Kommissionens beslutning

af 21. november 2001

om godkendelse af fusionen mellem Arbed SA, Aceralia Corporación Siderúrgica SA og Usinor SA til Newco Steel

(Sag COMP/EKSF.1351 - Usinor/Arbed/Aceralia)

(meddelt under nummer K(2001) 3696)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(2003/215/EKSF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 66, stk. 2,

under henvisning til meddelelsen om ensartede procedurer for behandling af fusioner efter EKSF-traktaten og EF-traktaten(1),

under henvisning til parternes anmeldelse af 18. juni 2001 og supplerende oplysninger,

under henvisning til Kommissionens brev af 19. juli 2001, hvori Kommissionen over for parterne gav udtryk for alvorlige betænkeligheder,

efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens klagepunkter,

under henvisning til endelig rapport fra høringskonsulenten i denne sag(2),

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til EKSF-traktatens artikel 66 modtog Kommissionen den 18. juni 2001 en anmeldelse af en påtænkt fusion, hvorved det luxembourgske selskab Arbed SA ("Arbed"), det spanske selskab Aceralia Corporación Siderúrgica SA ("Aceralia"), som kontrolleres af Arbed(3), og det franske selskab Usinor SA ("Usinor") fusioneres gennem offentligt tilbud om ombytning af aktier i Aceralia, Arbed og Usinor med aktier i en ny enhed, der foreløbigt benævnes Newco Steel ("Newco"), Luxembourg.

(2) Efter at have behandlet anmeldelsen er Kommission nået til den konklusion, at den påtænkte fusion er omfattet af anvendelsesområdet for EKSF-traktatens artikel 66 sammenholdt med EKSF-traktatens artikel 80. For så vidt som den påtænkte fusion omfatter produkter eller markeder, der ikke falder ind under EKSF-traktatens anvendelsesområde (dvs. specialkonstruerede emner, bygningsprofiler, sandwichplader og stålrør), finder Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser(4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1310/97(5), anvendelse(6). Denne beslutning vedrører kun de dele af den påtænkte fusion, som falder ind under EKSF-traktatens anvendelsesområde.

I. PARTERNE

(3) Aceralia er et selskab, der er oprettet som "sociedad anonima" efter spansk lovgivning. Selskabet kontrolleres af Arbed. Det er den største stålproducent i Spanien og fremstiller og distribuerer flade stålprodukter, lange stålprodukter og forarbejdede stålprodukter. Disse aktiviteter er omfattet af EKSF-traktaten. Selskabet fremstiller også visse typer mindre kulbuesvejsede rør og produkter til byggeindustrien samt foretager videreforarbejdning. Disse sidstnævnte aktiviteter er omfattet af EF-traktaten.

(4) Arbed er et selskab, der er oprettet som "société anonyme" efter luxembourgsk lovgivning. Selskabet er en stor europæisk stålproducent med betydelige aktiviteter i Belgien, Tyskland, Italien, Brasilien og USA. Dets hovedaktiviteter er fremstilling og distribution af stålprodukter (herunder tunge og lette lange produkter, flade produkter og produkter af rustfrit stål), skrothandel og distribution af en række råvarer til stålindustrien (navnlig ferrolegeringer og non-ferro metal). Arbed har også visse andre aktiviteter inden for konstruktionssektoren. Disse aktiviteter er omfattet af dels EKSF-traktaten, dels EF-traktaten. Aceralia havde sammen med sin kontrollerende virksomhed Arbed en omsætning på verdensplan på 13,232 mia. EUR i 2000.

(5) Usinor er et selskab, der er oprettet som "société anonyme" efter fransk lovgivning. Selskabet er en af de største stålproducenter i Fællesskabet og har aktiviteter i Belgien, Tyskland, Italien, Spanien og USA. Det fremstiller, forarbejder og distribuerer stålprodukter (navnlig flade produkter af kulstofstål, produkter af rustfrit stål og andre legerede stålprodukter). Disse aktiviteter er omfattet af dels EKSF-traktaten, dels EF-traktaten. I 2000 havde Usinor en omsætning på verdensplan på 15,733 mia. EUR.

II. TRANSAKTIONEN

(6) Den påtænkte fusion er en fusion i retlig forstand med fuldstændig sammensmeltning af alle aktiviteter i Aceralia, Arbed og Usinor. Med henblik herpå vil der blive oprettet en enkelt ny juridisk person ved navn Newco Steel ("Newco"), som vil blive opbygget som en fuldt integreret koncern. Newco, som vil blive oprettet som société anonyme efter luxembourgsk lovgivning, er blevet etableret med henblik på, at der kan afgives tilbud på ombytning af hver af parternes samlede udstedte aktiekapital med selskabets aktier. Selskabet vil på samme tid afgive tre særskilte betingede ombytningstilbud på alle stamaktier i Aceralia, Arbed og Usinor, der er i cirkulation på tidspunktet for tilbuddene. Alle tre tilbud vil være betinget af, at mindst 75 % af de udstedte aktier i Aceralia, Arbed og Usinor accepterer. Efter afslutningen af tilbudstransaktionen vil Aceralias aktionærer eje ca. 20,1 % af Newco, Arbeds aktionærer 23,4 % og Usinors aktionærer de resterende 56,5 %.

III. FUSIONEN

(7) På grund af deres aktiviteter inden for fremstilling og salg af stålprodukter er de anmeldende parter virksomheder som omhandlet i EKSF-traktatens artikel 80. Den anmeldte transaktion er derfor en fusion som omhandlet i EKSF-traktatens artikel 66, stk. 1.

IV. PROCEDURE

(8) Den 19. juli 2001 besluttede Kommissionen at indlede en tilbundsgående undersøgelse af den påtænkte fusion, for så vidt angår EKSF-produkterne, da transaktionen giver anledning til alvorlige betænkeligheder med hensyn til, om den vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten. Parterne blev underrettet om denne yderligere undersøgelse ved brev af 19. juli.

(9) Den 28. september 2001 vedtog Kommissionen en klagepunktsmeddelelse i henhold til EKSF-traktatens artikel 66 og afsnit 4 i meddelelsen om ensartede procedurer for behandling af fusioner efter EKSF-traktaten og EF-traktaten. Kommissionen nåede til den foreløbige konklusion, at den påtænkte fusion ville sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten.

(10) Med hensyn til de produkter, der ikke falder ind under EKSF-traktaten, og som er omfattet af den påtænkte fusion, fastslog Kommissionen den 19. juli 2001, at der ikke hersker alvorlig tvivl om, hvorvidt transaktionen er forenelig med fællesmarkedet eller EØS-aftalen(7).

V. VURDERING I HENHOLD TIL ARTIKEL 66, STK. 2

A. BAGGRUND: STÅLINDUSTRIEN

1. PRODUKTIONSPROCES

(11) Inden den detaljerede gennemgang af de relevante produktmarkeder vil det være hensigtsmæssigt at fastlægge de rammer, som stålindustrien arbejder inden for. Stål er et af de vigtigste materialer, som anvendes i vort samfund. Det er til stede i de bygninger, vi bor og arbejder i, i de transportmidler, vi anvender, og det er af væsentlig betydning ved fremstillingen og distributionen af de levnedsmidler og drikkevarer, som vi konsumerer. Endvidere er der tale om en råvare, som er af afgørende betydning for langt hovedparten af, hvis ikke alle, de øvrige fremstillingsvirksomheder.

(12) Stålproduktion er meget kapitalintensiv. Der kræves et højt økonomisk minimumsgrundlag, og investeringerne i denne sektor er meget specifikke. Som følge heraf er der meget høje adgangsbarrierer. Vertikal integration er med meget få undtagelser reglen. De fleste producenter kontrollerer en betydelig del af produktionskæden og mange er integreret med efterfølgende omsætningsled inden for distribution af stål og første forarbejdningsprodukter, såsom rør, plader og profiler.

(13) Den første vigtige differentiering inden for stålindustrien vedrører i det væsentlige stålets kemiske sammensætning. Der kan i forbindelse med stål sondres mellem tre hovedtyper, kulstofstål, rustfrit stål og specialstål eller legeret stål. I forbindelse med denne beslutning er det ikke nødvendigt at behandle legeret stål yderligere, da der ikke er problemer i denne henseende.

(14) Kulstofstål er det stål, der er mest udbredt, og anvendes til en lang række formål, herunder karosserier, drikkedåser, dragere og armeringer til byggeindustrien osv. Rustfrit stål indeholder betydelige mængder chrom og nikkel og er derfor meget dyrere end kulstofstål. Det anvendes derfor primært til formål, som kræver korrosionsbestandighed og/eller varmebestandighed.

(15) Ståls fysiske egenskaber kan modificeres gennem ændringer af den kemiske sammensætning eller gennem forarbejdningen som led i produktionen eller de efterfølgende fremstillingsprocesser. For eksempel er både drikkedåser, som kræver et meget formbart materiale, og knive, som kræver et meget hårdt materiale (for at bevare deres skarphed), fremstillet af forskellige former for kulstofstål.

(16) I dag findes der to stålfremstillingsprocesser, som tegner sig for næsten den samlede stålproduktion i verden, dvs. den integrerede fremstillingsproces og fremstillingsprocessen på elektrostålværker. Den integrerede fremstillingsproces er den mest kapitalintensive og omfatter produktion af flydende jern på grundlag af jernmalm, koks og kalksten. Det flydende jern omdannes derefter til stål i en iltkonverter. I denne fase eller i en særskilt beholder tilpasses stålets endelige kemiske sammensætning. Den anden fremstillingsmulighed er elektrostålværket, hvor skrot (og undertiden direkte reduceret jern eller råjern) smeltes. Derefter tilsættes materialer for at opnå de ønskede kemiske egenskaber. Det flydende stål strengstøbes derpå til halvfabrikata, som gennem valsning videreforarbejdes til forskellige stålprodukter.

(17) De flade produkter af kulstofstål, der giver anledning til de konkurrenceproblemer, som denne beslutning vedrører, fremstilles generelt ved hjælp af den integrerede fremstillingsproces, da der i denne forbindelse kan produceres stål uden de sporelementer, der er indeholdt i skrot. Flade produkter af lavere kvalitet kan produceres på elektrostålværker, men til formål, hvor stålet skal være fri for sporelementer, er den integrerede fremstillingsproces obligatorisk.

(18) Uanset hvilken fremstillingsproces der anvendes, strengstøbes stålet til halvfabrikata, til billets og blooms til lange produkter samt slabs til flade produkter. Slabsene varmvalses derefter til kvartoplade og bånd (på værker til valsning af enten bredbånd eller båndstål). Bredbånd kan efterfølgende spaltes i smallere bredder og/eller afkortes til plader. Praktisk talt alle kvartoplader, varmvalset båndstål og stålplader sælges i denne form og forarbejdes ikke yderligere af stålproducenten.

(19) Noget af det varmvalsede bredbånd sælges direkte til kunderne, bl.a. til stålservicecentrene, som eventuelt opskærer eller spalter det. En stor del af det varmvalsede bredbånd, der fremstilles, videreforarbejdes til koldvalset båndstål, som er tyndere og har en højt forædlet overfladebeskaffenhed. Noget af det koldvalsede materiale sælges ligeledes i denne fase, men en betydelig del overtrækkes med en metalbelægning af tin eller chrom til dåseindustrien eller af zink. Zink beskytter stålet mod korrosion og kan påføres ved, at stålbåndet neddyppes i et bad af smeltet zink (varmgalvaniseret bånd) eller elektrolytisk (elektrogalvaniseret bånd). De vigtigste afsætningsmarkeder for galvaniseret båndstål er bil- og byggeindustrien. Med undtagelse af noget (hovedsagelig varm-) galvaniseret materiale med organisk belægning sælges hovedparten af det overtrukne materiale som emballagestål, varmgalvaniseret eller elektrogalvaniseret båndstål.

(20) Elektrostålværkerne ligger som regel i nærheden af skrotkilder. Med hensyn til de integrerede værker kan der sondres mellem de generelt mere moderne værker i nærheden af kyster og værkerne inde i landet. Værkerne inde i landet blev placeret her, fordi jernmalm og kul var tilgængelig i lokalområdet. I Europa importeres i dag næsten al kul og jernmalm, der anvendes i stålfremstillingen. Dette giver værkerne i nærheden af kyster, navnlig værker med dybtvandshavne, visse fordele.

(21) Det fremgår klart, at ikke alle produkter opviser samme værditilvækst i produktionsprocessen. Dette resulterer i forskellige rentabilitetsniveauer. Produkter i efterfølgende omsætningsled synes at være forbundet med en større værditilvækst og betydeligt højere overskud før skat og afskrivninger, som det fremgår af diagram 1.

DIAGRAM 1

Vejledende priser (varmvalset bånd = 100)

[DIAGRAM SLETTET]*(8)

Kilde:

parterne.

(22) Salget af flade produkter i Fællesskabet i 2000 fremgår af tabel 1.

TABEL 1

Salget af flade produkter i Fællesskabet i 2000

>TABELPOSITION>

Kilde:

parterne.

