DA Den Europæiske Unions Tidende L 220/1

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2017/1485

af 2. august 2017

om fastsættelse af retningslinjer for drift af elektricitetstransmissionssystemer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 714/2009 af 13. juli 2009 om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1228/2003 (1), særlig artikel 18, stk. 3, litra d), og artikel 18, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Et fuldt fungerende og indbyrdes sammenkoblet indre marked for energi er afgørende for at opretholde energiforsyningssikkerheden, fremme konkurrenceevnen og sikre, at alle forbrugere kan købe energi til overkommelige priser.

(2) I forordning (EF) nr. 714/2009 fastsættes der ikke-diskriminerende regler om betingelserne for netadgang i forbindelse med grænseoverskridende elektricitetsudveksling med henblik på at sikre et fuldt fungerende indre marked for elektricitet.

(3) Der bør fastlægges harmoniserede regler for systemdrift for transmissionssystemoperatører (i det følgende benævnt »TSO'er«), distributionssystemoperatører (i det følgende benævnt »DSO'er«) og betydningsfulde netbrugere (i det følgende benævnt »BNB'er«) med henblik på at etablere et klart retsgrundlag for systemdrift, fremme handel med elektricitet i Unionen, sikre systemsikkerheden, sikre tilgængeligheden og udvekslingen af nødvendige data og oplysninger mellem TSO'er og mellem TSO'er og de øvrige interesseparter, fremme integrationen af vedvarende energikilder, muliggøre en mere lønsom udnyttelse af nettet og øge konkurrencen til gavn for forbrugerne.

(4) For at sikre driftssikkerheden inden for det sammenkoblede transmissionssystem skal der fastlægges et fælles sæt minimumskrav for systemdrift i Unionen, for det grænseoverskridende samarbejde mellem TSO'erne og for udnyttelsen af de relevante karakteristika hos de tilsluttede DSO'er og BNB'er.

(5) Alle TSO'er bør overholde de fælles minimumskrav, som gælder for de procedurer, der skal gennemføres for at planlægge realtidsdrift, udvikle individuelle netmodeller og levere fælles netmodeller, fremme effektiv og koordineret anvendelse af afhjælpende tiltag, der er nødvendige for realtidsdrift med henblik på at opretholde driftssikkerheden, kvaliteten og stabiliteten inden for det sammenkoblede transmissionssystem, og understøtte det indre marked for elektricitets effektive funktion og fremme integrationen af vedvarende energikilder.

(6) Der findes aktuelt en række frivillige regionale samarbejdsinitiativer inden for systemdrift, som fremmes af TSO'er, men formaliseret koordinering mellem TSO'er er nødvendig for driften af transmissionssystemet i Unionen i forbindelse med den nye udformning af Unionens elektricitetsmarked. De regler for systemdrift, der er omhandlet i denne forordning, kræver en institutionel ramme for styrket koordinering mellem TSO'er, herunder TSO'ers obligatoriske deltagelse i regionale sikkerhedskoordinatorer (i det følgende benævnt »RSC'er«). De fælles krav til etablering af RSC'er og deres opgaver, som er omhandlet i denne forordning, udgør det første skridt hen imod yderligere regional koordinering og integration af systemdriften og bør fremme opfyldelsen af målene i forordning (EF) nr. 714/2009 og sikre højere standarder for forsyningssikkerhed i Unionen.

(7) Ved denne forordning bør der fastsættes en ramme for det nødvendige samarbejde mellem TSO'er via udnævnelsen af RSC'er. RSC'er bør udstede anbefalinger til TSO'erne i den kapacitetsberegningsregion, for hvilken de er udpeget. Hver TSO bør afgøre, om vedkommende vil følge RSC'ens anbefalinger eller ej. TSO'en bør forblive ansvarlig for at opretholde driftssikkerheden i sit systemområde.

(8) Der er behov for regler for driftsuddannelse og -certificering med henblik på at garantere, at systemoperatørens medarbejdere og andet driftspersonale er kvalificerede og veluddannede, og at systemoperatørens medarbejdere inden for realtidsdrift er certificerede til at drive transmissionssystemet på en sikker måde under alle driftsforhold. Reglerne om uddannelse og certificering styrker og formaliserer de eksisterende bedste praksisser blandt TSO'er og sikrer, at alle TSO'er i Unionen anvender minimumsstandarder.

(9) Krav til driftstest og -overvågning har til formål at sikre, at alle elementer i transmissionssystemet, distributionssystemet og netbrugernes udstyr fungerer korrekt. Planlægning og koordinering af driftstest er nødvendig for at minimere afbrydelser i det sammenkoblede systems stabilitet, drift og økonomiske effektivitet.

(10) Eftersom planlagte afbrydelser også påvirker nettets stabilitet uden for en TSO's eget systemområde, bør hver TSO inden for rammerne af driftsplanlægningen overvåge muligheden for at gennemføre planlagte afbrydelser for hver tidsramme og om nødvendigt koordinere afbrydelser med og mellem TSO'er, DSO'er og BNB'er, når disse afbrydelser har indvirkning på grænseoverskridende flow, der påvirker transmissionssystemernes driftssikkerhed.

(11) De drifts- og planlægningsprocesser, der kræves for at imødegå driftsmæssige sikkerhedsproblemer og udvikle relevante afhjælpende foranstaltninger i realtid, omfatter rettidig og tilstrækkelig dataudveksling. Sådan dataudveksling bør derfor ikke vanskeliggøres af hindringer mellem de forskellige involverede aktører.

(12) En af de vigtigste processer for at opnå driftssikkerhed med et højt niveau af pålidelighed og kvalitet er last-frekvensregulering. Effektiv last-frekvensregulering kan kun opnås, hvis TSO'erne og de DSO'er, der tilslutter reserver, har pligt til at samarbejde om driften af de sammenkoblede transmissionssystemer som én enhed, og hvis det kræves, at leverandørernes produktionsanlæg og leverandørernes forbrugsanlæg opfylder de relevante tekniske minimumskrav.

(13) Bestemmelserne om last-frekvensregulering og reserver har til formål at fastlægge klare, objektive og harmoniserede krav til TSO'er, DSO'er, der tilslutter reserver, leverandørernes produktionsanlæg og leverandørernes forbrugsanlæg med henblik på at sikre systemsikkerheden og bidrage til ikke-diskriminerende, effektiv konkurrence og det indre marked for elektricitets effektive funktion. Bestemmelserne om last-frekvensregulering og reserver fastlægger den tekniske ramme for udviklingen af grænseoverskridende balanceringsmarkeder.

(14) For at sikre kvaliteten af den fælles systemfrekvens er det vigtigt, at der fastlægges et fælles sæt minimumskrav og principper for last-frekvensregulering og reserver i Unionen som grundlag for det grænseoverskridende samarbejde mellem TSO'erne og i relevante tilfælde for udnyttelse af de særlige kendetegn ved sammenkoblede produktions-, forbrugs- og distributionssystemer. Denne forordning fastlægger strukturelle og driftsmæssige regler for last-frekvensregulering, kvalitetskriterier og mål, dimensionering af reserven, udveksling, deling og distribution af reserven samt overvågning i forbindelse med last-frekvensregulering.

(15) Synkrone områder stopper ikke ved Unionens grænser og kan omfatte tredjelandes territorium. Unionen, medlemsstaterne og TSO'er bør tilstræbe sikker systemdrift i alle synkrone områder i Unionen. De bør støtte tredjelande i deres indsats for at anvende tilsvarende regler som reglerne i denne forordning. ENTSO for elektricitet bør fremme samarbejdet mellem EU-TSO'er og tredjelands-TSO'er om sikker systemdrift.

(16) I henhold til artikel 8 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 713/2009 (2) træffer Agenturet for Samarbejde mellem Energireguleringsmyndigheder (i det følgende benævnt »agenturet«) beslutning, hvis de kompetente nationale regulerende myndigheder ikke kan nå til enighed om de fælles vilkår, betingelser og metoder.

(17) Denne forordning er udarbejdet i tæt samarbejde med agenturet, ENTSO for elektricitet og interesseparterne med henblik på at vedtage effektive, afbalancerede og forholdsmæssigt afpassede regler på en gennemsigtig måde, der giver mulighed for medbestemmelse. I overensstemmelse med artikel 18, stk. 3, i forordning (EF) nr. 714/2009 hører Kommissionen agenturet, ENTSO for elektricitet og andre relevante interesseparter, inden der foreslås ændringer af nærværende forordning.

(18) Foranstaltningerne i denne forordning er i overensstemmelse med udtalelsen fra det udvalg, der er nævnt i artikel 23, stk. 1, i forordning (EF) nr. 714/2009 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

DEL I

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Med henblik på at sikre driftssikkerhed, frekvens, kvalitet og lønsom udnyttelse af det sammenkoblede system og ressourcerne fastsættes der i denne forordning detaljerede retningslinjer for:

a) krav og principper vedrørende driftssikkerhed

b) regler og ansvarsområder for koordinering og dataudveksling mellem TSO'er, mellem TSO'er og DSO'er og mellem TSO'er eller DSO'er og BNB'er med hensyn til driftsplanlægning og drift i næsten realtid

c) regler for uddannelse og certificering af systemoperatørernes medarbejdere

d) krav vedrørende koordinering af afbrydelser

e) krav til planlægning mellem TSO'ernes systemområder og

f) regler, der har til formål at etablere en EU-ramme for last-frekvensregulering og reserver.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1. De regler og krav, der fastsættes ved denne forordning, finder anvendelse på følgende BNB'er:

a) eksisterende og nye produktionsanlæg, som er eller ville blive klassificeret som type B, C og D i overensstemmelse med kriterierne i artikel 5 i Kommissionens forordning (EU) 2016/631 (3)

b) eksisterende og nye transmissionstilsluttede forbrugsanlæg

c) eksisterende og nye transmissionstilsluttede lukkede distributionssystemer

d) eksisterende og nye forbrugsanlæg, lukkede distributionssystemer og tredjeparter, såfremt de leverer efterspørgselsreaktion direkte til TSO'en i henhold til kriterierne i artikel 27 i Kommissionens forordning (EU) 2016/1388 (4)

e) leverandører af intern specialregulering for produktionsanlæg eller forbrugsanlæg ved hjælp af aggregation og leverandører af reserver af aktiv effekt i henhold til denne forordnings del IV, afsnit 8, og

f) eksisterende og nye systemer med højspændingsjævnstrøm (i det følgende benævnt »HVDC-systemer«) i overensstemmelse med kriterierne i artikel 3, stk. 1, i Kommissionens forordning (EU) 2016/1447 (5).

2. Denne forordning gælder for alle transmissionssystemer, distributionssystemer og sammenkoblinger i Unionen og regionale sikkerhedskoordinatorer med undtagelse af transmissionssystemer og distributionssystemer eller dele af transmissionssystemerne og distributionssystemerne, der er beliggende på øer i medlemsstater, hvis systemer ikke drives synkront med et af de synkrone områder Kontinentaleuropa (i det følgende benævnt »CE«), Storbritannien (i det følgende benævnt »GB«), Norden, Irland og Nordirland (i det følgende benævnt »IE/NI«) eller De baltiske stater.

3. I medlemsstater, hvor der er mere end én TSO, gælder denne forordning for alle TSO'erne. Hvis en TSO ikke udøver en funktion, der er relevant i henhold til en eller flere forpligtelser i denne forordning, kan medlemsstaterne bestemme, at en TSO's ansvar for at opfylde en eller flere af disse forpligtelser pålægges en eller flere specifikke TSO'er.

4. TSO'erne i Litauen, Letland og Estland er, så længe og for så vidt som deres systemer drives synkront i et synkront område, hvor ikke alle lande er bundet af Unionsretten, fritaget for anvendelsen af bestemmelserne i denne forordnings bilag I, medmindre andet følger af en samarbejdsaftale med tredjelands-TSO'er, som fastsætter grundlaget for deres samarbejde om sikker systemdrift i henhold til artikel 13.

5. Hvis et krav i denne forordning skal fastsættes af en relevant systemoperatør, som ikke er en TSO, kan medlemsstaten fastsætte, at TSO'en i stedet får ansvaret for at fastsætte det eller de pågældende krav.

Artikel 3

Definitioner

1. I denne forordning anvendes definitionerne i artikel 2 i forordning (EF) nr. 714/2009, artikel 2 i Kommissionens forordning (EU) 2015/1222 (6), artikel 2 i forordning (EU) 2016/631, artikel 2 i forordning (EU) 2016/1388, artikel 2 i forordning (EU) 2016/1447, artikel 2 i Kommissionens forordning (EU) 2016/1719 (7), artikel 2 i Kommissionens forordning (EU) nr. 543/2013 (8) om indsendelse og offentliggørelse af data på elektricitetsmarkederne og artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF (9).

