KOMMISSIONENS BESLUTNING af 24. juli 1991 om stoette fra den belgiske regering til faellesskabsluftfartsselskabet SABENA (Kun den franske og den nederlandske udgave er autentisk) (91/555/EOEF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 93, stk. 2, foerste afsnit,

efter i overensstemmelse med artikel 93 at have givet de beroerte parter lejlighed til at fremsaette deres bemaerkninger, og

ud fra foelgende betragtninger:

I

Ved skrivelse af 5. april 1991 meddelte den belgiske regering i overensstemmelse med EOEF-Traktatens artikel 93, stk. 3, Kommissionen, at den agtede at yde stoette til SABENA.

Ifoelge denne meddelelse agter den belgiske regering at stoette omstruktureringen af det belgiske luftfartsselskab SABENA med en pakke af foranstaltninger omfattende

- overfoersel til SABENA's kapital af et beloeb paa 16,2 mia. bfr. som staten har ydet igennem perioden 1949 til 1981

- en kaitalforhoejelse paa 10 mia. bfr. ved aktietegning og oejeblikkelig indbetaling

- en kapitalnedsaettelse ved annullering af den belgiske stats ordinaere aktier, der beloeber sig til 30,2 mia. bfr., bestaaende af

- afskrivning af gaeld paa 22,6 mia. bfr.

- hensaettelse til omstrukturering paa 7,6 mia. bfr.

Desuden agter den belgiske regering at indskyde et yderligere beloeb paa 9 mia. bfr. som led i anden fase af kapitalrekonstruktionen. Det forventes, at nye erhvervspartnere og private belgiske aktionaerer vil bidrage med et beloeb paa 10 mia. bfr. til fuldfoerelsen af kapitalrekonstruktionsprogrammet. Herefter paaregnes det, at SABENA vil faa foelgende ejerskabsstruktur:

- den belgiske stat: 26,7 %

- belgiske aktionaerer: 26,7 %

- erhvervspartnere: 40,0 %

- personale: 6,0 %

Den belgiske regering oplyste tillige, at den vil stille en dobbelt betingelse for sit bidrag til omstruktureringen af SABENA:

- selskabet skal for fremtiden vaere kommercielt levedygtig

- det skal alliere sig med en paalidelig erhvervspartner (luftfartsselskab) med henblik paa fremtidigt samarbejde.

Den belgiske regering meddelte endvidere Kommissionen, at SABENA havde til hensigt at reducere sit personale fra 12 180 ansatte i 1991 til ca. 9 000 mod slutningen af 1993.

II

Kommissionen foretog paa grundlag af oplysningerne i meddelelsen en vurdering af foranstaltningernes forenelighed med EOEF-Traktatens artikel 92. Undersoegelsen foerte til den konklusion, at stoetteforanstaltningerne paa davaerende stadium ikke var forenelige med det faelles marked og paa grundlag af de foreliggende oplysninger ikke kunne henfoeres under en af undtagelserne i EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 2 og 3.

Kommissionen naaede indledningsvis til denne konklusion, primaert fordi der ikke forelaa tilstraekkelige garantier med hensyn til transaktionens karakter af en engangsforanstaltning, fordi der fortsat bestod tvivl med hensyn til omstruktureringskonceptets kommercielle levedygtighed, og fordi der var uklarhed om de betingelser, som de beroerte selskaber skulle acceptere, og om indholdet af selskabets nye vedtaegter. Endelig mente Kommissionen, at den belgiske regering ikke havde givet tilstraekkelige garantier for, at der ikke ville blive indfoert eller opretholdt andre foranstaltninger til at favorisere SABENA i forhold til andre selskaber, som er etableret i eller opererer til eller fra Belgien.

Kommissionen besluttede derfor den 8. maj 1991 at indlede proceduren i artikel 93, stk. 2. Den belgiske regering blev underrettet herom ved skrivelse af 13. maj 1991. Beslutningen blev offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (1). Interesserede parter blev opfordret til at fremsaette deres bemaerkninger inden en maaned efter offentliggoerelsen af beslutningen.

III

Ved skrivelse af 5. juni 1991 fremsatte den belgiske regering sine bemaerkninger til Kommissionens beslutning om at indlede en officiel undersoegelsesprocedure efter EOEF-Traktatens artikel 93, stk. 2.