2. STÅLPRODUCENTER

(23) Parterne har gjort gældende, at den europæiske stålindustri ikke er særlig koncentreret. Selv om dette måske har været tilfældet tidligere, er der i de seneste ti år sket en betydelig konsolidering. I dag er der fem store stålvirksomheder: Usinor, TKS, Corus, Riva og Arbed/Aceralia. De efterfølges af en række betydeligt mindre producenter, bl.a. Voest-Alpine, Rautaruukki, Salzgitter, Duferco og SSAB. Alt efter, hvilket produktmarked der lægges til grund, tegner de fem største producenters salg sig for mellem 50 % og 85 % af det samlede forbrug.

(24) Den første gruppe stålproducenter består af store, integrerede selskaber, som fremstiller stålprodukter på alle produktionsniveauer. Alle fremstiller flade produkter, og TKS, Arbed/Aceralia og Usinor fremstiller rustfrit stål (Corus har en interesse i producenten af rustfrit stål AvestaPolarit). Desuden har Corus og Arbed/Aceralia meget betydelige anlæg til fremstilling af lange produkter. Alle er resultatet af nylige fusioner. Usinor overtog Cockerill Sambre, som selv havde overtaget Ekostahl. TKS er resultatet af flere fusioner i Tyskland, navnlig mellem Krupp og Hoesch og derpå fusionen med Thyssen. Corus er resultatet af en fusion mellem British Steel og Hoogovens. Arbed overtog Stahlwerke Bremen og derefter en kontrollerende interesse i Aceralia, som senere har overtaget Ucin og Aristrain. Riva overtog det privatiserede selskab ILVA.

(25) Disse store producenter udøver virksomhed fra en række anlæg i mange forskellige europæiske lande og tredjelande. De har integrerede anlæg, hvor der produceres og videreforarbejdes stål af kul og jernmalm. De kan tilbyde et meget bredt udbud af flade produkter. De fleste af dem producerer også rustfrie og lange produkter. De er desuden aktive inden for distribution af stål og produkter i efterfølgende omsætningsled. For eksempel har Riva, den mindste producent i gruppen, 44 produktionsanlæg af forskellige størrelser, herunder det meget store integrerede stålværk i Taranto.

(26) Den anden gruppe stålproducenter vedrører mindre europæiske producenter, som ikke har samme omfang eller produktudbud som de førende producenter, men koncentrerer sig om nichemarkeder (produkter og/eller regioner). I denne gruppe mellemstore aktører indgår følgende producenter af flade produkter med integrerede værker: Voest-Alpine, Rautaruukki, SSAB og Salzgitter. Som en af disse virksomheder anførte i et af Kommissionens spørgeskemaer, "betragter koncernen ikke sig selv som masseproducent af stål, men derimod som specialiseret producent og forarbejder af stålprodukter af høj kvalitet". Desuden er der et betydeligt antal producenter af lange produkter, som hovedsagelig anvender elektroovne.

(27) Den påtænkte transaktion vil skabe Europas og verdens største stålvirksomhed. Diagram 2 giver en ide om de relative størrelser af de væsentligste europæiske stålproducenter på grundlag af deres salg af alle flade produkter af kulstofstål, der giver anledning til de konkurrenceproblemer, som denne beslutning vedrører.

DIAGRAM 2

Samlet salg af flade produkter af kulstofstål (år 2000)

>PIC FILE= "L_2003088DA.000501.TIF">

B. DE RELEVANTE PRODUKTMARKEDER

1. INDLEDENDE BEMÆRKNINGER

(28) Formålet med den påtænkte fusion er fremstilling af produkter af kulstofstål og rustfrit stål, videreforarbejdning heraf til varmvalsede flade produkter, efterfølgende forarbejdning gennem koldvalsning og fremstilling af produkter, der er overtrukket med metal og organisk materiale, elektroplader og emballagestål. Desuden vil Newco være aktiv inden for distribution af stål gennem et net af stålservicecentre, lagerførende grossister og flammeskæringscentre.

2. STÅLPRODUKTER

a) Sondring mellem produkter af kulstofstål, højtlegerede stålprodukter og produkter af rustfrit stål

(29) Ifølge Kommissionens tidligere beslutninger(9) tilhører produkter af kulstofstål et særskilt produktmarked i forhold til produkter af rustfrit stål og højtlegerede stålprodukter.

(30) Produkter af kulstofstål kan ikke substitueres med højtlegerede stålprodukter på grund af deres 1) forskellige kemiske sammensætning, 2) markant forskellige priser og 3) forskellige anvendelsesformål(10). Desuden fremstilles produkter af kulstofstål på værker, som ikke er udstyret til at fremstille højtlegerede stålprodukter.

(31) Ligeledes tilhører produkter af kulstofstål et særskilt produktmarked i forhold til produkter af rustfrit stål, navnlig på grund af den forskellige kemiske sammensætning af ulegeret stål, rustfrit stål og varmebestandigt stål og andre former for legeret stål(11). Rustfrit stål er en legering, som indeholder mindst 10,5 % chrom med eller uden andre legeringsmaterialer og under 1,2 % kulstof(12). Produktionen af rustfrit stål adskiller sig fra produktionen af kulstofstål ved, at der under udsmeltningen tilsættes chrom, nikkel og andre legeringsmaterialer for at give slutproduktet særlige egenskaber i forhold til almindeligt stål(13).

b) Flade produkter af kulstofstål tilhører et særskilt produktmarked i forhold til lange produkter af kulstofstål

(32) Kommissionen er flere gange nået til den konklusion, at flade stålprodukter tilhører et særskilt produktmarked i forhold til lange stålprodukter(14).

(33) Stål, der fremstilles på et stålværk, formstøbes og videreforarbejdes gennem den efterfølgende formgivning til de produkter, som de endelige aftagere ønsker. Valsede stålprodukter kan opdeles i flade produkter (varmvalset bredbånd, varmvalset båndstål, kvartoplader og finplader) og lange produkter (profiler og ståldragere, spormateriel, handelsstål og brede stænger). Flade og lange stålprodukter fremstilles på forskellige valseværker og købes til forskellige formål. De fleste valseværker opføres specifikt til et bestemt slutprodukt og ombygges stort set aldrig til andre formål(15). Desuden er der betydelige forskelle med hensyn til flade og lange produkters anvendelsesområder og priser. Markederne for flade stålprodukter kan derfor differentieres fra markederne for lange stålprodukter.

c) Flade produkter af kulstofstål: sondring mellem varmvalsede og koldvalsede produkter

(34) Kommissionen har i tidligere beslutninger fastslået, at varmvalsede flade produkter af kulstofstål og koldvalsede flade produkter af kulstofstål udgør særskilte produktmarkeder(16).

(35) Kun en begrænset del af de varmvalsede flade produkter sælges til brug i denne form. Over halvdelen heraf videreforarbejdes gennem koldvalsning. Den efterfølgende koldvalsning resulterer i en betydelig reduktion af materialets tykkelse, en større målnøjagtighed, en glattere overflade og efter deformationshærdning en større styrke(17). Varmvalsede produkter har ikke samme overfladeegenskaber som koldvalsede produkter(18). Værditilvæksten i forbindelse med koldvalsning er betydelig og udgør 25-30 %.

(36) Et moderne valseværk til varmvalset bredbånd kan udvalse emnerne til mindstetykkelser på 1,5 mm. Tyndere bånd og plader, som navnlig anvendes i bilindustrien og, efter belægning, i emballage- og byggeindustrien, kræver en videreforarbejdning på koldvalseværker, hvor der kan opnås mindstetykkelser på 0,12/0,15 mm(19).

(37) Inden for segmentet for flade produkter af kulstofstål kan der derfor sondres mellem varmvalsede og koldvalsede flade produkter.

i) Varmvalsede flade produkter af kulstofstål

(38) Inden for markedet for varmvalsede flade produkter af kulstofstål har parterne sondret mellem følgende produkter:

- varmvalset bredbånd, som først valses på bredbåndsvalseværker og derefter oprulles

- varmvalsede plader af kvadratisk eller rektangulær form, som fremkommer ved afkortningen af bånd

- varmvalset båndstål, som efter færdigbearbejdning har en bredde af under 600 mm og kan fremstilles på specielle valseværker eller ved opskæring af bredbånd i den ønskede bredde

- kvartoplader, ikke oprullede produkter, hvis dimensioner, navnlig deres tykkelse, adskiller sig markant fra dimensionerne i forbindelse med alle andre varmvalsede flade produkter af kulstofstål.

(39) Parterne har fremført, at der er tale om et enkelt relevant marked for alle varmvalsede flade produkter af kulstofstål, med undtagelse af kvartoplader, som har andre fysiske egenskaber med hensyn til form, tykkelse og bredde og fremstilles med andet udstyr og andre processer og derfor udgør et særskilt marked.

(40) Kvartoplade er plade(20), der fremstilles på specielle kvartovalseværker med fire valser, og som på grund af sin tykkelse ikke kan oprulles(21). Som parterne har beskrevet i CO-formularen, har kvartoplader specielle fysiske egenskaber: de oprulles ikke, og deres dimensioner adskiller sig markant fra dimensionerne i forbindelse med alle andre varmvalsede flade produkter af kulstofstål: a) de kan have en tykkelse af indtil 400 mm i forhold til maksimalt 25 mm i forbindelse med varmvalsede coils, b) de kan have en bredde af indtil 5000 mm i forhold til maksimalt 2200 mm i forbindelse med varmvalsede coils. Desuden anvendes kvartoplader til formål, som adskiller sig fra tynde flade stålprodukter, navnlig inden for industrimateriel-, maskin-, energi-, atom-, kemi- og petrokemi-, gasbehandlings-, værfts- og metalbearbejdningsindustrien samt fremstilling af kedler og værktøj. Inden for alle disse områder giver kvartopladernes dimensioner stålforbrugerne betydelige økonomiske fordele (i forhold til f.eks. smalle flade stålprodukter). På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at kvartoplader udgør et særskilt marked.

(41) Hvad angår de andre varmvalsede flade produkter af kulstofstål, rejser der sig det spørgsmål, om varmvalset bredbånd udgør et særskilt produktmarked. Varmvalset bredbånd er bånd med en bredde af over 600 mm, som fremstilles af slabs i automatiserede værker for varmvalsning af bånd og oprulles(22). Bredbånd tegner sig for ca. 82 % af salget af alle varmvalsede flade produkter af kulstofstål (undtagen kvartoplader). I betragtning af den høje grad af substituerbarhed på udbudssiden mellem varmvalset bredbånd, båndstål og plader konkluderes det, at alle varmvalsede flade produkter af kulstofstål (undtagen kvartoplader) indgår i det samme relevante produktmarked. Medmindre andet er anført, skal enhver efterfølgende henvisning i denne beslutning til varmvalsede flade produkter af kulstofstål således forstås som omfattende alle varmvalsede flade produkter af kulstofstål undtagen kvartoplader (dvs. bredbånd, båndstål og plader).

ii) Koldvalsede flade produkter af kulstofstål

(42) Koldvalsede flade produkter af kulstofstål tilhører et særskilt produktmarked i forhold til varmvalsede flade produkter af kulstofstål. Parterne har fremført, at inden for markedet for koldvalsede flade produkter af kulstofstål bør der ikke sondres mellem coils og plader. Dette er i overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger(23).

(43) I henhold til bilag I til EKSF-traktaten falder koldvalsede flade produkter med en bredde af under 500 mm desuden ikke ind under EKSF-traktaten, men under EF-traktaten. På baggrund af de nuværende produktionsprocesser og udbudsbetingelser er denne sondring imidlertid ikke længere relevant i forbindelse med vurderingen af fusioner i konkurrencemæssig henseende. Koldvalsede flade produkter med en bredde af både under og over 500 mm fremstilles i dag på de samme valseværker. Plader med en bredde af under 500 mm kan desuden fremstilles ved opskæring af bredbånd. I overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger(24) kan der derfor med henblik på at vurdere virkningerne af den påtænkte fusion tages udgangspunkt i ensartede produktmarkeder uanset produkternes bredde, og ikke kun med hensyn til koldvalsede flade produkter af kulstofstål, men også produkter på markeder i efterfølgende omsætningsled, som fremkommer ved videreforarbejdning, f.eks. de forskellige former for overtrukne flade produkter.

(44) Koldvalsede flade produkter af kulstofstål er for hovedpartens vedkommende bestemt til videreforarbejdning af producenterne selv, navnlig til overtrukne produkter, og således til intern brug. For eksempel leveres ca. 70-80 % af de koldvalsede flade produkter af kulstofstål, som fremstilles af de anmeldende parter, inden for koncernen til videreforarbejdning. Kommissionen har i tidligere beslutninger fastslået, at koldvalsede flade produkter af kulstofstål (uden overtræk) ligeledes tilhører et særskilt marked i forhold til markedet for overtrukne produkter.

d) Elektroplader

(45) I overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutning(25) har parterne fremført, at elektroplader tilhører et særskilt produktmarked i forhold til koldvalsede plader af kulstofstål i betragtning af deres elektromagnetiske egenskaber (ledningsevne og elektrisk modstand) og anvendelsesformål (konstruktion af transformere, elektriske motorer, serie- og kontaktskabe og generatorer til kraftværker).

