Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs regnskaber pr. 31. december 1999

(2000/C 281/03)

I overensstemmelse med de forpligtelser, som Kommissionen på EKSF's vegne har påtaget sig i forbindelse med lånetransaktioner, offentliggøres her følgende regnskaber, udarbejdet i henhold til artikel 45 C i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab:

- Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs balance pr. 31. december 1999

- resultatopgørelse for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 1999

- fordeling af resultaterne for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 1999

- anmærkningerne til regnskaberne pr. 31. december 1999

Disse regnskaber ledsages af den i EKSF-traktatens artikel 45 C omhandlede beretning fra Revisionsretten.

REGNSKABER PR. 31. DECEMBER 1999

Balance pr. 31. december 1999

(Beløb udtrykt i euro) - Inden fordeling af resultaterne

AKTIVER

>TABELPOSITION>

Balance pr. 31. december 1999

(Beløb udtrykt i euro) - Inden fordeling af resultaterne

PASSIVER

>TABELPOSITION>

Resultatopgørelse for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 1999

UDGIFTER

>TABELPOSITION>

Resultatopgørelse for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 1999

INDTÆGTER

>TABELPOSITION>

Fordeling af resultaterne for det regnskabsår, der afsluttedes pr. 31. december 1999

>TABELPOSITION>

ANMÆRKNINGER TIL REGNSKABERNE PR. 31. DECEMBER 1999

(Beløb udtrykt i euro)

1. BAGGRUNDEN FOR REGNSKABERNE

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab (EKSF) blev oprettet i henhold til traktaten af 18. april 1951. Ifølge traktatens bestemmelser har Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab til opgave at bidrage til den økonomiske udvikling i medlemsstaterne ved oprettelse af et fælles kul- og stålmarked. Da EKSF-traktaten udløber den 23. juli 2002, blev EKSF-afgiften ophævet i 1998 (Kommissionens beslutning af 23. december 1997), og udlånene er praktisk talt ophørt fra juli 1997 (Kommissionens beslutning af 22. juni 1994). Den vigtigste indtægtskilde for EKSF er derfor nu overskuddet af forvaltningen af forskellige reserver og hensættelser.

EKSF's regnskaber pr. 31. december 1999 er opstillet i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets direktiv 78/660/EØF(1) og 86/635/EØF(2) om bankers og andre penge- og finansieringsinstitutters årsregnskaber og konsoliderede regnskaber.

EKSF fører sine regnskabsbøger i de forskellige valutaer, der anvendes i forbindelse med dets finansielle aktiviteter. EKSF's regnskaber føres i euro.

Ved årets afslutning blev følgende kurser anvendt ved omregningen af balancekonti i fremmed valuta til Euro:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

1.1. Pr. 31. december 1999 indgår de forskellige valutaer, der er nævnt ovenfor, samt euro med følgende beløb i EKSF's balance (EUR):

>TABELPOSITION>

NB

Euroen indgår i EKSF's regnskaber med en noget større vægt, end det fremgår af ovenstående skema.

Dette skyldes forskellige regnskabstekniske justeringer og især udligning af tilgodehavender og gæld i forbindelse med valutatransaktioner ("currency swaps").

Formålet med denne udligning mellem poster på aktiv- og passivsiden er at undgå en kunstig oppustning af balancen.

Den regnskabstekniske justering sker i euro og beløb sig i 1999 til 193464564 EUR.

Euroens reelle vægt i EKSF's regnskaber fremgår således mere korrekt, hvis man lægger dette beløb til på passiv- og aktivsiden for euroen og på den samlede balance.

2. REGNSKABSPRINCIPPER OG -METODER

Regnskaberne udarbejdes i overensstemmelse med almindeligt anerkendte regnskabsprincipper.

Regnskabsårets udgifter og indtægter omregnes til euro til den månedlige regnskabskurs, der er gældende på transaktionsdatoen.

3. TILGODEHAVENDER I CENTRALBANKER

Denne post udgøres af EKSF's tilgodehavender i centralbanker i visse medlemsstater.

