Kommissionens forordning (EF) nr. 1837/2001

af 10. september 2001

om ændring af forordning (EØF) nr. 2237/77 med hensyn til bedriftsskemaet

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning nr. 79/65/EØF af 15. juni 1965 om oprettelse af et informationsnet for landøkonomisk bogføring til belysning af indkomstforhold og driftsøkonomiske forhold i landbruget i Det Europæiske Økonomiske Fællesskab(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1256/97(2), særlig artikel 7, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ved Kommissionens forordning (EØF) nr. 2237/77 af 23. september 1977 om det bedriftsskema, der skal anvendes ved konstateringen af landbrugsbedrifternes indkomstforhold(3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1122/2000(4), fastsættes det, hvilke regnskabsmæssige data bedriftsskemaet skal indeholde.

(2) Bestemmelserne om de regnskabsmæssige data bør revideres og konsolideres, så dataene bliver mere sammenlignelige, og de bør tilpasses udviklingen i den fælles landbrugspolitik.

(3) De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Fællesskabskomitéen for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I, II og III til forordning (EØF) nr. 2237/77 affattes som angivet i bilag I, II og III til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Den anvendes med virkning fra regnskabsåret 2002, der begynder i perioden fra den 1. januar til og med den 1. juli 2002.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. september 2001.

På Kommissionens vegne

Franz Fischler

Medlem af Kommissionen

(1) EFT 109 af 23.6.1965, s. 1859/65.

(2) EFT L 174 af 2.7.1997, s. 7.

(3) EFT L 263 af 17.10.1977, s. 1.

(4) EFT L 127 af 27.5.2000, s. 7.

BILAG I

"BILAG I

MODEL FOR BEDRIFTSSKEMAET

For hver rubrik og kolonne i tabellerne i dette bilag skal de i bilag II anførte definitioner og vejledninger overholdes. Numrene i kolonnerne i disse tabeller angiver dataenes løbenumre på edb-medierne. Disse løbenumre anføres systematisk selv for positioner, der aldrig vil blive udfyldt (f.eks. tabel K, arealkolonne for produkt 162 "Komælk"). De ubenyttede numre ("fri") kan anvendes senere og skal udfyldes med nul.

A. GENERELLE OPLYSNINGER OM BEDRIFTEN

>TABELPOSITION>

B. BESIDDELSESFORM FOR ULA

>TABELPOSITION>

C. ARBEJDSKRAFT

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

D. ANTAL OG VÆRDI AF HUSDYR

>TABELPOSITION>

E. KØB OG SALG AF HUSDYR

>TABELPOSITION>

F. OMKOSTNINGER

>TABELPOSITION>

G. JORD OG BYGNINGER, MATERIEL OG OMSÆTNINGSFORMUE

>TABELPOSITION>

H. GÆLD

>TABELPOSITION>

I. MERVÆRDIAFGIFT (MOMS)

>TABELPOSITION>

J. PRÆMIER OG TILSKUD

>TABELPOSITION>

K. PRODUKTION (BORTSET FRA HUSDYR) (RUBRIK 120-375)

>TABELPOSITION>

L. KVOTER OG ANDRE RETTIGHEDER (RUBRIK 401)

>TABELPOSITION>

M. DIREKTE BETALINGER FOR MARKAFGRØDER OG OKSEKØD - EFTER RÅDETS FORORDNING (EF) NR. 1251/1999(1) OG (EF) NR. 1254/1999(2) (RUBRIK 601 TIL 650 OG 700 TIL 769)

>TABELPOSITION>

N. OPLYSNINGER OM KØB OG SALG AF HUSDYR

>TABELPOSITION>

(1) EFT L 160 af 26.6.1999, s. 1.

(2) EFT L 160 af 26.6.1999, s. 21."

BILAG II

"BILAG II

DEFINITIONER OG VEJLEDNING MED HENSYN TIL BEDRIFTSSKEMAET

I. DEFINITIONER OG GENEREL VEJLEDNING

a) Dataene i bedriftsskemaet vedrører kun én bedrift og et og samme regnskabsår på 12 på hinanden følgende måneder.

b) Dataene i bedriftsskemaet vedrører kun landbrugsbedriften. De omfatter aktiviteterne på selve bedriften og eventuelt både skovbrugs- og turistvirksomhed på gården. Al anden virksomhed ud over landbrugsvirksomhed, som brugeren eller hans familie eventuelt udøver, samt alt, hvad der vedrører pensioner, arv, private bankkonti, formuegoder, der er bedriften uvedkommende, personlige skatter, privatforsikringer mv., skal ikke tages i betragtning ved udfyldning af bedriftsskemaet.

Når bedriftens produktionsmidler (lønnet eller ulønnet arbejdskraft - maskiner eller materiel) anvendes til arbejder i forbindelse med de faste aktiver (konstruktion eller omfattende reparation af maskiner, byggeri eller omfattende reparation, eventuelt nedrivning af bygninger, plantning eller rydning af frugttræer), medregnes de tilsvarende omkostninger - om nødvendigt skønnede - ikke i bedriftens løbende omkostninger. Under alle omstændigheder skal udgifterne til arbejdskraft samt de medgående arbejdstimer til arbejdet med de faste aktiver hverken medregnes i omkostningerne eller i dataene vedrørende arbejdskraften. Hvis det i undtagelsestilfælde ikke er muligt særskilt at bestemme visse omkostninger ved arbejde med faste aktiver (bortset fra arbejdskraftsomkostninger) (f.eks. anvendelse af bedriftens traktor), og disse omkostninger følgelig er medregnet i omkostningerne, anføres den skønnede værdi af alle disse omkostninger ved arbejde med faste aktiver undtagelsesvis i rubrik 181 (Andre former for provenu og indtægter).

I alle tilfælde skal værdien af de frembragte faste aktiver vurderes på grundlag af omkostningerne ved dem (herunder værdien af lønnet og/eller ulønnet arbejde) og lægges til værdien af de faste aktiver i rubrik 94-101.

c) Dataene i bedriftsskemaet skal hidrøre fra et regnskab, som omfatter systematiske og regelmæssige indføringer igennem regnskabsåret.

d) De regnskabsmæssige data i monetær værdi udtrykkes:

- enten uden moms

- eller med moms på nedennævnte betingelser (jf. rubrik 107-111).

e) De regnskabsmæssige data i monetær værdi udtrykkes uden præmier og tilskud. Ved præmier og tilskud forstås enhver direkte støtte, der ydes med offentlige midler, og som har været årsag til en særlig indtægt (jf. rubrik 112-118).

f) Dataene i bedriftsskemaet skal angives i nedennævnte enheder og med følgende grader af præcision:

- Værdier: værdiangivelser i euro eller i nationale møntenheder uden decimal. For nationale valutaer, hvis enhed udgør en forholdsvis ringe værdi i forhold til euroen, kan det dog aftales mellem den pågældende medlemsstats forbindelseskontor og Kommissionens personale, der forvalter Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring, at udtrykke værdiangivelserne i enheder på hundred eller tusind af de nationale valutaenheder.

- Fysiske mængder: i hkg (hkg = 100 kg) undtagen for æg, der udtrykkes i enheder på tusind, og vin og beslægtede produkter, der angives i hl.

- Arealer: i ar undtagen i tilfælde af svampe, hvor de udtrykkes i kvadratmeter af det samlede dyrkede areal.

- Gennemsnitligt antal husdyr: i tiendedele stk. undtagen for fjerkræ og kaniner, der angives i stk., og bier, der angives i antal bistader.

- Arbejdskraft: i hundrededele årsenheder.

De faste positioner (jf. tabel A til J i bilag I), hvor der ikke er noget at oplyse, udfyldes med nul.

For produkter, der er anført i tabel K, transaktioner vedrørende kvoter og andre rettigheder, der er anført i tabel L, direkte støtte, der er anført i tabel M, og oplysninger om køb og salg af husdyr, der er anført i tabel N, anføres nul i de positioner, hvor der ikke er noget at oplyse.

g) Forbindelsesorganet fremsender det edb-medium, der indeholder de regnskabsmæssige data fra bedriftsskemaet - efter kontrol - som fortrolig forsendelse til Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Landbrug, Afdelingen for Analyse af Landbrugsbedrifternes Situation.

II. DEFINITIONER OG VEJLEDNING I FORBINDELSE MED BEDRIFTSSKEMAETS ENKELTE POSTER

A. GENERELLE OPLYSNINGER OM BEDRIFTEN

1. Bedriftens nummer

Hver regnskabsførende bedrift får tildelt et nummer, når den udvælges første gang. Bedriften beholder dette nummer, så længe den deltager i informationsnettet. Et nummer, der har været tildelt én gang, kan ikke senere tildeles en anden bedrift.

Når en bedrift undergår en fundamental ændring, især når denne ændring skyldes en opsplitning i to særskilte bedrifter eller en sammenslutning med en anden bedrift, kan den dog anses for en ny bedrift. I så tilfældes skal den tildeles et nyt nummer. En ændring af driftsformen på bedriften kræver ikke tildeling af et nyt nummer. Hvis der kan opstå forveksling med en anden regnskabsførende bedrift, når en bedrift beholder det nummer, det har (f.eks. når der indføres nye regionale underområder), skal nummeret ændres. En tabel over ækvivalensen mellem de gamle og nye numre skal så sendes til Kommissionen.

Bedriftens nummer omfatter tre grupper angivelser, nemlig:

Løbenummer 1 - Område: Der skal gives et kodenummer svarende til koden i bilag I til Kommissionens forordning (EØF) nr. 1859/82 (EFT L 205 af 13.7. 1982, s. 5).

Løbenummer 2 - Underområde: Der skal angives et kodenummer.

De valgte underområder skal baseres på det generelle system for klassifikation af områder, der betegnes som nomenklaturen for statistiske regionale enheder (NUTS), der er udarbejdet af De Europæiske Fællesskabers Statistiske Kontor i samarbejde med de nationale institutter for statistik.

De pågældende medlemsstater sender under alle omstændigheder Kommissionen en tabel med angivelse af koden for hvert underområde, de tilsvarende NUTS-områder så vel som det tilsvarende område, som standarddækningsbidragets særlige værdier er udregnet for.

Løbenummer 3 - Bedriftens løbenummer

2. Særlige oplysninger om edb-records

De data, der svarer til de fem første løbenumre, udgør en bedrifts etiket. De anføres forrest i hver record. Det sjette data for hver bedrift angiver antallet af udelelige grupper på 10 data.

3. Bedriftens ejerform

Bedriftens retlige status skal angives ved hjælp af følgende kodenumre:

1= Familiebedrift: Bedriftens økonomiske resultat dækker aflønning af ulønnet arbejdskraft og egenkapital for bruger/driftsleder og familien

2= Partnerskab: Bedrifter, hvor det økonomiske resultat skal aflønne produktionsfaktorer, som ejes af flere partnere, af hvilke mindst halvdelen deltager i arbejdet på bedriften som ulønnet

3= Andre: Bedrifter uden ulønnet arbejdskraft og andre bedrifter der ikke tilhører kategorierne 1 og 2.

4. National stikprøveudtagning og vægtningsfaktorer

Løbenummer 20 - "Fri".

Løbenummer 21 - "Fri".

Løbenummer 22 - "Fri".

5. Bedriftens beliggenhed

Nummeret på den mest hensigtsmæssige geografiske basisenhed (helst kommunen), hvor bedriften ligger, anføres.

Et kort over disse enheder med tilhørende numre fremsendes til Kommissionen. Enhver væsentlig ændring af de geografiske enheders grænser meddeles Kommissionen.

6. Bedriftsgruppe

Løbenummer 32 - Økologisk landbrug: Det anføres, om bedriften anvender økologiske produktionsmetoder som omhandlet i artikel 6 i Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91 (EFT L 198 af 22.7.1991, s. 1). Følgende kodenumre anvendes:

1= Bedriften anvender ikke økologiske produktionsmetoder.

2= Bedriften anvender kun økologiske produktionsmetoder.

3= Bedriften er under omstilling til økologiske produktionsmetoder eller anvender både økologiske og andre produktionsmetoder.

Løbenummer 33: Koden for den driftsform (efter bilag II til Kommissionens beslutning 85/377/EØF - EFT L 220 af 17.8.1985, s. 1), som bedriften på tidspunktet for udvælgelsen for det pågældende regnskabsår tilhører.

Løbenummer 34: Driftsformskode efter ovennævnte beslutning på basis af de regnskabsmæssige data for det pågældende år.

Løbenummer 35: Bedriftens kode for økonomisk størrelsesklasse (efter bilag III til beslutning 85/377/EØF) på tidspunktet for udvælgelsen for det pågældende regnskabsår.

Løbenummer 36: Kode for bedriftens økonomiske størrelsesklasse efter ovennævnte beslutning på basis af de regnskabsmæssige data for det pågældende år.

7. Dato for afslutning af regnskaber og dato for oprettelse af edb-medium

Løbenummer 37 - Dato for regnskabsårets slutning: f.eks. 30.6.2000 eller 31.12.2000.

Løbenummer 38 - Dato for oprettelse af edb-medium: f.eks. 15.8.2001.

8. Ugunstigt stillet område

Det anføres, om størstedelen af bedriftens udnyttede landbrugsareal ligger i et område, der er omfattet af artikel 18 til 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999 (EFT L 160 af 26.6.1999, s. 80). Følgende kodenumre anvendes:

1= Størstedelen af bedriftens udnyttede landbrugsareal ligger ikke i et ugunstigt stillet område som omhandlet i artikel 18 til 20 i forordning (EF) nr. 1257/1999.

