LISTE OVER BILAG

Rother og Royal Military Canal oven for Scots Float Sluice og Brede oven for indsejlingsslusen

Stort og Lee oven for Bow Creek; Grand Union Canal oven for Brentford-slusen og Regents Canal oven for Limehouse Basin og alle dermed forbundne kanaler; Wey oven for Themsen-slusen; Kennet and Avon Canal; Themsen oven for Oxford;Oxford Canal

Alle sejlbare floder, bredninger, kanaler og vandveje med eller uden tidevand inden for Norfolk Broads og Suffolk Broads, herunder Oulton Broad, og Waveney, Yare, Bure, Ant og Thurne, undtagen hvad der er anført for Yarmouth og Lowestoft

Forth and Clyde Canal

Adur oven for den vestlige ende af Tarmac Wharf, og inden for Southwick Canal

Oder fra byen Racibórz til forbindelsen med den østlige Oder, som løber ud i Regalica fra Klucz-Ustowo-gennemskæringen, sammen med denne flod og dens sideløb til Dąbie-søen samt et sideløb til Oder fra Opatowice-slusen til slusen i Wrocław by

Sneekermeer, Koevordermeer, Heegermeer, Fluessen, Slotermeer, Tjeukemeer, Beulakkerwijde, Belterwijde, Ramsdiep, Ketelmeer, Zwartemeer, Veluwemeer, Eemmeer, Gooimeer, Alkmaardermeer, Gouwzee, Buiten IJ, Afgesloten IJ, Noordzeekanaal, IJmuiden havn, Rotterdam havn, Nieuwe Maas, Noord, Oude Maas, Beneden Merwede, Nieuwe Merwede, Dordtsche Kil, Boven Merwede, Waal, Bijlandsch Kanaal, Boven Rijn, Pannerdensch Kanaal, Geldersche Ijssel, Neder Rijn, Lek, Amsterdam-Rijnkanaal, Veerse Meer, Schelde-Rhin kanalen indtil udmundingen i Volkerak, Amer, Bergsche Maas, Meuse neden for Venlo, Gooimeer, Europort, Calandkanaal (øst for Benelux-havnen), Hartelkanaal

Inden for en linje fra Mount Batten Pier til Raveness Point gennem Drake's Islands; floden Yealm inden for en linje fra Warren Point til Misery Point

Inden for en linje i øst-vestlig retning fra Warren Point til redningsbådsstationen på kysten over for Checkstone Ledge

Inden for linjeføringen for kædefærgen mellem Sandbanks og South Haven Point

Rother oven for signalstationen for tidevand ved Camber til Scots Float Sluice og til indsejlingsslusen til Brede

Inden for en linje fra Haws Point på Isle of Walney til Roa Island Slipway

Inden for en linje fra Lytham til Southport og inden for Preston Docks

Inden for et område, der afgrænses af den store bølgebryder og en linje fra enden af bølgebryderen til Brynglas Point i Towyn Bay

Inden for the Narrows ved Pen-Yr-Ergyd

Inden for et område, der afgrænses af en linje fra vestmolen i Burry Port til Whiteford Point

Inden for en linje mellem de yderste ender af bølgebryderne i floden Afran uden for de lukkede dokker

Inden for New Cut

Inden for en linje fra Middleton Jetty til det gamle molehoved (Old Pier Head)

Ikke øst for Berry Cove (Scalpay) og ikke vest for Croc a Loin (Harris)

Inden for Kyle Akin, ikke vest for Eilean Ban-fyrtårnet eller øst for Eileanan Dubha

Inden for Loch Etive oven for Falls of Lora

Inden for Firth of Forth, men ikke øst for jernbanebroen i Forth

Firth of Forth og River Forth

Vest for en linje, der går i nord-sydlig retning tværs over havneindsejlingen ved Scurdie Ness-fyrtårnet

Inden for et område, der afgrænses af linjer trukket fra Wharth på øen Flotta til Martello Tower på South Walls og fra Point Cletts på øen Hoy til den trigonometriske station Thomson's Hill på øen Fara og videre til Gibraltar Pier på øen Flotta

Fra Haudaudine-broen over Madeleine-grenen til mundingen og fra Pirmil-broen over Pirmil-grenen

Fra Oldenburgs havn og fra et punkt 140 m neden for Amalienbrücke i Oldenburg til mundingen

Fra forbindelseslinjen mellem molehovederne i Brunsbüttel til en linje mellem indsejlingslysene i Kiel-Holtenau, herunder Obereidersee og Enge, Audorfer See, Borgstedter See og Enge, Schirnauer See, Flemhuder See og Achterwehrer kanalen

inden for en linje fra Barry Pier til Steepholm og videre til Brean Down

Inden for Isle of Wight i et område, der mod øst afgrænses af en linje fra kirkespiret i West Wittering til Trinity Church i Bembridge og mod vest af en linje fra the Needles til Hurst Point

Inden for Isle of Wight i et område, der mod øst afgrænses af en linje fra kirkespiret i West Wittering til Trinity Church i Bembridge og mod vest af en linje fra the Needles til Hurst Point

Inden for Isle of Wight i et område, der mod øst afgrænses af en linje fra kirkespiret i West Wittering til Trinity Church i Bembridge og mod vest af en linje fra the Needles til Hurst Point

Inden for Isle of Wight i et område, der mod øst afgrænses af en linje fra kirkespiret i West Wittering til Trinity Church i Bembridge og mod vest af en linje fra the Needles til Hurst Point

Inden for Isle of Wight i et område, der mod øst afgrænses af en linje fra kirkespiret i West Wittering til Trinity Church i Bembridge og mod vest af en linje fra the Needles til Hurst Point

Inden for Isle of Wight i et område, der mod øst afgrænses af en linje fra kirkespiret i West Wittering til Trinity Church i Bembridge og mod vest af en linje fra the Needles til Hurst Point

Inden for Isle of Wight i et område, der mod øst afgrænses af en linje fra kirkespiret i West Wittering til Trinity Church i Bembridge og mod vest af en linje fra the Needles til Hurst Point

Inden for Isle of Wight i et område, der mod øst afgrænses af en linje fra kirkespiret i West Wittering til Trinity Church i Bembridge og mod vest af en linje fra the Needles til Hurst Point

Inden for en linje fra Southport til Blackpool inden for bredderne

inden for en linje fra Formby Point til Point of Air

inden for en linje fra Formby Point til Point of Air

inden for en linje fra Hilbre Point til Point of Air

inden for en linje fra Barry Dock Pier til Steepholm og videre til Brean Down

inden for en linje fra Barry Dock Pier til Steepholm og videre til Brean Down

inden for en linje fra Barry Dock Pier til Steepholm og videre til Brean Down

inden for en linje fra Barry Dock Pier til Steepholm og videre til Brean Down

inden for en linje fra Barry Dock Pier til Steepholm og videre til Brean Down

inden for en linje fra New Holland til Paull

Inden for et område, der mod nord afgrænses af en linje fra Dunollie Point-fyrtårnet til Ard na Chruidh og mod syd af en linje fra Rudha Seanach til Ard na Cuile

Note: Ovennævnte indre grænse, der gælder om sommeren, udvides fra den 5. juni til den 5. september (begge datoer medregnet) med en linje fra et punkt to mil ud for Ayrshires kyst ved Skelmorlie Castle til Tomont End på Cumbrae og en linje fra Portachur Point på Cumbrae til Inner Brigurd Point i Ayrshire

en linje fra Bogany Point på Isle of Bute til Skelmorlie Castle og en linje fra Ardlamont Point til den sydligste ende af Ettrick Bay inde i Kyles of Bute

Firth of Forth og River Forth

Inden for et område, der afgrænses af linjer trukket fra Point of Cletts på øen Hoy til den trigonometriske station Thomson's Hill på øen Fara og videre til Gibraltar Pier på øen Flotta; fra St Vincent Pier på øen Flotta til det vestligste punkt på Calf of Flotta; fra det østligste punkt på Calf of Flotta til Needle Point på øen South Ronaldsay og fra Ness on Mainland til Point of Oxan-fyrtårnet på øen Graemsay og videre til Bu Point på øen Hoy; samt på havsiden af farvande i zone 2

Mellem Kirkwall og Rousay ikke øst for en linje mellem Point of Graand (Egilsay) og Galt Ness (Shapinsay) eller mellem Head of Work (Mainland) gennem Helliar Holm-fyrtårnet til Shapinsays kyst; ikke nordvest for den sydøstligste spids af Eynhallow Island, ikke udefter mod havet fra en linje mellem Rousays kyst på 59o 10,5' N 002o 57,1' W og Egilsays kyst på 59o 10,0' N 002o 56,4' W

inden for det område, der mod nord afgrænses af en linje fra Brim Ness til det nordøstlige hjørne af Inner Score og mod syd af en linje fra sydspidsen af Ness of Sound til Kirkabisterness

BILAG II

TEKNISKE MINIMUMSFORSKRIFTER FOR FARTØJER PÅ INDRE VANDVEJE I ZONE 1, 2, 3 OG 4

INDHOLD

DEL I 38

KAPITEL 1 38

GENERELT 38

Artikel 1.01 — Definitioner 38

Artikel 1.02 — (Uden indhold) 42

Artikel 1.03 — (Uden indhold) 42

Artikel 1.04 — (Uden indhold) 42

Artikel 1.05 — (Uden indhold) 42

Artikel 1.06 — Midlertidige forskrifter 42

Artikel 1.07 — Administrative retningslinjer 42

KAPITEL 2 42

PROCEDURE 42

Artikel 2.01 — Inspektionsorganer 42

Artikel 2.02 — Anmodning om inspektion 43

Artikel 2.03 — Fremstilling af den flydende struktur til inspektion 43

Artikel 2.04 — (Uden indhold) 43

Artikel 2.05 — Foreløbigt fællesskabscertifikat 43

Artikel 2.06 — Fællesskabscertifikatets gyldighedsperiode 44

Artikel 2.07 — Oplysninger og ændringer i fællesskabscertifikatet 44

Artikel 2.08 — (Uden indhold) 44

Artikel 2.09 — Periodisk inspektion 44

Artikel 2.10 — Frivillig inspektion 44

Artikel 2.11 — (Uden indhold) 44

Artikel 2.12 — (Uden indhold) 44

Artikel 2.13 — (Uden indhold) 44

Artikel 2.14 — (Uden indhold) 45

Artikel 2.15 — Omkostninger 45

Artikel 2.16 — Oplysninger 45

Artikel 2.17 — Register for fællesskabscertifikater 45

Artikel 2.18 — Officielt nummer 45

Artikel 2.19 — Ækvivalens og undtagelser 45

DEL II 46

KAPITEL 3 46

FORSKRIFTER VEDRØRENDE SKIBES BYGNING 46

Artikel 3.01 — Grundregel 46

Artikel 3.02 — Styrke og stabilitet 46

Artikel 3.03 — Skrog 47

Artikel 3.04 — Maskin- og kedelrum samt bunkerrum 47

KAPITEL 4 48

SIKKERHEDSAFSTAND, FRIBORD OG DYBGANGSMÆRKER 48

Artikel 4.01 — Sikkerhedsafstand 48

Artikel 4.02 — Fribord 48

Artikel 4.03 — Minimumsfribord 50

Artikel 4.04 — Dybgangsmærker 50

Artikel 4.05 — Største nedlastning af flydende strukturer, hvis skrog ikke altid er lukket således, at det er søsprøjt- og vejrtæt 51

Artikel 4.06 — Dybgangsskalaer 51

KAPITEL 5 52

MANØVREEVNE 52

Artikel 5.01 — Generelt 52

Artikel 5.02 — Sejladsprøver 52

Artikel 5.03 — Prøveområde 52

Artikel 5.04 — Lastningsgraden af fartøjer og konvojer ved sejladsprøver 52

Artikel 5.05 — Anvendelse af skibets hjælpemidler ved sejladsprøven 52

Artikel 5.06 — Foreskrevet hastighed (fremad) 53

Artikel 5.07 — Standseevne 53

Artikel 5.08 — Bakevne 53

Artikel 5.09 — Undvigeevne 53

Artikel 5.10 — Drejeevne 53

KAPITEL 6 53

STYRESYSTEM 53

Artikel 6.01 — Generelle forskrifter 53

Artikel 6.02 — Styremaskinens drivaggregater 54

Artikel 6.03 — Hydraulisk drivaggregat i styremaskinen 54

Artikel 6.04 — Energikilde 54

Artikel 6.05 — Hånddrevet drivaggregat 55

Artikel 6.06 — Rorpropeller, vandjetsystemer, Voith-Schneider-propeller og bovpropeller 55

Artikel 6.07 — Indikatorer og kontrolanordninger 55

Artikel 6.08 — Drejehastighedsregulatorer 55

Artikel 6.09 — Godkendelsesprocedure 55

KAPITEL 7 56

STYREHUS 56

Artikel 7.01 — Generelt 56

Artikel 7.02 — Frit udsyn 56

Artikel 7.03 — Generelle forskrifter vedrørende betjenings-, indikator- og kontrolanordninger 57

Artikel 7.04 — Særlige forskrifter vedrørende betjenings-, indikator- og kontrolanordninger for hovedmaskiner og styresystem 57

Artikel 7.05 — Navigationslys, lys- og lydsignaler 58

Artikel 7.06 — Radaranlæg og drejehastighedsindikatorer 58

Artikel 7.07 — Radiotelefonanlæg til fartøjer med styrehus indrettet til radarnavigation ved én enkelt person 59

Artikel 7.08 — Internt kommunikationsudstyr om bord 59

Artikel 7.09 — Alarmanlæg 59

Artikel 7.10 — Opvarmning og ventilation 59

Artikel 7.11 — Anlæg til betjening af hækankre 59

Artikel 7.12 — Sænkbare styrehuse 59

Artikel 7.13 — Påtegning på certifikatet for fartøjer, hvis styrehus er indrettet til radarnavigation ved én person 60

