DA Den Europæiske Unions Tidende L 109/44

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2015/658

af 8. oktober 2014

om støtteforanstaltning SA.34947 (2013/C) (ex 2013/N), som Det Forenede Kongerige påtænker at tildele Hinkley Point C Nuclear Power Station

(meddelt under nummer C(2014) 7142)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte eventuelle bemærkninger i henhold til disse bestemmelser (1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1. SAGSFORLØB

(1) På baggrund af kontakterne forud for anmeldelsen anmeldte Det Forenede Kongerige en række foranstaltninger til støtte for det nye kernekraftværk Hinkley Point C (»HPC«) den 22. oktober 2013 ved elektronisk anmeldelse registreret af Kommissionen samme dag.

(2) Kommissionen indledte en formel undersøgelse af de anmeldte foranstaltninger den 18. december 2013, da den var i alvorlig tvivl om, hvorvidt de var forenelige med statsstøttereglerne.

(3) Kommissionens afgørelse om at indlede proceduren (»indledningsafgørelsen«) blev offentliggjort på Generaldirektoratet for Konkurrences websted den 31. januar 2014 og i Den Europæiske Unions Tidende den 7. marts 2014. Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger.

(4) Det Forenede Kongerige fremsendte sine bemærkninger til indledningsafgørelsen den 31. januar 2014.

(5) Kommissionen modtog bemærkninger fra interesserede parter. Kommissionen videresendte bemærkningerne til Det Forenede Kongerige, som fik mulighed for at reagere herpå. Kommissionen modtog Det Forenede Kongeriges bemærkninger den 13. juni og den 4. juli 2014.

2. BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

2.1. DIFFERENCEKONTRAKT

(6) Den anmeldte foranstaltning omfatter først og fremmest en differencekontrakt (»CfD«) om tildeling af indkomststøtte i HPC's driftsfase. Det Forenede Kongerige havde oprindelig anmeldt en investeringsaftale, der blev defineret som en tidlig form for differencekontrakt. Da forhandlingerne mellem Det Forenede Kongerige og EDF Energy plc (»EDF«), der ejer støttemodtageren fuldt ud på tidspunktet for denne afgørelse, tog længere tid end forventet, blev investeringsaftalen helt erstattet af en differencekontrakt. EDF er det britiske datterselskab af det franske elselskab Electricité de France.

(7) Støttemodtageren er NNB Generation Company Limited (»NNBG«), der på tidspunktet for afgørelsen er fuldt ud kontrolleret af EDF. Differencekontrakten er en privatretlig aftale mellem NNBG og CfD-modparten, Low Carbon Contracts Company Ltd. Der vil blive indgået en særskilt aftale mellem ministeriet og NNBG's aktionærer. Denne særskilte aftale vil kun vedrøre nogle af transaktionsvilkårene, navnlig vilkårene for potentielle nedlukningsbegivenheder (shutdown events) og gevinstdelingsmekanismer.

(8) I henhold til differencekontrakten vil NNBG modtage en fast indtægt på grundlag af den pris på engrosmarkedet, som NNBG sælger elektricitet til, og en differencebetaling svarende til differencen mellem den forud fastsatte aftalekurs og referenceprisen observeret i de tidligere referenceperioder.

(9) Når referenceprisen er lavere end aftalekursen, vil CfD-modparten betale differencen mellem aftalekursen og referenceprisen, således at det sikres, at NNBG i sidste ende modtager en forholdsvis fast indtægt afhængigt af virksomhedens salgsstrategi og produktionsniveau. Hvis referenceprisen omvendt er højere end aftalekursen, vil NNBG være forpligtet til at betale forskellen til CfD-modparten. NNBG vil derfor også i dette tilfælde modtage en forholdsvis fast indtægt.

(10) Referenceprisen er en vægtet gennemsnitlig engrospris, som Det Forenede Kongerige fastsætter for alle CfD-støttede operatører. For NNBG's vedkommende er den relevante referencepris referenceprisen på markedet for grundlastelektricitet, der gælder for alle grundbelastningselværker (2).

(11) Referenceprisen på markedet for grundlastelektricitet er i øjeblikket navnlig baseret på daglige prisdata fra London Energy Broker's Association (LEBA) og NASDAQ OMX Commodities i forhold til prisen for køb af elektricitet en sæson (dvs. seks måneder) forud for levering eller en pris »forud for sæsonen« (3).

(12) Referenceprisen på markedet for grundlastelektricitet beregnes en gang pr. sæson og lige før sæsonstart, når det aritmetiske gennemsnit af de daglige priser forud for sæsonen offentliggjort hver dag i den foregående sæson beregnes. Dette gennemsnit vægtes for at sikre, at den handlede mængde på hvert referenceindeks får en forholdsmæssig indflydelse.

(13) NNBG vil være forpligtet til at opretholde et forud fastsat minimumsydelsesniveau, men er ikke forpligtet til at opretholde et forud fastsat produktionsniveau. Værket forventes navnlig at opnå en belastningsfaktor på 91 %. Hvis NNBG ikke opnår denne belastningsfaktor, vil kraftværket i sagens natur ikke opnå den forventede indtægt i forbindelse med projektet.

(14) NNBG vil modtage differencebetalinger baseret på en produktionsopgørelse op til et maksimalt produktionsniveau (»loft«), som fastsættes i differencekontrakten. Der foretages ikke betalinger for elektricitet afsat på markedet, som overskrider loftet. Den elektricitet, der produceres af NNBG, vil blive videresolgt på markedet.

2.1.1. CfD-mekanismens overordnede funktion

(15) Differencekontrakten vil blive indgået med CfD-modparten, dvs. en enhed, som alle licenserede leverandører skal være retligt forpligtet til at finansiere i fællesskab.

(16) Indgåelsen af den endelige kontrakt afhænger af EDF's/NNBG's endelige investeringsbeslutning samt af en aftale om finansieringsordningerne (herunder vilkårene for en britisk statslig lånegaranti) og parternes endelige godkendelser.

(17) Under differencekontrakten er licenserede leverandører kollektivt ansvarlige for forpligtelser, der udspringer af kontrakten, og kontraktmodparten er kun ansvarlig, hvis der er blevet overført midler til modparten fra licenserede leverandører eller den britiske regering. Hver leverandør vil være ansvarlig i forhold til dennes markedsandel baseret på målt elforbrug. Under denne ramme vil ministeriet i tilfælde af misligholdelse af betalingsforpligtelserne udpege en anden modpart, opkræve betalinger fra andre leverandører eller betale producenterne direkte.

(18) Modparten vil særskilt dels give en betalingsagent indtægtsskabende beføjelse (dvs. beføjelse til at opkræve betalinger fra leverandører) og dels forpligte denne til at foretage betalinger til og modtage betalinger fra producenter. Den britiske regering agter at udpege et datterselskab af Elexon (dvs. den nuværende betalingsagent i Det Forenede Kongerige, der er 100 % ejet af den britiske transmissionssystemoperatør — »TSO« — National Grid) som betalingsagent.

(19) Producentens modpart i henhold til differencekontrakten vil kunne træffe afgørelser og udøve skønsbeføjelser, f.eks. ved at beslutte, at en producent opfylder sine forpligtelser eller skal stille sikkerhed for sine betalinger under ordningen eller fravige visse krav afhængigt af de specifikke markedsbetingelser. Den britiske regering agter at opstille yderligere retningslinjer for de parametre, der kan begrænse modpartens skønsbeføjelser til at træffe afgørelser i henhold til differencekontrakten.

(20) I figur 1 anføres de enkelte agenters respektive roller i CfD-systemet. Figur 1 Roller og ansvarsområder i CfD-systemet Kilde: De britiske myndigheder.

2.1.2. Differencekontraktens vilkår

(21) Det Forenede Kongerige og EDF er blevet enige om differencekontraktens vilkår. Disse vilkår vil blive fastlagt i en udførlig aftale inden den endelige undertegnelse af aftalen og EDF's endelige investeringsbeslutning.

(22) Mange af de aftalte vilkår afspejler vilkårene i differencekontrakten for andre teknologier og navnlig vedvarende energiteknologier. Disse vilkår er offentligt tilgængelige (4). Andre vilkår er specifikke for differencekontrakten for HPC.

(23) I henhold til de aftalte vilkår fastsættes aftalekursen til 92,50 GBP pr. MWh i nominelle 2012-priser. Hvis der træffes en investeringsbeslutning om at opføre det nye kernekraftværk Sizewell C ved anvendelse af samme design og med mulighed for at dele nogle af omkostningerne ved HPC-reaktorerne, ændres aftalekursen til 89,50 GBP pr MWh, også her i nominelle 2012-priser.

(24) Aftalekursen vil blive fuldt ud reguleret efter forbrugerprisindekset (»CPI«) som i andre differencekontrakter. CPI-reguleringen vil finde sted årligt med basistidspunkt i november 2011. Aftalekursen vil blive reguleret hvert år den første dag i sæsonen på grundlag af det senest tilgængelige CPI-indeks offentliggjort af Office for National Statistics (ONS) for februar.

(25) Den seneste startdato for differencekontraktens løbetid er »Target Commissioning Window« for hver reaktor, der er […] (5) år fra den aftalte »Target Commissioning Date«. Efter denne dato vil differencekontraktperioden begynde at løbe, uanset om kraftværket er idriftsat eller ej.

(26) Slutdatoen (longstop date) er […] år efter den sidste dag i »TARGET Commissioning Window« for den anden reaktor. Hvis reaktoren ikke er blevet indkørt på eller inden slutdatoen, kan CfD-modparten opsige kontrakten. Slutdatoen kan udskydes i tilfælde af force majeure eller samkøringsproblemer.

(27) Der vil være to gevinstdelingsmekanismer. Den første mekanisme er baseret på anlægsomkostninger (6) og omfatter følgende: i) De første […] af anlægsgevinsten (nominel værdi) vil blive fordelt 50/50 med 50 % af gevinsten til CfD-modparten og 50 % til NNBG. ii) Anlægsgevinster på over […] (nominel værdi) vil blive fordelt 75/25 med 75 % af gevinsten til CfD-modparten og 25 % til NNBG.

(28) Den anden gevinstdelingsmekanisme er baseret på egenkapitalforrentningen. Der blev fastsat to tærskler (6):

(29) Den første tærskel fastsat på niveau med det forventede niveau for egenkapitalforrentningen på tidspunktet for denne afgørelse i den seneste finansielle model (7) eller 11,4 % på grundlag af forpligtet egenkapital og nominelt. Overskud over denne tærskel vil blive fordelt med 30 % til CfD-modparten og 70 % til NNBG.

(30) Den anden tærskel fastsat på et højere niveau på 13,5 % i nominelle priser eller 11,5 % i faste (CPI-regulerede) priser baseret på samme model som anført ovenfor. Overskud over denne tærskel vil blive fordelt med 60 % til CfD-modparten og 40 % til NNBG.

(31) Der vil være to datoer for revision af opex (opex reopener), den første 15 år efter og den anden 25 år efter datoen for opstart af den første reaktor. Opex-revisionerne gør det muligt at afbøde de langsigtede omkostningsrisici for begge parter og vil føre til ændringer af aftalekursen i begge retninger. Mekanismen gør det muligt at hæve eller nedsætte aftalekursen — dog altid under fuld hensyntagen til produktionsanlæggets fortsatte drift — på grundlag af kendte faktiske omkostninger og reviderede prognoser for fremtidige omkostninger i forbindelse med følgende driftsomkostningsposter: a) front end-aftaler om nukleart brændsel b) forsikring c) ONR-gebyrer d) ejendomsskatter (business rates — britisk erhvervsskat på fast ejendom) e) visse transmissionsafgifter f) ændringer af omkostningerne ved mellemaktivt affald (ILW)/bortskaffelse af brugt brændsel på grund af ændringer af prisen for overførsel af affald i henhold til kontrakten om overførsel af affald g) ændringer af omkostningerne ved forvaltning af brugt brændsel og dekommissionering h) drifts- og vedligeholdelsesomkostninger i) moderniserings- og driftsomkostninger opført i producentens driftsregnskab i overensstemmelse med IFRS og alle afholdte kapitaludgifter.

(32) Produktionsanlæggets anlægsomkostninger, driftsomkostninger ud over omkostninger til opretholdelse af en rimelig og fornuftig driftsstandard, omkostninger forbundet med produktionsanlæggets tilgængelighed eller kapacitet, ikkevedligeholdelsesmæssige kapitaludgifter, udgifter til en ny struktur (ikke i en eksisterende bygning), finansiering og visse omkostninger ved overførsel af affald vil ikke være omfattet af revisionerne.

(33) De reviderede omkostningsoverslag i opex-revisionerne vil være baseret på en rapport udarbejdet af NNBG og godkendt af CfD-modparten, under hensyntagen til benchmarkomkostninger afholdt af andre kernekraftværker, der anvender EPR-teknologi, og andre kernekraftværker, der anvender trykvandsreaktorteknologi, i Nordamerika og EU, og altid med en rimelig og fornuftig driftsstandard. Aftalekursen reguleres på grundlag af den øvre halvdel af benchmarkomkostningerne.

