FORVALTNINGSREGNSKAB OG BALANCE

VEDRØRENDE BUDGETTRANSAKTIONERNE FOR REGNSKABSÅRET 1998

(udarbejdet i henhold til artikel 78 og 81 i finansforordningen af 21. december 1977)

BIND IV

KONSOLIDERET FORVALTNINGSREGNSKAB OG BALANCE

(Forklarende bemærkninger)

(1999/C 350/01)

INDHOLDSFORTEGNELSE

>TABELPOSITION>

INDLEDNING

STRUKTUR

1. De Europæiske Fællesskabers forvaltningsregnskab og balance udarbejdes i henhold til artikel 78, 80 og 81 i finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, senest ændret ved Rådets forordning nr. 2779/98 af 17. december 1998.

2.

>TABELPOSITION>

3. I bind I redegøres der for de vigtigste forhold, der har gjort sig gældende under budgettets gennemførelse.

Bind II og III indeholder dels en række dokumenter opdelt efter budgettets kontoplan med en oversigt over indtægternes og udgifternes gennemførelse for hver enkelt af institutionerne, dels en række tabeller over kapitalbevægelser og lånoptagnings- og långivningstransaktioner.

Dette bind (bind IV) indeholder De Europæiske Fællesskabers konsoliderede forvaltningsregnskab og balance for regnskabsåret samt forklarende bemærkninger hertil. Det konsoliderede forvaltningsregnskab og balancen omfatter også de tilsvarende oplysninger for det foregående regnskabsår.

1. REGNSKABSPRINCIPPER

1.1. I henhold til de internationale standarder(1) er formålet med de finansielle oversigter at præsentere institutionernes forskellige aktiviteter, at forklare deres finansieringsbetingelser og endelig at give oplysning om, hvordan deres transaktioner er gennemført.

Dette er således de målsætninger, der forfølges med forvaltningsregnskabet og den konsoliderede balance, som Europa-Kommissionen udarbejder en gang om året. I bind I, del 2 "Analyse af den finansielle forvaltning" beskrives det, hvordan de finansielle transaktioner er blevet gennemført i løbet af regnskabsåret.

Ud over at informere skal de finansielle overslag for at give et retvisende billede opfylde kravet om informationens overskuelighed, forståelighed, relevans og sammenlignelighed med andre regnskabsår. Dette har også været udgangspunkt for dette dokument.

1.2. EU-institutionernes regnskab består af et almindeligt regnskab og et budgetregnskab. Regnskaberne føres i ECU og følger kalenderåret.

1.2.1. Det almindelige regnskab viser i form af dobbelt bogholderi alle regnskabsårets udgifter og indtægter og har til formål at vise formuestillingen i form af en balance pr. 31. december i det forløbne regnskabsår.

Der gælder følgende principper for det almindelige regnskab:

- princippet om fortsat drift

- forsigtighedsprincippet, der medfører, at aktiver ikke ansættes for højt, og at passiver ikke ansættes for lavt

- princippet om anvendelse af samme regnskabspraksis

- princippet om, at aktiver og passiver ikke modregnes.

Kommissionen undersøger, om det fremover vil være muligt at fremlægge et "udvidet regnskabsresultat", så det sikres, at balancens regnskaber år efter år udarbejdes på grundlag af indtægts- og udgiftsposterne. I regnskabsopstillingen vil der fortsat blive skelnet mellem indtægts- og udgiftsposter og balanceposter, og af hensyn hertil bør den omfatte:

a) indtægts- og udgiftsposterne, som yderligere opdeles i:

- indtægts- og udgiftsposter, som gør det muligt at danne sig et samlet overblik over budgettets gennemførelse, og poster for valutakursforskelle. Disse poster danner grundlag for opstillingen af regnskabsårets saldo

- ikke-budgetmæssige indtægts- og udgiftsposter, som supplerer den foregående kategori, og som gør det muligt at opstille et udvidet regnskabsresultat

b) balanceposterne, som danner grundlag for en opgørelse af institutionens formuestilling. Balanceposterne gør det muligt at vurdere, hvilken virkning forpligtelserne og rettighederne vil få.

1.2.2. Budgetregnskabet giver mulighed for at følge budgettets gennemførelse i detaljer og medfører udarbejdelse af:

- forvaltningsregnskabet, som er omhandlet i finansforordningens afsnit VI

- de rapporter om budgettets gennemførelse, som er omhandlet i finansforordningens artikel 34.

2. REGNSKABSREGLER OG PRAKSIS

2.1. Regnskaberne føres i overensstemmelse med finansforordningen af 21. december 1977, senest ændret ved Rådets forordning nr. 2779/98 af 17. december 1998 og suppleret med forordningen om gennemførelsesbestemmelserne til visse bestemmelser i finansforordningen.

2.2. Omregning til ECU

2.2.1. Regnskaberne føres i ECU.

2.2.2. De omregningskurser for ECU, der anvendes ved opstillingen af balancen, er dem, der var gældende pr. 31. december 1998, undtagen for følgende områder:

- Materielle anlægsaktiver (inventar og materiel), der bevarer deres værdi i ECU beregnet til den kurs, der var gældende ved købet

- bevillinger, der fremføres, og hvoraf en del svarer til forpligtelser i nationale valutaer omregnet til ECU til de månedlige december-kurser; det samlede ECU-beløb for disse bevillinger til fremførsel kan ikke senere opskrives

- de forskud, der udbetales af Garantisektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, omregnes til den kurs, der er gældende den 10. i måneden efter det tidspunkt, hvor forskuddet bevilges

- periodeafgrænsningsposter, der bevarer deres værdi i ECU beregnet til de kurser, der var gældende ved bogføringen.

2.3. Indtægter

2.3.1. Egne indtægter og finansielle bidrag konteres med de beløb, som i løbet af regnskabsåret krediteres de konti, som medlemsstaternes myndigheder har åbnet i Kommissionens navn.

Forskellen mellem summen af egne momsindtægter, de BNI-baserede indtægter og de finansielle bidrag, der er opført på budgettet, på den ene side og det faktiske gennemførelsesresultat på den anden side opgøres senest den 1. juli i det følgende regnskabsår.

2.3.2. De øvrige indtægter konteres med de beløb, der faktisk opkræves i løbet af regnskabsåret.

2.4. Udgifter

2.4.1. Ved beregningen af regnskabsårets saldo omfatter udgifterne betalinger med regnskabsårets bevillinger til betalinger, hvortil kommer bevillinger til betalinger fra samme regnskabsår, der fremføres til det følgende år.

2.4.2. Ved betalinger med regnskabsårets bevillinger til betalinger forstås betalinger, hvis anvisning er finansinspektøren i hænde senest den 31. december, og som regnskabsføreren har effektueret senest den følgende 15. januar.

For Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionens vedkommende er der tale om de betalinger, medlemsstaterne har foretaget mellem den 16. oktober 1997 og den 15. oktober 1998, forudsat at regnskabsføreren har fået den relevante forpligtelse og anvisning i hænde senest den følgende 31. januar.

2.4.3. Bevillinger til betalinger kan kun fremføres til det følgende år. Fremførslen foregår på følgende måde:

- ikke-opdelte bevillinger: fremførslen sker normalt automatisk, når den vedrører forpligtelser, som mangler at blive betalt; i de øvrige tilfælde kræves der en forhåndsgodkendelse af budgetmyndigheden

- opdelte bevillinger: som hovedregel annulleres betalingsbevillinger, der ikke er blevet anvendt; de kan dog fremføres efter beslutning af Kommissionen, hvis betalingsbevillingerne i det efterfølgende regnskabsår ikke er store nok til at dække tidligere indgåede forpligtelser og forpligtelser i forbindelse med forpligtelsesbevillinger, der også er fremført.

