*****

KOMMISSIONENS FORORDNING (EOEF) Nr. 3813/89

af 19. december 1989

om gennemfoerelsesbestemmelser for ordningen med overgangsstoette til landbrugsindkomster

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 768/89 af 21. marts 1989 om indfoerelse af en ordning med overgangsstoette til landbrugsindkomster (1), saerlig artikel 12,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 1676/85 af 11. juni 1985 om regningsenhedens vaerdi og om de omregningskurser, der skal anvendes i den faelles landbrugspolitik (2), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 1636/87 (3), saerlig artikel 2, stk. 2, og

ud fra foelgende betragtninger:

Landbrugsindkomststoetteordningen omfatter en positiv aktion til fordel for de familiebrug, der er omhandlet i artikel 1 i forordning (EOEF) nr. 768/89, samtidig med at samme forordnings artikel 11 indeholder et principielt forbud mod enhver national landbrugsindkomststoette, som ikke er i overensstemmelse med de i naevnte forordning fastsatte betingelser og regler; begrebet landbrugsindkomststoette som omhandlet i de paagaeldende faellesskabsbestemmelser boer derfor praeciseres under hensyntagen til de maal, der er fastlagt i artikel 1 i forordning (EOEF) nr. 768/89;

det er noedvendigt at definere begrebet familiebrug og at fastlaegge de vigtigste af de elementer, der skal laegges til grund ved bestemmelsen af den samlede familieindkomst pr. arbejdsenhed, nemlig landbrugsindkomsten fra den paagaeldende bedrift og enhver indkomst fra andre kilder; indkomsten skal opgoeres paa et grundlag, der goer den sammenlignelig med bruttonationalproduktet pr. erhvervsaktiv person;

for at bestemme det indkomsttab, som potentielle stoettemodtagere har lidt som foelge af tilpasningen af markederne i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og tilpasningen af de faelles markedsordninger, er det noedvendigt, at den periode og de andre faktorer, der skal laegges til grund ved beregningen af tabet, fastlaegges saa praecist, at det sikres, at der ikke bliver tale om overkompensation; det er noedvendigt at se bort fra visse foranstaltninger og prisudviklinger ved enhver beregning af et saadant indkomsttab; for at kunne tage hensyn til inflation eller deflation, som udviser store forskelle inden for Faellesskabet, maa medlemsstaterne have mulighed for at udtrykke tabet i faste priser; for at sikre stoettens degressivitet, boer der fastsaettes en minimumssats for den aarlige nedsaettelse af stoettebeloebene til de enkelte stoettemodtagere; for at sikre, at stoetten hverken virker stimulerende paa landbrugsproduktionen eller konkurrencefordrejende, boer der fastsaettes et loft pr. stoettemodtager pr. arbejdsenhed i forhold til den samlede indkomst pr. arbejdsenhed i det paagaeldende omraade af Faellesskabet; der boer ogsaa fastsaettes en raekke andre graenser for retten til stoette, baade for at lette forvaltningen og for at medvirke til en opnaaelse af de med foranstaltningen tilsigtede maal; det boer fastlaegges, hvornaar den fra landbruget stammende del af husholdningens indkomst udgoer en uvaesentlig andel af husholdningens samlede indkomst;

i visse tilfaelde kan det vaere oenskeligt at tillade stoettemodtagerne at modtage stoetten i kapitaliseret form; ved en saadan udbetalingsform boer stoettebeloebet staa i forhold til beloebet ved en ikke-kapitaliseret udbetaling; kapitaliserede udbetalinger maa ikke oege Faellesskabets udgifter i noget aar;

det er noedvendigt at fastsaette graenser for den oekonomiske stoette efter denne ordning, naar der foretages udbetalinger under mere end ét program for stoette til landbrugsindkomster pr. bedrift; den beroerte medlemsstat kan for hver bedrift fastsaette en oevre graense for det antal arbejdsenheder, der kan medregnes, under hensyntagen til hvad der anses for almindeligt for bedrifter af den paagaeldende stoerrelse og art; med henblik paa at forenkle forvaltningen af de enkelte programmer for stoette til landbrugsindkomster boer en stoettemodtagers status i saa henseende generelt vaere den, der gaelder paa tidspunktet for opnaaelsen af retten til stoette, ogsaa selv om denne status maatte aendre sig i den periode, hvor der skal udbetales stoette;

det foelger af artikel 8, stk. 3, i forordning (EOEF) nr. 768/89, at bevillingerne paa Faellesskabets budget til Faellesskabets medfinansiering af stoetten ikke maa overskrides, og der boer derfor fastsaettes passende bestemmelser herom;