2. Desuden forstås ved:

1) »driftssikkerhed«: transmissionssystemets evne til at bevare normal tilstand eller så hurtigt som muligt kan vende tilbage til normal tilstand, og som er kendetegnet ved driftsmæssige sikkerhedsgrænser

2) »begrænsning«: en situation, hvor der er behov for at udarbejde og aktivere et afhjælpende tiltag for at overholde de driftsmæssige sikkerhedsgrænser

3) »N-situation«: en situation, hvor ingen transmissionssystemelementer er utilgængelige som følge af et udfald

4) »liste over udfald«: den liste over udfald, der skal simuleres for at teste overensstemmelsen med de driftsmæssige sikkerhedsgrænser

5) »normal tilstand«: en situation, hvor systemet er inden for de driftsmæssige sikkerhedsgrænser i N-situationen, og efter forekomsten af et udfald på listen over udfald under hensyntagen til virkningen af de tilgængelige afhjælpende tiltag

6) »frekvenskontrolreserver« eller »FCR«: de reserver af aktiv effekt, der kan anvendes til at begrænse systemfrekvensafvigelsen efter en ubalance

7) »frekvensgenoprettelsesreserver« eller »FRR«: de reserver af aktiv effekt, der kan anvendes til at genoprette systemfrekvensen til den nominelle frekvens og effektbalancen i et synkront område, som består af mere end ét LFC-kontrolområde, til den planlagte værdi

8) »erstatningsreserver« eller »RR«: de reserver af aktiv effekt, der kan anvendes til at genoprette eller understøtte det krævede niveau af FRR for at kunne imødegå yderligere ubalancer i systemet, herunder produktionsreserver

9) »udbyder af reserver«: en juridisk enhed med retlig eller kontraktlig forpligtelse til at levere FCR, FRR eller RR fra mindst én reserveleverende enhed eller reserveleverende gruppe

10) »reserveleverende enhed«: enkeltstående eller samlinger af produktionsanlæg og/eller forbrugsenheder, der er tilsluttet et fælles tilslutningspunkt, som opfylder kravene vedrørende levering af FCR, FRR eller RR

11) »reserveleverende gruppe«: en samling af produktionsanlæg, forbrugsenheder og/eller reserveleverende enheder, der er tilsluttet mere end ét tilslutningspunkt, som opfylder kravene vedrørende levering af FCR, FRR eller RR

12) »systemområde for last-frekvensregulering« (LFC-kontrolområde): en del af et synkront område eller et helt synkront område, der fysisk er afgrænset af målepunkter ved samkøringslinjer til andre LFC-kontrolområder, som drives af en eller flere TSO'er, der opfylder kravet om last-frekvensregulering

13) »frekvensgenoprettelsestid«: det tidsrum, der maksimalt forventes efter forekomsten af en øjeblikkeligt forekommende ubalance, som er mindre end eller lig med den referencehændelse, hvor systemfrekvensen returnerer til frekvensgenoprettelsesintervallet for synkrone områder, og i tilfælde af synkrone områder med mere end ét LFC-kontrolområde, det tidsrum, der maksimalt forventes efter forekomsten af en øjeblikkeligt forekommende ubalance i et LFC-kontrolområde, inden for hvilket der er kompenseret for ubalance

14) »(N-1)-kriteriet«: den regel, hvorefter de elementer, der stadig er i drift inden for en TSO's systemområde efter forekomsten af et udfald, kan tilpasse sig den nye driftssituation uden at overskride de driftsmæssige sikkerhedsgrænser

15) »(N-1)-situation«: den situation i transmissionssystemet, hvor et udfald på listen over udfald er forekommet

16) »reserve af aktiv effekt«: de balanceringsreserver, der er ledige til at opretholde frekvensen

17) »alarmtilstand«: den systemtilstand, hvor systemet er inden for de driftsmæssige sikkerhedsgrænser, men et udfald på listen over udfald er blevet registreret, og hvor de tilgængelige afhjælpende tiltag ikke kan opretholde den normale tilstand, hvis den forekommer

18) »systemblok for last-frekvensregulering« (LFC-kontrolblok): en del af et synkront område eller et helt synkront område, der fysisk er afgrænset af målepunkter ved samkøringslinjer til andre LFC-kontrolblokke, som består af et eller flere LFC-kontrolområder, der drives af en eller flere TSO'er, som opfylder kravet om last-frekvensregulering

19) »områdereguleringsfejl« eller »ACE«: summen af effektreguleringsfejlen (»ΔP«), dvs. realtidsforskellen mellem den målte faktiske værdi for udveksling af aktiv effekt i realtid (»P«) og reguleringsprogrammet (»P0«) for et specifikt LFC-kontrolområde eller en specifik LFC-kontrolblok, og frekvensreguleringsfejlen (»K*Δf«), dvs. produktet af K-faktoren og frekvensafvigelsen for dette specifikke LFC-kontrolområde eller denne specifikke LFC-kontrolblok, hvor områdereguleringsfejlen er lig med ΔP+K*Δf

20) »reguleringsprogram«: en sekvens af indstillingsværdier for den beregnede effektudveksling for et LFC-kontrolområde eller en LFC-kontrolblok over vekselstrømsforbindelser

21) »spændingsregulering«: manuel eller automatisk regulering på produktionsknudepunktet, på vekselstrømslinjers eller HVDC-systemers slutknudepunkter, på transformere eller andre anordninger, der er konstrueret til at opretholde det indstillede spændingsniveau eller den indstillede reaktive effektværdi

22) »blackout-tilstand«: den systemtilstand, hvor driften af en del af eller hele transmissionssystemet er afbrudt

23) »internt udfald«: et udfald inden for TSO'ens systemområde, inklusive samkøringslinjer

24) »eksternt udfald«: et udfald uden for TSO'ens systemområde, eksklusive samkøringslinjer, med en funktionspåvirkende faktor, der overskrider den funktionspåvirkende tærskel for udfaldet

25) »funktionspåvirkende faktor«: den numeriske værdi, der anvendes til at kvantificere den største virkning af afbrydelsen af et transmissionssystemelement, som er placeret uden for TSO'ens systemområde, eksklusive samkøringslinjer, med hensyn til ændring i flow eller spænding forårsaget af denne afbrydelse, på ethvert transmissionssystemelement. Jo højere værdien er, jo større er effekten

26) »funktionspåvirkende tærskel for udfald«: en numerisk værdi, i forhold til hvilken de funktionspåvirkende faktorer kontrolleres, og forekomsten af et udfald uden for TSO'ens systemområde med en funktionspåvirkende faktor, der overskrider den funktionspåvirkende tærskel for udfaldet, vurderes at have en betydelig indvirkning på TSO'ens systemområde, inklusive samkøringslinjer

27) »analyse af udfald«: en computerbaseret simulering af udfald på listen over udfald

28) »bortkoblingstid for kritiske fejl«: den maksimale tid, en fejl må stå på, for at systemet forbliver stabilt

29) »fejl«: enhver type kortslutning (enkelt-, dobbelt- og trefaset med og uden jordforbindelse), ledningsbrud, afbrudt kredsløb eller forbigående fejl, der fører til permanent afbrydelse af det berørte transmissionssystemelement

30) »transmissionssystemelement«: enhver komponent i transmissionssystemet

31) »driftsforstyrrelse«: en ikke-planlagt hændelse, der kan få transmissionssystemet til at fravige den normale tilstand

32) »dynamisk stabilitet«: fællesbetegnelse, der omfatter rotor vinkel-stabilitet, frekvensstabilitet og spændingsstabilitet

33) »vurdering af dynamisk stabilitet«: driftssikkerhedsvurderingen med hensyn til dynamisk stabilitet

34) »frekvensstabilitet«: transmissionssystemets evne til at opretholde stabil frekvens i N-situationen og efter en driftsforstyrrelse

35) »spændingsstabilitet«: transmissionssystemets evne til at opretholde acceptable spændinger i alle knudepunkter i N-situationen og efter en driftsforstyrrelse

36) »systemtilstand«: transmissionssystemets driftstilstand i forhold til de driftsmæssige sikkerhedsgrænser, som kan være normal tilstand, alarmtilstand, nødtilstand, blackout-tilstand og genoprettelsestilstand

37) »nødtilstand«: den systemtilstand, hvor en eller flere driftsmæssige sikkerhedsgrænser overskrides

38) »genoprettelsestilstand«: den systemtilstand, hvor formålet med alle aktiviteter i transmissionssystemet er at genoprette systemdriften og opretholde driftssikkerheden efter blackout-tilstand eller nødtilstand

39) »ekstraordinært udfald«: samtidig forekomst af flere udfald med samme årsag

40) »frekvensafvigelse«: forskellen mellem det synkrone områdes faktiske og nominelle frekvens, som kan være negativ eller positiv

41) »systemfrekvens«: systemets elektriske frekvens, der kan måles alle steder i det synkrone område under antagelse af en konstant værdi for systemet inden for en periode på et sekund, og som stort set er ens på alle målesteder

42) »frekvensgenoprettelsesproces« eller »FRP«: en proces, der har til formål at genoprette systemfrekvensen til den nominelle frekvens, og for synkrone områder, der består af mere end ét LFC-kontrolområde, en proces, der har til formål at genoprette effektbalancen til den planlagte værdi

43) »reguleringsfejl ved frekvensgenoprettelse« eller »FRCE«: den reguleringsfejl for FRP, som er lig med ACE for et LFC-kontrolområde eller er lig med frekvensafvigelsen, hvor LFC-kontrolområdet geografisk svarer til det synkrone område

44) »plan«: et sæt referenceværdier, som repræsenterer produktion, forbrug eller udveksling af elektricitet i et bestemt tidsrum

45) »K-faktor for et LFC-kontrolområde eller en LFC-kontrolblok«: en værdi udtrykt i megawatt pr. hertz (»MW/Hz«), som ligger så tæt som praktisk muligt på eller er større end summen af den automatiske produktionsregulering, selvregulering af forbruget og bidraget til frekvenskontrolreserven i forhold til den maksimale frekvensafvigelse i stabil driftstilstand

46) »lokal tilstand«: betegnelsen for en alarm-, nød- eller blackout-tilstand, hvor der ikke er risiko for, at følgerne spredes uden for en enkelt TSO's systemområde, inklusive samkøringslinjer tilsluttet dette systemområde

47) »maksimal frekvensafvigelse i stabil driftstilstand«: den maksimale forventede frekvensafvigelse efter en ubalance, som er mindre end eller lig med den referencehændelse, hvor systemfrekvensen er beregnet til at være stabil

48) »observationsområde«: en TSO's eget transmissionssystem og de relevante dele af distributionssystemer og tilgrænsende TSO'ers transmissionssystemer, hvor TSO'en gennemfører realtidsovervågning og -modellering for at opretholde driftssikkerheden i sit systemområde, inklusive samkøringslinjer

49) »tilgrænsende TSO'er«: de TSO'er, der er direkte forbundet via mindst én vekselstrøms- eller jævnstrømssamkøringslinje

50) »driftssikkerhedsanalyse«: alle de computerbaserede, manuelle og automatiske aktiviteter, der udføres for at vurdere transmissionssystemets driftssikkerhed og evaluere de afhjælpende tiltag, der skal gennemføres for at opretholde driftssikkerheden

51) »indikatorer for driftssikkerhed«: de indikatorer, TSO'er anvender til at overvåge driftssikkerheden, for så vidt angår systemtilstande samt fejl og driftsforstyrrelser, der påvirker driftssikkerheden

52) »driftssikkerhedsskala«: den skala, som TSO'er bruger til at overvåge driftssikkerheden på grundlag af indikatorerne for driftssikkerhed

53) »driftstest«: de test, der udføres af en TSO eller DSO i forbindelse med vedligeholdelse, udvikling af systemdriftsprocedurer og uddannelse og fremskaffelse af oplysninger om transmissionssystemets funktioner under anormale systemforhold, og de test, der udføres af BNB'er til lignende formål på deres anlæg

54) »ordinært udfald«: forekomsten af et udfald i én komponent eller indfødning

55) »out-of-range udfald«: samtidig forekomst af flere udfald uden en fælles årsag eller tab af et produktionsanlæg, hvor det samlede tab af produktionskapacitet overstiger referencehændelsen

56) »rampinghastighed«: ændringshastigheden for aktiv effekt i et produktionsanlæg, forbrugsanlæg eller HVDC-system

57) »reserve af reaktiv effekt«: den reaktive effekt, der er ledig til at opretholde spændingen

58) »referencehændelse«: den maksimale positive eller negative effektafgivelse, der kan opstå øjeblikkeligt mellem produktion og forbrug i et synkront område, som medtages i dimensioneringen af FCR

59) »rotor vinkel-stabilitet«: det omfang, hvori synkrone maskiner kan bevare deres synkronisme i N-situation og efter en driftsforstyrrelse

60) »sikkerhedsplan«: den plan, der indeholder en risikovurdering af TSO'ens kritiske anlæg under alvorlige fysiske og cyberrelaterede trusselsscenarier med en vurdering af de potentielle indvirkninger

61) »stabilitetsgrænser«: de fastsatte grænser for driften af transmissionssystemet, for så vidt angår overholdelse af grænserne for spændingsstabilitet, rotor vinkel-stabilitet og frekvensstabilitet

62) »udbredt tilstand«: kvalificering af en alarmtilstand, nødtilstand eller blackout-tilstand, når der er risiko for spredning til de sammenkoblede transmissionssystemer

63) »systemforsvarsplan«: de tekniske og organisatoriske foranstaltninger, der skal gennemføres for at forhindre spredning eller forværring af en driftsforstyrrelse i transmissionssystemet, med henblik på at undgå en driftsforstyrrelse i udbredt tilstand og blackout-tilstand

