KOMMISSIONENS FORORDNING ( EOEF ) Nr . 1432/91 af 27 . maj 1991 om indfoerelse af en midlertidig udligningstold paa importen af fibre og garn af polyester med oprindelse i Tyrkiet

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 2423/88 af 11 . juli 1988 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab ( 1 ), saerlig artikel 11,

efter konsultation i det raadgivende udvalg, der er nedsat i henhold til naevnte forordning, og

ud fra foelgende betragtninger :

A . PROCEDURE

( 1 ) I juni 1988 modtog Kommissionen en klage indgivet af Comité Internationale de la Rayonne et des Fibres Synthétiques ( CIFRS) paa vegne af producenter af fibre og garn af polyester, hvis samlede produktion udgoer hovedparten af produktionen i Faellesskabet af disse varer . Klagen indeholdt beviser for, at der ydedes subsidier og forvoldtes vaesentlig skade som foelge heraf, hvilket ansaas for tilstraekkeligt til at begrunde ivaerksaettelsen af en antisubsidieundersoegelse . Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende ( 2 ) om indledning af en antisubsidieprocedure vedroerende importen af fibre af polyester og garn af polyester med oprindelse i Tyrkiet og indledte en undersoegelse . De paagaeldende varer er

a ) fibre af polyester henhoerende under KN-kode 5503 20 00,

b ) filamentgarn ( POY ) af polyester henhoerende under KN-kode 5402 42 00,

c ) tekstureret filamentgarn af polyester henhoerende under KN-kode 5402 33 10 og 5402 33 90 samt

d ) filamentgarn af polyester henhoerende under KN-kode 5402 43 10, 5402 43 90, 5402 52 10, 5402 52 90, 5402 62 10 og 5402 62 90 .

( 2 ) Kommissionen underrettede officielt den tyrkiske regering og de eksportoerer og importoerer, som den vidste var beroert af sagen, samt klageren og gav de beroerte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hoert mundtligt .

( 3 ) Den tyrkiske regering, hovedparten af de kendte producenter/eksportoerer, de fleste af EF-producenterne og to importoerer tilkendegav deres synspunkter skriftligt . Nogle af dem anmodede om at blive hoert, hvilket blev imoedekommet .

( 4 ) Kommissionen indhentede og efterproevede alle de oplysninger, som den ansaa for noedvendige med henblik paa at traeffe en foreloebig afgoerelse, og aflagde kontrolbesoeg hos :

a ) EF-producenter :

- Du Pont de Nemours GmbH ( Duesseldorf, Tyskland

- Enka AG ( Arnhem, Nederlandene )

- Hoechst AG ( Frankfurt, Tyskland )

- Montefibre SpA ( Milano, Italien )

- Rhône-Poulenc Fibres SA ( Lyon, Frankrig)

- La Seda de Barcelona ( Barcelona, Spanien )

- Nurel SA ( Barcelona, Spanien )

- Sociedad Anónima de Fibras Artificiales ( Barcelona, Spanien )

- ICI Fibres ( Harrogate, Det Forenede Kongerige )

b ) Den tyrkiske regering og andre organisationer

- Den statslige planlaegningsorganisation

- Departementet for finanser og udenrigshandel

- Centralbanken ( hovedkvarteret i Ankara og afdelinger i Adana og Bursa )

- Finans - og toldministeriet

- Den tyrkiske eksport/import bank

- Skattekontoret, Bursa

c ) Producenter/eksportoerer i tredjelande

- SASA Artificial & Synthetic Fibres, Inc ., Adana

- Sonmez Filament, Bursa

- Sonmez ASF, Bursa

- SIFAS Sentetik Iplik Fabrikalari AS, Bursa

- Polylen Sentetik Iplik Sanayii AS, Bursa

- Polyteks Tekstil Sanayi Arastirma Ve Egitim AS, Bursa

d ) EF-importoerer

- Coats Viyella plc, Det Forenede Kongerige ( saelger under navnet India Mills ).

( 5 ) Subsidieundersoegelsen omfattede perioden fra 1 . juli 1987 til 31 . december 1988 .

( 6 ) Denne undersoegelse har varet laengere end normalt paa grund af omfanget og den indviklede karakter af de data, der oprindeligt blev indsamlet og gennemgaaet .

B . TIDLIGERE ANTIDUMPINGPROCEDURE

( 7 ) Importen af de paagaeldende varer ( bortset fra filamentgarn af polyester ) har vaeret omfattet af antidumpingtold siden den 18 . juni 1988 ( 3 ).

C . SUBSIDIER

1 . Generelt

( 8 ) Paa grundlag af oplysningerne i klagen og svarene paa Kommissionens spoergeskema undersoegte Kommissionen i alt elleve subsidieordninger . Fem af de undersoegte ordninger for ydelse af subsidier er betinget af eksportresultater og anses derfor for at vaere eksportsubsidier . Fem ordninger er indenlandske subsidieordninger . Den resterende ordning kan betragtes baade som en eksportordning og som en indenlandsk ordning, da den til dels er betinget af eksportresultaterne .

2 . Eksportsubsidieordninger

Stoettefond for anvendelse af ressourcer ( SFAR )

( 9 ) Denne ordning traadte i kraft 1 . januar 1985 og havde til formaal at yde stoette til anvendelsen af indenlandske ressourcer i eksportvarer . Paa grundlag af et eksportincitamentscertifikat, som udstedes af den statslige planlaegningsorganisation, ydes der eksportoeren en praemie paa 2 til 4 % af nettoindtaegterne i udenlandsk valuta af den faktiske eksport. Denne ordning ophaevedes i 1986 . De paagaeldende selskaber fik imidlertid udbetalt visse beloeb i undersoegelsesperioden for eksport, der havde fundet sted foer november 1986, eller hvor naevnte incitamentscertifikats gyldighedsperiode udloeb efter november 1986 . Da denne ordning ophaevedes forud for undersoegelsesperioden, og da der ikke kan opnaas fordele af denne ordning i fremtiden, har Kommissionen besluttet ikke at tage de derved opnaaede fordele i betragtning ved fastsaettelsen af stoerrelsen af den midlertidige udligningstold . .