(34) Aftalekursen vil blive nedsat (eller der vil blive overført et fast beløb eller en række årlige betalinger til CfD-modparten), som afspejler ændringer af det skattebeløb, som NNBG skal betale under visse omstændigheder relateret til NNBG's aktionærfinansiering og skattestrukturering. Det vil ikke været muligt at hæve kursen i denne forbindelse.

(35) Aftalekursen vil blive fremjusteret for ejendomsskatter én gang på baggrund af en officiel fornyet vurdering foretaget af Valuation Office Agency efter kraftværkets idriftsættelse. Efterfølgende ændringer af ejendomsskatterne foretages i forbindelse med opex-revisionerne.

(36) Ud over tilvejebringelsen af oplysningerne i de generelle vilkår i differencekontrakten skal NNBG også give visse garantier med hensyn til oplysningerne i de data og modeller vedrørende projektomkostningerne, der forelægges den britiske regering. Kontrakten vil indeholde bestemmelser om anvendelse af en aftalt finansiel model til beregning af de forskellige aftalekurser og andre justeringer, der skal foretages i henhold til kontrakten.

(37) NNBG vil blive beskyttet og kan få dækket nogle af omkostningerne forbundet med kvalificerede lovændringer (qualifying changes in law (»QCIL«)).

(38) En QCIL kan være en diskriminerende lovændring, en specifik lovændring, en specifik skatteændring i lovgivningen, en anden lovændring eller en ændring af lovgivningsgrundlag, når ændringen ikke kan forudses.

(39) En diskriminerende lovændring er en lovændring, hvis bestemmelser udelukkende anvendes specifikt (og ikke kun indirekte eller følgeligt eller på grund af de uforholdsmæssige virkninger af en lovændring, der finder generel anvendelse) på projektet, produktionskapaciteten eller NNBG.

(40) En specifik lovændring er en lovændring, hvis bestemmelser udelukkende anvendes specifikt (og ikke kun indirekte eller følgeligt eller på grund af de uforholdsmæssige virkninger af en lovændring, der finder generel anvendelse) på nukleare produktionsanlæg eller produktionsanlæg omfattet af en differencekontrakt.

(41) En specifik skatteændring i lovgivningen er: i) en ændring af eller en ny skat på uran eller ii) en ændring af lovgivningen eller af den britiske skattemyndighed HMRC's praksis, der giver NNBG en mindre gunstig beskatningsordning i forhold til ordningerne i visse specifikke skatteligninger fra HMRC.

(42) En ændring af lovgivningsgrundlaget er: i) når ONR (eller efterfølgende lovgiver) ikke længere regulerer produktionsfaciliteten ved at vurdere, om det offer, der kræves for at opnå en risikoreduktion, er helt ude af proportioner med den opnåede fordel, eller ii) når det relevante miljøagentur (eller efterfølgende lovgiver) ikke længere vurderer en mulighed for at reducere risikoen ved produktionsanlægget som en acceptabel miljørisiko ud fra, om gennemførelsesomkostningerne er uforholdsmæssigt store i forhold til den opnåede miljøfordel.

(43) Der vil først blive udbetalt kompensation for QCIL'er, når det samlede beløb for alle QCIL-krav overstiger 50 mio. GBP i 2012 i nominelle og indekserede priser. Dobbelt dækning vil ikke være tilladt. Aftalekursen vil kun blive justeret én gang for en bestemt QCIL i kontraktens resterende løbetid på grundlag af den finansielle model eller ved at beregne den krævede justerings nettonutidsværdi.

(44) NNBG vil modtage kompensation i tilfælde af en politisk nedlukning af HPC (af en britisk, EU- eller international kompetent myndighed), dog ikke hvis nedlukningen er begrundet i bl.a. hensynet til sundhed, nuklear sikkerhed, sikring, miljø, nuklear transport eller nuklear sikkerhedskontrol (kvalificeret nedlukningsbegivenhed).

(45) Der vil ligeledes blive tildelt kompensation, hvis produktionsanlægget lukkes på grund af omstændigheder vedrørende nuklear ansvarsforsikring, herunder hvis den britiske regering ikke godkender producentens forslag til alternative forsikringsordninger, selv om den britiske regering med rimelighed burde have gjort dette og producenten ikke har nogen andre godkendte forsikringsmuligheder.

(46) Beskyttelsesforanstaltningerne i forbindelse med en kvalificeret nedlukningsbegivenhed omfatter retten til at overføre NNBG til den britiske regering (og Det Forenede Kongeriges ret til at kræve en overførsel) ud over CfD-modpartens eller den britiske regerings betaling af kompensation.

(47) Nedlukningsbegivenhederne er kun relevante for NNBG. Det er op til CfD-modparten at beslutte, om kontrakten skal opsiges, hvis der indtræder en moden nedlukningsbegivenhed.

2.2. LÅNEGARANTI

(48) HPC-projektet, og navnlig NNBG, vil ikke blot drage fordel af differencekontrakten, men ligeledes af en statslig lånegaranti for de gældsbeviser, kraftværket udsteder (»lånegarantien«).

(49) De obligationer, der udstedes, vil blive omfattet af lånegarantien. Lånegarantien kan betragtes som en forsikringsaftale, der garanterer rettidig betaling af hovedstol og renter på kvalificeret gæld, der kan beløbe sig til op til 17 mia. GBP (8).

(50) Lånegarantien vil blive stillet af Infrastructure UK (»IUK«), en enhed i det britiske finansministerium, der fører tilsyn med forvaltningen af den britiske garantiordning. Lånegarantien er en gældsplatform på virksomhedsniveau for den langsigtede finansiering af HPC.

(51) IUK mener, at transaktionen er blevet struktureret på en måde, der berettiger klassificeringen af HPC i en risikokategori tilsvarende BB+/Ba1. Garantigebyret vil beløbe sig til 295 basispoint.

(52) Under ordningen vil obligationer, der udstedes inden for rammerne af finansieringsstrukturen, blive omfattet af en garanti, der udstedes af Lords Commissioners of the Treasury, det britiske finansministerium (garantistilleren). En midlertidig anlægsfacilitet, der skal tilvejebringes af kommercielle banker (og ikke garanteres under den britiske garantiordning), er ligeledes omfattet. Transaktionens resterende forpligtede kapital vil blive indskudt af aktionærerne. Andre kapitalkilder kan føjes til den finansielle struktur med garantistillerens samtykke.

(53) På tidspunktet af afgørelsen er der efter planen følgende finansieringskilder: a) basisegenkapital på […] GBP b) betinget egenkapital på […] GBP c) midlertidig anlægsfacilitet på op til […] GBP d) obligationer for […] GBP.

(54) Finansieringsstrukturen er opbygget således, at hele basisegenkapitalen går tabt, inden der kommer tab på obligationerne. Den betingede egenkapital giver yderligere sikkerhed for, at den dato, hvor garantistilleren bl.a. kan konstatere, at HPC er blevet kommissioneret og idriftsat, og hvor alle nødvendige reserver er fuldt finansieret, vil indtræffe (»finansiel gennemførelse«).

(55) Aktionærernes egenkapitalforpligtelser vil blive fastlagt i en egenkapitalbidragsaftale, som garantistilleren ligeledes bliver part i, således at den pågældende modtager tilsagn om indskydelse af egenkapitalen.

(56) For at sikre, at egenkapitalen har tabsabsorberende karakter som beskrevet ovenfor i tilfælde af misligholdelse, har parterne fastlagt to betingelser (basisscenariebetingelsen (9) og FFS-betingelsen (10)), der giver garantistilleren mulighed for at kræve, at indskydelsen af henholdsvis basisegenkapitalen eller den betingede kapital fremskyndes, dvs. indskydes og anvendes straks til indfrielse af obligationerne og skyldige beløb til garantistilleren. Formålet med disse bestemmelser er at sikre, at det først og fremmest er aktionærerne og ikke garantistilleren som er eksponeret over for EPR-teknologiens rentabilitet, indtil der er objektiv dokumentation for, at de allerede gennemførte projekter såsom Flamanville 3 og Taishan 1 er en succes.

(57) I perioden op til opfyldelsen af basisscenariebetingelsen er der et loft over kreditudnyttelsen, idet der højst kan trækkes: loftet over delmålet for gæld for det relevante projektdelmål og […] % af basisegenkapitalen med fradrag af udviklingskapital, dvs. […] mia. GBP. I tabel 1 vises et praktisk eksempel på egenkapitalens tabsabsorberende karakter: Tabel 1 Basisscenarietrækperiode og basisscenariebetingelse ikke overholdt Kilde: IUK, 12. september 2014. Base Case Drawdown Profile GBP bilion Total Commited Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 2024 Cashflow Base Equity 9,23 1,69 — — — — — — 2,10 2,52 2,09 0,83 Contingent Equity 8,00 N/A — — — — — — — — — — Bonds 16,00 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 3,35 2,65 1,25 — — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 3,79 6,31 8,39 9,23 Contingent Equity — — — — — — — — — — Bonds 1,50 3,45 5,85 8,75 12,10 14,75 16,00 16,00 16,00 16,00 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 5,43 2,92 0,83 — Undrawn Committed Equity 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 15,53 13,43 10,92 8,83 8,00 Source: UK Base Case

Base Case Condition Not Met (by 31 December 2020) Total Development Equity 2015 2016 2017 2018 2019 2020 Cashflow Base Equity 1,69 1,69 — — — — — — Contingent Equity 7,97 N/A — — — 1,97 3,35 2,65 Bonds 6,87 N/A 1,50 1,95 2,40 2,90 — — Balance Sheet Base Equity 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 1,69 Contingent Equity — — — 1,97 5,32 7,97 Bonds 1,50 3,45 5,85 6,78 6,78 6,78 Memo item Undrawn Base Equity 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 7,53 Cumulative Cap on Debt 1,50 3,43 5,85 6,78 6,78 6,78 Source: UK Base Case

(58) Når basisscenariebetingelsen er opfyldt, er garantistillerens vigtigste beskyttelse i anlægsperioden størrelsen af den betingede egenkapital, der kan udnyttes for at dække budgetoverskridelser, og projektdelmålene, der begrænser gældsbeløbet i en given periode.

(59) Aktionærernes forpligtelser med hensyn til basisegenkapital og betinget egenkapital vil blive fuldt ud kreditstøttet gennem en række instrumenter, herunder, men ikke begrænset til, moderselskabsgarantier, remburser eller anden kreditstøtte.

(60) Aktionærerne vil stille fast (11) og/eller flydende (12) sikkerhed (13), herunder ved et generalpant (14), i alle deres aktiver, ejendomme og virksomheder til dækning af deres forpligtelser over for NNBG og NNBG's forpligtelser. NNBG og obligationsudstederen, et nyoprettet selskab med specifikt afgrænsede opgaver, vil hver især stille omfattende fast og/eller flydende sikkerhed, herunder ved et generalpant, i alle deres aktiver, ejendomme og virksomheder til dækning af deres forpligtelser. Sikkerheden vil blive understøttet af direkte aftaler med de kontraherende parter i forbindelse med visse vigtige kontrakter.

(61) På grund af transaktionens særlige karakter og sikkerhedens store betydning vil tvangsfuldbyrdelsen af garantien være betinget af den britiske nukleare tilsynsmyndigheds godkendelse og det forhold, at aktiverne kun kan stilles til rådighed for en enhed, der har eller vil få licens til HPC's nukleare anlægssted.

(62) Formålet med aktionærernes, NNBG's og udstederens sikkerhedsstillelse er at sikre, at de sikrede parter (15): i) har maksimal forrang for den pågældende debitors usikrede kreditorers fordringer i tilfælde af den pågældende debitors insolvens, ii) fortsat har mulighed for at afhænde de sikrede aktiver og anvende indtægterne fra salget til dækning af udestående sikrede forpligtelser, hvis dette er den bedste metode til at maksimere inddrivelserne, og iii) kan udøve maksimal kontrol i tilfælde af en af kautionists insolvens og opnå det forvaltningsmæssige mål om sikkerhed gennem udpegning af en bobestyrer af den pågældende debitors virksomhed og aktiver.

(63) Obligationerne vil være udstederens usikrede obligationer og omfattes ikke af den sikkerhed, der stilles af udstederen eller et andet medlem af HPC-koncernen.

(64) Hvad angår kreditorrækkefølgen, vil indtægterne fra tvangsfuldbyrdelsen af garantien stillet af NNBG i praksis blive anvendt i følgende prioritetsrækkefølge: 1) lovbestemte foretrukne kreditorer 2) tvangsfuldbyrdelsesomkostninger (dvs. omkostninger til sikkerhedsadministratorerne og en eventuel insolvensadministrator) 3) FDP-kreditorer (Funded Decommissioning Programme) (16) 4) udbydere af en midlertidig anlægsfacilitet 5) obligationer og garantistiller 6) NNBG's usikrede kreditorer 7) NNBG's aktionærer.

(65) Denne prioriterede anvendelse af indtægterne fra tvangsfuldbyrdelsen kan ikke ændres uden garantistillerens samtykke.