KAPITEL 8 60

MASKINERNES KONSTRUKTION 60

Artikel 8.01 — Generelle bestemmelser 60

Artikel 8.02 — Sikkerhedsanordninger 60

Artikel 8.03 — Fremdrivningsanordninger 60

Artikel 8.04 — Maskinernes udstødningsrør 61

Artikel 8.05 — Brændstoftanke, rør og tilbehør 61

Artikel 8.06 — Opbevaring af smøreolie, rør og tilbehør 62

Artikel 8.07 — Opbevaring af olie, der anvendes i kraftoverføringssystemer, kontrol- og aktiveringssystemer og varmesystemer, rør og tilbehør 62

Artikel 8.08 — Lænseanlæg 63

Artikel 8.09 — Anordninger til opsamling af olieholdigt vand og spildolie 64

Artikel 8.10 — Støj frembragt af fartøjer 64

KAPITEL 8a (Uden indhold) 64

KAPITEL 9 64

ELEKTRISKE INSTALLATIONER 64

Artikel 9.01 — Generelle bestemmelser 64

Artikel 9.02 — Elektricitetsforsyningsanlæg 65

Artikel 9.03 — Beskyttelse mod berøring, indtrængning af genstande og vand 65

Artikel 9.04 — Eksplosionssikring 66

Artikel 9.05 — Beskyttelsesjord 66

Artikel 9.06 — Højst tilladte spænding 66

Artikel 9.07 — Fordelingssystemer 67

Artikel 9.08 — Landtilslutning eller tilslutning til andre eksterne net 67

Artikel 9.09 — Levering af strøm til andre fartøjer 68

Artikel 9.10 — Generatorer og motorer 68

Artikel 9.11 — Akkumulatorer 68

Artikel 9.12 — Koblingsudstyr 69

Artikel 9.13 — Nødafbrydere 70

Artikel 9.14 — Installationsmateriale 70

Artikel 9.15 — Kabler 70

Artikel 9.16 — Belysningsanlæg 71

Artikel 9.17 — Navigationslys 71

Artikel 9.18 — (Uden indhold) 71

Artikel 9.19 — Alarm- og sikkerhedssystemer for mekaniske anlæg 71

Artikel 9.20 — Elektroniske anlæg 72

Artikel 9.21 — Elektromagnetisk kompatibilitet 73

KAPITEL 10 73

UDRUSTNING 73

Artikel 10.01 — Ankerudrustning 73

Artikel 10.02 — Anden udrustning 75

Artikel 10.03 — Transportable ildslukkere 76

Artikel 10.03a — Faste brandslukningsanlæg i beboelsesrum, styrehuse og passagerområder 76

Artikel 10.03b — Faste brandslukningsanlæg i maskinrum, kedelrum og pumperum 77

Artikel 10.04 — Både 81

Artikel 10.05 — Redningskranse og -veste 81

KAPITEL 11 81

SIKKERHED PÅ ARBEJDSPOSTERNE 81

Artikel 11.01 — Generelt 81

Artikel 11.02 — Beskyttelse mod fald 81

Artikel 11.03 — Arbejdspladsernes dimensionering 82

Artikel 11.04 — Sidedæk 82

Artikel 11.05 — Adgang til arbejdspladserne 82

Artikel 11.06 — Udgange og nødudgange 83

Artikel 11.07 — Lejdere, trin mv. 83

Artikel 11.08 — Indvendige rum 83

Artikel 11.09 — Beskyttelse mod støj og vibrationer 83

Artikel 11.10 — Lugedæksler 83

Artikel 11.11 — Spil 84

Artikel 11.12 — Kraner 84

Artikel 11.13 — Opbevaring af brandfarlige væsker 85

KAPITEL 12 85

BEBOELSE 85

Artikel 12.01 — Generelle bestemmelser 85

Artikel 12.02 — Særlige konstruktionsforskrifter for beboelse 86

Artikel 12.03 — Sanitære installationer 86

Artikel 12.04 — Kabysser 87

Artikel 12.05 — Drikkevand 87

Artikel 12.06 — Opvarmning og ventilation 88

Artikel 12.07 — Andre installationer i beboelsen 88

KAPITEL 13 88

OPVARMNINGS-, KOGE- OG KØLEANLÆG, SOM FUNGERER MED BRÆNDSTOF 88

Artikel 13.01 — Generelle bestemmelser 88

Artikel 13.02 — Anvendelse af flydende brændstof og oliefyrede anlæg 88

Artikel 13.03 — Kaminer med fordampningsbrænder og varmeapparater med forstøvningsbrænder 89

Artikel 13.04 — Kaminer med fordampningsbrænder 89

Artikel 13.05 — Varmeovne med forstøvningsbrænder 89

Artikel 13.06 — Varmeapparater med luftindblæsning 89

Artikel 13.07 — Opvarmning med fast brændsel 90

KAPITEL 14 90

ANLÆG TIL FLYDENDE GAS TIL HUSHOLDNINGSBRUG 90

Artikel 14.01 — Generelt 90

Artikel 14.02 — Gasanlæg 90

Artikel 14.03 — Beholdere 91

Artikel 14.04 — Forsyningsenhedernes placering og indretning 91

Artikel 14.05 — Reservebeholdere og tomme beholdere 91

Artikel 14.06 — Trykregulatorer 91

Artikel 14.07 — Tryk 92

Artikel 14.08 — Rørledninger og fleksible forbindelser 92

Artikel 14.09 — Fordelingssystem 92

Artikel 14.10 — Gasforbrugende apparater og deres montering 92

Artikel 14.11 — Lufttilførsel og udluftning af forbrændingsgas 93

Artikel 14.12 — Brugs- og sikkerhedsforskrifter 93

Artikel 14.13 — Godkendelsesprøvning 93

Artikel 14.14 — Prøvning 93

Artikel 14.15 — Attestering 94

KAPITEL 15 94

SÆRLIGE FORSKRIFTER VEDRØRENDE PASSAGERFARTØJER 94

Artikel 15.01 — Generelle bestemmelser 94

Artikel 15.02 — Fartøjers skrog 94

Artikel 15.03 — Stabilitet 96

Artikel 15.04 — Sikkerhedsafstand og fribord 100

Artikel 15.05 — Det højst tilladte antal passagerer 101

Artikel 15.06 — Passagerrum og -områder 101

Artikel 15.07 — Fremdrivningssystem 104

Artikel 15.08 — Sikkerhedsanordninger og sikkerhedsudrustning 104

Artikel 15.09 — Redningsmidler 105

Artikel 15.10 — Elektriske installationer 106

Artikel 15.11 — Brandsikring 107

Artikel 15.12 — Brandbekæmpelse 111

Artikel 15.13 — Sikkerhedsorganisation 112

Artikel 15.14 — Installationer til opsamling og bortskaffelse af kloakspildevand 113

Artikel 15.15 — Undtagelser for visse passagerskibe 113

KAPITEL 15a 114

FORSKRIFTER VEDRØRENDE PASSAGERSEJLFARTØJER 114

Artikel 15a.01 — Anvendelse af del II 114

Artikel 15a.02 — Undtagelser for visse passagersejlfartøjer 115

Artikel 15a.03 — Forskrifter vedrørende sejlfartøjers stabilitet 115

Artikel 15a.04 — Skibbygningstekniske og mekaniske forskrifter 115

Artikel 15a.05 — Rigning generelt 116

Artikel 15a.06 — Master og rundholter generelt 116

Artikel 15a.07 — Særlige bestemmelser vedrørende master 116

Artikel 15a.08 — Særlige bestemmelser vedrørende topmaster 117

Artikel 15a.09 — Særlige bestemmelser vedrørende bovspryd 118

Artikel 15a.10 — Særlige bestemmelser vedrørende klyverbomme 118

Artikel 15a.11 — Særlige bestemmelser vedrørende storbomme 118

Artikel 15a.12 — Særlige bestemmelser vedrørende gafler 119

Artikel 15a.13 — Generelle bestemmelser vedrørende stående og løbende rigning 119

Artikel 15a.14 — Særlige bestemmelser vedrørende stående rigning 119

Artikel 15a.15 — Særlige bestemmelser vedrørende løbende rigning 120

Artikel 15a.16 — Beslag og dele af rigningen 121

Artikel 15a.17 — Sejl 122

Artikel 15a.18 — Udstyr 122

Artikel 15a.19 — Prøvning 122

KAPITEL 16 122

SÆRLIGE FORSKRIFTER VEDRØRENDE FLYDENDE STRUKTURER, SOM ER BESTEMT TIL AT INDGÅ I EN KONVOJ, DER SKUBBES, EN SLÆBEKONVOJ ELLER EN PARFORMATION 122

Artikel 16.01 — Flydende strukturer, som er beregnet til at skubbe 122

Artikel 16.02 — Flydende strukturer, som er beregnet til at blive skubbet 123

Artikel 16.03 — Flydende strukturer, der er egnede til at fremdrive en parformation 123

Artikel 16.04 — Flydende strukturer, der er egnede til at blive fremdrevet i konvoj 123

Artikel 16.05 — Flydende strukturer egnede til slæbning 123

Artikel 16.06 — Sejladsprøver af konvojer 124

Artikel 16.07 — Påtegninger i fællesskabscertifikatet 124

KAPITEL 17 124

SÆRLIGE FORSKRIFTER VEDRØRENDE FLYDENDE MATERIEL 124

Artikel 17.01 — Generelt 124

Artikel 17.02 — Fravigelser 124

Artikel 17.03 — Supplerende forskrifter 125

Artikel 17.04 — Resterende sikkerhedsafstand 125

Artikel 17.05 — Resterende fribord 125

Artikel 17.06 — Krængningsprøve 126

Artikel 17.07 — Eftervisning af stabiliteten 126

Artikel 17.08 — Eftervisning af stabilitet i tilfælde af reduceret resterende fribord 127

Artikel 17.09 — Nedlastningsmærker og dybgangsskalaer 128

Artikel 17.10 — Flydende materiel uden eftervisning af stabiliteten 128

KAPITEL 18 128

SÆRLIGE FORSKRIFTER VEDRØRENDE FLYDENDE ARBEJDSPLATFORME 128

Artikel 18.01 — Anvendelsesbetingelser 128

Artikel 18.02 — Anvendelse af del II 128

Artikel 18.03 — Fravigelser 128

Artikel 18.04 — Sikkerhedsafstand og fribord 129

Artikel 18.05 — Både 129

KAPITEL 19 129

SÆRLIGE FORSKRIFTER VEDRØRENDE HISTORISKE FARTØJER (Uden indhold) 129

KAPITEL 19a 129

SÆRLIGE FORSKRIFTER VEDRØRENDE KANALPRAMME (Uden indhold) 129

KAPITEL 19b 129

SÆRLIGE FORSKRIFTER VEDRØRENDE FARTØJER, DER SEJLER PÅ VANDVEJE I ZONE 4 129

Artikel 19b.01 — Anvendelse af kapitel 4 129

KAPITEL 20 129

SÆRLIGE FORSKRIFTER VEDRØRENDE SØGÅENDE SKIBE (Uden indhold) 129

KAPITEL 21 129

SÆRLIGE FORSKRIFTER VEDRØRENDE FRITIDSFARTØJER 129

Artikel 21.01 — Generelt 129

Artikel 21.02 — Anvendelse af del II 130

Artikel 21.03 — (Uden indhold) 130

KAPITEL 22 131

STABILITET AF FARTØJER, SOM TRANSPORTERER CONTAINERE 131

Artikel 22.01 — Generelt 131

Artikel 22.02 — Grænsebetingelser og beregningsmåde til eftervisning af stabiliteten i forbindelse med transport af ikkefastgjorte containere 131

Artikel 22.03 — Grænsebetingelser og beregningsmåde til eftervisning af stabilitet i forbindelse med transport af fastgjorte containere 133

Artikel 22.04 — Procedure for vurdering af stabiliteten om bord 134

KAPITEL 22a 134

SÆRLIGE FORSKRIFTER VEDRØRENDE FLYDENDE STRUKTURER MED LÆNGDE OVER 110 M 134

Artikel 22a.01 — Anvendelse af del I 134

Artikel 22a.02 — Anvendelse af del II 134

Artikel 22a.03 — Styrke 134

Artikel 22a.04 — Flydeevne og stabilitet 134

Artikel 22a.05 — Supplerende forskrifter 135

Artikel 22a.06 — Anvendelse af del IV i tilfælde af ombygning 136

KAPITEL 22b 136

SÆRLIGE FORSKRIFTER VEDRØRENDE HØJHASTIGHEDSFARTØJER 136

Artikel 22b.01 — Generelle bestemmelser 136

Artikel 22b.02 — Anvendelse af del I 137

Artikel 22b.03 — Anvendelse af del II 137

Artikel 22b.04 — Sæder og sikkerhedsbælter 137

Artikel 22b.05 — Fribord 137

Artikel 22b.06 — Flydeevne, stabilitet og skotter 137

Artikel 22b.07 — Styrehuset 137

Artikel 22b.08 — Supplerende udstyr 138

Artikel 22b.09 — Lukkede områder 138

Artikel 22b.10 — Udgange og flugtveje 138

Artikel 22b.11 — Sikring mod og forebyggelse af brand 139

Artikel 22b.12 — Overgangsbestemmelser 139

DEL III 139

KAPITEL 23 139

BESÆTNING 139

Artikel 23.01 — (Uden indhold) 139

Artikel 23.02 — (Uden indhold) 139

Artikel 23.03 — (Uden indhold) 139

Artikel 23.04 — (Uden indhold) 139

Artikel 23.05 — (Uden indhold) 139

Artikel 23.06 — (Uden indhold) 139

Artikel 23.07 — (Uden indhold) 139

Artikel 23.08 — (Uden indhold) 139

Artikel 23.09 — Fartøjers udstyr 140

Artikel 23.10 — (Uden indhold) 141

Artikel 23.11 — (Uden indhold) 141

Artikel 23.12 — (Uden indhold) 141

Artikel 23.13 — (Uden indhold) 141

Artikel 23.14 — (Uden indhold) 141

Artikel 23.15 — (Uden indhold) 141

DEL IV 141

KAPITEL 24 141

OVERGANGSBESTEMMELSER OG AFSLUTTENDE BESTEMMELSER 141

Artikel 24.01 — Anvendelse af overgangsbestemmelser for flydende strukturer, der allerede er i drift 141

Artikel 24.02 — Undtagelser for flydende strukturer, der allerede er i drift 141

Artikel 24.03 — Undtagelser for flydende strukturer, der er køllagt inden den 1. april 1976 152

