STÅLPROGNOSE FOR ANDET HALVÅR AF 1998 OG HELE 1998 (98/C 233/02) (EØS-relevant tekst)

INDLEDNING

Det kraftige økonomiske opsving i EU siden 1997 har trukket industrivirksomhedernes og forbrugernes tillid til fremtiden op i nye højder.

Opsvinget ser nu i højere grad ud til at være trukket af den øgede dynamik i forskellige interne faktorer, som kompenserer for den afdæmpede eksport, som indirekte eller direkte skyldes krisen i Sydøstasien, hvis ugunstige effekt endnu er vanskelig at måle.

Stigende efterspørgsel især inden for EU har ført til en betydelig vækst i industriaktiviteten i denne periode.

Opsvingets omfang har været positivt for EU's stålmarked, hvor forholdene målt i volumen og i priser gradvist er blevet mærkbart forbedret.

EU's stålindustri har således nydt godt af efterspørgsels- og prisstigningerne på stål. Tiltrækningseffekten af sidstnævnte og behovet for at afsætte det overskydende udbud på verdensmarkedet efter begivenhederne i Sydøstasien har siden begyndelsen af 1998 betydet stigende EU-import, mens eksportmulighederne er blevet mere begrænsede.

Kommissionen opfordrer stadig de berørte parter til at være forsigtige i deres strategiplanlægning både hvad angår produktion og handel, så den afspejler realiteterne og mulighederne på EU-markedet og verdensmarkedet. Krisen i Sydøstasien og dens konsekvenser for samhandlen samt de svindende afsætningsmuligheder på underskudsmarkederne betyder, at operatørerne må føre sig fornuftigt frem for at bevare stabiliteten på EU-markedet så længe som muligt. Denne stabilitet er dyrekøbt både økonomisk og beskæftigelsesmæssigt.

Selv om udsigterne for andet halvår er mindre favorable, ventes resultaterne for 1998 alligevel at være lidt bedre end i 1997.

1. DEN ØKONOMISKE SITUATION I EU

De seneste prognoser fra foråret 1998 bekræfter opsvingets styrke til trods for et internationalt klima, der er mindre gunstigt som følge af krisen i Asien. Chancerne for et vedvarende opsving er således gode, idet den interne efterne efterspørgsel efterhånden overtager eksportens rolle som drivkraften bag væksten.

BNP-væksten i EU som helhed, som blev justeret til 2,7 % for 1997, har således været lidt større end forventet sidste efterår (2,6 %).

De fleste tillidsindikationer i konjunkturundersøgelserne frem til april 1998 viser en vis kontinuitet i den bedring, der er konstateret siden medio 1996, og er således ikke påvirket af begivenhederne i Asien. Skønt der har været et svagt fald i eksportordrerne, er ordrebøgerne fyldt op og produktionsudsigterne er fortsat gode. Tilliden blandt industrivirksomhederne og forbrugerne er vendt tilbage til det tidligere meget høje niveau efter et kortvarigt fald i januar 1998.

I forhold til prognoserne fra efteråret 1997 anslås BNP-væksten for hele EU i 1998 til 2,8 %, dvs. en svag nedjustering på 0,2 procentpoint.

Virkningen af den sydøstasiatiske økonomiske krise opvejes til dels af lavere rentesatser og lavere råvarepriser. I øvrigt kan disse kompenserende faktorer til en vis grad henføres til begivenhederne i Sydøstasien.

EU's eksport voksede med 9,3 % i 1997, og saldoen på handelsbalancen har således bidraget kraftigt til væksten i EU, nemlig med 0,4 %. Det positive tilskud til væksten forsvinder imidlertid gradvist, idet eksporten ventes at falde. Især på grund af situationen i Sydøstasien anslås vækstraten i eksporten til 7 % i 1998.

Det private forbrug i EU, som stimuleres af vigende opsparinger, moderate reallønsstigninger og en mere dynamisk jobskabelse, forventes at stige fra 2,0 % i 1997 til 2,6 % både i 1998 og 1999.

I de fleste medlemsstater er erhvervslivets investeringer med enkelte undtagelser blevet revideret opad. Investeringsskønnene er derfor så godt som uændrede for EU som helhed. Anlægsinvesteringerne ventes at vokse med 4,4 % i 1997 og derefter med 6,4 % i 1998 og 7 % i 1999.

Nedjusteringen af vækstforventningerne ændrer ikke udsigterne for arbejdsmarkedet synderligt. Beskæftigelsen i EU steg med 0,4 % i 1997 og ventes at vokse med 0,8 % i 1998 og nå op på 1,1 % i 1999. Det svarer til, at der er blevet skabt 3,4 mio. nye arbejdspladser i perioden 1997-1999.

Forklaringen på, at beskæftigelsesstigningen ikke nødvendigvis ledsages af et tilsvarende fald i arbejdsløsheden, skal overvejende findes i demografiske faktorer. Den gennemsnitlige arbejdsløshed i EU er faldet fra højdepunktet på lige under 11 % i 1996 til 10,7 % i 1997, og den ventes at falde til 10,2 % i 1998 og til 9,8 % i 1999.

Den gennemsnitlige inflation i EU som målt ved deflatoren for det private forbrug faldt fra 2,6 % i 1996 til 2,1 % i 1997 og ventes at ligge på omkring 2 % i både 1998 og 1999. Sammenholdt med sidste efterår er skønnene for 1998 nedjusteret med 0,3 procentpoint og med 0,2 procentpoint for 1999.

Det gennemsnitlige offentlige underskud i EU har været mindre end anslået, nemlig 2,4 % af BNP, takket være den lave rente og en lidt hurtigere væksttakst mens gæld/BNP-forholdet endnu androg 6,1 % i 1993 og 4,2 % i 1996. Det gennemsnitlige offentlige underskud i EU ventes desuden at svinde til 1,9 % i 1998 og 1,6 % i 1999.

2. SITUATIONEN PÅ STÅLMARKEDET OG UDSIGTERNE FOR FREMTIDEN

2.1. PRODUKTIONEN AF RÅSTÅL I EU

I hele 1997 voksede bruttostålproduktionen i EU markant og sluttede året på en stejlt opadgående kurve. Produktionsniveauet for december måned lå således 13 % over niveauet for december 1996, som allerede var højt. EU's stålproduktion for 1997 nåede derefter op på et rekordhøjt niveau på 159,5 mio. tons, svarende til en stigning på 8 % i forhold til 1996. Produktionstallet er endda lidt højere end det optimistiske skøn på 158 mio. tons i den foregående prognose (1).

EU's stålproduktionsrytme udviser på månedsbasis endnu en kraftigt opadgående tendens fra januar til marts 1998. Stigningstakten for første kvartal af 1998 har således udgjort næsten 10 % i forhold til samme kvartal året før.