(46) Desuden har parterne sondret mellem ikke-kornorienterede elektroplader og kornorienterede elektroplader som følge af forskelle på både efterspørgsels- og udbudssiden. Kommissionen har tidligere fastslået, at kornorienterede og ikke-kornorienterede elektroplader tilhører særskilte markeder(26). Begge produkter bejdses og koldvalses, men de adskiller sig fra hinanden i udglødningsprocessen, hvor materialet indgives de krævede elektromagnetiske egenskaber. Navnlig er de anlæg, der kræves til at fremstille disse to typer produkter, meget forskellige, og der er derfor ingen substituerbarhed på udbudssiden. Endvidere er der forskelle på efterspørgselssiden: kornorienterede plader anvendes næsten udelukkende til store transformere, mens ikke-kornorienterede plader hovedsagelig anvendes i forbindelse med motorer, generatorer og små transformere.

e) Videreforarbejdning af fladt kulstofstål: overtrukne produkter tilhører et særskilt marked i forhold til produkter uden overtræk

(47) Belægning er en produktionsproces, som ligger i tilslutning til varmvalsningen eller koldvalsningen. Den anvendes navnlig i forbindelse med koldvalsede flade produkter af kulstofstål, hvor over to tredjedele af alle de produkter, der produceres i Fællesskabet, påføres en belægning, der er tilpasset det endelige anvendelsesformål. Kommissionen har fastslået, at koldvalsede flade produkter af kulstofstål med eller uden overtræk tilhører særskilte produktmarkeder på grund af forskellene med hensyn til deres respektive egenskaber, priser og anvendelsesformål(27).

(48) Koldvalset bånd uden overtræk har helt andre egenskaber end overtrukket koldvalset bånd med hensyn til overfladebeskaffenhed og korrosionsbestandighed. Endvidere er værditilvæksten i forbindelse med belægningen meget betydelig, selv om den for de forskellige belægningsprocesser varierer mellem [20-30 %]* (varmgalvaniseret plade) og [75-85 %]* (plade, der er overtrukket med organisk materiale), dvs. i gennemsnit ca. 35 %(28).

i) Sondring mellem produkter, der er overtrukket med henholdsvis metal og organisk materiale

(49) Som parterne har anført i deres anmeldelse, kan fladt kulstofståls korrosionsbestandighed øges gennem belægning med zink, tin eller et andet metal(29) og/eller påføring af et organisk dæklag(30).

(50) Parterne har fremført, at produkter, der er overtrukket med organisk materiale, tilhører et særskilt marked i forhold til metalovertrukne produkter i betragtning af deres forskellige egenskaber og navnlig den betydeligt højere pris for organisk belægning(31). Parterne har endvidere gjort gældende, at det relevante marked kan være større end stål, der er overtrukket med organisk materiale, og omfatte en lang række konkurrerende produkter(32), navnlig aluminium, der er overtrukket med organisk materiale.

(51) Den foreslåede afgrænsning af organisk belægning og metallisk belægning som særskilte markeder er i overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger(33). Markedsundersøgelsen har imidlertid ikke bekræftet, at der er findes et større marked, som omfatter stål og aluminium, der er overtrukket med organisk materiale.

ii) Hvidblik og galvaniserede produkter

(52) Metalovertrukne bånd kan opdeles i to forskellige brede klasser: 1) emballagestål (hvidblik og elektrolytisk forchromet stål (ECCS)), og 2) galvaniseret stål (varm- og elektrogalvaniseret, herunder belægninger af zinklegeringer).

(53) Disse grupper af produkter har meget forskellige priser og anvendelsesformål. Emballagestål anvendes næsten udelukkende til levnedsmiddel- og drikkedåser. På den anden side anvendes galvaniseret stålbånd i udstrakt grad inden for bil-, bygge- og maskinindustrien, hvor zinkbelægningen forhindrer korrosion af stålet og derved øger dettes levetid. Der kan derfor klart sondres mellem disse to grupper af produkter.

iii) Galvaniserede produkter: varmgalvaniseret og elektrogalvaniseret

(54) Der findes to forskellige produktionsprocesser i forbindelse med galvanisering: varmgalvanisering og elektrogalvanisering.

(55) Varmgalvaniserede produkter fremkommer ved dypning af varmvalset eller koldvalset stål i et zinkbad med en temperatur på 460 °C, hvorved alle frie overflader overtrækkes med zink(34). Elektrogalvaniserede produkter fremkommer derimod ved påføring af en elektrolytisk belægning af enten ren zink eller en legering af zink og nikkel på den ene eller begge sider af båndet.

(56) Parterne har fremført, at varmgalvaniserede og elektrogalvaniserede produkter udgør det samme marked, nemlig markedet for galvaniserede produkter (selv om de har anført, at markedet kan være endnu større, hvis der tages højde for produkter, der konkurrerer med metalovertrukket stål)(35). De har gjort gældende, at set fra efterspørgselssiden er begge typer produkter substituerbare, og at substituerbarheden i den senere tid er blevet bedre som følge af forbedringer af de varmgalvaniserede produkters udseende og egenskaber; med hensyn til alle væsentlige anvendelsesformål (biler, husholdningsapparater og metalmøbler) kan både varm- og elektrogalvaniseret stål således anvendes uden forskel, med forbehold af kun mindre procestilpasninger, som ikke begrænser substituerbarheden. Endvidere er korrosionsbestandighed, overfladekvalitet og priser sammenlignelige.

(57) Kommissionen har tilkendegivet i tidligere beslutninger(36), at varmgalvaniseret og elektrogalvaniseret stål kan udgøre særskilte produktmarkeder i betragtning af deres forskellige produktegenskaber og priser, men undlod at tage stilling til den præcise segmentering af galvaniserede produkter.

(58) Markedsundersøgelsen i dette tilfælde har imidlertid vist, at på grund af nylige forbedringer af varmgalvaniserede produkter, navnlig med hensyn til korrosionsbestandighed, udseende og egenskaber, synes der ikke at være betydelige forskelle mellem varm- og elektrogalvaniserede produkter. Kunderne har for størstedelens vedkommende bekræftet, at de i forbindelse med de fleste anvendelsesformål anser begge produktkategorier for at kunne erstatte hinanden i teknisk henseende. Navnlig bilindustrien, som udgør den største gruppe af aftagere af både varm- og elektrogalvaniserede produkter, anvender begge produkter i sine produktionsprocesser, herunder også produktionen af karosseridele, som tidligere udelukkende blev fremstillet af elektrogalvaniseret stål.

(59) Dette kan illustreres ved udviklingen i efterspørgslen efter varm- og elektrogalvaniserede produkter i Fællesskabet. I 1993 blev 70 % af det elektrogalvaniserede stål således solgt til bilindustrien, i forhold til kun 27 % af det varmgalvaniserede bånd. I 2000 blev 44 % af det varmgalvaniserede stål anvendt i bilindustrien. Af den samlede mængde produkter med metalbelægning, der blev anvendt af bilindustrien, var ca. 60 % varm- og 40 % elektrogalvaniseret i 1999. Af tabel 2 fremgår udviklingen i efterspørgslen efter varm- og elektrogalvaniseret stål efter sektor. Ifølge industriens prognoser vil bilindustriens anvendelse af varmgalvaniseret stål stige yderligere i de kommende år.

TABEL 2

Skønnet udvikling i EF-efterspørgslen efter varm- og elektrogalvaniseret stål

>TABELPOSITION>

Kilde:

parterne.

(60) Med hensyn til priserne på varmgalvaniseret stål og elektrogalvaniseret stål viser markedsundersøgelsen, at de i vidt omfang afhænger af de særlige specifikationer (navnlig belægningens tykkelse og kemiske sammensætning og stålets tykkelse, bredde, kemiske specifikation, stivhed osv.) og produkternes anvendelsesformål. Det er derfor vanskeligt at fastsætte sammenlignelige gennemsnits- eller standardpriser, der er repræsentative for hele udbuddet af enten varm- og elektrogalvaniserede produkter.

(61) Ifølge officielle prislister fra de største producenter af galvaniseret stål (se tabel 3) ligger de gennemsnitlige prisforskelle mellem disse produkter under alle omstændigheder på under 5 % i Fællesskabet. Markedsundersøgelsen har bekræftet, at prisforskellene mellem varm- og elektrogalvaniseret stål ikke er betydelige.

TABEL 3

Prisforskelle mellem varm- og elektrogalvaniseret stål opdelt efter medlemsstat

>TABELPOSITION>

Kilde:

officielle prislister fra producenter i de pågældende lande.

(62) På baggrund heraf konkluderer Kommissionen, at det relevante produktmarked omfatter alle galvaniserede produkter, dvs. varmgalvaniseret stål og elektrogalvaniseret stål.

f) Emballagestål: sondring mellem stål til drikkevareemballage og stål til anden emballage end drikkevareemballage

(63) Emballagestål består af meget tynde (0,13-0,49 mm) flade coils eller plader af kulstofstål, som er blevet elektrolytisk belagt med et meget fint lag tin (i forbindelse med hvidblik) eller chrom (i forbindelse med elektrolytisk forchromet stål (ECCS) eller tinfrit stål (TFS)). Der kan sondres mellem to forskellige typer emballagestål alt efter deres anvendelsesformål, dvs. stål til drikkevareemballage og stål til anden emballage end drikkevareemballage. Denne sondring er baseret på følgende faktorer: 1) kvalitetsnormerne for drikkedåser er meget højere end for anden emballage (belastningstolerance under forarbejdningen, metallets kvalitet med hensyn til porøsitet osv.), 2) fortinningslinjerne skal være bredere for at muliggøre en optimering af produktionslinjerne til fremstilling af dåser (1,2 m i stedet for maksimalt 1,0 m), og 3) stål til drikkevarer skal afgasses under vakuum for at fremstille stål med et meget lavt kulstofindhold. Selv om produktionslinjerne til fremstilling af stålemballage til drikkedåser teoretisk kan anvendes til fremstilling af ståldåser til anden emballage, vil det være uøkonomisk at gøre dette.

(64) Parterne har fremført, at det relevante produktmarked for metal til drikkedåser bør omfatte ikke blot stål, men også aluminium, da begge materialer anvendes til fremstilling af drikkedåser. Ifølge parterne kan europæiske kunder frit vælge, om de ønsker at anvende stål eller aluminium til dåser, da aluminium ganske vist er dyrere som råmateriale, men kræver mindre forarbejdning til at opnå drikkedåsekvalitet. Priserne på aluminium og emballagestål vil derfor påvirke hinanden. Selv om de traditionelle produktionslinjer til fremstilling af dåser er konfigureret til enten at anvende aluminium eller emballagestål, kan de desuden omstilles til at anvende det andet materiale (parterne har beregnet omkostninger på [...]* mio. EUR for omstillingen fra stål til aluminium og på [...]* mio. EUR fra aluminium til stål); endvidere består moderne anlæg af fleksible produktionslinjer, som gør det muligt at skifte mellem at anvende emballagestål og aluminium. Parterne har ligeledes fremført, at kunderne, der er store koncentrerede producenter af drikkedåser, råder over et tilstrækkeligt stort antal produktionslinjer, som er beregnet specielt til henholdsvis stål og aluminium, til hurtigt at kunne tilpasse sig ændringer i efterspørgslen og skifte mellem de to materialer.

(65) Kommissionen har tidligere fastslået, at emballagestål udgør et særskilt produktmarked(37). Dog har Kommissionen endnu ikke fastlagt, om markedet bør segmenteres snævrere, dvs. om stål (eller metal) til drikkevareemballage og til anden emballage tilhører særskilte markeder. Det er heller ikke nødvendigt at foretage en præcis afgrænsning i forbindelse med vurderingen af den anmeldte transaktion, da konkurrencevurderingen ikke i væsentlig grad påvirkes heraf.

(66) Med hensyn til parternes udtalelser om, at stål og aluminium tilhører det samme relevante marked for drikkevareemballage, konkluderede Kommissionen for nylig, at stål og aluminium til emballage generelt udgør særskilte relevante markeder(38). Selv om færdigvarerne er stort set ens i begge tilfælde, er der betydelige forskelle med hensyn til både priserne på de to materialer og prisudviklingen. Kommissionens markedsundersøgelse i dette tilfælde bekræfter ikke, at der er tale om et fælles marked for aluminium og stål til drikkedåser.