2.5. Regnskabsårets saldo

Regnskabsårets saldo falder i to dele (Den Europæiske Unions regnskabsresultat og bidraget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af EØS). Saldoen er lig med forskellen mellem:

- samtlige regnskabsårets indtægter

- de udbetalinger, der er foretaget over regnskabsårets bevillinger med tillæg af samme regnskabsårs bevillinger fremført til følgende regnskabsår (definitionen af regnskabsårets udgifter findes i ovenstående punkt 2.4.2(2).

Denne forskel kan forhøjes eller nedsættes:

- med nettobeløbet for bortfald af bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalingsoverskridelser som følge af udsving i ECU-kursen og ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og

- saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab.

2.6. Regler for værdiansættelse

Medmindre andet er fastsat i de forklarende bemærkninger til balancen, værdiansættes de forskellige områder som følger:

2.6.1. Materielle og immaterielle anlægsaktiver værdiansættes til deres historiske værdi omregnet til ECU ved hjælp af den kurs, der var gældende på indkøbstidspunktet. For Kommissionens vedkommende skal anlægsaktiverne afskrives efter den lineære metode og for hele år ad gangen (afsnit 8 i Kommissionens mængde- og værdifortegnelse).

2.6.2. Lagerbeholdninger værdiansættes til prisen for de senest modtagne leverancer omregnet til den ECU-kurs, der var gældende den 31. december.

2.6.3. Finansielle anlægsaktiver værdiansættes til deres anskaffelsesværdi. Aktiver udstedt i en national valuta omregnes til den ECU-kurs, der var gældende den 31. december. I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet skal der foretages en værdikorrektion, hvis der er sandsynlighed for, at der vil opstå et tab.

2.6.4. Fordringer med undtagelse af fordringer lydende på en fast kurs bogføres til pålydende værdi omregnet til den ECU-kurs, der var gældende den 31. december. Selv om Det Europæiske Fællesskab følger forsigtighedsprincippet, værdikorrigeres fordringer normalt ikke. Men for fremtiden vil Kommissionen undersøge muligheden herfor og i givet fald angive det særskilt i balancens anmærkninger.

2.6.5. Kortfristede kapitalanbringelser og omsættelige værdipapirer værdiansættes til pålydende omregnet til den ECU-kurs, der var gældende den 31. december. Af forsigtighedshensyn skal der foretages en værdikorrektion, hvis der er sandsynlighed for, at der vil opstå et tab.

2.6.6. Gæld værdiansættes til pålydende værdi, men omregnes, hvis der er tale om gæld i national valuta, til den ECU-kurs, der var gældende den 31. december.

2.7. Forskud

Forskud, der udbetales i forbindelse med aktionsudgifterne, er inkluderet i regnskabsårets udgifter og opføres ikke under de konsoliderede aktiver

2.8. EFTA's bidrag til det almindelige budget for 1998

De bevillinger, der udgør bidraget til Fællesskabets budget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, er medtaget i tabellerne i dette bind.

2.9. Konsolidering

Det konsoliderede regnskab omfatter Europa-Parlamentets (herunder den europæiske ombudsmand), Rådets, Kommissionens (herunder Publikationskontoret og Det Fælles Forskningscenter), Domstolens, Revisionsrettens, Det Økonomiske og Sociale Udvalgs samt Regionsudvalgets regnskaber.

Konsolideringen har form af fuldstændig integrering.

KAPITEL I

HOVEDLINJERNE I GENNEMFØRELSEN AF DE EUROPÆSKE FÆLLESSKABERS BUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1998

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF 1998-BUDGETTET

Resultatet af gennemførelsen af 1997-budgettet af anført under passiver i afsnit I.B i den konsoliderede balance

>TABELPOSITION>

KONSOLIDERET OVERSIGT OVER BUDGETGENNEMFØRELSEN 1998

>TABELPOSITION>

OVERSIGT OVER BUDETGENNEMFØRELSEN I 1998

>TABELPOSITION>

N.B.:

For bevillinger vedrørende indtægter, der kan genanvendes, er der for Kommissionens vedkommende overført et beløb på 63453424,58 ECU til diverse indtægter i regnskabsåret.

INDFRIELSEN AF FORPLIGTELSER

>TABELPOSITION>

KAPITEL II

KONSOLIDERET FORVALTNINGSREGNSKAB FOR REGNSKABSÅRET 1998

Tabel 1

REGNSKABSÅRETS SALDO

>TABELPOSITION>

Tabel 2

INDTÆGTER, REGNSKABSÅRET 1998

>TABELPOSITION>

Tabel 3

REGNSKABSÅRETS UDGIFTER

>TABELPOSITION>

Tabel 4

BEVILLINGER TIL BETALINGER FREMFØRT FRA REGNSKABSRÅRET

>TABELPOSITION>

Tabel 5

BEVILLINGER TIL FORPLIGTELSER FOR REGNSKABSÅRET 1998

>TABELPOSITION>

Tabel 6

BEVILLINGER TIL BETALINGER FOR REGNSKABSÅRET 1998

>TABELPOSITION>

Tabel 7

FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPDELTE BEVILLINGER, DER IKKE VAR DISPONERET OVER PR. 31.12.1998

FORDELT EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DE FINANSIELLE OVERSLAG

>TABELPOSITION>

Tabel 8

FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPDELTE BEVILLINGER, SOM IKKE VAR INDFRIET PR. 31. DECEMBER 1998

FORETAGNE BETALINGER EFTER OPRINDELIGE FORPLIGTELSER

>TABELPOSITION>

N.B:

Alle forpligtelser og betalinger for et givet regnskabsår fastlægges og behandles særskilt. Hvis de samlede betalinger i forbindelser med en enkelt forpligtelse er mindre end forpligtelse opføres resultatet i tabellens første to kolonner.

Tabel 9

FORPLIGTELSER VIDRØRENDE OPDELTE BEVILLINGER, SOM ER INDFRIET I LØBET AF REGNSKABSÅRET 1998

>TABELPOSITION>

NB:

Alle forpligtelser og betalinger for et givet regnskabsår fastlægges og behandles særskilt. Hvis de samlede betalinger i forbindelse med en enkelt forpligtelse er mindre end forpligtelsen, opføres resultatet i tabellens første to kolonner

Tabel 10

UINDFRIEDE FORPLIGTELSER PR. 31.12.1998

OVERSIGT OVER BEVÆGELSER SIDEN OPRINDELIGE FORPLIGTELSER(herunder forpligtelser indfriet i løbet af 1998)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

N.B.:

Disse beløb omfatter ikke budgetposterne vedrørende direkte forskning, dvs. posterne B6-1 til B6-4 og posterne B6-5 3 1 1 og B6-5 4 1 0.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Tabel 11

FORDELING AF BETALINGERNE I REGNSKABSÅRET 1998 EFTER ART

OPDELTE BEVILLINGER

>TABELPOSITION>

N.B.:

Tabellen er delt i to dele, nemlig en del vedrørende de budgetområder, hvor acontoproblematikken og den eventuelle senere inddrivelse gør sig gældende, og en anden del, hvor denne problematik ikke er relevant.

Tabel 12

RESULTAT AF BUDGETGENNEMFØRELSEN AF BIDRAGET FRA DE EFTA-LANDE, DER ER MEDLEMMER AF EØS

>TABELPOSITION>

KAPITEL III

KONSOLIDERET BALANCE FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER PR. 31. DECEMBER 1998

AKTIVER

>TABELPOSITION>

PASSIVER

>TABELPOSITION>

BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN PR. 31.12.1998

1. Denne balance tager hensyn til bestemmelserne i Europa-Kommissionens forordning om mængde- og værdifortegnelser og formueforvaltning, som trådte i kraft den 1. januar 1997. Indkøbsprisen for de materielle og immaterielle anlægsaktiver er medregnet i budgetudgifterne i det regnskabsår, hvor de er erhvervet. Indkøbsprisen medtages i balancen, indtil Kommissionen tager det pågældende aktiv ud af brug. Disse aktiver er modposteret på passivsiden under "egenkapital" og under "gæld" for den del af værdierne under langfristet leje/forpagtningskontrakt, som endnu ikke er betalt.