En hurtig rundspørge viser, at stålproduktionen for april og maj kun ventes at stige med henholdsvis 2,3 % og 3,3 % i forhold til april og maj 1997. For årets første fem måneder vil den samlede produktionsstigning derfor være lavere i forhold til samme periode i 1997.

Det er derfor meget muligt, at EU's stålproduktion fortsat vil være i fremgang, om end med en lidt svagere stigningstakt, således at den ved udgangen af første kvartal udgør ca. 84 mio. tons. Udviklingen kan tilskrives behovet for at tilfredsstille en stadig meget dynamisk intern efterspørgsel og eksportforpligtelserne.

Imidlertid ventes den meget betydelige stigning i importen i første halvår og en vigende efterspørgsel i årets anden halvdel at bringe EU's stålproduktion ned på et niveau som ligger lidt under samme niveau i andet halvår af 1997, så produktionen ultimo 1998 udgør 162 mio. tons, et volumen som svarer fint til skønnet i den foregående prognose (2), og som repræsenterer en stigning på 1,6 % i forhold til 1997-produktionen.

Med forøgelsen af EU's stålproduktion over en længere periode har kapaciteten kunnet udnyttes bedre, og EU's jern- og stålvirksomheder har derfor kunnet drives mere rationelt, og endda i nogle tilfælde optimalt, med mærkbart bedre driftsresultater til følge.

Kommissionen opfordrer imidlertid virksomhederne til at være forsigtige i forbindelse med udarbejdelsen af produktionsprogrammer og opmuntrer dem til at fortsætte indsatsen inden for investeringer, forskning og innovation, som snarere sigter mod at forbedre produktkvaliteten, sikre beskæftigelsen og miljøbeskyttelsen samt styre produktionsomkostningerne. Der skal naturligvis tages hensyn til risici i tilknytning til ændringer i stålsamhandlen i EU og på verdensplan i forbindelse med krisen i Sydøstasien og til den ventede nedgang i stålforbruget i andet halvår af 1998.

Tabel 1 (»Råstål - udbud og efterspørgsel«) giver et overblik over den seneste udvikling i forbrug, import/eksport, produktion og lagre af stål i EU's femten medlemsstater samt et skøn over udviklingen i andet halvår af 1998 og hele 1998.

2.2. UDSIGTERNE FOR FØRSTE HALVÅR AF 1998 OG FOR HELE 1998

Takket være den mærkbare forbedring af det økonomiske klima i EU, som kan henføres til gunstige internationale konjunkturer og en stabil dollarkurs, har industrivirksomhederne og forbrugerne gradvist genfundet deres tillid til fremtiden. Faktisk ser det ud til, at den øgede dynamik i forskellige interne faktorer kan opveje opbremsningen i eksporten.

I denne forbindelse viser de seneste konjunkturundersøgelser, at industrivirksomhedernes genfundne tillid, på basis af ordrestigninger og bedre kapacitetsudnyttelse, kan fastholdes. Samtidig stabiliseres forbrugertilliden omkring det høje niveau fra udgangen af 1997.

Samtidig med, at EU's stålproducenter under møder i den senere tid også har henvist til de gunstige forhold på EU's stålmarked, har de fremhævet, at det voksende udbud fra visse tredjelande risikerer at forstyrre balancen på EU-markedet og påvirke prisstabiliteten. Det skal især ses i lyset af, at stålimporten fra disse lande har været koncentreret om bestemte EU-markeder siden primo 1998.

Stålforhandlerne har under nylige møder givet udtryk for større forbehold med hensyn til markedsudviklingen i de kommende måneder, da udbuddet ikke kan holde trit med efterspørgslen inden for nogle sektorer, mens et udbudsoverskud særligt fra tredjelande, udøver et stærkt prispres inden for andre sektorer.

Den markante aktivitetsstigning især inden for de stålforbrugende sektorer (hvoraf de vigtigste behandles nærmere andetsteds i prognosen) i hele 1997 og begyndelsen af 1998 viser imidlertid, hvor kraftigt det økonomiske opsving i EU er. Der sker en løbende forbedring af bilindustriens præstationer, maskin- og elektroindustrierne har igennem længere tid været inde i en god udvikling, og for nyligt har selv bygge- og anlægssektoren syntes at klare sig bedre end tidligere.

I andet halvår af 1998 vil der dog vise sig en afmatningstendens inden for nogle sektorer efter den betydelige fremgang i 1997 og primo 1998, og derfor kan stålefterspørgslen vige lidt. Den lidt svagere interne efterspørgsel kan betyde, at stålimporten stabiliseres på det høje niveau fra 1997, mens EU-eksporten fortsætter sin vigende tendens.

Disse generelle tendenser vil imidlertid ikke sætte EU-stålindustriens resultater målt i volumen for året 1998 over styr, idet disse uden tvivl vil være bedre end 1997-resultaterne.

Tabel 2 og 2a viser aktivitetsindikatorerne for de vigtigste stålforbrugende sektorer i anden halvdel af 1998 og i hele 1998. De data, der ligger til grund for disse indikatorer, stammer fra de berørte brancheorganisationer i medlemsstaterne, som imidlertid ikke altid er enige med de skitserede tendenser. Indikatorerne skal derfor tages med en vis forsigtighed.

2.2.1. Sektoren for primær forarbejdning af stål

Alle sektorerne inden for industrien for primær forarbejdning af stål har i 1997 i højere grad end forventet draget fordel af den gradvise forbedring af EU's økonomi. Det gælder også de sektorer, som er stærkt afhængige af udviklingen inden for byggeindustrien.

Alle byggeindustriens undersektorer oplevede stigende efterspørgsel i løbet af 1997 og desuden ofte stigende priser på EU-markedet, samtidig med, at de fuldt ud har udnyttet mulighederne for direkte afsætning på verdensmarkedet.

I løbet af første halvår 1998 har produktmarkederne for primær forarbejdning af stål fortsat udviklet sig særlig gunstigt, og har endda overgået de mest optimistiske skøn. Der kan imidlertid spores en vis afmatning inden for de forskellige industrigrene. Det bedste man kan håbe på, set i lyset af den konstante importvækst og lageropbygningstendensen, er en generel stabilisering i de kommende måneder.

Hvis man ser på resultaterne for 1997, udgør den forventede stabilisering i flere industrigrene i andet halvår af 1998 et meget fint aktivitetsniveau, som garanterer, at kapacitetsudnyttelsesgraden fastholdes. Den er i øjeblikket langt bedre end i 1996.

A. Fremstilling af stålrør

Med den kraftige aktivitetsfremgang inden for industrien for fremstilling af stålrør, afsluttedes 1997 med en generel produktionsstigning på ca. 10 % for alle stålrør. Dog var stigningen lidt større for de sømløse rør (+ 11,6 %) og lidt mindre for små svejsede rør (+ 8,9 %).

