DA Den Europæiske Unions Tidende L 357/112

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 29. april 2014

om statsstøtte SA.34825 (2012/C), SA.34825 (2014/NN), SA.36006 (2013/NN), SA.34488 (2012/C) (ex 2012/NN), SA.31155 (2013/C) (2013/NN) (ex 2010/N) gennemført af Grækenland til fordel for Eurobank Group vedrørende: rekapitalisering og omstrukturering af Eurobank Ergasias S.A., omstruktureringsstøtte til Proton Bank gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til Nea Proton Bank og den græske finansielle stabilitetsfonds yderligere rekapitalisering af Nea Proton Bank og afvikling af Hellenic Postbank gennem oprettelse af et overgangsinstitut (»bridge bank«)

(meddelt under nummer C(2014) 2933)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(2014/885/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og

og ud fra følgende betragtninger:

1. SAGSFORLØB

1.1. PROCEDURER FOR EUROBANK GROUP (2) (I DET FØLGENDE BENÆVNT »BANKEN« (3))

(1) Ved beslutning af 19. november 2008 godkendte Kommissionen en ordning med titlen »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (den græske bankstøtteordning), der skulle sikre stabiliteten i det græske finansielle system. Den græske bankstøtteordning tillader støtte i henhold til sine tre underliggende foranstaltninger, nemlig en rekapitaliseringsforanstaltning, en garantiforanstaltning og en foranstaltning med statsobligationslån (4). I maj 2009 blev EFG Eurobank Ergasias S.A. (5) rekapitaliseret af Grækenland i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen.

(2) I betragtning 14 til beslutningen af 19. november 2008 angives det, at der ville blive anmeldt en omstruktureringsplan til Kommissionen i henseende til rekapitaliseringsforanstaltningens støttemodtagere.

(3) Den 2. august 2010 indsendte de græske myndigheder en omstruktureringsplan for Eurobank Group til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne plan og de senere ajourføringer heraf samt yderligere oplysninger, som blev indsendt af de græske myndigheder som sag SA.30342 (PN 26/2010) og siden sag SA.32789 (2011/PN).

(4) Banken har gentagne gange modtaget statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (6). Den modtog også statsgaranteret nødlikviditetsstøtte (»statsgaranteret ELA«).

(5) Den 20. april 2012 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital. Den 28. maj 2012 bevilgede stabilitetsfonden en bro-rekapitalisering på 3 970 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »første bro-rekapitalisering«).

(6) I maj 2012 anmeldte de græske myndigheder den tilsagnserklæring til Kommissionen, som stabilitetsfonden havde afgivet til banken. Kommissionen registrerede den som en ikkeanmeldt støtteforanstaltning (sag SA.34825 (2012/NN), idet foranstaltningen allerede var gennemført.

(7) Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure af første bro-rekapitalisering (i det følgende benævnt »Eurobank-indledningsafgørelsen«) (7).

(8) I december 2012 bevilgede stabilitetsfonden endnu en bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »anden bro-rekapitalisering«). Den 21. december 2012 afgav stabilitetsfonden også en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved en udvidelse af bankens aktiekapital og ved udstedelsen af konvertible kapitalinstrumenter for et maksimalt beløb på 528 mio. EUR (8). De græske myndigheder anmeldte disse foranstaltninger til Kommissionen den 27. december 2012.

(9) I maj 2013 deltog stabilitetsfonden i udvidelsen af bankens aktiekapital, som det var aftalt i december 2012. Den omlagde første og anden bro-rekapitalisering til egenkapital og foretog en kapitaltilførsel på yderligere 528 mio. EUR til banken (i det følgende benævnt »rekapitaliseringen foråret 2013«).

(10) Den 19. december 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om vilkårene for rekapitaliseringen foråret 2013.

(11) Den 31. marts 2014 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital.

(12) Den 16. april 2014 indsendte de græske myndigheder en endelig omstruktureringsplan for banken (i det følgende benævnt »omstruktureringsplanen«) til Kommissionen. Også stabilitetsfondens forpligtelse til fuldt ud at garantere for bankens kommende rekapitalisering blev anmeldt til Kommissionen af de græske myndigheder. Samme dag fremsendte de oplysninger om den statsgaranterede ELA. De anførte, at de fortsat ønskede at forsyne banken med denne likviditetsstøtte samt statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (9).

(13) Kommissionen afholdt talrige møder og telefonkonferencer og udvekslede mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken.