(66) Finansieringen af transaktionen er opdelt i faser på grundlag af opfyldelsen af delmål for gennemførelsen af projektet.

(67) I perioden efter datoen for udstedelse af det maksimale antal obligationer (bortset fra en SZC-obligation) vil der blive tilvejebragt basisegenkapital i henhold til en tidsplan, og den betingede kapital vil blive anvendt til dækning af eventuelle budgetoverskridelser i forhold til denne tidsplan.

(68) Der må ikke udbetales udbytte til aktionærer inden den finansielle gennemførelse.

(69) De britiske myndigheder anfører, at lånegarantien efter den finansielle gennemførelse fortsat beskyttes gennem en lang række strukturelle og aftalebaserede afbødningsinstrumenter, herunder væsentlige begrænsninger med hensyn til tidspunktet for udbetaling af dividende, og en gældsbetjeningsreserve på […] måneder (finansieret ved hjælp af kontante midler, standby-remburser eller godkendte garantier), som kan beløbe sig til […] mia. GBP. Markedsstandarden for projektfinansiering er tilsyneladende en gældsbetjeningsreserve på seks måneder.

(70) Der vil angiveligt kun blive trukket på garantien efter den finansielle gennemførelse, hvis: a) driftseffektiviteten afviger meget væsentligt, og den cash flow, der skal anvendes til afdrags- og rentebetalingen, således er mindre end forventet, og b) denne afvigelse udtømmer strukturens store gældsbetjeningsreserve som omhandlet ovenfor.

(71) Hvis der trækkes på gældsbetjeningsreserven (uanset beløb), skal den genopbygges helt, inden der kan udbetales dividende.

(72) De britiske myndigheder påpeger, at det i lyset af de forskellige strukturelle foranstaltninger til beskyttelse mod misligholdelse og tilstedeværelsen af udløsende begivenheder og potentielle instrumenter til afhjælpning af misligholdelse kun bør være nødvendigt at ty til tvangsfuldbyrdelse under begrænsende og usandsynlige omstændigheder. Hvis en tvangsfuldbyrdelse bliver nødvendig, er omstændighederne sandsynligvis uventede og alvorlige, og en fastlagt fuldbyrdelsesforanstaltning vil ikke være velegnet i denne situation. IUK mente, at den har brug for fleksibilitet ved vurderingen af de forskellige muligheder på baggrund af de konkrete begivenheder, således at den kan beskytte sine interesser mere effektivt. IUK ønsker derfor et maksimalt antal fleksible fuldbyrdelsesforanstaltninger og skønsbeføjelse til at vælge den mest velegnede fuldbyrdelsesforanstaltning på det pågældende tidspunkt.

(73) Kommissionen har fået forelagt principaftalen om de finansieringsvilkår for HPC-projektfinansieringen, som parterne er nået til enighed om til dato, til vurdering. Disse indeholder de vigtigste vilkår og betingelser i finansieringsdokumenterne aftalt mellem parterne, men de endelige juridiske dokumenter foreligger ikke på datoen for denne afgørelse. De britiske myndigheder anførte, at de øvrige vilkår og betingelser og de endelige finansieringsdokumenter vil indeholde standardbestemmelser, som enhver investor vil betinge sig i forbindelse med et lignende projekt. Såfremt de endelige dokumenter på nogen måde ændrer foranstaltningen som anmeldt til Kommissionen på nuværende tidspunkt, skal de britiske myndigheder fremsende disse dokumenter til Kommissionen, da Kommissionen ikke har haft mulighed for at verificere dette.

2.3. AFTALE MED MINISTERIET

(74) I henhold til differencekontrakten har NNBG's investorer ret til kompensation, hvis den britiske regering beslutter at nedlukke HPC af politiske årsager (og ikke af hensyn til sundhed, sikkerhed, sikring, miljø, transport eller sikkerhedskontrol). Disse betalinger vil blive finansieret på samme måde som betalinger under differencekontrakter (dvs. ved hjælp af leverandørafgiften). Differencekontrakten vil blive ledsaget af en aftale med ministeriet, der indgås mellem ministeriet og NNBG's investorer.

(75) I henhold til aftalen skal ministeriet betale den aftalte kompensation til investorerne, hvis modpartsorganet efter en politisk nedlukning misligholder kompensationsbetalingerne til NNBG's investorer. Aftalen giver ikke mulighed for yderligere kompensationsbetalinger til NNBG eller dets investorer.

3. BEMÆRKNINGER FRA DE INTERESSEREDE PARTER

(76) Kommissionen modtog et meget stort antal svar under høringen om indledningsafgørelsen, der blev afsluttet den 7. april 2014. Nedenfor redegøres for de bemærkninger, der er relevante for statsstøttevurderingen.

(77) De interesserede parters bemærkninger vil blive kommenteret i de relevante dele af vurderingen uden udtrykkelig henvisning til den specifikke bemærkning.

(78) I lyset af antallet af bemærkninger vil de blive grupperet i emner.

3.1. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM FORANSTALTNINGERNE SOM EN TJENESTEYDELSE AF ALMEN ØKONOMISK INTERESSE

(79) En respondent var enig med den britiske regering i, at foranstaltningen ikke omfattede statsstøtte, og henviste til den dokumentation, som Det Forenede Kongerige havde fremlagt til støtte for deres SGEI-vurdering.

(80) En part anførte, at HCP leverer en SGEI, da kraftværket opfylder en OSP for at sikre, at energiefterspørgslen imødekommes på kort, mellemlang og lang sigt, og at projektet gennemføres på en klar og gennemsigtig måde, således at ingen af de deltagende virksomheder får en økonomisk fordel. HPC vil ligeledes forbedre forsyningssikkerheden ved at mindske afhængigheden af importerede brændstoffer og reducere forbruget af fossile brændstoffer.

(81) En af de parter, der ikke var enig med Det Forenede Kongerige i, at foranstaltningen ikke omfattede statsstøtte, bemærkede, at foranstaltningen ikke opfylder Altmark-kriterierne, da differencekontrakten kun vedrører kompensation for en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse (»SGEI«).

(82) Flere respondenter bemærkede, at ingen andre virksomheder var i stand til at indgive et bud på projektet.

(83) Flere parter påpegede, at den anmeldte foranstaltning ikke er omfattet af EU's SGEI-rammebestemmelser, da Det Forenede Kongerige ikke klart definerede den forpligtelse til offentlig tjeneste (»OSP«), som den vil yde kompensation for, og ikke opfyldte betingelserne for at pålægge offentlige serviceforpligtelser som fastsat i artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/72/EF (17).

(84) Flere parter anførte, at støtteforanstaltningen er uforenelig med Altmark-kriterierne, ifølge hvilke elproduktion vil være en almindelig økonomisk aktivitet, og kerneenergi derfor skal konkurrere med andre elektricitetskilder på et liberaliseret indre marked for elektricitet, foranstaltningen sigter ikke mod opfyldelsen af et mål af fælles interesse, der er tilsyneladende intet objektivt kriterium, der begrunder en varighed på 35 år, kernekraft og vedvarende energikilder behandles forskelligt, foranstaltningen er baseret på ukendte parametre, og der er ingen cost-benefit-analyse. Da kernekraft kun kan producere grundlastelektricitet, kan det desuden ikke være en SGEI. Endelig vil der være en stor risiko for overkompensation.

3.2. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM FOREKOMSTEN AF STATSSTØTTE

(85) Flere respondenter påpegede, at foranstaltningerne udgør statsstøtte, da de omfatter bilaterale aftaler mellem staten og en virksomhed, betalingerne er specifikt rettet mod produktion af kerneenergi, statsbudgettet er direkte involveret i betalingerne, og i kontrakten ydes der støtte til og fastsættes særlige betingelser for kerneenergi, der overgår støtten til vedvarende energikilder.

(86) En respondent bemærkede, at indførelsen af et maksimumsloft over prisen for overførsel af affald i stedet for betaling for affald »pr. enhed« vil indebære støtte og et yderligere tilskud til nye kernekraftoperatører.

3.3. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM MÅLENE AF FÆLLES INTERESSE, MARKEDSSVIGT OG BEHOV FOR STATSLIG INDGRIBEN

(87) En af respondenterne bemærkede positivt, at kernekraft kan være en stor bidragyder til elproduktion med lave CO2-emissioner og bidrage til at diversificere elproduktionssektoren. Respondenten bemærkede endvidere, at selv om kernekraft ikke kan tilvejebringe al den yderligere kapacitet, der er behov for i de næste årtier i Det Forenede Kongerige, vil kernekraft sandsynligvis spille en kritisk rolle i udskiftningen af forældet nuklear kapacitet og opfyldelsen af fremtidige behov.

(88) Flere respondenter påpegede, at Det Forenede Kongerige ikke er i samme situation som de øvrige EU-medlemsstater, da Det Forenede Kongerige er en ø med færre muligheder for samkøringslinjer. Det vil være forkert at foretage en sammenligning med Finland eller Frankrig, da de har en helt anden markedsstruktur, og da disse medlemsstater har langfristede økonomiske aftaler om støtte til opførelsen af kernekraftværker. Det Forenede Kongerige vil desuden ikke være i stand til at forvalte intermitterende vedvarende energikilder ved at importere store energimængder fra nabolande, når de vedvarende energikilder ikke producerer, og løse problemerne som følge af overproduktion, når de producerer. Markedssvigt i Det Forenede Kongerige med hensyn til et europæisk indre marked for elektricitet vil derfor altid være større end på det europæiske fastland, og der skal træffes flere foranstaltninger for at afhjælpe disse svigt. Støtte til kerneenergi vil desuden øge diversificeringen af energiforsyningen og således gøre det britiske energisystem mere modstandsdygtigt.

(89) En respondent påpegede specifikke markedssvigt i forbindelse med kerneenergi, navnlig den lange anlægstid og driftslevetid, der indebærer, at der først kommer et investeringsafkast efter 30 år, godt oppe i 2050'erne. Erfaringerne fra strømafbrydelser i en række medlemsstater viser desuden, at den grænseoverskridende samkøring er begrænset, og at ingen TSO alene kan garantere samkøringskapaciteten på samme måde som det nationale elnets kapacitet. Statsstøtten til HPC-projektet kan være mindre konkurrencefordrejende end indførelsen af andre foranstaltninger såsom kapacitetsmarkeder.

(90) En respondent anførte, at HCP ikke vil skade målsætningen om at sikre miljøbeskyttelse, da kraftværkets aktiviteter vil blive tæt overvåget af relevante institutioner såsom Office for Nuclear Regulation. HPC vil ligeledes opfylde miljøtilladelsesbestemmelserne fra 2010.

(91) Flere parter påpegede, at der allerede er udviklet teknologier til sikker oplagring af nukleart affald.

(92) Flere parter bemærkede, at den nuværende kombination af politikker ikke er tilstrækkelig til at fremme investeringerne i kernekraft, navnlig da ETS-kvoteprisen er for lav, da den britiske minimumspris på CO2 ikke kan øge CO2-priserne tilstrækkeligt til at tilskynde til investeringer i kernekraft, og da den britiske garantiordning ikke i sig selv er tilstrækkelig til at fremme investeringer, idet den ikke løser problemet med kernekraftens økonomiske levedygtighed på lang sigt. Endelig vil kernekraftens CO2-fodaftryk være det samme som fodaftrykket fra vindenergi og en del mindre end fodaftrykket fra vedvarende havenergi, solcelleenergi og biomasseteknologier.

(93) En part gjorde gældende, at Det Forenede Kongerige støtter vedvarende energikilder, men at disse teknologier ikke er velegnede til fremstilling af grundlastelektricitet, og at Det Forenede Kongerige samtidig anvender gas, som gør Det Forenede Kongerige afhængigt af fossile brændstoffer og eksponeret over for geopolitiske risici.

(94) En respondent påpegede, at Kommissionen bør vurdere den miljømæssige nettofordel ved HPC sammenholdt med det nuværende energimiks i Det Forenede Kongerige. En vurdering på grundlag af disse kriterier vil klart vise, at HCP bibringer en væsentlig miljøfordel.

(95) Flere parter påpegede, at medlemsstaterne frit bør kunne vælge deres eget energimiks og skabe de nødvendige incitamenter, som er en forudsætning for langsigtede private investeringer i produktionskapacitet med lav CO2-udledning. Kommissionen har ikke kompetence til at påvirke sådanne beslutninger. Kernekraftværker har desuden høje direkte kapitalomkostninger og lave marginale driftsomkostninger, hvilket sammen med den manglende korrelation mellem driftsomkostninger og priserne på elmarkedet indebærer en risiko, som ikke effektivt kan overføres til forbrugerne uden statslig indgriben.

(96) Flere parter kritiserede betragtning 337 i indledningsafgørelsen, navnlig da der ikke er foretaget investeringer i nye kernekraftværker i Det Forenede Kongerige siden liberaliseringen af energimarkedet for 20 år siden. Ud over de politiske risici gør truslen om ændringer af regeringspolitikker det desuden vanskeligt for private investorer at investere på dette område.