4. TILGODEHAVENDER I KREDITINSTITUTTER

4.1. Med aftalt løbetid eller på opsigelse

Disse transaktioners restløbetid fordeler sig således:

>TABELPOSITION>

4.2. Lån

Disse transaktioners restløbetid fordeler sig således:

>TABELPOSITION>

5. TILGODEHAVENDER HOS KUNDER

5.1. Lån

Lån til kreditinstitutter bogføres under posten "Tilgodehavender hos kreditinstitutter" (jf. anmærkning 4).

De øvrige lån fordeler sig som følger:

>TABELPOSITION>

NB:

Lånene er sædvanligvis garanteret af medlemsstater, banker eller virksomheder eller gennem panterettigheder.

5.2. Afgifter

Afgiftssatsen for 1998 og 1999 er fastsat til 0 %, og tilgodehavender pr. 31. december 1999 vedrører således de forudgående år.

Før værdireguleringer beløber denne post sig til 6061793 EUR pr. 31. december 1999 (7488192 EUR pr. 31. december 1998). Den omfatter bl.a. et beløb på 5281288 EUR vedrørende fordringer på debitorer under konkurs eller tilsvarende form for bobehandling (5958532 EUR pr. 31. december 1998) og et beløb på 40833 EUR vedrørende midlertidig henstand i forbindelse med oplagring af stenkul (42261 EUR pr. 31. december 1998).

Ifølge en generel beslutning fra 1972 er betalingen af afgifter i forbindelse med oplagret stenkul midlertidigt udskudt.

5.3. Bøder

I denne post er opført Kommissionens tilgodehavender hos virksomheder, som har fået pålagt en bøde i medfør af traktatens bestemmelser.

Efter værdiregulering beløber posten "Bøder" sig til 37195283 EUR (90001060 EUR pr. 31. december 1998).

Denne post dækker i det store og hele to procedurer:

Dels en samlet bøde på 104364350 EUR (Kommissionens beslutning 94/215/EKSF(3) af 16. februar 1994), som Kommissionen tildelte en række stålvirksomheder for ikke at have overholdt konkurrencereglerne ved markedsføring af stålbjælker. Ved sin dom af 11. marts 1999 nedsatte Retten i Første Instans den samlede bøde med 24774000 EUR til 79590350 EUR. Pr. 31. december 1999 var der blevet indbetalt 50631350 EUR. Syv virksomheder har appelleret Rettens afgørelse.

Dels har Kommissionen pålagt en samlet bøde på 27380000 EUR (Kommissionens beslutning 98/247/EKSF(4) af 21. januar 1998) i medfør af traktatens artikel 65. Disse bøder er blevet pålagt producenter af rustfrit stål som følge af aftale om en beregningsformel for legeringstillæg. Der er blevet indbetalt et samlet beløb på 14740000 EUR, idet to tredjedele af de berørte virksomheder har appelleret sagen til Retten i Første Instans.

5.4. Rentegodtgørelser at inddrive

I denne post opføres tilgodehavender hos virksomheder, som har fået tildelt et lån med rentegodtgørelse, og hvem Kommissionen har måttet anmode om at tilbagebetale hele eller dele af den allerede udbetalte rentegodtgørelse.

6. VÆRDIPAPIRER

I henhold til EKSF's interne regler om forsigtighed skal investeringerne i værdipapirer begrænses til de mest sikre udstederobligationer. I 1998 erhvervede EKSF dog, som en undtagelse og i forbindelse med en omstruktureringsplan for en debitor, der ikke kunne opfylde sine forpligtelser, aktier og andre andele med variabelt afkast i en privat virksomhed.

6.1. Værdiansættelse

Beholdningen af obligationer og andre værdipapirer med fast afkast samt aktier og andre efterstillede værdipapirer værdiansættes til den gennemsnitlige anskaffelsespris eller til markedsværdien ved udgangen af regnskabsåret, afhængig af hvilken der er den laveste.

Der afviges fra denne regel for så vidt angår værdipapirer, der betragtes som finansielle anlægsaktiver (jf. anmærkning 6.5).