af hensyn til klarheden boer der henset til de lofter, der er fastsat i artikel 6, stk. 2, og i artikel 8, stk. 2, litra a), i forordning (EOEF) nr. 768/89, gives en praecis definition af landbrugsomregningskursen ved omregning mellem nationale valutaer og ecu;

med henblik paa en korrekt forvaltning boer medlemsstaterne regelmaessigt fremsende oplysninger om anvendelsen af programmer for stoette til landbrugsindkomster; henset til indkomststoetteordningens karakter er det

noedvendigt at fastsaette saerlige bestemmelser om kontrol; der skal om noedvendigt kunne tages saerligt hensyn til relevante aspekter i forbindelse med Spaniens, Graekenlands og Portugals tiltraedelse; medlemsstaterne boer give meddelelse om programmer for stoette til landbrugsindkomster paa et ensartet grundlag;

de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Stoette til Landbrugsindkomster, og EUGFL-Komitéen er blevet hoert om de finansielle aspekter i de yderligere betingelser angaaende Faellesskabets budget som omtalt i artikel 8, stk. 3, i forordning (EOEF) nr. 768/89 -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

AFSNIT I

DEFINITIONER OG BEREGNINGSGRUNDLAG

Artikel 1

Landbrugsindkomststoette

1. Ved »landbrugsindkomststoette« (i det foelgende benaevnt »LIS«) forstaas enhver offentlig finansiel stoette, der udelukkende ydes til landbrugere, eller til landbrugere og medlemmer af deres famille, der arbejdet paa bedriften, og supplerer den samlede familieindkomst som omhandlet i artikel 4, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EOEF) nr. 768/89, og som ikke er underlagt betingelser vedroerende stoettens anvendelse. Uanset ovenstaaende, og uden at raekkeviden af Traktatens artikel 92 og 93 derved indskraenkes, skal offentlige finansielle bidrag, der ydes gennem skatteordninger og sociale sikringsordninger, dog ikke betragtes som LIS, hvis bidragene er berettigede ud fra de kriterier, der gaelder for saadanne ordninger.

2. Stoette, der ydes til virkeliggoerelse af de i artikel 1, stk. 2, litra a) til c), i forordning (EOEF) nr. 768/89 omhandlede maalsaetninger, og som ydes i overensstemmelse med artikel 2 til 6 i naevnte forordning og bestemmelserne i naervaerende forordning, betragtes ikke som underlagt betingelser vedroerende stoettens anvendelse.

Artikel 2

Familie og landbrugerens familie

1. I denne forordning forstaas ved familiebrug foruden betydningen af familie i national lovgivning ogsaa medlemmer af enheder, hvor der er en langt stoerre indbyrdes social og/eller oekonomisk afhaengighed mellem de enkelte medlemmer end den, der normalt findes mellem oekonomiske partnere. Medlemsstaterne kan dog selv fastlaegge en snaevrere definition af et familiebrug i forbindelse med et »program for stoette til landbrugsindkomster« (i det foelgende benaevnt »PSLI«).

2. Ved fastlaeggelse af sammensaetning af familien som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 768/89, tages der hensyn til landbrugeren og de medlemmer af hans familie, der arbejder paa bedriften, saafremt de hver isaer yder en indsats svarende til mindst 25 % af en aarsarbejdsenhed i landbruget og modtager en form for modydelse, der ifoelge de nationale retsforskrifter kan medfoere beskatning. For hvert PSLI kan den paagaeldende medlemsstat fastsaette en hoejere procentsats end 25 %. Det staar den paagaeldende medlemsstat frit at fastlaegge, om sammensaetningen af familien skal inkludere landbrugerens hustru, uanset om hustruen arbejder paa bedriften. Bestemmelserne i dette stykke indskraenker ikke anvendelsen af artikel 7, stk. 4.

3. I forbindelse med denne forordning bestemmes »aarsarbejdsenheder« og »aarsarbejdsenheder i landbruget« eller dele heraf paa grundlag af et samlet aarligt timeantal paa 1 800, hvori der reelt er udfoert arbejde, medmindre der er fastsat et andet samlet timeantal i de nationale bestemmelser om arbejdsaftaler. Den paagaeldende medlemsstat kan i stedet for det timeantal, hvori der reelt er udfoert arbejde, fastlaegge et generelt antal, der noejagtigt skal angives i udkastet til PSLI.

Artikel 3

Familieindkomst

1. I denne forordning forstaas henvisninger til indkomst som aarsindkomst, og henvisninger til nettolandbrugsindkomsten forstaas som familiens indkomst fra bedriften.