Efter de temmelig triste resultater for 1996 er resultatet for 1997 meget fint, skønt importstigningen på EU-markedet er henholdsvis 11,2 % højere end i 1996 for sømløse rør og 15,8 % højere for små svejsede rør. Når forbrugsstigningen i EU for alle stålrør kun androg 2,1 % skyldes det styrtdykket i forbruget af store svejsede rør (- 48 %), som især var eksportorienteret, da forbruget af sømløse rør og små svejsede rør voksede med henholdsvis 6,9 % og 9,5 %.

EU's eksport af rør, og særligt store svejsede rør, er traditionelt meget høj, og i 1997 var eksportfremgangen da også på næsten 34 % målt i volumen og sammenholdt med de udmærkede resultater for 1996.

Der ventes fortsat aktivitetsfremgang i første halvår af 1998 for sømløse rør, trukket af eksporten til gas- og olieindustrierne.

Det svagt stigende interne forbrug, som specielt tilskrives investeringer inden for maskinindustrien, opvejes i høj grad af udviklingen i importen, idet importen af visse produkter er vokset kraftigt siden starten af 1998.

På basis af de generelle økonomiske forhold ventes det interne forbrug at udvikle sig gunstigt i løbet af andet halvår. Selv om olieselskaberne ikke indskrænker deres planer, kan der imidlertid forventes et fald i eksporten især af OCTG-rør. Produktionen af sømløse rør ventes derfor at stabilisere sig på 1997-niveauet, som i det store og hele var meget tilfredsstillende, til trods for risikoen for uro som følge af krisen i Sydøstasien.

Importen vil dog fortsat tegne sig for ca. en fjerdedel af EU-markedet på dette vigtige område.

I løbet af første halvår 1998 har der været et svagt stigende forbrug af små svejsede rør, som kan tilskrives den stabile efterspørgsel fra bil- og byggeindustrierne. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at stigningen i importen i løbet af andet halvår kan påvirke produktionen af små svejsede rør negativt, især hvis der sker et fald i eksporten.

Situationen på markedet for store svejsede rør er særligt positiv. Selv på mellemlang sigt er udsigterne inden for denne undersektor meget fine, når der ses på ordrebøgerne allerede nu; heraf er de fleste eksportordrer. 1998-resultaterne for produktion og eksport af disse rør tegner således meget bedre end for året 1997.

B. Tråd- og stangtrækningsindustrierne

For EU's trådtrækningsindustri har aktiviteterne bestået i gradvist at indhente tabt terræn i 1997 efter et temmeligt negativt år i 1996. Der blev således registreret generel vækst både i efterspørgslen, især fra tredjelande, og i produktionen. I 1997 overgik salget af trådtrukne produkter endda det forventede resultat på 8 % i den foregående prognose takket være eksportsalget, som har været betydeligt bedre end ventet.

Når der tages højde for de indkomne ordrer, ventes produktionen i første halvår af 1998 igen at stige med 3-4 %, hvilket også tilskrives det høje eksportniveau.

For andet halvår af 1998 ventes en afmatning i aktiviteten inden for trådtrækningsindustrien, da det skønnede fald i den eksterne efterspørgsel ikke ventes helt at kunne kompenseres for af opsvinget inden for byggesektoren eller af den positive udvikling i investeringerne generelt.

Den aktivitetsnedgang som ventes at melde sig i andet halvår, burde dog ikke kunne true de samlede årsresultater, som ventes at vise en stabilisering af eller let stigning i forbruget af trådtrukne produkter i forhold til 1997-niveauet, når der tages højde for forbrugsopsvinget i byggeindustrien og fastholdelsen af bilindustriens forbrug på sit fine niveau. Bilindustrien klarer sig i øvrigt fortsat godt. Selv en bevarelse af trådtrækningsindustriens aktivitetsniveau, som kan sammenlignes med 1997-niveauet, må mindst anses for at være ganske tilfredsstillende.

Stangtrækningsindustrien som havde et dårligt år i 1996, oplevede et jævnt højere aktivitetsniveau i 1997, hvilket kan tilskrives en kraftig efterspørgselsfremgang efter stangtrukne produkter fra EU's bilproducenter.

I 1997 registreredes således et markant opsving i stangtrækningsindustrien. Omsætningen voksede mod forventning med mindst 10 % og vendte dermed tilbage til det gode niveau fra 1995.

I første halvår af 1998 ventes yderligere vækst i forbruget af stangtrukne produkter, nemlig på 6 % i forhold til samme periode i 1997, idet bilindustriens efterspørgsel forbliver kraftig.

Efterspørgslen skønnes dog at være let vigende i andet halvår af 1998. For hele året kan der derfor sandsynligvis ventes en salgsfremgang for de stangtrukne produkters vedkommende på ca. 3 % i forhold til det allerede meget flotte resultat i 1997.

C. Koldvalsnings- og profileringssektoren

1997-resultatet for koldvalsningsindustrien var det bedste i flere tiår. Aktiviteten her har udviklet sig på uforudsigelig vis, og det konstateredes, at væksten inden for industrien i 1997 langt overgik den skønnede vækst på 5 % i den foregående prognose og i stedet lå på ca. 15 % - en skarp vending i forhold til det nedslående år i 1996.

Fremgangen inden for industrien har været særlig markant i Tyskland, Italien og Frankrig, men også i Det Forenede Kongerige og Spanien er der meget positive tendenser.

Efterspørgslen efter kolde profileringsprodukter stabiliserede sig yderligere i årets første måneder, således at hele årsproduktionen allerede er dækket op til 80 % med ordrerne fra første kvartal af 1998.

Behovet for at tilfredsstille den voksende efterspørgsel fra bilindustrien og fra producenter af elektriske og ikke-elektriske maskiner, samt den kraftige efterspørgsel fra eksportmarkederne betyder, at producenterne af kolde profileringsprodukter har genfundet optimismen, skønt de oplever konkurrence fra gennemskåret båndstål herunder særligt importeret båndstål.

I øjeblikket er både EU-producenternes og -forbrugernes lagre af kolde profileringsprodukter temmelig lave. Derimod foregår der en betydelig lageropbygning af koldprofileringssektorens råmaterialer for at kunne imødekomme den meget positive efterspørgsel.

Derfor tegner situationen inden for koldprofileringssektoren fortsat meget god i andet halvår af 1998 og for hele 1998. Salget ventes at vokse med ca. 10 % i forhold til 1997-niveauet, som allerede var bemærkelsesværdigt godt.