(67) Endelig har parterne fremført, at foruden aluminium og stål kan markedet for drikkevareemballage være endnu større og omfatte konkurrerende materialer såsom plastic og glas. Disse konkurrerende materialer udgør ikke en del af markedet for hverken stål eller aluminium på grund af de fuldstændig forskellige materialeegenskaber, det meget forskellige udstyr til påfyldning af glas- eller plasticflasker og de forskellige priser.

g) Flade produkter af rustfrit stål: sondring mellem varmvalsede og koldvalsede produkter

(68) Rustfrit stål adskiller sig fra kulstofstål og legeret stål ved sine fysiske og kemiske egenskaber, navnlig sin korrosions- og varmebestandighed. Dette gør det særlig velegnet til visse formål inden for bl.a. procesteknik, automobilteknik, hygiejneprodukter og knivvarer(39).

(69) I tidligere beslutninger har Kommissionen afgrænset særskilte relevante produktmarkeder for varmvalsede flade produkter af rustfrit stål og koldvalsede flade produkter af rustfrit stål(40). Parterne har peget på, at forskellene mellem varmvalsede og koldvalsede produkter af rustfrit stål udviskes som følge af den tekniske udvikling inden for branchen for rustfrit stål generelt, men har erkendt, at overlapningerne mellem varmvalset og koldvalset rustfrit stål fortsat er begrænsede.

i) Varmvalsede flade produkter af rustfrit stål

(70) Som i forbindelse med varmvalsede flade produkter af kulstofstål har Kommissionen konkluderet, at i betragtning af den høje grad af substituerbarhed på udbudssiden mellem varmvalset bredbånd, båndstål og plader indgår alle varmvalsede flade produkter af rustfrit stål (undtagen kvartoplader) i det samme relevante produktmarked.

ii) Koldvalsede flade produkter af rustfrit stål

(71) Koldvalsede flade produkter af rustfrit stål (bånd og plade) fremstilles ved koldvalsning af varmvalset bånd. De udgør et særskilt relevant produktmarked, da de adskiller sig fra varmvalsede flade produkter med hensyn til produktegenskaber (navnlig overfladebeskaffenhed), anvendelsesformål og priser(41). Koldvalsede flade produkter af rustfrit stål anvendes inden for en lang række forskellige industrier med følgende krav(42): 1) varme-, rust- og syrebestandighed (korrosionsbestandighed), 2) den grundlæggende strukturelle kvalitet af stål, såsom egnethed til dybtrækning/svejsbarhed, og 3) en højt forædlet overflade, som er glat og pæn.

(72) Desuden falder koldvalset bånd under 500 mm ind under EF-traktaten, mens koldvalset bånd over 500 mm falder ind under EKSF-traktaten(43). Denne sondring giver imidlertid ikke længere mening, da moderne koldvalseværker kan producere en lang række bredder både over og under 500 mm, og smallere bredder kan ligeledes opnås ved opskæring af bredere materiale. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at sondringen er kunstig, og at alt koldvalset bånd af rustfrit stål tilhører det samme marked(44).

h) Konklusioner

(73) På baggrund heraf konkluderer Kommissionen, at følgende kategorier udgør de relevante produktmarkeder, som skal tages i betragtning i forbindelse med den konkurrencemæssige vurdering af den anmeldte transaktion:

1) varmvalsede flade produkter af kulstofstål

2) kvartoplader

3) koldvalsede flade produkter af kulstofstål

4) ikke-kornorienterede elektroplader

5) galvaniseret stål

6) kulstofstål, der er overtrukket med organisk materiale

7) emballagestål eller alternativt særskilte markeder for a) stål til drikkevareemballage og b) stål til anden emballage

8) varmvalsede flade produkter af rustfrit stål

9) koldvalsede flade produkter af rustfrit stål.

3. DISTRIBUTION AF STÅL

a) Sondring mellem distribution af stål på den ene side og produktion og direkte salg af stål på den anden side

(74) Parterne er af den opfattelse, at distribution af stål tilhører et særskilt marked i forhold til produktion af stål og stålproducenters direkte salg til kunder. Kommissionen har i tidligere sager fastslået, at udøvelse af distributionsvirksomhed udgør et særskilt produktmarked(45). Distribution af stålprodukter adskiller sig fra produktionen og det direkte salg af stålprodukter med hensyn til en række faktorer(46):

1) forskellige kunder: kunder, der køber stålprodukter via distributionskanaler, er normalt andre kunder med andre behov end de kunder, der benytter sig af direkte salg

2) mindre ordrestørrelse: mens salg fra værkerne sædvanligvis måles i titusind ton, måles stålservicecentrenes salg i tons og de lagerførende grossisters salg i hundrede kilogram

3) distributørernes evne til at reagere hurtigt på kundernes behov: leveringstiderne fra stålværker fastsættes sædvanligvis til uger eller endog måneder, mens de lagerførende grossister arbejder inden for timer eller dage, og stålservicecentre tilbyder normalt "on-time"-levering på en bestemt dag eller undertiden også inden for et bestemt tidsrum på dagen

4) aktiviteternes lokale karakter: distributionscentrene forsyner generelt kunder inden for en begrænset afstand fra deres etableringssted, og

5) det store antal virksomheder inden for dette aktivitetsområde: fra integrerede distributionsvirksomheder, der ejes af stålvirksomheder, til små uafhængige firmaer.

(75) Desuden har Kommissionen konkluderet, at distributionsvirksomhedernes opgaver er fuldstændig selvstændige, og at der ikke er tale om salgsagenturer(47), hvilket også fremgår af, at en lange række uafhængige (ikke integrerede) ståldistributører er aktive i Fællesskabet. Selv om mange stålproducenter har distributionsvirksomheder, som de ejer helt eller delvis, findes der en uafhængig sektor, som består af et stort antal virksomheder af forskellig størrelse og finansiel styrke lige fra små familievirksomheder til datterselskaber af store industrivirksomheder(48).

b) Sondring mellem forskellige ståldistributionskanaler

(76) Parterne har fremført, at distribution af stål bør opdeles yderligere i tre forskellige markeder: 1) stålservicecentre, 2) lagerførende grossister og 3) flammeskæringscentre. Disse markedsafgrænsninger er i overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger(49) og er i det væsentlige blevet bekræftet af markedsundersøgelsen. Disse distributionskanaler vil blive opdelt yderligere på grundlag af solgte produktkategorier.

i) Stålservicecentre

(77) Stålservicecentre køber valseværksprodukter hos stålproducenterne og spalter og skærer efterfølgende materialet efter kundernes behov(50). Blandt kunderne indgår store kunder såsom bilproducenter og producenter af hårde hvidevarer, lagerførende grossister og kunder af alle størrelser.

(78) Stålservicecentre er kun aktive inden for flade stålprodukter, både af kulstofstål og rustfrit stål. I overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger(51) vil der i denne beslutning blive sondret mellem markederne for distribution af produkter af kulstofstål og rustfrit stål. Denne sondring er blevet bekræftet af de anmeldende parter, som har fremført, at distributionskanalerne for flade stålprodukter af kulstofstål og rustfrit stål er forskellige. Parternes aktiviteter overlapper kun hinanden med hensyn til produkter af kulstofstål og ikke med hensyn til produkter af rustfrit stål (undtagen i Tyskland, hvor deres samlede markedsandel udgør [< 15 %]*).

ii) Lagerførende grossister

(79) Lagerførende grossister udøver en traditionel grossistfunktion, idet de køber store mængder hos producenterne og videresælger mindre mængder(52). Grossistvirksomheden består navnlig i lagerføring af en lang række forskellige stålprodukter på optimale steder for i første række, men ikke udelukkende at forsyne små og mellemstore kunder med stålmængder, som ikke er tilstrækkeligt store til, at de kan aftages direkte fra stålproducenterne eller fra stålservicecentre(53). Endvidere har grossister stål på lager til direkte levering og kan derfor tilbyde en service, som stålproducenterne ikke kan tilbyde. Grossister har desuden udviklet egne interne forarbejdningsmuligheder for at skabe værditilvækst og forbedre deres service over for kunderne(54). Denne forarbejdning omfatter afkortning, spaltning, skæring og polering.

(80) Lagerføringen omfatter næsten hele udbuddet af stålprodukter(55). Som i forbindelse med stålservicecentre vil der blive foretaget en segmentering mellem distributionen af produkter af kulstofstål og rustfrit stål, da parternes overlappende aktiviteter kun vedrører produkter af kulstofstål. I forbindelse med vurderingen vil der i denne beslutning desuden blive sondret mellem de to kategorier af produkter af kulstofstål, dvs. a) flade produkter og b) lange produkter. Denne sondring på grundlag af distribuerede produkttyper er i overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutning(56).

(81) I deres svar på klagepunktsmeddelelsen har parterne anfægtet, at det relevante produktmarked segmenteres i lagerføring af flade produkter af kulstofstål og lange produkter af kulstofstål. Parterne har på grundlag af nedenstående argumenter fremført, at det relevante marked er det samlede marked for lagerføring, uden sondring mellem flade og lange produkter: 1) lagerføring er en kundeorienteret service over for et meget fragmenteret kundeunderlag, hvorfor mange stålgrossister er nødt til at føre de fleste produktgrupper for at dække kundernes efterspørgsel, og 2) der er en høj grad af substituerbarhed på udbudssiden, og ingen barrierer hindrer en grossist i foruden flade produkter også at udbyde lange produkter og omvendt.

(82) Trods parternes argumenter og navnlig det forhold, at en række grossister er aktive både på markedet for flade produkter af kulstofstål og på markedet for lange produkter af kulstofstål, skal der ved afgrænsningen af de relevante produktmarkeder tages hensyn til de forskellige efterspørgselskarakteristika for hver produkttype og forskellene mellem deres gennemsnitspriser. Navnlig har flade produkter af kulstofstål andre aftagere end lange produkter af kulstofstål og har også særlige karakteristika med hensyn til deres distributionskanaler (stålservicecentre er kun aktive inden for flade produkter og ikke lange produkter).

(83) På baggrund heraf anser Kommissionen følgende produktmarkeder for at være relevante markeder: 1) distribution af flade produkter af kulstofstål via lagerførende grossister, 2) distribution af lange produkter af kulstofstål via lagerførende grossister og 3) distribution af produkter af rustfrit stål via lagerførende grossister.

iii) Flammeskæringscentre

(84) Flammeskæringscentre forarbejder et bestemt produkt, dvs. kvartoplader med en tykkelse af mellem 8 mm og 600 mm, som kræver et specielt sletstål (oxyhydrogen-blæselampe), som er meget præcis og effektiv(57). Flammeskæringscentre arbejder tæt sammen med deres kunder og forarbejder små stålmængder, som opskæres efter kundernes behov.

(85) Kommissionen har tidligere fastslået, at flammeskæringsaktiviteter udgør et særskilt marked(58). Desuden har markedsundersøgelsen i det væsentlige bekræftet denne konklusion.

c) Konklusion

(86) På baggrund heraf konkluderer Kommissionen, at følgende kategorier udgør de relevante produktmarkeder, som skal tages i betragtning i forbindelse med den konkurrencemæssige vurdering af den anmeldte transaktion:

1) distribution af flade produkter af kulstofstål via stålservicecentre

2) distribution af flade produkter af rustfrit stål via stålservicecentre

3) distribution af flade produkter af kulstofstål via lagerførende grossister

4) distribution af lange produkter af kulstofstål via lagerførende grossister

5) distribution af produkter af rustfrit stål via lagerførende grossister

6) distribution af kvartoplader via flammeskæringscentre.

C. DE RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER

1. STÅLPRODUKTER

a) Varmvalsede flade produkter af kulstofstål

(87) Parterne har fremført, at det relevante geografiske marked for alle varmvalsede flade produkter af kulstofstål (herunder kvartoplader) mindst omfatter hele Fællesskabet, men kan være endnu større.

(88) Kommissionen har i tidligere beslutninger fastslået, at det relevante marked for varmvalsede flade produkter af kulstofstål mindst omfatter Fællesskabets område(59). Selv om produktionskapaciteten i forbindelse med varmvalsede stålprodukter i de fleste medlemsstater tidligere tilhørte en enkelt (national) stålvirksomhed, der som regel tegnede sig for den største andel af udbuddet på sit hjemmemarked, er stålproducenter i lang tid gået ind på deres konkurrenters hjemmemarkeder, hvor de har opnået betydelige markedsandele(60). I dag er de store stålproducenter aktive i næsten alle medlemsstater både via direkte leverancer til endelige aftagere og via tilknyttede distributionscentre. Desuden er der ikke betydelige transportomkostninger inden for Fællesskabet, der er ingen told- eller andre adgangsbarrierer, og kundepræferencer er ingen vigtig faktor, da hovedparten af produkterne er homogene (råvarer).

(89) Det er ikke nødvendigt at foretage en præcis markedsafgrænsning i forbindelse med denne beslutning, da den påtænkte fusion selv ikke på grundlag af den snævrest mulige afgrænsning af det geografiske marked giver anledning til alvorlige konkurrenceproblemer på dette marked.

b) Koldvalsede flade produkter af kulstofstål

(90) Parterne har fremført, at det relevante geografiske marked for produktionen af koldvalsede flade produkter af kulstofstål omfatter mindst Vesteuropa, dvs. Fællesskabet og EFTA, og har igen anført, at det kan være endnu større. Parterne har henvist til omfanget af importen af koldvalsede flade produkter af kulstofstål i 2000 (næsten 18 % ifølge parterne) og til resultaterne i en rapport fra parternes økonomiske rådgivere, hvorefter økonometriske analyser angiveligt viser, at den relative importpris i væsentlig grad påvirker importandelen i Fællesskabet.