(14) Grækenland accepterer, at nærværende afgørelse undtagelsesvis kun vedtages på engelsk.

1.2. PROCEDURE VEDRØRENDE DE OPKØBTE VIRKSOMHEDER

1.2.1. Procedure vedrørende Nea Proton Bank

(15) Den 26. juli 2012 vedtog Kommissionen en afgørelse i statsstøttesag SA.34488 (2012/C), »Støtte til Nea Proton Bank gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til Nea Proton Bank« (10) (i det følgende benævnt »Nea Proton-indledningsafgørelsen«). Ved den afgørelse indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure vedrørende: i) den kapitaltilførsel, der blev ydet af Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund's (i det følgende benævnt »HDIGF«) via dens afviklingsordning og af stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov på 1 121,6 mio. EUR mellem Proton Banks aktiver og passiver, som var blevet overført til Nea Proton Bank, ii) en tilførsel af startkapital på 250 mio. EUR fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank og iii) en tilførsel af yderligere aktiekapital på 300 mio. EUR fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank, som man forventede, da Nea Proton-indledningsafgørelsen blev vedtaget. Kommissionen opfordrede Grækenland til at fremsætte bemærkninger og fremsende al information, der måtte kunne medvirke til at vurdere støtteforanstaltningerne. I første afsnit i Nea Proton-indledningsafgørelsen beskrives proceduren nøje vedrørende Proton Bank, herunder afviklingen af Proton Bank, stiftelsen af Nea Proton Bank, finansieringen af mankoen og tilførslen af startkapital fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank.

(16) Den 1. august 2012 indskød stabilitetsfonden yderligere aktiekapital for i alt 230 mio. EUR i Nea Proton Bank.

(17) Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland bemærkninger til Nea Proton-indledningsafgørelsen, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden.

(18) Den 31. december 2012 indskød stabilitetsfonden endnu en gang yderligere aktiekapital for i alt 35 mio. EUR i Nea Proton Bank.

(19) I maj 2013 igangsatte stabilitetsfonden afhændelsen af Nea Proton Bank.

(20) Den 12. juli 2013 oplyste de græske myndigheder Kommissionen om bankens hensigt om at købe Nea Proton Bank. Kommissionen svarede den 15. juli 2013.

(21) Den 15. juli 2013 underskrev banken en bindende aftale med stabilitetsfonden om at erhverve 100 % af aktierne og stemmerettighederne i Nea Proton Bank for en købspris af 1 EUR, og stabilitetsfonden forpligtede sig til at rekapitalisere Nea Proton Bank forud for salget heraf med et kontant indskud på 395 mio. EUR.

(22) Den 29. juli 2013 anmeldte de græske myndigheder denne kapitaltilførsel på 395 mio. EUR til Nea Proton Bank til Kommissionen.

1.2.2. Procedure vedrørende New TT Bank

(23) Den 6. maj 2013 vedtog Kommissionen en afgørelse i statsstøttesag SA.31155 (2013/C), »Statsstøtte til Hellenic Postbank S.A. gennem oprettelse af og kapitaltilførsel til overgangsinstituttet New Hellenic Postbank S.A.« (i det følgende benævnt »New TT-indledningsafgørelsen«) (11). Ved den afgørelse indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende: i) en kapitaltilførsel på 500 mio. EUR fra stabilitetsfonden til New TT Hellenic Postbank S.A. (i det følgende benævnt »New TT Bank«, ii) en tilførsel på 4,1 mia. EUR (12) til dækning af det udækkede finansieringsbehov (13), der var resultatet af overførslen af aktiviteterne i Hellenic Postbank S.A. (i det følgende benævnt »TT Bank«) til New TT Bank, iii) en kapitaltilførsel til TT Bank på 224,96 mio. EUR fra Grækenland i form af præferenceaktier i henhold til den græske bankstøtteordning og iv) et tilskud på 0,68 mia. EUR fra HDIGF til aktiverne i T Bank S.A. (i det følgende benævnt »T Bank«), som var blevet overført til TT Bank. Kommissionen opfordrede Grækenland til at fremsætte bemærkninger og fremsende al information, der måtte kunne medvirke til at vurdere omstruktureringsstøtten. I første afsnit af New TT-indledningsafgørelsen beskrives nøje procedurerne vedrørende afviklingen af T Bank ved salg til TT Bank og afviklingen af TT Bank ved stiftelsen af New TT Bank.

(24) I juni 2013 igangsatte stabilitetsfonden afhændelsen af New TT Bank.