2= Størstedelen af bedriftens udnyttede landbrugsareal ligger i et ugunstigt stillet område som omhandlet i artikel 19 og 20 i forordning (EF) nr. 1257/1999.

3= Størstedelen af bedriftens udnyttede landbrugsareal ligger i bjergområder som omhandlet i artikel 18 i forordning (EF) nr. 1257/1999.

4= Områderne er af så ringe udstrækning og så talrige i disse medlemsstater, at oplysningen ikke er væsentlig.

9. Andre oplysninger om bedriften

Løbenummer 40 - Kunstvandet ULA

Udnyttet landbrugsareal, bortset fra overdækkede arealer, som kunstvandes i året ved hjælp af stationære eller mobile anlæg uanset metode (sprinklervanding, overrisling).

Løbenummer 41 - Højde

Højdezonen angives ved et af følgende kodenumre:

1= Størstedelen af bedriften ligger i en højde på < 300 m.

2= Størstedelen af bedriften ligger i en højde på mellem 300 m og 600 m.

3= Størstedelen af bedriften ligger i en højde på > 600 m.

4= Der foreligger ingen data.

Løbenummer 42 - Græsning på bjerggræsgange eller andre græsgange, som ikke er medregnet i ULA: Antal (hele) græsningsdage - KE, hvor bedriftens husdyr har græsset på jorder, som ikke er medregnet i ULA.

Græsningsdag - KE er en enhed, der er lig med en mere end to år gammel malkekos eller kreaturs eller hests græsning på en dag. Græsningsdage for kvæg og heste på under to år, geder og får omregnes til græsningsdage - KE ved hjælp af henholdsvis koefficienterne 0,5, 0,2 og 0,15.

Løbenummer 43 - Samlet overdækket areal: angives i ar, hvor afgrøder af type 5 i princippet kan dyrkes: dvs. afgrøde 138, 141 og 156 og også afgrøde 143, 285 og 157 af type 5.

Ved "overdækket" forstås væksthuse, permanente drivbænke og opvarmede tunneller, men omfatter ikke uopvarmede plasttunneller, glasklokker eller flytbare drivbænke (se definitionen på afgrøde 138, 141 og 156 i tabel K).

Ved "samlet" areal forstås det samlede overdækkede jordareal uanset anvendelsen (derfor inklusive gange). For væksthuse med dyrkning i flere planer tælles grundarealet kun en gang.

Løbenummer 44 - Areal under strukturfondene: Det skal anføres, om størstedelen af bedriftens udnyttede landbrugsareal ligger i et område, der er omfattet af artikel 3, 4 eller 6 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1). Følgende kodenumre anvendes:

5= Størstedelen af bedriftens udnyttede landbrugsareal ligger ikke i et mål 1- eller mål 2-område eller i et område, der er berettiget til overgangsstøtte, som omhandlet i artikel 3, 4 eller 6 i forordning (EF) nr. 1260/1999.

6= Størstedelen af bedriftens udnyttede landbrugsareal ligger i et mål 1-område som omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1260/1999.

7= Størstedelen af bedriftens udnyttede landbrugsareal ligger i et mål 2-område som omhandlet i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1260/1999.

8= Størstedelen af bedriftens udnyttede landbrugsareal ligger i et område, der er berettiget til overgangsstøtte som omhandlet i artikel 6 i forordning (EF) nr. 1260/1999.

Løbenummer 45 - Areal med miljørestriktioner: Det skal anføres, om størstedelen af bedriftens udnyttede landbrugsareal ligger i et område, der er omfattet af artikel 16 i forordning (EF) nr. 1257/1999. Følgende kodenumre anvendes:

1= Størstedelen af bedriftens udnyttede landbrugsareal ligger ikke i et område med miljørestriktioner som omhandlet i artikel 16 i forordning (EF) nr. 1257/1999.

2= Størstedelen af bedriftens udnyttede landbrugsareal ligger i et område med miljørestriktioner som omhandlet i artikel 16 i forordning (EF) nr. 1257/1999.

B. BESIDDELSESFORM FOR ULA

Jord på bedrifter, der drives i fællesskab af to eller flere partnere, bogføres som dyrket direkte for egen regning, forpagtet eller i halvtægtsfæste ifølge aftalen mellem partnerne.

10. ULA med direkte drift for egen regning

Udnyttet landbrugsareal (agerjord, enge og permanente græsgange, permanente beplantninger), som brugeren ejer, har forpagtet på livstid eller leaser, og/eller ULA, der drives på lignende vilkår. Inkluderer jord, der leases til andre klar til såning (rubrik 149).

11. Forpagtet ULA

Udnyttet landbrugsareal (agerjord, enge og permanente græsgange, permanente beplantninger), som drives af en anden person end ejeren, langtidsfæsteren eller leaseholderen for det pågældende areal (forpagtningsafgiften betales i rede penge og/eller i naturalydelser. Den er almindeligvis fastsat på forhånd og er normalt ikke afhængig af bedriftens driftsresultat) og/eller ULA, der drives på tilsvarende vilkår.

Forpagtet areal inkluderer ikke jord, hvor høsten købes på roden. Beløbene for køb af afgrøder på roden anføres i rubrik 65 til 67 (købt foder) i tilfælde af enge eller foderafgrøder og i rubrik 76 (andre særlige udgifter til afgrøder) i tilfælde af afsættelige afgrøder (produkter, der normalt afsættes). Afsættelige afgrøder, som er købt på roden, anføres uden specificering af det pågældende areal (jf. vejledningen om areal, kolonne 4, tabel K).

Jord, der forpagtes for mindre end et år på et tilfældigt grundlag, og produktionen herpå behandles på en lignende måde som jord, hvor høsten købes på roden.

12. ULA med halvtægtsfæste ("métayage")

Udnyttet landbrugsareal (agerjord, enge og permanente græsgange, permanente beplantninger), der udnyttes i fællesskab af bortforpagteren og fæsteren på grundlag af et halvtægtsfæstemål, og/eller ULA, der udnyttes på tilsvarende måde.

C. ARBEJDSKRAFT

Ved arbejdskraft forstås alle de personer, der i løbet af regnskabsåret har været beskæftiget på landbrugsbedriften (se nedenfor). Personer, der har deltaget i arbejdet for en anden persons eller virksomheds regning (arbejder, der udføres af maskinstationer og for hvilke de tilsvarende udgifter i øvrigt er anført i driftsomkostningerne i rubrik 60) medregnes dog ikke i bedriftens arbejdskraft.

I tilfælde af gensidig assistance mellem bedrifter, hvor assistancen består i udveksling af arbejde, hvorved den modtagne assistance i princippet svarer til den ydede assistance, anføres arbejdstiden for arbejdskraften og enhver hermed forbunden løn i bedriftsskemaet.

I visse tilfælde kompenseres den modtagne assistance med assistance af anden art (f.eks. hjælp modtaget i form af arbejde modregnes med udlån af materiel). Når udvekslingen af tjenesteydelser er af beskedent omfang, anføres der intet i bedriftsskemaet (i ovenstående eksempel anføres den modtagne støtte ikke under arbejdskraften. Udgifter til materiel inkluderer dog udgifter til at gøre materiellet brugsklart). I undtagelsestilfælde, når udvekslingen af tjenesteydelser er af stort omfang, er proceduren en af følgende:

a) Assistance, der modtages i form af arbejde, modregnes i serviceydelse af anden art (f.eks. udlån af materiel): den modtagne arbejdstid bogføres som lønnet arbejde på bedriften (rubrik 20 eller 21 afhængigt af, om arbejdskraften er ansat på bedriften på et fast grundlag eller ej). Værdien af den ydede assistance bogføres både som produktion i den tilsvarende rubrik (i dette eksempel: rubrik 177 "Kontraktarbejde for tredjemand, herunder udlejning af materiel") og som en udgift (i rubrik 59 "Løn og sociale ydelser").

b) Assistance, der ydes i form af arbejde, modregnes i tjenesteydelser af anden art (f.eks. udlån af materiel): i denne situation lades den præsterede arbejdstid og enhver hermed forbunden løn ude af betragtning. Værdien af den modtagne tjenesteydelse bogføres som en udgift i den tilsvarende rubrik (f.eks. rubrik 60 "Arbejder udført af tredjemand (i entreprise) samt leje af maskiner").

Der skelnes mellem følgende kategorier arbejdskraft:

A. Ulønnet arbejdskraft, regelmæssigt beskæftiget

Ulønnet arbejdskraft eller arbejdskraft, der modtager mindre aflønning (i rede penge eller naturalydelser) end det normale beløb for de ydede tjenesteydelser (sådanne betalinger skal ikke anføres under driftsomkostninger), og som i regnskabsåret (uden for den normale ferie) mindst deltog en hel dag i hver uge i arbejdet på bedriften.

En person, der er regelmæssigt ansat, men som af særlige grunde kun har været beskæftiget på bedriften i en begrænset periode i regnskabsåret, bogføres dog (for det antal timer, der rent faktisk er præsteret) som regelmæssig arbejdskraft.

Følgende situationer eller lignende situationer kan opstå:

a) særlige produktionsforhold på bedriften, som der ikke kræves arbejdskraft til igennem året: f.eks. oliven- eller vinbrug, og bedrifter, der er specialiseret i sæsonbestemt opfedning af dyr eller produktion af frugt og grøntsager på friland

b) andet fravær fra arbejdet end normal ferie, f.eks. militærtjeneste, sygdom, ulykke, barselsorlov, orlov osv.

c) påbegyndelse eller afslutning af arbejde på bedriften

d) fuldstændigt ophør med arbejde på bedriften som følge af ulykker (oversvømmelse, brand osv.).

Der skelnes mellem følgende underkategorier:

13. Bruger/driftsleder

Person, som har det juridiske og økonomiske ansvar for bedriften, og som står for den daglige drift af denne. I tilfælde af halvtægtsfæste anføres fæsteren som bruger/driftsleder.

14. Bruger/ikke driftsleder

Person, som har det juridiske og økonomiske ansvar for bedriften uden at forestå den daglige drift af denne.

15. Driftsleder/ikke bruger

Person, som står for den daglige drift af bedriften uden at have det juridiske og økonomiske ansvar.

16. Brugerens ægtefælle (brugernes ægtefæller)

17. Anden ulønnet arbejdskraft, som er regelmæssigt beskæftiget

Ulønnet arbejdskraft, som er regelmæssigt beskæftiget, og som ikke henhører under de foregående rubrikker. Inkluderer også arbejdsformænd og vicedriftledere, der ikke står for driften af hele bedriften.

B. 18. Ulønnet arbejdskraft, ikke regelmæssigt beskæftiget

Ulønnet arbejdskraft, som ikke har arbejdet regelmæssigt i bedriften i regnskabsåret; anføres samlet i denne rubrik.

C. Lønnet arbejdskraft, regelmæssigt beskæftiget

Arbejdskraft, der er normalt lønnet (i rede penge og/eller i naturalydelser) i forhold til den leverede ydelse, og som i regnskabsåret (uden for de normale ferier) har deltaget i bedriftens arbejde i et tidsrum på mindst en hel dag pr. uge.

Der skelnes mellem følgende underkategorier:

19. Driftsleder

Lønnet person, der står for den daglige drift på bedriften.

20. Andre

Lønnet arbejdskraft (bortset fra den lønnede driftsleder) der er regelmæssigt beskæftiget, anføres samlet i denne rubrik. Inkluderer også arbejdsformænd og vicedriftsledere, der ikke står for driften af hele bedriften.

D. 21. Lønnet arbejdskraft, ikke regelmæssigt beskæftiget

Lønnet arbejdskraft, der ikke har arbejdet regelmæssigt på bedriften i regnskabsåret (herunder arbejdstagere på akkordløn), anføres samlet i denne rubrik.

KOLONNER I TABEL C

Udøvede funktioner (kolonne 1, position 51, 55, 59, 63 og 67)

Den udøvede funktion anføres med et kodenummer i kolonne 1, dvs.:

1= Bruger/driftsleder

2= Bruger/ikke driftsleder

3= Driftsleder/ikke bruger

Når funktionen udøves af flere personer (f.eks. to brødre, far og søn, ...) bogføres hver i aftagende orden efter ansvar. I tilfælde af lige ansvar benyttes aftagende orden efter alder. Dataene for den person, der har det største ansvar, bogføres i position 51 til 54. Dataene for personen med det næststørste ansvar i position 55 til 58 osv.

Antal personer (kolonne 1, position 71 og 74)

Antallet af ægtefæller og antallet af personer i kategorien "Anden ulønnet arbejdskraft, som er regelmæssigt beskæftiget" anføres. Hvor der er flere brugere, kan der være mere end en ægtefælle.

Fødselsår (kolonne 2)

Fødselsåret anføres for brugeren/brugerne og driftslederen/driftslederne (kategori 13-15 og 19) ved hjælp af de to sidste cifre i fødselsåret.

Faktisk arbejdskraft i alt: Antal årsenheder (kolonne 3)

Regelmæssigt beskæftiget arbejdskraft omregnes til årsarbejdsenheder. En årsarbejdsenhed er lig med en person, der arbejder heltids på bedriften. En person kan ikke overstige en arbejdsenhedsækvivalent, selv hvis hans/hendes faktiske arbejdstid overskrider normen for regionen og bedriftstypen. En person, der ikke arbejder hele året på bedriften, udgør en del af en "årsenhed". "Årsarbejdsenheden" for en sådan person bestemmes ved at dividere hans faktiske årlige arbejdstid med den normale årlige arbejdstid for en heltidsansat person i den pågældende region og den samme bedriftstype.

