Baseret på vurderingen af det opdaterede stabilitetsprogram i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at Østrig har gjort en betydelig konsolideringsindsats for at bringe budgettet på en kurs, hvor det uforholdsmæssigt store underskud korrigeres. Med hensyn til stabilitetsprogrammet forekommer det makroøkonomiske scenario, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger, optimistisk. Hovedformålet med den skitserede budgetstrategi i stabilitetsprogrammet er gradvist at reducere det offentlige underskud for at opnå et budget i balance i nominelle termer senest i 2016 og opfylde den mellemfristede målsætning senest i 2017. I stabilitetsprogrammet stadfæstes den tidligere mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 0,45 % af BNP. Den mellemfristede målsætning er i overensstemmelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten. I henhold til de aktuelle fremskrivninger er Østrig er på rette vej med hensyn til at korrigere sit uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013, da det offentlige underskud udgør 2,5 % af BNP i 2012 og forventes at falde yderligere til 2,2 % af BNP i 2013 og til 1,8 % af BNP i 2014 ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose. Dog kunne yderligere potentielle udgifter til afvikling af en stor bank få en betydelig underskudsforøgende virkning. Efter en solid forbedring, som går videre end den krævede tilpasningskurs ifølge proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i 2012, forventes underskuddet på den strukturelle saldo at stige op til 1,8 % i 2013. En mindre forøgelse af det strukturelle underskud i 2013 fremgår også af Kommissionens tjenestegrenes prognose. Ifølge oplysningerne i stabilitetsprogrammet planlægges der ifølge den genberegnede strukturelle saldo en strukturel tilpasning fra og med 2014 på mere end 0,5 % i 2014 og 2015, hvilket kan gøre det muligt for Østrig at opfylde den mellemfristede målsætning to år forud for det scenario, der præsenteres i stabilitetsprogrammet, dvs. i 2015 i stedet for 2017.

Hvad angår stabilitets- og vækstpagtens benchmark for udgifter ifølge oplysningerne i stabilitetsprogrammet forventes vækstraten i de offentlige udgifter, eksklusive diskretionære foranstaltninger, i perioden 2014 og 2016 at bidrage til en årlig strukturel tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning med 0,5 % af BNP. Det fremskrevne betydelige fald i udgifts/BNP-forholdet ifølge stabilitetsprogramscenariet er meget ambitiøst, idet de skønnede udgifter forventes at nå et af de laveste niveauer i mere end 15 år målt på BNP. Østrig kan forventes at være i en overgangsperiode fra 2014 til 2016 med hensyn til opfyldelse af gældskriteriet, og de planlagte foranstaltninger vil sikre tilstrækkelige fremskridt mod overholdelse.

Styrkelsen af de budgetmæssige rammer har stort set ikke påvirket de finanspolitiske forbindelser mellem de forskellige forvaltningsniveauer, og overlappende ansvarsområder og manglende overensstemmelse mellem finansiering og udgifter udgør fortsat en udfordring. Det komplekse system med løbende aftaler mellem de nationale myndigheder, udbydere af social sikring og delstatsniveauet udgør en risiko for gennemførelsen af foranstaltninger, der tager sigte på at begrænse udgifterne på sundhedsområdet. På uddannelsesområdet udgør forhandlingerne om et 6-punktsforslag, bl.a. om afskaffelsen af skolemyndighederne på distriktsplan, et positivt skridt hen imod at strømline ansvaret mellem forskellige forvaltningsniveauer, men der er behov for yderligere forenkling for at mindske opsplitningen i mere betydelig grad.