64) »topologi«: data vedrørende forbindelsesmulighederne for forskellige transmissionssystem- eller distributionssystemelementer i en koblingsstation, herunder den elektriske konfiguration samt afbryderes og adskilleres position

65) »tilladte forbigående overbelastninger«: de midlertidige overbelastninger af transmissionssystemelementer, der er tilladt i et begrænset tidsrum, og som ikke forårsager fysiske skader på transmissionssystemelementerne, så længe den fastsatte varighed og de fastsatte tærskler overholdes

66) »virtuel tie-line«: et yderligere input fra controllerne i de involverede LFC-kontrolområder, som har samme virkning som en måleværdi fra en fysisk samkøringslinje og gør det muligt at udveksle elektrisk energi mellem de pågældende områder

67) »fleksible vekselstrømstransmissionssystemer« eller »FACTS«: udstyr til vekselstrømstransmission af elektricitet, der har til formål at sikre bedre kontrollerbarhed og øget kapacitet til overføring af aktiv effekt

68) »tilstrækkelighed«: det omfang, hvori tilførsler til et område kan dække forbruget i det pågældende område

69) »nettoaggregeret ekstern plan«: en plan, der repræsenterer nettoaggregeringen af alle eksterne TSO-planer og eksterne kommercielle handelsplaner mellem to balanceområder eller mellem et balanceområde og en gruppe af andre balanceområder

70) »plan for tilgængelighed«: kombinationen af alle planlagte statusser for tilgængelighed for et relevant anlæg for et bestemt tidsrum

71) »status for tilgængelighed«: et produktionsanlægs, netelements eller forbrugsanlægs evne til at levere en tjeneste i et bestemt tidsrum, uanset om det er i drift eller ej

72) »næsten realtid«: forsinkelsen på højst 15 minutter mellem den sidste intraday-lukketid og realtid

73) »forbrugsplan«: en plan, der repræsenterer forbruget i et forbrugsanlæg eller en gruppe forbrugsanlæg

74) »ENTSO for elektricitets driftsplanlægningsdatamiljø«: det sæt applikationsprogrammer og udstyr, som er udviklet for at kunne lagre, udveksle og styre data, der anvendes i driftsplanlægningsprocesserne mellem TSO'er

75) »ekstern kommerciel handelsplan«: en plan, der repræsenterer den kommercielle udveksling af elektricitet mellem markedsdeltagere i forskellige balanceområder

76) »ekstern TSO-plan«: en plan, der repræsenterer udvekslingen af elektricitet mellem TSO'er i forskellige balanceområder

77) »tvunget afbrydelse«: ikke-planlagt udtagning af et relevant anlæg fra drift af en hastende årsag, som ikke ligger inden for den driftsstyring, der varetages af operatøren af det pågældende relevante anlæg

78) »produktionsplan«: en plan, der repræsenterer elektricitetsproduktionen på en produktionsenhed eller en gruppe produktionsenheder

79) »intern kommerciel handelsplan«: en plan, der repræsenterer den kommercielle udveksling af elektricitet inden for et balanceområde mellem forskellige markedsdeltagere

80) »internt relevant anlæg«: et relevant anlæg, der er en del af en TSO's systemområde eller et relevant anlæg, der er placeret i et distributionssystem, herunder et lukket distributionssystem, som er direkte eller indirekte tilsluttet denne TSO's systemområde

81) »nettovekselstrømsposition for område«: nettoaggregeringen af alle eksterne vekselstrømsplaner for et område

82) »region for koordinering af afbrydelser«: en kombination af systemområder, hvor TSO'er fastlægger procedurer for overvågning og eventuel koordinering af status for tilgængelighed for relevante anlæg i alle tidsrammer

83) »relevant forbrugsanlæg«: et forbrugsanlæg, der deltager i koordineringen af afbrydelser, og hvis status for tilgængelighed påvirker den grænseoverskridende driftssikkerhed

84) »relevant anlæg«: ethvert relevant forbrugsanlæg, relevant produktionsanlæg eller relevant netelement, der deltager i koordineringen af afbrydelser

85) »relevant netelement«: en komponent i et transmissionssystem, herunder samkøringslinjer, eller et distributionssystem, herunder et lukket distributionssystem, som f.eks. en enkelt linje, et enkelt kredsløb, en enkelt transformer, en enkelt faseskiftende transformer eller en spændingsregulerende komponent, der deltager i koordineringen af afbrydelser, hvis status for tilgængelighed påvirker den grænseoverskridende driftssikkerhed

86) »inkompatibilitet ved planlægning af afbrydelser«: den tilstand, hvor en kombination af status for tilgængelighed for et eller flere relevante netelementer, relevante produktionsanlæg og/eller relevante forbrugsanlæg og det bedste overslag over den prognosticerede situation for elektricitetsnettet fører til en overskridelse af de driftsmæssige sikkerhedsgrænser under hensyntagen til TSO'ens tilgængelige ikke-omkostningskrævende afhjælpende tiltag

87) »afbrydelsesplanlægger«: en enhed, der har til opgave at planlægge status for tilgængelighed for et relevant produktionsanlæg, et relevant forbrugsanlæg eller et relevant netelement

88) »relevant produktionsenhed«: en produktionsenhed, der deltager i koordineringen af afbrydelser, og hvis status for tilgængelighed påvirker den grænseoverskridende driftssikkerhed

89) »regional sikkerhedskoordinator« eller »RSC«: den enhed eller de enheder, der ejes eller kontrolleres af TSO'er i en eller flere kapacitetsberegningsregioner, der varetager opgaver i relation til TSO'ens regionale koordinering

90) »balanceansvarlig«: den enhed eller de enheder, der har til opgave at fremskaffe planer fra markedsdeltagere til TSO'er eller eventuelle tredjeparter

91) »balanceområde«: et område, inden for hvilket TSO'ernes planlægningsforpligtelser gælder som følge af driftsmæssige eller organisatoriske behov

92) »week-ahead«: ugen forud for kalenderugen for drift

93) »year-ahead«: året forud for kalenderåret for drift

94) »berørt TSO«: en TSO, for hvilken der er behov for oplysninger om udveksling af reserver og/eller deling af reserver og/eller processen til udligning af modsatrettede ubalancer og/eller den grænseoverskridende aktiveringsproces med henblik på analyse og opretholdelse af driftssikkerheden

95) »reservekapacitet«: den mængde FCR, FRR eller RR, der skal være tilgængelig for TSO'en

96) »udveksling af reserver«: en TSO's mulighed for at få adgang til reservekapacitet, der er tilsluttet et andet LFC-kontrolområde, en anden LFC-kontrolblok eller et andet synkront område, med henblik på at opfylde de krav til reserver, der følger af TSO'ens egen reservedimensioneringsproces for enten FCR, FRR eller RR, og hvor denne reservekapacitet alene er tilgængelig for denne TSO og ikke bruges af en anden TSO til at opfylde dennes krav til reserver, der følger af dennes egen reservedimensioneringsproces

97) »deling af reserver«: en ordning, hvor mere end én TSO indregner den samme reservekapacitet, dvs. FCR, FRR eller RR, for at opnå den krævede mængde reserver, der følger af dennes egen reservedimensioneringsproces

98) »udløsningstid for alarmtilstand«: tidsrummet, inden alarmtilstand aktiveres

99) »automatiske FRR«: FRR, der kan aktiveres med en automatisk fjernstyringsenhed

100) »aktiveringsforsinkelse for automatiske FRR«: tidsrummet mellem frekvensgenoprettelsesreguleringens indstilling af en ny referencepunktværdi og starten på den fysiske levering af automatiske FRR

101) »fuld aktiveringstid for automatiske FRR«: tidsrummet mellem frekvensgenoprettelsesreguleringens indstilling af en ny referencepunktværdi og den tilsvarende aktivering eller deaktivering af automatiske FRR

102) »gennemsnitsdata for reguleringsfejl ved frekvensgenoprettelse«: datasæt bestående af gennemsnitsværdien for registrerede øjeblikkelige reguleringsfejl ved frekvensgenoprettelse i et LFC-kontrolområde eller en LFC-kontrolblok inden for et bestemt målt tidsrum

103) »TSO, der leverer reguleringskapacitet«: den TSO, der skal udløse aktiveringen af sin reservekapacitet til en TSO, der modtager reguleringskapacitet, i henhold til betingelserne i en aftale om deling af reserver

104) »TSO, der modtager reguleringskapacitet«: TSO, der beregner sin reservekapacitet ved at indregne reservekapacitet, der er tilgængelig via en TSO, der leverer reguleringskapacitet, i henhold til betingelserne i en aftale om deling af reserver

105) »proces for anvendelse af kriterier«: processen for beregning af målparametrene for det synkrone område, LFC-kontrolblokken og LFC-kontrolområdet baseret på data indhentet gennem dataindsamlings- og leveringsprocessen

106) »dataindsamlings- og leveringsproces«: processen for indsamling af datasæt, der skal bruges til at opfylde kriterierne for evaluering af frekvenskvalitet

107) »aktiveringsproces for grænseoverskridende FRR«: en proces, der er aftalt mellem de TSO'er, som deltager i processen, som gør det muligt at aktivere FRR, der er tilsluttet i et andet LFC-kontrolområde, ved at korrigere input for de involverede FRP tilsvarende

108) »aktiveringsproces for grænseoverskridende RR«: en proces, der er aftalt mellem de TSO'er, der deltager i processen, som gør det muligt at aktivere RR, der er tilsluttet i et andet LFC-kontrolområde, ved at korrigere input for de involverede udskiftningsprocesser tilsvarende

109) »dimensionerende hændelse«: den højeste forventede øjeblikkeligt forekommende ubalance i aktiv effekt i en LFC-kontrolblok i både positiv og negativ retning

110) »elektrisk tidsafvigelse«: tidsforskellen mellem synkron tid og koordineret verdenstid (»UTC«)

111) »frekvensafvigelse for fuld aktivering af FCR«: den nominelle frekvensafvigelse, ved hvilken FCR i et synkront område er fuldt aktiverede

112) »fuld aktiveringstid for FCR«: tidsrummet mellem forekomsten af referencehændelsen og den tilsvarende fulde aktivering af FCR

113) »FCR-forpligtelse«: den del af de samlede FCR, som en TSO er ansvarlig for

114) »frekvenskontrolproces« eller »FCP«: en proces, der har til formål at stabilisere systemfrekvensen ved at kompensere for ubalancer ved hjælp af hensigtsmæssige reserver

115) »frekvenskoblingsproces«: en proces, der er aftalt mellem alle TSO'er i to synkrone områder, som gør det muligt at sammenkæde aktiveringen af FCR ved at tilpasse HVDC-flowet mellem de synkrone områder

116) »frekvenskvalitetsparameter«: de primære systemfrekvensvariabler, der definerer principperne for frekvenskvalitet

117) »målparameter for frekvenskvalitet«: det primære systemfrekvensmål, der bruges til at evaluere funktionen af aktiveringsprocesser for FCR, FRR og RR i normal tilstand

118) »kriterier for evaluering af frekvenskvalitet«: et sæt beregninger baseret på systemfrekvensmålinger, der gør det muligt at evaluere kvaliteten af systemfrekvensen i forhold til målparametrene for frekvenskvalitet

119) »data til evaluering af frekvenskvalitet«: datasæt, der gør det muligt at beregne kriterierne for evaluering af frekvenskvalitet

120) »frekvensgendannelsesinterval«: det systemfrekvensinterval, som systemfrekvensen forventes at vende tilbage til i de synkrone områder GB og IE/NI efter en ubalance, der er lig med eller mindre end referencehændelsen, inden for frekvensgendannelsestiden

121) »frekvensgendannelsestid«: for de synkrone områder GB og IE/NI det tidsrum, der maksimalt forventes efter en ubalance, der er mindre end eller lig med referencehændelsen, inden for hvilket systemfrekvensen vender tilbage til den maksimale frekvensafvigelse i statisk tilstand

122) »frekvensgenoprettelsesinterval«: det systemfrekvensinterval, som systemfrekvensen forventes at vende tilbage til i de synkrone områder GB og IE/NI efter en ubalance, der er lig med eller mindre end referencehændelsen, inden for frekvensgendannelsestiden

123) »målparametre for reguleringsfejl ved frekvensgenoprettelse«: de vigtigste LFC-kontrolblokvariabler, der bruges til beregning og evaluering af dimensioneringskriterierne for LFC-kontrolblokkens FRR og RR, som bruges til at afspejle LFC-kontrolblokkens funktion i normal tilstand

124) »effektudveksling ved frekvensgenoprettelse«: den effekt, der udveksles mellem LFC-kontrolområder inden for den grænseoverskridende aktiveringsproces for FRR

125) »frekvensreferencepunkt«: den frekvensmålværdi, der bruges i FRP, defineret som summen af den nominelle systemfrekvens og en forskydningsværdi til kompensation for en elektrisk tidsafvigelse

126) »krav til tilgængelige FRR«: et sæt krav fastlagt af TSO'erne i en LFC-kontrolblok vedrørende de krævede tilgængelige FRR

127) »regler for dimensionering af FRR«: specifikationerne for processen for dimensionering af FRR i en LFC-kontrolblok