(97) Flere parter påpegede, at kapitalomkostningerne tegner sig for ca. 75 % af de normaliserede omkostninger ved produktion af energi (18) sammenholdt med 10-15 % for ureduceret gas. Det blev ligeledes bemærket, at en omkostningseffektiv CO2-reduktion ifølge landets egen modellering indebar en reduktion til 50 g CO2/kWh inden 2030 sammenholdt med de nuværende niveauer på omkring 500 g CO2/kWh, der kun kan opnås mest omkostningseffektivt, hvis der sker en betydelig penetration af ny nuklear kapacitet (11-18 GW). Den nuværende merværdi af et omfattende kerneprogram er 23 mia. GBP. En langfristet kontrakt om kerneenergi vil desuden sikre en effektiv lastfordeling af elektricitet, hvilket både er relevant for nukleare og vedvarende teknologier på grund af de lave marginalomkostninger.

(98) En respondent påpegede, at manglende støtte til en tidlig udvikling af en ny teknologi såsom EPR vil mindske investorernes interesse for denne teknologi både i og uden for Det Forenede Kongerige.

(99) En respondent påpegede, at Euratomtraktaten ikke kan anvendes uafhængigt af Kommissionens nuværende politikker, da Kommissionen i henhold til traktatens artikel 40 regelmæssigt skal offentliggøre mål for kerneenergi, og da traktatens mål kun kan virkeliggøres i overensstemmelse med traktatens øvrige bestemmelser.

(100) En respondent bemærkede, at investeringer i kerneenergi før liberaliseringen blev muliggjort gennem afgiftsfinansierede projekter, der fjernede investeringsrisici.

(101) En part anførte, at kilden for nukleart brændsel er diversificeret og vurderes at have en meget høj energisikkerhed.

(102) En part bemærkede, at nukleare grundlastteknologier med lave CO2-emissioner var de eneste grundlastteknologier med påviseligt lave CO2-emissioner, der kan anvendes på samme kapacitetsniveauer. I lyset af den politiske risiko i EU vil investorerne udvise stadig større forsigtighed med hensyn til at indskyde ekstremt store kapitalbeløb i den ny generation af elproduktion. Endelig kan der sættes spørgsmålstegn ved Kommissionens prognose for investeringer i ny kernekraft i perioden 2027-2030, idet den er behæftet med usikkerhed.

(103) Flere parter bemærkede, at Det Forenede Kongerige ikke har en mekanisme, der kan sammenlignes med den finske Mankala-virksomhedsmodel (energiproducerende selskabers og energiintensive industriers fælles investering) til håndtering af asymmetrien mellem risikoen forbundet med de direkte kapitalomkostninger og den svingende elpris på lang sigt.

(104) En part bemærkede, at de fleste vedvarende teknologier allerede blev udviklet i starten af 1900-tallet, og støtte til disse teknologier var derfor mindre velbegrundet end støtte til nukleare teknologier, da der var tale om modne teknologier.

(105) Flere parter bemærkede, at reaktorerne tidligst vil være operationelle i 2023, og at kraftværket således ikke kan imødegå den forsyningssikkerhedsmæssige udfordring, som Det Forenede Kongerige har fremhævet som en begrundelse for foranstaltningerne.

(106) En part bemærkede, at nuklear teknologi ikke sikrer forsyningssikkerheden, da energiproduktionen bliver afhængig af import af fissilt nukleart materiale. En anden part bemærkede, at afhængigheden af importerede brændstoffer skal mindskes for at forbedre forsyningssikkerheden.

(107) En respondent anførte, at den britiske regerings energipolitik er politisk skævvredet og begrænser udviklingen af havvindmølleparker og solcelleanlæg.

(108) Flere respondenter bemærkede, at nuklear teknologi forværrer forsyningssikkerheden, da denne teknologi ikke har den nødvendige fleksibilitet til at sikre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på forsyningsnettet på grund af ikkeplanlagte svigt, reducerede kapacitetsrater eller rutinevedligeholdelse. Kerneenergi er ligeledes forbundet med uforudsigelige forstyrrelser, der kræver omfattende backup i modsætning til vindens ustadighed, der i vid udstrækning kan forudsiges. Endelig anfører de samme respondenter, at kerneenergi også er et utilstrækkeligt middel til at reducere emissionerne, med henvisning til forskning, der viser, at det nukleare kredsløb udleder mellem 9 og 25 gange mere CO2 end vindkraft.

(109) Flere respondenter bemærkede med henvisning til komparative statistikker, at den nukleare teknologis bidrag til CO2-reduktionen ikke er væsentlig.

(110) Flere parter anførte, at foranstaltningen ikke vil sikre energiforsyningssikkerheden, da den ikke erstatter forældet kapacitet tilstrækkelig hurtigt, og da den er afhængig af uranreserver, som kan blive udtømt.

(111) Flere respondenter gjorde gældende, at tilskud vil afskærme andre, mere innovative og mindre miljøskadelige produktionsteknologier, og at tilskuddene er uberettigede og uforenelige med princippet om, at forureneren betaler. Fremtidige generationer kommer til at betale omkostningerne ved den langsigtede foranstaltning.

(112) Flere respondenter ønskede at understrege, at en række medlemsstater, herunder navnlig Tyskland, Østrig, Irland og Italien, er imod kerneenergi, og at andre medlemsstater såsom Portugal, Danmark, Estland eller Grækenland ikke har kerneenergi, og at der således ikke kan være en fælles målsætning om kerneenergi.

(113) Flere respondenter bemærkede, at en teknologi, der har brug for tilskud i 60 år og er fritaget for alle direkte og indirekte omkostninger forbundet hermed, og som kræver en kontrakt med en garanteret løbetid på 35 år, ikke kan betragtes som en bæredygtig teknologi.

(114) En part anførte, at der ikke er nogen tilfredsstillende metode til at imødegå behovet for bortskaffelse af radioaktivt affald.

(115) En respondent påpegede, at Det Forenede Kongerige begunstiger ny kernekraft i overdreven grad ved at se bort fra de mange usikkerhedsfaktorer, der knytter sig til bortskaffelse, og ved at give investorerne sikkerhed.

(116) Flere respondenter kritiserede den risikovurdering, som Det Forenede Kongerige havde foretaget, idet de mente, at den ikke tog højde for den kaskade af uventede »beyond design basis«-ulykker, som skete i Fukushima, og andre alvorlige kernekraftulykker. De kritiserede ligeledes påstandene om, at det maksimale udslip i form af reaktorindeslutning bypass ved den værst tænkelige ulykke/hændelse på HPC (herunder terrorangreb), som med rimelighed kunne forudses, ikke vil overstige 0,03 % af reaktorkernens indhold pr. dag.

(117) Flere respondenter bemærkede, at det var uklart, om Det Forenede Kongerige havde taget højde for udviklingen af nye teknologier, som forbedrer elnettets fleksibilitet (f.eks. dynamisk prisfastsættelse, kontrakter vedrørende afbrydelig belastning eller en dynamisk belastningsbegrænser i industrien, samling af tjenester og behovsoptimering i husholdninger).

(118) En respondent kritiserede den betydning, som Det Forenede Kongerige tillagde produktion af grundlastelektricitet, i lyset af udviklingen i sektoren, der gør det tvivlsomt, om grundlast i midten af 2020'erne stadig vil være ligeså relevant som i dag. Systemfleksibilitet vil navnlig blive stadig vigtigere.

(119) Flere parter bemærkede, at HPC ikke er det første kraftværk af en helt ny art, men snarere det femte eller sjette henset til kraftværkerne i Finland og Frankrig og de to kraftværker, som er blevet opført i Kina. Lignende reaktorer blev desuden bestilt i Finland og Frankrig uden tildeling af statsstøtte.

(120) En part anførte, at solenergiindustrien har kapacitet til at levere samme mængde elektricitet hvert år som den mængde, HPC forventes at producere, og med sammenlignelige omkostninger, og at offshorevindenergi kan blive billigere end kerneenergi i 2020 eller kort tid herefter.

(121) En part gjorde gældende, at den britiske regerings egne tal viser, at ny kernekraft ikke var nødvendig, i modsætning til påstandene i en række dokumenter og taler, hvor det med urette anføres, at elefterspørgslen kan blive fordoblet eller tredoblet i forhold til regeringens egne undersøgelser om elefterspørgslen på lang sigt og kapacitetsbehovet frem til 2025.

3.4. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM FORANSTALTNINGERNES FORMÅLSTJENLIGHED OG TILSKYNDELSESVIRKNING

(122) Flere af respondenterne bemærkede positivt, at kernekraft kan være en stor bidragyder til elproduktion med lave CO2-emissioner og bidrage til at diversificere elproduktionssektoren. De bemærkede endvidere, at selv om kernekraft ikke kan tilvejebringe al den yderligere kapacitet, der er behov for i de næste årtier i Det Forenede Kongerige, vil kernekraft sandsynligvis spille en kritisk rolle i udskiftningen af forældet nuklear kapacitet og opfyldelsen af fremtidige behov.

(123) Flere respondenter påpegede, at private investorer uden statslig indgriben kun vil have fokus på kortsigtede afkast, hvilket vil umuliggøre opførelsen af nye kernekraftværker.

(124) En respondent anførte, at operatørerne ikke vil have incitament til at investere i nye kernekraftværker uden støtte, og at den vellykkede gennemførelse af det første projekt vil reducere omkostningerne ved nye projekter betydeligt. Respondenten gjorde endvidere gældende, at tredjegenerationsreaktorer ikke kan sammenlignes med eksisterende anlæg, og at det ikke vil være muligt at tiltrække private investeringer på kerneenergiområdet uden langsigtet prisstabilitet.

(125) Flere respondenter hævdede, at det britiske program for opførelse af nye kernekraftværker vil få en betydelig positiv indvirkning på beskæftigelsen i Det Forenede Kongerige og i de øvrige EU-lande.

(126) Flere respondenter bemærkede, at støtten gør det muligt for højt specialiserede og kvalificerede arbejdstagere at vedligeholde deres færdigheder og udvikle nye teknikker, hvilket også er af afgørende betydning i forbindelse med dekommissionering af de kernereaktorer, der er i drift i dag. De fremhævede ligeledes støttens positive indvirkning på operatørerne i forsyningskæden.

(127) Flere respondenter påpegede, at britiske virksomheder i høj grad ønsker et mangfoldigt energimiks, og at de navnlig støtter kerne, vind- og vandkraft. Det britiske program sikrer virksomhederne et mere stabilt investeringsmiljø, navnlig de store elforbrugere.

(128) Flere respondenter bemærkede, at den foreslåede mekanisme i modsætning til ordningen med grønne certifikater, der i øjeblikket udelukkende anvendes inden for vedvarende energi, har den fordel, at den begrænser overkompensation.

(129) Flere parter bemærkede, at staten er forpligtet til at tilskynde investorerne til at træffe diversificeringsbeslutninger, da liberaliserede markeder ikke kan internalisere fordelene ved en medlemsstats forsyningssikkerhed.

(130) En part var ikke enig med Kommissionen i, at differencekontrakter fjerner de fleste markedsrisici, da mange medlemsstater i vid udstrækning anvender forsyningstakster for at støtte vedvarende energikilder, og der er ikke grundlag for at behandle kernekraft anderledes.

(131) Flere respondenter anførte, at nuklear teknologi ikke er miljøvenlig, ikke er vedvarende, men begrænset, og at den er ekstremt dyr, selv om der er tale om en moden teknologi uden læringseffekt.

3.5. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM FORANSTALTNINGERNES PROPORTIONALITET

(132) En part bemærkede, at CfD-mekanismen mindsker risikoen, men fortsat eksponerer NNBG for en grundlæggende risiko, og at den forhindrer overkompensation, da der kun foretages betalinger, når referenceprisen er lavere end aftalekursen. Egenkapitalgevinstdelingsmekanismen begrænser endvidere overkompensationen, og NNBG garanteres ikke en fast indtægt eller fortjeneste. Endelig stabiliserer differencekontrakten priserne og skaber således et bedre investeringsmiljø.

(133) Flere parter påpegede, at aftalekursen bør sammenholdes med kursen for andre CO2-besparende teknologier og ikke med omkostningerne ved gasværker, og at der bør tages hensyn til fremtidige prisniveauer snarere end til nuværende niveauer.

(134) Flere parter anførte, at differencekontrakten for HPC vil løbe i 35 år, hvorimod kontrakter for vedvarende energikilder kun løber i kortere tid og typisk ikke længere end 15 år. Kernekraftværket har imidlertid en driftslevetid på 60 år, hvorimod anlæg til vedvarende energi har en driftslevetid på 20-25 år, hvilket reducerer tilskudsandelen i anlæggenes driftslevetid. Med differencekontrakter undgår Det Forenede Kongerige at betale for højere anlægsomkostninger.

(135) En respondent forelagde et omkostningsoverslag, hvor det blev anslået, at omkostningerne efter opførelsen af det første kraftværk ville falde betydeligt til 60-75 GBP pr. MWh i 2030. Respondenten påpegede ligeledes, at aftalekursen i den anmeldte foranstaltning ligger inder for det anslåede omkostningsinterval i overslaget, dvs. 85-100 GBP pr. MWh.