2. Som angivet i Kommissionens forordning nr. 3418/93 om finansforordningens gennemførelse medregnes i balancen alle materielle og immaterielle anlægsaktiver, hvis indkøbspris har været lig med 400 ECU eller derover.

3. I henhold til bestemmelserne i artikel 8 i forordningen om mængde- og værdifortegnelser(3) skal Kommissionen foretage afskrivninger for alle værdier undtagen grunde. Afskrivningerne beregnes efter den lineære metode og for et helt år ad gangen ("prorata temporis"-princippet anvendes ikke). I bilag 6 til forordningen om mængde- og værdifortegnelser findes en fortegnelse over, hvilke afskrivningssatser der har været gældende siden 1. januar 1997.

Eftersom det ikke har været muligt at beregne afskrivningerne for delegationer og kontorer i EU, og da de øvrige institutioner ikke har haft pligt til at foretage afskrivninger(4), har Kommissionen ud fra et ønske om at fremlægge en ensartet balance ikke bogført afskrivningerne. De beregnede afskrivninger (opsummeret pr. 31.12.1998) er imidlertid angivet i de forklarende bemærkninger.

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TIL DEN KONSOLIDEREDE BALANCE

AKTIVER

II. IMMATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

Det skal understreges, at selv om konteringen af immaterielle anlægsaktiver ikke er obligatorisk for de øvrige institutioner(5), har Domstolen konteret dem.

>TABELPOSITION>

Den samlede afskrivning pr. 31.12.1998 for Kommissionen alene udgør 2517972,25 ECU, af et beløb på 5361599 ECU.

III. MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

A. Grunde og bygninger

Værdien af FFC's grunde og bygninger i Ispra og Geel er baseret på en vurdering foretaget af uafhængige eksperter i 1998.

Grunde og bygninger på de steder, hvor der er delegationer, og som er erhvervet før 1992, er blevet omvurderet efter markedsprisen. Omvurderingerne er foretaget af uafhængige eksperter.

I maj 1998 effektuerede Europa-Parlamentet sin købsoption vedrørende et bygningskompleks i Bruxelles; de endelige investeringsomkostninger (inkl. grund) beløber sig til 1097 mio. ECU. I henhold til to aftaleprotokoller indgået mellem Europa-Parlamentet og Kongeriget Belgien intervenerer sidstnævnte økonomisk i købet af grunden og finansieringen af byggemodningen. Protokollen indeholder en klausul om, at hvis Europa-Parlamentet flytter, overdrages grunden til den belgiske stat enten for et beløb, der er fastsat til 1 BEF, eller til markedsværdien. Der er som følge heraf foretaget en korrektion af grundværdien, som er opført på balancen med en værdi på 1 BEF.

E. Leje, finansiering og lignende udgifter

Som angivet i artikel 7 i Kommissionens forordning om mængde- og værdifortegnelser opføres leasing og langtidsleje i mængde- og værdifortegnelsen, når følgende tre betingelser er opfyldt:

- risici og fordele forbundet med genstanden er overdraget til lejeren

- lejemålet kan kun opsiges ved at betale en erstatning

- lejen sikrer, at udlejer får dækning for sin investering og en fortjeneste.

Hvis en af de tre betingelser ikke er opfyldt, opføres de pågældende genstande som forpligtelser under stregen.

Eftersom forordningen om mængde- og værdifortegnelser ikke er vedtaget, er denne kontering ikke obligatorisk for de øvrige institutioners vedkommende. Derfor er de beløb, disse skylder for leje, finansiering og lignende udgifter, inkluderet i forpligtelserne under stregen.

G. Nuværende anlægsaktiver og forskud på materielle anlægsaktiver

Visse repræsentationers og delegationers bygninger, som oprindelig blev finansieret af EKSF, er opført under denne post på balancen. Selv om EKSF ved udgangen af 1995 havde fået hele beløbet tilbagebetalt, optræder disse ejendomme stadig på EKSF's balance, så længe notarialakterne ikke er underskrevet.

Det skal bemærkes, at man er i færd med at foretage en opgørelse over FFC's inventar og løsøre, og at resultaterne forventes at foreligge i løbet af 1999.

Afskrivningerne for udelukkende Kommissionen, Publikationskontoret og Revisionsretten(6), beregnet pr. 31.12.1998 består af følgende:

>TABELPOSITION>

Det skal bemærkes, at på grund af det anvendte programmel (som ikke er egnet til at beregne afskrivninger) og på grund af, at oplysningerne vedrørende tidspunkerne for erhvervelserne er ufuldstændige, tager disse tal ikke højde for afskrivninger på aktiver, der befinder sig på EU's delegationer og kontorer.

>TABELPOSITION>

IV. FINANSIELLE ANLÆGSAKTIVER

De finansielle anlægsaktiver drejer sig dels om kapitalinvesteringer, der skal sikre en varig forbindelse, og som betragtes som støtte til EU's aktiviteter, dels om investeringer, der skal hjælpe modtagerne med at udvikle deres aktiviteter, men uden at der bliver tale om en langsigtet deltagelse.

Hertil regnes også sikkerhedsstillelser og varige forskud samt Garantifondens nettoaktiver. Det skal bemærkes, at der skal skelnes mellem de sikkerhedsstillelser, som Det Europæiske Fællesskab bevilger til tredjepersoner, og Garantifonden, som skal dække risici i forbindelse med lån til tredjelande.

A. Investeringer i tilsluttede organer:

A.1. Kapitaldeltagelse

Kapitaldeltagelse i EBRD

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling har fået tilført en kapital på 10 mia. ECU, hvoraf Fællesskabet har indbetalt 3 %. Den frigjorte del af denne kapital udgør 30 %, og Kommissionen har betalt hele beløbet.

Bankens repræsentantskab besluttede på sit årlige møde den 15. april 1996 at fordoble tegningskapitalen. I overensstemmelse med denne beslutning har Fællesskabet tegnet yderligere 30000 aktier til hver 10000 ECU. Denne foranstaltning omfatter indbetalte aktier og aktier, der kan kræves indbetalt, således at 22,5 % af de tegnede aktier er helt indbetalte aktier og resten aktier, der kan kræves indbetalt.

Denne konto omfatter den samlede kapital, som er indkaldt og tegnet i EBRD. De betalinger, som endnu ikke er foretaget i forbindelse med den ikke-frigjorte kapitalandel, svarende til 442,5 mio. ECU, opføres for fremtiden som forpligtelser under stregen.

Kapitaldeltagelse i Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

I henhold til Rådets afgørelse af 6.6.1994 deltager Det Europæiske Fællesskab repræsenteret ved Kommissionen i Den Europæiske Investeringsfonds kapital med et samlet beløb på 600 mio. ECU svarende til 30 % af EIF's kapital. Den frigjorte del af kapitalen udgør 20 %, og Kommissionen har betalt hele beløbet.

Som i forbindelse med bidragene til EBRD opføres de betalinger, som stadig mangler at blive gennemført i forbindelse med den ikke-frigjorte kapitalandel, dvs. 80 % eller 480,00 mio. ECU, for fremtiden som forpligtelser under stregen.

B. Øvrige finansielle anlægsaktiver:

B.1. Kapitaldeltagelse

Herunder opføres kapitalandele, som erhverves med det formål at hjælpe modtagerne med at udvikle deres aktiviteter.

Bidrag til ECIP-programmet

Denne konto viser Fællesskabets anparter i og udlån til "joint ventures", der gennemføres inden for ECIP-programmet (European Community Investment Partners).