Nedslag i indirekte skatter

( 10 ) Skattenedslagsordningen var hovedsagelig baseret paa de indirekte skatter, der betaltes paa varer, der blev anvendt i forbindelse med fremstillingen af varer beregnet til eksport . Denne ordning blev officielt ophaevet i slutningen af 1988 .

( 11 ) Med virkning fra den 1 . januar 1987 kunne der ved eksport af de paagaeldende varer ikke opnaas skattenedslag, men der kunne opnaas et supplerende skattenedslag ( i henhold til en saerskilt delordning ). Grundlaget for at indroemme det supplerende skattenedslag var ikke direkte knyttet til de beloeb, der var betalt i form af indirekte skatter, men svarede til et tilskud, som udbetaltes efter forskellige satser alt efter omfanget af den udenlandske valuta, der blev hjemtaget . Det supplerende skattenedslagsprogram ophaevedes officielt i slutningen af 1988 . Da ophaevelsen af denne ordning faldt sammen med afslutningen af undersoegelsesperioden, og da der ikke kan opnaas fordele af denne ordning i fremtiden, har Kommissionen besluttet ikke at tage de ved dette program opnaaede fordele i betragtning ved fastsaettelsen af stoerrelsen af den midlertidige udligningstold .

Fritagelse for selskabsskat

( 12 ) I henhold til ordningen for fritagelse for selskabsskat fritages 20% af produktionsselskabernes eksportindtaegter for betaling af selskabsskat . Fremstiller et eksportselskab ikke selv varerne, indroemmes der eksportoeren en fritagelse paa 5 % ud over de 20 %, der indroemmes producenten . Der gives kun adgang til denne ordning for selskaber, der kan opvise aarlige eksportindtaegter paa mindst 1 mio . US $.

( 13 ) Ifoelge tyrkisk skattelovgivning skal tyrkiske selskaber normalt betale en selskabsskat paa 46 %. Er et selskab omfattet af denne ordning, fritages 20 % af eksportindtaegterne for denne skat . Der skal imidlertid betales en indkomstskat paa 10 % af de fritagne eksportindtaegter . Paa tilsvarende maade gaelder for et selskab, der eksporterer varer, som det ikke selv har fremstillet, at 5 % af eksportindtaegterne er fritaget for selskabsskat, men der skal betales 10 % indkomstskat af de fritagne eksportindtaegter . Der tilfalder de selskaber, der benytter sig af denne ordning, endnu en lille fordel i form af lavere indbetalinger til forskellige fonde, for hvis vedkommende indbetalingerne beregnes paa grundlag af det skyldige selskabsskattebeloeb .

( 14 ) De fordele, som hvert af de tyrkiske selskaber har opnaaet, er beregnet paa grundlag af forskellen mellem det skattebeloeb, der normalt skulle betales, og det lavere beloeb, der er betalt i henhold til denne ordning . Der er ogsaa taget hensyn til de lavere bidrag til forskellige fonde og eksportselskabernes fordel heraf . Den fordel, som hvert selskab opnaaede i 1988, er derefter beregnet som en procentdel af det samlede eksportsalg i 1988 ( som er et fuldt regnskabsaar, der falder inden for undersoegelsesperioden ).

Eksportkreditter

( 15 ) I 1987/1988 indfoertes der eksportkreditprogrammer . Der er to typer :

a ) Rediskonteringseksportkreditprogrammet, som gennemfoeres af centralbanken

b ) Efter-forsendelseskreditprogrammet, som gennemfoeres af den tyrkiske eksport/import bank .

Den rente, som selskaberne betalte for kreditter, der benyttedes i undersoegelsesperioden, androg 36 til 37 %. Renten af tyrkiske statsobligationer laa imidlertid i undersoegelsesperioden paa mellem 44 og 58 %. Det er klart, at der for den tyrkiske stat er tale om en omkostning i form af indtaegter, som den giver afkald paa ved at yde disse kreditter, og der er derfor tale om en udligningsberettiget subsidieydelse .

( 16 ) Subsidiebeloebet beregnedes som forskellen mellem den rente, som selskaberne skulle betale, og renten paa statsobligationer ( beregnet kvartalsvis ). Subsidiebeloebet beregnes som en procentdel af eksportsalget af de paagaeldende varer .

Stoette - og prisstabiliseringsfond

( 17 ) Der udbetales kun praemier fra denne fond for eksporten af visse varer, og satsen er forskellig alt efter de paagaeldende varer . Udbetalingerne fastsaettes paa grundlag af de eksporterede varers vaegt eller maengde . Ordningen har til formaal at goere det attraktivt at eksportere visse varer og goere dem konkurrencedygtige paa verdensmarkedet .

For eksport til Det Europaeiske Faellesskab af de paagaeldende varer kan der ikke opnaas udbetalinger fra denne fond . Kommissionen fastslaar derfor foreloebigt, at der ikke vil blive indfoert udligningstold vedroerende denne ordning .

Lavtforrentede investeringskreditter

( 18 ) Ansoegninger om saadanne kreditter indgives gennem en forretningsbank, som videregiver dem til centralbanken . Selskabet skal af sine egne midler daekke en del af investeringsomkostningerne . Den resterende del stilles til raadighed af centralbanken ( 50 %) og en forretningsbank ( 50 %). Indgaar et selskab en eksportforpligtelse, som det var tilfaeldet i nogle af de foreliggende sager, tegner centralbanken sig for 70 % af den resterende del og forretningsbanken 30 %. De yderligere kreditter fra centralbanken i de tilfaelde, hvor der var indgaaet en eksportforpligtelse, betragtes som eksportkreditter . Bortset herfra behandles disse kreditter som indenlandske subsidier ( jf . betragtning 24 ).

( 19 ) Renten paa disse investeringskreditter ligger paa mellem 33 og 45 %. Som det var tilfaeldet med ovennaevnte eksportkreditter ( betragning 15 ), er det en omkostning for den tyrkiske stat at yde disse kreditter, da renten paa de af staten udstedte obligationer er stoerre end den rente, som selskaberne betaler paa naevnte kreditter . Grundlaget for beregningen er det samme som for ovennaevnte eksportkreditter .