2. Ved bestemmelsen af den samlede familieindkomst, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, tredje afsnit, i forordning (EOEF) nr. 768/89, medregnes indkomsterne for alle de i artikel 2, stk. 2, omhandlede familiemedlemmer som foelger:

a) indkomsten fra bedriften som omhandlet i artikel 2, stk. 2, bestemmes som bruttovaerditilvaeksten i faktorpriser. Hvis bedriftens nettolandbrugsindkomst laegges til grund i medfoer af artikel 6, stk. 3, litra b), i forordning (EOEF) nr. 768/89, anvendes den i naevnte forordnings artikel 4, stk. 1, andet afsnit, omhandlede BNP-indikator korrigeret for forskellen mellem indkomst vurderet paa dette grundlag og bruttovaerditilvaekstindikatoren. b) alle andre indkomster end den under litra a) omhandlede bestemmes inden fradrag af skat og andre afgifter og omfatter navnlig:

- arbejdsindkomster

- indkomster fra kapital og anlaegsaktiver

- pensioner

- sociale ydelser med undtagelser af:

- boernetilskud

- ydelser i forbindelse med invaliditet og handicap, naar disse er knyttet til udgifter, som afholdes af modtagerne, og

- godtgoerelse af alle udgifter i forbindelse med sygdom.

3. Indkomsten fra bedriften som omhandlet i stk. 2, litra a), og alle andre indkomster som omhandlet i stk. 2, litra b), bestemmes paa grundlag af oplysninger anvendt ved beregningen af indkomstskat for de paagaeldende aar. I tilfaelde, hvor det ikke er hensigtsmaessigt at anvende dette grundlag, kan medlemsstaterne dog anvende andre objektive metoder, idet de naermere regler og begrundelsen for deres anvendelse anfoeres i udkastet til PSLI. Medlemsstaterne korrigerer de saaledes fastlagte indkomstdata for at naa frem til beloeb, der kan sammenlignes med de beloeb, der er udvalgt i stk. 2.

4. Den samlede aarlige indkomst for familien bestemmes paa grundlag af den i stk. 2 omhandlede indkomst for hver familie som gennemsnittet for de to seneste aar eller regnskabsaar, for hvilke der normalt foreligger talmateriale. I tilfaelde, hvor nogle af indkomstdataene til bestemmelse af dette gennemsnit ikke foreligger for de paagaeldende aar, kan vedkommende medlemsstat fastlaegge en alternativ toaarsperiode.

5. For bedrifter, hvor landbrugeren og medlemmerne af hans familie er alene om arbejdet, og for bedrifter, hvor nettolandbrugsindkomsten anvendes, er den samlede aarlige indkomst for familien pr. arbejdsenhed lig med den samlede aarlige indkomst for familien divideret med summen af:

a) de aarsarbejdsenheder og broekdele heraf, der er praesteret paa bedriften af landbrugeren og af medlemmerne af hans familie, og

b) alle andre aarsarbejdsenheder og broekdele heraf, som landbrugeren og medlemmerne af hans familie har praesteret i forbindelse med indkomst som omhandlet i stk. 2, litra b).

6. For bedrifter, der ikke er indeholdt i stk. 5, er den samlede aarlige indkomst for familien pr. arbejdsenhed lig med summen af A) og B) divideret med C), hvor

A) den i stk. 2, litra a), omhandlede indkomst divideret med summen af det antal aarsarbejdsenheder og broekdele heraf, som er praesteret paa bedriften af hvemsomhelst, skal det resulterende beloeb ganges med summen af det antal aarsarbejdsenheder og broekdele heraf, som er praesteret paa bedriften af landbrugeren og af medlemmerne af hans familie

B) er indkomsten omhandlet i stk. 2, litra b)

C) summen af det antal aarsarbejdsenheder og broekdele heraf, der er praesteret af landbrugeren og medlemmerne af hans familie i forbindelse med summen af den indkomst, der er omtalt i stk. 2, litra a), og stk. 2, litra b).

7. Det antal aarsarbejdsenheder, der laegges til grund i forbindelse med stk. 5 og 6, kan ikke overstige en arbejdsenhed pr. person.

8. Af hensyn til kontrollen med det i stk. 5 og stk. 6 omhandlede antal aarsarbejdsenheder kan medlemsstaten fastlaegge det praesterede antal paa et nyere grundlag end den i stk. 4 omhandlede toaarsperiode. Grundlaget maa dog i intet tilfaelde straekke sig over mindre end et aar eller ligge forud for toaarsperiodens andet aar.

9. Det nationale eller regionale bruttonationalprodukt i faktorpriser for det andet aar af den i stk. 4 omhandlede toaarsperiode anvendes i forbindelse med det loft, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EOEF) nr. 768/89.