128) »proces til udligning af modsatrettede ubalancer«: en proces, der er aftalt mellem TSO'er, der gør det muligt at undgå samtidig aktivering af modsatrettede FRR ved at indregne de respektive reguleringsfejl ved frekvensgenoprettelse og de aktiverede FRR og ved at korrigere input fra de involverede FRP tilsvarende

129) »effektudveksling ved udligning af modsatrettede ubalancer«: den effekt, der udveksles mellem LFC-kontrolområder inden for processen til udligning af modsatrettede ubalancer

130) »oprindelig FCR-forpligtelse«: den mængde FCR, der er tildelt en TSO på grundlag af en fordelingsnøgle

131) »øjeblikkelige frekvensdata«: et sæt datamålinger af den overordnede systemfrekvens for det synkrone område med en måleperiode, der er lig med eller kortere end et sekund, der anvendes til evaluering af systemfrekvenskvaliteten

132) »øjeblikkelige frekvensafvigelse«: et sæt datamålinger af de overordnede systemfrekvensafvigelser for det synkrone område med en måleperiode, der er lig med eller kortere end et sekund, der anvendes til evaluering af systemfrekvenskvaliteten

133) »øjebliksdata om reguleringsfejl ved frekvensgenoprettelse«: et datasæt om reguleringsfejlene ved frekvensgenoprettelse for en LFC-kontrolblok med en måleperiode, der er lig med eller kortere end 10 sekunder, der anvendes til evaluering af systemfrekvenskvaliteten

134) »niveau 1-interval for reguleringsfejl ved frekvensgenoprettelse«: det første interval, der bruges til evaluering af systemfrekvenskvaliteten for LFC-kontrolblokken, inden for hvilken reguleringsfejlen ved frekvensgenoprettelse skal holdes inden for en angivet procentdel af tiden

135) »niveau 2-interval for reguleringsfejl ved frekvensgenoprettelse«: det andet interval, der bruges til evaluering af systemfrekvenskvaliteten for LFC-kontrolblokken, inden for hvilken reguleringsfejlen ved frekvensgenoprettelse skal holdes inden for en angivet procentdel af tiden

136) »driftsaftale for LFC-kontrolblok«: en flerpartsaftale mellem alle TSO'er i en LFC-kontrolblok, hvis LFC-kontrolblokken drives af mere end én TSO, og en driftsmetode for LFC-kontrolblokken, som skal vedtages unilateralt af den relevante TSO, hvis LFC-kontrolblokken kun drives af én TSO

137) »effektudveksling ved udskiftning«: den effekt, der udveksles mellem LFC-kontrolområder inden for den grænseoverskridende aktiveringsproces for RR

138) »ubalancer i LFC-kontrolblok«: summen af reguleringsfejl ved frekvensgenoprettelse, aktivering af FRR og aktivering af RR inden for LFC-kontrolblokken og effektudveksling ved udligning af modsatrettede ubalancer, effektudveksling ved frekvensgenoprettelse og effektudveksling ved udskiftning mellem denne LFC-kontrolblok og andre LFC-kontrolblokke

139) »monitor for LFC-kontrolblok«: en TSO, der er ansvarlig for at indsamle kriterierne for evaluering af frekvenskvalitetsdata og anvende kriterierne for evaluering af frekvenskvalitet for LFC-kontrolblokken

140) »struktur for last-frekvensregulering«: den grundlæggende struktur, der omfatter alle relevante aspekter af last-frekvensregulering, navnlig vedrørende de respektive ansvarsområder og forpligtelser samt typerne af og formålene med reserverne af aktiv effekt

141) »struktur for procesansvar«: den struktur, der bruges til at fastlægge ansvarsområder og forpligtelserne med hensyn til reserverne af aktiv effekt baseret på reguleringsstrukturen for det synkrone område

142) »struktur for procesaktivering«: strukturen for kategorisering af processerne i forbindelse med de forskellige typer reserver af aktiv effekt efter formål og aktivering

143) »fuld aktiveringstid for manuelle FRR«: tidsrummet mellem ændringen af referencepunkt og den tilsvarende aktivering eller deaktivering af manuelle FRR

144) »maksimal øjeblikkelig frekvensafvigelse«: den maksimalt forventede absolutte værdi for en øjeblikkelig frekvensafvigelse efter en ubalance, der er lig med eller mindre end referencehændelsen, ud over hvilken nødforanstaltninger aktiveres

145) »overvågningsområde«: en del af det synkrone område eller hele det synkrone område, der fysisk er afgrænset af målepunkter ved samkøringslinjer til andre overvågningsområder, som drives af en eller flere TSO'er, der opfylder de krav, der gælder for et overvågningsområde

146) »prækvalifikation«: processen til bekræftelse af, at en enhed eller gruppe, der leverer reserver, opfylder de krav, som TSO'en har fastlagt

147) »rampingperiode«: en tidsperiode, der er defineret ved et fast startpunkt og en varighed, i løbet af hvilken input og/eller output af aktiv effekt forøges eller reduceres

148) »reserveinstruerende TSO«: den TSO, der er ansvarlig for at instruere den reserveleverende enhed eller den reserveleverende gruppe i at aktivere FRR og/eller RR

149) »DSO, der tilslutter reserver«: den DSO, der har ansvaret for det distributionsnet, som en reserveleverende enhed eller reserveleverende gruppe, der leverer reserver til en TSO, er tilsluttet

150) »TSO, der tilslutter reserver«: den TSO, der har ansvaret for det overvågningsområde, som en reserveleverende enhed eller reserveleverende gruppe er tilsluttet

151) »TSO, der modtager reserver«: den TSO, som er involveret i en udveksling med en TSO, der tilslutter reserver, og/eller en reserveleverende enhed eller en reserveleverende gruppe, der er tilsluttet et andet overvågnings- eller LFC-kontrolområde

152) »reserveudskiftningsproces«: processen for genoprettelse af de aktiverede FRR og (for GB og IE/NI) for genoprettelse af de aktiverede FCR

153) »krav til tilgængelige RR«: et sæt krav fastlagt af TSO'erne i en LFC-kontrolblok vedrørende de krævede tilgængelige RR

154) »regler for dimensionering af RR«: specifikationerne for processen for dimensionering af RR i en LFC-kontrolblok

155) »standardfrekvensinterval«: et fastlagt symmetrisk interval omkring den nominelle frekvens, inden for hvilket systemfrekvensen for et synkront område forventes at blive holdt

156) »standardfrekvensafvigelse«: den absolutte værdi for den frekvensafvigelse, der begrænser standardfrekvensintervallet

157) »frekvensafvigelse i statisk tilstand«: den absolutte værdi for frekvensafvigelse efter en ubalance, når systemfrekvensen er blevet stabiliseret

158) »monitor for synkront område«: en TSO, der er ansvarlig for at indsamle kriterierne for evaluering af frekvenskvalitetsdata og anvende kriterierne for evaluering af frekvenskvalitet for det synkrone område

159) »tidsstyringsproces«: en proces til tidsstyring, som udføres for at nulstille den elektriske tidsafvigelse mellem synkron tid og UTC-tid.

Artikel 4

Mål og lovgivningsmæssige aspekter

1. Denne forordning har til formål at:

a) fastlægge fælles krav og principper vedrørende driftssikkerhed

b) fastlægge fælles driftsplanlægningsprincipper for det sammenkoblede system

c) fastlægge fælles processer og strukturer for last-frekvensregulering

d) sikre betingelserne for opretholdelse af driftssikkerhed i hele Unionen

e) sikre betingelserne for opretholdelse af et frekvenskvalitetsniveau for alle synkrone områder i Unionen

f) fremme koordineringen af systemdrift og driftsplanlægning

g) sikre og forbedre gennemsigtigheden og pålideligheden af oplysningerne om drift af transmissionssystemer

h) bidrage til effektiv drift og udvikling af elektricitetstransmissionssystemet og elektricitetssektoren i Unionen.

2. Når denne forordning anvendes, skal medlemsstaterne, de kompetente myndigheder og systemoperatørerne:

a) anvende proportionalitetsprincippet og princippet om ikke-diskrimination

b) sikre gennemsigtighed

c) anvende princippet om optimering mellem den højeste samlede effektivitet og de laveste samlede omkostninger for alle involverede parter

d) sikre, at TSO'er så vidt muligt anvender markedsbaserede mekanismer til at sikre netsikkerheden og -stabiliteten

e) respektere det ansvar, der er pålagt den relevante TSO med henblik på at sikre systemsikkerheden, herunder i henhold til kravene i national lovgivning

f) høre de relevante DSO'er og tage højde for eventuelle virkninger for deres systemer og

g) tage højde for anerkendte europæiske standarder og tekniske specifikationer.

Artikel 5

Vilkår, betingelser og metoder for TSO'er

1. TSO'erne udarbejder de vilkår og betingelser eller metoder, der er fastlagt ved denne forordning, og fremsender dem til de kompetente regulerende myndigheder til godkendelse i henhold til artikel 6, stk. 2 og 3, eller til den enhed, som medlemsstaten har udpeget i henhold til artikel 6, stk. 4, inden for de i denne forordning fastsatte frister.

2. Hvis et forslag til vilkår og betingelser eller metoder, der følger af denne forordning, skal udarbejdes og aftales mellem flere TSO'er, samarbejder de deltagende TSO'er tæt herom. Med bistand fra ENTSO for elektricitet informerer TSO'er regelmæssigt de regulerende myndigheder og agenturet om fremskridtene med udarbejdelsen af disse vilkår, betingelser og metoder.

3. Hvis der ikke opnås enighed mellem TSO'er, der træffer afgørelse om forslag til vilkår, betingelser og metoder, jf. artikel 6, stk. 2, træffer de deres afgørelse ved kvalificeret flertal. Et kvalificeret flertal for forslag, jf. artikel 6, stk. 2, kræver således et flertal af:

a) TSO'er, der repræsenterer mindst 55 % af medlemsstaterne, og

b) TSO'er, der repræsenterer medlemsstater med tilsammen mindst 65 % af Unionens befolkning.

4. Såfremt der ikke opnås et blokerende mindretal for så vidt angår afgørelser i henhold til artikel 6, stk. 2, som i givet fald skal bestå af TSO'er, der repræsenterer mindst fire medlemsstater, anses det kvalificerede flertal for opnået.

5. Hvis de berørte regioner er sammensat af mere end fem medlemsstater, og der ikke opnås enighed mellem de TSO'er, der træffer afgørelse om forslag til vilkår, betingelser og metoder, jf. artikel 6, stk. 3, træffer de deres afgørelse ved kvalificeret flertal. Et kvalificeret flertal for forslag, jf. artikel 6, stk. 3, kræver således et flertal af:

a) TSO'er, der repræsenterer mindst 72 % af de berørte medlemsstater, og

b) TSO'er, der repræsenterer medlemsstater med tilsammen mindst 65 % af den berørte regions befolkning.

6. Såfremt der ikke opnås et blokerende mindretal for så vidt angår afgørelser i henhold til artikel 6, stk. 3, som i givet fald skal bestå af mindst et antal TSO'er, der repræsenterer mindst 35 % af befolkningen i de deltagende medlemsstater og mindst én yderligere berørt medlemsstat, anses det kvalificerede flertal for opnået.

7. TSO'er, der træffer afgørelse om forslag til vilkår, betingelser og metoder, jf. artikel 6, stk. 3, der vedrører regioner bestående af højst fem medlemsstater, træffer deres afgørelse ved enstemmighed.

8. Medlemsstaterne tildeles én stemme hver for så vidt angår TSO-afgørelser i henhold til stk. 3 og 4. Hvis der er mere end én TSO i en medlemsstat, fordeler medlemsstaten stemmerettighederne mellem TSO'erne.

9. Hvis TSO'erne ikke fremlægger et forslag vedrørende vilkår, betingelser og metoder for de regulerende myndigheder, jf. artikel 6, stk. 2 og 3, eller for de enheder, der er udpeget af medlemsstaterne, jf. artikel 6, stk. 4, inden de i denne forordning fastsatte frister, fremsender de i stedet de relevante udkast til vilkår, betingelser og metoder til de kompetente regulerende myndigheder og agenturet og redegør for, hvorfor der ikke kan opnås enighed. Agenturet underretter Kommissionen og undersøger i samarbejde med de kompetente regulerende myndigheder og på Kommissionens anmodning årsagerne til den manglende fremlæggelse af forslag og underretter Kommissionen herom. Kommissionen træffer de foranstaltninger, der er nødvendige, for at de krævede vilkår og betingelser eller metoder kan vedtages senest fire måneder efter modtagelsen af agenturets underretninger.

Artikel 6

Godkendelse af vilkår, betingelser og metoder for TSO'er

1. De enkelte regulerende myndigheder er ansvarlige for godkendelsen af de vilkår, betingelser og metoder, som TSO'er udarbejder i henhold til stk. 2 og 3. Den enhed, der udpeges af medlemsstaten, godkender de vilkår og betingelser eller metoder, som TSO'er har udarbejdet, jf. stk. 4. Den udpegede enhed er den regulerende myndighed, medmindre medlemsstaten fastsætter andet.