Eurotech capital, Venture consort og JOP

"Eurotech capital" er et instrument, der tager sigte på, via et net af investorer med risikovillig kapital, at fremme finansieringen af højteknologiprojekter, der iværksættes af små og mellemstore virksomheder. Der er siden 1990 blevet udbetalt bidrag til "Eurotech capital", som udgør forskud, der tilbagebetales på visse betingelser ved kontraktens udløb.

"Venture consort" er et instrument, der tager sigte på at fremme etableringen af tværnationale konsortier, som investerer risikovillig kapital i små og mellemstore virksomheder. Det er et redskab, som siden 1985 er blevet brugt til at foretage investeringer i SMV'er, der udvikler innovative projekter.

"Joint Venture" under PHARE/TACIS-programmet (JOP) har til formål at fremme oprettelse og udvikling af joint ventures i Central- og Østeuropa og i de nye uafhængige stater.

Da der i alle tre tilfælde er tale om risikovillig kapital, er det yderst vanskeligt at vurdere bidragenes reelle nutidsværdi. Efter forsigtighedsprincippet er der foretaget en værdikorrektion af disse bidrag svarende til 100 %, som er opført i balancen med en nulværdi.

>TABELPOSITION>

B.3. Sikkerhedsstillelser og bevilgede forskud

Dette punkt omfatter de anlægsaktiver, der ikke er opført under materielle aktiver, f.eks. udbetalte sikkerhedsstillelser og garantier, forskud på faste udgifter til bygninger og den driftskapital, der er udbetalt til tredjeparter samt Garantifonden.

Garantifonden

Denne fond skal dække risici i tilknytning til lån og lånegarantier i forbindelse med lån til tredjelande eller projekter i disse lande.

Den blev oprettet ved Rådets forordning nr. 2728/94 af 31. oktober 1994.

Fondens midler stammer fra udbetalinger over det almindelige budget, renter af investering af fondens disponible midler og fra inddrivelser hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser, i tilfælde hvor fonden har udbetalt garantien. Garantifonden fik for første gang tilført midler fra det almindelige budget i december 1994. Fondens finansielle forvaltning er overdraget til Den Europæiske Investeringsbank (EIB) i overensstemmelse med et mandat fra Fællesskabet.

Beløbet på aktivsiden i Kommissionens balance svarer til fondens nettoaktiver pr. 31. december 1998.

Der er dels ud fra forsigtighedsprincippet, dels fordi fonden til enhver tid skal kunne dække de risici, der er forbundet med debitorer, der misligholder deres forpligtelser, blevet hensat et beløb til dækning af risici og udgifter svarende til fondens samlede nettoaktiver.

>TABELPOSITION>

V. LANGSIGTEDE FORDRINGER

Dette punkt omfatter Den Europæiske Unions fordringer på mere end et år på medlemsstater, tredjelande og tredjeparter, som er opstået i forbindelse med lån bevilget ved hjælp af lånoptagelser eller budgetmidler. Også fordringer i forhold til tredjeparter inden for rammerne af MEDIA II-programmet er medtaget.

A. Lån udbetalt over budgettet

Denne konto omfatter først og fremmest lån foretaget med risikovillig kapital og lån på særlige betingelser, der ydes inden for samarbejdet med tredjelande. Hertil kommer lån til fremme af "joint-ventures"-investeringer i Asien, Latinamerika, Middelhavsområdet og Sydafrika inden for ECIP-programmet.

I 1991 blev der ydet et lån på 175 mio. ECU til Tyrkiet som led i den finansielle bistand til de lande, der blev mest berørt af Golfkrisen.

Kontoen omfatter desuden de lån, der ydes som led i MEDIA II-programmet, da Kommissionen har indgået kontrakterne direkte med lånmodtagerne. Eftersom tilbagebetalingen af lånene er betinget af projekternes - altid uforudsigelige - succes, er der foretaget en værdikorrektion af de lån, der er blevet konverteret til tilskud.

Også andre, mindre lån ydet over bevillinger på budgettet er opført under denne post. Der er tale om lån til vandrende arbejdstagere og byggelån til EU-tjenestemænd.

Detaljerede oversigter over disse lån findes i bind II.

B. Lån ydet gennem lånoptagelser

I medfør af traktaten har Rådet mulighed for med enstemmighed at vedtage garanti- eller lånoptagelsesprogrammer, hvis det vurderes at være nødvendigt for at nå Fællesskabets mål. Forpligtelserne i forbindelse med de lån, som Det Europæiske Fællesskab (EF) optager, påhviler direkte Det Europæiske Fællesskab og ikke de enkelte medlemsstater.

For at give et troværdigt og fuldstændigt billede af formuesituationen, den finansielle situation og det opnåede resultat, for så vidt angår de aktiver, der repræsenteres af lån, opføres denne aktivitet i balancen og på indtægts- og udgiftskontoen.

Balancen for disse finansielle aktiviteter er i Kommissionens balance blevet konsolideret efter den samlede integrationsmetode.

I bind II findes en række detaljerede tabeller med oplysninger om balancerne, udgifts- og indtægtskontiene og de lån, der er ydet til de finansielle aktiviteter under dette udgiftsområde.

For långivningen ved hjælp af lånoptagelser fordeler indtægterne fra långivningen og udgifterne til lånoptagelsen sig i regnskabsåret 1998 på følgende måde:

>TABELPOSITION>

Efter aftale påtager EIB sig risikoen i forbindelse med NIC-instrumentet. Overskuddet krediteres derfor EIB.

Udviklingen i den samlede långivning har været som følger:

>TABELPOSITION>

Lånebeløbet pr. 31. december 1998 for ECIP-lån og lån bevilget gennem lånoptagning opføres under punktet langsigtede fordringer, hvis der er tale om lån med en løbetid på over et år, og under kortsigtede fordringer, hvis der er tale om lån med en løbetid på under et år. I betragtning af MEDIA II-lånenes uforudsigelige løbetid er lånebeløbet pr. 31.12.1998 opført under langsigtede fordringer.

For de øvrige lån, der bevilges over budgetmidlerne, har det ikke indtil dato været muligt at foretage denne skelnen. De er derfor opført under punktet langsigtede fordringer.

>TABELPOSITION>

C. Andre langsigtede fordringer

Under denne post opføres lån ydet inden for rammerne af MEDIA I-programmet, der har til formål at fremme udviklingen af den audiovisuelle industri i Europa. Da disse lån ikke er indgået mellem Kommissionen og den endelige modtager, er de ikke opført som lån ydet over budgettet. Ligesom for lån ydet inden for MEDIA II-programmet er tilbagebetalingen betinget af projekternes økonomiske succes. Af den grund er der foretaget en værdikorrektion svarende til 11,2 mio. ECU for de lån, som er blevet konverteret til tilskud.

Det skal understreges, at på balancen pr. 31.12.1997 var disse fordringer opført under diverse kortsigtede fordringer, og at de i 1998 blev omklassificeret til langsigtede fordringer. Også de tilsvarende tal for 1997 er blevet omklassificeret.

Under dette punkt opføres også Kongeriget Belgiens finansielle intervention (jf. bemærkning III.A), som andrager 176 mio. ECU og skal betales over en periode på mindst 10 år.

VI. LAGRE

Under dette punkt opføres værdien af beholdningen pr. 31. december 1998 af kontormateriel og andre forbrugsgoder. Værdien er i overensstemmelse med institutionernes fælles metode til beregning af lagerværdien beregnet på grundlag af prisen for de seneste leveringer og omregnet på grundlag af årets sidste ECU-kurs.

Under dette punkt opføres desuden Det fælles Forskningscenters videnskabelige og tekniske materiel. I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet foretages der en årlig vurdering af lagrene af tungt vand, fissile materialer samt prøveudtagninger til industriel og videnskabelig brug. Det opføres på balancen til deres handelsværdi, der er lavere end den faktiske udgift.

Dette punkt omfatter også OPOCE's lagre af publikationer, som værdisættes efter særlige vurderingsbestemmelser(7).