(136) Flere parter anførte, at der i øjeblikket kun er et lille antal teknologier, som betragtes som billigere, og ingen af disse teknologier kan producere betydelige mængder elektricitet i fremtiden.

(137) Flere parter bemærkede, at kernekraft er en langt billigere løsning med aftalekursen i den foranstaltning, som Det Forenede Kongerige har anmeldt, hvis der tages hensyn til alle systemomkostningerne ved vedvarende energikilder.

(138) En respondent gjorde gældende, at Kommissionens afgørelse om at udelukke nukleare projekter fra CfD-lignende mekanismer kan få en betydelig potentiel indvirkning på NDA's mulighed for at gennemføre en løsning til håndtering civilt plutonium i Det Forenede Kongerige. Respondenten gjorde ligeledes gældende, at skatteydernes byrde i forbindelse med affaldsomkostninger er minimal.

(139) Flere respondenter bemærkede, at investeringsstøtten ikke trækkes fra driftsstøtten.

(140) En respondent bemærkede, at alle aftaler og ændringer heraf med indvirkning på finansieringen eller de praktiske ordninger for dekommissionering og forvaltning og bortskaffelse af affald og brugt brændsel skal offentliggøres og underlægges parlamentarisk kontrol. Respondenten bemærkede endvidere, at vigtige oplysninger om omkostningsmodelleringen ikke er blevet offentliggjort.

(141) Flere parter var bekymret over, at Det Forenede Kongerige eventuelt vil yde yderligere støtte til NNBG, herunder i form af en ordning, der begrænser kernekraftoperatørernes erstatningsansvar. Nogle parter mente ligeledes, at nukleare teknologier er underlagt ordninger med begrænset erstatningsansvar, hvorimod andre teknologier er underlagt fuldt erstatningsansvar.

(142) En anden form for støtte blev anført som støtte, der potentielt kunne udelukkes fra den anmeldte støtteforanstaltning, nemlig undervurderingen af omkostningerne ved forvaltning og bortskaffelse af nukleart affald i henhold til kontrakten om overførsel af affald, som Det Forenede Kongerige agter at pålægge nye kernekraftoperatører at indgå. Nogle parter bemærkede ligeledes, at den påståede manglende fulde hensyntagen til dekommissioneringsomkostninger er i strid med princippet om, at forureneren betaler.

(143) En respondent udtrykte bekymring over risikoen for budgetoverskridelser på baggrund af erfaringerne med EPR-modellerne (europæiske trykvandsreaktorer) i Finland og Frankrig.

(144) Der ydes allerede finansiel støtte til kernekraftoperatører i Det Forenede Kongerige gennem en række finansielle instrumenter, herunder ansvarsbegrænsning, garantistillelse for kommercielle risici, tilskud til omkostninger ved bortskaffelse af nukleart affald og tilskud til terrorbekæmpelsesomkostninger.

(145) Flere parter bemærkede, at støtten vil betyde, at den økonomiske risiko overføres fra virksomheden til skatteyderne, og en fastlåsning, der vil øge energipriserne i de næste 35 år.

(146) Flere parter gjorde gældende, at aftalekursen er for høj, og at HPC er det dyreste kraftværk, der nogensinde er blevet opført. Fordrejningerne vil indebære øgede omkostninger.

(147) En part bemærkede, at proportionalitetsundersøgelsen ikke kan afsluttes, før alle bestemmelserne om gevinstdeling og omkostningsrevision er blevet anmeldt.

(148) En part anførte, at aftalekursen er højere end den pris, som Tyskland betaler for sin onshorevindenergi.

(149) En part bemærkede, at det ikke med rimelighed kan forventes, at EPR-omkostningerne vil falde betydeligt, hvis der ydes støtte, og at den pågældende reaktor ikke kan betragtes som en ny teknologi.

(150) Flere parter påpegede, at flere nye vedvarende energiteknologier kan vise sig at være langt mere omkostningseffektive end HPC, og at det i en nylig rapport fra Carbon Connect (19) anslås, at EDF's og andre investorers afkast af investeringer i HPC vil være langt højere end af investeringer i andre projekter med en forventet egenkapitalforrentning på 19-21 %, hvilket er højere end den forventede egenkapitalforrentning af investeringer i PFI-projekter (private finance initiative). Hvis der tages hensyn til omkostningerne ved fuld sikkerhed mod nukleare katastrofer, er de økonomiske fordele ved kernekraft i forhold til andre lavemissionskilder desuden betydelig mindre. I en nylig rapport fra UK House of Commons, Committee of Public Accounts and Nuclear Decommissioning Authority, anslås omkostningerne til at rydde op i den nukleare arv endelig til over 2,5 mia. GBP om året eller 42 % af DECC's samlede budget.

(151) Flere parter anførte, at der var en begrundet mistanke om overkompensation.

(152) En part beregnede, at hvis aftalekursen over 35 år konverteres til en tilsvarende aftalekurs over 15 år, vil den være ca. 117 GBP pr. MWh i faste 2012-priser eller over 20 % højere end prisen for onshorevindenergi og 10-15 % højere end prisen for biomassekonverteringer. Det kan desuden antages, at omkostningerne ved onshorevindenergi vil være faldet yderligere i 2023 som følge af den øgede anvendelse, hvilket gør forskellen endnu større.

(153) Flere parter bemærkede, at priserne for alternative teknologier, navnlig vedvarende teknologier, sandsynligvis vil falde fremover, hvilket indebærer en forholdsmæssig overkompensation af HPC-projektet.

(154) En part anførte, at Det Forenede Kongerige ikke ville have søgt tilsvarende kapacitet eller output på markedet i samme tidsperiode. I Frankrig og Finland ligger priserne på elektricitet produceret ved hjælp af kernekraft i intervallet 45-50 EUR pr. MWh. Ifølge finansanalytiske rapporter forventes EDF opnå en årlig egenkapitalforrentning (IRR) på mellem 25-35 %. Endelig gør differencekontrakter det lettere for kernekraft at opnå referenceprisen end for vedvarende energikilder, og en kombination af minimumsprisen på CO2 og kapacitetsmarkedet fremmer investeringer i ny kernekraft.

3.6. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM POTENTIEL KONKURRENCEFORDREJNING OG PÅVIRKNING AF SAMHANDELEN MELLEM MEDLEMSSTATERNE

(155) Flere af respondenterne bemærkede positivt, at foranstaltningen ikke vil påvirke konkurrencen eller samhandelen mellem medlemsstaterne betydeligt, da den ikke vil få en væsentlig indvirkning på forbrugervelfærden eller føre til højere detailpriser. Desuden vil NNBG blive underlagt markedskræfterne og få incitamenter til at konkurrere på engrosmarkedet for elektricitet.

(156) Flere parter anførte, at der skal skabes lige konkurrencevilkår for alle CO2-besparende teknologier, og tilskud til ny kernekraft skal derfor være forenelig med de nuværende politikker til støtte for vedvarende energikilder. Flere parter anførte, at teknologineutraliteten skal opretholdes, og at nuklear teknologi således ikke skal forskelsbehandles.

(157) Flere parter bemærkede, at foranstaltningerne ikke kan fortrænge investeringer i vedvarende energikilder, da de også støttes gennem differencekontrakter. Nogle parter anførte endvidere, at støtten tværtimod vil være en katalysator for nye investeringer i energiproduktionsteknologier.

(158) En part bemærkede, at HPC's forventede installerede kapacitet vil være lige over 3 GW, hvorimod kapaciteten på hele det britiske marked snart kommer op på 80 GW. I lyset heraf vil markedsfordrejningen som følge af støtten ikke være væsentlig (4 %).

(159) Flere parter bemærkede, at fordelene ved alternativer til ny kernekraft ikke vil være i stand til at sikre en kapacitet, der er så stor, at de kan betragtes som levedygtige alternativer. Det er navnlig ikke sikkert, at der opnås fordele ved efterspørgselsreaktion, større energieffektivitet vil kræve yderligere politikker, og samkøring vil være et meget vigtigt bidrag til en effektiv ressourceudnyttelse, men de største hindringer herfor er politiske og reguleringsmæssige.

(160) Flere parter påpegede, at foranstaltningerne vil fordreje konkurrencevilkårene ved at fortrænge alternative teknologier og navnlig forskelsbehandle eller erstatte investeringer i vedvarende teknologier. Samhandelen på det indre marked vil ligeledes blive påvirket, da importørerne ikke vil være i stand til at konkurrere mod de subsidierede priser på kerneenergi, hvilket vil skabe kunstige overskud i andre medlemsstater.

(161) En respondent påpegede, at støtten vil fordreje konkurrencen mellem eksisterende kernekraftværker og nye kernekraftværker, da de nye kraftværker i modsætning til de eksisterende kraftværker modtager driftsstøtte. En anden part bemærkede, at teknologineutraliteten skal opretholdes, og at kerneenergi således ikke skal forskelsbehandles.

(162) En part bemærkede, at tilskud til kerneenergi sandsynligvis vil reducere størrelsen af det tilgængelige marked for vedvarende energiteknologier og gøre det vanskeligere at indføre ny vedvarende energiproduktionskapacitet i EU.

(163) En part kritiserede professor Greens og dr. Staffells ekspertundersøgelse, da deres metodologi ikke er et relevant grundlag for velfærdsanalyser eller vurderingen af fordrejningen af markedet, da deres antagelser ikke er et relevant grundlag for vurdering af svigt på det finansielle marked, da antagelsen om WACC-eksogenitet ikke er begrundet, og da undersøgelsen ikke tager højde for indvundne erfaringer, CO2-eksternaliteter, forsyningsdiversitet og markedsstyrke.

(164) En part bemærkede, at støtten vil gøre ubalancen mellem de fulde omkostninger ved andre energiteknologier og nuklear teknologi betydelig større på bekostning af forbrugerne og skatteindtægterne. EDF vil ligeledes opnå en dominerende stilling på energimarkedet i Storbritannien, navnlig hvis de eksisterende kernekraftværkers økonomiske levetid blev forlænget.

(165) En part påpegede, at differencebetalinger baseret på produktionsopgørelser vil føre til markedsfordrejning, da producenterne kan sælge elektricitet endog til negative priser og opnå positive indtægter på grundlag af differencekontrakten.

(166) En part påpegede, at støttens omfang vil underminere investeringer i fremtidige samkøringslinjer, herunder samkøringslinjer mellem Skotland og Island (geotermisk elektricitet) og mellem England og de nordiske lande (geotermisk energi og vind- og tidevandsenergi).

3.7. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM LÅNEGARANTIEN

(167) Flere respondenter bemærkede, at overkompensation ikke kan udelukkes, da støttepakken ud over differencekontrakten omfatter en lånegaranti.

3.8. ANDRE MODTAGNE BEMÆRKNINGER

(168) Flere respondenter henviste til, at man i marts 2013 fandt en stor strålemængde i vildsvin, 27 år efter Tjernobyl-ulykken. Flere respondenter anmodede om en ny høring, når den anmeldte foranstaltning var færdig.

(169) Flere respondenter påpegede, at den britiske regering under valgkampen havde lovet, at der ikke ville blive ydet offentlig støtte til kernekraft.

(170) En respondent bemærkede, at Det Forenede Kongerige fortsat satser på en »vellykket« gennemførelse af processerne i forbindelse med nyopførelsen, men ser bort fra de betydelige usikkerhedsfaktorer, der knytter sig til placeringen, opførelsen og driften af et geologisk deponeringsanlægsanlæg, og ikke planlægger og afdækker anlæggets omkostninger. Respondenten kritiserede ligeledes de britiske forslag om forvaltning og bortskaffelse af nukleart affald.

4. BEMÆRKNINGER FRA DET FORENEDE KONGERIGE

(171) Det Forenede Kongerige fremsendte sit svar på indledningsafgørelsen den 31. januar 2014. Svaret fra Det Forenede Kongerige omfattede flere analyser, herunder følgende: a) DECC's modelleringsarbejde og analyse af kontrafaktiske scenarier b) en rapport fra Oxera om markedssvigt, proportionalitet og potentiel konkurrencefordrejning c) en undersøgelse fra Pöyry om potentiel fordrejning af det indre marked og alternativer til ny kernekraft d) en rapport fra Redpoint om udviklingen i den britiske elsektor e) en beskrivelse af afdækningen og verificeringen af omkostningerne foretaget af KPMG og LeighFisher f) en rapport fra KPMG om potentiel konkurrencedrejning g) benchmarking af afkast.

(172) I sit svar fastholder Det Forenede Kongerige i det store og hele de synspunkter, der blev givet udtryk for i anmeldelsen. Det anføres navnlig, at ny kernekraft vil være et vigtigt led i det britiske energimiks, der vil bidrage til opnåelsen af en kulstoffattig, sikker og diversificeret elforsyning til en overkommelig pris.

(173) Det Forenede Kongeriges argumenter uddybes nedenfor.

