KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 200/2012

af 8. marts 2012

om et EU-mål for mindskelse af forekomsten af Salmonella enteritidis og Salmonella typhimurium i flokke af slagtekyllinger, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 af 17. november 2003 om bekæmpelse af salmonella og andre bestemte fødevarebårne zoonotiske agenser (1), særlig artikel 4, stk. 1, andet afsnit, artikel 8, stk. 1, andet afsnit, og artikel 13, stk. 2, og

ud fra følgende betragtninger:

Forordning (EF) nr. 2160/2003 har til formål at sikre, at der træffes hensigtsmæssige og effektive foranstaltninger til påvisning og bekæmpelse af bl.a. salmonella på alle relevante trin og navnlig i den primære produktionsfase, dvs. i flokke, med henblik på at mindske forekomsten af fødevarebårne zoonotiske patogener og de risici, de indebærer for folkesundheden.

I henhold til artikel 4, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2160/2003 skal der opstilles EU-mål for mindskelse af forekomsten af alle salmonellaserotyper af betydning for folkesundheden i slagtekyllinger. En sådan mindskelse er afgørende for at sikre, at kriterierne vedrørende salmonella i fersk kød fra slagtekyllinger, jf. del E i bilag II til forordning (EF) nr. 2160/2003 og kapitel 1 i bilag I til forordning (EF) nr. 2073/2005 af 15. november 2005 om mikrobiologiske kriterier for fødevarer (2) , er opfyldt.

I henhold til forordning (EF) nr. 2160/2003 skal EU-målet omfatte en angivelse i tal af en maksimumsprocent for de epidemiologiske enheder, der fortsat er positive, og/eller en minimumsprocent for mindskelse af antallet af de epidemiologiske enheder, der fortsat er positive, en øvre tidsgrænse for, hvornår målet skal være nået, og en fastlæggelse af de kontrolordninger, der nødvendige for at efterprøve, om målet er nået. Det skal desuden, hvor det er relevant, omfatte en definition af serotyper af betydning for folkesundheden.

I artikel 1, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 646/2007 af 12. juni 2007 om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 for så vidt angår et EF-mål for mindskelse af forekomsten af Salmonella enteritidis og Salmonella typhimurium i slagtekyllinger og om ændring af forordning (EF) nr. 1091/2005 (4) fastsættes målet for mindskelse af maksimumsprocenten af flokke af slagtekyllinger, der fortsat er positive for disse to serotyper af salmonella, til højst 1 % pr. 31. december 2011.

Det fremgik af rapporten "Community Summary Report on Trends and Sources of Zoonoses, Zoonotic Agents and Food-borne Outbreaks in 2009" (5) , at Salmonella enteritidis og Salmonella typhimurium er de serovarer, der hyppigst sættes i forbindelse med sygdomme hos mennesker. Antallet af tilfælde af Salmonella enteritidis hos mennesker faldt markant i 2009, mens der kunne konstateres en stigning i antallet af Salmonella typhimurium-tilfælde.

EFSA vedtog i juli 2011 en videnskabelig udtalelse om et kvantitativt skøn af virkningerne for folkesundheden af, at der fastsættes et nyt mål for mindskelse af forekomsten af Salmonella i slagtekyllinger (6) . Det konkluderes i udtalelsen, at Salmonella enteritidis er den mest udbredte overførte zoonotiske salmonellaserotype fra forældre til afkom hos fjerkræ. EFSA bemærkede ligeledes, at EU-kontrolforanstaltningerne vedrørende slagtekyllinger har bidraget til, at antallet af salmonellosetilfælde forårsaget af slagtekyllinger er mindsket betydeligt hos mennesker i forhold til 2006. Målet bør derfor bekræftes.

For at efterprøve, om EU-målet er nået, er det nødvendigt at udtage prøver fra flokke af slagtekyllinger gentagne gange. For at resultaterne kan evalueres og sammenlignes, er det nødvendigt at fastlægge en fælles kontrolordning til efterprøvning af, om EU-målet er nået.

Der er forelagt nationale bekæmpelsesprogrammer til opfyldelse af EU-målet for 2012 for flokke af slagtekyllinger med henblik på EU-medfinansiering i henhold til Rådets beslutning 2009/470/EF af 25. maj 2009 om visse udgifter på veterinærområdet (8) . De tekniske ændringer, der foretages i bilaget til nærværende forordning, gælder umiddelbart. Kommissionen behøver derfor ikke igen at godkende de nationale bekæmpelsesprogrammer til gennemførelse af nærværende forordning. Der er derfor ikke behov for en overgangsperiode.