I tilfælde af mindre kvalificerede arbejdere nedsættes den årlige arbejdsenhedsækvivalent i forhold til deres arbejdskapacitet.

Arbejdstid (kolonne 4)

Arbejdstiden angives i timer. Der er udelukkende tale om den tid, der faktisk er anvendt til arbejde på bedriften. I tilfælde af mindre kvalificerede arbejdere nedsættes den årlige arbejdstid i forhold til deres arbejdskapacitet.

Arbejdstiden for arbejdskraften på akkordløn bestemmes ved at dividere det samlede beløb, der er betalt for det pågældende arbejde, med timelønnen for en midlertidigt ansat arbejder.

Arbejdet på en landbrugsbedrift

Arbejdet på bedriften omfatter tilrettelæggelse, overvågning og gennemførelse af alt manuelt og administrativt arbejde i forbindelse med den normale drift af bedriften, dvs.:

- finansiel tilrettelæggelse og forvaltning (salg og køb på bedriften, bogføring osv.)

- markarbejde (pløjning, såning, høst, vedligeholdelse af beplantningerne osv.)

- arbejde i forbindelse med husdyrholdet (tilberedning af foder, fodring af husdyrene, malkning, pleje af dyrene osv.)

- forberedelse af produkter til markedet, oplagring og forarbejdning på bedriften

- vedligeholdelse af bygninger, maskiner, udstyr, hegn, grøfter osv.

- bedriftens egen transport udført af bedriftens arbejdskraft

- andet arbejde, der er direkte knyttet til arbejdet på bedriften:

- skovarbejde på skovareal, der er inkluderet i landbrugsbedriften

- arbejde i forbindelse med turisme (vedligeholdelse af campingplads, sports- og rekreationsarealer, ridefaciliteter, udlejning af hytter osv.), hvor det underbygger eller overlapper arbejdet på bedriften i en sådan grad, at det i praksis er umuligt at adskille turistaktiviteterne fra det normale landbrugsarbejde på bedriften (i dette tilfælde inkluderes indtægter og udgifter vedrørende turisme henholdsvis under produkter (jf. rubrik 179) og bedriftsudgifter)

- arbejde for tredjemand, såfremt dette arbejde finder sted lejlighedsvis med anvendelse af bedriftens materiel (betalingen for dette medregnes i bedriftens udbytte).

Følgende er ikke inkluderet i arbejdet på bedriften:

- arbejde med frembringelse af faste aktiver (opførelse eller større reparationer af bygninger eller materiel, plantning af plantager, nedrivning af bygninger, rydning af plantager osv.)

- arbejde, der udføres for brugerens eller driftslederens husholdning.

D. ANTAL OG VÆRDI AF HUSDYR

Der skelnes mellem følgende kategorier husdyr:

22. HESTE (uanset alder)

Inkluderer også race- og rideheste, æsler, muldyr, mulæsler osv.

23. FEDEKALVE

Fedekalve, der almindeligvis slagtes, inden de er 5 måneder gamle.

24. ANDET HORNKVÆG UNDER 1 ÅR

25. TYRE FRA 1 TIL UNDER 2 ÅR

26. KØER OG KVIER FRA 1 TIL UNDER 2 ÅR

Bortset fra køer og kvier, der har kælvet.

27. TYRE PÅ 2 ÅR OG DEROVER

28. KVIER TIL AVL

Kvier på 2 år og derover, som ikke har kælvet, og som er bestemt til avl.

29. KVIER TIL SLAGTNING

Kvier på 2 år og derover, som ikke har kælvet, og som ikke er bestemt til avl.

30. MALKEKØER

Køer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som udelukkende eller hovedsagelig holdes med henblik på produktion af mælk bestemt til konsum eller til forarbejdning til mejeriprodukter.

31. UDSÆTTER MALKEKØER

Malkekøer efter deres sidste laktation. Anføres, hvis data foreligger i bedriftens regnskaber.

32. ANDRE KØER

1. Køer, der har kælvet (herunder køer på under 2 år), som udelukkende eller hovedsagelig holdes med henblik på produktion af kalve, og hvis mælk ikke er bestemt til konsum eller til forarbejdning til mejeriprodukter.

2. Arbejdskøer.

3. Andre udsætterkøer end malkekøer (uanset om de opfedes inden slagtning eller ej).

Rubrik 23 til 32 inkluderer også de tilsvarende kategorier hanbøfler og hunbøfler.

33. BISTADER, DER SKAL ANGIVES I ANTAL STADER

34. MODERKANINER

35.-37. "Fri".

38. GEDER, HUNGEDER TIL AVLSBRUG

39. ANDRE GEDER

Geder, bortset fra hungeder til avlsbrug.

40. MODERFÅR

Moderfår på 1 år og derover, som er bestemt til avl.

41. ANDRE FÅR

Får uanset alder, bortset fra moderfår.

42. "Fri".

43. SMÅGRISE

Smågrise af en levende vægt på under 20 kg.

44. AVLSSØER

Avlssøer på 50 kg og derover bortset fra udsættersøer (jf. rubrik 46 "Andre svin").

45. FEDESVIN

Fedesvin af en levende vægt på 20 kg og derover bortset fra udsættersøer og -orner (jf. rubrik 46 "Andre svin").

46. ANDRE SVIN

Svin af en levende vægt på 20 kg og derover bortset fra avlssøer (jf. rubrik 44) og fedesvin (jf. rubrik 45).

47. SLAGTEKYLLINGER

Æglæggende høner og udsætterhøner ikke medregnet. Ikke inklusive daggamle kyllinger.

48. ÆGLÆGGENDE HØNER

Herunder hønniker, æglæggende høner og udsætterhøner. Hønniker er unge høner, som endnu ikke er begyndt at lægge æg. Ikke inklusive kyllinger.

49. FJERKRÆ I ØVRIGT

Inkluderer ænder, kalkuner, gæs og perlehøns. Inkluderer avlshundyr. Ikke inklusive kyllinger.

50. ANDRE DYR

Kun statusopgørelser. Inkluderer daggamle kyllinger, kaniner bortset fra avlshundyr, rådyr, bisonokser, strudse og fisk. Inkluderer også ponyer og andre dyr til agroturisme. Eksklusive produkter af andre dyr (se tabel K, rubrik 170).

KOLONNER I TABEL D

Status ved regnskabsårets begyndelse (kolonne 1 og 2)

Antal (kolonne 1)

Antal dyr, der tilhører bedriften ved regnskabsårets begyndelse, hvad enten de er til stede på bedriften eller midlertidigt fraværende på det pågældende tidspunkt.

Værdi (kolonne 2)

Værdi af dyr, der tilhører bedriften ved regnskabsårets begyndelse, i løbende priser.

Status ved regnskabsårets slutning (kolonne 3 og 4)

Antal (kolonne 3)

Antal husdyr, der tilhører bedriften ved regnskabsårets slutning, hvad enten de er til stede på bedriften eller midlertidigt fraværende på det pågældende tidspunkt.

Værdi (kolonne 4)

Værdi af dyr, der tilhører bedriften ved regnskabsårets slutning, i løbende priser.

Gennemsnitlig besætning (kolonne 5)

Den gennemsnitlige besætning angives i tiendedele stk. undtagen i forbindelse med fjerkræ og kaniner, der angives i antal stk. En enhed svarer til, at et dyr findes på bedriften i et år. Dyrene tælles i forhold til det tidsrum, de har været på bedriften i løbet af året.

Den gennemsnitlige besætning bestemmes enten ved hjælp af periodiske optællinger eller ved hjælp af et register over tilgang og afgang. Den inkluderer alle dyr, der er til stede på bedriften, også dyr, der opdrættes eller opfedes på kontrakt (dyr, der ikke tilhører bedriften, og som opdrættes eller opfedes der på en sådan måde, at aktiviteten kun er service, der ydes af brugeren, som ikke løber den finansielle risiko, der normalt er forbundet med opdræt eller opfedning af sådanne dyr) og dyr, der tages eller gives i dyrepension for en periode af det år, hvor de er til stede på bedriften.

E. KØB OG SALG AF HUSDYR

Der skelnes mellem følgende kategorier af husdyr:

51. Heste

52. Kvæg

Rubrik 52 inkluderer også salg og køb af bøfler.

53. "Fri"

54. Får

55. Geder

56. Svin

57. Fjerkræ

Inkluderer også det beløb, der betales for rugeæg og køb af kyllinger.

58. Andre dyr

Inkluderer kaniner og bistader.

KOLONNER I TABEL E

Køb af husdyr (kolonne 1)

Samlet beløb, der er anvendt til køb af husdyr i regnskabsåret (herunder omkostninger i forbindelse med købet). De tilsvarende præmier og tilskud trækkes ikke fra det samlede beløb, der er anvendt til ovennævnte køb, men anføres i rubrik 116 (se vejledningen for denne rubrik).

Salg af husdyr (kolonne 2)

Samlede indtægter fra salg af husdyr i regnskabsåret. De tilsvarende præmier og tilskud medregnes ikke i den samlede salgsindtægt, men anføres i rubrik 112 (se vejledningen om denne rubrik).

Hvis eventuelle omkostninger ved afsætning er kendte, trækkes de ikke fra den samlede salgsindtægt, men anføres i rubrik 71 ("Andre særskilte udgifter ved husdyrhold").

Eget forbrug og naturalydelser (kolonne 3)

Skøn over salgsprisen ab gård for de husdyr, der er benyttet til eget forbrug eller som naturalydelser i regnskabsåret.

F. OMKOSTNINGER

Bedriftens omkostninger (i rede penge eller i naturalier) vedrører "forbruget" (herunder forbrug af egne produkter på bedriften) af produktionsmidler svarende til produktionen i regnskabsåret, eller til "forbruget" af de nævnte produktionsmidler i regnskabsåret. Når visse udgifter vedrører delvis privatforbrug og delvis driftsomkostninger (f.eks. elektricitet, vand, brændsel og brændstof), skal kun sidstnævnte del anføres på bedriftsskemaet. Den andel af omkostningerne til privatkøretøjer, der svarer til anvendelse af disse på bedriften, medregnes ligeledes.

De omkostninger, der svarer til produktionen i regnskabsåret, fremkommer ved at korrigere indkøbene i regnskabsåret (herunder forbrug af egne produkter i bedriften) med forskellene i statusopgørelserne (herunder ændringerne i udlæg til planteavl). For hver post anføres værdien af betalte omkostninger og forbrug af egne produkter på bedriften særskilt.

Hvis de registrerede omkostninger vedrører "forbruget" af produktionsmidler i regnskabsåret, men ikke modsvarer produktionen i regnskabsåret, anføres ændringer i lager af rå- og hjælpestoffer (inklusive ændringerne i udlæg til planteavl) i rubrik 102 (Omsætningsformue).

Omkostninger svarende til "forbrug" af investeringsgoder repræsenteres af afskrivningerne, hvorfor udgifter til anskaffelse af investeringsgoder ikke skal behandles som driftsomkostninger. For vejledning om afskrivning se rubrik 94 til 103.

Udgifter til forhold, der blev kompenseret for i regnskabsåret (f.eks. reparationer af en traktor som følge af en ulykke, der er dækket af en forsikringspolice eller af et civilretligt ansvar) må ikke bogføres som driftsomkostninger, og de tilsvarende indtægter må ikke medregnes i landbrugsregnskabet.

Indtægter fra gensalg af købte forsyninger skal trækkes fra de tilsvarende udgifter.

Præmier og tilskud vedrørende omkostninger trækkes ikke fra de pågældende omkostninger, men anføres i rubrik 114 (jf. vejledningen om denne rubrik). Investeringstilskud anføres i rubrik 94 til 103.

Omkostningerne omfatter ligeledes eventuelle udgifter til køb vedrørende hver omkostning.

Der skelnes mellem følgende omkostninger:

59. Løn og sociale ydelser for lønnet arbejdskraft

Denne post omfatter følgende:

- egentlige lønninger udbetalt i rede penge til den lønnede arbejdskraft uanset betingelserne for fastlæggelse af vederlaget (akkord- eller timeløn) med fradrag af eventuelle bidrag af social art til brugeren i dennes egenskab af arbejdsgiver som godtgørelse for udbetaling af en løn, der ikke svarer til den faktiske arbejdsydelse (f.eks. fravær fra arbejdet på grund af en ulykke, faguddannelse osv.)

- lønninger i form af naturalydelser (f.eks. logi, kost, bolig, produkter fra bedriften osv.)

- tillæg for produktivitet eller kvalifikationer, gratialer, drikkepenge og udbytteandel

- andre omkostninger ved arbejdskraften (ansættelsesomkostninger)

- sociale ydelser, der påhviler arbejdsgiveren, og ydelser, der er betalt af denne på lønmodtagerens vegne

- arbejdsulykkesforsikring.

Udgifter til brugerens og den øvrige ulønnede arbejdskrafts socialsikring og personlige forsikringer anses ikke for driftsomkostninger.

De beløb, der udbetales til den ulønnede arbejdskraft (som pr. definition er lavere end det normale vederlag, jf. definitionen på ulønnet arbejdskraft), anføres ikke i bedriftsskemaet.

Ydelser (i rede penge eller som naturalier) til pensionerede lønmodtagere, der ikke længere er erhvervsaktive på bedriften, anføres ikke i denne rubrik, men i rubrikken "Andre generalomkostninger".