3 . Indenlandske subsidieordninger

( 20 ) For at kunne benytte sig af indenlandske subsidieordninger skal selskaberne vaere i besiddelse af et incitamentscertifikat fra den statslige planlaegningsorganisation . For at faa et incitamentscertificat skal selskaberne indgive ansoegning til den statslige planlaegningsorganisation og fremlaegge naermere oplysninger om foreslaaede investeringer . Den statslige planlaegningsorganisation gennemgaar de enkelte ansoegninger, og der udstedes ikke certifikat til visse former for investeringer, som ikke udtrykkeligt oenskes fremmet . Investeringer i den industri, der fremstiller de af denne procedure omfattede syntetiske fibre, oenskes fremmet . Naar der udstedes et incitamentscertifikat, indeholder det naermere oplysninger om de subsidieordninger, der kan komme paa tale .

( 21 ) Ved udnyttelsen af visse subsidieordninger skal der tages hensyn til den region, hvori virksomhederne er beliggende . Tyrkiet er i saa henseende inddelt i fire regioner : udviklingsregioner med foerste prioritet, udviklingsregioner med anden prioritet, normale regioner og udviklede regioner . De af denne sag omfattede selskaber er alle beliggende i udviklede regioner .

( 22 ) I artikel 3, stk . 4, litra c ), i forordning ( EOEF ) nr . 2423/88 fastsaettes det, at »naar subsidier ikke ydes med henvisning til fremstillede, producerede . . . maengder, beregnes subsidiernes stoerrelse ved en fordeling af deres vaerdi efter omfanget af produktionen . . .«. For saa vidt angaar indenlandske subsidier er subsidiebeloebet imidlertid blevet fastsat midlertidigt ved at fordele subsidiernes vaerdi efter salget, da produktionstallene ikke forelaa . Kommissionen finder, at der ikke vil vaere nogen vaesentlig afvigelse mellem salgs - og produktionstallene i den i betragtning 23 omhandlede periode, og der vil derfor ikke vaere tale om nogen vaesentlig forskel i beregningen af de fordele, der er opnaaet gennem de forskellige ordninger .

( 23 ) Hvad angaar fordelingen af kapitalsubsidier baseret paa erhvervelsen af eller den fremtidige erhvervelse af anlaegsaktiver ( praemier i relation til ressourceanvendelsen; incitamentspraemier; investeringsinitiativer og toldfritagelse ) skal der ifoelge artikel 3, stk . 4, litra c ), i forordning ( EOEF ) nr . 2423/88 anvendes en periode, de svarer til »den normale afskrivningsperiode for saadanne aktiver inden for den paagaeldende erhvervsgren «. Det er fastslaaet, at den normale afskrivningsperiode i den tyrkiske tekstilindustri er fire aar . Kommissionen er af den opfattelse, at dette er en passende periode med henblik paa anvendelsen af artikel 3, stk . 4, litra c), i forordning ( EOEF ) nr . 2423/88 . Subsidierne er foelgelig blevet fordelt over denne periode .

Lavtforrentede kreditter til investeringsformaal

( 24 ) Dette er den samme ordning som den i betragtning 18 omhandlede . Har selskaberne imidlertid ikke paataget sig nogen eksportforpligtelse, anses de fordele, der er opnaaet, for at vaere indenlandske subsidier . Beregningsgrundlaget er det samme som for ovennaevnte eksportkreditter ( betragtning 15 og 16 ) bortset fra, at fordelene fordeles over det samlede salg for at naa frem til subsidiebeloebet maalt i procent .

Praemier i relation til ressourceanvendelsen

( 25 ) Dette incitament, som omfatter en kontant praemie, traadte i kraft den 1 . januar 1985 . I 1985, 1986 og 1987 var praemien baseret paa den kredit, der anvendtes til de samlede investeringer i anlaegsaktiver, eller paa de samlede investeringer i anlaegsaktiver, der var foretaget . Fra 5 . april 1988 var praemien baseret paa den del af et selskabs egne ressourcer, som blev anvendt til de samlede investeringer i anlaegsaktiver . Kommissionen har midlertidigt fastsat de fordele, som hvert enkelt selskab har opnaaet af denne ordning . Disse fordele er udtrykt i procent af det samlede salg for at naa frem til subsidiebeloebet for det enkelte selskab .

Incitamentspraemier

( 26 ) Incitamentspraemien er et kontant tilskud, som kan opnaas i alle sektorer, i hvilke der er udstedt incitamentscertifikater, og det fastsaettes paa grundlag af koebsvaerdien af lokalt fremstillede maskiner og udstyr . Satsen fastsaettes aarligt og udgjorde 20 % i 1987 og 25 % i 1988 . Kommissionen har foreloebigt fastlagt de fordele, som hvert selskab har opnaaet i henhold til denne ordning . Disse fordele er beregnet som en procentdel af det samlede salg ved fastsaettelsen af subsidiebeloebet for det enkelte selskab .

Investeringsbegunstigelse

( 27 ) Finans - og toldministeriet kan sammen med den statslige planlaegningsorganisation indroemme investorer skattefradrag fastsat paa grundlag af en procentdel af den samlede investering i anlaegsaktiver . Det fastsatte beloeb traekkes fra den skattepligtige indkomst, indtil det er opbrugt . Indroemmelsen af fradraget er baseret baade paa industrisektor og region paa en saadan maade, at kun bestemte sektorer kan opnaa dette fradrag . I 1987 var satsen 30 % for investeringer i udviklede regioner . I 1988 var den 40 % i industriomraaderne i udviklede regioner . Eventuelle uudnyttede dele af dette fradrag kan overfoeres til det foelgende aar . Kommissionen har foreloebigt fastlagt de fordele, som hvert selskab har opnaaet under denne ordning . Hvert selskabs fordel er beregnet som en procentdel af det samlede salg af alle fremstillede varer .

Toldfritagelse

( 28 ) Investorer, der opfylder betingelserne herfor ( herunder ogsaa den af undersoegelsen omfattede erhvervsgren ), indroemmes fuldstaendig toldfritagelse ved import af maskiner og udstyr . Den normale toldsats i undersoegelsesperioden var 30 % af vaerdien . I kraft af, at der ikke er betalt told for visse typer maskiner, er produktionsomkostningerne foelgelig lavere for de paagaeldende varer . Den beregnede fordel for hvert selskab er fordelt efter det samlede salg af de paagaeldende varer .