2. Forslagene til følgende vilkår og betingelser eller metoder godkendes af alle regulerende myndigheder i Unionen, og en medlemsstat kan indgive en udtalelse til den berørte regulerende myndighed:

a) centrale organisatoriske krav, roller og ansvarsområder i forbindelse med dataudveksling, som vedrører driftssikkerhed i overensstemmelse med artikel 40, stk. 6

b) metode til opbygning af de fælles netmodeller, jf. artikel 67, stk. 1, og artikel 70

c) metode til koordineret driftssikkerhedsanalyse i henhold til artikel 75.

3. Forslagene til følgende vilkår og betingelser eller metoder godkendes af alle regulerende myndigheder i den berørte region, og en medlemsstat kan indgive en udtalelse til den berørte regulerende myndighed:

a) metode for hvert synkront område til definition af et mindstekrav for inerti i henhold til artikel 39, stk. 3, litra b)

b) fælles bestemmelser for hver kapacitetsberegningsregion om regional driftssikkerhedsforvaltning i henhold til artikel 76

c) metode som minimum for hvert synkront område til at vurdere, hvorvidt anlæg er relevante for koordinering af afbrydelser i henhold til artikel 84

d) metoder, betingelser og værdier anført i driftsaftalerne for synkront område i artikel 118 vedrørende: i) frekvenskvalitetsparametre og målparameter for frekvenskvalitet i henhold til artikel 127 ii) regler for dimensionering af FCR i henhold til artikel 153 iii) yderligere egenskaber for FCR i henhold til artikel 154, stk. 2 iv) for de synkrone områder GB og IE/NI foranstaltninger til at sikre gendannelse af energibeholdninger i overensstemmelse med artikel 156, stk. 6, litra b) v) for de synkrone områder CE og Norden den minimumsaktiveringstid, der skal sikres af leverandører af FCR, jf. artikel 156, stk. 10 vi) for de synkrone områder CE og Norden antagelser og metoder for en cost-benefit-analyse, jf. artikel 156, stk. 11 vii) for andre synkrone områder end CE og, hvis det er relevant, grænser for udvekslingen af FCR mellem TSO'erne i henhold til artikel 163, stk. 2 viii) for de synkrone områder GB og IE/NI den metode, der anvendes til at bestemme minimumsmængden af reservekapacitet af FCR mellem synkrone områder fastsat i overensstemmelse med artikel 174, stk. 2, litra b) ix) grænser for omfanget af udveksling af FRR mellem synkrone områder fastsat i overensstemmelse med artikel 176, stk. 1, og grænser for omfanget af deling af FRR fastsat i overensstemmelse med artikel 177, stk. 1 x) grænser for omfanget af udveksling af RR mellem synkrone områder fastsat i overensstemmelse med artikel 178, stk. 1, og grænser for omfanget af deling af RR fastsat i overensstemmelse med artikel 179, stk. 1

e) metoder og betingelser anført i driftsaftaler for LFC-kontrolblokke i artikel 119 vedrørende: i) rampingbegrænsninger for output af aktiv effekt i henhold til artikel 137, stk. 3 og 4 ii) koordineringsforanstaltninger, der har til formål at reducere reguleringsfejl ved frekvensgenoprettelse som defineret i artikel 152, stk. 14 iii) foranstaltninger, der har til formål at reducere reguleringsfejl ved frekvensgenoprettelse ved at kræve ændringer i produktionen eller forbruget af aktiv effekt på produktionsanlæg og forbrugsenheder i henhold til artikel 152, stk. 16 iv) reglerne for dimensionering af FRR i overensstemmelse med artikel 157, stk. 1

f) afhjælpende foranstaltninger for hvert synkront område eller hver LFC-kontrolblok i overensstemmelse artikel 138

g) fælles forslag for hvert synkront område til fastlæggelse af LFC-kontrolblokke i henhold til artikel 141, stk. 2.

4. Medmindre medlemsstaten fastsætter andet, godkendes følgende vilkår og betingelser individuelt af hver enhed udpeget af medlemsstaten i henhold til stk. 1:

a) for de synkrone områder GB og IE/NI hver TSO's forslag med angivelse af den størrelse af forbrugstab, hvor systemet sættes i blackout-tilstand

b) omfang af dataudveksling med DSO'er og BNB'er i henhold til artikel 40, stk. 5

c) yderligere krav til grupper, der leverer FCR, i henhold til artikel 154, stk. 3

d) udelukkelse af grupper, der leverer FCR, fra levering af FCR i henhold til artikel 154, stk. 4

e) for de synkrone områder CE og Norden forslaget vedrørende den midlertidige minimumsaktiveringstid, der skal sikres af leverandører af FCR som foreslået af TSO'en i henhold til artikel 156, stk. 9

f) tekniske krav til FRR fastlagt af TSO'en i henhold til artikel 158, stk. 3

g) udelukkelse af grupper, der leverer FRR, fra levering af FRR i henhold til artikel 159, stk. 7

h) de tekniske krav vedrørende tilslutning af enheder og grupper, der leverer RR fastsat af TSO'en i henhold til artikel 161, stk. 3 og

i) udelukkelse af grupper, der leverer RR, fra levering af RR i henhold til artikel 162, stk. 6.

5. Hvis en individuel relevant systemoperatør eller TSO i henhold til denne forordning skal eller kan angive eller tilslutte sig krav, der ikke er underlagt stk. 4, kan medlemsstaterne kræve, at den kompetente regulerende myndighed først godkender disse krav.

6. Forslaget til vilkår og betingelser eller metoder skal omfatte et forslag til tidsrammen for gennemførelsen af disse og en beskrivelse af deres forventede betydning for målene i denne forordning. Forslag til vilkår og betingelser eller metoder, der skal godkendes af flere eller alle regulerende myndigheder, fremlægges for agenturet, samtidig med at de fremlægges for de regulerende myndigheder. På anmodning fra de kompetente regulerende myndigheder afgiver agenturet inden for tre måneder en udtalelse om forslagene til vilkår og betingelser eller metoder.

7. Hvor godkendelsen af vilkår og betingelser eller metoder kræver, at mere end én regulerende myndighed træffer en afgørelse, rådfører de kompetente regulerende myndigheder sig med hinanden og koordinerer og samarbejder med henblik på at nå til enighed. Hvis agenturet afgiver en udtalelse, skal den kompetente regulerende myndighed tage denne udtalelse i betragtning. De regulerende myndigheder træffer afgørelse om de fremlagte vilkår, betingelser og metoder, jf. stk. 2 og 3, senest seks måneder efter, at de, eller i givet fald den sidste berørte regulerende myndighed, har modtaget de omhandlede vilkår, betingelser og metoder.

8. Hvis de regulerende myndigheder ikke har kunnet nå til enighed inden udløbet af den i stk. 7 omhandlede frist, eller de i fællesskab anmoder herom, vedtager agenturet inden for seks måneder en afgørelse om de fremlagte forslag til vilkår og betingelser eller metoder, jf. artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 713/2009.

9. Hvis godkendelsen af vilkår og betingelser eller metoder kræver, at en enkelt udpeget myndighed træffer en afgørelse i henhold til stk. 4, træffer den udpegede enhed en afgørelse senest seks måneder efter modtagelsen af vilkårene og betingelserne eller metoderne.

10. Enhver part kan klage over en relevant systemoperatør eller en TSO i forbindelse med den pågældende systemoperatørs eller TSO's forpligtelser eller afgørelser i henhold til denne forordning og kan indbringe en klage for den regulerende myndighed, som i sin egenskab af tvistbilæggelsesmyndighed skal træffe en afgørelse senest to måneder efter modtagelsen af klagen. Denne periode kan forlænges med yderligere to måneder, hvis den regulerende myndighed ønsker yderligere oplysninger. Den forlængede periode kan forlænges yderligere med klagerens samtykke. Den regulerende myndigheds afgørelse har bindende virkning, medmindre og indtil den underkendes efter påklage.

Artikel 7

Ændring af vilkår, betingelser og metoder for TSO'er

1. Hvis en eller flere regulerende myndigheder kræver en ændring for at kunne godkende de vilkår, betingelser og metoder, der er stillet forslag om i henhold til artikel 6, stk. 2 og 3, fremlægger de relevante TSO'er senest to måneder efter de regulerende myndigheders krav et ændret forslag til vilkår, betingelser og metoder til godkendelse. De kompetente regulerende myndigheder træffer afgørelse om de ændrede vilkår og betingelser eller metoder senest to måneder efter fremlæggelsen.

2. Hvis en udpeget enhed kræver en ændring for at kunne godkende de vilkår, betingelser og metoder, der er stillet forslag om i henhold til artikel 6, stk. 4, fremlægger den relevante TSO senest to måneder efter den udpegede enheds krav et ændret forslag til vilkår, betingelser og metoder til godkendelse. Den udpegede enhed træffer afgørelse om de ændrede vilkår og betingelser eller metoder senest to måneder efter fremlæggelsen.

3. Hvis de kompetente regulerende myndigheder ikke har kunnet nå til enighed om de i artikel 6, stk. 2 og 3, omhandlede vilkår, betingelser og metoder inden fristen på to måneder, eller de i fællesskab anmoder herom, vedtager agenturet inden for seks måneder en afgørelse om de ændrede vilkår, betingelser og metoder, jf. artikel 8, stk. 1, i forordning (EF) nr. 713/2009. Hvis de relevante TSO'er ikke fremlægger et ændret forslag til vilkår, betingelser og metoder, finder proceduren i artikel 5, stk. 7, anvendelse.

4. TSO'er, der er ansvarlige for at udarbejde et forslag til vilkår, betingelser og metoder, eller regulerende myndigheder eller udpegede enheder, der er ansvarlige for at vedtage disse, jf. artikel 6, stk. 2, 3 og 4, kan anmode om en ændring af disse vilkår, betingelser og metoder. Forslag til ændring af vilkår, betingelser og metoder sendes i høring i overensstemmelse med proceduren i artikel 11 og godkendes i overensstemmelse med proceduren i artikel 5 og 6.

Artikel 8

Offentliggørelse på internettet

1. De TSO'er, der er ansvarlige for at angive de i denne forordning omhandlede vilkår, betingelser og metoder, offentliggør dem på internettet, når de kompetente regulerende myndigheder har godkendt dem, eller, hvis en sådan godkendelse ikke er påkrævet, når de er angivet, medmindre sådanne oplysninger anses som værende fortrolige i henhold til artikel 12.

2. Offentliggørelsen vedrører også:

a) forbedringer af værktøjer til driften af nettet i henhold til artikel 55, stk. 1, litra e)

b) målparametre for reguleringsfejl ved frekvensgenoprettelse i henhold til artikel 128

c) rampingbegrænsninger for hvert synkront område i henhold til artikel 137, stk. 1

d) rampingbegrænsninger for hver LFC-kontrolblok i henhold til artikel 137, stk. 3

e) målinger foretaget i alarmtilstand, fordi der ikke var tilstrækkelige reserver af aktiv effekt i henhold til artikel 152, stk. 11 og

f) anmodning fra den TSO, der tilslutter reserver, til en udbyder af FCR om at stille oplysningerne i henhold til artikel 154, stk. 11, til rådighed i realtid.

Artikel 9

Dækning af omkostninger

1. De omkostninger, som systemoperatører, der er underlagt regulering af nettariffer, har, og som følger af de forpligtelser, der er fastsat i denne forordning, vurderes af de relevante regulerende myndigheder. Udgifter, der vurderes at være rimelige, lønsomme og forholdsmæssige, dækkes ved hjælp af nettariffer eller andre passende mekanismer.

2. Hvis de relevante regulerende myndigheder anmoder herom, fremlægger de i stk. 1 omhandlede systemoperatører inden tre måneder efter fremsættelse af anmodningen de oplysninger, der er nødvendige for at foretage vurderingen af de påløbne omkostninger.

Artikel 10

Inddragelse af interesseparterne

I tæt samarbejde med ENTSO for elektricitet arrangerer agenturet, at interesseparter inddrages i forhold til sikker systemdrift og andre aspekter af gennemførelsen af denne forordning. Denne inddragelse indebærer regelmæssige møder med interesseparter med henblik på identifikation af eventuelle problemer og forslag til forbedringer, hvad angår sikker systemdrift.

Artikel 11

Høringer

1. TSO'er, der er ansvarlige for at fremlægge forslag til vilkår, betingelser og metoder eller ændringer heraf i henhold til denne forordning, hører interesseparterne, herunder de relevante myndigheder i hver medlemsstat, om udkastene til forslag til vilkår, betingelser og metoder, der er anført i artikel 6, stk. 2 og 3. Høringen løber over en periode på mindst en måned.

2. Forslag til vilkår, betingelser og metoder, der fremlægges af TSO'er på EU-plan, offentliggøres og sendes i høring på EU-plan. Forslag, der fremlægges af TSO'er på regionalt plan, sendes som minimum i høring på regionalt plan. Parter, der fremlægger forslag på bilateralt eller multilateralt plan, hører som minimum de berørte medlemsstater.

3. TSO'er, der er ansvarlige for at udarbejde et forslag til vilkår, betingelser og metoder, tager behørigt hensyn til de synspunkter, som interesseparterne fremsætter i forbindelse med høringerne, inden forslaget fremlægges til godkendelse for de regulerende myndigheder. I alle tilfælde udarbejdes en solid begrundelse for at indarbejde eller ikke at indarbejde interesseparternes synspunkter i forslaget, som vedlægges forslaget og offentliggøres inden for rimelig tid inden eller samtidig med offentliggørelsen af forslaget til vilkår, betingelser og metoder.