Producenterne af brede profileringsprodukter har kunnet drage fordel af det økonomiske opsving i 1997 til trods for de lave aktivitetsniveauer inden for byggeindustrien, som forbliver langt den største aftager af deres produkter. Sidste år voksede forbruget af brede profileringsprodukter og særligt af sandwichplader kraftigt, og nåede endda sammenlagt op på over de 5 %, der forventedes ultimo 1997.

I løbet af første halvår af 1998 forventes endnu en forbrugsstigning på ca. 2-3 % for disse produkter i forhold til samme periode i 1997. Da ordreindgangen for leveringer ud over tre måneder er faldende, især for sandwichplader, kan der forventes et let faldende salgsvolumen i årets anden halvdel. For hele 1998 ventes derfor en stabilisering i forbruget af brede profileringsprodukter og i bedste fald et svagt stigende forbrug. Det kan primært tilskrives den mere vedvarende efterspørgsel efter profileringsprodukter til tagbelægning på industribygninger, skønt der er voksende konkurrence fra samme produkter i aluminium, som i højere grad anvendes til sanering af gamle asbestcementbygninger.

I lyset af de fine resultater i 1997 må det alligevel mindst anses for tilfredsstillende, at denne industrigrens aktiviteter for hele 1998 fastholdes på et niveau svarende til det foregående års.

For de lange profileringsprodukter har udviklingen i 1997 ligeledes været langt bedre end ventet. Der var et betydeligt opsving i omsætningen inden for denne industrigren i 1997, og det gjorde det muligt at udligne salgsnedgangen på 10 % året før.

I første halvår af 1998 voksede efterspørgslen støt, men siden udgangen af første kvartal har den dog stabiliseret sig. Profileringsindustrien afhænger primært af udviklingen inden for byggeindustrien både med hensyn til renoveringsarbejder og nybygninger. I sin søgen efter mere varige vækstmuligheder forsøger profileringsindustrien nu at diversificere sin afsætning til andre sektorer, som klarer sig bedre.

Industrioperatørerne er imidlertid ganske optimistiske i deres forventninger for andet halvår af 1998. Man må tage i betragtning, at efterspørgslen ligger fast på det meget høje niveau fra andet halvår af 1997, hvilket er meget positivt. EU-importen af lange profileringsprodukter er ubetydelig.

Inden for industrigrenen anser man det for ganske tilfredsstillende, at resultaterne for 1998 målt i volumen og i priser vil være de samme som i 1997, især fordi man venter en gradvis bedring i situationen inden for byggeindustrien, som er hovedaftager af lange profileringsprodukter.

2.2.2. Konjunkturerne i byggesektoren i 1998

Skønt opsvinget har bredt sig i langt de fleste EU-medlemsstater siden 1997, og inflationen er under kontrol, rentesatserne er lave, og beskæftigelsessituationen tegner bedre, har den samlede effekt af disse faktorer endnu ikke haft en klar afsmitning på aktiviteterne i EU's byggeindustri.

Der er nemlig kun en ganske lille positiv forskel i den samlede produktion inden for EU's byggeindustri i forhold til 1996, selv om aktiviteterne er vokset kraftigere i nogle EU-lande.

Med en vis forsinkelse i forhold til de gunstigere konjunkturforhold, har virkningerne af det økonomiske opsving i EU kunnet spores tydeligere fra ultimo 1997 og primo 1998 i de fleste medlemsstaters byggeaktiviteter. Situationen er dog forskellig fra land til land. Der er således forholdsvis gode udsigter for byggeindustrien i 1998 i specielt Det Forenede Kongerige, Spanien, Italien, Nederlandene, Portugal, Sverige og Belgien. I Frankrig genvinder industrien gradvist det tabte terræn fra tidligere år. Til gengæld tegner udsigterne ikke bedre i Tyskland, da byggeaktiviteten er meget begrænset, skønt der er foretaget offentlige investeringer i bl.a. jernbanerne.

Byggeaktiviteten ventes ikke desto mindre at tage til fremover efter en periode med makroøkonomiske saneringer i flere medlemsstater, hvor især låget over de offentlige investeringer har bremset opsvinget inden for byggesektoren indtil nu.

For boligbyggeriet ser situationen i Det Forenede Kongerige ud til at være ganske god som følge af investeringer i privat boligbyggeri. I Spanien og Italien er udviklingen også positiv takket være renoveringsarbejde, mens der i Frankrig nu er tegn på større aktivitet inden for byggeriet af beboelsesejendomme.

I Tyskland derimod, hvor der er sket et større dyk i det nye boligbyggeri i de vestlige regioner, vil det øgede skattetryk som bl.a. følger af forhøjede arveafgifter, ikke fremme et forventet opsving i aktiviteterne i 1998.

Inden for erhvervsbyggeriet betyder de forventede investeringer i Det Forenede Kongerige og Spanien en positiv 1998-trend i disse lande. I Italien ventes derimod et svagt aktivitetsfald inden for sektoren, efter at skattelettelser udløste en stigning på 10 % i 1997, mens antallet af byggetilladelser i Frankrig øges, hvilket imidlertid ikke kan forhindre endnu en afmatning i byggeaktiviteten. Tilbagegangen fortsætter i øvrigt i Tyskland på grund af færre investeringer i de nye forbundsstater og et stort antal tomme bygninger.

På anlægsområdet, hvor aktiviteten fem år i træk har ligget stille, har især offentlige investeringer i den sydlige del af landet medvirket til at vende tendensen i Italien. I Spanien oplever man samme situation som i Italien efter to år i træk med aktivitetsnedgang.

Situationen inden for anlægsbyggeriet stabiliserer sig gradvist i Frankrig, Tyskland oplever en svag tilbagegang, mens situationen i Det Forenede Kongerige risikerer at blive forværret, hvis gennemførelsen af »Channel Tunnel Rail Link« forsinkes yderligere.

2.2.3. Bilindustrien

Der har i flere år været en kraftig efterspørgsel efter biler i EU, og antallet af nyregistreringer har været i mærkbar stigning i perioden 1994-1997 og udgjorde en samlet stigning + 20 % i forhold til 1993.

Faktorer som det økonomiske opsving, større forbrugertillid, fremmende foranstaltninger og en mindre afventende holdning fra forbrugernes side med hensyn til bilkøb, samt andre interne faktorer har bevirket en flot fremgang på bilmarkedet. Antallet af nye bilregistreringer voksede især i 1996 (+ 6,4 %) og ligeledes i 1997 (+ 4,8 %) selv om der var store forskelle mellem nogle medlemsstater som følge af indførelsen eller udløbet af fremmende foranstaltninger.

Med de fine resultater bag sig er den opadgående trend på EU's bilmarked fortsat siden begyndelsen af 1998. Tendensen er imidlertid langt mere udpræget end før og har bevirket, at de nye bilregistreringer er vokset med 12,3 % i gennemsnit i første kvartal. Fremgangen har været særlig bemærkelsesværdig i bl.a. Tyskland, Italien, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Spanien. Stigningen i antallet af nyindregistrerede biler aftog svagt og nåede en stigning på 8 % for de første fem måneder af 1998 for Fællesskabet som helhed.