Lavtforrentede kreditter til indkoeringsfasen

( 29 ) Formaalet med denne subsidieordning er at yde stoette til indkoeringsfasen for en investering i den paagaeldende sektor i de foerste tre maaneder efter igangsaetning af produktionen . Centralbanken yder 50 % af kreditten og en forretningsbank de resterende 50 %. Renten ligger paa mellem 48 og 60 %. Kun et enkelt selskab har benyttet denne ordning, og virkningen heraf ansaar for ubetydelig i subsidiemaessig henseende ( 0,001 %).

4 . Ophaevelse af ordninger

( 30 ) Under konsultationer i december 1988 i henhold til artikel 3 i GATT-koden vedroerende subsidier ( aftale om fortolkning og anvendelse af artikel VI, XVI og XXIII i GATT ) erklaerede den tyrkiske regering, at den havde givet GATT tilsagn om at ophaeve ordningen for fritagelse for selskabsskat paa 20 % afhaengig af et selskabs eksportresultater . Ordningen for fritagelse for selskabsskat var imidlertid stadig i kraft i 1990 .

( 31 ) Visse andre ordninger ophaevedes foer eller i loebet af undersoegelsesperioden ( stoettefonden for anvendelse af ressourcer og ordningen for supplerende skattenedslag ). Kommissionen fandt det godtgjort, at der ikke i fremtiden vil blive ydet subsidier i henhold til disse ordninger . Kommissionen vil under disse omstaendigheder ikke indfoere udligningstold over for disse ordninger .

( 32 ) Alle de oevrige undersoegte ordninger anses for udligningsberettigede . Subsidieordninger, der ivaerksattes i slutningen af eller efter udloebet af undersoegelsesperioden og subsidieordninger, hvis fordele foerst vil vise sig efter udloebet af undersoegelsesperioden, og som ikke kan tages i betragtning i forbindelse med naervaerende undersoegelse, kan foerst behandles som led i en fornyet undersoegelse i henhold til artikel 14 i forordning ( EOEF ) nr . 2423/88 .

5 . Bemaerkninger fra den tyrkiske regering og eksportselskaberne

( 33 ) Den tyrkiske regering og/eller eksportselskaberne fremsatte en raekke bemaerkninger vedroerende spoergsmaalet om, hvorvidt erkendte subsidier kunne udlignes .

Tillaegsprotokollen til associeringsaftalen EOEF-Tyrkiet

( 34 ) Ifoelge den tyrkiske regering kan Tyrkiet i henhold til artikel 43, stk . 2, i tillaegsprotokollen af 23 . november 1970 til associeringsaftalen EOEF-Tyrkiet ( 4 ) anvende stoette til fremme af landets oekonomiske udvikling indtil afslutningen af »overgangsfasen« i associeringsaftalen . Denne overgangsfase er endnu ikke afsluttet . Det boer imidlertid bemaerkes, at en saadan stoette ifoelge artikel 43, stk . 2, i henhold til hvilken Tyrkiet kan betragtes som vaerende i den situation, som er naevnt i EOEF-Traktatens artikel 92, stk . 3, litra a), kun anses for forenelig med associeringens funktion, hvis den ikke aendrer samhandelsbetingelserne i et omfang, der strider mod de kontraherende parters faelles interesser . I betragtning af foroegelsen af den tyrkiske markedsandel for garn og fibre og konstateringen af skade ( afsnit D ) er Kommissionen af den opfattelse, at sidstnaevnte betingelse ikke er opfyldt .

( 35 ) Desuden kan parterne i henhold til artikel 46 i tillaegsprotokollen traeffe de beskyttelsesforanstaltninger, som de skoenner noedvendige for at afhjaelpe de vanskeligheder, der foelger, fordi Associeringsraadet ikke har truffet afgoerelse om reglerne og vilkaarene for anvendelse af de i EOEF-Traktatens artikel 92 fastlagte principper, som omhandlet i protokollens artikel 43, stk.1 . Da der ikke er truffet en saadan afgoerelse, er Faellesskabet fuldt ud berettiget til at traeffe foranstaltninger, som kan afhjaelpe den vaesentlige skade, der er paafoert den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet som foelge af den subsidierede eksport af varer med oprindelse i Tyrkiet .

Overholdelse af GATT-forpligtelserne

( 36 ) Den tyrkiske regering gjorde endvidere gaeldende, at det i aftalen om fortolkning og anvendelse af artikel VI, XVI og XXIII i den almindelige overenskomst om told og udenrigshandel ( GATT-koden vedroerende subsidier og udligningsforanstaltninger ), som baade Faellesskabet og Tyrkiet har undertegnet, fastsaettes, at de mindst udviklede lande indroemmes saer - og forskelsbehandling.

( 37 ) Kommissionen har fuldt ud taget hensyn til bestemmelserne i GATT-koden vedroerende subsidier, herunder artikel 14 .

Indenlandske subsidier og spoergsmaalet om specificitet

( 38 ) Den tyrkiske regering anfoerte, at indenlandske subsidier, der ydes i Tyrkiet, ikke er udligningsberettigede, da de ikke er sektorspecifikke .

( 39 ) Der ydes i Tyrkiet almindeligvis ikke subsidier til indenlandske aktiviteter . Subsidieordningerne er begraenset til at omfatte visse industrisektorer og regioner . Der foreligger en »negativliste« over sektorer, der ikke kan faa del i disse ordninger .

( 40 ) Kommissionen fastslaar derfor, at de af undersoegelsen omfattede indenlandske subsidier er ydet specifikt, enten fordi de er ydet til bestemte sektorer og/eller udpegede regioner, og de anses derfor for udligningsberettigede .

6 . De konstaterede samlede subsidieydelser

( 41 ) De samlede udligningsberettigede subsidieydelser, som Kommissionen har konstateret, udgoer :

Selskab

SASA 11,48 %

Sonmez Filament 10,73 %

Sonmez ASF 19,03 %

SIFAS 12,54 %

Polylen 9,52 %

Polyteks 10,84 %.

Hvert af de beroerte selskaber er blevet underrettet om de konstaterede udligningsberettigede subsidiebeloeb for hver af de omhandlede ordninger . Af fortrolighedshensyn offentliggoeres de ikke her .