Artikel 12

Tavshedspligt

1. Enhver fortrolig oplysning, der modtages, udveksles eller videregives i medfør af denne forordning, er underlagt de vilkår om tavshedspligt, der er fastsat i stk. 2-4.

2. Tavshedspligten gælder alle personer, der er omfattet af bestemmelserne i denne forordning.

3. Fortrolige oplysninger, som de i stk. 2 omhandlede personer og regulerende myndigheder modtager i forbindelse med deres hverv, må ikke videregives til andre personer eller myndigheder, medmindre dette sker i tilfælde, der er omfattet af national lovgivning, andre bestemmelser i denne forordning eller anden relevant EU-lovgivning.

4. Uden at dette berører tilfælde, der er omfattet af national lovgivning eller EU-lovgivning, anvender de regulerende myndigheder, enheder eller personer, som modtager fortrolige oplysninger i medfør af denne forordning, udelukkende disse oplysninger i forbindelse med udøvelsen af deres hverv i henhold til denne forordning.

Artikel 13

Aftaler med TSO'er, der ikke er bundet af denne forordning

Når et synkront område omfatter TSO'er i både Unionen og et tredjeland, tilstræber alle EU-TSO'er i det pågældende synkrone område senest 18 måneder efter denne forordnings ikrafttræden at indgå en aftale med de tredjelands-TSO'er, der ikke er bundet af denne forordning, som fastsætter grundlaget for deres samarbejde om sikker systemdrift, og som fastsætter ordninger for tredjelands-TSO'ernes overholdelse af forpligtelserne i denne forordning.

Artikel 14

Overvågning

1. I overensstemmelse med artikel 8, stk. 8, i forordning (EF) nr. 714/2009 overvåger ENTSO for elektricitet gennemførelsen af denne forordning. Denne overvågning omfatter mindst:

a) indikatorer for driftssikkerhed i henhold til artikel 15

b) last-frekvensregulering i henhold til artikel 16

c) vurdering af regional koordinering i henhold til artikel 17

d) identifikation af eventuelle forskelle i den nationale gennemførelse af denne forordning for så vidt angår de vilkår, betingelser og metoder, der er anført i artikel 6, stk. 3

e) identifikation af eventuelle yderligere forbedringer af værktøjer og tjenester i henhold til artikel 55, litra a) og b), ud over de forbedringer, som TSO'erne har udpeget i henhold til artikel 55, litra e)

f) identifikation af eventuelle nødvendige forbedringer af årsrapporten om klassificeringsskalaen for forstyrrelser i henhold til artikel 15, som er nødvendige for at understøtte bæredygtig og langsigtet driftssikkerhed og

g) identifikation af vanskeligheder vedrørende samarbejde om sikker systemdrift med tredjelands-TSO'er.

2. Agenturet opstiller i samarbejde med ENTSO for elektricitet senest 12 måneder efter denne forordnings ikrafttræden en liste over de relevante oplysninger, som ENTSO for elektricitet skal fremsende til agenturet i henhold til artikel 8, stk. 9, og artikel 9, stk. 1, i forordning (EF) nr. 714/2009. Listen over relevante oplysninger kan ajourføres. ENTSO for elektricitet fører et omfattende digitalt dataarkiv i standardiseret format over de oplysninger, som agenturet anmoder om.

3. Relevante TSO'er fremsender de oplysninger, der er nødvendige for at udføre de i stk. 1 og 2 omhandlede opgaver, til ENTSO for elektricitet.

4. Hvis den regulerende myndighed anmoder herom, fremsender DSO'erne de i stk. 2 omhandlede oplysninger til TSO'erne, medmindre, og idet der sigtes på at undgå dobbeltarbejde, de regulerende myndigheder, TSO'erne, agenturet eller ENTSO for elektricitet allerede er i besiddelse af dem som følge af deres respektive gennemførelsesovervågningsopgaver.

Artikel 15

Årsrapport om indikatorer for driftssikkerhed

1. Senest den 30. september offentliggør ENTSO for elektricitet en årsrapport baseret på den klassificeringsskala for forstyrrelser, der er vedtaget i henhold til artikel 8, stk. 3, litra a), i forordning (EF) nr. 714/2009. Agenturet kan afgive sin udtalelse om denne årsrapports format og indhold, herunder det geografiske omfang af de rapporterede hændelser, de indbyrdes elektriske afhængighedsforhold mellem TSO'ernes systemområder og eventuelle relevante historiske oplysninger.

2. TSO'erne for hver medlemsstat fremsender senest den 1. marts de nødvendige data og oplysninger til udarbejdelsen af årsrapporterne baseret på den i stk. 1 omhandlede klassificeringsskala for forstyrrelser til ENTSO for elektricitet. De data, der indgives af TSO'erne, omhandler det foregående år.

3. De i stk. 1 omhandlede årsrapporter skal indeholde mindst følgende indikatorer for driftssikkerhed, som er relevante for driftssikkerhed:

a) antal udløste transmissionssystemelementer pr. år pr. TSO

b) antal udløste produktionsanlæg pr. år pr. TSO

c) energi, der ikke er leveret på grund af ikke-planlagt afkobling af forbrugsanlæg pr. år pr. TSO

d) varighed af og antal alarm- og nødtilstande for drift pr. TSO

e) varighed af og antal hændelser, hvor der blev konstateret mangel på reserver, pr. TSO

f) varighed af og antal spændingsafvigelser, der oversteg intervallerne i tabel 1 og 2 i bilag II, pr. TSO

g) antal minutter uden for standardfrekvensintervallet og antal minutter uden for 50 % af maksimal frekvensafvigelse i statisk tilstand pr. synkront område

h) antal systemopdelinger eller lokale blackout-tilstande og

i) antal strømafbrydelser, der involverer to eller flere TSO'er.

4. Den i stk. 1 omhandlede årsrapport skal indeholde følgende indikatorer for driftssikkerhed, som er relevante for driftsplanlægning:

a) antal driftshændelser, hvor en hændelse anført på listen over udfald førte til en forringelse af systemets driftstilstand

b) antal hændelser omhandlet i litra a), hvor der opstod en forringelse af systemdriftsbetingelserne som følge af uventede afvigelser fra forbrugs- eller produktionsprognoser

c) antal driftshændelser, hvor der opstod en forringelse af systemdriftsbetingelserne som følge af et ekstraordinært udfald

d) antal hændelser omhandlet i litra c), hvor der opstod en forringelse af systemdriftsbetingelserne som følge af uventede afvigelser fra forbrugs- eller produktionsprognoser og

e) antal hændelser, der førte til en forringelse af systemdriftsbetingelserne som følge af mangel på reserver af aktiv effekt.

5. I årsrapporterne forklares årsagerne til forstyrrelser på driftssikkerhedsskala 2 og 3 på grundlag af den klassificeringsskala for forstyrrelser, som ENTSO for elektricitet har vedtaget. Disse forklaringer baseres på den undersøgelse af hændelserne, som TSO'erne foretager efter den proces, der er beskrevet i klassificeringsskalaen for forstyrrelser. TSO'er underretter de regulerende myndigheder om en undersøgelse i god tid, inden den påbegyndes. De regulerende myndigheder og agenturet kan efter deres anmodning deltage i undersøgelsen.

Artikel 16

Årsrapport om last-frekvensregulering

1. Senest den 30. september offentliggør ENTSO for elektricitet en årsrapport om last-frekvensregulering baseret på de oplysninger, som TSO'erne fremlægger i overensstemmelse med stk. 2. Årsrapporten om last-frekvensregulering skal indeholde de i stk. 2 anførte oplysninger for hver medlemsstat.

2. Begyndende fra den 14. september 2018 fremsender TSO'erne i hver medlemsstat inden den 1. marts hvert år følgende oplysninger til ENTSO for elektricitet for det foregående år:

a) identifikation af LFC-kontrolblokke, LFC-kontrolområder og overvågningsområder i medlemsstaten

b) identifikation af de LFC-kontrolblokke, som ikke er i medlemsstaten, og som indeholder LFC-kontrolområder og overvågningsområder, der er i medlemsstaten

c) identifikation af de synkrone områder, som hver medlemsstat tilhører

d) data vedrørende kriterierne for evaluering af frekvenskvalitet for hvert synkront område og hver LFC-kontrolblok i litra a), b) og c), som dækker hver måned i de to foregående kalenderår

e) FCR-forpligtelsen og den oprindelige FCR-forpligtelse for hver TSO med drift inden for medlemsstaten, som dækker hver måned i mindst de to foregående kalenderår og

f) en beskrivelse af og datoen for gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger og rampingkrav med henblik på at afhjælpe større frekvensafvigelser i det foregående kalenderår i henhold til artikel 137 og 138, hvori TSO'er i medlemsstaten var involveret.

3. De data, der indgives af TSO'erne, omhandler det foregående år. Oplysningerne vedrørende synkrone områder, LFC-kontrolblokke, LFC-kontrolområder og overvågningsområder i litra a), b), og c), indgives én gang. Hvis disse områder ændres, indgives denne oplysning inden den 1. marts det efterfølgende år.

4. Alle TSO'er i et synkront område eller en LFC-kontrolblok medvirker, såfremt det er relevant, i indsamlingen af de i stk. 2 anførte data.

Artikel 17

Årsrapport om vurdering af regional koordinering

1. Senest den 30. september offentliggør ENTSO for elektricitet en årsrapport om vurdering af regional koordinering baseret på årsrapporter om vurdering af regional koordinering fremlagt af de regionale sikkerhedskoordinatorer i overensstemmelse med stk. 2, vurderer eventuelle interoperabilitetsproblemer og foreslår ændringer med henblik på at forbedre effektiviteten og omkostningseffektiviteten af koordineringen af systemdriften.

2. Inden den 1. marts udarbejder hver RSC en årsrapport og fremsender den til ENTSO for elektricitet med oplysninger om de opgaver, denne varetager:

a) antallet af hændelser, den gennemsnitlige varighed af og årsager til manglende varetagelse af opgaver

b) statistiske oplysninger vedrørende begrænsninger, herunder deres varighed, placering og antal forekomster, sammen med de gennemførte afhjælpende tiltag og eventuelt afholdte omkostninger i forbindelse hermed

c) antallet af tilfælde, hvor TSO'er har afvist at gennemføre de afhjælpende tiltag, som RSC'en har anbefalet, og begrundelsen herfor

d) antallet af inkompatibiliteter ved afbrydelser registreret i henhold til artikel 80 og

e) en beskrivelse af de tilfælde, hvor manglen på regional tilstrækkelighed er blevet vurderet, og en beskrivelse af de iværksatte afhjælpende foranstaltninger.

3. De data, RSC'er indgiver til ENTSO for elektricitet, omhandler det foregående år.

DEL II

DRIFTSSIKKERHED

AFSNIT 1

DRIFTSSIKKERHEDSKRAV

KAPITEL 1

Systemtilstande, afhjælpende tiltag og driftsmæssige sikkerhedsgrænser

Artikel 18

Klassificering af systemtilstande

1. Et transmissionssystem er i normal tilstand, når alle følgende betingelser er opfyldt:

a) spænding og flow er inden for de driftsmæssige sikkerhedsgrænser, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 25

b) frekvens opfylder følgende kriterier: i) frekvensafvigelsen i statisk tilstand ligger inden for standardfrekvensintervallet, eller ii) den absolutte værdi for frekvensafvigelsen i statisk tilstand er ikke højere end den maksimale frekvensafvigelse i statisk tilstand, og de systemfrekvensgrænser, der er fastsat for alarmtilstanden, er ikke opfyldt

c) reserver af aktiv og reaktiv effekt er tilstrækkelige til at modstå udfald på listen over udfald fastsat i overensstemmelse med artikel 33 uden at overskride de driftsmæssige sikkerhedsgrænser

d) drift af den berørte TSO's systemområde er og forbliver inden for de driftsmæssige sikkerhedsgrænser efter aktivering af afhjælpende tiltag efter forekomst af et udfald på listen over udfald fastsat i overensstemmelse med artikel 33.

2. Et transmissionssystem er i alarmtilstand, når:

a) spænding og flow er inden for de driftsmæssige sikkerhedsgrænser, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 25, og

b) TSO'ens reservekapacitet er reduceret med mere end 20 % i mere end 30 minutter, og der ikke er mulighed for at kompensere for denne reduktion under systemdrift i realtid, eller

c) frekvens opfylder følgende kriterier: i) den absolutte værdi for frekvensafvigelsen i statisk tilstand er ikke højere end den maksimale frekvensafvigelse i statisk tilstand, og ii) den absolutte værdi for frekvensafvigelsen i statisk tilstand har kontinuerligt overskredet 50 % af den maksimale frekvensafvigelse i statisk tilstand i et tidsrum, der er længere end udløsningstiden for alarmtilstand, eller standardfrekvensintervallet i et tidsrum, der er længere end tiden til frekvensgenoprettelse, eller

d) mindst ét udfald på listen over udfald fastsat i overensstemmelse med artikel 33 fører til overskridelse af TSO'ens driftsmæssige sikkerhedsgrænser, selv efter aktivering af afhjælpende tiltag.