AFSNIT II

SAERLIGE BESTEMMELSER

Artikel 4

Beregning af tabene

1. Medlemsstaterne skal under iagttagelse af bestemmelserne i stk. 2 til 10 for hvert PSLI fastlaegge den bestemte metode, som tabet skal beregnes efter. Denne fastlaeggelse skal foretages paa basis af nyere talmateriale, som, om noedvendigt, kan reguleres generelt for at tage saerlige aspekter i betragtning i hvert PSLI og det geografiske anvendelsesomraade.

2. Den referenceperiode, for hvilken det tab, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 768/89, fastlaegges i overensstemmelse med naevnte artikels stk. 2, litra a), og stk. 3, er perioden fra 1. januar 1980 til 31. december 1984 eller de tilsvarende regnskabsaar, der ligger naermest paa denne periode.

3. Det samlede tab for hvert PSLI bestemmes saaledes:

a) Hvis LIS-beloebet fastlaegges generelt: forskellen mellem den gennemsnitlige samlede aarlige landbrugsindkomst, bestemt som bruttovaerditilvaeksten i faktorpriser i PSLI-anvendelsesomraadet og/eller -sektoren i den i stk. 2 omhandlede periode og det tilsvarende aarlige gennemsnit beregnet paa grundlag af mindst de to seneste aar eller regnskabsaar, for hvilke der foreligger talmateriale.

(1) EFT nr. L 84 af 29. 3. 1989, s. 8.

(2) EFT nr. L 164 af 24. 6. 1985, s. 1.

(3) EFT nr. L 153 af 13. 6. 1987, s. 1.

b) Hvis LIS-beloebet fastlaegges individuelt: forskellen mellem den gennemsnitlige aarlige individuelle indkomst, bestemt som bruttovaerditilvaeksten i faktorpriser, for den paagaeldende bedrift i den i stk. 2 omhandlede periode og det tilsvarende aarlige gennemsnit for en periode, der skal vaere den samme for alle de af et givet PSLI omfattede bedrifter, og mindst skal omfatte de to seneste aar eller regnskabsaar, for hvilke der normalt foreligger talmateriale. I tilfaelde, hvor der for en given bedrift ikke foreligger indkomstdata for de paagaeldende aar, kan medlemsstaten for hver bedrift bestemme, hvilke aar der er relevante.

4. Det samlede tab for hvert PSLI beregnes som forskellen mellem de to aarlige gennemsnit, der er omhandlet i stk. 3, multipliceret med et antal aar, der er lagt til grund ved omregningen af det aarlige gennemsnit paa grundlag af mindst de to seneste aar, der er udvalgt efter stk. 3.

5. Hvis det paagaeldende PSLI er begraenset til en eller flere sektorer, bestemmes indkomsttabet alene for den henholdsvis de paagaeldende sektorer.

6. Inden for rammerne af det samlede tab fastlaegger medlemsstaterne produkt for produkt for de sektorer, der er omfattet af det paagaeldende PSLI, det tab, der skyldes tilpasningen af markederne i forbindelse med reformen af den faelles landbrugspolitik og tilpasningen af de faelles markedsordninger (i det foelgende benaevnt »landbrugsreformen«).

7. Tabet som foelge af landbrugsreformen, der er det maksimale beloeb for LIS, der maa udbetales under et givet PSLI, er lig med summen af de aarlige beloeb for saadanne tab for alle sektorer, der er omfattet af det paagaeldende PSLI, for hvert af de aar, som er lagt til grund ved beregningen af det aarlige gennemsnit paa grundlag af mindst de to seneste aar der er udvalgt efter stk. 3. Dette tab begraenses til det tab, som de potentielle modtagere af LIS har lidt, og maa saaledes ikke omfatte tab paa bedrifter, som paa grund af deres beliggenhed, stoerrelse, produktionssammensaetning eller andre omstaendigheder umiddelbart vil vaere udelukket fra stoette under det paagaeldende PSLI.

8. Hvis fastlaeggelsen af tabet som foelge af landbrugsreformen for et givet produkt er baseret paa en nedgang i producentpriserne, som er stoerre end den eventuelle nedsaettelse af de relevante institutionelle priser, kan der kun tages hensyn til et saadan tab, hvis der fremlaegges dokumentation for, at en saadan nedgang skyldes landbrugsreformen.

9. Ved fastlaeggelsen af tabet som foelge af landbrugsreformen maa der ikke tages hensyn til:

a) tab vedroerende produkter, som ikke er omfattet af en faelles markedsordning, eller tab vedroerende produkter, for hvilke bestemmelserne i den faelles markedsordning ikke omfatter nogen pris- eller stoettemekanisme, medmindre der forelaegges dokumentation for, at saadanne tab skyldes landbrugsreformen

b) tab i forbindelse med den tillaegsafgift, der er fastsat i artikel 5c i Raadets forordning (EOEF) nr. 804/68 af 27. juni 1968 om den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter (1)

c) tab beregnet paa grundlag af faldende producentpriser, som i faste priser ikke er faldet mere end den trend, der i perioden forud for 1984 kunne konstateres i den paagaeldende medlemsstat.