4.1. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM FOREKOMSTEN AF STATSSTØTTE OG SGEI

(174) Det Forenede Kongerige hævdede, at den anmeldte foranstaltning ikke udgør statsstøtte i henhold til Altmark-kriterierne for differencekontrakten og i henhold til garantimeddelelsen (20). Alternativt mente Det Forenede Kongerige fortsat, at støtten var forenelig i henhold til SGEI-rammebestemmelserne (21). Hvis dette ikke var tilfældet, var støtten forenelig i henhold til artikel 107, stk. 3, litra c), i TEUF.

(175) For så vidt angår det første Altmark-kriterium, dvs. forekomsten af en tjenesteydelse af almen økonomisk interesse (»SGEI«), gør Det Forenede Kongerige gældende, at opførelsen af HPC inden for en bestemt tidsramme og driften af kraftværket inden for rammerne af differencekontrakten udgør en SGEI med henblik på opfyldelse af den britiske regerings mål af almen interesse.

(176) De britiske myndigheder afklarer definitionen af den pågældende SGEI. Formålet med SGEI'en er angiveligt at sikre investeringer i en ny generation af nuklear kapacitet, der skal idriftsættes inden for en bestemt tidsramme. Ingen privat investor, der opererer under de nuværende markedsvilkår, vil tilsyneladende investere i en ny generation af kernekraftværker inden for den tidsramme, der er angivet i differencekontrakten. De britiske myndigheder anfører, at der er vigtige markedssvigt i forbindelse med opførelse af nye kernekraftværker, hvilket begrunder den pågældende SGEI.

(177) De britiske myndigheder påpeger, at det anføres i elektricitetsdirektivet (22), at der i forbindelse med offentlige serviceforpligtelser omhandlet i direktivets artikel 3, stk. 2, kan tages hensyn til behovet for at sikre kapaciteten på lang sigt for at sikre forsyningssikkerheden. Der er angiveligt ingen grund til at begrænse dette grundlag til forpligtelser til offentlig tjeneste i forbindelse med tilvejebringelse af reserveproduktionskapacitet. HPC vil tilsyneladende bidrage til Det Forenede Kongeriges langtidsplanlægning af forsyningssikkerheden gennem tilvejebringelse af en betydelig produktionskapacitet på lang sigt, jf. artikel 3, stk. 2, i elektricitetsdirektivet, nemlig i 35 år, når differencebetalingerne foretages i henhold til differencekontrakten. Det forhold, at den kommende idriftsættelse af HPC eventuelt ikke sker tids nok til at afhjælpe potentielle lave kapacitetsniveauer inden 2020, er ikke afgørende i lyset af den langsigtede snarere end kortsigtede karakter af målet af almen interesse. Det forhold, at Det Forenede Kongerige angiveligt kan få kapacitetsproblemer, inden HPC-kraftværket idriftsættes, underminerer angiveligt ikke begrundelsen for projektet. Uden yderligere indgreb vil Det Forenede Kongerige desuden fortsat stå over for kapacitetsproblemer gennem hele 2020'erne og frem og være nødsaget til at skabe et energimiks, der løbende kan imødegå disse udfordringer.

(178) Ved at yde et væsentligt bidrag til den britiske forsyningssikkerhed med hensyn til CO2-besparende elektricitet på lang sigt er investeringerne i ny nuklear produktionskapacitet, der skal tilvejebringes og idriftsættes inden en bestemt tidsramme, og driften inden for rammerne af differencekontrakten, angiveligt rettet mod at opnå et mål af almen eller offentlig interesse, som kan betegnes en SGEI. Ifølge den britiske regering vil virksomheder, der drives på normale markedsvilkår, ikke tilvejebringe ny grundlastkapacitet, og navnlig nukleare projekter, tids nok til at opfylde Det Forenede Kongeriges mål af almen interesse.

(179) De britiske myndigheder anførte, at differencekontrakten pålægger NNBG særlige forpligtelser til offentlig tjeneste. Den præcise definition og obligatoriske karakter af forpligtelsen til offentlig tjeneste i forbindelse med SGEI'en skyldes kombinationen af strenge bestemmelser, der skal sikre, at NNBG overholder den angivne tidsramme, og det forhold, at når NNBG er gået i gang med opførelsen, er der ingen vej tilbage på grund af de ekstremt høje irreversible omkostninger.

(180) Med hensyn til det andet Altmark-kriterium anfører de britiske myndigheder, at der er principiel enighed om parametrene for beregningen af referenceprisen og de potentielle justeringer af aftalekursen, og at de vil blive fastlagt i differencekontrakten på en objektiv og gennemsigtig måde, inden den træder i kraft.

(181) Med hensyn til det tredje Altmark-kriterium gør de britiske myndigheder gældende, at rækkevidden af Kommissionens kontrol af nødvendigheden og forholdsmæssigheden af kompensationen som omhandlet i det tredje Altmark-kriterium desuden begrænset til spørgsmålet om, hvorvidt der er begået en åbenbar fejl, i henhold til retspraksis og i lyset af den skønsbeføjelse, som medlemsstaten har i forbindelse med fastlæggelsen af en SGEI-opgave og betingelserne for gennemførelsen heraf (23). De britiske myndigheder mener, at foranstaltningen er proportional, og at CfD-mekanismen automatisk minimerer statsstøttens omfang, da differencebetalingen kun foretages, når referenceprisen på markedet ligger under aftalekursen, og da der foretages en omvendt betaling, når referenceprisen på markedet ligger over aftalekursen. Differencekontrakten kommer til at indeholde en række forholdsregler mod overkompensation.

(182) Med hensyn til det fjerde Altmark-kriterium mener de britiske myndigheder, at formålet med dette kriterium er at sikre, at den tildelte kompensation for udførelse af en SGEI svarer til den normale kompensation på markedet for en tjenesteydelse af denne karakter. I den foreliggende sag betyder manglen på et passende benchmark angiveligt ikke, at det fjerde Altmark-kriterium ikke kan opfyldes. Myndighederne påpegede, at Kommissionen bør vurdere, om der indrømmes en fordel, på grundlag af de tilgængelige objektive og verificerbare oplysninger i denne sag. Ifølge de britiske myndigheder bør de eksterne rådgiveres afdækning og verificering af omkostningerne med henblik på at sikre, at NNBG's omkostningsoverslag for SGEI'en er rimelige, være et tilstrækkeligt grundlag for at anse det fjerde Altmark-kriterium som opfyldt.

(183) Med hensyn til lånegarantien mener de britiske myndigheder, at den ikke vil give en virksomhed en fordel, da den tilbydes på kommercielle vilkår i overensstemmelse med det markedsøkonomiske investorprincip (»MEIP«). Ifølge den britiske regering tjener lånegarantien og vilkårene i differencekontrakten forskellige formål. Formålet med differencekontrakten er at sikre en langsigtet kontraktlig aftale for at mindske usikkerheden omkring priserne på engrosmarkedet, der afhænger af det underliggende aktivs resultater. Lånegarantien samt kommercielle lånegarantier fra finansielle assurandører øger adgangen til de lange fremmedkapitalmarkeder. Prisfastsættelsen og godkendelsen af lånegarantien er stærkt afhængig af risikoen forbundet med det underliggende projekt som helhed, herunder vilkårene i differencekontrakten. Det modsatte er imidlertid ikke tilfældet, idet garantien ændrer gældsinvestorernes og garantistillerens indbyrdes risikoprofil snarere end projektets risikoprofil. Den britiske regering mener ikke, at projektvirksomheden vil modtage yderligere støtte på grundlag af kombinationen af en differencekontrakt og en lånegaranti.

(184) Med hensyn til aftalen med ministeriet om kompensation i tilfælde af politisk nedlukning anfører Det Forenede Kongerige, at alle differencekontrakter kommer til at indeholde bestemmelser om kompensation til investorerne i tilfælde af en kvalificeret nedlukningsbegivenhed, f.eks. en lovændring om permanent nedlukning af hele anlægget (afhængigt af teknologien), eller hvis den britiske regering nægter at godkende, at anlægget genopstartes et bestemt tidsrum efter nedlukningen. Den direkte aftale mellem ministeriet og NNBG's investorer er en supplerende særskilt aftale, der skal fungere som et værn mod bestemmelserne om kvalificeret nedlukningsbegivenhed. I henhold til aftalen skal ministeriet betale den aftalte kompensation til investorerne, hvis modpartsorganet efter en politisk nedlukning misligholder kompensationsbetalingerne til NNBG's investorer. Aftalen giver ikke mulighed for yderligere kompensationsbetalinger til NNBG eller dets investorer.

(185) De britiske myndigheder anfører endvidere, at aftalen var nødvendig, da kerneenergi er forbundet med særlige risici på grund af politisk nedlukning.

(186) De britiske myndigheder påpeger, at det ikke er deres hensigt, at alle differencekontrakter skal ledsages af en aftale med ministeriet, idet dette spørgsmål skal vurderes i forbindelse med de enkelte projekter. De mener imidlertid, at begrundelsen for en direkte aftale kan være relevant for andre projekter, herunder andre teknologier, navnlig hvis de er særlig store, kontroversielle eller omfatter lignende ordninger i relation til dekommissionering.

(187) Ifølge de britiske myndigheder er formålet med kompensationsbetalingerne rent faktisk at bringe NNBG's investorer tilbage til deres udgangsposition, og betalingerne bør ikke betragtes som statsstøtte.

(188) De britiske myndigheder anfører endvidere, at foranstaltningen er forenelig med det indre marked i henhold til SGEI-rammebestemmelserne, hvis den ikke omfatter statsstøtte.

(189) Det hævdes, at investeringerne i ny nuklear produktionskapacitet, der skal tilvejebringes og idriftsættes inden for en bestemt tidsramme, og driften inden for rammerne af investeringsaftalen med en differencebetalingsperiode på 35 år, udgør en SGEI. CfD-aftalerne har desuden de elementer, der skal indgå i en overdragelsesakt, og fastlægger de relevante forpligtelser til offentlig tjeneste og kompensationsniveauerne.

(190) Da overdragelsesperioden på 35 år (differencebetalingsperioden) er kortere end HPC's fulde afskrivningsperiode på 60 år, er overdragelsesperioden angiveligt begrundet i lyset af karakteren af den pågældende SGEI.

(191) Hvad angår kravene til den offentlige udbudsprocedure anfører den britiske regering, at Kommissionen må gå ud fra, at udvælgelses- og forhandlingsprocessen blev lovligt gennemført, medmindre undersøgelsen viser, at processen var behæftet med mangler. Ifølge Det Forenede Kongerige finder reglerne for offentlige indkøb i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/17/EF (24) eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/18/EF (25) om indgåelse af offentlige vareindkøbskontrakter, offentlige tjenesteydelseskontrakter og offentlige bygge- og anlægskontrakter ikke anvendelse på den foreliggende foranstaltning, da den ikke omfatter indkøb af varer, bygge- og anlægsarbejder eller tjenesteydelser til den britiske regering eller et andet statsligt organ i henhold til betydningen i disse direktiver. Af samme årsager mener den britiske regering angiveligt ikke, at elektricitetsdirektivets artikel 8 finder anvendelse på den anmeldte foranstaltning. De britiske myndigheder anfører ikke desto mindre, at de procedurer, som den britiske regering indtil dato har fulgt ved identificeringen af egnede investorer under EMR-programmet, har været baseret på klare, gennemsigtige og ikkediskriminerende rammer, der opfylder samme krav om gennemsigtighed og ikkediskrimination som en udbudsprocedure. De nærmere betingelser i en kontrakt som HPC-kontrakten skal desuden angiveligt forhandles individuelt, således at den afspejler den specifikke investerings særlige karakter.

(192) Med hensyn til diskrimination påpegede den britiske regering, at den ville sikre, at den samme metode blev anvendt til beregning af referenceprisen og aftalekursen, hvis den samme SGEI vedrørende ny nuklear elproduktionskapacitet blev overdraget til en anden virksomhed. De nøjagtige betingelser for den enkelte investeringsaftale kan imidlertid variere på grund af produktets særlige karakter. Disse eventuelle forskelle ville imidlertid være objektivt begrundet og ville ikke udgøre forskelsbehandling.

(193) Med hensyn til kravene vedrørende kompensationen anførte de britiske myndigheder, at aftalekursen er blevet beregnet på grundlag af NNBG's projekterede anlægs- og driftsomkostninger, inklusive en ikkegaranteret rimelig fortjeneste, og at NNBG's omkostninger er blevet dokumenteret og verificeret af uafhængige organer.

(194) De britiske myndigheder mener ikke, at det er nødvendigt at stille yderligere krav vedrørende foranstaltningen, da den ikke er omfattet af eksemplerne i SGEI-rammebestemmelserne, og der er angiveligt ingen grund til at konkludere, at foranstaltningen vil føre til alvorlige konkurrencefordrejninger på det indre marked eller alvorligt påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Tilsyneladende leveres eller kan tilsvarende tjenesteydelser, der konkurrerer med SGEI'en, ikke forventes at blive leveret af den private sektor i nær fremtid. Kommissionen har angiveligt i en tidligere afgørelse anerkendt, at offentlig støtte til elsektoren i et geografisk isoleret land (Irland) med begrænset samkøring med andre energinet kun påvirker samhandelen i begrænset omfang, og at støtten ikke strider mod Fællesskabets interesse (26). Det samme gør sig angiveligt gældende for den britiske elsektor.