60. Arbejder udført af tredjemand (i entreprise) samt leje af maskiner

Denne post omfatter følgende:

- Samlede udgifter til arbejde på bedriften, der udføres af maskinstationer. Beløbet omfatter generelt såvel vederlag for anvendelse af materiellet og vederlag til betjeningsmandskab samt - alt efter arbejdets art - omkostninger ved de anvendte materialer (f.eks. plantebeskyttelsesmidler). Såfremt det pågældende beløb er kendt, trækkes det fra rubrikken "Arbejder udført af tredjemand", og det medtages i det tilsvarende kodenummer (f.eks. rubrikken "Plantebeskyttelsesmidler").

- Udgifter til leje eller leasing af maskiner, der føres eller anvendes af bedriftens personale.

I tilfælde af leasede maskiner, der føres af bedriftens personale, bogføres udgifter til brændstof og vedligeholdelse i den relevante rubrik.

61. Løbende vedligeholdelse af materiel

Udgifter til vedligeholdelse af materiellet og til mindre reparationer, som ikke ændrer det reparerede materiels markedsværdi (udgifter til mekaniker, reservedele osv.).

Dette kodenummer omfatter køb af mindre udstyr, udgifter til sadeltøj og hestesko, køb af dæk, presenninger, beskyttelsestøj til sundhedsfarligt arbejde, rengøringsmidler til rengøring af materiel i almindelighed og den andel af udgifterne til private køretøjer, der svarer til deres brug til landbrugsformål (se også rubrik 63). Rengøringsmidler til rengøring af husdyrudstyr (f.eks. malkemaskiner) bogføres i rubrik 71 (andre særskilte udgifter ved husdyrhold).

Større reparationer, der forøger materiellets værdi i sammenligning med dets værdi før reparationerne, er ikke omfattet af denne rubrik (se også vejledningen om afskrivning nedenfor).

62. Brændstoffer og smøremidler

Denne rubrik omfatter ligeledes den andel af udgifterne til brændstoffer og smøremidler til private køretøjer, som svarer til deres anvendelse på bedriften (se rubrik 63).

Når olieprodukter bruges både til brændstof og til brændsel, opdeles det samlede beløb på følgende to rubrikker:

62. "Brændstoffer og smøremidler"

80. "Brændsel"

63. Udgifter til køretøjer

Såfremt den andel af udgifterne til privat(e) køretøj(er), der svarer til anvendelsen på bedriften, bestemmes skønsmæssigt (f.eks. ved hjælp af et fast beløb pr. km), anføres disse udgifter i denne rubrik.

Foder

Der skelnes mellem købt foder og foder, der stammer fra bedriften selv.

Det købte foder omfatter mineraler, mejeriprodukter (købt eller returneret til bedriften) og produkter til bevarelse og konservering af foder, udgifter til dyr i pension og til anvendelse af kollektive græsgange eller -marker, som ikke er medregnet i ULA, samt udgifter til leje af arealer med foderafgrøder, som ikke er medregnet i ULA. Købt strøelse og halm medregnes ligeledes under købt foder.

Foder, der købes til græssende husdyr, opdeles i foderkoncentrater og grovfoder (herunder dyrepension, udgifter til benyttelse af kollektive græsgange eller -marker og af arealer med foderafgrøder, som ikke er medregnet i ULA, købt strøelse og halm).

Rubrikken "Foderkoncentrater" omfatter især oliekager, fuldfoder, korn, tørret græs, tørret sukkerroepulp, fiske- og kødmel, mælk og mejeriprodukter, mineraler og produkter for opbevaring og oplagring af sådant foder.

Udgifter til arbejde, som maskinstationer udfører til fremstilling af grovfoder, f.eks. ensilage, anføres i rubrik 60 "Arbejder udført af tredjemand".

Foder, der produceres og anvendes på bedriften, omfatter produkter af handelsmæssig værdi, der anvendes som foder (herunder mælk og mejeriprodukter, men ikke mælk, som dies af kalve), strøelse og halm fra bedriften medregnes kun, såfremt der er tale om et produkt, der har handelsmæssig værdi i det pågældende område og produktionsår.

Der skelnes mellem følgende rubrikker:

Købt foder

64. Foderkoncentrater til græssende husdyr (heste, kvæg, får og geder)

65. Grovfoder til græssende husdyr

66. Svinefoder

67. Foder til fjerkræ og andre mindre husdyr

Foder, der er produceret på bedriften, og som bruges til

68. Græssende husdyr (heste, kvæg, får og geder)

69. Svin

70. Fjerkræ og andre mindre husdyr

71. Andre særskilte omkostninger ved husdyrhold

Alle direkte udgifter til den animalske produktion, såfremt de ikke er anført særskilt i andre rubrikker: dyrlægeudgifter, medicin, bedækning, inseminering, kastrering, mælkekontrol, kontingenter og registrering i stambøger, rengøringsmidler til rengøring af materiel, som anvendes i forbindelse med husdyrhold (f.eks. malkemaskiner), emballage til animalske produkter, levering med henblik på forarbejdning af animalske produkter, udgifter til oplagring eller forberedelse af animalske produkter fra bedriften til markedsføring, der er foretaget uden for bedriften, udgifter til afsætning af animalske produkter fra bedriften, udgifter til lejlighedsvise køb, som supplerer bedriftens produktion, animalske produkter (f.eks. mælk) som forarbejdes på bedriften osv. Omfatter også kortfristet leje af bygninger, der anvendes til at huse dyr eller oplagre produkter i forbindelse hermed.

72. Indkøbt frø og plantemateriale

Alt indkøbt frø og plantemateriale, herunder løg og knolde. Udgifter til unge træer og buske i forbindelse med nybeplantninger er en investering og anføres enten i rubrik 96 "Permanente beplantninger" eller i rubrik 100 "Skovarealer". Dog betragtes udgifter til unge træer og buske i forbindelse med genbeplantning af ringe omfang som omkostninger i det pågældende regnskabsår og anføres i denne rubrik bortset fra udgifter til skove i forbindelse med den pågældende landbrugsbedrift, som anføres i rubrik 77 "Særskilte omkostninger ved skovbrug".

Udgifter til fremstilling af frø (sortering og desinfektion) anføres også i denne rubrik.

73. Frø og plantemateriale, der produceres og anvendes på bedriften

Alt frø og plantemateriale (herunder løg og knolde), der produceres og anvendes på bedriften.

74. Gødning og jordforbedringsmidler

Al gødning og alle jordforbedringsmidler (f.eks. kalksten), herunder kompostjord, tørv og staldgødning, der er købt (bortset fra staldgødning, der er produceret på bedriften).

Gødning og alle jordforbedringsmidler, der anvendes til skovbrugsdelen af landbrugsbedriften, skal anføres i rubrikken 77 "Særskilte omkostninger ved skovbrug".

75. Plantebeskyttelsesmidler

Alle produkter til beskyttelse af afgrøderne og planterne mod skadegørere og sygdomme, nyttedyr, ugunstige vejrforhold osv. (insekticider, fungicider, herbicider, forgiftet lokkemad, knaldeffekter, antihaglgranater, frostbeskyttelseståge osv.). Når arbejdet med at beskytte afgrøderne foretages af en maskinstation, og når beløbet svarende til de benyttede beskyttelsesmidler ikke kendes særskilt, registreres det samlede beløb i rubrik 60 "Arbejder udført af tredjemand".

Beskyttelsesmidler, der anvendes til skovbrugsdelen af landbrugsbedriften, skal anføres i rubrikken 77 "Særskilte omkostninger ved skovbrug".

76. Andre særskilte omkostninger ved planteproduktion

Alle direkte udgifter til den vegetabilske produktion, såfremt de ikke er anført særskilt i andre udgiftsrubrikker: emballage, bånd og garn, udgifter til jordbundsanalyser, planteudstillinger, plastdækker (der f.eks. anvendes ved dyrkning af jordbær), materialer til konservering og forarbejdning af vegetabilske produkter fra bedriften uden for denne, udgifter til afsætning af bedriftens vegetabilske produkter, beløb betalt for køb af afgrøder på roden af handelsmæssig værdi eller for leje af jorder til afsættelige afgrøder for en periode på under et år, udgifter til lejlighedsvise køb, som supplerer bedriftens produktion, af vegetabilske produkter (f.eks. druer), som forarbejdes i bedriften, osv. Omfatter også kortfristet leje af bygninger, der anvendes til afsættelige afgrøder.

77. Særlige omkostninger ved skovbrug

Gødning, beskyttelsesmidler, diverse særskilte udgifter. Udgifter til arbejdskraft, arbejde udført af tredjemand og udgifter til mekaniseringsarbejde medregnes ikke. Disse udgifter anføres i de passende rubrikker.

78. Løbende vedligeholdelse af grundforbedringer og bygninger

Vedligeholdelse af bygninger og grundforbedringer, (herunder væksthuse, drivbænke og støtter), som påhviler forpagteren. Indkøb af byggematerialer, der er beregnet til løbende vedligeholdelse af bygningerne, anføres i denne rubrik.

Indkøb af byggematerialer til nye investeringer anføres i kolonnen for investeringer i rubrik 94 "Agerjord og landbrugsbygninger", 97 "Grundforbedring" og/eller 98 "Landbrugsbygninger".

Udgifter til større reparationer, der forøger en bygnings værdi (større istandsættelse), anføres ikke i denne rubrik, selv om omkostningerne ved det pågældende arbejde afholdes af forpagteren (se vejledningen om betalt leje, rubrik 85). Disse udgifter anføres i rubrik 98 "Landbrugsbygninger".

79. Elektricitet

Det samlede elforbrug til landbrugsvirksomheden.

80. Brændsel

Det samlede brændselsforbrug til landbrugsvirksomheden, herunder opvarmning af væksthuse.

81. Vand

Udgifter til tilslutning til et vandforsyningsnet og vandforbrug til alle landbrugsformål, herunder til kunstig vanding. Udgifter til anvendelse af bedriftens egne anlæg til kunstig vanding anføres i følgende rubrikker: afskrivning af materiel, løbende vedligeholdelse af materiel, brændstof eller elektricitet

82. Forsikringer

Alle forsikringspræmier til dækning af driftsrisici såsom civilretligt ansvar, brand, oversvømmelse, forsikring mod husdyrs død og beskadigelse af afgrøder osv. undtagen forsikringspræmier til dækning af ulykker på arbejdet, der anføres i rubrik 59. Indeholder forsikringspræmier for avlsbygninger kun, hvis de ikke registreres i rubrik 87.

83. Skatter og afgifter, der påhviler bedriften

Alle skatter, afgifter og bidrag vedrørende landbrugsvirksomheden, herunder sådanne, der skyldes miljøbeskyttelsesforanstaltninger, men ikke moms og skatter, der påhviler jord, bygninger eller arbejdskraft. Brugerens direkte indkomstskatter betragtes ikke som driftsomkostninger.

84. Bedriftens øvrige generalomkostninger

Alle andre udgifter til bedriften, som ikke er nævnt i de foregående rubrikker (bogholderi, kontorhold og sekretærbistand, udgifter til telefon, diverse kontingenter, abonnementer osv.). Omfatter også kortfristet leje af bygninger, der både anvendes til husdyrbrug og afsættelige afgrøder og/eller generelle mål.

85. Betalt leje

Betalt leje (i rede penge eller som naturalier) for forpagtet jord, lejede bygninger, kvoter og andre rettigheder til landbrugsvirksomhed. Denne rubrik omfatter udgifter, der betales af forpagteren på ejerens vegne (f.eks. ejendomsskyld og afskrivning af større reparationer, for hvilke omkostningerne bæres af forpagteren), og som forpagteren ikke kan få refunderet. Kun landbrugsdelen af landbrugshuse og andre lejede bygninger anføres. Udgifter til leasing af kvoter, der ikke er knyttet til jord, anføres også i tabel L.

86. "Fri"

87. Forsikring af avlsbygninger

Denne oplysning er fakultativ.

Forsikringspræmier (brand, oversvømmelse osv.) for avlsbygninger og anlæg med direkte drift for egen regning, som ved forpagtning normalt betales af ejeren. Hvis der kun findes en police for alle forsikringerne, anslås den del af præmierne, der svarer til avlsbygningerne.

88. Ejendomsskyld og andre på ejendom hvilende byrder

Skatter, afgifter og andre byrder, som hviler på jord og bygninger på bedrifter, der drives direkte for egen regning eller som halvtægtsfæste ("métayage").

89. Betalte renter og finansieringsomkostninger (i alt)

Renter og finansieringsomkostninger for fremmed kapital (lån) til landbrugsformål. Denne oplysning er obligatorisk.

Rentetilskud fratrækkes ikke, men anføres i tabel J i rubrik 114.

90. Betalte renter og finansieringsomkostninger for lån, der er optaget med henblik på anskaffelse af jord og bygninger

Denne oplysning er fakultativ.

91. Heraf: Betalte renter og finansieringsomkostninger for lån, der er optaget med henblik på anskaffelse af jord

Denne oplysning er fakultativ.

92. Betalte renter og finansieringsomkostninger for lån, der er optaget med henblik på finansiering af driftskapitalen (besætning, materiel og omsætningsformue) og for gæld

Denne oplysning er fakultativ.

93. Omkostninger i alt

Summen af rubrik 59-89.

G. JORD OG BYGNINGER, MATERIEL OG OMSÆTNINGSFORMUE

Der skelnes mellem følgende rubrikker:

94. Agerjord, landbrugsbygninger og rettigheder

Summen af rubrik 95-99 nedenfor. Rubrik 95, 97, og 99 skal udfyldes, såfremt de tilsvarende data foreligger i regnskabet.

95. Agerjord

Agerjord, der dyrkes direkte for egen regning.