(91) I tidligere sager har Kommissionen konkluderet, at det relevante geografiske marked for koldvalsede flade produkter af kulstofstål omfattede mindst Vesteuropa, dvs. Fællesskabet og EFTA(61). Svarene på Kommissionens spørgeskemaer i den foreliggende sag synes at vise, at markedet ikke er større end Vesteuropa. Under alle omstændigheder er det ikke nødvendigt at foretage en præcis afgrænsning af markedet, da den påtænkte fusion ikke vil sætte den fusionerede enhed i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten, uanset hvilken præcis afgrænsning af det geografiske marked der tages udgangspunkt i.

c) Ikke-kornorienterede elektroplader

(92) Parterne har fremført, at det relevante geografiske marked for ikke-kornorienterede elektroplader omfatter Vesteuropa. Den foreslåede afgrænsning er i overensstemmelse med Kommissionens tidligere beslutninger(62) og er i det væsentlige blevet bekræftet af markedsundersøgelsen.

d) Overtrukne produkter af kulstofstål

(93) Parterne har fremført, at det relevante geografiske marked for galvaniseret stål og stål, der er overtrukket med organisk materiale, omfatter mindst hele Fællesskabet, hvis det ikke er større. Kommissionen har tidligere fastslået, at markederne for varmgalvaniseret stål og andre overtrukne produkter omfatter hele Fællesskabet(63). Transportomkostningerne inden for Fællesskabet er ikke betydelige (de udgør f.eks. mindre end 5 % af den endelige værdi af stål, der er overtrukket med organisk materiale), og en betydelig del af galvaniseret stål, der er overtrukket med organisk materiale (40-50 %), og stål, der er overtrukket med organisk materiale (over 30 %), handles på tværs af grænserne inden for EU.

(94) Det relevante geografiske marked strækker sig imidlertid ikke ud over Fællesskabet. Parterne har anført, at importen fra tredjelande er steget i de senere år. Alligevel tegner importen fra tredjelande sig stadig kun for relativt lave mængder og varierer betydeligt mellem de forskellige produkter: 6-9 % med hensyn til galvaniseret stål og 6 % med hensyn til stål, der er overtrukket med organisk materiale, i 1999-2000. Desuden har markedsundersøgelsen vist, at en række kunder er af den opfattelse, at stålproducenter uden for Fællesskabet ikke for øjeblikket er i stand til at imødekomme EF-kundernes behov med hensyn til kvalitet, pålidelighed og service. Kommissionen konkluderer derfor i overensstemmelse med sine tidligere beslutninger, at markederne for overtrukne produkter af kulstofstål omfatter Fællesskabets område.

e) Emballagestål

(95) Parterne har fremført, at det relevante geografiske marked for emballagestål omfatter mindst hele Fællesskabet. Kommissionen har tidligere fastslået, at markedet er af fællesskabsdimension(64). Samhandelen inden for Fællesskabet er betydelig (ca. 40 %), og transportomkostningerne er ikke særlig store (3-4 %).

(96) Markedsundersøgelsen har ligeledes bekræftet, at det relevante marked er Fællesskabet. Importen tegnede sig i 2000 for ca. 10 % af al emballagestål, hvoraf hovedparten bestod af stål til anden emballage (der var praktisk talt ingen import af stål til drikkevareemballage).

f) Flade produkter af rustfrit stål

(97) Parterne har fremført, at det relevante geografiske marked for varmvalsede og koldvalsede flade produkter af rustfrit stål omfatter mindst Vesteuropa, dvs. omfatter Fællesskabet og EFTA. De gør imidlertid gældende, at markedet er ved at udvikle sig til at blive et verdensomspændende marked som følge af den stigende betydning af transkontinentale handelsstrømme, udjævningen af handels- og konkurrencevilkårene på verdensplan, eksistensen af en global pristendens og lave transportomkostninger.

(98) Kommissionen har tidligere afgrænset Vesteuropa som det relevante marked(65). Selv om importen fra tredjelande er steget i de senere år, tegner de sig stadig for under 8 % med hensyn til varmvalsede flade produkter af rustfrit stål og 6 % med hensyn til koldvalsede flade produkter af rustfrit stål. Under alle omstændigheder er det ikke nødvendigt at foretage en præcis afgrænsning, da transaktionen ikke giver anledning til alvorlige konkurrenceproblemer selv på grundlag af den snævrest mulige markedsafgrænsning.

2. DISTRIBUTION AF STÅL

(99) Parterne har fremført, at de geografiske markeder for distribution af stål er nationale eller regionale, og at de skal fastlægges i hvert enkelt tilfælde under hensyntagen til bl.a. følgende faktorer: 1) værdien af det pågældende materiale, 2) værditilvækst i forbindelse med den pågældende ydelse, 3) konkurrenters beliggenhed, 4) leveringstid og 5) relevante transportomkostninger.

(100) Parterne anser navnlig følgende områder som relevante markeder i forbindelse med denne transaktioner:

1) Frankrig

2) Benelux-landene og den tilgrænsende nordvestlige del af Tyskland (Nordrhein-Westfalen)

3) Spanien og Portugal, samt

4) Det Forenede Kongerige og Irland.

(101) I tidligere beslutninger(66) har Kommissionen fastslået, at det geografiske område, som forsynes af et enkelt lagerføringsdepot, er betinget af transportomkostninger og leveringstider. Den værditilvækst, der skabes af aktiviteter i forbindelse med distribution af stål, er forholdsvis lav, hvorfor transportomkostninger i vidt omfang begrænser en distributionsvirksomheds mulighed for at konkurrere over store afstande(67). Det fremgår navnlig af markedsundersøgelsen, at distributionscentrene generelt forsyner kunder inden for en radius på ca. 200-250 km. Distribution er derfor i det væsentlige en regional aktivitet. Om denne region omfatter en eller flere medlemsstater, afhænger af en række faktorer, herunder medlemsstatens størrelse, arten og værdien af de solgte produkter og konkurrenternes beliggenhed(68).

(102) Kommissionen har derfor fastslået i tidligere beslutninger, at ståldistributørernes aktiviteter normalt er begrænset til en enkelt medlemsstat, og at grænseoverskridende transaktioner fra grossisters, stålservicecentres og flammeskæringscentres side er begrænsede(69). Kommissionens undersøgelse i denne sag viser, at der finder en vis samhandel sted på tværs af grænserne mellem naboområder, men at meget af salget foregår i det land, hvor både distributionscentret og kunden er beliggende.

(103) Som parterne har anført CO-formularen, er Frankrig allerede blevet betragtet som relevant geografisk marked for stålservicecentres, lagerførende grossisters(70) og flammeskæringscentres(71) distribution af stål. Markedsundersøgelsen har bekræftet, at der kun finder et begrænset overskridende salg sted mellem Frankrig og dets nabolande.

(104) Parterne har betragtet det område, der omfatter Benelux-landene og den tilgrænsende nordvestlige del af Tyskland (Nordrhein-Westfalen), som relevant geografisk marked på grundlag af følgende: 1) ingen handelshindringer, 2) ligheden mellem de priser, der beregnes inden for regionen og 3) en betydelig grænseoverskridende handel med produkter. Kommissionen har tidligere afgrænset det marked, der omfatter Nederlandene, Belgien og den nordvestlige del af Tyskland, som det relevante marked(72). Markedsundersøgelsen har bekræftet, at der finder en betydelig grænseoverskridende samhandel sted i det pågældende område. Navnlig forsyner de forskellige distributionsnet kunderne i området på grundlag af beliggenheden af deres distributionscentre. For eksempel har parterne koncentreret deres væsentligste stålservicecentre i dette område i Belgien, og herfra kan de effektivt og økonomisk forsyne kunder i Luxembourg, Nederlandene og den pågældende del af Tyskland. En betydelig del af salget hos parternes belgiske stålservicecentre gik således til kunder i de nævnte lande. Med hensyn til lagerføring blev [20-30 %]* af parternes salg afsat til belgiske kunder af deres nederlandske grossister, mens [30-40 %]* af lagersalget skete til nederlandske kunder via parternes belgiske grossister; på den anden side tegnede grossister i Benelux-landene sig for [40-50 %]* af parternes lagersalg til Nordrhein-Westfalen. Endelig har markedsundersøgelsen bekræftet, at der er stor lighed mellem de priser, der beregnes i denne region.

(105) Parterne har desuden fremført, at Spanien og Portugal sammen udgør et relevant geografisk marked. Markedsundersøgelsen har bekræftet, at der finder grænseoverskridende salg sted, normalt fra Spanien til Portugal. Det relevante geografiske marked synes derfor at være Den Iberiske Halvø. Under alle omstændigheder er det ikke nødvendigt at foretage en præcis afgrænsning af det relevante geografiske marked (dvs. om der er tale om et enkelt marked for disse to lande eller om særskilte markeder), da konkurrenceproblemerne i forbindelse med vurderingen af den anmeldte transaktion ikke berøres uanset de eksisterende alternative geografiske afgrænsninger.

(106) Endelig har parterne fremført, at Det Forenede Kongerige og Irland udgør et enkelt relevant geografisk marked. Transportomkostninger, som er en væsentlig faktor for stålservicecentre, vil i vidt omfang begrænse importen fra lande uden for dette område. Det er imidlertid heller ikke nødvendigt at foretage en præcis afgrænsning af det relevante geografiske marked, da transaktionen i forbindelse med enhver afgrænsningsmulighed (dvs. særskilte nationale markeder for Det Forenede Kongerige og Irland) ikke giver anledning til konkurrenceproblemer.

(107) På baggrund heraf konkluderer Kommissionen, at der i forbindelse med vurderingen af den anmeldte transaktion er tale om følgende relevante geografiske markeder:

1) Frankrig

2) Benelux-landene og den tilgrænsende nordvestlige del af Tyskland (Nordrhein-Westfalen)

3) det område, der omfatter Spanien og Portugal, eller alternativt hvert land som særskilt relevant marked, og

4) det område, der omfatter Det Forenede Kongerige og Irland, eller alternativt hvert land som særskilt relevant marked.

D. KONKURRENCEVURDERING

1. STÅLPRODUKTER

1. Varmvalsede flade produkter af kulstofstål

(108) Som nævnt i afsnittet vedrørende afgrænsningen af produktmarkederne er det kun en begrænset del af de varmvalsede flade produkter af kulstofstål, der sælges til brug i denne form: over halvdelen af produktionen af varmvalset kulstofstål videreforarbejdes gennem koldvalsning. Som det fremgår af tabel 4, udgør produktionen af varmvalset fladt stål i Fællesskabet ca. 75 mio. tons, hvoraf kun 29 mio. tons sælges i form af varmvalset bredbånd, varmvalsede plader eller varmvalset båndstål (kvartoplader behandles særskilt).

TABEL 4

Produktion og salg af varmvalset fladt stål i Fællesskabet

>TABELPOSITION>

Kilde:

parterne.

(109) Newco vil få en stor andel af produktionskapaciteten af varmvalset stål i Fællesskabet ([35-40 %]* i 1997-1999). Som følge af selskabets integrerede art anvendes en betydelig del af denne produktion imidlertid internt i selskabet i produktionen i det efterfølgende omsætningsled.

Markedsstruktur

(110) På grundlag af den snævrest mulige afgrænsning af det relevante marked for varmvalsede flade produkter af kulstofstål, dvs. et marked, der omfatter hele Fællesskabet, udgjorde parternes samlede markedsandel både med hensyn til samlet salg og salg på det frie marked (salg til tredjemand) mellem [25-35 %]* i årene 1997-2000 (se tabel 5).

TABEL 5

Parternes samlede salg af varmvalsede flade produkter af kulstofstål

>TABELPOSITION>

Kilde:

parterne.

(111) EF-markedet for varmvalsede flade produkter udgjorde i 2000 29,2 mio. tons, hvoraf Usinors samlede salg tegnede sig for [...]* mio. tons ([15-20 %]* af markedet) og Arbed/Aceralias salg for [...]* mio. ([10-15 %]*). Det samlede tal ([...]* mio. tons) udgjorde [25-30 %]* af det samlede salg i Fællesskabet i 2000. I 1999 udgjorde parternes samlede andel af EF-markedet med hensyn til det samlede salg [30-35 %]*.

(112) Hvad angår salget på det frie marked, tegnede Usinor sig for [...]* mio. i 2000, mens Arbed/Aceralia tegnede sig for [...]* mio. Som det fremgår af tabel 6 udgjorde de anmeldende parters salg på det frie marked henholdsvis [...]* og [...]* mio. tons i 1999, hvilket svarer til en samlet markedsandel på [25-30 %]* ([10-15 %]* + [10-15 %]*).