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

EU-mål

1. EU-målet, jf. artikel 4, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2160/2003, for mindskelse af forekomsten af Salmonella enteritidis og Salmonella typhimurium i slagtekyllinger (i det følgende benævnt "EU-målet") består i en mindskelse af den årlige maksimumsprocent, således at flokke af slagtekyllinger, der fortsat er positive for Salmonella enteritidis og Salmonella typhimurium, højst udgør 1 %.

For så vidt angår monofasisk Salmonella typhimurium er serotyper med antigenformlen 1,4,[5],12:i:- inkluderet i EU-målet.

2. Den fornødne kontrolordning til efterprøvning af, hvordan det går med at nå EU-målet, er fastsat i bilaget (i det følgende benævnt "kontrolordningen").

Artikel 2

Revurdering af EU-målet

Kommissionen tager EU-målet op til revision under hensyntagen til de oplysninger, der er indsamlet i overensstemmelse med kontrolordningen, og de kriterier, der er fastlagt i artikel 4, stk. 6, litra c), i forordning (EF) nr. 2160/2003.

Artikel 3

Ophævelse af forordning (EF) nr. 646/2007

Forordning (EF) nr. 646/2007 ophæves.

Henvisninger til den ophævede forordning betragtes som henvisninger til nærværende forordning.

Artikel 4

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EUT L 325 af 12.12.2003, s. 1.

(2) EUT L 338 af 22.12.2005, s. 1.

(3) EUT L 325 af 12.12.2003, s. 31.

(4) EUT L 151 af 13.6.2007, s. 21.

(5) EFSA Journal 2011; 9(3):2090.

(6) EFSA Journal 2011; 9(7):2106.

(7) EFSA Journal 2010; 8(10):1826.

(8) EUT L 155 af 18.6.2009, s. 30.

BILAG

Kontrolordning til efterprøvning af, om EU-målet er nået, jf. artikel 1, stk. 2

1. STIKPRØVERAMME

Prøveudtagningen skal omfatte alle flokke af slagtekyllinger af Gallus gallus (i det følgende benævnt "slagtekyllinger") inden for rammerne af de nationale bekæmpelsesprogrammer, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 2160/2003.

2. OVERVÅGNING AF SLAGTEKYLLINGER

2.1. Prøveudtagningsfrekvens

a) Fødevarevirksomhedslederne udtager prøver af alle flokke af slagtekyllinger højst tre uger inden slagtningen. Uanset pligten til at udtage prøver, jf. første afsnit, kan den kompetente myndighed bestemme, at fødevarevirksomhedslederne skal udtage prøver af mindst én flok af slagtekyllinger pr. hold slagtekyllinger på bedrifter med mere end én flok, hvis: i) der anvendes et "alt ind-alt ud"-system i alle flokke på bedriften ii) den samme driftsledelse gælder for alle flokke iii) foder- og vandforsyning er fælles for alle flokke iv) der er blevet testet for Salmonella spp. for mindst de sidste seks hold slagtekyllinger i henhold til prøveplanen omhandlet i første afsnit i alle flokke på bedriften, og den kompetente myndighed for mindst ét hold slagtekyllinger har taget prøver af alle flokke v) alle resultater af prøver udtaget i henhold til første afsnit og litra b) for Salmonella enteritidis eller Salmonella typhimurium var negative. Uanset pligten til at udtage prøver, jf. nærværende litra, kan den kompetente myndighed tillade, at der udtages prøver i løbet af de sidste seks uger inden slagtningen, hvis slagtekyllingerne enten holdes i over 81 dage eller falder ind under bestemmelserne om produktion af økologiske slagtekyllinger i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 889/2008 (1).

b) Den kompetente myndighed skal hvert år udtage prøver af mindst én flok af slagtekyllinger på 10 % af bedrifterne med mere end 5 000 fugle. Prøveudtagningen skal ske på grundlag af en risikovurdering, og når den kompetente myndighed finder det nødvendigt. Prøveudtagning foretaget af den kompetente myndighed kan erstatte den prøveudtagning, der kræves foretaget af fødevarevirksomhedslederen i henhold til litra a).

2.2. Prøveudtagningsprotokol

2.2.1. Almindelige anvisninger i prøveudtagning

Den kompetente myndighed eller fødevarevirksomhedslederen sørger for, at personer, der er specielt oplært, udtager prøverne.

Der udtages mindst to sokkeprøver. Der trækkes overtrækssokker over støvlerne, og prøven tages ved at gå rundt i fjerkræhuset. Svaberprøver fra én flok af slagtekyllinger kan samles til én prøve.

Inden overtrækssokkerne tages på, fugtes overfladen:

a) med fortyndingsmidler, der sikrer optimale indsamlingsresultater (MRD: 0,8 % natriumchlorid, 0,1 % pepton i sterilt, deioniseret vand)

b) med sterilt vand

c) med eventuelt andre fortyndingsmidler, der er godkendt af det nationale referencelaboratorium, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2160/2003, eller

d) ved at blive autoklaveret i en beholder med fortyndingsmidler.