I denne skrivelse bekraeftede den belgiske regering udtrykkeligt, at de planlagte foranstaltninger havde karakter af engangsforanstaltninger, og den bekraeftede, at den ville afstaa fra yderligere stoette til SABENA. Den belgiske regering bekraeftede paa ny, at den havde til hensigt at gaa frem i to faser, den foerste bestaar i en afskrivning af gaeld og andre forpligtelser fra fortiden, og den anden i en forbedring af virksomhedens finansielle struktur. Den belgiske regering bekraeftede udtrykkeligt, at den belgiske stat ikke ville deltage i nogen kapitalforhoejelse i anden fase, hvis SABENA ikke skulle vaere i stand til at finde en erhvervspartner (dvs. et andet luftfartsselskab), som var rede til at erhverve en finansiel andel i selskabet.

I skrivelsen oplyste den belgiske regering paa ny, at den havde til hensigt at udarbejde nye privatretlige vedtaegter for selskabet. Skrivelsen indeholdt imidlertid ingen oplysninger om disse nye vedtaegter. Den belgiske regering gav i sin oprindelige reaktion i oevrigt heller ingen detaljeret redegoerelse for de finansielle arrangementer, som skulle traeffes med andre bestaaende aktionaerer, de foreslaaede nye aktionaerer, herunder et partnerluftfartsselskab, eller praecise oplysninger om den seneste oekonomiske og finansielle udvikling, som er af grundlaeggende betydning for, at der kan foretages en realistisk vurdering af virksomhedens aktuelle finansielle stilling. Den belgiske regering reagerede heller ikke paa Kommissionens anmodning om at undlade at opretholde eller indfoere nye foranstaltninger til at favorisere SABENA i forhold til andre luftfartsselskaber, som opererer til og fra Belgien. Endelig oplyste den belgiske regering, at den havde til hensigt at stille flere fortrolige oplysninger til raadighed for Kommissionens tjenestegrene.

Paa grund af disse udestaaende spoergsmaal blev der afholdt et moede den 4. juli 1991 med repraesentanter for de belgiske myndigheder.

Dette moede medfoerte en klarlaeggelse af en raekke spoergsmaal vedroerende de finansielle arrangementer, men det blev ogsaa konstateret, at arrangementerne med nye private partnere, herunder et andet luftfartsselskab, endnu ikke var indgaaet.

Som led i forhandlingerne med potentielle investorer spiller indholdet af nye selskabsvedtaegter en vigtig rolle. De belgiske myndigheder forpligtede sig til at stille en fuldstaendig tekst til raadighed for Kommissionen umiddelbart efter afslutningen af disse forhandlinger.

Repraesentanterne for de belgiske myndigheder bekraeftede ligeledes, at statens aktier (»actions privilégiées«) ville blive omdannet til normal kapital allerede i foerste fase af omstruktureringsprogrammet. De andre bestaaende aktionaerers aktier ville derimod fortsat nyde en saerlig status (»actions préférentielles«), omfattende garanteret dividende indtil udgangen af 1995.

Indtil dette tidspunkt vil disse aktionaerer enten kunne vaelge at overdrage aktierne til staten eller at acceptere, at de bliver omdannet til kapital med normal risiko.

De bestaaende aktionaerer har accepteret en nedsaettelse af den garanterede dividende fra 10 % til 8 %, dvs. fra 50 bfr. pr. aktie til 40 bfr.

Dette betyder i praksis, at virksomheden uanset sin finansielle situation vil skulle udbetale en garanteret dividende paa i alt 1,3 mia. bfr. under omstruktureringsprogrammets loebetid, dvs. mellem 1992 og 1995. Andre bestaaende finansielle garantier vil imidlertid blive ophaevet omgaaende.

De belgiske myndigheder fremhaevede, at der ud over den planlagte statsstoette hverken fandtes eller var planlagt andre foranstaltninger, som kunne favorisere SABENA i forhold til andre luftfartsselskaber, der opererer til og fra Belgien.

De bestred i saerdeleshed, at enerettighederne med hensyn til groundhandling i Zaventem-lufthavnen og catering udgoer en priviligeret behandling.