10. Fastlaeggelsen af tabet som foelge af landbrugsreformen skal fuldt ud afspejle de vigtigste oekonomiske data, der indgaar i alle beregninger, og foretages under fuld hensyntagen til de baade positive og negative tvaersektorielle virkninger med hensyn til indkomsten.

11. I forbindelse med et givet PSLI kan LIS-beloebet kun fastsaettes efter en enkelt metode, enten generelt eller individuelt.

Artikel 5

Inflation

Medlemsstaterne kan udtrykke det samlede tab og det tab, der skyldes landbrugsreformen, i faste priser ved at anvende den nationale BNP-deflator, samt ogsaa justere det saaledes bestemte tab for at bevare dets reale vaerdi indtil det foerste aar for udbetaling af LIS.

Artikel 6

Degressivitet

Fleraarige LIS-udbetalinger til en given stoettemodtager skal, selv om det paagaeldende PSLI aendres i medfoer af artikel 7 i forordning (EOEF) nr. 768/89, udvise en real nedgang paa mindst 15 % om aaret. Denne nedgang fastlaegges paa grundlag af den af Kommissionen anslaaede nationale BNP-deflator for det relevante aar.

Artikel 7

Loft og graenser for LIS

1. Det foerste aarlige LIS-beloeb er begraenset af et loft paa 2 500 ECU og maa pr. aarsarbejdsenhed i landbruget, der af landbrugeren og af medlemmerne af hans famille er praesteret paa den paagaeldende bedrift, ikke overstige et beloeb svarende til 35 % af det aarlige bruttonationalprodukt i faktorpriser pr. erhvervsaktiv person, som blev konstateret i det seneste aar, for hvilket der foreligger talmateriale.

Naevnte bruttonationalprodukt er enten det, der er konstateret paa nationalt plan, eller det, der er konstateret paa regionalt plan i den paagaeldende PSLI-meddelelse, afhaen

gigt af, hvilket loft medlemsstaten anvender i henhold til artikel 4, stk. 1, andet afsnit, i forordning (EOEF) nr. 768/89.

2. Hvis det samlede tab er mindre end tabet som foelge af landbrugsreformen, begraenses det maksimale LIS-beloeb til stoerrelsen af det samlede tab.

3. a) Hvis PSLI er begraenset til en eller flere sektorer, skal hver bedrift, der modtager stoette under et saadant PSLI, producere mindst 20 % af sin samlede endelige landbrugsproduktionsvaerdi inden for de paagaeldende sektorer. Hivs LIS-beloebet fastsaettes generelt for hver bedrift, skal den stoette, der kan udbetales til den enkelte bedrift, vaere lig med det under det paagaeldende PSLI fastlagte beloeb, nedsat med en koefficient, der er lig med den andel af bedriftens samlede landbrugsproduktionsvaerdi, som de sektorer, der ikke er beroert, tegner sig for.

b) Den i litra a) naevnte produktion defineres som det aarlige gennemsnit for de aar, som er lagt til grund ved beregningen af det aarlige gennemsnit, der er udvalgt efter artikel 3, stk. 4.

c) Ved anvendelse af litra a) kan medlemsstaterne i stedet for at anvende endelig landbrugsproduktionsvaerdi anvende standarddaekningsbidrag, eller, hvor de forefindes, de egentlige daekningsbidrag.

4. For hver bedrift kan medlemsstaterne paa grundlag af, hvad der anses for normalt for bedrifter af den paagaeldende stoerrelse og type, fastsaette en oevre graense for det antal aarsarbejdsenheder, der kan medregnes ved anvendelsen af artikel 3, stk. 5 og 6.

Artikel 8

Kapitalisering

1. Medlemsstater, der oensker at goere brug af den mulighed for kapitalisering, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, litra a), i forordning (EOEF) nr. 768/89, anfoerer i den paagaeldende PSLI-meddelelse de betingelser, som de potentielle modtagere skal opfylde i forbindelse med en saadan kapitalisering.

2. Hvis der i et PSLI gives mulighed for kapitalisering, kan alle de potentielle stoettemodtagere, der opfylder de i artikel 1, stk. 2, litra a) og b), i forordning (EOEF) nr. 768/89 fastsatte betingelser, have mulighed for at vaelge mellem kapitaliseret og ikke-kapitaliseret udbetaling. Hvor der ikke tilbydes et saadant valg, skal den paagaeldende medlemsstat i PSLI-udkastet anfoere, paa hvilket ikke-kapitaliseret grundlag kapitaliserede udbetalinger foretages.