(195) Yderligere bemærkninger i svaret fra Det Forenede Kongerige: i) De britiske myndigheder præciserer klart forskellige steder i deres svar, at foranstaltningens formål er at tilskynde til eller frigøre investeringer i produktion med lav CO2-udledning, navnlig i nye kernekraft. ii) Differencekontrakten for HPC er blevet udformet med henblik på at takle hindringer for projektet så effektivt som muligt, og den sikrer bl.a. beskyttelse mod visse risici, navnlig som følge af usikkerheden omkring fremtidige elpriser. iii) Der kan være mange årsager til, at NNBG's omkostninger kan blive højere end forventet, eller at indtægterne kan blive lavere end forventet (f.eks. hvis kraftværket ikke når op på de planlagte produktionsniveauer, eller hvis de realiserede priser for salget af elektricitet er lavere end referenceprisen på markedet). iv) NNBG vil frit kunne vælge at sælge sin elektricitet på markedet på spot- eller kontraktbasis. NNBG er ikke forpligtet til kun at sælge på spotmarkedet.

4.2. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM MÅLENE AF FÆLLES INTERESSE

(196) Det Forenede Kongerige hævder, at det forfølger de fælles EU-mål om CO2-reduktion, forsyningssikkerhed og forsyningsdiversitet til laveste omkostninger, og at Det Forenede Kongerige i lighed med andre medlemsstater i denne forbindelse står over for en udfordring.

(197) Det Forenede Kongerige bemærker, at energieffektivitet, efterspørgselsreaktion, samkøring og mere effektive balanceringsmarkeder er vigtige aspekter, men at de ikke i sig selv kan opfylde disse mål, selv om de rent faktisk gennemføres. Det Forenede Kongerige anfører samtidig, at kompetencen til at sammensætte energimikset ligger os medlemsstaterne, og at Det Forenede Kongerige har besluttet, at kernekraft skal indgå i dets energimiks.

(198) Kernekraft bidrager til at nå CO2-reduktionsmålet, da det er en CO2-besparende teknologi, og den britiske vurdering viser, at det er et element i den mest omkostningseffektive vej til CO2-reduktion sammen med vedvarende energikilder og CCS-udstyrede produktionsanlæg.

(199) Det ville være risikabelt udelukkende at satse på andre teknologier. Det Forenede Kongerige vurderer navnlig, at uden kernekraft vil der være behov for enten 14 GW onshorevind-, 11 GW offshorevind- eller 5 GW CCGT-anlæg (27) ud over den eksisterende eller planlagte kapacitet for at opfylde efterspørgslen inden for samme tidsramme.

(200) Det Forenede Kongerige mener ligeledes, at der er behov for et diversificeret produktionsmiks for at opnå et pålideligt og afbalanceret elsystem.

(201) Endelig anfører Det Forenede Kongerige, at den britiske politik for kerneenergi er i overensstemmelse med forfølgelsen af et mål af fælles interesse i henhold til Euratomtraktaten.

4.3. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM MARKEDSSVIGT OG BEHOV FOR STATSLIG INDGRIBEN

(202) Det Forenede Kongerige påpeger, at en kombination af markedssvigt påvirker elproduktionen, mere specifikt produktion med lav CO2-udledning, herunder særligt ny nuklear produktion.

(203) Det Forenede Kongerige påpeger navnlig følgende markedssvigt, der kendetegner elmarkederne generelt: a) Resterende CO2-eksternaliteter. De nuværende politikker (herunder emissionshandelssystemet (»ETS«) på grund af den lave CO2-kvotepris) giver ikke tilstrækkelig sikkerhed på lang sigt eller tilstrækkelig stærke prissignaler til fuldt ud at internalisere de negative eksternaliteter, der karakteriserer elproduktionen (dvs. samtidig produktion af CO2-emissioner), hvilket gør det vanskeligt at fremme investeringer i ny kernekraft. b) Positive eksternaliteter, der fører til utilstrækkelig forsyningssikkerhed og forsyningsdiversitet på markedet. Tilgængelig elektricitet har karakter af et offentligt gode, der fører til ukorrekt prissætning af en knap ressource og i sidste ende til »mangel på penge« — dvs. utilstrækkelig produktion og forsyningssikkerhed. Det skyldes, at der i forbindelse med beslutninger om private investeringer i elproduktion hverken tages højde for de sociale omkostninger ved potentielle udfald eller indvirkningen af produktionskapaciteten på nettet og på andre netbrugere, og risiciene og fordelene ved de enkelte teknologier afpasses således ikke til det sociale optimum, idet gas er naturligt risikoafdækket, hvorimod alle andre teknologier stilles ugunstigt, hvilket i sidste ende mindsker forsyningsdiversiteten. c) Utilstrækkelige incitamenter til at opnå læringseffekt af anvendelsen af nye og umodne teknologier. Dette fører til utilstrækkelige investeringer i projekter af en helt ny art og i nye teknologier. d) Svigt på de finansielle markeder, der begrænser de tilgængelige midler til energiinfrastrukturprojekter. Der er ingen projektfinansiering til rådighed for kerneenergiproduktion, da markederne for risikoverførsel er ufuldstændige, og der er ingen instrumenter til inddækning af disse risici. Langfristede elforsyningsaftaler har en kortere tidshorisont i forhold til investeringsniveauerne, hvorimod prisvolatiliteten er meget høj, og langsigtede prisprognoser er behæftet med stor usikkerhed.

(204) Det Forenede Kongerige anfører endvidere, at der er en række yderligere markedssvigt, navnlig på kerneenergiområdet, der forværrer hindringerne for investeringer i denne teknologi: e) Politisk risikoeksponering f) Uafdækket risikoeksponering i forbindelse med elprisen, hvilket er et mere alvorligt aspekt af det mere generelle markedssvigt anført i punkt d ovenfor på grund af de ekstremt store investeringer, der skal foretages i kerneenergiproduktion.

(205) Det Forenede Kongerige bemærker, at disse markedssvigt ikke er rent teoretiske, hvilket det forhold, at der ikke er foretaget investeringer i nye kernekraftværker i Det Forenede Kongerige siden liberaliseringen, vidner om.

(206) Det Forenede Kongerige påpeger, at det modelleringsarbejde, der henvises til i indledningsafgørelsen, herunder navnlig prognoserne fra Redpoint og Det Forenede Kongeriges ministerium for energi og klimaændringer (Department of Energy and Climate Change »DECC«), hvori det angives, at ny kernekraft vil være driftsklar i 2027 eller 2030, ikke er pålideligt.

(207) Det Forenede Kongerige har opdateret sin modellering med nyere data, som viser, at der tidligst vil komme ny kernekraft på markedsvilkår i 2032 og sandsynligvis ikke før i 2050. Det Forenede Kongerige understreger, at modelleringsarbejdet i sagens natur forenkler virkeligheden, og at der ikke kan tages højde for alle de risici og usikkerhedsfaktorer, som investorerne står over for i den virkelige verden.

(208) Det Forenede Kongerige konkluderer, at man ved udelukkende at satse på markedskræfterne risikerer at udsætte nye kernekraftværkers bidrag til opfyldelsen af de britiske mål i adskillige år, og omkostningerne kan blive højere. Selv små forsinkelser på 3-4 år kan indebære et velfærdstab, som Det Forenede Kongeriges anslår til op til 30 mia. GBP.

(209) Endelig bestrider Det Forenede Kongerige, at andre projekter på lignende markeder gennemføres uden statslig indgriben eller støtte af et vist omfang.

4.4. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM FORANSTALTNINGERNES FORMÅLSTJENLIGHED OG TILSKYNDELSESVIRKNING

(210) I sit svar på indledningsafgørelsen understreger Det Forenede Kongerige på ny, at differencekontrakten er det mest egnede instrument til fremme af investeringer i ny produktion med lav CO2-udledning og navnlig i ny kernekraft.

(211) Differencekontrakten gør det muligt effektivt at dele eller overføre prisvolatilitetsrisikoen på grund af ufuldstændige markeder for risikooverførsel og utilstrækkelige markedsbaserede risikoafdækningsinstrumenter. Differencekontrakten mindsker risikoen for manglende risikoafdækning af prisvolatilitet på engrosmarkedet ved at mindske usikkerheden omkring salgsprisen for den producerede elektricitet, som NNBG opnår. Differencekontrakten skaber således tillid til, at der opnås et acceptabelt realiseret investeringsafkast.

(212) Det Forenede Kongerige bemærker, at differencekontrakten afhjælper de anførte markedssvigt med færre omkostninger for forbrugerne sammenlignet med alternative mekanismer såsom en standardpræmie for indfødning, da der er et prisloft og statsstøtten således reduceres, når engrospriserne er højere end aftalekursen. I en ordning med en fast præmie for indfødning betales det samme beløb for hver elektricitetsenhed uanset engrosprisen, hvorimod differencekontrakter begrænser risikoen for overkompensation i scenarier med høje engrospriser.

(213) Det Forenede Kongerige understreger ligeledes, at differencekontrakten er et markedsbaseret instrument, da støttemodtageren skal sælge sin elektricitet på markedet til de gældende engrospriser. NNBG vil derfor fortsat have kommercielle incitamenter til at sælge sin elektricitet på almindelige markedsvilkår. Det skal især bemærkes, at hvis NNBG afveg fra referenceprisen, f.eks. ved at sælge elektricitet til under referenceprisen, ville kraftværkets indtægter blive reduceret, da differencebetalingen beregnes på grundlag af referenceprisen. Støttemodtagerne vil stadig være udsat for et vist konkurrencepres fra andre markedsdeltagere.

(214) Den britiske regering understreger ligeledes på ny, at kombinationen af differencekontrakten og lånegarantien er et passende instrument.

(215) Ifølge Det Forenede Kongerige vil en lånegaranti ikke i sig selv mindske investorernes usikkerhed omkring fremtidige engrospriser, hvilket efter Det Forenede Kongeriges opfattelse vil skabe et behov for højere støtteniveauer og således føre til højere omkostninger for forbrugerne. Lånegarantien sigter mod at løse problemer i forbindelse med optagelse af lån på kapitalmarkederne på de omfattende niveauer, som investeringer i kernekraft kræver.

(216) Lånegarantien yder ikke kapitalhavere større beskyttelse mod projektrisici end den beskyttelse, markedet sandsynligvis vil yde, og imødegår således ikke behovet for at finde egenkapitalinvestorer. Investorer vil ikke investere meget store beløb i form af egenkapital og betinget egenkapital uden den indtægtssikkerhed, som en differencekontrakt giver.

(217) Endelig bemærkede Det Forenede Kongerige, at HPC-projektet var det eneste nukleare projekt i Det Forenede Kongerige, der var nået så langt, at det var relevant at drøfte, og det ville derfor have været upraktisk at gennemføre en egentlig udbudsprocedure.

4.5. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM FORANSTALTNINGERNES PROPORTIONALITET

(218) Det Forenede Kongerige hævdede i sit svar, at aftalekursen var fastsat på det lavest mulige niveau for at tilskynde til de ønskede investeringer og på grundlag af en grundig afdækning og verificering af omkostningerne, en vurdering af det afkast, som investorerne med rimelighed kan forvente af HPC-projektet, og en række udfordrende forhandlinger med EDF.

(219) Det Forenede Kongerige anførte, at investorerne i henhold til differencekontrakten fortsat løber væsentlige risici, navnlig risici i forbindelse med anlægsomkostninger, men også en række driftsrisici og en disponibilitetsrisiko. Investorerne bærer risikoen for overskridelser af anlægsbudgettet og forsinkelser, da der først foretages betalinger i henhold til differencekontrakten, når elektriciteten sælges, dvs. når kraftværket er i drift. Hvis NNBG ikke opfører kraftværket før de aftalte »target commissioning windows«, løber kraftværket ligeledes risikoen for en forkortelse af differencekontraktens varighed, der beregnes fra denne dato. Hvis byggeriet ikke er færdigt inden slutdatoen, har Det Forenede Kongerige ret til ensidigt at opsige differencekontrakten.

(220) I henhold til lånegarantien skal investorerne fortsat indskyde en betydelig egenkapital i projektet og dække budgetoverskridelser, og egenkapitalen er desuden ikke dækket af garantien, for så vidt angår disse risici.

(221) Aftalekursen er blevet beregnet på grundlag af NNBG's forventede projektomkostninger og en rimelig fortjeneste. Det Forenede Kongerige påpeger imidlertid, at omkostningerne kan blive højere eller indtægterne lavere end forventet, hvilket eksponerer NNBG for indtjeningsrisici.