Overtrækssokkerne fugtes ved at hælde væsken ind i dem, inden de tages på, eller ved at ryste dem i en beholder med fortyndingsmiddel.

Man skal sikre, at alle afsnit i et fjerkræhus er repræsenteret i prøven i forhold til deres størrelse. Hvert par sokkeprøver skal dække ca. 50 % af husets areal.

Efter endt prøveudtagning tages overtrækssokkerne forsigtigt af støvlerne, så det materiale, der hænger fast i dem, ikke falder af. Vrangen kan vendes ud, så materialet ikke falder af. De placeres i en pose eller beholder og mærkes.

Den kompetente myndighed kan på grundlag af en vurdering i hvert enkelt tilfælde af epidemiologiske parametre, dvs. biosikkerhedsforholdene, flokkens fordeling eller størrelse eller andre relevante forhold, beslutte at øge minimumsantallet af prøver med henblik på at sikre en repræsentativ prøveudtagning.

Hvis den kompetente myndighed tillader det, kan ét par sokkeprøver erstattes af en støvprøve af 100 g støv indsamlet fra mange forskellige steder i hele huset fra overflader med synlig støvforekomst. Alternativt kan en eller flere fugtede stofsvabere med en samlet overflade på mindst 900 cm2 anvendes til at indsamle støv fra mange forskellige overflader i hele huset. Hver svaber skal være godt dækket med støv på begge sider.

2.2.2. Særlige anvisninger for visse typer bedrifter

a) Prøver af fritgående flokke af slagtekyllinger udtages udelukkende inde i fjerkræhuset.

b) Hvis det ikke er muligt at få adgang til husene på grund af begrænset plads i flokke med mindre end 100 slagtekyllinger, og det derfor ikke er muligt at tage sokkeprøver ved at gå rundt i husene, kan prøverne erstattes af samme type stofhandsker, som anvendes til støv, idet handskerne gnides over overflader, der er forurenet med frisk fækalt materiale, eller sokkeprøverne kan, hvis dette ikke er muligt, erstattes af andre egnede teknikker for udtagning af prøver af fækalt materiale.

2.2.3. Prøveudtagning foretaget af den kompetente myndighed

Den kompetente myndighed sikrer sig fornøden dokumentation ved at foretage yderligere test og/eller kontroller for at efterprøve, at resultaterne ikke er ændret som følge af tilstedeværelse af antimikrobielle eller andre stoffer, der hæmmer bakterievækst.

Hvis der ikke påvises forekomst af Salmonella enteritidis og Salmonella typhimurium, men der påvises antimikrobielle stoffer eller bakterievæksthæmmende virkninger, anses flokken for at være en inficeret flok af slagtekyllinger i forbindelse med EU-målet, jf. artikel 1, stk. 2.

2.2.4. Transport

Prøver sendes straks efter indsamlingen som ekspresforsendelse eller med kurer til de laboratorier, der er omhandlet i artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 2160/2003. Under transporten beskyttes de mod varme over 25 °C og sollys.

Hvis det ikke er muligt at afsende prøverne inden 24 timer efter indsamlingen, opbevares de på køl.

3. LABORATORIEANALYSE

3.1. Prøveforberedelse

Prøverne opbevares på køl på laboratoriet indtil undersøgelsen. Undersøgelsen skal påbegyndes senest 48 timer efter modtagelse af prøverne og senest fire dage efter indsamlingsdatoen.

Støvprøver analyseres særskilt. Den kompetente myndighed kan dog beslutte at samle dem med sokkeprøven med henblik på analyse.

Prøven bevæges rundt, til den er fuldstændig gennemvædet, og dyrkes derefter efter påvisningsmetoden i punkt 3.2.

De to par overtrækssokker pakkes forsigtigt ud, så det fækale materiale, der sidder fast på dem, ikke falder af, og samles og anbringes i 225 ml "buffered" peptonvand, der er opvarmet til stuetemperatur, eller 225 ml fortyndingsmiddel tilsættes direkte til de to par overtrækssokker i den beholder, laboratoriet modtog dem i.

Sokkeprøverne skal være helt dækket af "buffered" peptonvand, så der er tilstrækkeligt med fri væske omkring prøven til, at der kan migrere salmonella væk fra prøven, og derfor kan der om nødvendigt tilføjes mere "buffered" peptonvand.

Hvis der fastlægges EN/ISO-standarder om klargøring af gødningsprøver til påvisning af salmonella, træder de i stedet for bestemmelserne i dette punkt om prøveklargøring.