Væksten på EU's bilmarked kan tilskrives den samlede effekt af ovennævnte interne faktorer samt introduktionen af mange nye modeller på markedet. I de kommende måneder ventes dog en kraftig afmatning på bilmarkedet, hvilket betyder, at antallet af nye bilregistreringer på årsbasis vil ligge 2 % højere end 1997-niveauet.

Bilindustrien har udnyttet væksten i den interne efterspørgsel og de gode eksportmuligheder til at øge produktionsrytmen, dog uden at leveringstiden på visse nye modeller har kunnet nedbringes.

Det tyder på, at hele 1998 vil byde på intens aktivitet inden for denne vigtige stålforbrugende sektor.

2.3. UDSIGTERNE FOR IMPORTEN OG EKSPORTEN AF JERN- OG STÅLPRODUKTER

2.3.1. Statistikker over EU's stålhandel med tredjelande

Skønt nogle medlemsstater nu har indhentet forsinkelserne i fremsendelsen af statistiske oplysninger om deres udenrigshandel, er der stadig behov for en række forbedringer på området.

Da denne prognose blev udarbejdet, forelå der kun udenrigshandelsdata for hele 1997 og næsten hele første kvartal af 1998 for samtlige EU-medlemsstater. Som følge heraf er der i stedet foretaget skøn hvad angår en stor del af de manglende data for de første seks måneder af 1998 Det kan påvirke prognosens kvalitet, da der er en stor usikkerhedsmargen med hensyn til udviklingen i noget af samhandlen efter krisen i Asien.

Statistikkerne for 1997 viser en stigning på 17 % i EU's stålimport, mens importen af lange produkter og halvfabrikata er vokset endnu kraftigere henholdsvis + 21 % og + 19 %.

Hvad angår oprindelseslandet tegner CØE-landene, de tidligere Sovjet-republikker og eks-Jugoslavien sig for de største stigninger, nemlig sammenlagt 9,6 mio. tons i 1997 eller 67 % af EU's globale stålimport mod 7,3 mio. tons eller 60 % af importen i 1996.

EU's ståleksport er derimod faldet med 15 % i forhold til det flotte niveau i 1996, når der tages højde for den voksende interne efterspørgsel i årets løb, og til trods for de attraktive priser på verdensmarkedet.

En nærmere analyse af statistikkerne for 1997 viser dog at EU's eksport til CØE-landene, SNG og eks-Jugoslavien sammenlagt er vokset 26 %, mens Asien-eksporten er faldet med omkring 31 %. Mens eksportvæksten til landene i førstnævnte geografiske område ikke udgør mere end ca. 400 000 tons, repræsenterer eksportnedgangen til sidstnævnte zone over 2 mio tons.

Krisen i Sydøstasien har således i 1997 ikke blot kunnet mærkes i form af en nedgang i ståleksporten til denne region, idet stålimporten fra de asiatiske lande er dykket 21 %.

Ændringerne i stålsamhandlen på verdensplan har således haft en begrænset virkning på EU-markedet i 1997.

De tendenser, der tegner sig på grundlag af de tilgængelige data for de tre første måneder af 1998, viser en stigning på 62 % i stålimporten i forhold til samme periode af 1997 i EU og et yderligere fald i EU's ståleksport.

Det gunstige efterspørgsels- og prisniveau i EU og forhøjelsen af priserne har haft en gunstig virkning på overskudsudbuddet fra nogle tredjelande og har ført til en uventet stigning i importen, mens behovet for at tilfredsstille en stabil intern efterspørgsel og tilpasninger som følge af ændringer i handelsstrømmene skaber ugunstige betingelser for EU's eksport.

I øvrigt har der tilsyneladende siden starten af 1998 været en koncentration af betydelige mængder stål fra forskellige tredjelande især på det italienske marked. Det skaber en ustabilitet, som kan brede sig til de andre markeder i EU.

I princippet skønnes stigningstakten i importen i årets andet halvår at flade ud, da den interne efterspørgsel forventes at blive mindre dynamisk, og priserne vil stabilisere sig og måske endda vige lidt. For hele 1998 skønnes EU's stålimport imidlertid at ville stige meget markant i forhold til 1997.

EU's ståleksport vil derimod fortsat være for nedadgående i andet halvår af 1998, da den interne efterspørgsel skal tilfredsstilles, og konkurrencen på verdensmarkedet skærpes. For 1998 som helhed vil eksporten derfor falde, samtidig med at et tilfredsstillende niveau fastholdes.

I lyset af den langsigtede udvikling på de internationale markeder og de forventede færre muligheder internt i EU og eksternt, især på grund af ibrugtagning af ny kapacitet i underskudsområderne, opfordrer Kommissionen derfor endnu engang EU-industrioperatørerne til at udvise tilbageholdenhed i deres investerings- og handelsstrategier, så de gode forhold, der efterhånden er opbygget på EU-markedet, kan bevares på længere sigt. Der mindes om, at de har kostet dyrt både økonomisk og beskæftigelsesmæssigt.

Kommission er for sin del parat til at benytte de eksisterende handelspolitiske instrumenter for at forhindre, at nærmere bestemte tredjelandeeksportører, som ikke overholder de internationale handelsregler, truer EU-stålmarkedets forholdsvis sunde vilkår.

2.3.2. Verdensøkonomien i 1998

Mellem ultimo 1997 og primo 1998 nåede verdensøkonomien toppen af den økonomiske cyklus og herefter ventes et langsomt omsving som følge af krisen i Asien og den aftagende vækst i USA, som imidlertid opvejes noget af det mere udbredte opsving i Europa.

Europa vil således være den vigtigste støttepille for vækst globalt set, selv om det internationale miljø ikke vil være så gunstigt som i 1996/97. I USA, som i højere grad mærker efterdønningerne af krisen i Asien, ventes den konjunkturbetonede afdæmpning i økonomien at blive mere udbredt, selv om krisen virker bremsende på inflationen. Da de recessions-truede lande i Asien må foretage de nødvendige tilpasninger, vil Asien opleve en markant nedgang i den økonomiske aktivitet på baggrund af den svage japanske vækst og til trods for den kinesiske økonomis stabiliserende rolle.

Hvad angår verdensstålmarkedet vil både efterspørgslen og produktionen være let vigende i forhold til deres respektive 1997-niveauer. Omledningen af visse handelsstrømme på grund af krisen i Asien og idriftsætning af ny kapacitet i regioner med stålunderskud ventes imidlertid at få væsentlige konsekvenser for handlen i de enkelte geografiske områder.