De belgiske myndigheder fremhaevede endvidere, at luftfartsmyndighederne allerede gaar langt ud over faellesskabskravene med hensyn til tildeling af ruteflyvninger inden for Faellesskabet til andre luftfartsselskaber.

Ved skrivelse af 9. juli 1991 uddybede den belgiske regering disse punkter, og gav en redegoerelse for selskabets nuvaerende finansielle situation og de seneste driftsresultater.

Efter offentliggoerelsen af meddelelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende fremsatte to andre luftfartsselskaber, en luftfartssammenslutning, en forbrugerorganisation og to medlemsstater deres bemaerkninger til sagen.

IV

I betragtning af den ophobede gaeld og omkostningerne ved SABENA's omstruktureringsprogram ville ingen anden investor end staten for naervaerende vaere rede til at deltage i dette program. De af den belgiske regering meddelte projekter maa derfor betragtes som statsstoette efter Traktatens artikel 92, stk. 1.

Med indfoerelsen af et faelles marked for lufttransport, som medfoerer en gradvis ophaevelse af de bilaterale restriktioner for markedsadgang og kapacitetsdeling, og som indebaerer en liberalisering af lufttakstreglerne, vil en stor del af de ruter, som udgoer SABENA's rutenet, blive udsat for oeget konkurrence. Denne tendens vil sandsynligvis blive yderligere udtalt i de kommende aar. Stoetten til SABENA vil derfor kunne fordreje eller true med at fordreje konkurrencen mellem dette selskab og de andre luftfartsselskaber i Faellesskabet.

I Traktatens artikel 92, stk. 3, opregnes de former for stoette, der kan anses for at vaere forenelige med det faelles marked. Spoergsmaalet om forenelighed med Traktaten skal afgoeres i en faellesskabssammenhaeng og ikke alene i henseende til en enkelt medlemsstat. For at sikre, at det faelles marked fungerer hensigtsmaessigt, og under hensyntagen til principperne i Traktatens artikel 3, litra f), skal de undtagelser fra princippet i Traktatens artikel 92, stk. 1, som er opregnet i artikel 92, stk. 3, fortolkes strengt ved behandlingen af en stoetteordning eller et enkelttilfaelde af stoetteydelse.

De kan i saerdeleshed ikke bringes i anvendelse, naar Kommissionen er i stand til at fastslaa, at markedskraefterne alene ikke kan foranledige den fremtidige stoettemodtager til at udvise en adfaerd, der kan bidrage til at virkeliggoere et af de i disse undtagelser omhandlede maal.

Hvad angaar undtagelserne i artikel 92, stk. 3, litra a) og c), som vedroerer stoette til at fremme eller lette udviklingen i visse omraader, kan stoetteordningen ikke henfoeres under undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra a), fordi levestandarden i Belgien ikke er usaedvanlig lav, og der ikke hersker en alvorlig underbeskaeftigelse. Stoetteordningen har heller ikke karakter af stoette til fremme af udviklingen af visse oekonomiske regioner, jf. artikel 92, stk. 3, litra c), fordi den ikke er betinget af en foerstegangsinvestering eller jobskabelse, som omhandlet i Kommissionens meddelelse af 1979 om principperne for samordning af stoetteordningerne med regionalt sigte (2). Den belgiske regering har i oevrigt ikke i den foreliggende sag fremfoert begrundelser af regional art for at berettige den paagaeldende stoette.

Hvad angaar undtagelserne i artikel 92, stk. 3, litra b), maa det fastslaas, at den paagaeldende stoette ikke var bestemt til at fremme virkeliggoerelsen af et vigtigt projekt af faelleseuropaeisk interesse eller til at afhjaelpe en alvorlig forstyrrelse i den belgiske oekonomi. Den belgiske regering har i oevrigt ikke henvist til denne undtagelse.

Hvad angaar undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra c), vedroerende »stoette til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene«, kan Kommissionen betragte visse former for stoette til omstrukturering som vaerende forenelige med det faelles marked, hvis et vist antal kriterier er opfyldt (3). Kriterierne skal ses paa baggrund af de to principper i artikel 92, stk. 3, litra c), dvs. behovet for den paagaeldende stoette til udvikling af sektoren set fra et faellesskabssynspunkt og sikkerhed for, at stoetten ikke aendrer samhandelsvilkaarene paa en maade, der strider mod den faelles interesse (4).

