172.

henleder opmærksomheden på følgende analyse: I 2002 var gennemførelsesgraden for forpligtelser tæt på 98 %, jf. tabel 1. Men for betalingsbevillingerne var gennemførelsesgraden væsentligt lavere, hvilket også var tilfældet i 2000 og 2001. TABEL 1 EU-budgetgennemførelsen i 2000-2002 Forpligtelsesbevillinger Betalingsbevillinger Godkendte bevillinger Gennemført Gennemførelsesgrad Godkendte bevillinger Gennemført Gennemførelsesgrad Millioner euro % Millioner euro % 2000 96 620 79 601 82,4 95 034 83 440 87,8 2001 106 924 103 333 96,6 97 160 79 987 82,3 2002 100 977 98 875 97,9 98 579 85 144 86,4 Budgettet omfatter syv udgiftsområder: 1) Landbrug, 2) Strukturforanstaltninger, 3) Interne politikker, 4) Eksterne politikker, 5) Administrationsudgifter, 6) Reserver og 7) Førtiltrædelsesstøtte. Gennemførelsesgraden for betalingsbevillinger varierer væsentligt fra udgiftsområde til udgiftsområde, idet den er lavest for strukturforanstaltninger og førtiltrædelsesstøtte, jf. figur 1. FIGUR 1 Gennemførelsesgrader, betalingsbevillinger, 2000-2002 Man bør lægge mærke til udgiftsområdernes forskelligartede kendetegn, når man sammenligner gennemførelsesgraderne. For landbruget (udgiftsområde 1) er gennemførelsesgraden f.eks. i vid udstrækning et udtryk for udviklingen i verdensmarkedspriserne på landbrugsprodukter samt udviklingen i euro-dollar-kursen. En lav gennemførelsesgrad kan derfor snarere være tegn på f.eks. en mere fordelagtig udvikling i euro-dollar-kursen end ineffektiv forvaltning. For andre dele af budgettet (strukturfonde, interne politikker, eksterne politikker og førtiltrædelsesstøtte) er bevillingerne i højere grad knyttet til flerårige programmer. Gennemførelsen af sådanne programmer gennemløber forskellige faser — fra indkaldelse og udvælgelse af projekter til kontrahenternes faktiske gennemførelse efter en udbudsprocedure. En lav gennemførelsesgrad kan derfor være tegn på problemer i en eller flere af disse faser. Inden for en række programmer er der tale om delt forvaltning, dvs. at visse faser hovedsagelig forvaltes af Kommissionen, mens andre hovedsagelig forvaltes af de kompetente myndigheder i medlemsstaterne. Strukturfondene I 2002 lå gennemførelsesgraden for betalinger til strukturforanstaltninger noget under 75 %. Ca. tre fjerdedele af den manglende udnyttelse skyldtes lavere betalinger for gamle programmer end forventet, jf. tabel 2. Alle typer gamle programmer udviste meget lave gennemførelsesgrader, f.eks. havde de tre største poster (mål 1, mål 2 og EF-initiativer) alle gennemførelsesgrader, der lå under 20 %. TABEL 2 Betalinger for strukturforanstaltninger i 2002 Godkendte bevillinger Gennemførte bevillinger Difference Gennemførelsesgrad Millioner euro % Nye programmer (2000-2006) 24 289 22 326 1 964 91,9 Gamle programmer (før 2000) 7 314 1 173 6 141 16,0 Heraf: Mål 1 3 388 609 2 779 18,0 Mål 2 1 600 243 1 357 15,2 Mål 3 500 0 500 0,0 Andre foranstaltninger 240 80 160 33,2 EF-initiativer 1 478 181 1 297 12,2 Fornyende foranstaltninger/faglig bistand 108 61 47 56,2 I alt 31 603 23 499 8 104 74,4 Kilde: De Europæiske Fællesskabers årsregnskaber. Regnskabsåret 2002. I 2002 dækkede betalinger for gamle programmer over godtgørelse af faktiske udgifter i medlemsstaterne. Kommissionen baserede sine forslag til betalingsbevillinger på overslag fra medlemsstaterne. Den meget lave gennemførelsesgrad viser, at afslutningen af gamle programmer gik meget langsommere end forventet af Kommissionen og medlemsstaterne. Førtiltrædelsesstøtte Førtiltrædelsesstøtten (udgiftsområde 7) bestod af følgende tre programmer: Phare (administrativ bistand), Ispa (strukturel bistand) og Sapard (landbrug) (41). Alle tre programmer udviste en relativt ringe gennemførelsesgrad for betalinger — idet Sapard udviste en væsentligt lavere gennemførelsesgrad end de to andre programmer, jf. tabel 3. TABEL 3 Gennemførelse af betalinger for førtiltrædelsesstøtte i 2002 Godkendte betalingsbevillinger Gennemførte betalingsbevillinger Gennemførelsesgrad Uindfriede forpligtelser (RAL) Millioner euro % Millioner euro Sapard 370 124 33,5 1 469 Ispa 506 398 78,7 2 642 Phare 1 596 1 101 69,0 4 305 I alt 2 472 1 623 65,7 8 416 Kilde: De Europæiske Fællesskabers årsregnskaber. Regnskabsåret 2002. Sapard var blevet væsentligt forsinket, fordi det havde taget længere tid end ventet at etablere decentrale forvaltnings- og kontrolsystemer i kandidatlandene, hvilket var en forudsætning for programmet. F.eks. skete akkrediteringen af de relevante myndigheder først i anden halvdel af 2002 for Polen, Rumænien og Ungarn. Disse tre lande tegnede sig for to tredjedele af bevillingerne (42). For Ispa forklarede Kommissionen, at forpligtelsesbevillingerne var forsinkede og koncentreret ved årets udgang, fordi Ispa-forvaltningsudvalget først mødtes medio juli. Dette medførte naturligvis også forsinkelser for betalingsbevillingerne. For Phare forklarede Kommissionen den lave gennemførelsesgrad med et lavere antal betalingsanmodninger fra modtagerlandene end oprindeligt forventet samt en koncentration af forpligtelsesbevillinger ved årets udgang. Ved udgangen af 2002 var der blevet akkumuleret et betydeligt efterslæb for alle tre programmer. For Sapard og Ispa udgjorde det samlede efterslæb mere end 4 mia. euro. I modsætning til Sapard og Ispa blev Phare etableret tidligere end 2000. Desuden vedrørte mindre end 12 % af efterslæbet ved udgangen af 2002 regnskabsår før 2000;