6.2. Sammensætning

Sammensætningen af beholdningen af obligationer og andre værdipapirer med fast afkast er følgende:

>TABELPOSITION>

6.3. Forfald 2000

Følgende del af værdipapirbeholdningen forfalder i løbet af 2000 (EUR):

>TABELPOSITION>

6.4. Notering

Værdipapirbeholdningen er sammensat af børsnoterede værdipapirer til et beløb af 1690290303 EUR og ikke-børsnoterede værdipapirer for restbeløbet 77938790 EUR.

6.5. Finansielle anlægsaktiver

6.5.1. Ved finansielle anlægsaktiver forstås værdipapirer, der forbliver i beholdningen indtil deres endelige forfald.

Det drejer sig hovedsagelig om kortfristede værdipapirer og tilbagekøb af EKSF-obligationer med henblik på betaling af ydelser på lån.

6.5.2. Værdipapirer, der opbevares som finansielle anlægsaktiver, værdiansættes til den gennemsnitlige anskaffelsespris eller tilbagekøbsværdien, hvis denne er lavere.

Disse værdipapirers tilbagekøbsværdi ligger 1651618 EUR under den gennemsnitlige anskaffelsespris.

6.5.3. De finansielle anlægsaktiver er opdelt på følgende måde (EUR):

>TABELPOSITION>

7. MATERIELLE OG IMMATERIELLE AKTIVER

>TABELPOSITION>

De bygninger, som EKSF er ejer af, blev i sin tid mod betaling af leje stillet til rådighed for Det Europæiske Fællesskab, hvilket muliggjorde en forrentning af EKSF's investerede midler.

I overensstemmelse med denne rådighedsaftale har Kommissionen i 1994 og 1995 helt og fuldt tilbagebetalt de skyldige restbeløb til EKSF, således at ejendomsretten til bygningerne kan overdrages til Det Europæiske Fællesskab.

Den juridiske overdragelse af bygningen i Windhoek blev afsluttet i 1999.

Denne transaktion har indbragt EKSF en fortjeneste ved overdragelsen på 405036 EUR, svarende til differencen mellem afstælsessummen (659832 EUR) og den bogførte nettoværdi (254796 EUR) på tidspunktet for overdragelsen.

For de øvrige bygninger figurerer forudbetalte beløb modtaget fra Det Europæiske Fællesskab på balancens passivside med i alt 2531228 EUR (anmærkning 12), indtil de retlige formaliteter vedrørende overdragelsen, der i øjeblikket behandles af de kompetente myndigheder, er tilendebragt.

8. ANDRE AKTIVER

>TABELPOSITION>

9. PERIODEAFGRÆNSNINGSPOSTER, AKTIVER

>TABELPOSITION>

10. GÆLD TIL KREDITINSTITUTTER

Disse transaktioners restløbetid fordeler sig således:

>TABELPOSITION>

11. GÆLD STIFTET VED UDSTEDELSE AF VÆRDIPAPIRER

Ingen lån forfalder i løbet af regnskabsåret 2000.

12. ANDRE PASSIVER

>TABELPOSITION>

13. PERIODEAFGRÆNSNINGSPOSTER, PASSIVER

>TABELPOSITION>

14. HENSÆTTELSE TIL TAB OG OMKOSTNINGER

>TABELPOSITION>

15. FORPLIGTELSER VEDRØRENDE EKSF's AKTIONSBUDGET

I 1999 udviklede forpligtelserne vedrørende aktionsbudgettet sig således:

>TABELPOSITION>

16. HENSÆTTELSE TIL FINANSIERING AF EKSF's AKTIONSBUDGET

>TABELPOSITION>

17. HENSÆTTELSE TIL DÆKNING AF STØRRE RISICI

I forbindelse med EKSF-traktatens udløb i 2002 og den gradvise reducering af udestående lån koncentreres risikoen i tiltagende omfang om visse større lån (disse større risici er defineret i henhold til Rådets direktiv 92/121/EØF af 21. december 1992 om overvågning af og kontrol med kreditinstitutters store engagementer).