>TABELPOSITION>

VII. KORTSIGTEDE FORDRINGER

A. Langsigtede fordringer, der forfalder i årets løb

Under dette punkt opføres langsigtede fordringer, som forfalder i årets løb.

B. Løbende fordringer

B.2. Fordringer på medlemsstater

- EUGFL: fordringer på medlemsstaterne i forbindelse med regnskabsafslutningen i EUGFL, Garantisektionen.

- Moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne. Under denne konto opføres fordringer opstået ved, at institutionerne har betalt afgifter, der skal inddrives hos medlemsstaterne.

- Andre fordringer: under denne konto opføres hovedsagelig egne indtægtstilgodehavender, som ikke er inddrevet.

>TABELPOSITION>

De 1812,996 mio. ECU er de fordringer på medlemsstaterne, der har kunnet bestemmes og fastlægges korrekt. For andre fordringer, der ikke har kunnet bestemmes som sikre, likvide og forfaldne, er der udarbejdet overslag, og de er opført som p.m. i Kommissionens regnskab. De er medtaget i tabel 3 på følgende side.

Tabel 1

A-REGNSKABET: FASTLAGTE EGNE INDTÆGTER OG SALDO TIL INDDRIVELSE VED SLUTNINGEN AF REGNSKABSÅRET 1998

>TABELPOSITION>

Tabel 2

SÆRSKILT REGNSKAB: FASTLAGTE EGNE INDTÆGTER SAMT SALDO TIL INDDRIVELSE VED SLUTNINGEN AF REGNSKABSÅRET 1998

>TABELPOSITION>

Tabel 3

OVERSLAG OVER FORDRINGER VED SLUTNINGEN AF REGNSKABSÅRET 1998

>TABELPOSITION>

B.3. Fordringer på EU-organer

Under dette punkt opføres De Europæiske Fællesskabers diverse tilgodehavender hos EU-organer, for hvem institutionerne betaler visse udgifter, som siden inddrives.

B.4. Diverse debitorer

Under denne konto opføres de fordringer, der opstår som led i De Europæiske Fællesskabers aktiviteter, herunder:

1. Inddrivelsesordrer, der er opført i regnskabet som en indtægt pr. 31. december 1998, for så vidt som der er tale om fastlagte fordringer, som endnu ikke er inddrevet. Herudover omfatter denne konto fordringer i forbindelse med ikke-inddrevne bøder samt suspenderede fordringer, som er omfattet af en bankgaranti. Bankgarantierne omfatter 647169000 ECU, som er modtaget som bøder. Det skal bemærkes, at i forbindelse med ikke-inddrevne bøder er et beløb på 1037355550 ECU suspenderet som følge af et sagsanlæg mod Kommissionens beslutning.

2. Alle debitorer i forbindelse med lån, der er ydet ved hjælp af lånoptagelser.

3. Alle fordringer i forbindelse med Garantifondens interventioner. Disse fordringer fordeler sig som følger:

>TABELPOSITION>

Som følge af risikoen for, at visse beløb ikke kan inddrives, og af forsigtighedshensyn er der opført en korrektion svarende til 100 % af de interventioner over Garantifonden, som debitorerne ikke har kunnet tilbagebetale pr. 31. december 1998. Denne korrektion er opført under aktiver på balancen og modregnes i værdien af fordringerne.

4. 4. Forskud ydet til faglige bistandskontorer, 33,9 mio. ECU, som pr. 31.12.1998 endnu ikke er ydet til de endelige modtagere.

C. Diverse fordringer

Denne konto omfatter især institutionens fordringer på personalet. Der er hovedsagelig tale om lønforskud og andre beløb, der skal inddrives.

VIII. INVESTERING AF LIKVIDE MIDLER

>TABELPOSITION>

IX. DISPONIBLE VÆRDIER

>TABELPOSITION>

Under dette punkt opføres institutionernes indeståender på konti i de forskellige medlemsstater og i EFTA-landene (statskassen eller centralbanken), og på anfordringskonti samt tilgodehavender i forskudsforvaltninger og bikasser. Desuden opføres under dette punkt beløb, der stammer fra långivning ved hjælp af lånoptagelser og långivning med det formål at forbedre vandrende arbejdstageres boligforhold.

Efter at to banker i tredjelande er gået fallit, må det forudses, at indeståender på anfordring i disse banker til et samlet beløb af 1225013,33 ECU er tabt. Som følge heraf og af forsigtighedshensyn er der på aktivsiden opført en korrektion af værdien af finansieringskontiene, og den modregnes i værdien af forskudsforvaltningskontoen.

>TABELPOSITION>

X. INTERIMSKONTI

Under dette punkt opføres indgående renter, hovedsagelig påløbne, men endnu ikke forfaldne renter på udlån, investeringer og swaps, diverse bogføringspligtige udgifter, dvs. udgifter, som det ikke har været muligt at bogføre inden afslutningsdatoen, samt forudbetalte omkostninger.

Det skal understreges, at som følge af udskiftning af regnsskabsprogrammellet er de ikke registrerede vekselkursudsving, dvs. udsving, der fremgår af revurderingerne, herefter medtaget på interimskontiene.

>TABELPOSITION>

PASSIVER

I. EGENKAPITAL

A. Nettokapital fra økonomiske justeringer

>TABELPOSITION>

B. Regnskabsårets balance

>TABELPOSITION>

C. Overskud ved lånoptagelses-/långivningsaktiviteterne

Dette punkt omfatter den fremførte saldo og regnskabsårets saldo for långivning på grundlag af lånte midler.

>TABELPOSITION>

For første gang har Kommissionen opført en del af overskuddet ved Kommissionens lånoptagelses-/långivningsaktiviteter på budgettet.

II. HENSÆTTELSER TIL RISICI OG UDGIFTER

>TABELPOSITION>

Under hensyn til de risici, der er forbundet med udlånsaktiviteterne, er der blevet hensat et beløb til dækning af risici og udgifter i forbindelse med Garantifondens aktiviteter (jf. bemærkning IV.B.3).

III. LANGFRISTET GÆLD

Dette punkt omfatter gæld med en løbetid på over et år.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Den samlede lånoptagelse pr. 31. december 1998 opføres under punktet for langsigtet gæld, hvis der er tale om lån med en løbetid på over et år, og under kortsigtet gæld, hvis der er tale om lån med en løbetid på under et år.

>TABELPOSITION>

IV. KORTFRISTET GÆLD

A. Langfristet gæld, der udløber i 1998

Dette punkt omfatter optagne lån med en løbetid på under et år og gælder i forbindelse med leasing på under et år (jf. ovenstående tabel). De detaljerede tabeller over optagne lån findes i bind II.

B. Anden finansiel gæld

>TABELPOSITION>

C. Løbende gæld

C.1. Medlemsstater og EFTA-lande

Dette punkt omfatter på den ene side Fællesskabernes gæld til visse medlemsstater i forlængelse af ændrings- og tillægsbudget nr. 1/1998, hvori der tages hensyn til saldoen for regnskabsåret 1997, revisionen af de anslåede toldafgifter, moms- og BNI-grundlag og budgetkorrektioner. Efter Parlamentets vedtagelse af TÆB den 14. december 1998 blev der fratrukket 1780 mio. ECU fra medlemsstaternes indbetaling af moms- og BNI-indtægter og korrektionen for Det Forenede Kongerige i januar 1999.

Desuden omfatter punktet 1997-regnskabsårets saldo for EFTA-landenes deltagelse via EØS, 1,9 mio. ECU, som endnu ikke er blevet afregnet.

C.2. EU-organer

Denne konto omfatter institutionernes gæld til EU-organer.

Endvidere omfatter den tilbageholdelser og tilbagebetalinger i forbindelse med byggelån ydet til EU-tjenestemænd.