3. Et transmissionssystem er i nødtilstand, når mindst én af følgende betingelser er opfyldt:

a) der er mindst én overskridelse af en TSO's driftsmæssige sikkerhedsgrænser fastsat i overensstemmelse med artikel 25

b) frekvens opfylder ikke kriterierne for normal tilstand og for alarmtilstand fastsat i overensstemmelse med stk. 1 og 2

c) mindst én foranstaltning i TSO'ens systemforsvarsplan er aktiveret

d) der er en fejl i funktionen af værktøjer, ressourcer og anlæg fastsat i overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, som har medført, at disse værktøjer, ressourcer og anlæg ikke er tilgængelige i mere end 30 minutter.

4. Et transmissionssystem er i blackout-tilstand, når mindst én af følgende betingelser er opfyldt:

a) tab af mere end 50 % af forbruget i den berørte TSO's systemområde

b) totalt spændingsudfald i mindst tre minutter i den berørte TSO's systemområde, hvilket har ført til udløsning af genoprettelsesplaner.

En TSO i de synkrone områder GB og IE/NI kan udarbejde et forslag med angivelse af den størrelse af forbrugstab, hvor systemet sættes i blackout-tilstand. TSO'er i de synkrone områder GB og IE/NI meddeler dette tilfælde til ENTSO for elektricitet.

5. Et transmissionssystem skal være i genoprettelsestilstand, når en TSO fra nød- eller blackout-tilstand er begyndt at aktivere foranstaltningerne i sin genoprettelsesplan.

Artikel 19

TSO'ers overvågning og bestemmelse af systemtilstande

1. TSO'en bestemmer i realtidsdrift systemtilstanden for sit transmissionssystem.

2. TSO'en realtidsovervåger følgende transmissionssystemparametre i sit systemområde ved hjælp af realtidstelemetrimålinger eller beregnede værdier fra sit observationsområde på baggrund af struktur- og realtidsdata i henhold til artikel 42

a) aktiv og reaktiv effekt

b) samleskinnespændinger

c) frekvens og reguleringsfejl ved frekvensgenoprettelse af TSO'ens LFC-kontrolområde

d) reserver af aktiv og reaktiv effekt og

e) produktion og forbrug.

3. Med henblik på at angive systemtilstanden gennemfører hver TSO en analyse af udfald mindst hvert 15. minut med overvågning af de transmissionssystemparametre, der er fastsat i overensstemmelse med stk. 2, i forhold til de driftsmæssige sikkerhedsgrænser, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 25, og de kriterier for systemtilstande, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 18. TSO'en overvåger mængden af tilgængelige reserver i forhold til reservekapaciteten. Ved udførelsen af analysen af udfald tager hver TSO højde for virkningen af de afhjælpende tiltag og foranstaltningerne i systemforsvarsplanen.

4. Hvis TSO'ens transmissionssystem ikke er i normal tilstand, og hvis denne systemtilstand er beskrevet som udbredt tilstand, skal TSO'en:

a) underrette alle TSO'er om systemtilstanden for sit transmissionssystem via et IT-værktøj til udveksling af realtidsdata på paneuropæisk plan og

b) fremsende yderligere oplysninger om sine transmissionssystemelementer, som er en del af andre TSO'ers observationsområder, til disse TSO'er.

Artikel 20

Afhjælpende tiltag under systemdrift

1. TSO'en træffer foranstaltninger for at sikre, at dennes transmissionssystem forbliver i normal tilstand, og er ansvarlig for at håndtere brud på driftssikkerheden. For at opfylde dette mål udvikler, udarbejder og aktiverer hver TSO afhjælpende tiltag, idet TSO'en tager højde for deres tilgængelighed, den tid og de ressourcer, der kræves for at aktivere dem, og betingelser uden for transmissionssystemet, som er relevante for hvert afhjælpende tiltag.

2. De afhjælpende tiltag, som anvendes af TSO'er under systemdrift i overensstemmelse med stk. 1, og artikel 21-23 i denne forordning, skal være i overensstemmelse med de afhjælpende tiltag, der er taget højde for i kapacitetsberegningen i henhold til artikel 25 i forordning (EU) 2015/1222.

Artikel 21

Principper og kriterier for afhjælpende tiltag

1. TSO'en anvender følgende principper, når afhjælpende tiltag i henhold til artikel 23 aktiveres og koordineres:

a) for brud på driftssikkerheden, der ikke skal forvaltes på en koordineret måde, udvikler, udarbejder og aktiverer en TSO afhjælpende tiltag med henblik på at genoprette systemet til normal tilstand og forebygge spredningen af alarm- eller nødtilstanden uden for TSO'ens systemområde ud fra de kategorier, der er fastsat i artikel 22

b) for brud på driftssikkerheden, der skal forvaltes på en koordineret måde, udvikler, udarbejder og aktiverer en TSO afhjælpende tiltag i samarbejde med andre berørte TSO'er efter metoden til koordineret udarbejdelse af afhjælpende tiltag i artikel 76, stk. 1, litra b), og under hensyntagen til anbefalingen fra en RSC i henhold til artikel 78, stk. 4.

2. Når passende afhjælpende tiltag udvælges, anvender hver TSO følgende kriterier:

a) aktivere de mest effektive og omkostningseffektive afhjælpende tiltag

b) aktivere afhjælpende tiltag så tæt på realtid som muligt under hensyntagen til den forventede aktiveringstid og den hastende karakter af den systemdriftssituation, de har til formål at løse

c) overveje risikoen for fejl i anvendelsen af de tilgængelige afhjælpende tiltag og deres indvirkning på driftssikkerheden, herunder: i) risikoen for fejl eller kortslutning forårsaget af topologiændringer ii) risikoen for afbrydelser forårsaget af aktive eller reaktive effektændringer i produktionsanlæg eller forbrugsanlæg og iii) risikoen for fejlfunktion forårsaget af udstyr

d) foretrække afhjælpende tiltag, der gør den største overførselskapacitet tilgængelig til kapacitetstildeling, samtidig med at alle driftsmæssige sikkerhedsgrænser overholdes.

Artikel 22

Kategorier af afhjælpende tiltag

1. Alle TSO'er anvender følgende kategorier af afhjælpende tiltag:

a) ændre varigheden af en planlagt afbrydelse eller fornyet ibrugtagning af transmissionssystemelementer med henblik på at gøre disse transmissionssystemelementer tilgængelige for drift

b) aktivt påvirke flowet ved hjælp af: i) viklingskoblinger på effekttransformere ii) viklingskoblinger på faseskiftende transformere iii) ændring af topologier

c) regulere spænding og forvalte reaktiv effekt ved hjælp af: i) viklingskoblinger på effekttransformere ii) kobling af kondensatorer og reaktorer iii) kobling af enheder til regulering af effekt-elektronik-baseret spænding og reaktiv effekt iv) instruktion til transmissionstilsluttede DSO'er og BNB'er i at blokere automatisk regulering af spænding og reaktiv effekt på transformere eller i på deres anlæg at aktivere de afhjælpende tiltag, der er fastsat i nr. i)-iii), hvis spændingsforringelsen bringer driftssikkerheden i fare eller truer med at føre til spændingskollaps i et transmissionssystem v) anmodning om ændring af reaktivt effektoutput eller spændingsreferencepunktet for det transmissionstilsluttede synkrone produktionsanlæg vi) anmodning om ændring af reaktivt effektoutput for omformerne i transmissionstilsluttede ikke-synkrone produktionsanlæg

d) genberegne day-ahead- og intraday-overførselskapaciteten i henhold til forordning (EU) 2015/1222

e) intern specialregulering for transmissionstilsluttede BNB'er eller distributionstilsluttede BNB'er inden for TSO'ens systemområde, mellem to eller flere tilgrænsende TSO'er

f) modkøb mellem to eller flere budområdegrænser

g) justere aktiv effekt gennem HVDC-systemer

h) aktivere procedurer for forvaltning af frekvensafvigelse

i) i henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EF) nr. 714/2009 indskrænke den allerede fordelte overførselskapacitet i en nødsituation, hvor brugen af denne kapacitet bringer driftssikkerheden i fare, og alle TSO'er på en samkøringslinje er enige i en sådan justering, og omfordeling eller modkøb ikke er muligt og

j) i relevante tilfælde inddrage manuelt reguleret lastfordeling i normal tilstand eller alarmtilstand.

2. Hvis det er nødvendigt og berettiget, kan hver TSO udarbejde og aktivere yderligere afhjælpende tiltag med henblik på at opretholde driftssikkerheden. TSO'en indberetter og begrunder disse hændelser over for den relevante regulerende myndighed og, hvor det er relevant, medlemsstaten mindst én gang om året efter aktiveringen af de yderligere afhjælpende tiltag. De relevante rapporter og begrundelser offentliggøres også. Europa-Kommissionen og agenturet kan anmode den relevante regulerende myndighed om at fremlægge yderligere oplysninger om aktiveringen af yderligere afhjælpende tiltag, når disse påvirker et tilgrænsende transmissionssystem.

Artikel 23

Udarbejdelse, aktivering og koordinering af afhjælpende tiltag

1. TSO'en udarbejder og aktiverer afhjælpende tiltag i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i artikel 21, stk. 2, med henblik på at forhindre at systemtilstanden forværres, på grundlag af følgende elementer:

a) overvågning og bestemmelse af systemtilstande i henhold til artikel 19

b) analyse af udfald under realtidsdrift i henhold til artikel 34 og

c) analyse af udfald under driftsplanlægning i henhold til artikel 72.

2. Ved udarbejdelse og aktivering af et afhjælpende tiltag, herunder intern specialregulering eller modkøb i henhold til artikel 25 og 35 i forordning (EU) 2015/1222, eller en procedure i en TSO's systemforsvarsplan, som påvirker andre TSO'er, vurderer den pågældende TSO i samarbejde med de berørte TSO'er indvirkningen af et sådant afhjælpende tiltag eller en sådan afhjælpende foranstaltning i og uden for dennes systemområde, jf. artikel 75, stk. 1, artikel 76, stk. 1, litra b), artikel 78, stk. 1, 2 og 4, i denne forordning, og underretter de berørte TSO'er om denne indvirkning.

3. Ved udarbejdelse og aktivering af afhjælpende tiltag, som påvirker transmissionstilsluttede BNB'er og DSO'er, vurderer hver TSO, hvis dennes transmissionssystem er i normal tilstand eller alarmtilstand, indvirkningen af et sådant afhjælpende tiltag i samarbejde med de berørte BNB'er og DSO'er og vælger afhjælpende tiltag, der bidrager til at opretholde normal tilstand og sikker drift for alle involverede parter. Hver BNB og DSO fremsender alle oplysninger, der er nødvendige for denne koordinering, til TSO'en.

4. Ved udarbejdelse og aktivering af afhjælpende tiltag koordinerer hver TSO, hvis dennes transmissionssystem ikke er i normal tilstand eller alarmtilstand, så vidt muligt sådanne afhjælpende tiltag med de berørte transmissionstilsluttede BNB'er og DSO'er med henblik på at opretholde transmissionssystemets driftssikkerhed og integritet.

Når en TSO aktiverer et afhjælpende tiltag, følger hver berørt transmissionstilsluttet BNB og DSO de instrukser, TSO'en har givet.

5. Når begrænsninger kun har følger for den lokale tilstand inden for TSO'ens systemområde, og bruddet på driftssikkerheden ikke kræver koordineret forvaltning, kan TSO'en med ansvar for forvaltningen heraf vælge ikke at aktivere omkostningskrævende afhjælpende tiltag.

Artikel 24

Tilgængelighed af TSO's ressourcer, værktøjer og anlæg

1. TSO'en sikrer tilgængelighed, pålidelighed og redundans af følgende elementer:

a) anlæg til overvågning af transmissionssystemets systemtilstand, herunder applikationer til tilstandsestimering og anlæg til last-frekvensregulering

b) muligheder for at betjene afbrydere, koblingsafbrydere, viklingskoblinger i transformere og andet udstyr, der bruges til at regulere transmissionssystemelementer

c) ressourcer til kommunikation med andre TSO'ers og RSC'ers kontrolrum

d) værktøjer til driftssikkerhedsanalyse og

e) værktøjer og kommunikationsmidler, som TSO'er skal bruge til at fremme grænseoverskridende elektricitetsmarkedsforanstaltninger.

2. Når TSO'ens værktøjer, ressourcer og anlæg omhandlet i stk. 1, påvirker de transmissionstilsluttede DSO'er eller BNB'er, der er involveret i leveringen af balanceringstjenester og systemydelser, systemforsvar, genoprettelse eller levering af driftsdata i realtid i henhold til artikel 44, 47, 50, 51 og 52, samarbejder og koordinerer den pågældende TSO og disse DSO'er og BNB'er med henblik på at angive og sikre tilgængeligheden, pålideligheden og redundansen af disse værktøjer, ressourcer og anlæg.

3. Senest 18 måneder efter denne forordnings ikrafttræden vedtager hver TSO en driftskontinuitetsplan, der beskriver dennes reaktion på tab af kritiske værktøjer, ressourcer og anlæg, og som indeholder bestemmelser om deres vedligeholdelse, udskiftning og udvikling. TSO'en reviderer mindst én gang om året sin driftskontinuitetsplan og ajourfører den efter behov og under alle omstændigheder efter enhver signifikant ændring af de kritiske værktøjer, ressourcer og anlæg eller af relevante systemdriftsbetingelser. TSO'en deler de dele af driftskontinuitetsplanen, som påvirker DSO'er og BNB'er, med de berørte DSO'er og BNB'er.