Artikel 24.04 — Øvrige undtagelser 154

Artikel 24.05 — (Uden indhold) 154

Artikel 24.06 — Undtagelser for flydende strukturer, der ikke er omfattet af artikel 24.01 154

Artikel 24.07 — (Uden indhold) 163

KAPITEL 24a 163

OVERGANGSBESTEMMELSER FOR FLYDENDE STRUKTURER, SOM IKKE SEJLER PÅ ZONE R-VANDVEJE 163

Artikel 24a.01 — Anvendelse af overgangsbestemmelser om flydende strukturer, der allerede er i drift, og gyldigheden af tidligere fællesskabscertifikater 163

Artikel 24a.02 — Undtagelser for flydende strukturer, der allerede er i drift 163

Artikel 24a.03 — Undtagelser for flydende strukturer, der er køllagt inden den 1. januar 1985 169

Artikel 24a.04 — Øvrige undtagelser 171

TILLÆG I — SIKKERHEDSTAVLER 172

TILLÆG II — ADMINISTRATIVE RETNINGSLINJER 174

DEL I

KAPITEL 1

GENERELT

Artikel 1.01

Definitioner

I dette direktiv forstås ved:

Fartøjstyper 1. »flydende struktur«: et fartøj eller flydende materiel 2. »fartøj«: et fartøj til sejlads på indre vandveje eller et søgående skib 3. »fartøj til sejlads på indre vandveje«: et fartøj, som alene eller hovedsagelig er beregnet til sejlads på indre vandveje 4. »søgående skib«: et fartøj, der er certificeret til fart i rum sø 5. »motorfartøj«: et godsmotorfartøj eller tankmotorfartøj 6. »tankmotorfartøj«: et fartøj, der er beregnet til transport af gods i faste tanke, og som er bygget til at sejle ved egen maskinkraft 7. »godsmotorfartøj«: et fartøj, bortset fra et tankmotorfartøj, der er beregnet til godstransport, og som er bygget til at sejle ved egen maskinkraft 8. »kanalpram«: et fartøj til sejlads på indre vandveje, hvis længde ikke overstiger 38,5 m, og hvis bredde ikke overstiger 5,05 m, og som normalt sejler på Rhinen-Rhône-kanalen 9. »slæbebåd«: et fartøj, der er specialbygget til at udføre slæbning 10. »skubbebåd«: et fartøj, der er specialbygget til at fremdrive en konvoj, der skubbes 11. »slæbepram«: en almindelig godsslæbepram eller tankslæbepram 12. »tankslæbepram«: et fartøj, der er beregnet til godstransport i tanke, og som er bygget til at blive slæbt og ikke har egen maskinkraft eller kun har egen maskinkraft til begrænsede manøvrer 13. »almindelig godsslæbepram«: et fartøj, bortset fra en tankslæbepram, som er beregnet til godstransport, og som er bygget til at blive slæbt og ikke har egen maskinkraft eller kun har egen maskinkraft til begrænsede manøvrer 14. »skubbepram«: en tankskubbepram, godsskubbepram eller skibspram 15. »tankskubbepram«: et fartøj, der er beregnet til godstransport i faste tanke, og som er bygget eller specielt indrettet til at blive skubbet og ikke har egen maskinkraft eller kun har egen maskinkraft til begrænsede manøvrer, når fartøjet ikke er en del af en konvoj, der skubbes 16. »godsskubbepram«: et fartøj, bortset fra en tankskubbepram, der er beregnet til godstransport, og som er bygget eller specielt indrettet til at blive skubbet og ikke har egen maskinkraft eller kun har egen maskinkraft til begrænsede manøvrer, når fartøjet ikke er en del af en konvoj, der skubbes 17. »skibspram«: en skubbepram, der er bygget til at blive transporteret om bord på søgående skibe og til at sejle på indre vandveje 18. »passagerfartøj«: et fartøj til endagsudflugter eller et fartøj med kahytter, der er bygget og udstyret til transport af flere end 12 passagerer 19. »passagersejlfartøj«: et passagerfartøj, der er bygget og indrettet til også at fremdrives ved sejl 20. »fartøj til éndagsudflugter«: et passagerfartøj uden kahytter til overnatning for passagerer 21. »fartøj med kahytter«: et passagerfartøj med kahytter til overnatning for passagerer 22. »højhastighedsfartøj«: et motorfartøj, der kan nå op på hastigheder på over 40 km/h gennem vandet 23. »flydende materiel«: flydende anlæg, der bærer arbejdsmaskiner som f.eks. kraner, uddybningsmateriel, rambukke eller elevatorer 24. »flydende arbejdsplatform«: et fartøj, som er bygget og udrustet til anvendelse på byggepladser, som f.eks. sandsuger, klappram, pontonpram, ponton eller fartøj til stenudlægning 25. »fritidsfartøj«: et fartøj, bortset fra et passagerfartøj, som anvendes til sport eller fritidssejlads 26. »båd«: en båd til transport, redning, bjærgning og arbejdsopgaver 27. »flydende indretning«: flydende anlæg, som ikke normalt er beregnet til at blive flyttet, som f.eks. badeanstalt, dok, landgangsbro eller bådehus 28. »flydende genstand«: en flåde eller anden struktur, genstand eller kombination, der kan sejle, men som ikke er et fartøj, flydende materiel eller en flydende indretning.

Kombinationer af flydende strukturer 29. »konvoj«: en fast forbundet konvoj eller konvoj, der slæbes 30. »formation«: den måde, hvorpå en konvoj er forbundet 31. »fast forbundet konvoj«: en konvoj, der skubbes, eller en parformation 32. »konvoj, der skubbes«: en fast forbindelse af flydende strukturer, hvoraf mindst én befinder sig foran den flydende struktur, der fremdriver konvojen, og som benævnes »skubbebåd(e)«; en konvoj bestående af en skubbebåd og et fartøj, der skubbes, og som er forbundet på en måde, der muliggør en kontrolleret indbyrdes bevægelse, anses også for at være fast forbundet 33. »parformation«: en kombination af flydende strukturer, som er fast forbundet sideværts, og hvor ingen af dem befinder sig foran den struktur, som fremdriver kombinationen 34. »slæbekonvoj«: en kombination af en eller flere flydende strukturer, flydende indretninger eller flydende anlæg, som slæbes af en eller flere maskindrevne flydende strukturer, der indgår i konvojen.

Særlige områder på fartøjer 35. »hovedmaskinrum«: et rum, hvor fremdrivningsmaskinerne er installeret 36. »maskinrum«: et rum, hvor der er installeret maskiner af forbrændingstypen 37. »kedelrum«: et rum, hvor der forefindes et brændstofdrevet anlæg til fremstilling af damp eller opvarmning af en termisk væske 38. »lukket overbygning«: en gennemgående, fast og vandtæt overbygning med faste vægge, som er permanent og vandtæt forbundet med dækket 39. »styrehus«: et rum, hvor alle de til styring af fartøjet nødvendige betjenings- og overvågningsinstrumenter forefindes 40. »beboelse«: et rum, der er bestemt til brug for de personer, der normalt bor om bord, og som omfatter kabysser, proviantrum, toiletter, baderum, vaskerum, vestibuler og gange, men ikke styrehuset 41. »passagerområde«: område om bord, der er beregnet til passagerer, og lukkede områder såsom saloner, kontorer, butikker, frisørsaloner, tørrerum, vaskerum, saunaer, toiletter, baderum, gange, forbindelsesgange og åbne trapperum 42. »kontrolcenter«: et styrehus, et område, der indeholder en nødgenerator eller dele heraf, eller et område med et center, der er konstant bemandet med ombordværende personale eller besætningsmedlemmer, ligesom for brandalarmeringsudstyr, fjernbetjening af døre eller brandspjæld 43. »trapperum«: en indvendig trappeskakt eller elevatorskakt 44. »salon«: et beboelsesrum eller passagerområde. Om bord på passagerfartøjer betragtes kabysser ikke som saloner 45. »kabys«: et rum med et komfur eller lignende kogeapparat 46. »lagerrum«: et rum til oplagring af brandfarlige væsker eller et rum med et areal på over 4 m2 til oplagring af proviant 47. »lastrum«: en del af fartøjet, begrænset for og agter af skotter, der åbnes eller lukkes ved hjælp af lugedæksler, og som er beregnet til transport af stykgods eller styrtgods eller til at indeholde tanke, som ikke er indbygget i skibsskroget 48. »fast tank«: en tank, som er forbundet med fartøjet, og hvis vægge udgøres enten af selve skibsskroget eller af vægge, som ikke er fastgjort til skibsskroget 49. »arbejdsplads«: et område, hvor besætningen udfører sit arbejde, herunder landgangsbroer, lastebomme og både 50. »gang«: et område, der er beregnet til normal personfærdsel eller lasttransport 51. »sikkert område«: et område, der udvendig er afgrænset af en lodret flade, der i en afstand på 1/5 BWL løber parallelt med skroget ved den dybeste lastevandlinje 52. »mønstringsområder«: områder på fartøjet, der er særligt beskyttede, og hvor passagerer samles i tilfælde af fare 53. »evakueringsområder«: dele af fartøjets mønstringsområder, hvorfra personer kan evakueres.

Skibstekniske udtryk 54. »dybeste lastevandlinje«: vandlinjeplanet ved den størst tilladte nedlastning, hvormed den flydende struktur må sejle 55. »sikkerhedsafstand«: afstanden mellem den dybeste lastevandlinje og et plan parallelt med denne gennem det laveste punkt, hvorover den flydende struktur ikke anses for vandtæt 56. »resterende sikkerhedsafstand«: den lodrette afstand ved krængning mellem vandoverfladen og det laveste punkt på den neddykkede side, hvorover fartøjet ikke længere anses for vandtæt 57. »fribord (f)«: afstanden mellem den dybeste lastevandlinje og et plan parallelt med denne gennem det laveste punkt på rælingen eller, hvis der ikke er nogen ræling, gennem det laveste punkt på skibssidens overkant 58. »resterende fribord«: den lodrette afstand — hvis fartøjet krænger — mellem vanoverfladen og dækkets overflade på det laveste punkt på den neddykkede side eller, hvis dæk ikke findes, på det laveste punkt på den faste skibssides overflade 59. »nedsænkningslinje«: en teoretisk linje trukket på yderklædningen mindst 10 cm under skotdækket og mindst 10 cm under laveste ikke-vandtætte punkt af skibssiden. Hvis skotdæk ikke findes, anvendes en linje trukket mindst 10 cm under den laveste linje, hvortil yderklædningen er vandtæt 60. »vandfortrængning (∇)«: fartøjets neddykkede rumfang i m3 61. »deplacement (Δ)«: fartøjets fulde vægt i t med last 62. »blokkoefficient (CB)«: forholdet mellem fartøjets vandfortrængning og produktet af længde LWL, bredde BWL og dybgang T 63. »lateralplan over vandet (AV)«: fartøjets lateralplan over vandlinjen i m2 64. »skotdæk«: det dæk, hvortil de foreskrevne vandtætte skotter er ført op, og hvorfra fribord måles 65. »skot«: en væg af en vis højde, normalt lodret, der inddeler fartøjet og er afgrænset af fartøjets bund, skibsklædningen eller andre skotter 66. »tværskibs skot«: et tværgående skot, som går fra den ene side af skibet til den anden 67. »væg«: en flade, som opdeler rum, normalt i lodret plan 68. »skillevæg«: en væg, som ikke er vandtæt 69. »længde (L)«: skrogets maksimale længde i m, uden ror og bovspryd 70. »længde overalt (LOA)«: den flydende strukturs maksimale længde i m med alle faste installationer såsom dele af styresystemet eller fremdrivningsanordningerne, mekaniske indretninger eller lignende 71. »vandlinjelængde (LWL)«: skrogets længde i m målt ved den dybeste lastevandlinje 72. »bredde (B)«: skrogets maksimale bredde i målt til yderkanten af skrogets yderklædning (uden skovlhjul, fenderbælter o.l.) 73. »bredde overalt (BOA)«: den flydende strukturs maksimale bredde i m med alle faste installationer såsom skovlhjul, fenderbælter, mekaniske indretninger o.l. 74. »vandlinjebredde (BWL)«: skrogets bredde i m udvendig fra ydersiden af skrogets yderklædning ved fartøjets dybeste lastevandlinje 75. »højde (H)«: den korteste lodrette afstand i m mellem skrogets eller kølens laveste punkt og dækkets laveste punkt i borde 76. »dybgang (T)«: den lodrette afstand i m mellem skrogets eller kølens laveste punkt og den dybeste lastevandlinje 77. »forreste perpendikulær«: den lodrette linje gennem forreste punkt af skrogets skæring med den dybeste lastevandlinje 78. »sidedækkets frie bredde«: afstanden mellem den lodrette linje, som går gennem den mest fremspringende del af sidedækkets lugekarm, og den lodrette linje, som går gennem inderkanten af skridsikringen (lønning, skridliste) på yderkanten af sidedækket.

Styresystem 79. »styresystem«: alt nødvendigt udstyr til at styre fartøjet og til at opnå den manøvreevne, som er foreskrevet i kapitel 5 80. »ror«: roret eller rorene og stammen, inklusive kvadrant og forbindelsesled til styremaskinen 81. »styremaskine«: den del af styresystemet, som bevæger roret 82. »drivaggregat«: styremaskinens drivenhed mellem energikilden og styremaskinen 83. »energikilde«: energitilførsel til styrekontrolsystemet og styremaskinen fra skibets elinstallation, fra batterierne eller fra en maskine af forbrændingstypen 84. »styrekontrolsystem«: komponenter og kredsløb til styring af et maskindrevet drivaggregat 85. »styremaskinens drivaggregat«: kontrolsystem for styremaskinen, drivaggregatet og energikilden 86. »hånddrevet styreenhed«: et system, hvorved roret aktiveres ved en manuel betjening af håndrattet via en mekanisk transmission uden yderligere energikilde 87. »håndhydraulisk styring«: manuel styring med hydraulisk transmission 88. »drejehastighedsregulator«: udstyr, som automatisk sikrer og fastholder en bestemt drejehastighed for fartøjet i overensstemmelse med forvalgte værdier 89. »styrehus indrettet til énmandsradarstyring«: et styrehus, der er indrettet således, at fartøjet ved radarnavigation kan manøvreres af én person.