TABEL 6

Andel af salget af varmvalsede flade produkter af kulstofstål i Fællesskabet i 1999

>TABELPOSITION>

Kilde:

parterne.

(113) Newcos tre største konkurrenter på markedet for varmvalsede flade produkter af kulstofstål er Corus (markedsandel på [10-15 %]* af det samlede salg i 1999 og [10-15 %]* af salget på det frie marked i det pågældende år), TKS (henholdsvis [10-15 %]* og [15-20 %]*) og Riva (< 10 % og < 10 %). De mellemstore europæiske producenter er også aktive på dette marked: Voest-Alpine (< 5 % af det samlede salg), Salzgitter (< 5 %), SSAB (< 5 %) og Rautaruukki (< 5 %). Importen fra tredjelande er steget i de seneste år og udgjorde [15-20 %]* i 2000.

(114) Denne markedsstruktur giver ikke anledning til alvorlige konkurrenceproblemer efter fusionen, hverken med hensyn til spørgsmålet, om 1) Newco ensidigt kan hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne, eller 2) de største producenter kan udvise en konkurrencebegrænsende parallel adfærd. Det er navnlig ikke sandsynligt, at Newco ensidigt vil kunne forhøje priserne for hele udbuddet af varmvalsede flade produkter.

Import

(115) Markedet for varmvalset kulstofstål er kendetegnet ved et højt importniveau: 16,3 % i 2000, 13,8 % i 1999 og 17,5 % i 1998. Da langt hovedparten af det varmvalsede kulstofstål, der anvendes i EØS, er stål af standardkvalitet, synes importen fra tredjelande ikke at lide under kvalitetsmæssige ulemper.

Konklusion

(116) På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den anmeldte transaktion ikke vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet for varmvalsede flade produkter af kulstofstål.

2. Kvartoplader

Markedsstruktur

(117) I 2000 udgjorde det samlede marked for kvartoplader 7,8 mio. tons. Usinors andel af det samlede salg (inklusive internt salg) udgjorde [...]* mio. tons ([15-20 %]*) i 2000. I samme år var Arbed/Aceralias andel på [...]* mio. tons ([5-10 %]*), svarende til en samlet markedsandel på [20-25 %]*. Dette udgør en let stigning i forhold til den samlede markedsandel på [20-25 %]* i 1999. Som det fremgår af tabel 7 udgjorde parternes andel af det frie marked (salg til tredjemand) [20-25 %]* i 1999 (Usinor: [15-20 %]*, Arbed/Aceralia: [5-10 %]*), hvilket omtrent svarer til markedsandelen af det samlede salg i det pågældende år ([20-25 %]*).

TABEL 7

Parternes samlede salg af kvartoplader

>TABELPOSITION>

Kilde:

parterne.

(118) Corus tegnede sig for en markedsandel på [5-10 %]* af det samlede salg i 1999, Rautaruukki [5-10 %]*, Riva [5-10 %]*, Salzgitter [5-10 %]* og TKS [5-10 %]*. Trods den betydelige afstand mellem Newco og selskabets konkurrenter udgør Newcos samlede markedsandel stadig kun ca. en femtedel af markedet.

Kapacitetsudnyttelse

(119) Kapacitetsudnyttelsen i Fællesskabet lå i 1999 på 68 %. Dette viser, at konkurrenterne også vil have tilstrækkelig overskudskapacitet til at øge deres produktion og salg, såfremt Newco skulle beslutte ensidigt at forhøje priserne. De kan derfor optræde som troværdige alternative leverandører og således begrænse Newcos markedsadfærd.

Markedsadgang

(120) Ifølge parterne er der kommet tre nye aktører ind på markedet i de seneste fem år: a) det tjekkiske varmvalseværk Vitkowice som importør, b) Duferco med en planlagt kapacitet på 950 kilotons og c) Marcegaglia.

Import

(121) Importen på dette marked udgjorde 14,6 % af salget i 2000 og 19,5 % i 1999. Denne forholdsvis store markedspenetration mindsker yderligere Newcos spillerum for at handle uafhængigt af konkurrenterne.

Konklusion

(122) På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den anmeldte transaktion ikke vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet for kvartoplader.

3. Koldvalsede flade produkter af kulstofstål

(123) Ovenfor (betragtning 90 og 91) undlod Kommissionen at foretage en præcis afgrænsning af det geografiske marked for koldvalsede flade produkter af kulstofstål, idet det blev anført, at den snævrest mulige afgrænsning var Vesteuropa. I forbindelse med vurderingen vil der blive anvendt tal for Fællesskabet, da der ikke foreligger omfattende data for et samlet vesteuropæisk marked. Under alle omstændigheder vil den samlede vurdering ikke blive ændret, hvis tallene for Vesteuropa blev taget i betragtning, da de andre lande (Norge, Schweiz, Liechtenstein, Island) har en så lille relativ vægt, at den generelle situation i Vesteuropa ikke vil adskille sig væsentligt fra situationen i Fællesskabet.

(124) I 2000 udgjorde EF-markedet for koldvalsede flade produkter 13,1 mio. tons. Usinors samlede salg udgjorde [...]* mio. tons ([15-20 %]* af markedet) og Arbed/Aceralias [...]* mio. ([15-20 %]*). Det samlede tal ([...]* mio. tons) svarede til [35-40 %]* af det samlede salg i Fællesskabet i 2000. I 1999 udgjorde parternes samlede andel af EF-markedet med hensyn til det samlede salg 40 % (se tabel 8).

TABEL 8

Parternes samlede salg af koldvalsede flade produkter af kulstofstål

>TABELPOSITION>

Kilde:

parterne.

(125) Ca. [...]* tons af det omtalte samlede salg på [...]* mio. blev solgt til andre virksomheder inden for henholdsvis Usinor- og Arbed-koncernen. Newcos markedsandel med hensyn til salg på det frie marked (salg til tredjemand) udgjorde [35-40 %]* i 1999. Tabel 9 viser parternes og konkurrenternes salg og markedsandele med hensyn til henholdsvis det samlede salg og salget på det frie marked i 1999.

TABEL 9

Andel af salget af koldvalsede flade produkter af kulstofstål i Fællesskabet i 1999

>TABELPOSITION>

Kilde:

parterne.

(126) Med hensyn til den sandsynlige markedsudvikling fremgik det af en prognose over virkningerne af fusionen, som var udarbejdet af parternes uafhængige rådgiver, at Newcos andel af det samlede marked for koldvalsede flade produkter af kulstofstål vil udgøre ca. [35-40 %]* i 2006.

(127) I klagepunktsmeddelelsen gav Kommissionen udtryk for den foreløbige holdning, at den anmeldte transaktion vil sætte parterne i stand til ensidigt at forhøje priserne. Kommissionen nåede til denne konklusion på grundlag af a) parternes særligt store samlede markedsandele og den store afstand til deres nærmeste konkurrenter, b) det ringe omfang af planlagt ny kapacitet i de kommende år, c) usandsynligheden af nye markedsaktører, d) det manglende konkurrencepres fra alternative materialer, e) utilstrækkeligt konkurrencepres fra importen, f) navnlig bilindustriens manglende mulighed for at skifte leverandører på kort og mellemlang sigt og g) Newcos stærke stilling på markeder i forudgående og efterfølgende omsætningsled.

(128) I deres svar har parterne anfægtet Kommissionens konklusioner. Parterne har i det væsentlige fremført følgende argumenter:

- Parterne har mistet betydelige markedsandele i de seneste år og opnåede en andel af det samlede salg på [30-35 %]* i 2000 (i forhold til [40-45 %]* i 1997).

- På markedet er der en betydelig overskudskapacitet, som forventes at stige i fremtiden. På grundlag af resultaterne af en rapport fra parternes økonomiske rådgivere har parterne desuden fremført, at stålproducenterne - på grund af høje faste omkostninger - er under hårdt pres for at sælge de "marginale" tons. Som følge heraf er truslen om, at kunderne skifter leverandør med hensyn til selv små mængder, tilstrækkelig til at udøve et betydeligt prispres.

- Markedet for koldvalsede flade produkter er kendetegnet ved en betydelig import, hvoraf hovedparten (68 %) stammer fra Central- og Østeuropa, Tyrkiet og SNG. Overskudskapacitet i disse lande vil ikke blive absorberet af indenlandsk efterspørgsel på kort eller mellemlang sigt.

- Importen fra de omtalte lande lider ikke under kvalitetsmæssige ulemper, da langt hovedparten af de koldvalsede flade produkter, der anvendes i EØS, er stål af standardkvalitet.

- Importen udøver et reelt og varigt konkurrencepres på de indenlandske producenters adfærd, selv uden langsigtede salgsforpligtelser eller distributionsnet.

- Kunderne - som er kendetegnet ved et særdeles stor koncentrationsgrad - kan udøve en betydelig markedsstyrke.

- Den vertikale integration giver heller ikke Newco en fordel, da konkurrenterne ligeledes er integrerede, og kundeunderlagene er forskellige på de forskellige markeder.

Parternes argumenter kan således sammenfattes til, at vilkårene på markedet for koldvalsede flade produkter er af en sådan art, at de også efter fusionen vil sikre en egentlig konkurrence.

(129) Kommissionen har nøje undersøgt parternes argumenter og navnlig set nærmere på en række afgørende elementer for konkurrencens opretholdelse såsom a) den høje importkvote og b) overskudskapacitet på det pågældende marked.

(130) Som det fremgår af tabel 10, steg importen fra 9,8 % i 1997 til næsten 18 % i 2000. Dette udgør den højeste importkvote og den største importvækst blandt alle de stålmarkeder, der er blevet undersøgt nærmere som led i denne sag. Stigningen i markedsandele synes at have fundet sted på bekostning af parterne, hvis samlede markedsandel med hensyn til det samlede salg faldt fra [40-45 %]* i 1997 til [30-35 %]*. De øvrige markedsaktørers markedsandele har ligget stabilt.

TABEL 10

Importkvoter på markedet for koldvalsede produkter

>TABELPOSITION>

Kilde:

CO-formularen.

(131) Som parterne har fremført, kommer denne import hovedsagelig fra østeuropæiske lande, hvorfor transportomkostningerne sandsynligvis ikke adskiller sig væsentligt fra transportomkostningerne inden for Fællesskabet. Den store importmængde og dens stærke vækst i de senere år synes under alle omstændigheder at vise, at koldvalsede flade stålprodukter fra leverandører fra tredjelande ikke lider under konkurrencemæssige ulemper med hensyn til kvalitet, pris eller logistik, som ville hindre dem i at komme ind på det vesteuropæiske marked.

(132) Som det fremgår af tabel 11 og 12, er markedet for koldvalsede flade produkter desuden et af de markeder, der har den største overskudskapacitet, blandt de markeder, der er blevet undersøgt nærmere som led i denne sag.

TABEL 11

Kapacitetsudnyttelse i 1999

>TABELPOSITION>

Kilde:

parternes anmeldelse.

TABEL 12

Udvikling i kapacitetsudnyttelsen i forbindelse med koldvalsede produkter

>TABELPOSITION>

Kilde:

parterne og EU-data.

(133) Overskudskapaciteten på markedet forventes ikke at blive absorberet af yderligere efterspørgsel i de kommende år. Markedet for det samlede salg af koldvalsede produkter er således kun steget moderat i de seneste fire år (mindre end 4 % mellem 1997 og 2000). Markedet for salg på det frie marked er endog faldet, da kunderne er gået over til varmgalvaniseret plade. Den nuværende kapacitetsudnyttelsesgrad giver derfor konkurrenterne i Fællesskabet tilstrækkeligt spillerum til at reagere på prisforhøjelser fra Newcos side gennem en produktionsudvidelse og således udøve konkurrencepres på Newco. Dette gælder så meget desto mere, da kapacitetsudnyttelsesgraden i hele stålindustrien er lavere end hos Newco. Der er også yderligere overskudskapacitet i Østeuropa, som er den vigtigste kilde til import af koldvalsede flade produkter.

(134) Kommissionen når derfor til den konklusion, at selv om markedsstrukturen efter fusionen tilsyneladende kan sætte Newco i stand til at handle uafhængigt af konkurrenterne, vil Newco opleve konkurrencepresset fra den store importmængde til Fællesskabet og i forbindelse med sine strategiske beslutninger også skulle tage højde for den betydelige overskudskapacitet inden for industrien. De øvrige konkurrenter (herunder importører) vil effektivt kunne begrænse Newcos markedsadfærd.

Konklusion

(135) På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den påtænkte fusion ikke vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet for koldvalsede flade produkter af kulstofstål.

4. Ikke-kortorienterede elektroplader

Markedsstruktur

(136) I 2000 udgjorde det samlede salg på markedet for ikke-kornorienterede elektroplader 1,4 mio. tons i Vesteuropa (de foreliggende data svarer til Fællesskabet, Norge og Schweiz). Parternes salg udgjorde [...]* mio. tons, hvoraf Usinor tegnede sig for [...]* mio. tons og Arbed/Aceralia for [...]* mio. (inklusive internt salg). Dette svarer til en andel af markedet på [15-20 %]* (Usinor [10-15 %]*, Arbed/Aceralia [5-10 %]*), i forhold til [20-25 %]* i 1999.