D . SKADE

( 42 ) Ved undersoegelsen af de relevante faktorer til vurdering af den subsidierede imports virkninger for den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet tog Kommissionen i betragtning, at importen af de paagaeldende varer var paalagt antidumpingtold i de sidste seks maaneder af undersoegelsesperioden .

( 43 ) I overensstemmelse med artikel 4, stk . 4, i forordning ( EOEF ) nr . 2423/88 er der ved fastlaeggelse af skaden anvendt saerskilte tal for fibre og de tre typer garn . Hvad angaar visse statistiske data kunne de tyrkiske eksportoerer og faellesskabsproducenterne ikke fremlaegge tilstraekkeligt detaljerede oplysninger om de paagaeldende garner .

Kommissionen har benyttet saerskilte data i det omfang, de forelaa; i de oevrige tilfaelde er der anvendt samlede tal, som den dog anser for tilstraekkeligt repraesentative .

Samme vare

( 44 ) Kommissionen har for hver af de af undersoegelsen omfattede fire varer fastlagt samme vare i Faellesskabet . Samme vare har de samme fysiske egenskaber og anvendelsesformaal som de importerede tyrkiske varer . Tyrkiske eksportoerer har anfaegtet gyldigheden af de foretagne sammenligninger, idet de har gjort gaeldende, at de paagaeldende varer ikke har noejagtigt samme fysiske egenskaber, at de ikke er af samme kvalitet og ikke anvendes til de samme formaal .

( 45 ) Kvalitetsforskelle er imidlertid ikke en tilstraekkelig begrundelse for at fastslaa, at de importerede fibre og garner og de tilsvarende EF-varer ikke er samme varer . Kommissionen erkender, at der er tale om mindre kvalitetsforskelle mellem de tyrkiske varer og EF-varerne, men disse mindre forskelle er ikke af en saadan art, at der kan foretages en produktadskillelse mellem de tyrkiske varer og de tilsvarende EF-varer . Dette synspunkt understoettes ogsaa af varernes anvendelsesformaal .

Importens omfang og markedsandel

( 46 ) Fibre : Fra 1984 til 1987 oegedes importen af tyrkiske polyesterfibre fra 12 514 tons til 17 271 tons, dvs . en stigning paa 38 %. I 1988 faldt importen til samme niveau som i 1984 . Den tyrkiske andel af EF-markedet var 4 % i 1984 og steg til over 5 % i 1987 . I 1988 faldt andelen til 3,3 %.

( 47 ) Garn : Importen af tekstureret garn steg fra 185 tons til 8 686 tons mellem 1984 og 1988 . POY-importen steg fra 0 i 1984 til 3 182 tons i 1988, medens importen af polyester filamentgarn steg fra 48 tons til 1 447 tons i samme periode . Den samlede import af de tre typer garn svarer til en foroegelse af den tyrkiske markedsandel i Faellesskabet fra 0 % i 1984 til over 5 % i 1987 og 1988 . Tyrkiet er den naeststoerste eksportoer af garn til Faellesskabet .

Prisunderbud

( 48 ) Fibre : Det staerke prisfald paa fibre fra Tyrkiet satte ind i 1985 og varede ved til udgangen af 1988 . I undersoegelsesperioden var priserne paa importerede fibre mellem 18 og 22 % lavere end faellesskabsproducenternes priser . Da forskelle i fiberkvaliteten ikke havde nogen vaesentlig indvirkning paa forbrugerpriserne, er det ikke paakraevet at foretage prisjusteringer baseret paa saadanne forskelle .

( 49 ) Garn : Hvad angaar filamentgarn af polyester var importpriserne i undersoegelsesperioden 65 % lavere end faellesskabsproducenternes priser og for POY 30 % lavere . Priserne paa tyrkisk tekstureret garn var i undersoegelsesperioden mellem 25 og 43 % lavere end faellesskabsproducenternes priser . Som det var tilfaeldet for ovennaevnte fibre, er det ikke paakraevet at foretage prisjusteringer paa grund af kvalitetsforskelle .

Den paagaeldende faellesskabserhvervsgrens

situation

a ) Markedsandele

( 50 ) Faellesskabserhvervsgrenens samlede salg af fibre og garn steg i beskedent omfang i perioden 1984 til 1988 . I 1984 udgjorde salget af fibre 247 000 tons, og det steg til 272 000 tons i 1988 . Disse tal skal imidlertid ses paa baggrund af et stadigt stigende forbrug af fibre i Faellesskabet i perioden fra 1984 til 1988 . Hvad angaar fibre tabte EF-erhvervsgrenen gradvis markedsandele, idet der var tale om en nedgang fra 79 % i 1984 til 72 % i 1987, hvorefter markedsandelen steg igen og naaede op paa 75,5 % i 1988 .

For de tre typer garn ses en tilsvarende udvikling med et salg paa 165 000 tons i 1984 stigende til 166 000 tons i 1987 og 178 000 tons i 1988 . EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt imidlertid gradvis fra 81 % i 1984 til 70 % i 1987 og 69,8 % i 1988 .

b ) Priser

( 51 ) Faellesskabsproducenternes gennemsnitlige salgspriser faldt betydeligt fra 1985 og frem til undersoegelsesperioden . Det gennemsnitlige fald svingede fra 5 % for tekstureret garn til 12 % for filamentgarn af polyester, 20 % for fibre og 26 % for POY .

c ) Rentabilitet

( 52 ) For baade fibre og garn forringedes faellesskabsproducenternes rentabilitet dramatisk i perioden 1984 til 1988, og den naaede det laveste punkt i 1987 . Tallene viser den samme udvikling for fibre og garn . I 1987 var naesten alle producenter i Faellesskabet nede paa eller i naerheden af break -even punktet eller ( flertallet ) var i en tabgivende situation . Nogle stoerre selskaber har i nogle aar befundet sig i en situation med stadig stoerre tab .