Konstruktionsdeles og materialers egenskaber 90. »vandtæt«: konstruktionselementer eller anordninger, der er indrettet således, at de hindrer indtrængning af vand 91. »søsprøjt- og vejrtæt«: konstruktionselementer eller anordninger, der er indrettet således, at de under normale omstændigheder kun lader en meget lille vandmængde trænge ind 92. »gastæt«: konstruktionselementer eller anordninger, der er indrettet således, at de hindrer indtrængning af gas og dampe 93. »ikke-brændbar«: et stof, som hverken kan brænde eller afgive brændbare dampe i sådanne mængder, at der kan ske selvantændelse, når det opvarmes til omkring 750 °C 94. »brandhæmmende«: et materiale, som kun vanskeligt kan antændes, eller hvis overflade i hvert fald hindrer spredning af flammer, jf. artikel 15.11, stk. 1, litra c) 95. »brandmodstandsevne«: en egenskab ved konstruktionselementer eller anordninger som certificeret ved afprøvningsprocedurer i henhold til artikel 15.11, stk. 1, litra d) 96. »FTP-kode«: International Code for the Application of Fire Test Procedures i henhold til beslutning MSC.61(67) truffet af Komitéen for Sikkerhed på Søen under IMO.

Andre definitioner 97. »godkendt klassifikationsselskab«: klassifikationsselskab, der er anerkendt i henhold til kriterierne og procedurerne i direktivets bilag VII 98. »radaranlæg«: elektronisk navigationsudstyr til detektion og visning af omgivelserne og trafikken 99. »indlands-ECDIS«: et standardiseret system til visning af elektroniske søkort over indre vandveje og tilknyttede oplysninger, der viser udvalgte oplysninger fra leverandørspecifikke elektroniske søkort over indre vandveje og eventuelt oplysninger fra andre sensorer på fartøjet 100. »indlands-ECDIS-udstyr«: udstyr til visning af elektroniske søkort over indre vandveje, der kan fungere i to forskellige modes, nemlig information mode og navigation mode 101. »information mode«: anvendelse af indlands-ECDIS alene til informationsformål uden radar overlejring 102. »navigation mode«: anvendelse af indlands-ECDIS med radar overlejring med henblik på navigation af en flydende struktur 103. »ombordværende personale«: alle ansatte om bord på et passagerfartøj, der ikke er besætningsmedlemmer 104. »bevægelseshæmmede personer«: personer, der har særlige problemer med at benytte offentlig transport, såsom ældre og handicappede og personer med sensoriske handicap, kørestolsbrugere, gravide kvinder og personer, der rejser med små børn 105. »fællesskabscertifikat«: et certifikat, der udstedes til et fartøj af et medlemslands kompetente myndighed som bevis på, at fartøjet opfylder de tekniske forskrifter i dette direktiv.

Artikel 1.02

(Uden indhold)

Artikel 1.03

(Uden indhold)

Artikel 1.04

(Uden indhold)

Artikel 1.05

(Uden indhold)

Artikel 1.06

Midlertidige forskrifter

Når det anses for bydende nødvendigt, kan der efter proceduren i artikel 19, stk. 2, vedtages forskrifter af midlertidig karakter med henblik på tilpasning til den tekniske udvikling i transporten ad indre vandveje, således at bestemmelserne i dette direktiv kan fraviges før en forventet ændring af direktivet eller for at give mulighed for forsøg. Forskrifterne skal offentliggøres og må højst gælde i tre år. De skal træde i kraft i alle medlemsstaterne samtidig og ophæves på samme betingelser i alle medlemsstaterne.

Artikel 1.07

Administrative retningslinjer

For at gøre gennemførelsen af dette direktiv lettere og ensartet kan der fastsættes bindende administrative retningslinjer for inspektionen efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

KAPITEL 2

PROCEDURE

Artikel 2.01

Inspektionsorganer

1. Medlemsstaterne opretter inspektionsorganer.

2. Inspektionsorganerne består af en formand og eksperter.

Hvert organ skal mindst omfatte følgende eksperter:

a) en embedsmand fra den myndighed, der har ansvaret for sejlads på indre vandveje

b) en ekspert i konstruktion af fartøjer til sejlads på indre vandveje og disses maskiner

c) en søfartsekspert, som er indehaver af et skibsførerbevis.

3. Formanden og eksperterne i hvert inspektionsorgan udpeges af myndighederne i den stat, hvor organet oprettes. Formanden og eksperterne skal ved deres tiltrædelse skriftligt erklære, at de vil varetage embedet på fuldstændig uafhængig måde. Af embedsmænd kræves der ingen erklæring.

4. Inspektionsorganerne kan bistås af eksperter på bestemte områder i henhold til de nationale bestemmelser herfor.

Artikel 2.02

Anmodning om inspektion

1. Proceduren for indsendelse af anmodning om inspektion og fastsættelse af sted og dato for denne henhører under de myndigheder, som udsteder fællesskabscertifikatet. Den kompetente myndighed fastsætter, hvilke dokumenter der skal forelægges. Proceduren skal gennemføres sådan, at inspektionen kan finde sted inden for en rimelig tidsfrist efter indsendelse af anmodningen.

2. Ejeren af en flydende struktur, som ikke er omfattet af dette direktiv, eller dennes repræsentant kan anmode om et fællesskabscertifikat. En sådan anmodning skal efterkommes, hvis fartøjet opfylder forskrifterne i dette direktiv.

Artikel 2.03

Fremstilling af den flydende struktur til inspektion

1. Ejeren eller dennes repræsentant skal fremstille den flydende struktur til inspektion i ulastet tilstand, rengjort og med udstyr. Han skal yde den nødvendige hjælp ved inspektionen, for eksempel stille en egnet båd og personale til rådighed og afdække dele af skrog og udstyr, som ikke er direkte tilgængelige eller synlige.

2. Inspektionsorganet skal kræve, at den første inspektion foretages i tørdok. Der kan afstås fra inspektion i tørdok, hvis der kan forevises et klassifikationscertifikat eller et certifikat fra et godkendt klassifikationsselskab på, at bygningen opfylder dets forskrifter, eller hvis der kan forevises et certifikat, der viser, at en kompetent myndighed allerede har foretaget en inspektion i tørdok med andre formål. Er der tale om periodisk inspektion eller inspektion i henhold til direktivets artikel 15, kan inspektionsorganet kræve inspektion i tørdok.

Inspektionsorganet skal foretage afprøvning under sejlads ved første inspektion af motorfartøjer eller konvojer eller ved væsentlige ændringer af fremdrivnings- eller styreanlægget.

3. Inspektionsorganet kan kræve yderligere driftsafprøvning samt anden dokumentation. Denne bestemmelse finder ligeledes anvendelse under bygning af den flydende struktur.

Artikel 2.04

(Uden indhold)

Artikel 2.05

Foreløbigt fællesskabscertifikat

1. Den kompetente myndighed kan udstede et foreløbigt fællesskabscertifikat for:

a) flydende strukturer beregnet til sejlads til et bestemt sted med tilladelse fra den kompetente myndighed med henblik på at opnå et fællesskabscertifikat

b) flydende strukturer, for hvilke fællesskabscertifikatet er midlertidigt inddraget, jf. artikel 2.07 eller artikel 12 og 16

c) flydende strukturer, hvis fællesskabscertifikat er under udfærdigelse, efter at de er blevet inspiceret med positivt resultat

d) flydende strukturer, som ikke opfylder alle betingelser for opnåelse af et fællesskabscertifikatet som omhandlet i del I af bilag V

e) flydende strukturer, som er beskadigede og derfor ikke længere er i overensstemmelse med fællesskabscertifikatet

f) flydende anlæg eller flydende materiel, når de myndigheder, der har ansvaret for særtransporter, jf. medlemsstaternes gældende søfartsregler, gør tilladelsen til udførelse af en særtransport betinget af, at der er opnået et sådant fællesskabscertifikat

g) flydende strukturer, som afviger fra bestemmelserne i del II, jf. artikel 2.19, stk. 2.

2. Det foreløbige fællesskabscertifikat udfærdiges efter modellen i del III i bilag V, når sødygtigheden af den flydende struktur, det flydende anlæg eller det flydende materiel synes at være sikret på tilfredsstillende vis.

Certifikatet skal indeholde de betingelser, som den kompetente myndighed anser for nødvendige, og er gyldigt:

a) i de i stk. 1, litra a) og d) til f), omhandlede tilfælde for én bestemt tur, som skal finde sted inden for en passende frist, der ikke må overstige en måned

b) i de i stk. 1, litra b) og c), omhandlede tilfælde for et passende tidsrum

c) i de i stk. 1, litra g), omhandlede tilfælde i seks måneder. Det foreløbige fællesskabscertifikat kan forlænges med seks måneder ad gangen, indtil udvalget har truffet beslutning.

Artikel 2.06

Fællesskabscertifikatets gyldighedsperiode

1. For fællesskabscertifikater, som er udstedt i henhold til dette direktiv for nybyggede fartøjer, fastsætter den kompetente myndighed gyldighedsperioden til højst:

a) fem år for passagerfartøjer

b) ti år for alle andre flydende strukturer.

Gyldighedsperioden skal være anført på fællesskabscertifikatet.

2. For fartøjer, som allerede er i fart før inspektionen, fastsætter den kompetente myndighed fællesskabscertifikatets gyldighedsperiode i det enkelte tilfælde på grundlag af resultaterne af inspektionen. Gyldighedsperioden må dog ikke overstige de frister, der er nævnt i stk. 1.

Artikel 2.07

Oplysninger og ændringer i fællesskabscertifikatet

1. Den flydende strukturs ejer eller dennes repræsentant skal meddele enhver ændring af navn eller ejerforhold, en ny måling eller ændring af det officielle nummer, indregistreringen eller hjemstedshavnen til den kompetente myndighed og fremsende fællesskabscertifikatet til myndigheden med henblik på rettelse.

2. Enhver kompetent myndighed kan tilføje oplysninger eller foretage ændringer i fællesskabscertifikatet.

3. Når en kompetent myndighed foretager en ændring eller tilføjer en oplysning i et fællesskabscertifikat, skal den underrette den kompetente myndighed, som har udstedt fællesskabscertifikatet.

Artikel 2.08

(Uden indhold)

Artikel 2.09

Periodisk inspektion

1. Flydende strukturer skal underkastes en periodisk inspektion inden udløbet af deres fællesskabscertifikats gyldighedsperiode.

2. I undtagelsestilfælde kan den kompetente myndighed på begrundet anmodning af ejeren eller dennes repræsentant uden yderligere inspektion forlænge fællesskabscertifikatets gyldighedsperiode med højst seks måneder. Denne forlængelse skal meddeles skriftligt og skal opbevares om bord på den flydende struktur.

3. Den kompetente myndighed fastsætter fællesskabscertifikatets nye gyldighedsperiode på grundlag af resultaterne af denne inspektionen.

Gyldighedsperioden skal anføres på fællesskabscertifikatet, og den myndighed, som har udstedt fællesskabscertifikatet, skal underrettes herom.

4. Hvis man i stedet for at forlænge fællesskabscertifikatets gyldighedsperiode erstatter det med et nyt, skal det gamle fællesskabscertifikat returneres til den kompetente myndighed, som har udstedt det.

Artikel 2.10

Frivillig inspektion

Ejeren af den flydende struktur eller hans repræsentant kan til hver en tid frivilligt anmode om inspektion.

En sådan anmodning om inspektion skal efterkommes.

Artikel 2.11

(Uden indhold)

Artikel 2.12

(Uden indhold)

Artikel 2.13

(Uden indhold)

Artikel 2.14

(Uden indhold)

Artikel 2.15

Omkostninger

Ejeren af den flydende struktur eller dennes repræsentant skal dække alle omkostninger i forbindelse med inspektionen og udstedelsen af fællesskabscertifikatet efter en særlig tarif, som fastsættes af hver enkelt medlemsstat.

Artikel 2.16

Oplysninger

Den kompetente myndighed kan give tilladelse til, at personer, der kan godtgøre begrundet interesse, får kendskab til indholdet af et fællesskabscertifikat, og kan udstede uddrag eller bekræftede genparter af fællesskabscertifikatet til de pågældende.

Artikel 2.17

Register for fællesskabscertifikater

1. De kompetente myndigheder nummererer de fællesskabscertifikater, som de udsteder. De fører register i henhold til bilag VI over alle udstedte fællesskabscertifikater.

2. De kompetente myndigheder opbevarer original eller genpart af alle fællesskabscertifikater, som de har udstedt, og anfører på disse alle oplysninger og ændringer såvel som annullering og udskiftning af fællesskabscertifikater.

Artikel 2.18

Officielt nummer

1. Den kompetente myndighed, der har udstedt et fællesskabscertifikat, anfører på fællesskabscertifikatet det officielle nummer, som er tildelt den flydende struktur af den kompetente myndighed i den medlemsstat, hvor dens indregistreringssted eller hjemhavn er beliggende.

For så vidt angår flydende strukturer fra tredjelande skal det officielle nummer, der anføres på fællesskabscertifikatet, tildeles af den kompetente myndighed, der udsteder fællesskabscertifikatet.

Disse forskrifter gælder ikke for fritidsfartøjer.

2. (Uden indhold)

3. (Uden indhold)

4. Ejeren af den flydende struktur eller dennes repræsentant skal ansøge de kompetente myndigheder om tildeling af det officielle nummer. Det påhviler ligeledes rederen eller dennes repræsentant at påføre det officielle nummer, som er anført i fællesskabscertifikatet, og at fjerne det, så snart det er blevet ugyldigt.

Artikel 2.19

Ækvivalens og undtagelser

1. Når bestemmelserne i del II foreskriver anvendelse eller tilstedeværelse af bestemte materialer, installationer eller udstyr om bord på en flydende struktur eller visse konstruktionsmæssige foranstaltninger eller visse indretninger, kan den kompetente myndighed tillade anvendelse eller tilstedeværelse af andre materialer eller installationer eller andet udstyr om bord på den pågældende flydende struktur eller andre konstruktionsmæssige foranstaltninger eller indretninger, hvis disse er anerkendt som ækvivalente efter proceduren i artikel 19, stk. 2.