C.3. Bevillinger, som skal fremføres

>TABELPOSITION>

C.4. Diverse kreditorer

Under denne konto opføres gæld fra De Europæiske Fællesskabers aktiviteter.

D. Anden gæld

Der er hovedsagelig tale om gæld til personalet og indtægter, der skal overføres til forskellige organer og andre tredjepersoner.

V. INTERIMSKONTI

>TABELPOSITION>

Dette punkt vedrører långivning på grundlag af lånoptagelse, idet balancen og resultatopgørelsen findes i bind II. Under punktet opføres påløbne, men endnu ikke forfaldne renter på optagne lån og swaps og swap-transaktioner.

Under dette punkt opføres desuden bogføringspligtige indtægter, dvs. indtægter, som det ikke har været muligt at bogføre endeligt inden afslutningsdatoen, og indtægter, der kan genanvendes.

KAPITEL 4

FORPLIGTELSER UNDER STREGEN

DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS EVENTUELLE FORPLIGTELSER, GÆLD OG FORDRINGER PR. 31. DECEMBER 1998

EVENTUEL GÆLD PR. 31.12.1998

>TABELPOSITION>

EVENTUELLE FORDRINGER PR. 31.12.1998

>TABELPOSITION>

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

FORPLIGTELSER UNDER STREGEN - EVENTUEL GÆLD OG FORDRINGER

1. I forbindelse med de opdelte bevillinger beløb de uindfriede forpligtelser sig den 31. december 1998 til 58848403922,64 ECU, hvoraf 571229853,38 ECU dækkes af betalingsbevillinger fremført fra 1998 til 1999.

2. Den planlagte støtte, som der ikke findes nogen forpligtelser for, skyldes, at Kommissionen har forpligtet sig for nogle beløb, hvortil der ikke var opført forpligtelsesbevillinger i budgettet.

2.1 + 2.2. Kommissionen opfatter den bevillingsramme, der blev fastsat i Edinburgh, som en udgiftsforpligtelse, Fællesskabet har indgået over for medlemsstaterne. Det skal understreges, at 1999-budgettet skal udarbejdes på en sådan måde, at denne ramme overholdes. Dette er grunden til, at den planlagte støtte, som ikke er omfattet af forpligtelser, for strukturfondenes og Samhørighedsfondens vedkommende er blevet beregnet på grundlag af Edinburgh-rammen, hvorfra man har trukket de budgetforpligtelser, der er blevet gennemført i perioden 1994-1998. På denne måde beregner man på baggrund af hele planlægningsperioden 1994-1999, hvor store de samlede forpligtelser over for medlemsstaterne er efter den 31.12.1998 i forbindelse med fællesskabsstøtterammerne, fællesskabsinitiativerne og Samhørighedsfonden (ekskl. bevillinger til bedrageribekæmpelse, miljøvurderinger, overgangsforanstaltninger og nyskabende foranstaltninger). Ifølge det regnskabsmæssige forsigtighedsprincip opnår man herved et overblik over, hvor store forpligtelser der højst kan blive tale om for disse fonde.

3. EUGFL, Garantisektionen

3.1. I forbindelse med Garantisektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, er det de betalinger, som medlemsstaterne foretager i perioden mellem den 16. oktober og den 15. oktober i det efterfølgende år, der bogføres, forudsat at regnskabsføreren har fået meddelelse om forpligtelser og programmering inden den 31. januar. De betalinger, som medlemsstaterne har foretaget i perioden fra den 16. oktober til den 31. december 1998, er inkluderet i forpligtelserne under stregen.

3.2. Eventuelle udgiftsbeløb til medlemsstaterne fastsættes ifølge proceduren for regnskabsafslutning. Fastsættelsen af de endelige udgiftsbeløb og deres kontering på budgettet afhænger af, hvor længe domstolsproceduren varer.

4.1. Sikkerhedsstillelsen er retligt set baseret på de lån, som EIB havde undertegnet den 31. december 1998 (inkl. lån til tre medlemsstater, som blev bevilget før deres tiltrædelse). Det skal imidlertid bemærkes, at disse lån endnu ikke er fuldstændig udbetalt. Den 31. december 1998 var lånebeløbet på 7802 mio. ECU (7708,5 mio. ECU, hvis man ikke medregner de lande, der er blevet medlem); dette beløb er altså ikke forbundet med den store risiko for EU. Af det samlede udbetalte beløb pr. 31. december 1998 (10987 mio. ECU) er der blevet tilbagebetalt 3185 mio. ECU.

I nedenstående tabel ses de årlige overslag over udeståendet for de EIB-lån, der garanteres over det almindelige budget (omfatter ikke de tredjelande, der er blevet medlemsstater), beregnet på grundlag af de pr. 31. december 1998 udbetalte beløb.

>TABELPOSITION>

For de lån, som EIB har ydet, og som er omfattet af garantier opført på fællesskabsbudgettet (14286100000 ECU), har Fællesskabet fra tredjemand opnået følgende garantier:

- 84 % statsgarantier eller lignende

- 1,1 % garantier fra offentlige institutioner;

- 4,9 % garantier fra private penge- eller kreditinstitutter

- 8,7 % garantier fra et konsortium af penge- eller kreditinstitutter

- 1,3 % garantier fra andre institutioner.

4.2. Fællesskabet har modtaget garantier fra tredjemand for de garantier, som Det Europæiske Fællesskab har ydet i forbindelse med låntagning/långivning. De modtagne garantier kan opdeles på følgende måde:

>TABELPOSITION>

Det skal bemærkes, at Fællesskabet ikke har modtaget garantier fra tredjemand for lån ydet i forbindelse med den økonomiske bistand og fødevarebistand. Disse lån på 1683 mio. ECU er garanteret over Garantifonden.

4.3. Den 31. december 1998 havde EIF undertegnet garantier for i alt 2583 mio. ECU, hvilket er ensbetydende med, at maksimumsrisikoen for Det Europæiske Fællesskab er på 861,4 mio. ECU, (eftersom den kapital, som EIF har tegnet, svarer til 89,95 %). I betragtning af at Det Europæiske Fællesskabs deltagelse i EIF's kapital i alt er på 600 mio. ECU, vil Fællesskabet i værste fald kunne komme til at betale 261,4 mio. ECU tilbage. Det skal understreges, at den del af kapitalen, som Det Europæiske Fællesskab har tegnet, og som ikke er blevet frigjort (80 % eller 480 mio. ECU), også er opført under forpligtelserne under stregen som en eventuel gæld (punkt 9).

5.1. Da der er tale om værdier, der ikke er regnskabsmæssigt opgjort, er tallene ikke endelige. Kontoen omfatter værdier, der er omfattet af en lejekontrakt med købsoption.

5.1.1. Parlamentet

Europa-Parlamentet indgik i marts 1994 en forpagtningskontrakt med købsoption for et bygningskompleks i Strasbourg til en anslået førstegangsinvestering (juni 1998-priser) på 472 mio. ECU (vekselkurs FRF/ECU pr. 31.12.1998). Der var på datoen for balancens opgørelse ikke betalt nogen leje.

Herudover har Europa-Parlamentet indgået kontrakter om leje af edb-udstyr, hvor lejen beløber sig til ca. 0,9 mio. ECU, samt huslejekontrakter til ca. 47 mio. ECU.

5.1.2. Domstolen

Domstolen indgik den 15. november 1994 en leje/købskontrakt med den luxembourgske regering vedrørende bygningerne i "Palais", der benævnes Anneks A, B og C. Bygningerne omfatter et bruttoareal på hhv. 26635 m2, 24505 m2 og 14809 m2.

Domstolen er lejer under hele kontrakten og kan kun effektuere købsoptionen, efter at salgsprisen er fuldstændig betalt (art. 8, stk. 4) og senest den 31.12.2015. Med virkning fra den 1. januar 1997 er det årlige beløb, som Domstolen skal betale, ifølge bilag nr. 1 til kontrakten blevet nedsat til 405 mio. LUF.