2.3.2.1. USA

Den økonomiske ekspansion i USA ventes gradvist at aftage, og vækstraten for 1998 anslås til 2,5 % mod 3,8 % i 1997.

Der vil fortsat være gang i investeringer, bilproduktion og byggeaktivitet, og de spiller endnu engang en vigtig rolle i årets forventede vækst.

Stålforbruget vil således fortsat vokse, men efter at ny produktionskapacitet sættes i drift ventes produktionsstigningen at medføre et lavere importbehov for stålprodukter.

Det kan ikke udelukkes at dollarkursen, som har været en fordel for det overskydende internationale udbuds afsætningsmuligheder efter begivenhederne i Asien, vil føre til et større amerikansk handelsunderskud med visse lande og ugunstigt påvirke EU's ståleksport til det amerikanske marked.

2.3.2.2. Japan

Den økonomiske vækst i Japan forventes i 1998 at forblive svag, mellem 0,5 % og 1,0 %, hvilket sandsynligvis forårsager en yderligere stigning i handelsoverskuddet med udlandet.

Tilliden til landets økonomiske udsigter er tydeligvis faldende, med undtagelse af de industrier med størst mulighed for at udnytte eksportaktiviteterne, da opsvinget i investeringer og i det interne forbrug stadig lader vente på sig.

Skønt stålproduktionen er faldet, vil den svage indenlandske efterspørgsel og de færre afsætningsmuligheder for stål i regionen kunne føre til, at der udbydes mere japansk stål på verdensmarkedet.

2.3.2.3. Kina og Sydøstasien

Den gennemsnitlige vækst i de sydøstasiatiske landes økonomier vil være betydeligt lavere i 1998, med større eller mindre udsving i de enkelte lande. Smertefulde men nødvendige omstruktureringer er iværksat for at imødegå krisen.

Forbruget af stål ventes at falde kraftigt i år og stålproduktionen vil stige ganske svagt. Hvad angår samhandlen viser dette sig i form af et betydeligt fald i importen.

Kinas økonomi påvirkes af de foranstaltninger, regeringen har truffet for at styre økonomien og modernisere strukturerne, og er stadig inde i en periode med gunstige konjunkturer - yuan'ens stabilitet udgør dog et usikkerhedselement. Den økonomiske vækst, som i 1997 udgjorde ca. 9 % vil falde lidt til 8 % i 1998. Væksten holdes fortsat oppe af byggeri- og anlægsinvesteringerne. Det kinesiske stålforbrug ventes at stige igen i år parallelt med stålproduktionen, så der vil ikke være de store forandringer i landets stålunderskud.

2.3.2.4. Latinamerika

De latinamerikanske landes økonomier er inde i en meget gunstig udvikling, selv om den asiatiske krise vil medføre en vis eksportnedgang for nogle landes vedkommende. Gennemsnitsvækstraten for de latinamerikanske lande skønnes i 1998 alligevel at andrage ca. 3-4 %.

Regionens stålforbrug ventes at vokse med 3 % i 1998 og nå op på omkring 28 mio. tons.

Urolighederne i Asien medvirker til en faldende ståleksport fra de latinamerikanske lande, mens deres import vil vokse betydeligt. Landenes samlede stålhandelsoverskud ventes følgeligt at falde til ca. 8 mio. tons i år, dvs. 5 % under 1997-niveauet.

2.3.2.5. De central- og østeuropæiske lande og SNG-republikkerne

Forbedringen af de central- og østeuropæiske landes økonomier bliver stadig mere tydelig, og den genopretning der iværksattes i 1994 har siden 1996 bevirket konstant BNP-vækst.

Inden for stålindustrien har indskrænkningen af de lokale markeder på grund af den store overskydende stålproduktion gjort det nødvendigt at søge eksterne afsætningsmuligheder.

I andet halvår af 1998 vil selv en ventet stigning i det interne forbrug ikke kunne opsuge produktionsfremgangen. Tabet af et af de internationale markeder risikerer derfor at omdirigere en større del af CØE-landenes overskudsproduktion af stål til de europæiske markeder.

Der sker en langsom forbedring af de økonomiske forhold i Rusland efter reformernes iværksættelse, og den økonomiske vækst bliver mere udtalt i 1998, selv om den ikke ventes at overstige 1 %.

Inden for jern- og stålsektoren ventes stålproduktionen at stige i 1998 efter tilbagegangen i 1997, og det interne stålforbrug skønnes at vokse 2 %.

Hvad angår stålsamhandlen ser eksporten ud til at ville falde svagt i 1998, da den store mængde halvfabrikata, der blev eksporteret i 1997 særligt til de asiatiske lande, vil få vanskeligt ved at finde andre markeder.

Den økonomiske situation i Ukraine ser ikke ud til at være i bedring, og landets BNP registrerede et fald på 3 % i 1997.

Stålproduktionen skønnes at blive reduceret i 1998, hvilket tilskrives en meget svag indenlandsk efterspørgsel og mindre favorable eksportmuligheder.

2.4. PRISUDVIKLINGEN

Priserne på flade produkter er steget gradvist siden de sidste måneder af 1996, men udsættes nu for et vist pres i de fleste EU-lande. Skønt den interne efterspørgsel er sund, er der stigende tegn på nogen usikkerhed med hensyn til prisudviklingen for disse produkter i løbet af andet halvår af 1998. Selv om der på nuværende tidspunkt sker meget lidt hvad angår udviklingen i importen fra Asien, med undtagelse af den omtalte koncentration om det italienske marked, er det alligevel konstateret, at EU-industrien i stadig mindre grad end tidligere udnytter eksportmulighederne. Desuden vil den mærkbare stigning i importen af produkter til lav pris uden tvivl påvirke markedet for flade produkter ugunstigt, selv om første kvartals priser har kunnet udskydes eller i nogle tilfælde forhøjes for leveringer i andet kvartal. Nyheden om et større udbud til lav pris risikerer nemlig i de kommende måneder at medføre et tendensomsving for priserne på flade produkter.

Med investeringsopsvinget forbedres EU-forbruget af lange produkter. Den gunstige situation internt i EU kan imidlertid ikke kompensere for tabene, der følger af færre eksportmuligheder. Som det er tilfældet med de flade produkter, konstateres der dog et vist prispres, især fordi skrotpriserne allerede er faldende. Eksportnedgangen og stigningstendensen i både importen og lagrene er faktorer, der ikke taler for en varig stabilisering af priserne inden for sektoren. Der er i øvrigt allerede konstateret nogle prisfald på rundt betonstål og valstråd til betonstålmåtter, mens der for de andre produkter blot er tale om en stabilisering på de nuværende prisniveauer.