96. Permanente beplantninger

Alle beplantninger (ekskl. skove og jordværdi), der tilhører brugeren uanset type brugsret til jorden. Rubrikken skal udfyldes, og der foretages afskrivning for beløbene i den i kolonne 7, position 316.

Væksten i nye beplantninger (permanente beplantninger endnu ikke i produktion) måtte registreres i kolonne 4 "Investeringer". Den måtte også anføres i tabel K, rubrik 159 "Status ved regnskabsårets slutning" (kolonne 9).

97. Grundforbedringer

Grundforbedringer (f.eks. hegn, dræning, stationært kunstvandingsanlæg), der tilhører brugeren uanset type brugsret til jorden. Der foretages afskrivning for beløbene i kolonne 7, position 324.

98. Landbrugsbygninger

Bygninger, der tilhører brugeren uanset type brugsret til jorden. Rubrikken skal udfyldes, og der foretages afskrivning for beløbene i kolonne 7, position 332.

99. Etableringsomkostninger, kvoter og andre rettigheder

Udgifter til notar, registrering osv. i forbindelse med anskaffelse af landbrugsjord og landbrugsbygninger. Transaktioner vedrørende salg og/eller køb af referencemængder for mælk og sukkerroer og overdragelser af rettigheder og forpligtelser såsom overdragelse af referencehusdyr. Kvoter/rettigheder anføres også i tabel L. Udgifter til erhvervelse af skovareal anføres ikke.

100. Skovarealer, herunder træ på roden

Skovarealer, der udnyttes direkte for egen regning, og som indgår i landbrugsbedriften, herunder de tilsvarende anskaffelsesomkostninger.

101. Materiel

Traktorer, motordrevne kultivatorer, lastvogne, varevogne, køretøjer, større og mindre landbrugsmateriel inklusive redskaber med en værdi som ny på over 100 EUR.

102. Omsætningsformue

Omsætningsformue består af følgende:

a) Lagre: Produkter fra bedriften og forsyninger på lager

b) Anden omsætningsformue

- udlæg til planteavl (begrænset til værdien af gødning, jordforbedringsmidler, frø og plantemateriale til den dyrkede afgrøde, dog med undtagelse af plantemateriale til permanente beplantninger)

- andelskapital (andelsbreve i andelsselskaber eller andre foretagender, hvis tjenesteydelser bedriften gør brug af)

- udestående fordringer

- hurtigt realisable aktiver, hidrørende fra salg af produkter, tjenester og faste aktiver

- forudbetalte beløb for varer og tjenesteydelser

- likvide midler (i rede penge, i pengeinstitut eller på postgirokonto), som er nødvendige for at drive bedriften.

Renter, der er tilskrevet en bankkonto, anføres i rubrik 178.

Såfremt det ikke er muligt nøjagtigt at bestemme omsætningsformuen, kan der foretages en samlet vurdering. Denne vurdering kan bestå i et skøn over den gennemsnitlige kapital, der er investeret i produktionsprocessen under hensyntagen til investeringens varighed. I dette tilfælde er summen af omsætningsformuen ved regnskabsårets begyndelse og slutning den samme.

103. I alt

Summen af rubrik 94, 100, 101 og 102.

KOLONNER I TABEL G

Status ved regnskabsårets begyndelse (kolonne 3)

Regnskabsværdien af formuegoderne på dagen for statusopgørelsen. For formuegoder, som der foretages afskrivning på (herunder eventuelle større reparationer, der allerede er foretaget), bestemmes regnskabsværdien i forhold til varigheden af den resterende afskrivningsperiode. Regnskabsværdien beregnes på samme grundlag som afskrivningen, dvs. genanskaffelsesværdien.

Genanskaffelsesværdien (købsprisen for et lignende aktiv i løbende priser) kan bestemmes enten på grundlag af de løbende priser eller på grundlag af prisindekser (almindeligt eller specifikt) for de pågældende aktiver (maskiner, bygninger osv.).

Jorden vurderes på grundlag af priserne (uden anskaffelsesesomkostninger) i området for ikke-forpagtet jord af lignende beliggenhed og bonitet, der sælges til landbrugsformål (vurderinger ved familiehandel tages ikke i betragtning ved bestemmelse af værdien). I Tyskland og Irland vurderes jorden på grundlag af dens værdi til landbrugsformål. Denne værdi anføres i bedriftsskemaet. De pågældende forbindelseskontorer oplyser Kommissionen om den metode, der benyttes til at vurdere jorden i de forskellige områder, og om eventuelle disponible statistikdata om de tilsvarende markedsværdier.

Udgifterne til private køretøjer, der anvendes til landbrugsformål, opdeles på rubrikkerne 61 (løbende vedligeholdelse af materiel) og 62 (brændstoffer og smøremidler), mens landbrugsvirksomhedens andel af disse køretøjers værdi anføres under materiel. Hvis derimod udgifterne til anvendelse af private køretøjer til landbrugsformål beregnes skønsmæssigt (jf. rubrik 63), medregnes de private køretøjer ikke til materiellet.

Investeringer (kolonne 4)

De samlede udgifter til køb, større reparationer og investering i faste aktiver i regnskabsåret. Hvis der er modtaget præmier og tilskud for disse investeringer, anføres det afholdte beløb før fradrag af nævnte præmier og tilskud i kolonne 4.

Indkøb af mindre materiel samt af unge træer og buske med henblik på nybeplantning af ringe omfang anføres ikke i disse kolonner, men medregnes i omkostningerne for regnskabsåret (jf. rubrik 61 "Løbende vedligeholdelse af materiel"; 72 "Indkøbt frø og plantemateriale"; 77 "Særskilte udgifter til skovbrug").

Når betalingen finder sted i gældsbreve, vurderes disse på grundlag af deres kontantværdi.

Investeringstilskud (kolonne 5)

Tilskud, der er modtaget i regnskabsåret. Kan omfatte tilskud, der er betalt for investeringer i tidligere regnskabsår.

Salg (kolonne 6)

Samlet salg af aktiver i regnskabsåret.

Afskrivninger (kolonne 7)

Afskrivningen skal svarer til den faktiske værdiforringelse af aktiverne i regnskabsåret som anført i regnskaberne. Den bestemmes på grundlag af genanskaffelsesværdien (dvs. værdi som ny for et lignende aktiv i løbende priser).

Afskrivning af beplantninger

Udgifterne til unge træer og buske til nybeplantning er et fast aktiv, der skal afskrives.

Der foretages kun afskrivning for beplantninger, der er brugerens ejendom (uanset type brugsret til jorden).

>TABELPOSITION>

Afskrivning af landbrugsbygninger, fast udstyr og grundforbedringer

Afskrivning af bygninger, fast udstyr (inklusive væksthuse og drivbænke) og grundforbedringer, der tilhører brugeren uanset type brugsret til jorden.

Følgende satser for lineær afskrivning anføres kun som vejledning.

>TABELPOSITION>

Afskrivning af materiel

Materiel, der afskrives, defineres som materiel, der har en værdi som ny på over 100 EUR. Afskrivningen af mindre udstyr af lavere værdi beregnes ikke. Køb af sådant udstyr skal behandles direkte som udgifter i regnskabsåret (rubrik 61 "Løbende vedligeholdelse af materiel").

Større reparationer, der rent faktisk forøger materiellets værdi i sammenligning med dets værdi før reparationen, er også indbefattet i denne rubrik enten som en integreret del af materiellets afskrivning, der eventuelt vil blive tilpasset, så der kan tages hensyn til det pågældende materiels forlængede levetid (som følge af reparationerne), eller ved spredning af udgifterne til større reparationer over flere på hinanden følgende år.

Beløbet for den årlige afskrivning skal beregnes efter den lineære afskrivningsmetode eller saldoafskrivningsmetoden.

Afskrivningssatsen bestemmes af forskellige faktorer, der hovedsagelig afhænger af de særlige forhold i det pågældende område og den pågældende produktion (brug i hvert år), men også af de tekniske fremskridt.

I betragtning af de heraf følgende forskelle i afskrivningen fra område til område og selv fra bedrift til bedrift kan regnskabskontorerne vælge særskilte satser for hver slags materiel for det pågældende område eller den pågældende bedrift, idet målet er at holde materiellets værdi så nært den faktiske værdiforringelse som muligt.

>TABELPOSITION>

Status ved regnskabsårets slutning (kolonne 8)

Aktivernes værdi ved regnskabsårets slutning beregnet på grundlag af genanskaffelsesværdien.

H. GÆLD

De anførte beløb vedrører kun de beløb, der endnu ikke er tilbagebetalt, dvs. optagne lån med fradrag af allerede foretagne amortiseringer. Lån i form af gældsbreve med fast rente vurderes til deres kontantværdi. Der skal mindst gives oplysninger om position 374, 378, 382, 386, 390 og 394.

Lånene opdeles efter deres varighed på følgende måde:

104. Mellem- og langfristede lån

Bedriftslån, der er indgået for et år eller mere.

105. Kortfristet lån og gæld

Bedriftslån, der er er indgået for mindre end et år, gæld og udestående betalinger.

106. I alt

Summen af rubrik 104 og 105.

Hvis der foreligger data i landbrugsregnskabet, skal lånene opdeles efter lånets formål, dvs.:

- lån til jord og bygninger (kolonne 2 og 6)

heraf: lån til køb af jord (kolonne 3 og 7)

- lån til driftskapital (kolonne 4 og 8).

Summen af disse underopdelinger svarer til beløbene i kolonne 1 ("Status ved regnskabsårets begyndelse, i alt") (= kolonne 2 + 4) og kolonne 5 ("Status ved regnskabsårets slutning, i alt") (= kolonne 6 + 8).

I. MERVÆRDIAFGIFT (MOMS)

Bedriftsskemaets data udtrykt i monetær værdi anføres alt efter den enkelte medlemsstat:

- Enten uden moms. Denne metode anvendes for alle bedrifter, der er underkastet den normale momsordning.

- Eller med moms. Medlemsstater, hvor denne metode anvendes, fremsender hvert år sammen med edb-medierne med de regnskabsmæssige data for et regnskabsår en liste over de anvendte momssatser i regnskabsåret for hver af posterne i bedriftsskemaet.

Med hensyn til bedrifter, der er underlagt den normale momsordning, skal der intet anføres i rubrik 108 til 111. Det samme gælder, hvis køb og salg i bedriftsskemaet anføres med moms.

Følgende oplysninger om moms anføres:

107. Momsordning

>TABELPOSITION>

Underopdeling af momsordningen (kun Spanien, Frankrig og Italien)

>TABELPOSITION>

Rubrik 108 til 111

Rubrik 108 til 111 udfyldes kun, hvis bedriften er underlagt landbrugsordningen (eller lignende ordninger).

Landbrugsordningen (eller lignende ordninger) tager sigte på at give generel kompensation for moms, der betales for køb af varer og tjenesteydelser til løbende priser og for investeringer. I så tilfælde anføres salg og køb uden moms.

108. Moms på salg

Moms, der opkræves på solgte produkter i regnskabsåret.

109. Moms på køb

Moms betalt i regnskabsåret i forbindelse med løbende indkøb af varer og tjenesteydelser. I Italien omfatter denne rubrik også moms, der betales til skattevæsenet under pro rata-ordningen.

110. Moms på investeringer

Moms betalt i regnskabsåret i forbindelse med indkøb af kapitalgoder (investeringer).

111. Moms refunderet af afgiftsmyndighederne

Størrelsen af refusionen.

J. PRÆMIER OG TILSKUD

De præmier og tilskud, der skal anføres i rubrikkerne 112-118, er præmier og tilskud, der ydes af offentlige myndigheder, bortset fra præmier og tilskud til investeringer, der anføres i rubrik 94-103.

112. Præmier og tilskud bortset fra præmier og tilskud for udgifter til og indkøb af dyr

Præmier og tilskud, der er modtaget, eller som retten har anerkendt for kategorierne af husdyr (rubrik 22-50), produkter (rubrik 120-313 og underrubrikker) og anden modtagen eller skyldig støtte bortset fra præmier og tilskud for udgifter til og indkøb af dyr. Alle indføringer skal henvise til husdyr, arealer og produkter fra bedriften vedrørende aktiviteterne i regnskabsåret.

113. Heraf: Det samlede beløb i rubrik 112 opdelt på

1. Kategorier husdyr (rubrik 22-50) undtagen tilskud til kvæg i kode 700 nedenfor.

2. Produkter (rubrik 120-313 og underrubrikker) undtagen betalinger i kode 600 nedenfor.

3. Særlige koder, der er anført i følgende liste:

- Kode 600 henviser til den samlede arealbetalingen til producenter af visse markafgrøder, der er baseret på forordning (EF) nr. 1251/1999, inklusive arealbetalinger for jordudtagning. Det samlede beløb og de nærmere oplysninger anføres også i tabel M.

- Kode 700 henviser til de samlede direkte betalinger i den fælles markedsordning for oksekød, der er baseret på forordning (EF) nr. 1254/1999. Det samlede beløb og de nærmere oplysninger anføres også i tabel M.

- Kode 800 henviser til direkte støtte til miljøvenlige landbrugsmetoder og opretholdelse af landskabet i landdistrikterne.

- Kode 810 henviser til betalinger til landmænd, der er underlagt restriktioner for landbrugsudnyttelse i områder med miljørestriktioner (artikel 16 i forordning (EF) nr. 1257/1999).

- Kode 820 henviser til udligningsgodtgørelse i ugunstigt stillede områder (artikel 14 i forordning (EF) nr. 1257/1999).

- Kode 900 henviser til støtte for skovrejsning på landbrugsarealer.