Salgsprisen fastsættes af en uafhængig ekspert, der udpeges i fællesskab af parterne (art. 9). Selskabet KPMG er blevet udpeget til ekspert.

Den seneste ekspertopgørelse er udarbejdet pr. 20.1.1999, og konklusionerne herfra gengives i nedenstående oversigter:

Salgspris pr. 31.12.1997

>TABELPOSITION>

Salgspris pr. 31.12.1998 (anslået)

>TABELPOSITION>

Det fremgår, at beløbet til udbetaling ville have været 2,89 mia. LUF eller 71,6 mio. ECU, hvis budgetmyndigheden den 31. december 1998 havde besluttet at betale hele den uindfriede saldo på dette tidspunkt i stedet for den i kontrakten foreskrevne årlige leje. At dette beløb er nogenlunde det samme som pr. 31. december 1997 skyldes hovedsagelig bogføringen af et anslået beløb på 203125182 LUF til dækning af de sidste, endnu ikke bogførte udgifter i forbindelse med de samlede omkostninger vedrørende disse bygninger.

5.2. Kontoen omfatter bygninger under langfristet lejekontrakt (oprindelig løbetid over fem år) uden købsoption. Kontrakterne kan enten være leje- eller forpagtningskontrakter. De anførte beløb svarer til de forpligtelser, som mangler at blive betalt i den resterende kontraktperiode, med undtagelse af Domstolens Palais-bygning, som er omfattet af en lejekontrakt med ubegrænset løbetid, og i stedet opføres derfor et års husleje.

5.2.1. Byggegrund på 2,29 ha i Luxembourg, som er forpagtet for 29 år.

5.2.2. Under denne konto opføres de af Kommissionens bygninger, som er omfattet af en langvarig lejekontrakt eller en forpagtningsaftale, som ikke opfylder de tre krav, der er indeholdt i artikel 7 i forordningen om mængde- og værdifortegnelser (jf. forklarende bemærkninger til balancen, punkt III.E). De opførte beløb svarer til den leje, der endnu mangler at blive betalt i henhold til lejekontraktens bestemmelser, samt ejendomsskat. Beløbet kan opdeles på følgende måde:

>TABELPOSITION>

5.2.3. Kommissionens bygninger i Luxembourg omfattet af en lejekontrakt.

5.3. Da der er tale om værdier, der ikke er regnskabsmæssigt opgjort, er tallene ikke endelige. Kontoen omfatter bygninger omfattet af lejekontrakter med købsoption eller langfristede lejekontrakter (løbetid over fem år). Beløbene svarer til den leje, der i henhold til kontraktvilkårene mangler at blive betalt.

8. Pensionsforpligtelser

Bestemmelserne for Fællesskabets pensionsordning er fastsat i vedtægten for tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber, navnlig kapitel 3 om pensioner i afsnit V om tjenestemandens indtægter og sociale sikring samt bilag VIII om pensionsordningen. Bestemmelserne er direkte gældende i alle medlemsstater.

Pensionsordningen omfatter de forskellige former for pension (alders-, invalide- og efterladtepension) og desuden betalingen af familieydelser.

I henhold til artikel 83 i vedtægten sker udbetalingen af de ydelser, der er fastsat i pensionsordningen, over Fællesskabernes budget (via det interinstitutionelle kapitel A.19 om pensioner og udtrædelsespenge). Medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af disse ydelser i henhold til den for finansiering af disse udgifter fastsatte fordelingsnøgle (stk. 1, første afsnit).

Tjenestemændene bidrager desuden med en tredjedel til den langsigtede finansiering af pensionsordningen gennem et obligatorisk bidrag, der er fastsat til 8,25 % af grundlønnen (stk. 2).

Udgifterne til ordningen dækkes således over budgettet (Kommissionens budget) og ved hjælp af bidrag, og ydelserne garanteres i fællesskab af medlemsstaterne.

De anslåede pensionsforpligtelser beregnes (i henhold til de finansieringsprincipper, der er fastsat i artikel 83 i vedtægten) i overensstemmelse med IAS19-standardregnskabet. Ifølge dette internationale standardregnskabssystem fastsættes arbejdsgiverens aktuarmæssige forpligtelse på grundlag af en antagelse om ordningens kontinuitet i hele den erhvervsaktive periode under hensyntagen til forventede lønforhøjelser. Den aktuarmæssige beregning af forpligtelsens størrelse er baseret på princippet om akkumulerede rettigheder.

Beregningen af pensionsforpligtelserne er baseret på en aktuarmæssig undersøgelse, der er foretaget på grundlag af data pr. 31.12.1997 og justeret pr. 31.12.1998 på grundlag af de supplerende rettigheder, der er erhvervet i 1998.

Forpligtelserne vedrører pensionsrettigheder for følgende grupper:

1. Tjenstgørende personale pr. 31.12.1998 i de EU-institutioner og -agenturer, der er omfattet af Fællesskabets pensionsordning

2. Modtagere af alderspension

3. Modtagere af efterladtepension

4. Uforsørgede børn

5. Modtagere af invalidepension.

Aktuarberegningen er baseret på IAS 19-normen, navnlig på følgende parametre:

1. Ajourførte dødelighedstabeller

2. Beregningsrenten er i overensstemmelse med IAS 19-normen: en sammensat rente på 2,5 %

3. Der er arbejdet med begrebet lukket gruppe (population pr. 31.12.1998)

4. Anvendelse af princippet om, at der for gifte tjenstgørende ansatte ikke kalkuleres med pension til uforsørgede børn

5. Den reelle civilstandssituation for ikke-erhvervsaktive og hensyntagen til pension til uforsørgede børn

6. Der tages ikke hensyn til effekten af justeringskoefficienten, inflation eller almindelig revurdering af lønninger/pensioner

7. En gennemsnitlig vækst i lønmassen til tjenestegørende personale på ca. 2 %

8. Pensionsalder ved 60 år

9. Statistikker vedrørende førtidspensionering og fratrædelse på grund af invaliditet udarbejdes på grundlag af de aktuelle data.

Beregningen af bruttopensioner og familieydelser er foretages i overensstemmelse med de vedtægtsmæssige bestemmelser.

9. Potentiel gæld i forbindelse med deltagelse i tilknyttede organer.

Dette beløb omfatter manglende betalinger i forbindelse med den endnu ikke-frigjorte del af den kapital, som Kommissionen har tegnet i EBRD og EIF:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

10. Regionen Bruxelles-Capitale har indført en skat for anvendelsen af kontorlokaler. Kommissionen har ansøgt de regionale myndigheder om fritagelse i henhold til protokollen om privilegier og immuniteter og svaret herfra var i første omgang positivt.

Lokalmyndighederne har imidlertid indbragt sagen for en domstol, der har bekræftet, at Kommissionen er undtaget efter bestemmelserne i protokollen.

Kassationsretten afsagde dom i sagen den 11. februar i år, hvori Kommissionens anke afvistes. Kommissionen skal følgelig betale de skyldige beløb i forbindelse med denne skat.

11. Nedenstående tabel gengiver opdelt efter det år, hvor Kommissionen har truffet den pågældende beslutning, alle sager vedrørende idømmelse af bøder for overtrædelse af bestemmelserne om fri konkurrence, som endnu ikke var afsluttet den 31. december 1998. Tabellen indeholder ikke de sager, der var fuldstændig afsluttet på dette tidspunkt.

Da sagerne er meget komplicerede, mange selskaber er involverede, og mange muligheder står åbne, kan denne tabel ikke vise udviklingen over flere år. Den viser derfor kun situationen for hver enkelt uafsluttet sag set i forhold til Kommissionens oprindelige beslutning. (En mere detaljeret tabel findes i bind II.)

>TABELPOSITION>

NB:

Oplysningerne i kursiv angiver bødeforlæg, der endnu ikke er afsluttet.