2.5. TENDENSERNE FOR DE ENKELTE PRODUKTER

Flade produkter

- Varmvalsede coils

Efterspørgslen fra de vigtigste sektorer, der forbruger varmvalsede coils, er tilfredsstillende, lagerbeholdningerne er normale, og leveringerne er for opadgående. Der kan imidlertid konstateres en let ordrenedgang i forhold til ultimo 1997 og primo 1998, som kan tilskrives den bemærkelsesværdige stigning i importen fra tredjelande. Situationen er sandsynligvis en følge af omlægningen af nogle handelsstrømme til de europæiske markeder, og hvis fænomenet bliver mere udbredt i de kommende måneder, risikerer det faktisk at destabilisere de interne priser.

- Koldvalset plade

Aktiviteten blandt de store aftagere som f.eks. bilindustrien og producenter af rør er inde i et stabilt leje, og stålefterspørgslen forbliver på et meget fint niveau. Der kan spores en lageropbygningstendens, selv om den ikke giver anledning til nogen bekymring på nuværende tidspunkt. Den kraftige importvækst, især på de italienske og spanske markeder, og meddelelsen om større importmængder på hele EU's marked kan derimod påvirke priserne ugunstigt i andet halvår af 1998.

- Overtrukket plade

Situationen inden for denne sektor er ganske usædvanlig, idet der i flere måneder har været en meget kraftig efterspørgsel efter galvaniseret plade fra bilindustrien, men også gradvist fra byggesektoren. Skønt der er taget ny kapacitet i drift og kapacitetsudnyttelsen er meget høj, er udbuddet af disse produkter utilstrækkeligt til at dække efterspørgslen.

For elektroforzinket plade er der tale om en lignende situation, men faldet i eksporten til Sydøstasien og den ventede importstigning risikerer at udøve et negativt pres på priserne i årets anden halvdel.

- Kvartoplade

For kvartoplade er situationen i øjeblikket særdeles god både på det europæiske marked og på verdensmarkedet Den kraftige efterspørgsel, især fra sektoren for svejsede rør med stor diameter, og den nuværende stabile dollarkurs begrunder en vis optimisme med hensyn til den fremtidige udvikling på området - i det mindste indtil årets udgang. Den gode situation for øjeblikket kan imidlertid delvist risikere at blive undermineret af væksten i importen fra tredjelande.

Lange produkter

- Svære profiler og stålbjælker

Efterspørgslen efter disse produkter stabiliserede sig på et meget højt niveau indtil de første måneder af 1998 takket være favorable klimaforhold i vinterperioden. Der er dog en tendens til lageropbygning blandt de lagerførende forhandlere, som sammen med den konstante importvækst risikerer at have en ugunstig indvirkning på priserne på stålbjælker i årets anden halvdel.

- Valstråd

På verdensplan ændres de traditionelle handelsstrømme for lavkvalitetsstål som f.eks. valstråd til svejsede måtter, især hvad angår produkter fra CØE-landene og Tyrkiet. EU-industrien berøres indirekte af disse ændringer, og markedet oplever i øjeblikket et udbudsoverskud, som allerede har påvirket priserne negativt. En stabil efterspørgsel fra bil- og maskinindustrierne samt fra eksportmarkederne betyder, at situationen for højkvalitetsstål er langt bedre.

- Rundt betonstål

Den kombinerede effekt af en svagere efterspørgsel, stigende import og begrænsede eksportmuligheder har i øjeblikket en ugunstig effekt på den nyligt forbedrede ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på EU-markedet. Priserne på rundt betonstål er således på vej nedad igen, selv om der parallelt viser sig samme tendens for skrotpriserne.

- Handelsstål

Takket være et lavere udbud ved årets begyndelse er situationen for disse produkters vedkommende stabil og afbalanceret både med hensyn til lagre og priser. Generelt er investeringsfremgangen i EU et positivt element i forbindelse med den ventede stigning i priser og efterspørgsel efter handelsstål i andet halvår.

2.6. RÅSTÅLSBALANCE FOR ANDET HALVÅR AF 1998 OG FOR HELE 1998

Eksporten har holdt sig på et stabilt niveau også i 1997 til trods for begivenhederne i Asien, og har bidraget kraftigt til ekspansionen i EU's økonomi, som dog fremover ventes at kunne drage større fordel af mere favorable interne faktorer.

Det kraftige opsving i EU har bevirket større dynamik inden for de vigtigste stålforbrugende sektorer, som har trukket en endnu ret så markant forbrugsfremgang i første halvår af 1998. Det har mere end opvejet de vigende eksportordrer.

Den gradvise forbedring af forholdene på EU's stålmarked siden udgangen af 1996 har imidlertid bevirket en meget markant voksende import især fra starten af 1998 og har medvirket til lageropbygning navnlig hos nogle forbrugere.

I løbet af andet halvår ventes en vis stabilisering af aktiviteterne i de enkelte sektorer, som kan give sig udslag i et let faldende stålforbrug i forhold til det udmærkede niveau i samme periode af 1997. For hele året vil stålforbruget vokse lidt mindre end i første halvår af 1998.

På denne baggrund forventes det faktiske stålforbrug i andet halvår af 1998 (som angivet i tabellerne) at nå op på 73 mio. tons dvs. 2 % lavere end samme periode af 1997, mens det skønnede forbrug ventes at falde med 0,6 % til 75 mio. tons. Da importen af stål i denne periode ventes yderligere at stige mærkbart og eksporten at falde med omkring 11,8 %, kan balanceproduktionen anslås til 78 mio. tons, hvilket svarer til et fald på 2,5 % i forhold til samme halvår 1997.

I lyset af udviklingen i første halvår og den forventede udvikling i andet halvår forventes det faktiske stålforbrug i hele 1998 at andrage 155 mio. tons, mens det skønnede forbrug anslås til 158 mio. tons svarende til en stigning på henholdsvis 3,5 % og 4,8 % i forhold til året før. EU-importen ventes igen at vokse med cirka 25,9 % og eksporten endnu at falde med 12,1 %. På denne baggrund kan EU's stålproduktion i 1998 anslås til 162 mio. tons, hvilket svarer til en stigning på 1,6 % i forhold til 1997.

3. RÅMATERIALER

3.1. SKROT

En større produktionsandel hos de elektriske stålværker har bidraget til en stabil efterspørgsel efter skrot i Europa og USA.

Nogle usædvanlige strømninger i den internationale skrothandel, hvor betydelige mængder skrot nogle gange handles på bestemte markeder, har dog gradvist fremkaldt et midlertidigt overskydende udbud, selv på de markeder hvor efterspørgslen var meget stabil. Situationen, som er en direkte eller indirekte følge af nedgangen i de asiatiske landes skrotefterspørgsel, har medført et prisfald på skrot i næsten alle verdens geografiske regioner.