Det er klart, at den nuvaerende situation med tab eller meget beskedne fortjenester hindrer EF-producenterne i at finansiere de investeringer, der er noedvendige for at opretholde konkurrencedygtigheden . EF-producenternes fortjeneste/tab paa de paagaeldende varer fremgaar af nedenstaaende :

Fibre Garn ( Selskab ) 1987 1988 1987 1988 % % % % A 3,0 3,8 4,0 4,0 B 19,5 26,0 0,8 3,4 C 6,5 6,8 10,4 7,2 D Break -

even Break -

even 1,2 E 1,7 15,6 1,7 3,1 F 15,0 10,3 1,6 0,8 G 1,3 1,9 18,0 15,0 H 7,3 4,5 24,0 3,0 I 26,2 15,2 7,4 4,6 J 1,4 1,6 17,5 10,0 K - - 1,0 4,1 .

Fastlaeggelse af skaden

( 53 ) Paa grundlag af en gennemgang af ovenstaaende faktorer fastslaar Kommissionen foreloebigt, at den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet er paafoert vaesentlig skade som foelge af det gradvise, men vedvarende tab af markedsandele for baade fibre og de tre typer garn . Denne skade er forvoldt paa trods af, at antidumpingtold var gaeldende i en del af undersoegelsesperioden . EF-erhvervsgrenen har kun delvis faaet del i det oegede forbrug i Faellesskabet, og priserne paa de i Faellesskabet fremstillede varer er blevet trykket gennem hele undersoegelsesperioden .

Faellesskabsproducenterne udvidede ikke deres produktionsfaciliteter og oegede kun i meget beskedent omfang deres salg; kapacitetsudnyttelsesgraden laa derfor uaendret paa et utilfredsstillende lavt niveau . Rentabiliteten i den paagaeldende erhvervsgren er naaet ned paa et meget lavt niveau, og situationen er forvaerret i de seneste aar . Der er derfor risko for, at erhvervsgren ikke vil kunne overleve .

AArsagen til skade

( 54 ) Med hensyn til aarsagssammenhaengen skal det fastslaas, at alle de af undersoegelsen omfattede varer er i direkte konkurrence med tilsvarende faellesskabsvarer paa markedet i Faellesskabet . Da de paagaeldende varer er prisfoelsomme og i betragtning af gennemsigtigheden paa faellesskabsmarkedet, har de lave priser paa de subsidierende tyrkiske varer, dvs . fibre, POY, tekstureret garn og filamentgarn af polyester, direkte medvirket til at trykke priserne paa samme varer fremstillet i Faellesskabet .

( 55 ) Dette fremgaar af den samlede virkning af oeget import og faldende salgspriser paa tyrkiske varer, hvilket faldt noejagtigt sammen med faellesskabsproducenternes tab af markedsandele og forringede rentabilitet .

( 56 ) Kommissionen undersoegte, om den skade, der er paafoert faellesskabsproducenterne, kan tilskrives andre faktorer, og fastslog, at den markedsandel, som importen af fibre fra tredjelande tegnede sig for, har vaeret uaendret siden 1986, og for alle garntyper var der tale om en stigning paa 20 % mellem 1985 og 1988 . For hver af de tre garntyper var den forholdsmaessige stigning for importen fra Tyrkiet meget stoerre ( jf . betragtning 47 ), medens der for importen af fibre var tale om betydelige udsving . Samtidig faldt priserne paa de tyrkiske varer fortsat i perioden 1985 til 1988 .

( 57 ) For nogle af de paagaeldende varer har antidumpingtolden helt eller delvis opvejet den skade, der er paafoert den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet . For nogle varer er der forvoldt nogen skade, medens der er paafoert faellesskabsproducenterne yderligere skade som foelge af import, der er omfattet af de tyrkiske subsidieordninger .

( 58 ) Konklusionen er den, at den subsidierede import fra Tyrkiet saerskilt betragtet har paafoert den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet vaesentlig skade .

E . FAELLESSKABETS INTERESSER

( 59 ) Formaalet med antidumping - og/eller udligningstold er at afhjaelpe illoyal konkurrence, som paafoerer en erhvervsgren i Faellesskabet skade . Afhjaelpningen af skaden boer medfoere, at der genskabes redelige konkurrencevilkaar, hvilket som saadan er i Faellesskabets interesse . I det foreliggende tilfaelde er en stor faellesskabserhvervsgrens fortsatte bestaaen bragt i fare . Det er i Faellesskabets interesse at sikre, at en saadan faellesskabserhvervsgren fortsat kan bestaa, idet den fremstiller vigtige varer til mange anvendelsesformaal, og en raekke andre erhvervsgrene er afhaengige af, at de kan faa kontinuerlige forsyninger af disse varer fra denne faellesskabserhvervsgren . Endvidere er en meget stor arbejdsstyrke beskaeftiget i denne erhvervsgren . Det er derfor i Faellesskabets interesse at traeffe foranstaltninger til at afhjaelpe den skade, der er paafoert Faellesskabets producenter af fibre og garn .

( 60 ) En stor EF-forbruger af fibre fra Tyrkiet gjorde gaeldende, at han ville komme i store vanskeligheder paa grund af told, der paafoeres i henhold til antidumpingproceduren, og en eventuel udligningstold . Dette selskab anfoerte endvidere, at de farvede fibre, det anvender, ikke umiddelbart kan leveres fra det sortiment, som det efterspoerger hos EF-producenterne . I modstrid med sidstnaevnte paastand er det blevet fastslaaet, at samme vare ( smeltefarvet ) fremstilles af EF-producenterne og er blevet solgt til tekstilvaeverier ved flere lejligheder . Dette selskabs interesser maa afvejes i forhold til EF-producenternes interesser, og disse producenter, har lidt skade paa grund af illoyal konkurrence . Kommissionen er af den opfattelse, at det i hoejere grad er i Faelleskabets interesse at indfoere foranstaltninger, der afhjaelper den skade, der er paafoert EF-producenterne, end at tillade brugerne af de paagaeldende varer fortsat at opnaa fordele, der kan tilskrives illoyal handelspraksis .

( 61 ) Kommissionen fandt endvidere, at de foreslaaede foranstaltninger vil have en forholdsvis ringe indvirkning paa brugernes produktionsomkostninger . Da fibre og garn kun udgoer en lille del af omkostningerne for forarbejdningsindustrien, kan det forventes, at kun en meget lille prisforhoejelse i almindelighed vil blive overvaeltet paa foraedlingsindustrien uanset de paagaeldende garners eller fibres oprindelse . Foranstaltningerne boer derfor medfoere, at skaden afhjaelpes gennem en prisforhoejelse paa fibre og garn baade for faellesskabsvarer og tyrkiske varer . Virkningerne heraf skulle foelgelig blive den samme for alle europaeiske foraedlingsindustrier .