- Kode 910 henviser til anden støtte til skovbrug.

- Kode 951 henviser til præmier og tilskud for animalsk produktion, der ikke er indbefattet i koderne ovenfor.

- Kode 952 henviser til præmier og tilskud for afgrøder, der ikke er indbefattet i koderne ovenfor.

- Kode 953 henviser til præmier og tilskud for udvikling af landdistrikter, der ikke er indbefattet i koderne ovenfor.

- Kode 998 omfatter betalinger for ulykker, godtgørelser for tab af produktion eller produktionsmidler fra offentlige myndigheder. (For erstatning fra privat forsikring anvendes tabel F og rubrik 181 i tabel K).

- Kode 999 omfatter præmier og tilskud af usædvanlig karakter (f.eks. agromonetær udligning). I betragtning af deres usædvanlige karakter registreres disse betalinger på kassebeholdningsbasis.

- Kode 1052 og 2052 henviser til godtgørelser for ophør med mælkeproduktion. Årlige betalinger registreres under kode 1052, engangsudbetalinger under kode 2052.

- Kode 950 anvendes for generelle tilskud, der ikke kan tildeles for nogen aktivitet (= ikke under nogen af ovennævnte koder).

114. Præmier og tilskud for omkostninger

Præmier og tilskud i forbindelse med omkostninger (rubrik 59-92).

115. Heraf: Det samlede beløb i rubrik 114 opdelt efter omkostningskategori (rubrik 59-92).

116. Præmier og tilskud for køb af husdyr

Præmier og tilskud i forbindelse med køb af husdyr (kolonne 1 i rubrik 51-58).

117. Heraf: Det samlede beløb i rubrik 116 opdelt efter husdyrkategori (rubrik 51-58).

118. Præmier og tilskud i alt

Summen af rubrik 112, 114 og 116.

K. PRODUKTION (bortset fra husdyr)

Visse produktrubrikker er underopdelt i underrubrikker. I sådanne tilfælde anføres oplysninger i kolonne 4 til 10 både i underrubrikkerne og hovedrubrikken. I dette tilfælde anføres underrubrikkernes aggregat i hovedrubrikken.

Særskilte indføringer foretages for afgrøder på udtagne arealer efter forordning (EF) nr. 1251/1999. Særskilte indføringer skal også foretages, hvis den samme afgrøde dyrkes både med kunstig vanding og uden kunstig vanding.

Data for afgrøder på roden anføres under den relevante rubrik med undtagelse af arealer, som ikke skal anføres. Det samme gælder for afgrøder fra jord, der er forpagtet for mindre end et år på et tilfældigt grundlag.

A. PLANTEPRODUKTER

Korn

Korn til ensilering er ikke inkluderet i de produkter, der er anført forneden i rubrik 120-128. Det skal anføres i rubrik 326 "Fodermajs" og rubrik 327 "Andet korn til ensilering". Hirse, triticale, boghvede og sorghum (bortset fra fodersorghum) anføres i rubrik 128 "Andre kornarter". Fodersorghum anføres i rubrik 145 "Andre foderplanter".

Frø anføres i rubrik 120-128.

120. Blød hvede og spelt.

121. Hård hvede.

122. Rug (herunder blandsæd).

123. Byg.

124. Havre.

125. Blandinger af vårsæd.

126. Kornmajs (herunder våd kornmajs).

127. Ris.

128. Andre kornarter.

Andre markafgrøder

129. Proteinafgrøder.

Alle proteinafgrøder, der dyrkes for deres frø, herunder frø og blandinger af bælgsæd med korn. Bælgplanter, der høstes grønne, er ikke indbefattet, f.eks. lucerne, der skal anføres i rubrik 145 "Andre foderafgrøder", olieholdige proteinafgrøder (f.eks. soja), der skal anføres i rubrik 132 "Urteagtige olieplanter", og bælgafgrøder, der dyrkes som grøntsager, skal anføres i rubrikkerne 136, 137 eller 138.

Underrubrikker til rubrik 129 ("Proteinafgrøder")

360. Ærter, hestebønner og sødlupiner

361. Linser, kikært og vikke

330. Andre proteinafgrøder

130. Kartofler (herunder nye kartofler og læggekartofler).

Underrubrikker til rubrik 130 ("Kartofler")

Der skal anføres nærmere oplysninger, hvis sådanne foreligger i bedriftens regnskaber.

362. Kartofler til stivelsesproduktion

363. Andre kartofler

131. Sukkerroer (frø ikke medregnet).

132. Urteagtige olieplanter (herunder frø).

Underrubrikker til rubrik 132 ("Urteagtige olieplanter")

331. Raps og rybs

332. Solsikke

333. Soja

364. Hør bortset fra spindhør (hvis data foreligger i bedriftens regnskaber)

334. Andre (herunder hør bortset fra spindhør, hvis den ikke er anført i underrubrik 364, ricinusfrø, saflor, sesam, jordnødder, sennep, kornvalmue og andre olieplanter).

133. Humle (frø ikke medregnet).

134. Tobak (frø ikke medregnet).

Underrubrikker til rubrik 134 ("Tobak")

Underrubrikkerne svarer til grupper af tobakssorter som defineret i Rådets forordning (EØF) nr. 2075/92 (EFT L 215 af 30.7.1992, s. 70) om den fælles markedsordning for råtobak, særlig artikel 2. Der skal anføres nærmere oplysninger, hvis sådanne foreligger i bedriftens regnskaber.

365. Flue-cured (omfattede sorter: Virginia, Virginia D og hybrider heraf og Bright)

366. Light air-cured (omfattede sorter: Burley, Badischer Burley og hybrider heraf og Maryland)

367. Dark air-cured (omfattede sorter: Badischer Geudertheimer, Pereg, Korso, Paraguay og hybrider heraf, Dragon Vert og hybrider heraf, Philippin, Petit Grammont (Flobecq), Semois, Appelterre, Nijkerk, Misionero og hybrider heraf, Rio Grande og hybrider heraf, Forchheimer Havanna Iic, Nostrano del Brenta, Resistente 142, Goyano, Hybrider af Geudertheimer, Beneventano, Brasile Selvaggio og lignende sorter, Fermented Burley og Havanna)

368. Fire-cured (omfattede sorter: Kentucky og hybrider heraf, Moro di Cori og Salento)

369. Sun-cured (omfattede sorter: Xanthi-Yaka, Perustitza, Samsun, Erzegovina og lignende sorter, Myrodata Smyrnis, Trapezous og Phi I, Kaba Koulak (ikke-klassisk), Tsebelia og Mavra)

370. Basmas (omfattede sorter: Basmas)

371. Katerini (omfattede sorter: Katerini og lignende sorter)

372. Kaba-Koulak (klassisk) (omfattede sorter: Elassona, Myrodata Agrinion og Zychnomyrodata)

135. Andre industriplanter (frø ikke medregnet).

Omfatter også bomuld eller sukkerrør, spindhør og hamp.

Underrubrikker til rubrik 135 ("Andre industriplanter")

345. Lægeurter, krydderurter, aromastoffer og parfumeplanter, herunder te, kaffe og cikorie til kaffe

346. Sukkerrør

347. Bomuld: produktionen i regnskabsåret (kolonne 5) angives som vægten (100 kg) af bomuldsfrø, dvs. ikke-egrenerede fibre

373. Spindhør (hvis data foreligger i bedriftens regnskaber)

374. Hamp (hvis data foreligger i bedriftens regnskaber)

348. Andre industriplanter Omfatter også spindhør og hamp, hvis de ikke er anført i rubrik 373 og 374.

Grøntsager og ikke-permanente frugter

136. Friske grøntsager, meloner og jordbær som frilandskultur: afgrøder, der dyrkes i vekseldrift med landbrugsafgrøder - herunder ananas og sukkermajs.

137. Friske grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes som gartneriafgrøder på friland: afgrøder, der dyrkes i vekseldrift med andre gartneriafgrøder, og som er karakteriseret ved en hurtig rotation med næsten konstant udnyttelse af arealet og høst flere gange om året, herunder ananas og sukkermajs.

138. Friske grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes overdækket (inklusive ananas og sukkermajs): afgrøder, som i hele vækstperioden eller i størstedelen af denne dyrkes overdækket (væksthuse, permanente drivbænke og opvarmede plasttunneller). Afgrøder i uopvarmede plasttunneller, glasklokker eller flytbare drivbænke anses ikke for afgrøder, der dyrkes overdækket. I tilfælde af væksthuse med dyrkning i flere planer tælles kun grundarealet.

Underrubrikker til rubrik 136, 137 og 138 ("Grøntsager og ikke-permanente frugter")

Produkterne anføres i underrubrikkerne uanset senere anvendelse (ferskvareforbrug, tørring, forarbejdning, konservering i dåse mv.). Der skal anføres nærmere oplysninger, hvis sådanne foreligger i bedriftens regnskaber.

335. Kålhoveder, blomkål, broccoli, mv.

336. Bladgrøntsager (porre, spinat, salat mv.)

337. Tomater

375. Sukkermajs (hvis data foreligger i bedriftens regnskaber)

338. Grøntsager, der dyrkes for frugten eller blomsten, undtagen tomater (courgetter, auberginer, små agurker, artiskokker, peberfrugter osv.). Også sukkermajs, hvis den ikke er anført i underrubrik 375

339. Grøntsager, der dyrkes for roden, løget eller knolden (undtagen kartofler)

340. Bælgplanter (ærter, bønner mv. undtagen linser og kikærter)

341. Frugter af ikke-permanente planter (jordbær, meloner, vandmeloner, ananas osv.).

139. Svampe: Det samlede areal af de på hinanden følgende bakker (basisareal × antal gange med fuldstændig høst) anføres i kvadratmeter. Dette areal medregnes ikke i det samlede areal (rubrik 183).

Blomster og prydplanter

140. Blomster og prydplanter dyrket på friland (bortset fra planteskoler) (basisareal).

141. Blomster og prydplanter dyrket overdækket (basisareal).

Underrubrikker til rubrik 140 og 141 ("Blomster og prydplanter")

Der skal anføres nærmere oplysninger, hvis sådanne foreligger i bedriftens regnskaber.

342. Blomsterløg samt blomstrende rod- og prydknolde

343. Afskårne blomster og blomsterknopper

344. Blomstrende planter og prydplanter.

Frø

142. Græsfrø (fodergræs og foderbælgsæd).

143. Andre frø (haveplantefrø, frø og plantemateriale på agerjord, bortset fra korn, bælgsæd, kartofler, olieplanter samt græsfrø).

Foderplanter og udtagen jord

144. Rodfrugtplanter til foder (runkelroer, kålroer, fodergulerødder, turnips (hvide roer), andre rod- og knoldfrugter) (frø ikke medregnet).

145. Andre foderplanter

Alle etårige eller flerårige foderafgrøder, der dyrkes i vekseldrift, og som findes på det samme areal i mindre end fem år, bortset fra græsafgrøder.

Underrubrikker til rubrik 145 ("Andre foderplanter")

326. Fodermajs

327. Andet korn til ensilering

328. Andre foderplanter.

146. Udtagen jord: arealer, som indgår i vekseldriften, hvad enten de passes eller ej, men som der ikke høstes på i hele regnskabsåret. Arealer, der er udtaget for at efterkomme forordning (EF) nr. 1251/1999 og ikke dyrkes, skal også anføres. Omfatter også udtagne arealer med plantedække. Udtagne arealer med tilladt nonfoodafgrøde i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1251/1999 anføres i den relevante afgrøderubrik med "afgrødetype" kode 8 eller 9.

147. Midlertidige græsgange: Græsgange, der er udlagt på agerjord, og som i en periode på mindre end fem år anvendes til produktion af græsfoder, herunder arealer i en periode på under et år. Den samlede indtægt ved salg af hø og/eller græs, der stammer fra dette areal, anføres i denne rubrik.

148. Andre markafgrøder, som ikke er omfattet af rubrik 120-147 eller ovennævnte underrubrikker.

149. Arealer, for hvilke der er indgået lejemål, og som er klar til såning, herunder arealer, der stilles til rådighed for arbejdskraften som naturalgode.

150. Enge og permanente græsgange: udnyttet landbrugsareal, der dyrkes uden for vekseldriften, og hvor der vedvarende (i mindst fem år) dyrkes fodergræs; der kan være tale om såvel udlagte som ikke-udlagte græsarealer, og arealerne gødes og passes normalt. Den samlede indtægt ved salg af hø og/eller græs, der stammer fra dette areal, anføres i denne rubrik.

151. Overdrev: Græsgange med ringe udbytte, der almindeligvis ikke gødes eller passes, også hvis de rummer buskvækst.

Permanente beplantninger

152. Plantager med frugttræer og -buske.

Omfatter også tropiske og subtropiske frugter, herunder bananer, men ikke overdækkede permanente beplantninger, der falder ind under rubrik 156.

Underrubrikker til rubrik 152 ("Plantager med frugttræer og -buske")

Produkterne anføres i disse underrubrikker uanset senere anvendelse (ferskvareforbrug, tørring, forarbejdning, konservering i dåse osv.).