3. Det kapitaliserede stoettebeloeb begraenses til et beloeb, der ikke er stoerre end de ikke-kapitaliserede betalinger tilbagediskonteret til nutidsvaerdi ved hjaelp af en rentesats svarende til den, der normalt anvendes ved indlaan af tilsvarende stoerrelse paa det tidspunkt, hvor PSLI meddeles.

Artikel 9

Betingelser for stoette

1. Husholdninger, hvor landbruget tegner sig for mindre end 10 % af husholdningens samlede indkomst, kan ikke indgaa i et PSLI. For hvert PSLI kan medlemsstaten fastsaette en procentsats, der er stoerre end 10 %. Denne procentsats skal bestemmes for samme periode som den udvalgte i artikel 3, stk. 4. For husholdninger, hvor indkomsten fra bedriften ikke er repraesentativ, kan den paagaeldende medlemsstat fastsaette en anden periode.

2. Naar en stoettemodtager har modtaget en LIS-betaling, kan bedriften ogsaa vaere stoetteberettiget under ethvert efterfoelgende PSLI. Summen af de udbetalte beloeb pr. aarsarbejdsenhed for det foerste betalingsaar under hvert PSLI maa dog ikke overstige det i artikel 7, stk. 1, omhandlede loft for det foerste PSLI, som bedriften er omfattet af.

3. En stoettemodtager, som har opfyldt betingelserne for at modtage stoette under et PSLI, kan bevare denne status uanset graden af afhaengighed af landbruget i den periode, hvor stoetten udbetales.

Artikel 10

Faellesskabets finansielle bidrag

1. Alle meddelelser om eller aendringer af et PSLI skal indeholde et overslag over Faellesskabets mulige bidrag til finansieringen som omhandlet i artikel 9 i forordning (EOEF) nr. 768/89. Overslaget opdeles i aarlige beloeb.

2. Ved den i artikel 8, stk. 2, litra a), i forordning (EOEF) nr. 768/89 omhandlede graense paa to arbejdsenheder pr. bedrift forstaas aarsarbejdsenheder i landbruget.

3. Naar Kommissionen godkender et PSLI eller foreslaaede aendringer heraf i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EOEF) nr. 768/89, fastlaegger Kommissionen, efter hoering af EUGFL-Komitéen, de aarlige maksimumsbeloeb, der kan afholdes over Faellesskabets budget som foelge af godkendelsen, for at bevillingerne paa Faellesskabets budget ikke overskrides.

4. Kommissionen kan paa anmodning af den paagaeldende medlemsstat eller paa eget initiativ efter hoering af saavel den i artikel 13 i forordning (EOEF) nr. 768/89 omhandlede komité som EUGFL-Komitéen aendre de omhandlede maksimumsbeloeb, der er henvist til i stk. 3. Beloebene kan dog ikke nedsaettes, hvis dette vil rejse tvivl om de i artikel 9 i forordning (EOEF) nr. 768/89 omhandlede procentsatser. 5. Indkomststoette, hvortil der kan ydes faellesskabsbidrag i henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 768/89, kan bevare denne status, selv om betingelsen i naevnte artikel vedroerende landbrug som hovederhverv ophoerer med at vaere opfyldt i loebet af betalingsperioden.

6. Naar kapitaliseringsmuligheden anvendes, skal Faellesskabets bidrag beregnes hvert aar til medlemsstaten som omhandlet i artikel 9 i forordning (EOEF) nr. 768/89 paa grundlag af de aarlige beloeb, som skulle have vaeret betalt, hvis alle saadanne betalinger var sket paa et ikke-kapitaliseret grundlag.

7. Den graense paa 1 000 ECU pr. arbejdsenhed pr. aar, der omhandles i artikel 8, stk. 2, litra a), i forordning (EOEF) nr. 768/89, fortolkes som gaeldende for en given bedrift uanset antallet af PSLI, hvorunder den er stoetteberettiget.

Artikel 11

Omregning mellem national valuta og ecu

Omregning mellem national valuta og ecu med det formaal at anvende det loft paa 2 500 ECU, der er omhandlet i artikel 8, stk. 2, andet afsnit, i forordning (EOEF) nr. 768/89, og det loft paa 1 000 ECU, der er omhandlet i stk. 2, litra a), i naevnte forordning, skal foretages ved hjaelp af den landbrugsomregningskurs, der er gaeldende i »Beloeb, der ikke er knyttet til prisfastsaettelsen«, naar PSLI-udkastet er meddelt Kommissionen, og er omhandlet i Raadets forordning (EOEF) nr. 1678/85 af 11. juni 1985 om fastsaettelse af de omregningskurser, der skal anvendes i landbrugssektoren (1)

- for Portugals vedkommende under overskriften »Andre produkter bortset fra dem, der er naevnt i artikel 259 i tiltraedelsesakten«, saa laenge der tages saerlige hensyn

- for alle andre medlemsstaters vedkommende under overskriften »Alle andre produkter«.