Disse kriterier er blevet fortolket i en sektorsammenhaeng (luftfart) i memorandum nr. 2, hvori det praeciseres, at Kommissionen i visse tilfaelde i overensstemmelse med artikel 92 kan godkende stoette til luftfartsselskaber med alvorlige oekonomiske vanskeligheder, saafremt visse betingelser er opfyldt:

a) Stoetten skal udgoere en del af et program, som Kommissionen har godkendt, og som tilsigter at genskabe luftfartsselskabets rentabilitet, saaledes at det inden for en rimelig kort periode kan klare sig uden yderligere stoette. Stoetten maa derfor vaere af begraenset varighed. Hvis genskabelsen af finansiel levedygtighed kraever kapacitetsnedskaeringer maa dette ogsaa med i programmet. Kommissionen skal ligeledes godkende alle aendringer af programmet, og den skal naturligvis ogsaa underrettes om alle paataenkte aendringer af stoetten.

b) Den paagaeldende stoette maa ikke overfoere vanskeligheder fra den paagaeldende medlemsstat til resten af Faellesskabet.

c) En saadan stoette skal vaere gennemskuelig og saaledes beskaffen, at den kan kontrolleres.

For SABENA's vedkommende maa det i foerste raekke afgoeres, om selskabet vurderet ud fra normale kommercielle normer befinder sig i en vanskelig finansiel situation. Ifoelge de seneste tal, som den belgiske regering fremlagde den 9. juli 1991, er forholdet mellem gaeld og egenkapital, 4:1, daarligt paa baggrund af normale normer for luftfartsselskaber. Selskabet (SABENA World Airlines) havde i 1990 et nettotab paa 7,462 mia. bfr. paa grundlag af en samlet omsaetning paa 42,055 mia. bfr. Datterselskaberne SABENA Catering og SABENA Technics havde et yderligere tab paa i alt 259 mio. bfr.

Denne svage finansielle stilling kan tilskrives forskellige aarsager, hvoriblandt kan naevnes lav arbejdskraftproduktivitet og hoeje personaleomkostninger.

Paa kort sigt vil den vigtigste opgave for SABENA imidlertid vaere paa den ene side fuldt ud at udnytte det markedspotentiel, som lufthavnen i Bruxelles byder paa, og paa den anden side at holde omkostningsfaktorerne under kontrol.

Den omstaendighed, at SABENA agter at nedskaere personalet med 29 %, og at den belgiske stat er rede til at daekke omkostningerne ved disse afskedigelser, kan under omstaendighederne betragtes som et vigtigt skridt i retning af fremtidig kommerciel levedygtighed.

Regeringens krav om nye kommercielt orienterede selskabsvedtaegter og om en vaesentlig foroegelse af andelen af privat risikovillig kapital lader desuden formode, at der bestaar politisk vilje til at begraense statens rolle til en normal aktionaers og til at afstaa fra potentielt omkostningsforoegende interventioner af andre end kommercielle aarsager.

Indholdet af de nye vedtaegter for SABENA boer imidlertid klarlaegges yderligere.

Den omstaendighed, at der endnu ikke er truffet beslutning om selskabets nye vedtaegter, maa betragtes som et usikkerhedsmoment i forbindelse med selskabets og den belgiske stats effektive tilsagn om at give selskabet en virkelig kommerciel status og dermed loese et af de vigtigste problemer, der har ligget til grund for udviklingen i tidligere tid. En beslutning fra Kommissionens side om godkendelse af foranstaltningerne maa derfor vaere betinget af, at SABENA's vedtaegter aendres.