TABEL 13

Parternes samlede andel af ikke-kornorienterede elektroplader i Fællesskabet samt Norge og Schweiz

>TABELPOSITION>

Kilde:

parterne.

(137) TKS vil med en markedsandel på [35-40 %]* i 1999 fortsat være den førende på markedet. Corus (markedsandel på [15-20 %]*) og Voest-Alpine (markedsandel på [10-15 %]*) står også stærkt på markedet. Som følge af konkurrenternes stærke stilling er det muligt at udelukke risikoen for, at Newco ensidigt hindrer opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrager sig konkurrencereglerne.

(138) Kommissionen er desuden nået til den konklusion, at den påtænkte fusion ikke skaber eller øger risikoen for en konkurrencebegrænsende parallel adfærd på dette marked. Markedsandelene er ikke symmetriske, men er spredt i et interval på over 20 procentpoint, hvorfor der formentlig ikke vil være tale om en fælles økonomisk interesse. TKS er klart den førende på markedet og langt foran sine konkurrenter. Voest-Alpine har været meget aktiv, og virksomhedens markedsandele er steget med næsten 30 % i de seneste år (fra [10-15 %]* i 1997 til [10-15 %]* i 1999). Importen tegnede sig for en markedsandel på ca. 10 %. Parterne har fremført, at dette tal sandsynligvis vil stige i fremtiden, da transportomkostningerne vil falde i forhold til den samlede produktpris.

Konklusion

(139) På baggrund af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at den påtænkte fusion ikke vil give anledning til konkurrenceproblemer på markedet for ikke-kornorienterede elektroplader.

5. Galvaniseret stål

(140) I 2000 udgjorde EF-markedet for galvaniseret stål 21,1 mio. tons. Markedet er vokset betydeligt i de seneste år: den gennemsnitlige årlige vækstrate siden 1997 har været på 9-10 % (se tabel 14).

TABEL 14

Salg af galvaniseret stål i Fællesskabet

>TABELPOSITION>

Kilde:

parterne.

(141) I 2000 solgte parterne [...]* mio. tons (Usinor [...]* mio. tons, Arbed/Aceralia [...]* mio. tons) svarende til ca. [40-45 %]* af det samlede marked. Heraf blev ca. [...]* mio. tons imidlertid solgt til andre virksomheder inden for henholdsvis Usinor- og Arbed-koncernen. Parternes andel af det frie marked (salg til tredjemand) i 1999 (tal foreligger ikke for 2000) udgjorde ca. [40-45 %]* (Usinor [25-30 %]* og Arbed/Aceralia [10-15 %]*).

Den førende på markedet

(142) Som følge af den påtænkte fusion vil Newco blive den ubestridte førende på EF-markedet for metalovertrukne produkter. I denne stilling vil selskabet ensidigt kunne forhøje priserne. Andre producenter vil ikke have incitament til eller være i stand til at konkurrere intenst.

(143) Markedsstrukturen vil derfor sætte Newco i stand til at handle ensidigt. Som det fremgår af tabel 15, vil parterne tilsammen blive mere end dobbelt så store som deres største konkurrent, TKS, og markant meget større end nogen af de øvrige aktører (fire gange større end Corus og fem gange større end Riva). Newco vil endog være større end sine fire væsentligste konkurrenter tilsammen.

TABEL 15

Andel af salget af galvaniseret stål i Fællesskabet i 1999

>TABELPOSITION>

Kilde:

parterne.

(144) Denne store forskel mellem Newcos markedsandel og konkurrenternes markedsandele gør det vanskeligere for de øvrige aktører at reagere på prisforhøjelser og/eller produktionsnedsættelser fra Newcos side på en sådan måde, at den fusionerede virksomheds ensidige foranstaltning vil blive urentabel. Fusionen vil give Newco et større salgspotentiale, som kunne give anledning til prisforhøjelser og samtidig eliminere en konkurrent (Arbed/Aceralia), som kunderne ellers havde kunnet skifte til. Det bemærkes, at Arbed/Aceralia på nuværende tidspunkt er Usinors næststørste konkurrent (efter TKS). Som der redegøres for nedenfor, vil kunderne derfor sandsynligvis ikke kunne finde prisgunstige alternative leverandører.

Begrænsninger som følge af den eksisterende kapacitet

(145) Kapacitetsudnyttelsesgraden er generelt høj (gennemsnitlig kapacitetsudnyttelsesgrad på 86 % i Fællesskabet i 1999), navnlig i segmentet for varmgalvaniseret stål (gennemsnit på 90 % i 1999), hvorfor konkurrerende producenter kun vil have en begrænset overskudskapacitet til leverancer til Newcos kunder.

Planlagt ny kapacitet

(146) Parterne har i deres svar på Kommissionens klagepunktsmeddelelse fremført, at der i fremtiden vil være en betydelig overskudskapacitet inden for galvaniseret stål i Fællesskabet på grund af kapacitetsforøgelser inden for varmgalvaniseret stål i perioden 2001-2004 (varmgalvaniseret stål tegnede sig for 76 % af det samlede marked i 2000 og forventes at udgøre over 80 % i 2003). Til støtte for deres argument har parterne fremlagt data vedrørende ny kapacitet inden for varmgalvaniseret stål, der er under opførelse eller formelt bebudet i Europa og i Europas periferi, samt prognoser over væksten i efterspørgslen på grundlag af skøn fra Eurofer for perioden 2000-2005. Efter deres opfattelse vil den samlede efterspørgsel i 2004 være steget med [ > 2000]* kilotons over for [ > 5000]* kilotons med hensyn til den samlede kapacitet(73).

(147) Som led i undersøgelsen fik Kommissionen forelagt forskellige tal - fra forskellige kilder - vedrørende udviklingen i kapacitet og efterspørgsel i de kommende år. På grundlag af disse forskellige tal er det vanskeligt at forudsige den fremtidige udvikling i kapaciteten. Ifølge Kommissionens investeringsundersøgelse planlægger tredjeparter en yderligere kapacitet på 1,6 mio. tons fra nu og indtil 2004. Dette er mindre end de [...]* mio., som parterne har angivet i CO-formularen(74), og de 2,6 mio. tons, der er prognosticeret for perioden 2001-2004 i Eurofer-undersøgelsen. I parternes seneste prognose i deres svar på klagepunktsmeddelelsen har de desuden forudset en stigning på [...]* mio. tons.

(148) Der er også forskellige skøn over efterspørgselsvæksten i denne periode. I CO-formularen blev vækstraten skønnet til at udgøre [...]* % årligt. Dette tal er lavt i forhold til den tidligere vækst i de seneste år (over 10 % årligt mellem 1997 og 2000). Parternes seneste prognose i deres svar på klagepunktsmeddelelsen resulterer i en gennemsnitlig årligt vækst på kun [...]* %, som det fremgår af tabel 16:

TABEL 16

Udvikling i efterspørgslen efter varmgalvaniseret stål i Fællesskabet

>TABELPOSITION>

Kilde:

svar på Kommissionens klagepunktsmeddelelse, s. 21.

(149) Under alle omstændigheder har parterne beregnet kapacitetsforøgelsen på et bredere grundlag (dvs. inklusive Østeuropa og Tyrkiet) end det relevante geografiske marked. Desuden har parterne ikke taget hensyn til efterspørgselsvæksten i disse lande. Derfor kan overskudskapaciteten være lavere end parternes prognose. I tabel 17 opsummeres de data, som parterne har fremlagt med hensyn til kapacitetsforøgelsen.

TABEL 17

Prognose over kapacitetsforøgelser inden for varmgalvaniseret stål

>TABELPOSITION>

Kilde:

svar på Kommissionens klagepunktsmeddelelse, s. 20.

(150) På grundlag af den prognose over kapacitets- og efterspørgselsudviklingen i Fællesskabet, som parterne har fremlagt, er det muligt at forudsige, at kapacitetsudnyttelsesgraden formentlig vil forblive forholdsvis høj. Endvidere vil - igen ifølge parternes egne skøn - Newco tegne sig for en højere andel af produktionskapaciteten i Fællesskabet ([40-45 %]* med hensyn til alt galvaniseret stål og [40-45 %]* med hensyn til varmgalvaniseret stål i 2004), og den samlede overskudskapacitet, der kontrolleres af Newcos konkurrenter, vil derfor være forholdsvis lille i forhold til Newcos kapacitets- og produktionstal.

(151) Med hensyn til kapacitetsforøgelsen i Fællesskabets periferi, og endog uden at der tages hensyn til den eventuelle efterspørgselsstigning i disse lande, vil denne yderligere kapacitet ikke i væsentlig grad påvirke konkurrencesituationen i Fællesskabet på kort og mellemlang sigt, da leverancerne fra disse lande ikke synes at opfylde de nødvendige kvalitetskrav, som stilles af bilindustrien, der udgør den største gruppen af aftagere af varmgalvaniseret stål.

Nye aktører

(152) Nye aktører vil sandsynligvis heller ikke udøve konkurrencepres. Selv om kapitalomkostninger og teknologilicenser i givet fald ikke udgør betydelige adgangsbarrierer, er der en række yderligere begrænsninger på grund af den særlige karakter af markedet for galvaniseret stål. For det første skal en virksomhed, der er rede til at gå ind på markedet, være i stand til at sikre leverancer af koldvalset kulstofstål, da galvaniseret stål er et produkt i det efterfølgende omsætningsled. Desuden er den stålkvalitet, der efterspørges af kunderne, som regel specialkvaliteter (høj eller ultrahøj styrke), som ikke er masseprodukter. For det andet er det vanskeligt at få adgang til kunderne, navnlig i bilindustrien, da virksomheden - som det vil blive forklaret nedenfor - vil skulle opnå typegodkendelse. Som understreget i en rapport, som parterne har fremlagt som svar på Kommissionens klagepunktsmeddelelse, "er det åbenlyst, at godkendelsesprocessen er forbundet med høje tidsomkostninger og ret betydelige administrationsudgifter for stålleverandørerne"(75).

(153) Desuden vil nye aktører på et vækstmarked sandsynligvis ikke få betydelige virkninger for konkurrencen. Der har for nylig været tre eksempler på nye aktører på segmentet for varmgalvaniseret stål. Marcegaglia i 1999 (kapacitet på 700000 tons/år), Bancolor i 2001 (200000 tons/år) og et planlagt anlæg til Duferco i 2002 (350000 tons/år). Selv under ét vil omfanget heraf kun resultere i en kapacitetsstigning på under 5 %.

(154) Desuden blev alle disse stigninger planlagt, inden Newco-projektet blev bebudet, og de er behandlet ovenfor (betragtning 146-151). For potentielle nye aktører på markedet vil situationen blive mindre gunstig med oprettelsen af Newco. Dette selskab vil have mulighed for selektivt at fokusere på enhver ny aktørs (potentielle) kunder, da det er den største leverandør inden for bil- og byggesektoren.

(155) Med hensyn til elektrogalvaniseret stål er det heller ikke sandsynligt, at der vil komme nye aktører ind på markedet, i betragtning af den faldende efterspørgsel efter elektrogalvaniseret bånd.

Alternative materialer

(156) Generelt vil alternative materialer ikke kunne erstatte galvaniseret stål. Når materialet først er blevet valgt, hvad enten det er til industrielle byggekomponenter, biler eller hårde hvidevarer, er terningerne kastet. I forbindelse med biler og hårde hvidevarer er det særdeles vanskeligt, hvis ikke umuligt, at skifte fra ét materiale til et andet i produktets levetid. Bilproducenterne indretter deres produktionsudstyr, svejsning-/montage- og maleanlæg specifikt efter det materiale, der anvendes til de enkelte komponenter. De kan i næsten ingen tilfælde troværdigt true med at anvende et alternativt materiale, da dette vil være forbundet med betydelige ændringer af produktionsprocessen.

(157) I deres svar på Kommissionens klagepunktsmeddelelse har parterne fremført, at der navnlig mellem stål og aluminium vil være konkurrence på lang sigt og på det tidspunkt, hvor en ny bil udvikles. Selv efter at have taget hensyn til parternes bemærkninger fremgår det imidlertid, at stål og aluminium ikke anvendes som alternative produkter i konkurrencemæssig henseende. Parterne har fremført, at "aluminium traditionelt især blev anvendt på et specifikt nichemarked for dyrere biler"(76), og har ikke bestridt, at det stadig er tilfældet i dag: de bilproducenter, der i vidt omfang anvender aluminium, er alle i det øvre segment (Audi, Jaguar). I praksis koster aluminium og plastic mellem to og fire gange så meget som stål til en given komponent og kan ikke anvendes til at imødegå prisstigninger på stål. Truslen om at anvende aluminium eller plastic i stedet er således heller ingen mulighed.