Artikel 12

Rapporter

1. Hvert aar senest paa datoen for godkendelsen af det paagaeldende PSLI og indtil det sidste aar, hvor udbetaling finder sted, underretter medlemsstaten Kommissionen om forloebet af det paagaeldende PSLI og om eventuelle opstaaede vanskeligheder.

2. Der skal som et minimum fremsendes oplysninger om faktisk udbetalt stoette i forhold til den stoette, der forventedes udbetalt, da det paagaeldende PSLI blev godkendt.

3. Medlemsstater, som har ivaerksat PSLI'er, sender senest den 31. december 1991 Kommissionen oplysninger med henblik paa den rapport, der er omhandlet i artikel 14, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 768/89. Disse oplysninger omfatter bl.a. aendringer eller planlagte aendringer i den samlede landbrugsproduktion paa de bedrifter, der drives af landbrugere, som modtager LIS, i forhold til andre.

4. Senest et aar efter den planlagte ophoersdato for et PSLI sender medlemsstaten Kommissionen en endelig rapport om gennemfoerelsen heraf. Rapporten skal som et minimum indeholde foelgende oplysninger:

a) de i stk. 2 omhandlede

b) fremskridt i retning af de maal, der blev opstillet, da PSLI blev meddelt

c) den oejeblikkelige og forventede indkomstsituation for stoettemodtagerne

d) aendringer eller planlagte aendringer i den samlede landbrugsproduktion paa de bedrifter, der drives af landbrugere, som modtager LIS, i forhold til andre bedrifter.

Artikel 13

Kontrol

1. Naar et PSLI meddeles, sender medlemsstaterne Kommissionen oplysninger om:

a) de retlige og administrative foranstaltninger, der er truffet for at sikre kontrol med overholdelsen af betingelserne for udbetaling af stoette

b) hvilket eller hvilke organer, der er ansvarlig for den i litra a) omhandlede kontrol.

2. a) Medlemsstaterne foretager stikproevekontrol af de data, som meddeles af de potentielle stoettemodtagere. Denne kontrol skal mindst omfatte 2 % af alle dossierer. Med henblik paa kontrollen skal landbrugerne attestere korrektheden af alle oplysningerne vedroerende deres bedrifter, herunder den samlede familieindkomst, antallet af aarsarbejdsenheder og broekdele heraf samt husholdningens samlede indkomst.

b) i tilfaelde, hvor der konstateres uregelmaessigheder i mere end 5 % af de kontrollerede dossierer, skal Kommissionen straks underrettes herom.

3. Hvert aar senest paa datoen for godkendelsen af det paagaeldende PSLI og indtil aaret efter det sidste aar for gennemfoerelsen sender medlemsstaten Kommissionen en detaljeret rapport om den kontrol, de i stk. 1, litra b), omhandlede organer har gennemfoert.

Artikel 14

Graekenland, Portugal og Spanien

Der kan tages hensyn til den saerlige situation i Graekenland, Portugal og Spanien i forbindelse med bestemmelserne i de respektive tiltraedelsesakter for at undgaa forskelsbehandling, navnlig som foelge af bestemmelserne i artikel 4 og artikel 7, stk. 2. Ethvert udkast til PSLI, der meddeles af en af disse medlemsstater, skal indeholde passende oplysninger om ethvert aspekt, som der efter de beroerte myndigheders opfattelse boer tages hensyn til i saa

henseende. Bestemmelserne om anvendelse af denne artikel vedtages i overensstemmelse med proceduren omhandlet i artikel 13 i forordning (EOEF) nr. 768/89.

Artikel 15

Meddelelse af PSLI

Ved meddelelse af et PSLI til Kommissionen forelaegger medlemsstaten de relevante oplysninger, der er foreskrevet i artikel 4, 5 og 6 i forordning (EOEF) nr. 768/89 og i naervaerende forordning, opstillet i overenstemmelse med bilaget.

Artikel 16

Ikrafttraedelse

Denne forordning traeder i kraft paa tredjedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 19. december 1989.

Paa Kommissionens vegne

Ray MAC SHARRY

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. L 148 af 28. 6. 1968, s. 13.

(1) EFT nr. L 164 af 24. 6. 1985, s. 11.