Det er ogsaa vaesentligt at sikre, at nye aktionaerer ikke indroemmes privilegier eller garantier, som kun ville afspejle den manglende tillid hos disse private investorer i mulighederne for at genskabe selskabets levedygtighed paa lang sigt. Da arrangementerne med nye aktionaerer endnu ikke er truffet, forudsaetter en godkendelse fra Kommissionens side kontrol med den belgiske stats tilsagn paa dette omraade. Alene tilvejebringelse af aegte risikovillig kapital vil paa tilfredsstillende maade godtgoere onstruktureringskonceptets kommercielle levedygtighed. Det er derfor noedvendigt at paalaegge den belgiske regering med regelmaessige mellemrum at aflaegge rapport om indholdet af de beslutninger, der traeffes i denne sammenhaeng.

Den paagaeldende stoette skal vaere degressiv og klart staa i forbindelse med omstruktureringsprocessen.

Den fremgangsmaade i to faser, der paataenkes af den belgiske regering, kan betragtes som en form for degressiv stoette. Den belgiske regering har paa tilstraekkelig klar maade forpligtet sig til ikke at foretage det andet kapitalindskud paa 9 mia. bfr., hvis der ikke kan findes en partner blandt andre luftfartsselskaber, samt hvis private aktionaerer ikke bidrager med 10 mia. bfr. til SABENA's omstruktureringsproces. Den omstaendighed, at afskrivningen af den fortidige gaeld efterfoelges af betydelige private investeringer sikrer paa sin vis transaktionens degressive karakter.

Stoetteintensiteten skal staa i rimeligt forhold til omfanget af problemerne for at holde mulige konkurrencefordrejninger paa et minimum.

Spoergsmaalet om, hvorvidt den stoette, den belgiske regering paataenker at yde til SABENA, gaar ud over det niveau, der er noedvendigt for at genrejse selskabet, skal ses i en bredere sammenhaeng under hensyntagen til den luftfartspolitiske sammenhaeng.

Den belgiske regering har tidligere taget forsigtige skridt til at aabne det belgiske marked ved i begraenset omfang paa et individuelt grundlag fra sag til sag til at yde bevilling til rutefart til andre luftfartsselskaber, bl.a. TEA.

Spoergsmaalet om, hvorvidt den paataenkte stoette svarer til det niveau, der er noedvendigt til at virkeliggoere maalsaetningerne for omstruktureringsprocessen, afhaenger ogsaa af, hvorledes de supplerende midler benyttes.

De af det paagaeldende selskab fremlag forretningsplaner antyder, at disse midler i hovedsagen vil blive brugt til to formaal.

For det foerste til afskrivning af ophobet gaeld. Mellem 1984 og 1990 voksede den finansielle gaeld fra 17 til 43 mia. bfr. Det deraf foelgende daarlige forhold mellem gaeld og egenkapital vil blive forbedret med henblik paa at genskabe kommerciel levedygtighed.

For det andet vil midlerne blive anvendt til at sikre den noedvendige modernisering af selskabet. Modernisering af flaaden koster 46,250 mio. bfr. indtil 1995. Det nye materiel er noedvendigt for at saenke driftsomkostningerne og for at overholde de strengere stoejemissionsregler, som er fastsat ved faellesskabslovgivning.

Investeringerne medfoerer ikke nogen foroegelse af SABENA's kapacitet. Omstruktureringen af SABENA's rutenet i retning af overskudsgivende ruter vil indledningsvis medfoere en nedskaering af kapaciteten maalt i disponible ton-kilometer (ATK) fra naesten 2 000 millioner ATK i 1990 til ca. 1 300 millioner ATK i 1993. Derefter forventes der paa laengere sigt en stigning paa linje med den generelle udvikling i trafikmaengden.

Stoetten vil imidlertid ved afslutningen af omstruktureringsprocessen kunne foere til en forbedring af SABENA's finansielle situation (forholdet mellem gaeld og egenkapital) paa et niveau, der ligger over det, som visse af SABENA's konkurrenter kan naa.

Det fremgaar af oplysninger, som Kommissionen har faaet stillet til raadighed, at de belgiske myndigheder og det paagaeldende selskab overvejer et forhold mellem gaeld og egenkapital paa ca. 1,25 som et maal, der skal virkeliggoeres inden udgangen af kapitalrekonstruktionsprocessen.

I et normalt mikrooekonomisk og sektoralt klima kan dette niveau betragtes som vaerende retningsgivende for en finansiel situation i god balance paa linje med gaeldende normer inden for denne sektor.

