generel støtte til menneskelige ressourcer inden for alle forskningstemaer. Heri indgår også støtte til uddannelseskurser og uddannelsesnet samt foranstaltninger med henblik på at gøre sektoren mere attraktiv for unge forskere og ingeniører og at forbedre koordineringen mellem Unionens uddannelsesinstitutioner, således at kvalifikationerne er de samme i samtlige medlemsstater.

II. ETISKE ASPEKTER

Under gennemførelsen af særprogrammet og i den forskning, der drives i den forbindelse, skal grundlæggende etiske principper overholdes. Det gælder bl.a. de principper, der er indeholdt i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, herunder beskyttelse af menneskers liv og værdighed, beskyttelse af persondata og privatlivets fred samt beskyttelse af dyr og miljø i overensstemmelse med EU-lovgivningen og de seneste versioner af relevante internationale konventioner, retningslinjer og adfærdskodekser, f.eks. Helsingforserklæringen, Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin, undertegnet i Oviedo den 4. april 1997, med tilhørende protokoller, FN-konventionen om børns rettigheder, den universelle erklæring om det menneskelige genom og menneskerettigheder, vedtaget af UNESCO, FN-konventionen om biologiske og toksiske våben, den internationale traktat om plantegenetiske ressourcer på fødevare- og landbrugsområdet samt de relevante resolutioner fra Verdenssundhedsorganisationen.

Der tages desuden hensyn til udtalelserne fra den europæiske gruppe af rådgivere om bioteknologiens etiske konsekvenser (1991-1997) og udtalelserne fra den europæiske gruppe vedrørende etiske regler for videnskab og ny teknologi (fra og med 1998).

I overensstemmelse med nærhedsprincippet og de forskellige holdninger, der gør sig gældende i Europa, skal deltagerne i forskningsprojekter overholde gældende love og etiske regler i de lande, hvor forskningen udføres. Det er under alle omstændigheder de nationale regler, der finder anvendelse, og ingen forskning, som er forbudt i en given medlemsstat eller et givet land, vil få støtte fra fællesskabsmidler til udførelse i den pågældende medlemsstat eller det pågældende land.

Personer, der gennemfører forskningsprojekter, vil i visse tilfælde skulle søge godkendelse hos de relevante nationale eller lokale etiske råd eller udvalg, inden FTU-aktiviteterne indledes. Kommissionen vil desuden systematisk kontrollere de etiske aspekter af forskningsforslag, der omhandler etisk følsomme spørgsmål, eller som ikke tager tilstrækkeligt højde for etiske aspekter. I særlige tilfælde kan der foretages en etisk undersøgelse undervejs i projektets gennemførelse.

I henhold til artikel 13 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, skal Unionen og medlemsstaterne tage fuldt hensyn til dyrs velfærd ved fastlæggelsen og gennemførelsen af Unionens politikker, herunder også forskningspolitikken. I Rådets direktiv 86/609/EØF af 24. november 1986 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål (4), kræves det, at alle forsøg tilrettelægges på en sådan måde, at forsøgsdyrene ikke udsættes for angst eller påføres unødig smerte og lidelse, at der anvendes så få dyr som muligt, at der anvendes dyr med laveste neurofysiologiske følsomhed, og at forsøgene forårsager mindst smerte, lidelse, angst og varigt men. Ændring af dyrs arvemasse og kloning af dyr kommer kun i betragtning, hvis formålene er etisk velbegrundede, vilkårene sikrer dyrevelfærden, og principperne om biologisk mangfoldighed overholdes. Under særprogrammets gennemførelse vil Kommissionen løbende følge den videnskabelige udvikling på de relevante områder og udviklingen med hensyn til nationale og internationale bestemmelser for at kunne træffe de nødvendige forholdsregler.

(1) EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

(2) EFR er selvsagt ansvarligt for at støtte frontlinjeforskning inden for alle videnskabelige og teknologiske områder.

(3) Ansvaret for forskernes mobilitet mellem alle videnskabelige og teknologiske områder ligger selvsagt fortsat inden for programmet Mennesker under EU-rammeprogrammet.

(4) EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1.