349. Kernefrugt: Æbler, pærer mv. undtagen tørrede druer (underrubrik 291) og druer til spisebrug (underrubrik 285)

350. Stenfrugt: Blommer, ferskner, abrikoser, kirsebær mv. undtagen spiseoliven (underrubrik 281)

351. Nødder: valnødder, hasselnødder, mandler, spisekastanjer mv.

352. Småfrugter og bær: Ribs, hindbær, figner mv. (undtagen jordbær, meloner og ananas: rubrik 136, 137 og 138).

353. Tropiske og subtropiske frugter: Bananer, avocado, mango, papaya mv.

153. Citruslunde.

Underrubrikker til rubrik 153 ("Citrusfrugtlunde")

354. Appelsiner

355. Tangeriner, mandariner, klementiner og lignende små frugter

356. Citroner

357. Andre citrusfrugter.

154. Olivenlunde.

Underrubrikker til rubrik 154 ("Olivenlunde")

281. Spiseoliven

282. Oliven solgt som frugt, bestemt til oliefremstilling

283. Olivenolie

284. Biprodukter fra olivenavl.

155. Vinmarker.

Underrubrikker til rubrik 155 ("Vinmarker")

285. Druer til spisebrug

286. Druer til fremstilling af kvalitetsvin (kvbd)

287. Druer til fremstilling af bordvin og anden vin end kvalitetsvin

288. Forskellige produkter fra vinfremstilling: most, saft, mistella, brændevin, vineddike o.a., der fremstilles på vinbruget

289. Kvalitetsvin (kvbd)

290. Bordvin og anden vin end kvalitetsvin

291. Tørrede druer

304. Biprodukter fra vinfremstilling (presserester, bærme mv.).

156. Overdækkede permanente beplantninger.

157. Planteskoler: Inklusive vinplanteskoler, eksklusive træplanteskoler i skove, der tjener til dækning af bedriftens eget behov.

158. Andre permanente beplantninger (vidjer, siv, bambus, pil mv.).

159. Vækst i unge beplantninger vurderet på basis af omkostningerne ved de anvendte produktionsmidler (kun beplantninger, der endnu ikke er nået op på fuld produktivitet, kommer i betragtning). Denne beløb anføres også i Investeringer (kolonne 4) i rubrik 96 "Permanente beplantninger" (tabel G).

Andre planteprodukter

160. Produkter forarbejdet på basis af bedriftens egne afgrøder, der ikke er særskilt nævnt, herunder alkohol af andre produkter end druer, cider, pærecider eller andet.

161. Biprodukter fra afgrøder (bortset fra biprodukter fra vinavl og olivenavl).

Underrubrikker til rubrik 161 ("Biprodukter fra afgrøder")

Der skal anføres nærmere oplysninger, hvis sådanne foreligger i bedriftens regnskaber.

299. Halm

300. Sukkerroetop

301. Andre biprodukter.

B. ANIMALSKE PRODUKTER

162. Komælk.

163. Produkter af komælk.

164. Fåremælk.

165. Gedemælk.

166. Uld.

167. Produkter af fåremælk.

168. Produkter af gedemælk.

169. Hønseæg.

170. Andre animalske produkter (solgt gødning, bedækninger, æg bortset fra hønseæg mv.).

313. Honning og produkter fra biavl: Honning, mjød og andre produkter og biprodukter fra biavl, om muligt udtrykt i hkg (= 100 kg) i honningækvivalent.

171. Opdræt på kontrakt.

Indtægter fra opdræt på kontrakt, der foregår på sådanne vilkår, at denne aktivitet i det væsentlige har karakter af en tjenesteydelse fra brugerens side, idet denne ikke bærer den økonomiske risiko, der normalt er forbundet med opdræt eller opfedning af de pågældende dyr.

Underrubrikker til rubrik 171 ("Opdræt på kontrakt")

Der skal anføres nærmere oplysninger, hvis sådanne foreligger i bedriftens regnskaber.

307. Kvæg på kontrakt

308. Får og/eller geder på kontrakt

309. Svin på kontrakt

310. Fjerkræ på kontrakt

311. Andre husdyr på kontrakt.

C. SKOVBRUG

173. Skovareal.

Areal, der er dækket med skove, herunder planteskoler i skove samt poppelplantager. Enkeltstående træer, små grupper af træer og enkelte rækker med træer medregnes ikke i skovarealet. Det tilsvarende areal medregnes til de omkringliggende arealer. Skovareal tages kun i betragtning, hvis det drives af driftslederen, passes af arbejdskraft fra landbrugsbedriften med dennes materiel, og/eller hvis de produkter, som arbejdet giver, bruges på landbrugsbedriften.

174. Salg af råtræ: Værdi af salg af gavntræ, inklusive forbrug på bedriften, i løbet af regnskabsåret.

175. Salg af træ på roden: Værdi af salg af træ på roden i regnskabsåret.

176. Andre skovbrugsprodukter: Værdi af salg af skovbrugsprodukter bortset fra gavntræ (kork, harpiks mv.).

D. ANDRE PRODUKTER

172. Indtægter fra lejlighedsvis udlejning af foderareal og dyrepension.

177. Kontraktarbejde for tredjemand, herunder udlejning af materiel.

178. Renter af bankindeståender, der er nødvendige for bedriftens drift (omsætningsformue). Denne rubrik udfyldes ikke, hvis omsætningsformuen fastsættes skønsmæssigt (se også vejledningen om omsætningsformuen, rubrik 102).

179. Agroturisme i visse tilfælde, hvor turismen overlapper landbrugsaktiviteten på landbrugsbedriften i en sådan grad, at det i praksis er umuligt at skelne de to aktiviteter fra hinanden, og hvor omkostninger og arbejdskraft i forbindelse med turismen derfor er medregnet i de tilsvarende rubrikker. Indtægterne fra denne aktivitet anføres i denne rubrik. Disse indtægter omfatter vederlag fra turisterne (campingpladser, ferielogi, ridefaciliteter, jagt- og fiskeret mv.).

180. Korrektion af indtægter i foregående regnskabsår: beløb, der i løbet af regnskabsåret blev modtaget for tidligere regnskabsår, og som ikke er medregnet i de udestående fordringer for de pågældende regnskabsår. Præmier, tilskud og direkte støtte for produkter, husdyr, arealer, omkostninger og katastrofer skal for det pågældende regnskabsår anføres i rubrikkerne 112 til 119 og for tidligere regnskabsår under løbenummer 483.

181. Andre former for provenu og indtægt, som ikke er opregnet ovenfor: Lejeværdi af bolig til arbejdskraft inkl. i lønudgift (vurderet i forhold til de dermed forbundne omkostninger), arbejder i forbindelse med de faste aktiver (anslået værdi af de samlede omkostninger ved arbejder i forbindelse med de faste aktiver, som behandles som bedriftens løbende omkostninger: Se "Definitioner og generel vejledning", litra b)), modtagne godtgørelser, som ikke kan henregnes til særlige provenuer eller fradrages omkostningerne osv.

182. Andre arealer og deres produktion.

Rubrik 182 omfatter ethvert andet areal, f.eks. køkkenhave, bygningernes grundareal, veje, område til husdyrene, damme osv.

183. I alt: summen af rubrikkerne 120 til 182 og 313.

Summen af arealerne omfatter dog ikke arealer, der benyttes til efterafgrøder og til svampe. Summen af arealerne udgør således bedriftens samlede areal.

KOLONNER I TABEL K

Produkt (kolonne 1)

Produkterne anføres i stigende orden efter de ovenfor nævnte numre.

Afgrødetype (kolonne 2)

Der skelnes mellem følgende typer afgrøder og tilsvarende koder:

Kode 0: Denne kode anvendes i tilfælde af animalske produkter, forarbejdede produkter, oplagrede produkter og biprodukter.

A. Markafgrøder (herunder friske grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes som frilandskultur i vekseldrift med landbrugsafgrøder. Afgrøder fra arealer, der er udtaget efter forordning (EF) nr. 1251/1999, er ikke medregnet)

Kode 1: Ikke-kunstvandede hovedafgrøder.

Hovedafgrøderne omfatter:

- monokulturer, dvs. afgrøder, der dyrkes som de eneste på et givet areal i det pågældende regnskabsår

- blandingskulturer: afgrøder, der sås, passes og høstes samtidigt, og hvoraf det endelige produkt fremtræder som en blanding

- blandt de afgrøder, der dyrkes efter hinanden i løbet af samme regnskabsår på et givet areal, den afgrøde, som lægger beslag på jorden i længst tid.

Kode 2: Ikke-kunstvandede mellemafgrøder.

Afgrøder, som i en vis periode dyrkes sammen på samme areal, og som normalt giver hver sin særskilte høst i løbet af regnskabsåret. Det samlede areal deles for de pågældende afgrøder i forhold til det areal, som hver af dem rent faktisk beslaglægger.

Kode 3: Ikke-kunstvandede efterafgrøder.

Afgrøder, der dyrkes efter hinanden i samme regnskabsår på et givet areal, og som ikke betragtes som hovedafgrøder.

Kode 6: Kunstvandede hoved- eller mellemafgrøder.

Kode 7: Kunstvandede efterafgrøder.

En afgrøde anses for kunstvandet, når vand normalt tilføres kunstigt.

De to sidstnævnte afgrødetyper anføres, såfremt oplysningerne fremgår af bedriftens regnskaber.

B. Grønt- og blomstergartneri som frilandskultur

Kode 4: Friske grøntsager, meloner og jordbær i grøntgartneri som frilandskultur (se rubrik 137) og blomster og prydplanter som frilandskulturer (se rubrik 140).

C. Overdækkede afgrøder

Kode 5: Friske grøntsager, meloner og jordbær, overdækket (se rubrik 138), (etårige eller permanente) blomster og prydplanter, overdækket (se rubrik 141), permanente afgrøder, overdækket (se rubrik 156). Eventuelt også rubrikkerne 143, 285 og 157.

D. Afgrøder på arealer, der er udtaget efter forordning (EF) nr. 1251/1999

Kode 8: Ikke-kunstvandede afgrøder på udtagne arealer.

Kode 9: Kunstvandede afgrøder på udtagne arealer.

Manglende data (kolonne 3)

Kode 0: Der angives kode 0, når ingen data mangler.

Kode 1: Kode 1 anføres, hvis arealet for en afgrøde ikke er angivet (jf. kolonne 4), f.eks. ved salg af afsættelige afgrøder, som er købt på roden, eller som stammer fra arealer, der blev lejet for et tidsrum på mindre end et år på et tilfældigt grundlag, og i tilfælde, hvor en produktion er opnået ved forarbejdning af opkøbte animalske eller vegetabilske produkter.

Kode 2: Gør salgsvilkårene det ikke muligt at angive den faktiske produktionsmængde (kolonne 5), anføres kode 2 i denne kolonne for afgrøder på kontrakt.

Kode 3: Gør salgsvilkårene det ikke muligt at angive den faktiske produktionsmængde, og er afgrøderne ikke på kontrakt, anføres kode 3.

Kode 4: Hvis areal og faktisk produktionsmængde ikke foreligger, anføres kode 4.

Kode 8: For produktkode 146 anføres kode 8, hvis et areal er udtaget for at efterkomme forordning (EF) nr. 1251/1999 og der intet dyrkes på arealet (inklusive eventuelt plantedække).

Areal (kolonne 4)

Arealet angives i ar (100 ar = 1 ha) med undtagelse af arealer med svampe (rubrik 139), der angives i kvadratmeter. Sidstnævnte areal medregnes ikke i det samlede areal (rubrik 183).

Arealet for hvert vegetabilsk produkt anføres i denne kolonne, dog undtaget biprodukter af vegetabilske produkter (rubrik 161, 284, 299 til 301 og 304) samt forarbejdede produkter (rubrik 160 og 288). Produkter, der er fremstillet ved forarbejdning af opkøbte afgrøder, og produkter af afsættelige afgrøder, som er købt på roden, eller som stammer fra arealer, der blev lejet for et tidsrum på mindre end et år på et tilfældigt grundlag, anføres uden angivelse af arealet. Kode 1 angives i kolonne 3 (manglende data).

Med hensyn til underrubrikkerne for friske grøntsager, meloner, jordbær (rubrikkerne 335 til 341), blomster og prydplanter (rubrikkerne 342 til 344), der dyrkes som gartneriafgrøder på friland eller overdækket, anføres det areal, der rent faktisk anvendes til den pågældende afgrøde (udnyttet areal). Eksempel: Hvis der på samme areal på 1 ha frilandsgartneri er dyrket radiser og derefter porrer, er grundarealet, som angives i rubrik 137, 1 ha, og det udnyttede areal udgør tre gange 1 ha, der skal anføres i henholdsvis rubrik 339 og 336. Hvis denne oplysning ikke foreligger i bedriftens regnskab, angives kode 1 i kolonne 3 (manglende data).

Produktion i regnskabsåret (kolonne 5)

Mængden af animalske og vegetabilske produkter produceret i løbet af regnskabsåret (eventuelle tab på marken eller på gården ikke medregnet). Disse mængder anføres for bedriftens vigtigste produkter (undtagen biprodukter).

Mængderne angives i hkg (100 kg) undtagen for æg (rubrik 169), der angives i enheder på tusind, og vin og tilknyttede produkter (rubrik 286 til 290), der udtrykkes i hl. Med hensyn til mælk anføres mængden af mælk, uanset hvordan (som fløde, smør, ost, osv.) den er solgt, anvendt til eget forbrug, udnyttet på bedriften eller anvendt som naturalydelse. Mælk der er diet af kalve, medregnes ikke i produktionen.

Når salgsvilkårene for et produkt ikke gør det muligt at fastslå den faktiske produktionsmængde i hkg (f.eks. salg af afgrøder på roden og afgrøder på kontrakt), angives kode 2 i kolonne 3 (manglende data) for afgrøder på kontrakt, og kode 3 i øvrige tilfælde.