3.2. Påvisningsmetode

Påvisningen af Salmonella spp. foretages i henhold til tillæg 1 til EN/ISO 6579, "Mikrobiologisk undersøgelse af fødevarer og foderstoffer - Horisontal metode til bestemmelse af Salmonella spp. - ændring 1: Anneks D: Bestemmelse af Salmonella spp. i dyrefæces og i prøver fra primærproduktionsleddet" fra Den Internationale Standardiseringsorganisation.

3.3. Serotypning

Mindst ét isolat fra hver positiv prøve udtaget af den kompetente myndighed serotypebestemmes efter det gældende White-Kauffmann-LeMinor-skema.

Fødevarevirksomhedslederne sørger for, at det for alle isolater i det mindste udelukkes, at de ikke tilhører serotyperne Salmonella enteritidis og Salmonella typhimurium.

3.4. Alternative metoder

Hvad angår prøver, der er udtaget på fødevarevirksomhedslederens initiativ, kan de analysemetoder, der er fastsat i artikel 11 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (2), anvendes i stedet for metoderne til prøveklargøring, påvisningsmetoderne og serotypningen i punkt 3.1, 3.2 og 3.3 i dette bilag, hvis de er valideret i overensstemmelse med EN/ISO 16140.

3.5. Opbevaring af stammer

Den kompetente myndighed påser, at der opbevares mindst én isoleret stamme af salmonellaserotyper fra prøveudtagning som led i offentlig kontrol pr. fjerkræhus og pr. år med henblik på fremtidig fagtypning eller testning for antimikrobiel følsomhed ved anvendelse af de sædvanlige stammesamlingsmetoder, som skal sikre, at stammerne forbliver intakte i mindst to år efter analysen.

Den kompetente myndighed kan beslutte, at isolater fra fødevarevirksomhedsledernes prøveudtagning også skal opbevares med henblik på fremtidig fagtypning eller testning for antimikrobiel følsomhed, således at isolater kan testes i overensstemmelse med artikel 2 i Kommissionens beslutning 2007/407/EF (3).

4. RESULTATER OG RAPPORTERING

4.1. Beregning af prævalens med henblik på efterprøvning af, hvordan det går med at nå EU-målet

En flok af slagtekyllinger anses for positiv for så vidt angår efterprøvningen af, om EU-målet er nået, hvis der er påvist Salmonella enteritidis og/eller Salmonella typhimurium (bortset fra vaccinestammer) i flokken.

Positive flokke af slagtekyllinger medregnes kun én gang pr. hold slagtekyllinger uanset antallet af prøveudtagninger og test, og de medregnes kun i rapporten vedrørende det år, hvor den første positive prøve udtages.

4.2. Rapportering

Rapporteringen skal omfatte følgende:

a) det samlede antal flokke af slagtekyllinger, som der er udtaget prøver af mindst én gang i rapporteringsåret

b) det samlede antal flokke, der er positive for en eller flere salmonellaserotyper i medlemsstaten

c) antallet af flokke af slagtekyllinger, der er positive mindst én gang for Salmonella enteritidis og Salmonella typhimurium, herunder monofasiske stammer med antigenformlen 1,4,[5],12:i:-

d) antallet af flokke af slagtekyllinger, der er positive for hver enkelt salmonellaserotype eller for ikke-specificeret salmonella (ikke-typbare eller ikke-serotypebestemte isolater).

Disse oplysninger gives særskilt for prøveudtagning, der foretages som led i det overordnede nationale salmonellabekæmpelsesprogram, jf. punkt 2.1., litra a) og b), prøveudtagning, der foretages af fødevarevirksomhedslederne, jf. punkt 2.1., litra a), og prøveudtagning foretaget af de kompetente myndigheder, jf. punkt 2.1., litra b).

Testresultaterne betragtes som relevant information om fødevarekæden, jf. afsnit III i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 853/2004 (4).

Mindst følgende oplysninger om hver flok af testede flokke af slagtekyllinger fremlægges for den kompetente myndighed:

a) permanent entydig identifikation af bedriften

b) permanent entydig identifikation af fjerkræhuset

c) måned for prøveudtagning.

Resultaterne og supplerende relevante oplysninger indberettes i rapporten om tendenser og kilder, jf. artikel 9, stk. 1, i direktiv 2003/99/EF (5).

Fødevarevirksomhedslederen underretter straks den kompetente myndighed om bekræftet påvisning af Salmonella enteritidis and Salmonella typhimurium. Fødevarevirksomhedslederen giver analyselaboratoriet besked om at handle i overensstemmelse hermed.

(1) EUT L 250 af 18.9.2008, s. 1.

(2) EUT L 165 af 30.4.2004, s. 1.

(3) EUT L 153 af 14.6.2007, s. 26.

(4) EUT L 226 af 25.6.2004, s. 22.

(5) EUT L 325 af 12.12.2003, s. 31.