2. Har udvalget ikke efter proceduren i artikel 19, stk. 2, truffet afgørelse om ækvivalens, jf. stk. 1, kan den kompetente myndighed udstede et foreløbigt fællesskabscertifikat.

Inden en måned efter udstedelsen af det foreløbige fællesskabscertifikat underretter de kompetente myndigheder efter proceduren i artikel 2.05, stk. 1, litra g), udvalget med angivelse af den flydende strukturs navn og officielle nummer, afvigelsens art samt den stat, hvor den flydende struktur er indregistreret eller har hjemhavn.

3. Den kompetente myndighed kan efter proceduren i artikel 19, stk. 2, udstede et fællesskabscertifikat på forsøgsbasis og med en begrænset gyldighedsperiode for en bestemt flydende struktur med tekniske fornyelser, som afviger fra forskrifterne i del II, forudsat at disse fornyelser frembyder tilsvarende sikkerhed.

4. Ækvivalens og undtagelser, jf. stk. 1 og 3, skal anføres i fællesskabscertifikatet. Kommissionen skal underrettes herom.

DEL II

KAPITEL 3

FORSKRIFTER VEDRØRENDE SKIBES BYGNING

Artikel 3.01

Grundregel

Fartøjerne skal være bygget i henhold til den bedste praksis på skibsbygningsområdet.

Artikel 3.02

Styrke og stabilitet

1. Skroget skal have tilstrækkelig styrke til at modstå alle påvirkninger, som det normalt udsættes for.

a) For nybyggede fartøjer eller større ændringer af betydning for fartøjets styrke skal tilstrækkelig styrke dokumenteres ved fremlæggelse af en konstruktionsberegning. Denne beregning kræves ikke, hvis der fremlægges et klassifikationscertifikat eller en erklæring fra et godkendt klassifikationsselskab.

b) Ved inspektion, jf. artikel 2.09, skal mindstetykkelsen af pladerne til bund, sump og yderklædning kontrolleres som angivet i det følgende. For fartøjer af stål er mindstetykkelsen tmin det største af resultaterne af følgende beregninger: 1) for fartøjer med en længde på over 40 m: tmin = f · b · c (2,3 + 0,04 L) (mm) for fartøjer med længde højst 40 m: tmin = f · b · c (1,5 + 0,06 L) (mm), dog mindst 3,00 mm 2) hvor: a = spanteafstand (mm) f = spanteafstandsfaktor: f = 1 for a < 500 mm f = 1 + 0,0013 (a – 500) for a > 500 mm b = faktor for plader til bund, yderklædning eller sump b = 1,0 for plader til bund og yderklædning b = 1,25 for plader til sump f = Til beregning af mindstetykkelsen af pladerne til yderklædningen kan f sættes lig 1 for spanteafstanden. Dog må mindstetykkelsen af pladerne til sumpen under ingen omstændigheder være mindre end af pladerne til bund og yderklædning. c = faktor bestemt af konstruktionstype: c = 0,95 for fartøjer, som har dobbelt bund og hulrum ved slagene, og hvor skillevæggen mellem hulrummet ved slagene og lastrummet er lodret under skansebeklædningen c = 1,0 for alle andre konstruktionstyper

c) For fartøjer med langskibs spanter, dobbelt bund og hulrum ved slagene kan den mindsteværdi for pladetykkelse, som er beregnet efter formlerne i litra b), reduceres til en beregnet værdi for tilstrækkelig skrogstyrke, der er certificeret af et godkendt klassifikationsselskab (langskibs, tværskibs og lokal styrke). Hvis tykkelsen af pladerne til bund, sump eller yderklædning kommer under den således fastsatte tilladte værdi, skal pladerne udskiftes.

De mindsteværdier, der er beregnet efter denne metoder, er grænseværdier, hvori der er taget hensyn til normal, ensartet slitage, og de forudsætter, at der er anvendt skibsbygningsstål, at de indvendige strukturkomponenter som spanter, bundstokke, bærende langskibs og tværskibs konstruktion er i god stand, og at skroget ikke viser tegn på overbelastning af dets langskibs styrke.

Når disse værdier ikke længere er overholdt, skal de pågældende plader repareres eller udskiftes. Dog kan det tillades, at der lokalt i små områder forekommer tykkelser, som er højst 10 % mindre end de beregnede værdier.

2. Når et andet materiale end stål er anvendt til bygning af skroget, skal det ved beregning godtgøres, at skrogstyrken (langskibs, tværskibs og lokal styrke) svarer mindst til den styrke, der ville være opnået ved brug af stål under forudsætning af en mindstetykkelse i henhold til stk. 1. Hvis der fremlægges et klassecertifikat eller en erklæring, der er udstedt af et godkendt klassifikationsselskab, skal en godtgørelsesberegning ikke foretages.

3. Fartøjernes stabilitet skal svare til den anvendelse, de er bestemt til.

Artikel 3.03

Skrog

1. På følgende steder skal der forefindes skotter, som når op i højde med dækket, eller, hvis der ikke er noget dæk, med rælingen:

a) et kollisionsskot i passende afstand fra forstavnen, således at det sikres, at det lastede fartøj stadig er flydedygtigt med en resterende sikkerhedsafstand på 100 mm i tilfælde af vandfyldning af det vandtætte rum foran kollisionsskottet. Som hovedregel anses forskriften i stk. 1 for opfyldt, hvis kollisionsskottet er placeret i en afstand på mellem 0,04 L og 0,04 L + 2 m målt fra den forreste perpendikulær ved den dybeste lastevandlinje. Er denne afstand over 0,04 L + 2 m, skal opfyldelse af forskriften i stk. 1 godtgøres ved beregning. Afstanden kan reduceres til 0,03 L. I så fald skal opfyldelsen af forskriften i stk. 1 godtgøres ved beregning, idet rummet foran kollisionsskottet og de tilstødende rum alle anses for at være vandfyldte.

b) et agterpeakskot i passende afstand fra agterstavnen for fortøjer med en længde L på over 25 m.

2. Beboelse samt udstyr, som er nødvendigt for fartøjets sikkerhed eller for dets anvendelse, må ikke være placeret foran kollisionsskottet. Denne forskrift gælder ikke for ankergrej.

3. Beboelse, maskinrum, kedelrum og arbejdsrum, som er en del heraf, skal være adskilt fra lastrummene af tværskibs vandtætte skotter, der når op til dækket.

4. Beboelse skal være gastæt adskilt fra maskinrum, kedelrum og lastrum og skal have direkte adgang fra dækket. Hvis en sådan adgang ikke findes, skal der findes en nødudgang, der fører direkte ud til dækket.

5. De i stk. 1 og 3 foreskrevne skotter og den i stk. 4 foreskrevne rumadskillelse må ikke have åbninger.

Dog kan der tillades døre i agterpeakskottet og gennemføring af især aksler og rørledninger, når de er udført således, at effektiviteten af disse skotter og af rumadskillelsen ikke berøres. Dørene i agterpeakskottet skal på begge sider være forsynet med en let læselig påskrift med følgende ordlyd:

»Døren skal lukkes straks efter brug«.

6. Vandindtag og afløb samt disses rørledninger skal være udført således, at utilsigtet indtrængning af vand i fartøjet ikke kan forekomme.

7. Forskibet skal være bygget således, at ankre hverken helt eller delvis rager ud over yderklædningen.

Artikel 3.04

Maskin- og kedelrum samt bunkerrum

1. Maskin- og kedelrum skal være indrettet således, at betjening, service og vedligeholdelse af udstyret kan ske let og sikkert.

2. Bunkerrum til flydende brændstof og smøreolie og passagerområder og beboelsesrum må ikke have fælles overflader, som under normal fart er under statisk væsketryk.

3. Skotter, lofter og døre i maskin- og kedelrum samt bunkerrum skal være udført i stål eller et andet tilsvarende ikke-brændbart materiale.

Isoleringsmateriale, der anvendes i maskinrum, skal være beskyttet mod indtrængning af brændstof og brændstofdampe.

Alle åbninger i vægge, lofter og døre i maskinrum, kedelrum og bunkerrum skal kunne lukkes udefra. Låseanordningerne skal være udført i stål eller et tilsvarende ikke-brændbart materiale.

4. Maskin- og kedelrum og andre rum, hvortil der kan afgives brændbare eller giftige gasser, skal have tilstrækkelig ventilation.

5. Trapper og lejdere, der giver adgang til maskin- og kedelrum samt bunkerrum, skal være solidt fastgjort og udført i stål eller et andet slagfast, ikke-brændbart materiale.

6. Maskin- og kedelrum skal have to udgange, hvoraf den ene kan være en nødudgang.

Den anden udgang kan undværes, hvis

a) maskin- eller kedelrummets samlede dørkareal (gennemsnitslængde. gennemsnitsbredde ved dørkbeklædningen) ikke er over 35 m2, og

b) flugtvejen fra hvert punkt, hvor service og vedligeholdelse skal foretages, til udgangen eller til foden af trappen tæt ved den udgang. som fører ud til det fri, ikke er længere end 5 m, og

c) der er placeret en ildslukker ved det servicepunkt, der er længst fra udgangsdøren, hvilket som undtagelse fra artikel 10.03, stk. 1, litra e), ligeledes gælder, når maskinernes installerede effekt ikke er over 100 kW.

7. Det højst tilladte lydtryk i maskinrummet er 110 dB(A). Målepunkterne vælges i forhold til den nødvendige vedligeholdelse under normal drift af anlægget.

KAPITEL 4

SIKKERHEDSAFSTAND, FRIBORD OG DYBGANGSMÆRKER

Artikel 4.01

Sikkerhedsafstand

1. Sikkerhedsafstanden skal være mindst 300 mm.

2. For fartøjer, hvis åbninger ikke kan lukkes med søsprøjt- og vejrtætte anordninger, og for fartøjer, som sejler med utildækkede lastrum, øges sikkerhedsafstanden således, at hver af disse åbninger befinder sig mindst 500 mm fra den dybeste lastevandlinje.

Artikel 4.02

Fribord

1. For fartøjer med sammenhængende dæk uden spring og overbygninger er sikkerhedsafstanden 150 mm.

2. For fartøjer med spring og overbygninger beregnes fribordet ved følgende formel:

hvor:

α er en korrektionskoefficient, der tager hensyn til alle overbygninger βv er en koefficient, der korrigerer for virkningen af spring fortil som følge af overbygninger på den forreste fjerdedel af fartøjets længde L βa er en koefficient, der korrigerer for virkningen af spring bagtil som følge af overbygninger på den bageste fjerdedel af fartøjets længde L Sev er det faktiske spring fortil i mm Sea er det faktiske spring bagtil i mm.

3. Koefficienten α beregnes ved følgende formel:

hvor:

lem er den faktiske længde i m af overbygningerne i fartøjets midterdel svarende til halvdelen af fartøjets længde L lev er den faktiske længde i m af en overbygning i den forreste fjerdedel af fartøjets længde L lea er den faktiske længde i m af en overbygning i den bageste fjerdedel af fartøjets længde L.

Den faktiske længde af en overbygning beregnes ved følgende formel:

hvor:

l er den faktiske længde af overbygningen i m b er den faktiske bredde af overbygningen i m B1 er fartøjets bredde i m målt på ydersiden af yderklædningens lodrette plader i højde med dækket ud for midten af overbygningen h er højden af overbygningen i m. For lugerne fås h dog ved at trække halvdelen af sikkerhedsafstanden i henhold til artikel 4.01, stk. 1 og 2, fra højden af skansebeklædningen. h må under ingen omstændigheder sættes til over 0,36 m.

Hvis

hhv.

er under 0,6, skal overbygningens faktiske længde le sættes til nul.

4. Koefficienterne bv og ba beregnes ved følgende formler:

5. Det faktiske spring for/agter Sev/Sea beregnes ved følgende formler:

Sev = Sv · p

Sea = Sa · p

hvor:

Sv er det faktiske spring for i mm; dog kan Sv ikke være over 1 000 mm Sa er det faktiske spring agter i mm; dog kan Sa ikke være over 500 mm p er en koefficient, som beregnes ved følgende formel: x er abscissen, målt fra spidsen af det punkt, hvor springet er 0,25 Sv /Sa (se diagram)

Koefficienten p kan dog ikke være over 1.

6. Hvis βa · Sea er større end βv · Sev, skal størrelsen af βv · Sev sættes til størrelsen af βa · Sea.

Artikel 4.03

Minimumsfribord

Under hensyntagen til de i artikel 4.02 omhandlede reduktioner, må minimumsfribordet ikke være under 0 mm.

Artikel 4.04

Dybgangsmærker

1. Den dybeste lastevandlinje skal fastlægges således, at både forskrifterne for minimumsfribord og forskrifterne for mindste sikkerhedsafstand er overholdt. Inspektionsorganet kan dog af sikkerhedsgrunde fastsætte en større værdi for sikkerhedsafstand eller fribord. Den dybeste lastevandlinje skal mindst fastlægges for zone 3.

2. Den dybeste lastevandlinje angives med let læselige og uudslettelige dybgangsmærker.

3. Dybgangsmærkerne for zone 3 skal bestå af et rektangel, der er 300 mm langt og 40 mm højt, og hvis basislinje er vandret og falder sammen med den tilladte dybeste lastevandlinje. Dybgangsmærker, der afviger herfra, skal indeholde et sådant rektangel.

4. Fartøjer skal have mindst tre par dybgangsmærker, hvoraf det ene par anbringes på midten og de to andre i en afstand fra henholdsvis for og agter på omkring en sjettedel af længden.

Dog er det

a) for fartøjer, hvis længde er mindre end 40 m, tilstrækkeligt at anbringe to par mærker i en afstand fra henholdsvis for og agter på en fjerdedel af længden

b) for fartøjer, der ikke er beregnet til godstransport, tilstrækkeligt med et par mærker anbragt omkring fartøjets midte.

5. Mærker eller angivelser, der efter en ny inspektion ophører med at være gyldige, skal under inspektionsorganets tilsyn slettes eller mærkes som ikke længere værende gyldige. Hvis et dybgangsmærke forsvinder, må det kun genanbringes under inspektionsorganets tilsyn.