BILAG

Ved ethvert PSLI, der meddeles Kommissionen, skal foelgende opstilling benyttes:

I. Rammebestemmelser

1. Maalene for det paagaeldende PSLI (navnlig under hensyntagen til artikel 1 i forordning (EOEF) nr. 768/89), med videst mulig kvantificering.

2. Det af det paagaeldende PSLI omfattede geografiske omraade og/eller den eller de beroerte landbrugssektorer.

II. Udvaelgelse af stoettemodtagere og stoettens stoerrelse

1.2 // 3. // Fastlaeggelse af potentielle stoettemodtagere: // 3.1. // Den minimumsandel af en arbejdsenhed, som medlemmerne af landbrugerens famille skal praestere paa bedriften (artikel 2, stk. 2). // 3.2. // Hvor det er noedvendigt: de nationale bestemmelser om arbejdsaftaler vedroerende »aarsarbejdsenheder« og »aarsarbejdsenheder i landbruget«. // 3.3. // Naermere oplysninger om den beregningsmetode, der anvendes til bestemmelse af bruttovaerditilvaeksten i faktorpriser paa bedriftsplan, som omhandlet i artikel 3, stk. 2, litra a). // 3.4. // Hvis artikel 6, stk. 3, litra b), i forordning (EOEF) nr. 768/89 finder anvendelse: naermere oplysninger om den koefficient, der anvendes for at goere nettolandbrugsindkomsten sammenlignelig med bruttovaerditilvaeksten i faktorpriser. // 3.5. // Opgoerelsen af indkomsten, hvor der i overensstemmelse med artikel 3, stk. 3, anvendes et andet grundlag end det, der anvendes ved beregning af indkomstskat (begrundelse for og beskrivelse af grundlaget). // 3.6. // Loftets stoerrelse (artikel 4, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 768/89). // 3.7. // Det nationale eller regionale bruttonationalprodukt i faktorpriser med henblik paa kontrol. // 3.8. // Den minimumsprocentdel af husholdningens indkomst, som landbruget skal tegne sig for, hvis denne er stoerre end det minimum, der er fastsat i artikel 9, stk. 1. // 3.9. // Hvis PSLI er begraenset til en eller flere sektorer: for hver bedrift den minimumsandel, den samlede produktionsvaerdi for den eller de paagaeldende sektor(er) udgoer af bedriftens samlede produktionsvaerdi (artikel 7, stk. 3). // 4. // Detaljerede beregninger af tabet (artikel 4), herunder de vaesentligste oekonomiske data. // 4.1. // Beregning af indkomstsituationen (bestemt som bruttovaerditilvaeksten i faktorpriser) i referenceperioden. // 4.2. // Beregning af indkomstsituationen (bestemt som bruttovaerditilvaeksten i faktorpriser) i mindst de to seneste aar, for hvilke der foreligger oplysninger. // 4.3. // Bestemmelse af det samlede tab og tabet som foelge af landbrugsreformen. // 5. // Beregning af det aarlige bruttonationalprodukt i faktorpriser pr. erhvervsaktiv person i det seneste aar, for hvilket der foreligger talmateriale (artikel 7, stk. 1). // 6. // I givet fald, fastsaettelse af en oevre graense for antallet af aarsarbejdsenheder (artikel 7, stk. 4).

III. Betalinger

7. Fremgangsmaaden ved betaling af stoette til stoettemodtagerne, herunder saerlige af medlemsstaten fastsatte betingelser.

8. I givet fald naermere oplysninger om deflationsmetoden som beskrevet i artikel 5.

9. De naermere regler for betalingerne, hvad angaar varighed og degressivitet (artikel 6).

10. Hvis artikel 6, stk. 3, litra a), i forordning (EOEF) nr. 768/89 finder anvendelse: angivelse af de betingelser, der skal opfyldes af potentielle stoettemodtagere, og rentesatsen (i overensstemmelse med artikel 8). IV. Faellesskabets finansielle bidrag

11. Overslag over de samlede udgifter aar for aar.

12. Overslag over de under punkt 11 omhandlede udgifter, som forventes at ville opfylde betingelser for bidrag fra Faellesskabet.

V. Naermere regler om gennemfoerelsen

13. Formularer, der skal anvendes af ansoegere om LIS.

14. Organer, der deltager i kontrollen med ordningen.

15. Beskrivelse af de i artikel 13 fastsatte kontrolforanstaltninger.

16. Den retsakt, hvorved det paagaeldende PSLI gennemfoeres.

VI. Résume af PSLI

17. Et résumé af det paagaeldende PSLI paa hoejst 1 500 ord med beskrivelse af de vaesentligste elementer.