(222) Det Forenede Kongerige bemærker, at differencekontrakten yder beskyttelse mod overkompensation, da producenterne skal foretage betalinger til leverandørerne, hvis engrosmarkedspriserne er højere end aftalekursen. Det Forenede Kongerige henviser ligeledes til andre forholdsregler mod overkompensation i form af de anlægs- og egenkapitalbaserede gevinstdelingsmekanismer, der sikrer, at NNBG's eventuelle gevinster deles med leverandørerne og i sidste ende med forbrugerne, og at NNBG samtidig har tilstrækkelige incitamenter til at opnå disse gevinster. NNBG bærer imidlertid selv eventuelle tab.

(223) Det Forenede Kongerige påpeger, at fremtidige justeringer af aftalekursen såsom justeringer som følge af QCIL og omkostningsrevisioner kun foretages under begrænsede forud fastlagte omstændigheder og kun vedrører udvalgte omkostninger. Omkostningsrevisioner begrænser ligeledes overkompensationen, da aftalekursen justeres nedad, hvis disse omkostninger bliver lavere end anslået.

(224) Det Forenede Kongerige understreger på ny, at garantien vil blive stillet på kommercielle vilkår, og at den således ikke omfatter statsstøtte.

4.6. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM POTENTIEL KONKURRENCEFORDREJNING OG PÅVIRKNING AF SAMHANDELEN MELLEM MEDLEMSSTATERNE

(225) Det Forenede Kongerige påstod, at differencekontrakten ikke påvirker konkurrencen og samhandelen mellem medlemsstaterne betydeligt, og fremlagde rapporter fra KPMG, Oxera og Pöyry til støtte for sin påstand.

(226) Differencekontrakten minimerer enhver konkurrencefordrejning mellem producenter ved at sikre, at NNBG er underlagt markedskræfterne og får incitamenter til at konkurrere på engrosmarkedet for elektricitet. NNBG har ingen garanti for at opnå referenceprisen og er nødsaget til at sælge sin elektricitet på konkurrencevilkår til bedst mulige pris og har således de samme incitamenter som andre markedsdeltagere.

(227) Det Forenede Kongerige gjorde gældende, at differencekontrakten ikke skaber nogen betydelig konkurrencefordrejning, da NNBG eller EDF sandsynligvis hverken har incitament til eller mulighed for at anlægge en strategi med henblik på at påvirke referenceprisen, som danner grundlag for differencebetalingerne. Hvis NNBG forsøgte at reducere referenceprisen strategisk, ville det være i strid med kraftværkets risikominimerende strategi om at opnå referenceprisen. Det Forenede Kongerige tvivler ligeledes på, om der vil være nogen fordele for NNBG i markedet i foregående omsætningsled eller for NNBG eller EDF i detailmarkederne i efterfølgende omsætningsled ved at anlægge denne strategi. Det Forenede Kongerige påpegede, at reguleringsmyndighederne i Det Forenede Kongerige og EU i deres reguleringsordninger ligeledes vil forhindre NNBG i at handle strategisk og påvirke referenceprisen.

(228) Differencekontrakten mindsker heller ikke forbrugervelfærden eller fører til højere detailpriser, og den gør det faktisk mindre sandsynligt, at leverandøren kan overvælte omkostningsstigningerne, da den stabiliserer engrospriserne.

(229) Det Forenede Kongerige gjorde gældende, at der fortsat er fokus på samkøring, og at differencekontrakten ikke får nogen væsentlig indflydelse på omfanget af elektricitetsstrømme på samkøringslinjer og incitamenterne til at investere i samkøringslinjer, da disse aspekter styres af prisforskellene mellem det britiske marked og andre markeder.

(230) Ifølge Pöyrys analyse får HPC en begrænset indflydelse på prisforskellene mellem Det Forenede Kongerige og de nabomarkeder, der i øjeblikket er forbundet med Det Forenede Kongerige via samkøringslinjer, og projektet påvirker således ikke samhandelen mellem medlemsstaterne.

(231) Det Forenede Kongerige mente ligeledes, at det potentielle lille fald i detailpriserne som følge af idriftsættelsen af HPC ikke i væsentlig grad vil ændre incitamenterne til energieffektivitet, og at de potentielle energibesparelser ved alternativer til ny kernekraft såsom efterspørgselsreaktion eller energieffektivitet ikke vil være stå store, at de kan betragtes som en realistisk mulighed.

5. BEMÆRKNINGER FRA EDF

(232) EDF indgav sammen med EDF S.A. og NNBG sit svar den 7. april 2014. EDF fremlægger i sit svar omfattende yderligere dokumentation og analyser til støtte for sin påstand om, at den tvivl, som Kommissionen har rejst i sin indledningsafgørelse ikke er begrundet.

(233) Der redegøres kort for EDF's vigtigste argumenter nedenfor, også her opdelt efter principperne for vurdering af statsstøtte.

(234) EDF hævder, at differencekontrakten opfylder Altmark-kriterierne, og at foranstaltningen således ikke udgør statsstøtte i henhold til artikel 107, stk. 1, i TEUF.

(235) Med hensyn til det første Altmark-kriterium anfører EDF, at formålet med HPC's SGEI ikke er, at NNBG skal levere grundlastelektricitet. Formålet med SGEI'en er snarere at investere i en ny generation af kernekraftværker, der skal være driftsklar inden for en bestemt tidsramme. De betænkeligheder, som Kommissionen har givet udtryk for om, hvorvidt leveringen af grundlastelektricitet kan betragtes som en SGEI, er derfor ikke relevante.

(236) HPC er angiveligt nødvendig for at nå målene om CO2-reduktion, forsyningssikkerhed, forsyningsdiversitet og energi til overkommelige priser.

(237) Med hensyn til de sidste tre Altmark-kriterier vil NNBG angiveligt ikke drage fordel af foranstaltningen. Parametrene for beregning af kompensationen vil blive fastlagt i differencekontrakten. Overkompensation undgås ved brug af forskellige metoder, herunder navnlig gennem en formel afdækning og verificering af omkostningerne, der blev foretaget inden fastlæggelsen af aftalekursen. Den detaljerede analyse af de finansielle parametre i differencekontrakten for HPC foretaget af den britiske regering bør desuden imødegå enhver tvivl om, hvorvidt kompensationsbeløbet er fastlagt på grundlag af de omkostninger, som en gennemsnitsvirksomhed, der er veldrevet og tilstrækkeligt udstyret, ville have.

(238) Med hensyn til lånegarantien hævder EDF, at den ikke indebærer statsstøtte, da den opfylder MEIP.

(239) Med hensyn til aftalen med ministeriet om risikoen for politisk nedlukning påstår EDF, at bestemmelserne om risikoen for politisk nedlukning ikke udgør statsstøtte.

(240) Ifølge EDF kan der rejses kompensationskrav i tilfælde af berøvelse af ejendomsret i henhold til de grundlæggende generelle principper i britisk ret og i EU-retten. Disse generelle principper finder anvendelse på alle markedsoperatører, selv om visse former for kompensationskrav kun kan rejses af markedsoperatører fra EU-medlemsstater eller fra stater, der har undertegnet energichartertraktaten. De relevante bestemmelser i differencekontrakten giver angiveligt sikkerhed for anvendelsen af de generelle principper. På denne baggrund konkluderer EDF, at aftalen ikke kan betragtes som statsstøtte.

5.1 MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM MÅLENE AF FÆLLES INTERESSE

(241) EDF hævdede, at Det Forenede Kongerige får brug for idriftsættelse af ca. 60 GW ny produktionskapacitet i perioden 2021-2030 for at afhjælpe energiknapheden som følge af nedlukningen af eksisterende fossile kraftværker og kernekraftværker. Ifølge EDF kan denne knaphed ikke alene afhjælpes ved øget samkøring og energieffektivitet, men nødvendiggør opførelse af en betydelig ny produktionskapacitet.

(242) EDF bemærkede, at DECC's modellering viser, at der vil komme problemer med at sikre en tilstrækkelig produktion i starten af 2020'erne, og at HPC, der forventes at starte produktionen i 2023, vil bidrage til at imødegå denne energiknaphed.

(243) EDF bemærkede, at den nye kapacitet navnlig skal være CO2-besparende for at nå CO2-reduktionsmål, der er forenelige med Kommissionens energikøreplan 2050 (28). Ny kernekraft bliver en kritisk komponent i den omkostningseffektive CO2-reduktion i elsektoren.

(244) Endelig bidrager HCP ligeledes til at nå målet om en yderligere diversificering af energiforsyningen ved at begrænse Europas afhængighed af import af gas fra tredjelande. Dette er i overensstemmelse med Det Forenede Kongeriges ret til at udøve sine skønsbeføjelser i henhold til artikel 194 i TEUF og omfatte kernekraft af det fremtidige energimiks sammen med andre former for produktion med lav CO2-udledning.

(245) Denne strategiske afgørelse er ligeledes i overensstemmelse med Euratomtraktaten.

5.2. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM BEHOV FOR STATSLIG INDGRIBEN OG MARKEDSSVIGT

(246) EDF påpegede, at markedet ikke kan nå disse mål af fælles interesse alene, da der skal investeres dobbelt så meget, som der blev investeret i de to årtier efter privatiseringen i 1990.

(247) Der vil navnlig opstå en kombination af residuale markedssvigt inden for elproduktion og særligt kerneenergi. Der blev fremlagt en rapport udarbejdet af Compass Lexecon med en nærmere redegørelse for disse markedssvigt (29): a) Markedssvigt relateret til CO2-udledning, da prissætningen af CO2-udledning er for lav under ETS, og da minimumsprisen på CO2 er for lav på grund af den politiske risiko for, at satserne bliver sænket på et senere tidspunkt. b) Markedssvigt relateret til forsyningssikkerhed og -diversitet, da de sociale fordele ved sikkerhed og diversitet ikke værdisættes tilstrækkeligt af investorerne. Der vil ikke blive foretaget investeringer i store produktionsaktiver baseret på forventede afkast i perioder med de højeste priser på grund af deres uforudsigelighed, hvilket fører til problemet med »mangel på penge« og manglende diversitet i energimikset. c) Ufuldstændige markeder for risikooverførsel, da der ikke vil være sikkerhed for, at engrospriserne på elektricitet knyttes til de faste omkostninger afholdt af producenter, der anvender kulstoffattige teknologier. Den deraf følgende risiko for prisvolatilitet er ikke et svigt i sig selv, men det bliver den, hvis risikoen kan overføres, deles eller samles på en effektiv måde, hvilket ikke er muligt under de nuværende markedsvilkår. d) Politiske risici og risici for forsinkelser (»hold up«) som følge af de betydelige politiske og reguleringsmæssige risici, der i væsentlig grad kan påvirke investorernes projektafkast, og som eksponerer investorer i ny kernekraft for et potentielt problem med forsinkelser, dvs. risikoen for, at de investorer, der har foretaget en investering, ikke kan få et investeringsafkast på grund af statslig indgriben. e) Finansieringsrisici som følge af de nuværende stramme vilkår på de finansielle markeder, hvor långiverne er risikosky over for ny kernekraft.

(248) EDF konkluderer på baggrund af ovennævnte argumenter, at statsstøtten er nødvendig for opfyldelsen af målene af fælles interesse.

5.3. MODTAGNE BEMÆRKNINGER OM FORANSTALTNINGERNES FORMÅLSTJENLIGHED OG TILSKYNDELSESVIRKNING

(249) EDF mente, at den offentlige indbydelse udstedt af Det Forenede Kongerige i december 2011 til udviklere af ny kapacitet med lav CO2-udledning om at indlede drøftelser med DECC om potentielle investeringsaftaler, hvor NNBG var den eneste udvikler af et nyt kernekraftværk der svarede, betyder, at parternes forhandlingsprocedure er korrekt. Det Forenede Kongerige har afsluttet en due diligence-undersøgelse af projektet gennem en afdækning og verificering af omkostningerne, der varede i 18 måneder.

(250) Differencekontrakten beskytter desuden ikke NNBG mod markedsrisici. NNBG vil fortsat sælge elektricitet på engrosmarkedet. Differencebetalingen er et rimeligt beløb beregnet på grundlag af projektomkostningerne. NNBG tilskyndes til at sælge sin elektricitet på markedet for at opnå referenceprisen og løber risikoen for, at det ikke lykkes, eller at kraftværket ikke kan producere så meget elektricitet som planlagt.

(251) NNBG løber desuden fortsat store risici, herunder anlægsrisici, driftsrisici, finansielle risici og affalds- og dekommissioneringsrisici. Budgetoverskridelserne væltes ikke over på forbrugerne, idet de bæres af NNBG.

(252) Endelig er differencekontrakten et passende instrument, da det er en langfristet kontrakt, der giver prisstabilitet, og den er samtidig mere omkostningseffektiv end ordninger med en fast præmie for indfødning. Kombinationen af differencekontrakten og lånegarantien er desuden nødvendig, da differencekontrakten afhjælper HPC-projektrisikoen, mens garantien stillet på kommercielle vilkår letter NNBG's låneadgang.

(253) EDF påpegede, at der ikke vil blive foretaget investeringer i ny kernekraftproduktion generelt, herunder særligt i HPC, uden differencekontrakten og lånegarantien, og glædede sig over Kommissionens foreløbige konklusion om, at den anmeldte foranstaltnings tilskyndelsesvirkning er sandsynlig.

5.4 MOD