6. Når et fartøj er blevet målt i henhold til 1966-konventionen om måling af fartøjer til sejlads på indre vandveje, og amningsmærkerne opfylder dette direktivs bestemmelser, træder disse mærker i stedet for dybgangsmærkerne; dette skal anføres i fællesskabscertifikatet.

7. For fartøjer, som besejler andre zoner af indre vandveje end zone 3 (zone 1, 2 og 4), skal de forreste og bageste par dybgangsmærker, jf. stk. 4, suppleres med en lodret linje, hvorpå der sættes en eller, for flere zoner, flere dybgangslinjer 150 mm, som er rettet mod fartøjets bov, i forhold til dybgangsmærket for zone 3.

Denne lodrette linje og den vandrette linje skal være 30 mm brede. Ved siden af det mod skibets bov rettede dybgangsmærke skal de pågældende zonenumre angives med en typestørrelse, der er 60 mm høj × 40 mm dyb (jf. figur 1).

Figur 1

Artikel 4.05

Største nedlastning af flydende strukturer, hvis skrog ikke altid er lukket således, at det er søsprøjt- og vejrtæt

Hvis et fartøjs dybeste lastevandlinje for zone 3 er fastlagt under forudsætning af, at lastrummene kan lukkes således, at de er søsprøjt- og vejrtætte, og hvis afstanden mellem den dybeste lastevandlinje og overkanten af skansebeklædningen er under 500 mm, skal der fastlægges en dybeste lastevandlinje for sejlads med utildækkede lastrum.

Fællesskabscertifikatet skal forsynes med følgende påtegning:

»Når lastrummenes luger er helt eller delvis udækkede, må fartøjet kun nedlastes indtil … mm under dybgangsmærkerne for zone 3.«

Artikel 4.06

Dybgangsskalaer

1. Fartøjer, hvis dybgang kan overstige 1 m, skal have en dybgangsskala på hver side agter; fartøjerne kan have yderligere dybgangsskalaer.

2. Nulpunktet for hver dybgangsskala skal måles lodret på denne i et plan parallelt med den dybeste lastevandlinje gennem det laveste punkt på skroget eller kølen, hvis en sådan findes. Den lodrette afstand over nulpunktet skal inddeles i decimeter. Denne inddeling skal foretages på hver dybgangsskala fra let vandlinje op til 100 mm over den dybeste lastevandlinje, ved hjælp af kørnermærker eller indmejslede mærker og males som en synlig stribe i to skiftende farver. Inddelingen skal være angivet med tal ved siden af skalaen for hver fem decimeter og øverst på skalaen.

3. De to amningsskalaer agter, der er anbragt i henhold til den konvention, der er nævnt i artikel 4.04, stk. 6, kan træde i stedet for dybgangsskalaerne på betingelse af, at de har en inddeling i overensstemmelse med ovenstående forskrifter, eventuelt suppleret med tal, der angiver dybgangen.

KAPITEL 5

MANØVREEVNE

Artikel 5.01

Generelt

Fartøjer og konvojer skal have tilstrækkelig sejldygtighed og manøvreevne.

Fartøjer, som er uden maskinkraft og beregnet til at blive slæbt, skal opfylde de særlige forskrifter, der fastsættes af inspektionsorganet.

Fartøjer, som er forsynet med maskinkraft, samt konvojer skal opfylde forskrifterne i artikel 5.02-5.10.

Artikel 5.02

Sejladsprøver

1. Sejldygtighed og manøvreevne skal kontrolleres ved sejladsprøver. Specielt skal opfyldelse af forskrifterne i artikel 5.06-5.10 undersøges.

2. Inspektionsorganet kan helt eller delvis afstå fra prøverne, når opfyldelse af forskrifterne vedrørende sejldygtighed og manøvreevne er godtgjort på anden måde.

Artikel 5.03

Prøveområde

1. De sejladsprøver, der er nævnt i artikel 5.02, skal finde sted i områder af de indre vandveje, som er udpeget af de kompetente myndigheder.

2. Disse prøveområder skal befinde sig på en — om muligt lige — strækning på 2 km med strømmende eller stillestående vand, som har en tilstrækkelig bredde og tydelig afmærkning til fastlæggelse af fartøjets position.

3. Vandforholdene, således vanddybde, sejlrendens bredde og strømmens gennemsnitshastighed i sejlområdet ved forskellige vandstande, skal kunne måles af inspektionsorganet.

Artikel 5.04

Lastningsgraden af fartøjer og konvojer ved sejladsprøver

Ved sejladsprøver skal fartøjer og konvojer beregnet til godstransport være lastet til mindst 70 % af deres tonnage, og lasten skal være fordelt således, at de så vidt muligt ligger vandret. Foretages prøverne med mindre last, skal godkendelsen til nedstrømssejlads begrænses til denne last.

Artikel 5.05

Anvendelse af skibets hjælpemidler ved sejladsprøven

1. Ved sejladsprøver kan alt udstyr, som er nævnt i fællesskabscertifikatets punkt 34 og 52, og som kan betjenes fra styrehuset, anvendes, bortset fra anker.

2. Bovankre kan dog anvendes ved opstrøms drejemanøvre, jf. artikel 5.10.

Artikel 5.06

Foreskrevet hastighed (fremad)

1. Fartøjer og konvojer skal kunne opnå en hastighed på mindst 13 km/h gennem vandet. Dette krav gælder ikke for skubbebåde, som sejler frakoblet.

2. Inspektionsorganet kan undtage fartøjer og konvojer, som udelukkende sejler i havne og på red.

3. Inspektionsorganet skal kontrollere, om det tomme fartøjs hastighed kan overstige 40 km/h gennem vandet. Hvis dette kan bekræftes, skal følgende tekst anføres i fællesskabscertifikatets punkt 52:

»Fartøjets hastighed kan overstige 40 km/h gennem vandet.«

Artikel 5.07

Standseevne

1. Fartøjer og konvojer skal kunne standse rettidigt under nedstrømssejlads og forblive manøvredygtige.

2. For fartøjer og konvojer med en længde på højst 86 m og en bredde på højst 22,90 m kan ovennævnte standseevne erstattes af drejeevne.

3. Standseevnen skal påvises ved standsemanøvrer, som udføres i et prøveområde, jf. artikel 5.03, og drejeevnen ved drejemanøvrer i henhold til artikel 5.10.

Artikel 5.08

Bakevne

Når den i artikel 5.07 krævede standsemanøvre udføres i stillestående vand, skal den efterfølges af en sejladsprøve ved baksejlads.

Artikel 5.09

Undvigeevne

Fartøjer og konvojer skal kunne foretage en rettidig undvigemanøvre. Undvigeevnen påvises ved undvigemanøvrer, der udføres i det prøveområde, der er nævnt i artikel 5.03.

Artikel 5.10

Drejeevne

Fartøjer og konvojer med en længde på højst 86 m og en bredde på højst 22,90 m skal kunne dreje rettidigt.

Den i artikel 5.07 omhandlede standseevne kan træde i stedet for drejeevne.

Drejeevnen skal påvises ved opstrøms drejemanøvrer.

KAPITEL 6

STYRESYSTEM

Artikel 6.01

Generelle forskrifter

1. Fartøjer skal være udstyret med et pålideligt styresystem, som mindst sikrer den manøvreevne, der er foreskrevet i kapitel 5.

2. Kraftaktiverede styresystemer skal være konstrueret således, at roret ikke utilsigtet kan ændre retning.

3. Det samlede styresystem skal være konstrueret med henblik på en permanent krængning på op til 15° og omgivende temperaturer fra –20 °C til +50 °C.

4. Styresystemets dele skal være dimensioneret således, at de altid tåler de påvirkninger, som de udsættes for ved normal brug. De ydre kræfter, som roret påvirkes af, må ikke hindre styremaskinens og drivaggregatets funktion.

5. Styresystemet skal have et kraftaktiveret drivaggregat, hvis dette er nødvendigt som følge af den kraft, der skal til for at aktivere roret.

6. En styremaskine med et kraftaktiveret drivaggregat skal være forsynet med en overbelastningssikring, som begrænser det drejningsmoment, der udøves af drivaggregatet.

7. Gennemføringen af rorstammerne skal være konstrueret således, at den forhindrer spredning af forurenende smøremidler i vandet.

Artikel 6.02

Styremaskinens drivaggregater

1. Hvis styremaskinen har et kraftaktiveret drivaggregat, skal der i tilfælde af svigt eller forstyrrelse af styremaskinens drivaggregat kunne indkobles et andet uafhængigt drivaggregat eller et hånddrevet drivaggregat inden for fem sekunder.

2. Hvis indkobling af det andet drivaggregat eller det hånddrevne drivaggregat ikke sker automatisk, skal den kunne gennemføres øjeblikkeligt ved ét enkelt og hurtigt indgreb fra rorgængerens side.

3. Det andet drivaggregat eller det hånddrevne drivaggregat skal også sikre den manøvreevne, der er foreskrevet i kapitel 5.

Artikel 6.03

Hydraulisk drivaggregat i styremaskinen

1. Der må ikke kunne tilsluttes andre energiforbrugende anordninger til det hydrauliske drivaggregat i styremaskinen. Når der findes to uafhængige drivaggregater, kan en sådan tilslutning dog tillades til det ene af aggregaterne, hvis de energiforbrugende anordninger er tilsluttet til returledningen og kan afbrydes fra drivaggregatet ved en spærreanordning.

2. Hvis der findes to hydrauliske drivaggregater, skal der være en hydraulikbeholder for hver af de to aggregater. Dog kan dobbelte beholdere accepteres. Hydraulikbeholderne skal være udstyret med en alarmanordning, som overvåger, om oliestanden kommer under det laveste niveau, der er nødvendigt for en pålidelig funktion.

3. Der behøver ikke være dobbelt styreventil, hvis denne kan betjenes manuelt eller med håndhydraulisk betjening fra styrehuset.

4. Rørene skal ved deres dimensionering, konstruktion og anbringelse så vidt muligt være sikret mod mekanisk beskadigelse eller beskadigelse ved brand.

5. For så vidt angår hydrauliske drivaggregater kræves der ikke noget separat rørsystem for det andet aggregat, hvis det er sikret, at de to aggregater fungerer uafhængigt, og hvis rørsystemet kan holde til et tryk på mindst 1,5 gang det maksimale driftstryk.

6. Hydraulikslanger er kun tilladt, når de er nødvendige for at dæmpe vibrationer eller sikre fri bevægelighed af delene. De skal være konstrueret til et tryk, som mindst er lig det maksimale driftstryk.

Artikel 6.04

Energikilde

1. Styresystemer med to kraftaktiverede drivaggregater skal have mindst to energikilder.

2. Hvis den anden energikilde til det kraftaktiverede drivaggregat ikke er konstant til rådighed under farten, skal der være et buffersystem med tilstrækkelig kapacitet til at supplere energiforsyningen i den tid, der kræves til start.

3. For elektriske energikilder må ingen anden energiforbrugende anordning forsynes fra styresystemets hovedstrømforsyning.

Artikel 6.05

Hånddrevet drivaggregat

1. Rattet på et hånddrevet drivaggregat må ikke være drevet af det kraftaktiverede drivaggregat.

2. I alle rorvinkler skal rattets returnering være blokeret ved automatisk indkobling af det hånddrevne drivaggregat.

Artikel 6.06

Rorpropeller, vandjetsystemer, Voith-Schneider-propeller og bovpropeller

1. For rorpropeller, vandjetsystemer, Voith-Schneider-propeller eller bovpropeller, hvor retningsændringen sker ved elektrisk, hydraulisk eller pneumatisk fjernstyring, skal der være to af hinanden uafhængige aktiveringssystemer mellem styrehuset og propellen, der opfylder forskrifterne i artikel 6.01-6.05 med de fornødne ændringer.

Sådanne systemer er ikke omfattet af dette stykke, medmindre de er nødvendige for at opnå den manøvreevne, der er foreskrevet i kapitel 5, eller kun er nødvendige i forbindelse med standseprøven.

2. Er der tale om to eller flere af hinanden uafhængige rorpropeller, vandjetsystemer, Voith-Schneider-propeller eller bovpropeller, er det andet aktiveringssystem ikke nødvendigt, forudsat at fartøjet ved systemsvigt bevarer den manøvreevne, der er foreskrevet i kapitel 5.

Artikel 6.07

Indikatorer og kontrolanordninger

1. Rorvinklen skal være tydeligt angivet ved styrepositionen. Er rorvinkelindikatoren elektrisk, skal den have egen strømforsyning.

2. Ved styrepositionen skal der være mindst følgende indikatorer og kontrolanordninger:

a) for oliestand i hydraulikbeholdere i overensstemmelse med artikel 6.03, stk. 2, og for det hydrauliske systems driftstryk

b) for svigt af strømforsyningen til styrekontrolsystemet

c) for svigt af strømforsyningen til drivaggregaterne

d) for svigt af drejehastighedsregulatoren

e) for svigt af det foreskrevne buffersystem.

Artikel 6.08

Drejehastighedsregulatorer

1. Drejehastighedsregulatorer og deres komponenter skal opfylde forskrifterne i artikel 9.20.

2. Korrekt funktion af drejehastighedsregulatoren skal angives ved styrepositionen ved en grøn kontrollampe.

Svigt af eller utilladelige svingninger i forsyningsspændingen og utilladeligt fald i gyroskopets rotationshastighed skal være overvåget.

3. Findes der ud over drejehastighedsregulatoren andre styresystemer, skal man på styrepositionen tydeligt kunne konstatere, hvilket af disse systemer der er tilsluttet. Skift fra ét system til et andet skal kunne ske øjeblikkeligt. Drejehastighedsregulatoren må ikke have indvirkning på disse styresystemer.

4. Drejehastighedsregulatorens strømforsyning skal være uafhængig af de øvrige strømforbrugende anordninger.

5. Gyroskoper, detektorer og drejehastighedsindikatorer, der anvendes i drejehastighedsregulatorer, skal opfylde bestemmelserne vedrørende minimumsforskrifter og prøvningsbetingelser for drejehastighedsindikatorer til sejlads på indre vandveje, jf. bilag IX.