Status ved regnskabsårets begyndelse (kolonne 6)

Værdien af disponible produkter (på lager) ved regnskabsårets begyndelse (besætning ikke medregnet). Produkterne vurderes til prisen "ab gård" den dag, statusopgørelsen finder sted.

Salg (kolonne 7)

Det samlede salgsbeløb (uanset om det blev indkasseret i løbet af regnskabsåret) for produkter, der er på lager ved regnskabsårets begyndelse, og/eller som blev høstet i løbet af regnskabsåret.

Det samlede beløb for de solgte produkter omfatter værdien af produkter, der er hjemtaget (skummetmælk, pulp osv.). Denne værdi anføres ligeledes under driftsomkostningerne.

Eventuelle godtgørelser (f.eks. erstatning for haglskade) i regnskabsåret lægges til salgsbeløbet for de tilsvarende produkter, hvis de er ydet i forbindelse med produktionen af disse. I modsat fald anføres de i rubrik 181 "Andre former for provenu og indtægt".

Præmier og tilskud, som er modtaget for produkter, medregnes ikke i den samlede salgssum, men angives i rubrik 112 (se vejledningen for denne rubrik). Når eventuelle salgsomkostninger er kendt, trækkes de ikke fra den samlede salgssum, men angives i rubrik 71 "Andre særskilte udgifter ved husdyrhold" eller i rubrik 76 "Andre særskilte udgifter ved dyrkning af jorden".

Eget forbrug og naturalydelser (kolonne 8)

Produkter, der er anvendt i bedriftens husholdning (herunder produkter fra bedriften, der er anvendt ved tilberedning af måltider til feriegæster) og/eller som naturalbetaling for goder og tjenesteydelser (herunder naturalløn). De pågældende produkter vurderes til prisen ab gård.

Status ved regnskabsårets slutning (kolonne 9)

Værdien af disponible produkter (på lager) ved regnskabsårets slutning (besætning ikke medregnet). Produkterne vurderes til prisen "ab gård" den dag, statusopgørelsen finder sted.

Forbrug af egne produkter på bedriften (kolonne 10)

Værdien "ab gård" af bedriftens produkter (på lager) ved regnskabsårets begyndelse og/eller produceret på et senere tidspunkt i regnskabsåret og anvendt på bedriften i regnskabsåret som produktionsmidler. Dette omfatter:

- Foder

Værdien "ab gård" af bedriftens produkter med handelsmæssig værdi (produkter, der sædvanligvis kan afsættes), der er anvendt i regnskabsåret som foder. Bedriftens halm, der er anvendt på bedriften (som foder eller strøelse), medregnes kun, hvis der er tale om et produkt af handelsmæssig værdi i det pågældende område i det pågældende regnskabsår. Den mælk, der er diet af kalve, medregnes ikke i forbrug af egne produkter på bedriften.

De pågældende produkter vurderes til salgsprisen "ab gård".

- Udsæd

Værdien "ab gård" af bedriftens afsættelige produkter, som blev anvendt til udsæd i regnskabsåret.

L. KVOTER OG ANDRE RETTIGHEDER

Mængden af en erhvervet kvote anføres altid i kolonne 9.

Også kvoter, der oprindeligt blev erhvervet gratis, anføres til løbende markedspriser, hvis transaktionerne ikke er knyttet til jord. Kvoter, der ikke kan forhandles særskilt fra tilhørende areal, anføres kun i tabel G.

Nogle data anføres samtidigt, individuelt eller som dele af aggregater, i andre rubrikker i tabel F, G og/eller K.

Følgende rubrikker anvendes:

401. Mælk

402. Ammekopræmie

404. Moderfårs- og hungedspræmie

421. Sukkerroer

422. Tobak

423. Kartofler til stivelsesproduktion

441. Ammoniak

442. Organisk gødning

499. Anden type data (kolonne 2)

KOLONNER I TABEL L

Kvoter eller andre rettigheder (kolonne 1)

Rubrik af kvote eller rettighed.

Datatype (kolonne 2)

Kode 1: Aktiv-relaterede indføringer: køb og salg.

Kode 2: Indkomst-relaterede indføringer: leasing eller leje af kvoter.

(Kolonne 3): "Fri"

Betalinger (kolonne 4)

For kode 1 i kolonne 2:

Beløb betalt for køb af kvoter eller andre rettigheder.

For kode 2 i kolonne 2:

Beløb betalt for leasing eller leje af kvoter eller andre rettigheder. Anføres også i "Betalt leje" i rubrik 85 i tabel F.

Indtægter (kolonne 5)

For kode 1 i kolonne 2:

Beløb modtaget for salg af kvoter eller andre rettigheder.

For kode 2 i kolonne 2:

Beløb modtaget for udlejning eller leasing af kvoter eller andre rettigheder. Anføres også i "Andre former for provenu og indtægter" i rubrik 181 i tabel K.

Status ved regnskabsårets begyndelse (kolonne 6)

For kode 1 i kolonne 2:

Værdien ved regnskabsårets begyndelse af de mængder, som brugeren råder over, hvad enten de oprindeligt blev erhvervet gratis eller købt, anføres til løbende markedspriser, hvis transaktionerne ikke er knyttet til jord.

For kode 2 i kolonne 2:

Intet.

Afskrivninger (kolonne 7)

Afskrivninger af kvoter og andre rettigheder kunne anføres i denne kolonne. Afskrivninger af kvoter og andre rettigheder anføres ikke i tabel G (position 340).

Status ved regnskabsårets slutning (kolonne 8)

For kode 1 i kolonne 2:

Værdien ved regnskabsårets slutning af de mængder, som brugeren råder over, hvad enten de oprindeligt blev erhvervet gratis eller købt, anføres til løbende markedspriser, hvis transaktionerne ikke er knyttet til jord.

For kode 2 i kolonne 2:

Intet.

Mængde (kolonne 9)

Rubrik 401, 421-442 i hkg, rubrik 402 og 404 i stk. kvæg og rubrik 499 ingen indføring.

Afgifter, tillægsafgift (kolonne 10)

Anføres kun en gang, med kolonne 2 = 2.

Rubrik 401: Tillægsafgift for produktionen af mælk i regnskabsåret, ellers det betalte beløb. 0 anføres, hvis der er en kvote, men ingen betaling.

M. DIREKTE BETALINGER FOR MARKAFGRØDER OG OKSEKØD - efter forordning (EF) nr. 1251/1999 og (EF) nr. 1254/1999 (rubrik 601-650 og 700-769)

600. Arealbetalinger efter forordning (EF) nr. 1251/1999

De samlede arealbetalinger skal også anføres i tabel J med kode 600. Den omfatter også arealbetalinger for jordudtagning.

Udspecificering af rubrik 600

Rubrikkerne 621 til 633 udfyldes kun for kunstvandede afgrøder, når disse behandles særskilt i den nationale regionaliseringsplan. Disse arealer og de tilhørende betalinger skal i så fald ikke medregnes i rubrikkerne 601 til 613. Hvis de kunstvandede afgrøder ikke behandles særskilt i den nationale regionaliseringsplan, anføres de i rubrikkerne 601 til 613.

601. Arealbetalinger for ikke-kunstvandede arealer

Summen af rubrikkerne 602-613.

De forskellige underrubrikker udfyldes i det mindste, når medlemsstaten i sin regionaliseringsplan har fastsat en anden godtgørelsesordning (med hensyn til referenceudbytter, støttebeløb pr. enhed og samlet støtteberettiget areal) for de forskellige støtteberettigede afgrøder.

602. Arealbetalinger for korn

603. Arealbetalinger for oliefrø

604. Arealbetalinger for proteinafgrøder

605. Arealbetalinger for korn til ensilering

606. Arealbetalinger for kornmajs

607. Arealbetalinger for majs til ensilering

608. Supplement til arealbetalinger for hård hvede i de traditionelle produktionsområder eller særlig støtte for hård hvede som omhandlet i artikel 5, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1251/1999

609. Arealbetalinger for andre markafgrøder

611. Arealbetalinger for græs til ensilering

612. Arealbetalinger for spindhør

613. Arealbetalinger for hamp

621. Arealbetalinger for kunstvandede arealer

Summen af rubrik 622-633.

De forskellige underrubrikker udfyldes i det mindste, når medlemsstaten i sin regionaliseringsplan har fastsat en anden godtgørelsesordning (med hensyn til referenceudbytter, støttebeløb pr. enhed og samlet støtteberettiget areal) for de forskellige støtteberettigede afgrøder.

622. Arealbetalinger for kunstvandet korn

623. Arealbetalinger for kunstvandet oliefrø

624. Arealbetalinger for kunstvandede proteinafgrøder

625. Arealbetalinger for kunstvandet korn til ensilering

626. Arealbetalinger for kunstvandet kornmajs

627. Arealbetalinger for kunstvandet majs til ensilering

628. Supplement til arealbetalinger for kunstvandet hård hvede i de traditionelle produktionsområder eller særlig støtte for hård hvede som omhandlet i artikel 5, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1251/1999

629. Arealbetalinger for andre kunstvandede markafgrøder

632. Arealbetalinger for kunstvandede spindhør

633. Arealbetalinger for kunstvandede hamp

650. Arealbetalinger for jordudtagning

700. Direkte betalinger for oksekødsproduktion efter Rådets forordning (EF) nr. 1254/1999

De samlede direkte betalinger for oksekød skal også anføres i tabel J med kode 700.

Følgende tabel viser rubrikkerne for alle typer direkte betalinger for oksekød efter forordning (EF) nr. 1254/1999, men angivelse af visse oplysninger om "antal basisenheder" og "støtte i alt" er fakultativ. I forbindelse med supplerende betalinger, der blev indført ved forordning (EF) nr. 1254/1999, er det vigtigt at undgå dobbelt bogføring. Derfor:

- bogføres supplement til ammekopræmie i rubrik 764 kun, hvis det ikke allerede er anført i rubrik 731

- bogføres supplement til slagtepræmie i rubrik 762 kun, hvis det ikke allerede er anført i rubrik 742

- bogføres supplerende betalinger for handyr i rubrik 763 kun, hvis det ikke allerede er anført i rubrik 710-715.

>TABELPOSITION>

KOLONNER I TABEL M

Produkt eller produktkombination (kolonne 1)

(Kolonne 2 og 3): "Fri".

Antal basisenheder til betaling (kolonne 4)

For rubrik 600-650 og 769 angives det areal i ar, som der skal udbetales støtte for til producenten. For rubrik 710-766 anføres antallet af betalinger.

Støtte i alt (kolonne 5)

Summen af den støtte, der er modtaget eller fastslået ret til i regnskabsåret.

Referenceudbytte (kolonne 6)

For rubrik 601-650 anføres det referenceudbytte (i kg/ha), som var beregningsgrundlag for de præmier, der modtages. Hvis denne oplysning ikke findes i bedriftens regnskaber, kan den indføjes af forbindelsesorganet på grundlag af de regionale tal og bedriftens beliggenhed

(Kolonne 7-10): "Fri".

N. OPLYSNINGER OM KØB OG SALG AF HUSDYR

Husdyrkategorierne anføres ved hjælp af kodenumrene 22 til 50 svarende til rubrikkerne for de samme husdyrkategorier i tabel D. Hvis der ikke foreligger oplysninger om alle kategorier, kan der benyttes aggregater.

Delsummerne for køb og salg pr. dyreart (heste, kvæg, får, geder, svin, fjerkræ og andre dyr) anføres i tabel E.

KOLONNER I TABEL N

Husdyrkategori (kolonne 1)

Svarende til rubrikkerne i tabel D.

(Kolonne 2 og 3): "Fri".

Antal købte dyr (kolonne 4)

Køb af husdyr (kolonne 5)

Samlet beløb, der er anvendt til køb af husdyr i regnskabsåret (herunder omkostninger i forbindelse med købet). De tilsvarende præmier og tilskud trækkes ikke fra det samlede beløb, der er anvendt til ovennævnte køb, men anføres i rubrik 116 (se vejledningen for denne rubrik).

Antal solgte dyr (kolonne 6)

Salg af husdyr (kolonne 7)

Samlede indtægter fra salg af husdyr i regnskabsåret. De tilsvarende præmier og tilskud medregnes ikke i den samlede salgsindtægt, men anføres i rubrik 112 (se vejledningen om denne rubrik). Hvis eventuelle omkostninger ved afsætning er kendte, trækkes de ikke fra den samlede salgsindtægt, men anføres i rubrik 71 ("Andre særskilte udgifter ved husdyrhold").

(Kolonne 8 til 10): "Fri"."

BILAG III

"BILAG III

PRÆSENTATION AF REGNSKABSMÆSSIGE DATA: TEKNISKE SPECIFIKATIONER

1. Karakteristik af medium

>TABELPOSITION>

Kun Zip-komprimering accepteres.

Der kan aftales andre former for datatransmission mellem hver medlemsstats forbindelseskontor og Kommissionens tjenestegrene for Informationsnettet for Landøkonomisk Bogføring.

2. Præsentation af en fil

1) Forbindelseskontoret skal fremlægge en udvekslingsprotokol. Den skal indeholde en teknisk beskrivelse af den mediumtype, der anvendes til datatransmission, og af den fil, der fremsendes via mediet.

2) Et medium indeholder kun en fil.

3) En fil kan indeholde records af fast længde eller variabel længde.

4) Alle data om en bedrift gives i en record.

5) Oplysninger om en landbrugsbedrift udtrykkes ved højst 1987 data, hvoraf 487 er faste feltdata (jf. bilag I), efterfulgt af et variabelt antal grupper på 10 data. Antallet af grupper angives i tabel A i bedriftsskemaet.

6)

>TABELPOSITION>"