For naervaerende har flere faellesskabsluftfartsselskaber imidlertid som foelge af den vanskelige situation for luftfartssektoren en mere skroebelig finansiel struktur.

Under disse omstaendigheder er den finansielle stoette kun berettiget paa betingelse af, at den belgiske regering forpligter sig til at undgaa enhver form for priviligeret behandling paa omraader, som er afgoerende for konkurrenceevnen hos de selskaber, der opererer til og fra Belgien.

V

Kommissionen mener paa baggrund af det ovenfor anfoerte, at undtagelsen i EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), kan bringes i anvendelse paa de af den belgiske regering paataenkte stoetteforanstaltninger i tilslutning til programmet for omstrukturering af luftfartsselskabet SABENA, saafremt visse betingelser opfyldes for at sikre, at stoetten ikke paavirker samhandelsvilkaarene paa en maade, der strider imod den faelles interesse -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Statsstoetten til luftfartsselskabet SABENA, som blev meddelt til Kommissionen den 5. april 1991 af den belgiske regering, omfattede:

- en overfoersel paa 16,2 mia. bfr. i gaeld til staten til SABENA's kapital

- et direkte kapitalindskud paa i alt 19 mia. bfr., heraf 10 mia. bfr. i foerste faste og 9 mia. bfr. i anden fase

- en kapitalnedsaettelse ved annullering af den belgiske stats ordinaere aktier til et beloeb paa 30,2 mia. bfr., bestaaende af:

- afskrivning af tab paa 22,6 mia. bfr.

- hensaettelse til omstrukturering paa 7,6 mia. bfr.

er forenelig med det faelles marked efter EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), paa betingelse af, at den belgiske regering:

- overholder sin forpligtelse til at afstaa fra at yde nogen form for yderligere statsstoette eller traeffe andre foranstaltninger, der direkte eller indirekte kan favorisere luftfartsselskabet SABENA eller nedsaette aktionaerernes kommercielle risici

- overholder sin forpligtelse til ikke at yde nogen form for priviligeret behandling af selskabet SABENA i forhold til andre belgiske luftfartsselskaber med hensyn til tildeling af trafikrettigheder og i forhold til andre faellesskabsluftfartsselskaber med hensyn til tildeling af afgangs- og ankomsttider, groundhandling, catering og andre lufthavnsrelaterede aktiviteter

- overholder sin forpligtelse til at omdanne sine praeferenceaktier (actions privilégiées) senest den 31. december 1992 til normale anparter (parts sociales)

- overholder sin forpligtelse til at basere selskabets nye vedtaegter paa privatretlig lovgivning og udelukke muligheden for den belgiske stat for at intervenere af andre end kommercielle grunde, og til at fremsende de nye vedtaegter til Kommissionen, saa snart de er vedtaget

- overholder sin forpligtelse til at gennemfoere omstruktureringsplanen inden udgangen af 1995 i overensstemmelse med de retningslinjer, der er meddelt Kommissionen, og navnlig overholder forpligtelsen til kun at deltage i den kapitalforhoejelse, der er planlagt i anden faste af omstruktureringsplanen, hvis en erhvervspartner tegner en vaesentlig del af denne kapitalforhoejelse.

Den belgiske regering tilsender hvert aar og i saerdeleshed inden paabegyndelsen af anden fase af omstruktureringsprogrammet Kommissionen en rapport vedroerende luftfartsselskabet SABENA's oekonomiske og finansielle situation, strategiske beslutninger, herunder vedroerende samarbejde og stoerre investeringer.

Artikel 2

Den belgiske regering meddeler inden to maaneder efter datoen for meddelelsen af denne beslutning Kommissionen, hvilke foranstaltninger den har truffet til at efterkomme den.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien. Udfaerdiget i Bruxelles, den 24. juli 1991. Paa Kommissionens vegne

Karel VAN MIERT

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. C 138 af 29. 5. 1991, s. 3. (2) EFT nr. C 31 af 3. 2. 1979, s. 9. (3) Ottende Beretning om Konkurrencepolitikken, nr. 176. (4) Se Domstolens dom af 17. september 1980 i sag 730/79 - Phillip Morris - Sml. 1980, s. 2671.