I de kommende måneder ventes der ikke nævneværdige ændringer på det internationale skrotmarked, da udbuddet hurtigt tilpasser sig efterspørgslen. Der ventes derfor ikke noget tendensomsving hvad angår skrotpriserne på meget kort sigt.

3.2. JERNMALM

Den kraftige vækst i verdensproduktionen af jernmalm og en mere udbredt tendens til anvendelse af forreducerede produkter var drivkraften bag rekordproduktionen af jernmalm i 1997. I forhold til 1996 udviste handlen med dette råmateriale således stærk vækst. Væksten var så kraftig, at behovet for at tilpasse udbud og efterspørgsel i en periode forårsagede leveringsforsinkelser bl.a. på grund af transportproblemer.

I de første måneder af 1998 er efterspørgslen på verdensplan forblevet stabil med en svag tendens til prisstigninger, skønt der for året som helhed ventes vigende priser på grund af en skønnet forbrugsnedgang i flere asiatiske lande.

Med de voksende forsyningsbehov på markedet fortsætter producenterne med at tilpasse udbuddet ved at øge kvaliteten og produktionskapaciteten for pellets samtidig med, at infrastrukturen til transport af mineprodukter forbedres.

3.3. JERNLEGERINGER

Den vedvarende efterspørgsel efter jernlegeringer i EU, som indfandt sig i andet halvår af 1997, er blevet fastholdt i første halvår af 1998. En større vækst i udbuddet end i efterspørgslen skaber dog et vist prispres, som allerede kan ses for ferrosiliciums og ferrosiliciummangans vedkommende.

Markedet for jernlegeringer forventes ikke at ændre sig i andet halvår af 1998, idet efterspørgslen og udbuddet påregnes at stige parallelt, således at der ikke vil kunne forekomme større prisudsving.

3.4. TIN, ZINK OG NIKKEL

Produktionen af tin i 1997 er steget en smule sammenlignet med 1996. Det skønnede forbrug af dette råmateriale ser derimod ikke ud til at have ændret sig i samme periode.

I 1998 forventes en stabil tinefterspørgsel drevet af gode konjunkturer i Europa og Nordamerika, og til trods for krisen i Asien.

Siden januar er priserne på dette råmateriale steget med ca. 12 % og for året som helhed ventes tin som et af de få råmaterialer at opleve en positiv pristrend.

Verdensforbruget af zink, der i 1998 skønnes at ligge på niveau med 1997-forbruget, ventes at stige ganske svagt med 0,6 % og således nå op på ca. 7,8 mio. tons. På EU-markedet ventes en lidt mere positiv udvikling.

Den globale zinkproduktion skønnes at ville vokse med 3,3 % i 1998. Efter rekordniveauerne i 1997 vil et dyk i eksporten fra de østlige lande og især Kina bevirke et lavere overskudsudbud i de vestlige lande.

Priserne på zink har været svingende, efter at de nåede deres højeste punkt i august 1997. Der ventes ikke de store prisudsving i andet halvår af 1998, og det kan endda ikke udelukkes, at et forventet større udbud på markedet som følge af lagernedbrydningstendensen fører til et let prisfald.

De seneste data fra Den Internationale Nikkelundersøgelsesgruppe viser en produktionsfremgang for nikkel på 5,7 % og en forbrugsstigning på 7,2 % i 1997. Forbrugsstigningen tilskrives primært den kraftige produktionsvækst for rustfrit stål.

Det faldende forbrug i Asien forventes udlignet af et større forbrug i USA og Europa, således at der indtil ultimo 1998 vil være relativ ligevægt mellem udbud og efterspørgsel efter nikkel. Nikkelpriserne ventes at fortsætte deres vigende trend indtil årets udgang trods reduktionen i Ruslands eksport.

4. BESKÆFTIGELSE

Takket være de gode konjunkturer er forholdene for jern- og stålindustrien i øjeblikket gunstige, og dette indvirker også på beskæftigelsen i form af færre jobnedskæringer end tidligere.

Ifølge de seneste skøn vil nettotabet af arbejdspladser i 1998 udgøre ca. 8 000 arbejdspladser, et tal som afspejler en vis stabilitet, der allerede konstateredes i 1997. Det viser, hvor meget situationen har forbedret sig i forhold til kriseårene; i perioden 1992-1996 berørte jobnedskæringerne gennemsnitligt 26 000 arbejdstagere om året i hele EU.

Tyskland kan imidlertid fortsat opleve en kraftig beskæftigelsesnedgang som følge af virksomhedssammenlægninger og rationaliseringer, og det samme gælder for Spanien, hvor den sidste omstruktureringsplan udløber i år, og for Det Forenede Kongerige af forskellige årsager.

Virksomhedskoncentrationer og ny teknologi kan for fremtiden føre til flere beskæftigelsesmæssige justeringer inden for jern- og stålindustrien, som vil kræve nye sociale støtteforanstaltninger.

Tidligere er sådanne tilpasninger af arbejdsstyrken blevet gennemført ved hjælp af førtidspensionsordninger, hvorved virksomhederne hurtigt og kraftigt har kunnet nedskære antallet af beskæftigede. Denne foranstaltning benyttes nu i mindre grad.

Som årene er gået, har førtidspensionsordninger, som har været en blød måde at trække arbejdstagere væk fra arbejdsmarkedet, vist sig meget dyre/belastende. Dertil kommer, at alderspyramiden i virksomhederne gør, at det ikke længere er muligt hurtigt at nedskære arbejdsstyrken udelukkende gennem ældre medarbejderes afgang. I flere medlemsstater benytter man sig derfor oftere af alternative ordninger.

Nogle regeringer har således valgt at følge Frankrigs eksempel med nye ordninger som f.eks. »gradvis førtidspension«, hvorved virksomhederne kan nedskære den samlede arbejdstid. Dermed bevares de ældre medarbejderes viden og ekspertise, uden at det er nødvendigt at skille sig af med de yngre medarbejdere. Med den høje arbejdsløshed er det nemlig ikke sikkert, at de hurtigt vil finde et nyt job.

Kommissionen vil fortsætte sin socialpolitik inden for denne sektor for de arbejdere, der endnu berøres af omstruktureringer og anlægslukninger. Med undtagelse af støtte til erhvervsuddannelse og selvstændig beskæftigelse, som kan medfinansieres via Socialfonden, vil samtlige andre foranstaltninger i henhold til de bilaterale aftaler om omstillingsstøtte i henhold til EKSF-traktatens artikel 56, stk. 2, litra b), fortsætte indtil EKSF-traktatens udløb i 2002.

For 1998 er der på EKSF-budgetforslaget afsat 70 mio. ECU til den almindelige omstillingsstøtte inden for kul-, jern- og stålindustrien.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(1) EFT C 31 af 29.1.1998.