( 62 ) Hvad angaar den endelige forbruger, vil foelgevirkningerne formentlig vaere ubetydelige for forbrugerpriserne .

( 63 ) Efter at have taget hensyn til alle involverede parters interesser finder Kommissionen, at det er i Faellesskabets interesse at anvende midlertidig udligningstold for at hindre, at der paafoeres den paagaeldende faellesskabserhvervsgren yderligere skade under proceduren .

F . SKADESTAERKSEL

( 64 ) Ved fastlaeggelse af stoerrelsen af den midlertidige told tog Kommissionen dels hensyn til de konstaterede udligningsberettigede subsidier, dels den told, der vil vaere noedvendig for at afhjaelpe skaden . Med henblik herpaa sammenlignede Kommissionen for hver af de paagaeldende fire varer de tyrkiske eksportpriser i undersoegelsesperioden med produktionsomkostningerne for hver vare hos repraesentative faellesskabsproducenter plus en rimelig fortjenstmargen . Fortjenstmargenen var den, der benyttedes tidligere i antidumpingsagerne, og den fastsattes paa grundlag af producenternes fortjeneste i perioden 1985/1986 ( 6 % for fibre og 7 % for garn ), hvor virkningerne af importen fra Tyrkiet stadig var moderate . Den saaledes beregnede skadestaerskel er blevet nedsat med satsen for den antidumpingtold, der ( siden juni 1988 ) har vaeret gaeldende for hver af de paagaeldende varer, for dermed at naa frem til den resterende skadestaerskel . I to tilfaelde ( filamentgarn af polyester fra Sonmez Filament og POY fra Sonmez ASF ) var denne skadestaerskel lavere end de udligningsberettigede subsidier, der var fastlagt .

( 65 ) Sonmez ASF og Polylen er begge naert forbundet med henholdsvis Sonmez Filament og SIFAS ( dvs . begge selskaber har samme direktoerer og aktionaerer og/eller de er medlemmer af samme familie, selskaberne deler kontorlokaler og SIFAS har en betydelig aktiepost i Polylen ). For at hindre omgaaelse af tolden, boer den gennemsnitlige udligningstold paalaegges begge Sonmez-selskaberne samt SIFAS og Polylen .

Toldens form

( 66 ) Kommissionen fastslog, at for at sikre effektiviteten af beskyttelsesforanstaltningerne og lette toldbehandlingen boer den midlertidige told indfoeres i form af en vaerditold .

G . KUMULERING AF ANTIDUMPINGTOLD

OG UDLIGNINGSTOLD

( 67 ) Der indfoertes i juni 1988 antidumpingtold paa de paagaeldende varer ( med undtagelse af filamentgarn af polyester ). Ifoelge artikel 13, stk . 9, i forordning ( EOEF ) nr . 2423/88 maa ingen vare paalaegges baade antidumping - og udligningstold med det formaal at afhjaelpe et og samme forhold, der er opstaaet som foelge af dumping eller ydelse af subsidier . Det maa derfor undersoeges, om der ud over antidumpingtolden kan indfoeres udligningstold .

( 68 ) For at fastslaa dette er det noedvendigt at undersoege, hvor stor virkning de udligningsberettigede subsidier ( baade indenlandske subsidier og eksportsubsidier ) har paa hjemmemarkedspriserne og paa eksportpriserne for de paagaeldende varer .

Indenlandske subsidier

( 69 ) Alle indenlandske subsidier maa anses for at vaere produktionssubsidier ( med skadelige virkninger for samhandelen ), som mindsker produktionsomkostningerne for de af undersoegelsen omfattede varer . De lavere produktionsomkostninger muliggoer en tilsvarende nedsaettelse af hjemmemarkeds - og eksportpriserne . De indenlandske subsidier kan derfor ikke have paavirket de tidligere konstaterede dumpingmargener . De indenlandske subsidiers indvirkning paa dumpingmargenerne maa anses for at vaere neutral . Ifoelge artikel 13, stk . 9, i forordning ( EOEF ) nr . 2423/88 er det derfor ikke udelukket under disse omstaendigheder, at der indfoeres baade antidumping - og udligningstold .

Eksportsubsidier

( 70 ) Kommissionen konstaterede, at der forelaa to eksportsubsidieordninger ( selskabsskattefritagelsesordningen og eksportkreditprogrammet ), som i princippet er udligningsberettigede, da de indroemmes paa betingelse af, at varerne eksporteres . Denne form for subsidier maa derfor antages at have den virkning, at eksportpriserne nedsaettes . Da der imidlertid ikke ydes saadanne subsidier paa det indenlandske salg, kan de ikke oeve indflydelse paa den normale vaerdi, som beregnedes paa grundlag af hjemmemarkedspriserne .

Foelgelig vil disse eksportsubsidier, som medfoerer en nedsaettelse af eksportpriserne, medens den normale vaerdi forbliver uaendret, have foert til konstatering af en tilsvarende dumping i antidumpingundersoegelsen . Indfoerelsen af en udligningstold, der omfatter saadanne eksportsubsidier vil derfor for saa vidt angaar et beloeb svarende til antidumpingtolden vaere i modstrid med artikel 13, stk . 9, i forordning ( EOEF ) nr . 2423/88 .

Der boer derfor kun opkraeves en udligningstold i det omfang, satsen for eksportsubsidierne overstiger den gaeldende dumpingmargen, for saa vidt som denne sats ( for eksportsubsidierne ) ikke er hoejere end den konstaterede skadestaerskel .

Dette gaelder imidlertid kun for de eksportsubsidier, der var i kraft i undersoegelsesperioden for antidumpingsagerne ( januar 1987 til juni 1987 ), dvs . selskabsskattefritagelsen og de lavtforrentede kreditter til investeringsformaal . De paagaeldende selskaber udnyttede foerst eksportkreditprogrammet i 1988, og denne ordning kan derfor ikke have oevet indflydelse paa dumpingmargenerne . Det er ikke noedvendigt at suspendere tolden til udligning af disse eksportsubsidier .

H . AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

( 71 ) Ud fra oensket om en korrekt forvaltning boer der indroemmes de parter, der fuldt ud har medvirket i undersoegelsen, en rimelig frist, inden for hvilken de kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt vedroerende de undersoegelsesresultater, der er omhandlet i denne forordning, og anmode om at blive hoert mundtligt -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING : Artikel 1

1 . Der indfoeres en midlertidig udligningstold paa importen af fibre af polyester henhoerende under KN-kode 5503 20 00 med oprindelse i Tyrkiet .

Tolden fastsaettes til 15,18 % af prisen for varen, frit Faellesskabets graense, ufortoldet .

( TARIC-tillaegskode : 8517 ).

For nedennaevnte selskab gaelder foelgende told :

SASA Artificial & Synthetic Fibres Inc .,

Adana 11,48 %

( TARIC-tillaegskode : 8516 )

2 . Der indfoeres en midlertidig udligningstold paa importen af tekstureret filamentgarn af polyester henhoerende under KN-kode 5402 33 10 og 5402 33 90 med oprindelse i Tyrkiet .

Tolden fastsaettes til 15,18 % af prisen for varen, frit Faellesskabets graense, ufortoldet .

( TARIC-tillaegskode : 8521 )

For nedennaevnte selskaber gaelder foelgende told :

- SASA Artificial & Synthetic Fibres, Inc ., Adana 11,48 % ( TARIC-tillaegskode : 8518 ) - SIFAS Sentetik Iplik Fabrikalari AS, Bursa 11,57 % ( TARIC-tillaegskode : 8519 ) - Polylen Sentetik Iplik Sanayii AS, Bursa 11,57 % ( TARIC-tillaegskode : 8519 ) - Polyteks Tekstil Sanayi Arastirma Ve Egitim AS, Bursa 10,84 % ( TARIC-tillaegskode : 8520 )

3 . Der indfoeres en midlertidig udligningstold paa importen af filamentgarn af polyester henhoerende under KN-kode 5402 43 10, 5402 43 90, 5402 52 10, 5402 52 90, 5402 62 10 og 5402 62 90 med oprindelse i Tyrkiet .

Tolden fastsaettes til 11,48 % af prisen for varen, frit Faellesskabets graense, ufortoldet .

( TARIC-tillaegskode : 8523 )

Nedennaevnte selskab er fritaget for denne told :

Sonmez Filament, Bursa

( TARIC-tillaegskode : 8522 )

4 . Der indfoeres en midlertidig udligningstold paa importen af delvis orienteret garn af polyester ( POY ) henhoerende under KN-kode 5402 42 00 med oprindelse i Tyrkiet .

Tolden fastsaettes til 11,48 % af prisen for varen, frit Faellesskabets graense, ufortoldet .

( TARIC-tillaegskode : 8525 )

Nedennaevnte selskab er fritaget for denne told :

Sonmez ASF, Bursa

( TARIC-tillaegskode : 8524 )

5 . Gaeldende bestemmelser for told finder anvendelse .

6 . Overgang til fri omsaetning i Faellesskabet af de varer, der er omhandlet i stk . 1, 2, 3 og 4, er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told . Artikel 2

En del af den midlertidige udligningstold, der indfoeres ved artikel 1, suspenderes i betragtning af den antidumpingtold, der er indfoert ved Raadets forordning ( EOEF ) nr . 3905/88 ( 5 ) og ( EOEF ) nr . 3946/88 ( 6 ). Nettobeloebet af den midlertidige udligningstold, der er indfoert, fastsaettes foelgelig i disse forordningers gyldighedsperiode til :

i ) Fibre af polyester 4,68 %

( TARIC-tillaegskode : 8527 )

For nedennaevnte selskab gaelder foelgende told

Sonmez Filament 3,85 %

( TARIC-tillaegskode : 8526 )

ii ) Tekstureret filamentgarn af polyester 4,37 %

( TARIC-tillaegskode : 8532 )

For nedennaevnte selskaber gaelder foelgende told :

- SASA 1,93 %

( TARIC-tillaegskode : 8531 )

- Sonmez Filament 3,85 %

( TARIC-tillaegskode : 8530 )

- Sonmez ASF 3,85 %

( TARIC-tillaegskode : 8529 )

- Polyteks 1,48 %

( TARIC-tillaegskode : 8528 )

iii ) Filamentgarn af polyester 11,48 %

( TARIC-tillaegskode : 8534 )

Nedennaevnte selskab er fritaget for denne told :

Sonmez Filament

( TARIC-tillaegskode : 8533 )

iv ) Delvis orienteret garn af polyester ( POY ) 8,78 %

( TARIC-tillaegskode : 8536 )

Nedennaevnte selskab er fritaget for denne told :

Sonmez ASF

( TARIC-tillaegskode : 8535 ). Artikel 3

Parterne kan inden en maaned fra tidspunktet for naervaerende forordnings ikrafttraeden tilkendegive deres mening skriftligt og anmode om at blive hoert mundtligt af Kommissionen, jf . dog artikel 7, stk . 4, litra b ) og c ), i forordning ( EOEF ) nr . 2423/88 . Artikel 4

Denne forordning traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .

Den finder anvendelse i fire maaneder, medmindre Raadet vedtager endelige foranstaltninger inden udloebet af denne periode, jf . dog artikel 11, 12 og 14 i forordning ( EOEF ) nr . 2423/88 . Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat .

Udfaerdiget i Bruxelles, den 27 . maj 1991 . Paa Kommissionens vegne

Frans ANDRIESSEN

Naestformand ( 1 ) EFT nr . L 209 af 2 . 8 . 1988, s . 1 . ( 2 ) EFT nr . C 33 af 9 . 2 . 1989, s . 7 . ( 3 ) Midlertidig told : EFT nr . L 151 af 17 . 6 . 1988, s . 39 og 47 . Endelig told : EFT nr . L 347 af 16 . 12 . 1988, s . 10 og EFT nr . L 348 af 17 . 12 . 1988, s . 49 . ( 4 ) EFT nr . L 293 af 29 . 12 . 1972, s . 4 . ( 5 ) EFT nr . L 347 af 16 . 12 . 1988, s . 10 . ( 6 ) EFT nr . L 348 af 17 . 12 . 1988, s . 49 .