Import

(158) Importen har tegnet sig for mellem 3 og 9 % af det samlede salg af galvaniserede produkter i Fællesskabet i de seneste fire år. Den synes ikke at udgøre et alvorligt konkurrencepres for EF-producenterne på dette marked. Da der hovedsagelig er tale om stål af standardkvalitet, er importen ikke noget alternativ til de kvaliteter af metalovertrukket materiale, som efterspørges af bilindustrien, den største kundegruppe, der tegnede sig for 51 % efter efterspørgslen af galvaniseret stål i 1999. Kun få producenter uden for Fællesskabet kan rent faktisk levere disse kvaliteter. Det er kun leverandørerne fra Fjernøsten, Japan og Korea, der kan opfylde de nødvendige kvalitetsnormer. Priserne er imidlertid højere end i Europa, og disse yderligere omkostninger sammen med transportomkostningerne og den særlige emballage resulterer i en leveringspris, der er næsten dobbelt så høj som prisen for materiale, der er produceret i Europa. Dette er markedsvilkårene trods den vanskelige situation, som stålindustrien i Fjernøsten befinder sig i.

(159) De eksisterende prisforskelle er i det væsentlige ikke blevet bestridt af parterne. I deres svar på klagepunktsmeddelelsen har de imidlertid givet udtryk for den opfattelse, at priserne i Fællesskabet og Fjernøsten i høj grad nærmer sig hinanden (trods de eksisterende prisforskelle), og at der er en klar krydssensitivitet mellem priserne i Fællesskabet og importen fra tredjelande. Igen skal det bemærkes, at der hovedsagelig importeres stål af standardkvalitet. Importen af stål af høj kvalitet - som efterspørges af bilindustrien - synes at være meget begrænset. Ifølge parterne købte FIAT for nylig 200 kilotons varmgalvaniseret stål hos Baosteel, og PSA købte 50 kilotons varmgalvaniseret stål hos Posco. Som det fremgår af disse tal, er importen ikke af en størrelsesorden, som kan have betydelige begrænsende virkninger i den vigtige dyrere ende af produktmarkedet. [...]*.

(160) Importen udgør derfor ikke en troværdig trussel mod muligheden for, at Newco ensidigt kan forhøje prisen eller indskrænke produktionen.

Indkøbsstyrke

(161) Uden for bilindustrien vil ingen enkelt kunde tegne sig for mere end [0-5 %]* af Newcos salg, og i de fleste tilfælde vil det være meget mindre end 1 %. Ingen af disse kunder vil kunne udøve pres på Usinor, da deres individuelle behov kun vil udgøre en ubetydelig del af Newcos salg.

(162) Ca. 50 % af den nuværende efterspørgsel efter galvaniseret bånd kommer fra bilindustrien. I bilindustrien vil den største aftager tegne sig for ca. [5-15 %]* af parternes salg. Denne bilproducent dækker imidlertid på nuværende tidspunkt langt hovedparten af sine behov hos enten Usinor eller Arbed. Den næststørste virksomhed tegner sig for under 10 % af Newcos salg, men er ligeledes afhængig af enten Usinor eller Arbed med hensyn til en stor del af sine behov. I betragtning af den tid, det tager at få nye leverandører ind, det begrænsede antal alternative leverandører og disse leverandørers begrænsede ledige kapacitet, er det usandsynligt, at nogen af disse virksomheder vil kunne udøve nogen form for indkøbsstyrke på kort sigt. Andre bilproducenter er mindre afhængige af Usinor og Arbed, men tegner sig for en endnu mindre andel af disse virksomheders salg.

(163) Desuden stiller bilindustrien særlige krav, f.eks. "just-in-time"-levering, kvalitetskontrol i forbindelse med sikkerhedskritiske komponenter i hele produktionsprocessen (herunder en revisionsrute) samt specielle fysiske og kemiske egenskaber, som i enkeltheder er anført i produktspecifikationerne, og som i givet fald kun gælder for en enkelt kunde. For at levere til bilindustrien skal en stålproducent således foretage betydelige investeringer i kvalitetskontrolsystemer, der er acceptable for den potentielle kunde, og tilvejebringe den infrastruktur, der er nødvendig til "just-in-time"-levering. Lagerføringen af stål på bilproducenternes produktionsanlæg er minimal: en stor producent har lagerbeholdninger til i gennemsnit tre dage. Enhver bilkomponent specificeres og fremstilles i et bestemt materiale og hos en bestemt leverandør. Udvalget af leverandører er meget begrænset, og bilproducenten skal være sikker på, at stålproducenten til enhver tid kan opfylde specifikationerne. Der foregår derfor en lang proces med afprøvninger og forsøg, inden en ny leverandør godkendes. I ét tilfælde tog det fem år, inden leverandøren var godkendt fuldt ud. Andre bilproducenter har anført, at proceduren varer mellem tre måneder og et år og er forbundet med betydelige udgifter.

(164) Bilproducenterne kan derfor ikke let skifte leverandør, og under alle omstændigheder er der kun få potentielle alternative leverandører. For disse potentielle leverandører er det forbundet med betydelige risici og omkostninger at levere testmateriale, stille medarbejdere til den nødvendige tekniske support til rådighed samt tilvejebringe den infrastruktur, der er nødvendig til "just-in-time"-levering. Det kræver således megen tid og en stor indsats, uden at der er nogen garanti for, at der vil blive afgivet tilstrækkeligt med ordrer til at dække startomkostningerne og de løbende omkostninger.

(165) Kundernes vanskelighed ved at finde prisgunstige alternative forsyningskilder øger derfor sandsynligheden af en ensidig foranstaltning fra den fusionerede virksomheds side, hvad enten det er ved at forhøje priserne eller indskrænke produktionen.

(166) I deres svar på Kommissionens klagepunktsmeddelelse har parterne anfægtet Kommissionens konklusioner i denne henseende. De har henvist til følgende: 1) bilindustrien har en betydelig indkøbsstyrke, da den er særdeles koncentreret, og de fem største producenter har en samlet markedsandel på 77 % i Fællesskabet; 2) bilproducenterne kan på kort sigt skifte leverandør og gør også dette, da de typegodkender flere leverandører, end de benytter sig af; og 3) da selv et tab af små mængder har en uforholdsmæssig stor indvirkning på parternes rentabilitet, vil bilproducenternes trussel om - selv i forbindelse med mindre mængder - at skifte til konkurrenter blandt de godkendte virksomheder begrænse parternes mulighed for at forhøje priserne. Parterne har på grundlag af en rapport udarbejdet af deres egne økonomiske rådgivere fremført, at der som følge af høje faste omkostninger er stærke incitamenter i stålindustrien til at sælge mest muligt, endog med hensyn til produkter i efterfølgende omsætningsled såsom metalovertrukket kulstofstål. Ideen er, at salget af større mængder produkter i efterfølgende omsætningsled øger kapacitetsudnyttelsen i forudgående omsætningsled og navnlig på højovnsniveauet, hvilket som følge af stordriftsfordele derfor nedsætter produktionsomkostningerne pr. tons. For eksempel vil en forhøjelse af kapacitetsudnyttelsen fra 90 til 100 % i en integreret højovn nedsætte produktionsomkostningerne for et tons elektrogalvaniseret stål med 35 %.

(167) Efter en nøje undersøgelse af disse argumenter fastholder Kommissionen sin opfattelse, at indkøbsstyrke ikke vil være tilstrækkeligt til at hindre Newco i at handle ensidigt på markedet for produkter. Med hensyn til punkt 1 i betragtning 166 - koncentrationsgraden i bilindustrien - vil de fem største leverandører af galvaniseret stål efter fusionen få en samlet markedsandel på [ > 80 %]* og dermed opnå en højere koncentrationsgrad end bilindustrien (som ikke er deres eneste kundegruppe). En række individuelle bilproducenter dækker en meget betydelig del af deres efterspørgsel ([ > 50 %]*) hos de fusionerende parter, mens Newcos største kunde kun vil tegne sig for [5-15 %]* af selskabets salg af galvaniseret stål. Det er derfor tvivlsomt, at deres koncentrationsgrad vil være tilstrækkelig til at opveje Newcos markedsstyrke.

(168) Med hensyn til punkt 2 kan selv en særdeles koncentreret kundegruppe kun udøve en betydelig indkøbsstyrke, hvis der findes troværdige alternativer, hvor de kan få dækket deres efterspørgsel. Dette er imidlertid ikke tilfældet. Truslen om at flytte større mængder er ikke egnet til at disciplinere Newcos markedsadfærd. Kapacitetsudnyttelsen er som nævnt høj i industrien og vil også i en overskuelig fremtid forblive på et højt niveau, hvorfor alternative leverandører ikke vil kunne dække en betydelig yderligere efterspørgsel.

(169) Hvad angår punkt 3, er truslen om på kort sigt at flytte små mængder (det sidste tons) af efterspørgslen ikke tilstrækkelig til at kontrollere Newcos forhandlingsstyrke. Højovnene i Europa er allerede generelt kendetegnet ved en høj kapacitetsudnyttelse (langt over 90 %). Flytningen af mindre mængder af en kundes efterspørgsel vil ikke i væsentlig grad påvirke Newcos omkostningskurve. Dette kan belyses ved følgende eksempel: parterne producerede 40 mio. tons råstål og ca. [5-10]* mio. tons galvaniseret stål i 1999. Newcos største kunde ([5-15]* % af parternes samlede produktion af galvaniseret stål) tegnede sig for ca. [...]* mio. tons galvaniseret stål. Selv hvis denne kunde flyttede sin samlede efterspørgsel efter galvaniseret stål, vil dette kun udgør ca. [< 5 %]* af Newcos produktion af råstål. Denne andel viser, at kunder, der kun flytter små mængder af deres efterspørgsel, ikke effektivt kan begrænse Newcos markedsadfærd.

Konklusion

(170) På baggrund af ovenstående konkluderer Kommissionen, at den påtænkte fusion vil sætte parterne i stand til at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne i EKSF-traktaten på markedet for galvaniserede produkter, herunder varmgalvaniseret stål og elektrogalvaniseret stål.

6. Kulstofstål, der er overtrukket med organisk materiale

Ingen risiko for, at parterne sættes i stand til ensidigt at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence eller unddrage sig konkurrencereglerne

(171) Den samlede værdi af markedet for kulstofstål, der er overtrukket med organisk materiale, var i 2000 4,13 mio. tons. Usinors andel udgjorde [30-35 %]* med [...]* mio. tons, og Arbed/Aceralias andel udgjorde [5-10 %]* med [...]* mio. tons, svarende til en samlet markedsandel på [35-40 %]*. Med hensyn til salget på det frie marked var parternes samlede markedsandel i 1999 [25-30 %]* (Usinor [15-20 %]*, Arbed/Aceralia [5-10 %]*).

(172) Newcos nærmeste konkurrenter vil være Corus, som i 1999 havde en markedsandel på [20-25 %]* af det samlede salg ([20-25 %]* af salget på det frie marked), og TKS med en markedsandel på [10-15 %]* med hensyn til det samlede salg ([< 10 %]* af salget på det frie marked) i 1999 (se tabel 18).

TABEL 18

Parternes samlede markedsandele inden for kulstofstål, der er overtrukket med organisk materiale

>TABELPOSITION>

Kilde:

parterne.

(173) Efter fusionen vil Newco klart være den førende på markedet med hensyn til det samlede salg med en markedsandel på [35-40 %]*. De store samlede markedsandele kan give anledning til betænkeligheder med hensyn til, om Newco vil kunne handle uafhængigt af sine konkurrenter. Parternes samlede markedsandel på det frie marked (salg til tredjemand) udgør imidlertid kun [25-30 %]*. Forskellen skyldes den høje grad af vertikal integration i denne sektor, idet både Usinor og Arbed/Aceralia anvender en stor del af deres produktion til videreforarbejdningsaktiviteter, der forestås af virksomheder, som ejes eller kontrolleres af deres respektive koncerner. Kommissionen har ikke påvist nogen konkurrenceproblemer på disse markeder i det efterfølgende omsætningsled. Desuden vil Newco blive stillet over for konkurrence fra væsentlige producenter som Corus og TKS, som begge råder over en betydelig overskudskapacitet på dette marked.

Ingen risiko for konkurrencebegrænsende parallel adfærd

(174) Kendetegnene ved markedet vil heller ikke bidrage til en konkurrencebegrænsende parallel adfærd. De tre største aktørers samlede andel med hensyn til salget på det frie marked udgør under 60 % af det samlede marked. Desuden er kapacitetsudnyttelsesgraderne ikke symmetriske. Usinors og Arbed/Aceralias kapacitetsudnyttelse er forholdsvis høj med [ > 80 %]*, mens den gennemsnitlige kapacitetsudnyttelse i hele sektoren i Fællesskabet udgør 75 %. Endelig er en række mellemstore producenter meget aktive på dette marked, såsom SSAB, Rautaruukki, Voest-Alpine og Salzgitter.

Markedsvækst

(175) Markedet har i de seneste tre år været kendetegnet ved en betydelig vækst, idet udbuddet er steget med 41 % (hvilket til dels kan forklares ved, at standard