Artikel 6.09

Godkendelsesprocedure

1. Det installerede styresystems overensstemmelse skal kontrolleres af et inspektionsorgan. Til dette formål kan inspektionsorganet kræve følgende dokumenter forelagt:

a) beskrivelse af styresystemet

b) tegninger og oplysninger vedrørende drivaggregaterne og styrekontrolsystemet

c) oplysninger om styremaskinen

d) elektrisk kredsløbsdiagram

e) beskrivelse af drejehastighedsregulatoren

f) brugsanvisning for styresystemet.

2. Hele styresystemets funktion skal kontrolleres ved en sejladsprøve. Hvis der installeres en drejehastighedsregulator, skal det kontrolleres, at en fastlagt kurs kan holdes og kursændringer gennemføres sikkert.

KAPITEL 7

STYREHUS

Artikel 7.01

Generelt

1. Styrehuse skal være indrettet således, at rorgængeren på ethvert tidspunkt under farten kan udføre sin opgave.

2. Under normale driftsbetingelser må fartøjets eget støjniveau målt i højde med rorgængerens hoved ved styrestedet ikke overstige 70 dB(A).

3. For styrehus indrettet til radarnavigation ved én person skal rorgængeren kunne udføre sine opgaver i siddende stilling, og alle indikatorer og kontrolinstrumenter samt alle betjeningsorganer, som er nødvendige til at føre fartøjet, skal være anbragt således, at rorgængeren bekvemt kan benytte dem under farten uden at forlade sin plads og uden at tage blikket fra radaren.

Artikel 7.02

Frit udsyn

1. Der skal være tilstrækkeligt frit udsyn til alle sider fra styrestedet.

2. For rorgængeren må det ikkesynlige felt foran fartøjet, når dette tomt, med halvdelen af forsyninger, men uden ballast, ikke være over to fartøjers længde eller 250 m, afhængigt af hvilken afstand, der er kortest, til vandoverfladen over en bue fra tværs på hver side frem til ret forud i forhold til fartøjet.

Optiske og elektroniske midler til mindskelse af det ikke synlige område må ikke tages i betragtning ved inspektionen.

Med henblik på yderligere at nedbringe områder med begrænset udsyn må der kun anvendes passende elektroniske anordninger.

3. Det frie synsfelt fra rorgængerens normale post skal være mindst 240o af horisonten, hvoraf mindst 140o skal ligge inden for halvcirklen foran fortøjet.

Der må ikke findes vinduesrammer, master eller overbygning i rorgængerens normale synsretning.

Selv når der er frit udsyn på 240o af horisonten, kan inspektionsorganet kræve andre foranstaltninger, især montering af passende optiske eller elektroniske hjælpemidler, hvis der ikke er tilstrækkeligt udsyn agterud.

Den nederste kant af vinduerne i siden skal være så lav som muligt, mens den øverste kant af vinduerne i siden og agter skal sidde så højt som muligt.

Når det skal afgøres, om forskrifterne i denne artikel om udsyn fra styrehuset er opfyldt, antages rorgængeren at have en øjenhøjde på 1 650 mm over dækket ved styrestedet.

4. Den øverste kant af de vinduer i styrehuset, der vender forud, skal være så høj, at en person på styrestedet med en øjenhøjde på 1 800 mm har et frit udsyn fremad på mindst 10 grader over horisontalplanet i øjenhøjde.

5. Der skal med passende midler være sikret klart udsyn til hver en tid gennem det forreste vindue.

6. De i styrehuset anvendte ruder skal være af sikkerhedsglas og have en transparens på mindst 75 %.

For at undgå refleksion skal broens forruder være blændfri og skrånende i forhold til det lodrette plan fra toppen i en vinkel på mindst 10° og højest 25°.

Artikel 7.03

Generelle forskrifter vedrørende betjenings-, indikator- og kontrolanordninger

1. De betjeningsorganer, som er nødvendige for at sejle skibet, skal let kunne bringes i brugsstilling. Denne stilling skal fremgå utvetydigt.

2. Kontrolinstrumenter skal være let læselige. Deres belysning skal være trinløst variabel, lige til de er helt slukket. Belysningskilderne må ikke være generende eller virke hindrende for aflæsning af kontrolinstrumenterne.

3. Der skal forefindes en anordning til afprøvning af advarsels- og indikatorlamperne.

4. Man skal tydeligt kunne konstatere, om et anlæg er i drift. En eventuel indikatorlampe til angivelse af anlæggets funktion skal være grøn.

5. Driftsforstyrrelser i eller svigt af anlæg, for hvilke der foreskrives overvågning, skal angives ved røde advarselslamper.

6. Når en rød advarselslampe begynder at lyse, skal der samtidig afgives et akustisk signal. Akustiske alarmsignaler kan bestå af et enkelt fælles signal. Lydtrykket af dette signal skal være mindst 3 dB(A) stærkere end den maksimale baggrundsstøj ved styrepladsen.

7. Efter konstatering af det pågældende svigt eller den pågældende driftsforstyrrelse skal den akustiske alarm kunne bringes til ophør. Et sådant ophør må ikke hindre funktionen af alarmen for andre driftsforstyrrelser. Røde advarselslamper må ikke slukke, før den pågældende driftsforstyrrelse er afhjulpet.

8. Kontrol- og indikatoranordninger skal automatisk skifte til en anden energiforsyning, hvis deres energiforsyning afbrydes.

Artikel 7.04

Særlige forskrifter vedrørende betjenings-, indikator- og kontrolanordninger for hovedmaskiner og styresystem

1. Betjening og overvågning af hovedmaskiner og styresystem skal kunne ske fra styrepladsen. Hovedmaskiner, som er forsynet med kobling, der kan betjenes fra styrepladsen, og som driver en skrue med vendbare blade, som kan betjenes fra styrepladsen, behøver kun kunne startes og standses fra maskinrummet.

2. Hver hovedmaskine betjenes med et enkelt håndtag, der bevæges i en lodret cirkelbue omtrent parallelt med fartøjets længdeakse. Bevægelse af håndtaget i retning mod fartøjets stævn skal bevirke sejlads fremad, medens bevægelse af håndtaget i retning mod agterstavnen skal bevirke baksejlads. Tilkobling og skift af sejlretning finder sted gennem håndtagets neutralstilling. Håndtaget skal stå fast i neutralstilling.

3. I styrehuse indrettet til radarnavigation ved én person skal retningen af trækkraftens påvirkning af fartøjet samt skruens eller hovedmaskinens rotationshastighed være angivet.

4. De i artikel 6.07, stk. 2, artikel 8.03, stk. 2, og artikel 8.05, stk. 13 foreskrevne indikator- og kontrolanordninger skal være placeret ved styrepladsen.

5. I styrehuse indrettet til radarnavigation ved én person skal fartøjets styreapparat betjenes ved hjælp af et håndtag. Håndtaget skal let kunne betjenes med hånden. Håndtagets stilling i forhold til fartøjets længdeakse skal nøje svare til rorbladets stilling. Håndtaget skal kunne slippes i en vilkårlig stilling, uden at rorets stilling ændrer sig. Neutralstillingen skal være tydelig mærkbar.

6. På fartøjer, hvis styrehus er indrettet til radarnavigation ved én person, skal eventuelle bovror eller særlige ror, navnlig til baksejlads, være styret af særlige håndtag, der med de fornødne ændringer svarer til forskrifterne i stk. 5.

Denne forskrift finder ligeledes anvendelse, når der i konvojer anvendes styresystemer fra andre flydende strukturer end dem, der fremdriver konvojen.

7. Anvendes der drejehastighedsregulatorer, skal betjeningsorganet til regulering af drejningshastigheden kunne slippes i en vilkårlig position, uden at den valgte hastighed ændres.

Den sektor, som betjeningsorganet drejer i, skal være dimensioneret således, at det kan placeres tilstrækkelig nøjagtigt. Neutralstillingen skal klart kunne skelnes fra de øvrige stillinger. Skalaen skal være forsynet med trinløst variabel belysning.

8. Fjernbetjeningssystemer for hele styresystemet skal være fast monteret og placeret således, at den valgte kurs er klart synlig. Kan fjernbetjeningssystemet frakobles, skal det være forsynet med en indikator, der angiver, om systemet er »i drift« eller »ikke i drift«. Placering og anvendelse af betjeningsorganerne skal være funktionel.

For hjælpestyreanordninger såsom aktive bovpropeller kan ikkefastmonterede fjernbetjeningssystemer godkendes, forudsat at man fra styrehuset til hver en tid med en overordnet tilkoblingsanordning kan overtage kontrollen over hjælpesystemet.

9. For anlæg med drejelige skruer, vandjet, Voith-Schneider propeller eller bovpropeller kan tilsvarende anordninger godkendes til betjenings-, indikator- og kontrolanordninger.

Forskrifterne i stk. 1-8 finder med de fornødne ændringer anvendelse under hensyn til de særlige egenskaber og arrangementer, der er valgt til ovennævnte aktive styre- og fremdrivningsanordninger. Indikatoranordningens stilling skal for hvert enkelt anlæg tydeligt vise retningen af drivtrykket på fartøjet eller stråleretningen.

Artikel 7.05

Navigationslys, lys- og lydsignaler

1. I denne artikel forstås ved:

a) »navigationslys«: top-, side og agterlanterner, lys synlige til alle sider, blinkende blåt lys, kraftigt og hurtigtblinkende gult lys til højhastighedsfartøjer samt blåt lys til transport af farligt gods

b) »lyssignaler«: lys som ledsager lydsignaler og lys i blå skilte.

2. Til kontrol af navigationslys skal der forefindes elektriske indikatorlamper eller andre tilsvarende anordninger i styrehuset, hvis sådan kontrol ikke direkte kan foretages fra styrehuset.

3. I styrehuse indrettet til radarnavigation ved én person skal der til kontrol af navigationslys og lyssignaler være monteret indikatorlamper på instrumenttavlen. Navigationslysets afbrydere skal være sammenbygget med indikatorlamperne eller anbragt ved siden af disse.

Arrangement og farve af indikatorlamperne for navigationslys og lyssignaler skal svare til den faktiske farve af de pågældende signallys og lyssignaler.

Manglende funktion af et navigationslys eller lyssignal skal bevirke, at den tilsvarende indikatorlampe enten slukker eller på anden måde afgiver et signal.

4. I styrehuse indrettet til radarnavigation ved én person skal det være muligt at betjene lydsignalerne med fodkontakt. Denne forskrift gælder dog ikke for signalet »kom ikke nærmere«, i overensstemmelse med gældende søfartsregler i medlemsstaterne.

5. Navigationslys skal opfylde forskrifterne i bilag IX, del I.

Artikel 7.06

Radaranlæg og drejehastighedsindikatorer

1. Radaranlæg og drejehastighedsindikatorer skal være af en type, der er godkendt af de ansvarlige myndigheder. Bestemmelserne vedrørende montering og funktionsprøvning af radaranlæg og drejehastighedsindikatorer i henhold til bilag IX skal være overholdt. ECDIS til indre vandveje, der kan anvendes i navigation mode, betragtes som radaranlæg. Endvidere skal kravene til ECDIS til indre vandveje være opfyldt.

Drejehastighedsindikatoren skal være placeret foran rorgængeren i dennes synsfelt.

2. I styrehuse indrettet til radarnavigation ved én person:

a) må radarskærmen ikke være anbragt mærkbart ude af rorgængerens synsretning, når rorgængeren er på sin normale post

b) skal radarbilledet forblive fuldstændig klart uden blænding eller afskærmning uanset lysforholdene uden for styrehuset

c) skal drejehastighedsindikatoren være monteret direkte over eller under radarbilledet eller indgå som en del af dette.

Artikel 7.07

Radiotelefonanlæg til fartøjer med styrehus indrettet til radarnavigation ved én enkelt person

1. For fartøjer med styrehus indrettet til radarnavigation ved én person skal modtagelse af meddelelser fra andre fartøjer og søefterretninger ske gennem en højttaler og sending ske gennem en fast mikrofon. Skift mellem modtagelse og sending skal ske med trykknap.

Mikrofoner til disse sendefunktioner må ikke kunne anvendes til det offentlige kommunikationsnet.

2. På fartøjer, hvis styrehus er indrettet til radarnavigation ved én person og som er udstyret med radiotelefonanlæg til det offentlige kommunikationsnet, skal modtagelse kunne finde sted på rorgængerens plads.

Artikel 7.08

Internt kommunikationsudstyr om bord

På fartøjer, hvis styrehus er indrettet til radarnavigation ved én person, skal der være internt kommunikationsudstyr.

Følgende kommunikationsforbindelser skal kunne etableres fra styrepladsen:

a) med forenden af fartøjet eller af konvojen

b) med agterenden af fartøjet eller af konvojen, hvis ingen direkte kommunikation er mulig fra styrepladsen

c) med mandskabets opholdsrum

d) med skibsførerens kahyt.

For alle disse interne kommunikationsforbindelser skal modtagelse ske gennem højttaler, og sending gennem fast mikrofon. Forbindelsen til for- eller agterenden af fartøjet eller konvojen kan være en radiotelefonforbindelse.

Artikel 7.09

Alarmanlæg

1. Der skal forefindes et uafhængigt alarmanlæg, som kan nå opholdsrum, maskinrum og, i givet fald, særskilte pumperum.

2. Inden for rorgængerens rækkevidde skal forefindes en on/off-kontakt, som styrer alarmsignalet; afbrydere, som selv returnerer til off-position når de slippes, kan ikke godkendes.

3. Lydtrykket fra alarmsignalet skal være mindst 75 dB(A) i opholdsrummene.

I maskinrum og pumperum skal der som alarmsignal være et blinklys, som er synligt til alle sider og kan ses tydeligt fra ethvert punkt.

Artikel 7.10

Opvarmning og ventilation

Styrehuset skal være udstyret med et effektivt og regulerbart opvarmnings- og ventilationsanlæg.

Artikel 7.11

Anlæg til betjening af hækankre

På fartøjer og konvojer, hvis styrehus er indrettet til radarnavigation ved én person, og som er over 86 m lange eller over 22,90 m brede, skal rorgængeren kunne kaste hækankrene fra sin plads.

Artikel 7.12

Sænkbare styrehuse

Styrehuse, som er sænkbare, skal være forsynet med et nødsænkesystem.