Artikel 25

Driftsmæssige sikkerhedsgrænser

1. TSO'en angiver de driftsmæssige sikkerhedsgrænser for hvert element i sit transmissionssystem på grundlag af mindst følgende fysiske karakteristika:

a) spændingsgrænser i henhold til artikel 27

b) grænser for kortslutningsstrøm i henhold til artikel 30 og

c) strømgrænser med hensyn til termiske specifikationer, herunder de tilladte forbigående overbelastninger.

2. Ved fastsættelsen af de driftsmæssige sikkerhedsgrænser tager hver TSO højde for BNB'ers kapacitet til at forhindre, at spændingsintervaller og frekvensgrænser i normal tilstand og alarmtilstand fører til deres afkobling.

3. I tilfælde af ændringer af et af TSO'ens transmissionssystemelementer validerer og ajourfører den pågældende TSO de driftsmæssige sikkerhedsgrænser.

4. For hver samkøringslinje indgår hver TSO aftale med den tilgrænsende TSO om de fælles driftsmæssige sikkerhedsgrænser, jf. stk. 1.

Artikel 26

Sikkerhedsplan for beskyttelse af kritisk infrastruktur

1. TSO'en udarbejder under hensyntagen til artikel 5 i Rådets direktiv 2008/114/EF (10) en fortrolig sikkerhedsplan, som indeholder en risikovurdering af de anlæg, som TSO'en ejer eller driver, og som dækker alvorlige fysiske og cyberrelaterede trusselsscenarier, som medlemsstaten har beskrevet.

2. Sikkerhedsplanen omhandler potentielle indvirkninger på de europæiske sammenkoblede transmissionssystemer og omfatter organisatoriske og fysiske foranstaltninger, der har til formål at afbøde de indkredsede risici.

3. TSO'en reviderer regelmæssigt sikkerhedsplanen med henblik på at tage højde for ændringer af trusselsscenarier og afspejle transmissionssystemets udvikling.

KAPITEL 2

Spændingsregulering og forvaltning af reaktiv effekt

Artikel 27

TSO'ers forpligtelser med hensyn til spændingsgrænser

1. I overensstemmelse med artikel 18 træffer hver TSO foranstaltninger for at sikre, at spændingen i normal tilstand forbliver i stabil tilstand ved transmissionssystemets tilslutningspunkter inden for de intervaller, der er anført i tabel 1 og 2 i bilag II.

2. Hvis den relevante TSO i Spanien i henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) 2016/631 kræver, at produktionsanlæg, der er tilsluttet nominelle spændinger mellem 300 og 400 kV, forbliver tilsluttet i spændingsintervallet fra 1,05 til 1,0875 pu i en ubegrænset periode, tages dette yderligere spændingsinterval i betragtning af den relevante TSO i Spanien ved opfyldelsen af stk. 1.

3. TSO'en fastsætter basisspændingen for pu-spændingsværdier.

4. TSO'en træffer foranstaltninger for at sikre, at spændingen, i normal tilstand og efter et udfald, forbliver inden for bredere spændingsintervaller i et begrænset tidsrum, hvis disse bredere spændingsintervaller er aftalt med transmissionstilsluttede DSO'er, anlægsejere i henhold til artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) 2016/631 eller HVDC-systemejere i henhold til artikel 18 i forordning (EU) 2016/1447.

5. TSO'en indgår aftale med de transmissionstilsluttede DSO'er og de transmissionstilsluttede BNB'er om spændingsintervaller ved tilslutningspunkterne under 110 kV, hvis disse spændingsintervaller er relevante for at opretholde de driftsmæssige sikkerhedsgrænser. TSO'en træffer foranstaltninger for at sikre, at spændingen forbliver inden for det aftalte interval i normal tilstand og efter et udfald.

Artikel 28

BNB'ers forpligtelser vedrørende spændingsregulering og forvaltning af reaktiv effekt under systemdrift

1. Senest tre måneder efter denne forordnings ikrafttræden underretter alle BNB'er, som er transmissionstilsluttede produktionsanlæg, der ikke er omfattet af artikel 16 i forordning (EU) 2016/631, eller som er HVDC-systemer, der ikke er omfattet af artikel 18 i forordning (EU) 2016/1447, deres TSO om deres kapacitet i forhold til spændingskravene i artikel 16 i forordning (EU) 2016/631eller i artikel 18 i forordning (EU) 2016/1447 med angivelse af deres spændingskapacitet og den tid, de kan modstå uden at blive afkoblet.

2. BNB'er, som er forbrugsanlæg, der er omfattet af kravene i artikel 3 i forordning (EU) 2016/1388, afkobles ikke som følge af en driftsforstyrrelse inden for de spændingsintervaller, der er nævnt i artikel 27. Senest tre måneder efter denne forordnings ikrafttræden underretter BNB'er, som er transmissionstilsluttede forbrugsanlæg, der ikke er omfattet af artikel 3 i forordning (EU) 2016/1388, deres TSO om deres kapacitet i forhold til spændingskravene i bilag II til forordning (EU) 2016/1388 med angivelse af deres spændingskapacitet og den tid, de kan modstå uden at blive afkoblet.

3. En BNB, som er et transmissionstilsluttet forbrugsanlæg, opretholder de reaktive effektreferencepunkter, effektfaktorintervaller og spændingsreferencepunkter for spændingsregulering inden for det interval, der er aftalt med dennes TSO i henhold til artikel 27.

Artikel 29

Alle TSO'ers forpligtelser vedrørende spændingsregulering og forvaltning af reaktiv effekt under systemdrift

1. Hvis spænding ved et tilslutningspunkt til transmissionssystemet er uden for de intervaller, der er fastsat i tabel 1 og 2 i bilag II til denne forordning, træffer hver TSO afhjælpende tiltag med henblik på at regulere spændingen og den reaktive effekt i overensstemmelse med denne forordnings artikel 22, stk. 1, litra c), med det formål at genoprette spændingen ved tilslutningspunktet inden for det interval, der er anført i bilag II, og det tidsinterval, der er anført i artikel 16 i forordning (EU) 2016/631 og artikel 13 i forordning (EU) 2016/1388.

2. TSO'en tager i sin driftssikkerhedsanalyse hensyn til de spændingsværdier, hvor transmissionstilsluttede BNB'er, der ikke er omfattet af kravene i forordning (EU) 2016/631 eller forordning (EU) 2016/1388, kan blive afkoblet.

3. TSO'en sikrer tilstrækkelig og rettidig reserve af reaktiv effekt for at holde spændingerne inden for sit systemområde og på samkøringslinjer inden for de intervaller, der er fastsat i bilag II.

4. TSO'er, der er sammenkoblet af vekselstrømssamkøringslinjer, angiver i fællesskab det tilstrækkelige spændingsreguleringssystem med henblik på at sikre overensstemmelse med de fælles driftsmæssige sikkerhedsgrænser, der er fastsat i overensstemmelse med artikel 25, stk. 4.

5. TSO'en indgår aftale med hver transmissionstilsluttet DSO om de reaktive effektreferencepunkter, effektfaktorintervaller og spændingsreferencepunkter for spændingsregulering ved tilslutningspunktet mellem TSO'en og DSO'en i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) 2016/1388. For at sikre, at disse parametre opretholdes, anvender hver transmissionstilsluttet DSO sine reaktive effektressourcer og har ret til at give instrukser om spændingsregulering til distributionstilsluttede BNB'er.

6. TSO'en har ret til at anvende hele den tilgængelige transmissionstilsluttede reaktive effekt i sit systemområde til effektiv forvaltning af den reaktive effekt og opretholdelse af de spændingsintervaller, der er fastsat i tabel 1 og 2 i bilag II til denne forordning.

7. TSO'en driver direkte eller indirekte i samarbejde med den transmissionstilsluttede DSO, hvis det er relevant, reaktive effektressourcer inden for sit systemområde, herunder blokering af automatisk regulering af spænding og reaktiv effekt på transformere, spændingsfald og afkobling ved lav spænding, for at opretholde de driftsmæssige sikkerhedsgrænser og forhindre et spændingskollaps i transmissionssystemet.

8. TSO'en fastlægger foranstaltningerne vedrørende spændingsregulering i samarbejde med de transmissionstilsluttede BNB'er og DSO'er og med tilgrænsende TSO'er.

9. Når det er relevant for spændingsregulering og forvaltning reaktiv effekt i transmissionssystemet, kan en TSO i samarbejde med en DSO kræve, at en distributionstilsluttet BNB følger instrukserne i spændingsregulering.

KAPITEL 3

Forvaltning af kortslutningsstrøm

Artikel 30

Kortslutningsstrøm

TSO'en fastlægger:

a) den maksimale kortslutningsstrøm, ved hvilken afbryderes og andet udstyrs nominelle kapacitet overskrides og

b) den mindste kortslutningsstrøm for korrekt drift af beskyttelsesudstyr.

Artikel 31

Beregning af kortslutningsstrøm og relaterede foranstaltninger

1. TSO'en udfører beregninger af kortslutningsstrøm med henblik på at evaluere indvirkningen af tilgrænsende TSO'er og transmissionstilsluttede BNB'er og transmissionstilsluttede distributionssystemer, herunder lukkede distributionssystemer på kortslutningsstrømniveau i transmissionssystemet. Hvis et transmissionstilsluttet distributionssystem, herunder et lukket distributionssystem, har indvirkning på kortslutningsstrømniveauer, medtages det i beregningerne af kortslutningsstrøm for transmissionssystemet.

2. Ved beregninger af kortslutningsstrøm skal hver TSO:

a) anvende de mest nøjagtige tilgængelige data af høj kvalitet

b) tage hensyn til internationale standarder og

c) lægge sådanne driftsforhold, som giver det højest mulige niveau af kortslutningsstrøm, herunder kortslutningsstrømmen fra andre transmissionssystemer og distributionssystemer, herunder lukkede distributionssystemer, til grund for beregningen af den maksimale kortslutningsstrøm.

3. TSO'en træffer driftsforanstaltninger eller andre foranstaltninger for at forhindre afvigelse fra de maksimums- og minimumsgrænser for kortslutningsstrøm, der er nævnt i artikel 30, på alle tidspunkter og for alt beskyttelsesudstyr. Hvis en sådan afvigelse forekommer, aktiverer hver TSO afhjælpende tiltag eller træffer andre foranstaltninger med henblik på at sikre, at grænserne i artikel 30 genoprettes. En afvigelse fra disse grænser tillades kun under koblingssekvenser.

KAPITEL 4

Forvaltning af flow

Artikel 32

Grænser for flow

1. TSO'en opretholder flowet inden for de fastsatte driftsmæssige sikkerhedsgrænser, når systemet er i normal tilstand og efter et udfald på listen over udfald omhandlet i artikel 33, stk. 1.

2. I (N-1)-situationen opretholder hver TSO i normal tilstand flowet inden for de tilladte forbigående overbelastninger som omhandlet i artikel 25, stk. 1, litra c), ud fra de planlagte afhjælpende tiltag, der skal anvendes og gennemføres inden for den tidsramme, der er tilladt for tilladte forbigående overbelastninger.

KAPITEL 5

Udfaldsanalyse og -håndtering

Artikel 33

Lister over udfald

1. TSO'en udfærdiger en liste over udfald, der omfatter de interne og eksterne udfald i TSO'ens observationsområde, ved at vurdere, om hvert af disse udfald bringer driftssikkerheden i TSO'ens systemområde i fare. Listen over udfald skal omfatte både ordinære udfald og ekstraordinære udfald, som er identificeret ved hjælp af den metode, der er udviklet i henhold til artikel 75.

2. Med henblik på at opstille en liste over udfald klassificerer TSO'en hvert udfald afhængigt af, om det er ordinært, ekstraordinært eller out-of-range, under hensyntagen til sandsynligheden for dens forekomst og følgende principper:

a) hver TSO klassificerer udfald for sit eget systemområde

b) når drifts- eller vejrforhold væsentligt forøger sandsynligheden for et ekstraordinært udfald, medtager hver TSO dette ekstraordinære udfald på sin liste over udfald og

c) hver TSO medtager sådanne ekstraordinære udfald på sin liste over udfald for at tage højde for ekstraordinære udfald med høj indvirkning på dennes eget transmissionssystem eller tilstødende transmissionssystemer.

3. Hver transmissionstilsluttet DSO og BNB, som er et produktionsanlæg, fremlægger alle oplysninger, som er relevante for analysen af udfald, efter TSO'ens anmodning, herunder prognoser og realtidsdata, med mulig dataaggregation i henhold til artikel 50, stk. 2.

4. TSO'en koordinerer sin analyse af udfald med henblik på at opnå sammenhængende lister over udfald med som minimum TSO'erne i dennes observationsområde, jf. artikel 75.

5. TSO'en underretter TSO'erne i sit observationsområde om de eksterne udfald, der er medtaget på dennes liste over udfald.

6. TSO'en underretter på forhånd i tilstrækkelig god tid de berørte TSO'er i sit observationsområde om planlagte topologiske ændringer i TSO'e