12. De to tabeller er baseret på medlemsstaternes officielle meddelelser i henhold til forordning nr. 595/91(8) og 1681/94(9); det er medlemsstaterne, der har fordelt beløbene. Disse tabeller viser forskellen mellem de beløb, som skal inddrives ifølge medlemsstaternes meddelelser (beregnet enten på grundlag af et fastlagt eller et anslået beløb), og de beløb, som allerede er inddrevet eller erklæret for uinddrivelige.

Det bør understreges, at de beløb, der er angivet i disse tabeller, snarere repræsenterer nogle teoretiske maksimumsbeløb end beløb, der reelt vil blive opført på Fællesskabets budget. Dette har følgende årsager:

- Medlemsstaterne giver ikke altid meddelelse (og i hvert fald ikke lige med det samme) om resultaterne af deres inddrivelsesforanstaltninger.

- Selv om medlemsstaterne har pligt til at informere Kommissionen om inddrivelsesmulighederne, er det ikke muligt nøjagtigt at angive, hvorvidt de udestående beløb reelt vil blive inddrevet. I visse tilfælde er der i den nationale lovgivning forældelsesfrister på 30 år, hvilket undertiden får de nationale myndigheder til at tøve med officielt at give afkald på et beløb, selv om der kun er en teoretisk inddrivelsesmulighed. Med jævne mellemrum opfordrer Kommissionen dog medlemsstaterne til at revidere listen over de sager, der allerede er flere år gamle, med det formål at fjerne de beløb, der må erklæres for uinddrivelige.

- Hvad angår EUGFL, Garantisektionen, er en betydelig del af de pågældende beløb objektivt set uinddrivelige, uden at det kan lægges den omhandlede medlemsstat til last.

- Hvis det i en bestemt sag viser sig at være umuligt at inddrive beløbet af objektive årsager, skal Kommissionen beslutte, om det uinddrivelige beløb skal afholdes over fællesskabsbudgettet eller af medlemsstaten, som måske ikke har truffet de fornødne foranstaltninger. Det kan tage flere år, inden denne beslutning træffes. (I forbindelse med udgifterne til EUGFL, Garantisektionen, træffes den ved regnskabsafslutningen).

- Selv i de tilfælde, hvor medlemsstaterne har indledt inddrivelsesproceduren inden for den fastsatte frist, er det ikke sikkert, at der opnås et positivt resultat. Dette gælder især de inddrivelsesordrer, der indklages for en domstol.

- Med hensyn til strukturforanstaltningerne finder samfinansieringen af de individuelle projekter sted inden for rammerne af flerårige programmer. Så længe et flerårigt program ikke er afsluttet, er det ikke muligt at fastslå de udestående beløb med sikkerhed, da det under visse omstændigheder er muligt at genanvende beløb involveret i uregelmæssigheder til andre lovformelige projekter, og fordi det gennem trancheudbetalingerne og navnlig den endelige betaling i visse tilfælde er muligt at regulere udgifterne.

Det skal understreges, at de tal, der er indeholdt i disse tabeller, er midlertidige tal, der er opstillet på grundlag af indberettede oplysninger, der er modtaget og behandlet til og med udgangen af marts 1999. Det kan derfor ikke udelukkes, at tallene vil blive ændret på grundlag af supplerende oplysninger, der er modtaget efter ovennævnte tidspunkt.

Det er således ikke muligt på grundlag af medlemsstaternes oplysninger at vurdere muligheden for inddrivelse i de individuelle tilfælde. Erfaringen fra de seneste år viser, at den reelle inddrivelsessats næppe er højere end 20 %.

Da forvaltningsregnskabet blev udarbejdet, var årsberetningen om bedrageribekæmpelsen i 1998 endnu ikke vedtaget.

EUGFL, GARANTISEKTIONEN

INDBERETTEDE UREGELMÆSSIGHEDER I ALT OG OVERSIGT OVER INDDRIVELSESSITUATIONEN

Foreløbige tal fra 27. april 1999 i mio. EUR

>TABELPOSITION>

A= antal tilfælde.

B= beløb i mio. EUR.

STRUKTURFORANSTALTNINGER

Tilfælde af svig og uregelmæssigheder meddelt af medlemsstaterne i henhold til forordning nr. 1681/94 og 1831/94

BELØB, DER SKAL INDDRIVES

>TABELPOSITION>

13.1. Der er tale om forfaldne beløb til EUGFL, Garantisektionen, som er opført i den store debitorbog, og som medlemsstaterne har fået meddelelse om ved udgangen af regnskabsåret. Eftersom de indberettede oplysninger ikke er fuldstændige, og det efter en ganske vist ikke udtømmende undersøgelse gennemført af Kommissionen har vist sig, at oplysningerne sandsynligvis ikke er pålidelige, bør man gå ud fra, at fordringerne ikke opfylder de tre krav om, at de skal være sikre, likvide og forfaldne til betaling.

13.2. Det er blevet konstateret, at afsætningen pr. 30.09.1998 af oplagrede landbrugsprodukter har medført en potentiel nettobesparelse på 307,9 mio. ECU. Dette beløb fremkommer ved, at man trækker de eventuelle udgifter på 10,1 mio. ECU fra den forventede besparelse på 318 mio. ECU. Der er tale om en kraftig stigning i forhold til året før.

- Stort set alle potentielle besparelser (300 mio. ECU) kommer fra korn. På det tidspunkt, da nedskrivningen af kornbaserede produkter blev fastsat, var konjunkturen for disse produkter ugunstig. Beløbene, der var baseret på de daværende prognoser, blev sat forholdsvis lavt. Efterfølgende er konjunkturen imidlertid blevet klart forbedret, hvilket vil sige at den forventede salgsværdi er steget, og som følge heraf er værdien af de potentielle besparelser ligeledes steget.

- Kontoen for olivenolie er en af de andre konti, hvor der er mulighed for store besparelser (11 mio. ECU). Forklaringen er, at nedskrivningen for Italiens vedkommende ved udgangen af regnskabsåret 1993 viste sig at være alt for stor, hvilket har ført til faldende regnskabsværdi for hele fællesskabslageret, som ligger langt under den forventede salgsværdi ved udgangen af regnskabsåret 1994. Denne alt for store nedskrivning skyldes, at regnskabsværdien af de lagre, der var blevet meddelt af Italien inden nedskrivningen ved udgangen af regnskabsåret 1993, var sat for højt. Også i 1998 vil dette føre til forholdsvis store besparelser.

>TABELPOSITION>

MÆNGDE REGNSKABSVÆRDI, FORVENTET SALGSVÆRDI OG POTENIELLE UDGIFTER OG BSPARELSER PÅ LAGRENE

PR. 30. SEPTEMBER 1998

>TABELPOSITION>

(1) International Organisation of Supreme Audit Institutions (INTOSAI) Accounting Standard Framework - September 1995.

(2) Med hensyn til EFTA/EØS-landene foreligger oplysningerne om, hvor storto et beløb der fremsføres fra regnskabsåret N til regnskabsåret N + 1, først efter regnskabsafslutningen. Derfor omfatter saldoen fremførslerne fra regnskabsåret N - 1 til regnskabsåret N.

(3) Dokument E/96/280, vedtaget den 22. januar 1997.

(4) Den interinstituionelle forordning for mængde- og værdifortegnelser er endnu ikke vedtaget.

(5) Den interinstitutionelle forordning for mængde- og værdifortegnelser er endnu ikke vedtaget.

(6) De øvrige institutioner var ikke forpligtede til at beregne afskrivningerne, eftersom den interinstitutionelle forordning for mængde- og værdifortegnelser endnu ikke er vedtaget.

(7) Jf. regler for værdiansættelse af OPOCE's lagre af publikationer.

(8) EUGFL, Garantisektionen

(9) Strukturforanstaltninger