Sænkning skal automatisk udløse et tydeligt akustisk advarselssignal. Denne forskrift finder ikke anvendelse, hvis risikoen for personskade som følge af sænkning er udelukket gennem passende konstruktionsmæssige foranstaltninger.

Det skal uden fare være muligt at forlade styrehuset i alle dettes positioner.

Artikel 7.13

Påtegning på certifikatet for fartøjer, hvis styrehus er indrettet til radarnavigation ved én person

For fartøjer, som er i overensstemmelse med artikel 7.01, 7.04 til 7.08 og 7.11 vedrørende styrehuse indrettet til radarnavigation ved én person, skal fællesskabscertifikatet have følgende påtegning:

»Fartøjet er forsynet med styrehus indrettet til radarnavigation ved én person.«

KAPITEL 8

MASKINERNES KONSTRUKTION

Artikel 8.01

Generelle bestemmelser

1. Maskiner samt disses hjælpeanlæg skal være konstrueret, udført og monteret i overensstemmelse med bedste praksis.

2. Anlæg, som kræver løbende kontrol, navnlig dampkedler og andre trykbeholdere og hjælpeudstyr dertil samt elevatorer, skal opfylde reglerne i en af Fællesskabets medlemsstater.

3. Kun maskiner af forbrændingstypen, der anvender brændstof med flammepunkt over 55 °C, må være monteret.

Artikel 8.02

Sikkerhedsanordninger

1. Maskiner skal være således installeret og monteret, at de er tilstrækkeligt tilgængelige for manøvrering og vedligeholdelse og ikke udsætter de personer, der er beskæftiget dermed, for fare. De skal kunne sikres mod utilsigtet igangsætning.

2. Hovedmaskiner, hjælpemaskiner, kedler og trykbeholdere med deres tilbehør skal være udstyret med sikkerhedsanordninger.

3. Maskiner, der driver suge- og blæseventilatorer, skal i nødstilfælde kunne standses også fra et sted uden for de rum, hvor de er monteret og uden for maskinrummet.

4. Om nødvendigt skal samlinger i rør til fremføring af brændselsolie, smøreolie og olie, der anvendes i kraftoverføringssystemer, kontrol- og aktiveringssystemer samt varmesystemer undersøges eller på anden passende måde beskyttes for at undgå oliesprøjt eller olielækager på hede overflader, i maskineriets luftindtag eller andre antændelseskilder. Der skal være så få samlinger som muligt i sådanne rørsystemer.

5. Udvendige højtryksrør til fremføring af brændstof til dieselmotorer mellem højtryksbrændstofpumperne og brændstofinjektorerne skal beskyttes med et dobbeltvægget rørsystem, der kan tilbageholde brændstof ved svigt i et højtryksrør. Det dobbeltvæggede rørsystem skal være forsynet med midler til opsamling af brændstof fra lækager og indretninger til afgivelse af alarm ved brud på en brændstofledning, idet der dog ikke kræves alarm for motorer med højst to cylindre. Det er ikke nødvendigt med dobbeltvæggede rørsystemer i forbindelse med motorer på åbent dæk, der driver ankerspil eller kapstanspil.

6. Isolering af motordelene skal opfylde forskrifterne i artikel 3.04, stk. 3, andet afsnit.

Artikel 8.03

Fremdrivningsanordninger

1. Fartøjets fremdrivning skal kunne igangsættes, standses eller vendes på sikker og hurtig måde.

2. Følgende parametre skal være overvåget af passende anordninger, som udløser en alarm, når et kritisk niveau nås:

a) hovedmaskinernes kølevandstemperatur

b) olietrykket til smøring af hovedmaskiner og kraftoverførende komponenter

c) olietryk og lufttryk til anordninger til reversering af hovedmaskiner, vendbare kraftoverføringsaggregater eller skruer.

3. For fartøjer med kun én hovedmaskine må maskinen ikke kunne standse automatisk bortset fra beskyttelse mod overdrejning.

4. For fartøjer med kun én hovedmaskine må denne maskine kun være forsynet med en automatisk anordning, der nedsætter motorhastigheden, hvis en automatisk nedsættelse af motorhastigheden angives både med optisk og akustisk signal i styrehuset, og anordningen til nedsættelse af motorhastigheden kan slås fra ved rorgængerens plads.

5. Akselgennemføringer skal være udført således, at de ikke kan være årsag til spredning af forurenende smøremidler.

Artikel 8.04

Maskinernes udstødningsrør

1. Al udstødningsgas skal ledes uden for fartøjet.

2. Der skal være truffet alle nødvendige forholdsregler for at undgå indtrængning af udstødningsgas i de forskellige rum. Udstødningsrør, som er ført gennem opholdsrum eller styrehus, skal i disse rum være forsynet med en ekstra gastæt beskyttelseskappe. Mellemrummet mellem udstødningsrøret og denne kappe skal åbne til det fri.

3. Udstødningsrør skal være anbragt og beskyttet på sådan måde, at de ikke kan forårsage brand.

4. I maskinrum skal udstødningsrørene være passende isoleret eller afkølet. Uden for maskinrum kan beskyttelse mod berøring være tilstrækkelig.

Artikel 8.05

Brændstoftanke, rør og tilbehør

1. Flydende brændstof skal opbevares i ståltanke, som enten er indbygget i skroget eller solidt fastgjort til skroget. Hvis fartøjets konstruktion kræver det, kan et materiale med tilsvarende brandbestandighed anvendes. Denne forskrift finder ikke anvendelse på tanke, som på fabrikken er indbygget i hjælpeudstyr og har en kapacitet på højst 12 l. Brændstoftanke må ikke have fælles skillevægge med drikkevandsbeholdere.

2. Sådanne tanke samt deres rør og andet tilbehør skal være placeret og arrangeret på en sådan måde, at hverken brændstof eller brændstofdampe utilsigtet kan tilføres fartøjets indre. Tankventiler, der tjener til udtagning af brændstof eller udtømning af vand, skal have automatisk lukning.

3. Brændstoftanke må ikke findes foran kollisionsskottet.

4. Brændstoftanke og disses fittings må ikke være anbragt direkte over maskiner eller udstødningsrør.

5. Brændstoftankes påfyldningsåbning skal være tydeligt mærket.

6. For påfyldningsrør for tanke til brændstoffer skal åbningen være beliggende på dækket, dog med undtagelse af dagtanke. Påfyldningsrøret skal være forsynet med lukning i overensstemmelse med europæisk standard EN 12827:1999.

Sådanne tanke skal være forsynet med et udluftningsrør, som udmunder i det fri i et punkt over dækket og er anbragt således, at indtrængning af vand ikke er mulig. Udluftningsrørets tværsnitsareal skal være mindst 1,25 gange tværsnitsarealet af påfyldningsrøret.

Når brændstoftanke er indbyrdes forbundet, skal tværsnitsarealet af forbindelsesrøret være mindst 1,25 gange tværsnitsarealet af påfyldningsrøret.

7. Brændstoffordelerrør skal umiddelbart ved afgangen fra tanken være forsynet med en lukkeanordning, som kan betjenes fra dækket.

Denne forskrift finder ikke anvendelse på tanke, som er monteret direkte på maskinen.

8. Brændstofrørene og deres forbindelser, samlinger og armaturer skal være udført i materialer, der er bestandige mod de mekaniske, kemiske og termiske belastninger, som de kan forventes at blive udsat for. Brændstofrør må ikke udsættes for skadelig varmepåvirkning og skal kunne kontrolleres i hele deres længde.

9. Brændstoftanke skal være forsynet med en passende måleanordning. Måleanordningen skal kunne aflæses indtil det maksimale påfyldningsniveau. Standglassene skal være effektivt beskyttet mod stød og skal være forsynet med haner med automatisk lukning forneden og skal foroven være tilsluttet tanken i et punkt over det normale maksimale påfyldningsniveau. Det til standglassene anvendte materiale må ikke deformeres ved de normale omgivende temperaturer. Pejlerør må ikke have deres udløb i beboelsesrum. Pejlerør, der har deres udløb i maskin- eller kedelrum, udstyres med passende selvlukkende anordninger.

10. a) Brændstoftanke skal være sikret mod brændstofudløb under bunkring ved hjælp af passende tekniske anordninger, som forefindes om bord og skal være anført i fællesskabscertifikatet under punkt 52. b) Ved bunkring fra bunkringssteder, som gennem egne tekniske anordninger forhindrer brændstofudløb om bord under bunkring, finder forskrifterne under litra a) og stk. 11 ikke anvendelse.

11. Har brændstoftankene automatisk afbryder, skal sensorerne afbryde påfyldningen ved en fyldningsgrad på 97 %; disse anordninger skal være udført med fejlsikring (»failsafe«).

Såfremt føleren aktiverer en elektrisk kontakt, som ved et binært signal kan afbryde den elektriske kreds, der udgår fra bunkringsstedet og forsynes derfra, skal signalet kunne overføres til bunkringsstedet ved hjælp af et vandtæt tilslutningsstik i overensstemmelse med IEC-publikation 60309-1:1999 for jævnstrøm 40 til 50 V, kendingsfarve hvid, jordkontakt placeret i kl. 10.

12. Med henblik på rensning og inspektion skal brændstoftanke være forsynet med åbninger med tætsluttende lukning.

13. Brændstoftanke, som direkte forsyner hovedmaskiner og samt maskiner, som er nødvendige for sikker drift af fartøjet, skal være forsynet med en anordning, som afgiver et optisk og akustisk signal i styrehuset, når deres fyldningsgrad ikke er tilstrækkelig til sikker drift.

Artikel 8.06

Opbevaring af smøreolie, rør og tilbehør

1. Smøreolie skal opbevares i ståltanke, som enten er indbygget i skroget eller solidt fastgjort til skroget. Hvis fartøjets konstruktion kræver det, kan et materiale med tilsvarende brandmodstandsevne anvendes. Denne forskrift finder ikke anvendelse på tanke med en kapacitet på højst 25 l. Tanke til smøreolie må ikke have fælles skillevægge med drikkevandsbeholdere.

2. Tanke til smøreolie samt deres rør og andet tilbehør skal være placeret og arrangeret på en sådan måde, at hverken smøreolie eller dampe fra smøreolie utilsigtet kan tilføres fartøjets indre.

3. Tanke til smøreolie må ikke findes foran kollisionsskottet.

4. Tanke til smøreolie og disses fittings må ikke være anbragt direkte over maskiner eller udstødningsrør.

5. Smøreolietankes påfyldningsåbning skal være tydeligt mærket.

6. Smøreolierørene og deres forbindelser, samlinger og fittings skal være udført i materialer, der er bestandige mod de mekaniske, kemiske og termiske belastninger, som de kan forventes at blive udsat for. Rørene må ikke udsættes for skadelig varmepåvirkning og skal kunne kontrolleres i hele deres længde.

7. Tanke til smøreolie skal være forsynet med en passende måleanordning. Måleanordningen skal kunne aflæses indtil det maksimale påfyldningsniveau. Standglassene skal være effektivt beskyttet mod stød og skal være forsynet med haner med automatisk lukning forneden og skal foroven være tilsluttet tanken i et punkt over det normale maksimale påfyldningsniveau. Det til standglassene anvendte materiale må ikke deformeres ved de normale omgivende temperaturer. Pejlerør må ikke have deres udløb i beboelsesrum. Pejlerør, der har deres udløb i maskin- eller kedelrum, udstyres med passende selvlukkende anordninger.

Artikel 8.07

Opbevaring af olie, der anvendes i kraftoverføringssystemer, kontrol- og aktiveringssystemer og varmesystemer, rør og tilbehør

1. Olie, der anvendes i kraftoverføringssystemer, kontrol- og aktiveringssystemer og varmesystemer opbevares i ståltanke, der enten er indbygget i skroget eller solidt fastgjort til skroget. Hvis fartøjets konstruktion kræver det, kan et materiale med tilsvarende brandmodstandsevne anvendes. Denne forskrift finder ikke anvendelse på tanke med en kapacitet på højst 25 l. Sådanne olietanke må ikke have fælles skillevægge med drikkevandsbeholdere.

2. Sådanne olietanke samt deres rør og andet tilbehør skal være placeret og arrangeret på en sådan måde, at hverken olie eller oliedampe utilsigtet kan tilføres fartøjets indre.

3. Olietanke må ikke findes foran kollisionsskottet.

4. Sådanne olietanke og disses armaturer må ikke være anbragt direkte over maskiner eller udstødningsrør.

5. Sådanne olietankes påfyldningsåbning skal være tydeligt mærket.

6. Olierørene og deres forbindelser, samlinger og fittings skal være udført i materialer, der er bestandige mod de mekaniske, kemiske og termiske belastninger, som de kan forventes at blive udsat for. Rørene må ikke udsættes for skadelig varmepåvirkning og skal kunne kontrolleres i hele deres længde.

7. Sådanne olietanke skal være forsynet med en passende måleanordning. Måleanordningen skal kunne aflæses indtil det maksimale påfyldningsniveau. Standglassene skal være effektivt beskyttet mod stød og skal være forsynet med haner med automatisk lukning forneden og skal foroven være tilsluttet tanken i et punkt over det normale maksimale påfyldningsniveau. Det til standglassene anvendte materiale må ikke deformeres ved de normale omgivende temperaturer. Pejlerør må ikke have deres udløb i beboelsesrum. Pejlerør, der har deres udløb i maskin- eller kedelrum, udstyres med passende selvlukkende anordninger.

Artikel 8.08

Lænseanlæg

1. Hvert vandtæt rum skal kunne lænses separat. Denne forskrift finder dog ikke anvendelse på rum, som normalt er lufttæt tillukket under farten.

2. Fartøjer, for hvilke der foreskrives bemanding, skal være udstyret med to uafhængige lænsepumper, som ikke må være opstillet i samme rum. Mindst den ene af disse skal være maskindrevet. For fartøjer med fremdrivningseffekt under 225 kW eller dødvægt under 350 t, samt for fartøjer, som ikke er beregnet til godstransport og har en vandfortrængning under 250 m3, er én hånddrevet eller maskindrevet pumpe dog tilstrækkelig.

Hver af de foreskrevne pumper skal kunne anvendes til hvert af de vandtætte rum.

3. Mindsteydelsen Q1 af den første lænsepum