Hensættelsen til dækning af større risici omfatter således lån, der ikke er sikret ved førsteklassesgarantier, og som andrager mere end 25 % af EKSF's egne midler.

Den skal specifikt dække denne koncentrationsrisiko og beskytte EKSF mod eventuel misligholdelse.

Hensættelsen, der er beregnet på grundlag af større udeståender pr. 31. december 1999 under anvendelse af en metode anbefalet af en international ekspertgruppe, beløber sig til 18 mio. EUR.

18. RESERVER

>TABELPOSITION>

Garantireserven skal tjene som sikkerhed i forbindelse med låne- og udlånstransaktioner. Efter hensættelse af 23 mio. EUR beløb garantireserven sig til 553 mio. EUR pr. 31. december 1999. Denne styrkelse af garantifonden sker, fordi EKSF-traktaten snart udløber.

Kommissionen bekræftede den 11. september 1996, at den havde til hensigt at opretholde reserver svarende til 100 % af de udestående lån, der ikke er garanteret af en medlemsstat, efter 23. juli 2002, hvilket gør det nødvendigt gradvist at øge reserverne (garantireserver og hensættelser) til ca. 720 mio. EUR.

Under hensyntagen til dels den regelmæssige nedgang i udestående lån indtil og efter den 23. juli 2002, og dels forøgelsen af garantireserven, vil solvensgraden logisk bevæge sig væk fra det interval på 14 til 16 %, der blev fastsat for normal drift, og bevæge sig mod de 100 %.

Solvensgraden har således ændret sig fra 33 % pr. 31. december 1998 til 38 % pr. 31. december 1999.

Den særlige reserve skal anvendes til ydelse af lån af EKSF's egne midler til finansiering af socialt boligbyggeri.

Den tidligere pensionsfond svarede oprindelig til alle de pensionsforpligtelser, som EKSF indbetalte midler til indtil den 5. marts 1968. Fra og med denne dato har medlemsstaterne overtaget forpligtelserne til at betale tjenestemændenes pensioner. Fonden anvendes til finansiering af byggelån til tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber. Den er også blevet anvendt til ydelse af særlige lån i jern-, stål- og kulindustrien.

19. ANALYSE AF REGNSKABSÅRETS RESULTAT

EKSF's samlede resultat påvirkes både af resultatet af dets ikke-budgetmæssige transaktioner (lån/udlån - kapitalanbringelser - svingninger i valutakurserne) og af resultatet af gennemførelsen af EKSF's aktionsbudget.

19.1. Ikke-budgetmæssige transaktioner

>TABELPOSITION>

19.2. Gennemførelse af EKSF's aktionsbudget

>TABELPOSITION>

19.3. Opgørelse af regnskabsårets resultat

>TABELPOSITION>

20. RENTER OG LIGNENDE UDGIFTER

>TABELPOSITION>

21. ADMINISTRATIONSOMKOSTNINGER

Der er overført 5 mio. EUR til administrationsbudgettet for Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber til skønsmæssig dækning af EKSF's administrationsomkostninger.

22. ANDRE DRIFTSOMKOSTNINGER

>TABELPOSITION>

23. RENTER OG LIGNENDE INDTÆGTER

>TABELPOSITION>

24. ANDRE DRIFTSINDTÆGTER

>TABELPOSITION>

25. INDTÆGTER I FORBINDELSE MED AKTIONSBUDGETTET

>TABELPOSITION>

26. FORPLIGTELSER UNDER STREGEN

26.1 Tilsagn

>TABELPOSITION>

26.2. Indgående forpligtelser

>TABELPOSITION>

27. OVERSIGT OVER DEN ØKONOMISKE SITUATION FOR DET REGNSKABSÅR, DER AFSLUTTEDES PR. 31. DECEMBER 1999

>TABELPOSITION>

GENNEMFØRELSE AF EKSF'S AKTIONSBUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1999

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(1) EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11.

(2) EFT L 372 af 31.12.1986, s. 1.

(3) EFT L 116 af 6.5.1994, s. 1.

(4) EFT L 100 af 1.4.1998, s. 55.