(25) Den 15. juli 2013 oplyste de græske myndigheder Kommissionen om stabilitetsfondens beslutning om at sælge New TT Bank til banken og begrundelserne for denne beslutning.

(26) Den 15. juli 2013 underskrev banken en bindende aftale med stabilitetsfonden om at erhverve 100 % af aktierne og stemmerettighederne i New TT Bank.

(27) Den 19. juli 2013 fremsendte Grækenland bemærkninger til New TT-indledningsafgørelsen.

2. BESKRIVELSE

2.1. BANKEN OG DENS VANSKELIGHEDER

2.1.1. Den græske banksektors situation generelt

(28) Grækenlands bruttonationalprodukt (BNP) faldt med 20 % fra 2008 til 2012 som vist i tabel 1. Som følge heraf har de græske banker oplevet en hastigt stigende misligholdelsesgrad på lån ydet til græske husholdninger og virksomheder (14). Denne udvikling har været en belastning for de græske bankers aktivbeholdninger og øget kapitalbehovet. Tabel 1 Real BNP-vækst i Grækenland, 2008-2013 Grækenland 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Real BNP-vækst, % –0,2 –3,1 –4,9 –7,1 –6,4 – 4 (skøn) Kilde: Eurostat:http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

(29) Desuden iværksatte Grækenland i februar 2012 en obligationsombytning for den private sektor kaldet »Private Sector Involvement« (i det følgende benævnt »PSI-programmet«). En række græske banker deltog i PSI-programmet, hvorunder den græske regering tilbød eksisterende private obligationsejere nye værdipapirer (herunder nye græske statsobligationer (GSO'er), værdipapirer med BNP-afhængigt udbytte og PSI-vouchers udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (EFSF)) i bytte for eksisterende græske statsobligationer med en nominel diskonteringssats på 53,5 % og længere løbetider (15). De græske myndigheder bekendtgjorde resultaterne af denne obligationsombytning den 9. marts 2012 (16). Ombytningen resulterede i betydelige tab for obligationsejerne (skønnet af den græske nationalbank til et tab for de græske banker på gennemsnitligt 78 % af den pålydende værdi af gamle græske statsobligationer) og deraf følgende kapitalbehov, som blev bogført med tilbagevirkende kraft i de græske bankers 2011-regnskaber. Tabel 2 Samlede PSI-tab hos de største græske banker (mio. EUR) Banker Pålydende værdi af GSO'er Pålydende værdi af statslige lån Samlet pålydende værdi PSI-tab på GSO'er PSI-tab på statslige lån Samlet bruttotab på PSI Samlet bruttotab på PSI/Tier-1 kernekapital (17) % Samlet bruttotab på PSI/samlede aktiver % NBG 13 748 1 001 14 749 10 985 751 11 735 161,0 11,0 Eurobank 7 001 335 7 336 5 517 264 5 781 164,5 7,5 Alpha 3 898 2 145 6 043 3 087 1 699 4 786 105,7 8,1 Piraeus 7 063 280 7 343 5 686 225 5 911 226,0 12,0 Postbank (TT Bank) 4 197 175 4 372 3 306 138 3 444 618,3 24,8 Nea Proton Bank 934 0 934 216 0 216 378,8 12,6 Kilde: Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.

(30) Eftersom de græske banker manglede kapital i betydelig grad som følge af PSI-programmet og den fortsatte recession, blev der stillet midler til rådighed for disse bankers rekapitalisering i medfør af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, i det følgende benævnt »MEFP«) af 11. marts 2012 i andet tilpasningsprogram for Grækenland indgået mellem den græske regering, Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond (IMF) og Den Europæiske Centralbank (ECB). De græske myndigheder anslog bankernes samlede rekapitaliseringsbehov og afviklingsomkostninger, der skulle finansieres i henhold til programmet, til 50 mia. EUR (18). Dette beløb blev beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske nationalbank for perioden fra december 2011 til udgangen af december 2014 (i det følgende benævnt »2012-stresstesten«), som var baseret på Blackrocks prognose for tab på lån (19). Midlerne til rekapitaliseringen af de græske banker udbetales gennem stabilitetsfonden. Tabel 3 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, som det er fremgået af 2012-stresstesten. Tabel 3 Stresstest 2012: De største græske bankers kapitalbehov (mio. EUR) Banker Reference-CT1 (dec. 2011) Samlet bruttotab på PSI (dec. 2011) Hensættelser vedrørende PSI (juni 2011) Prognoser for akkumuleret bruttotab for kreditrisiko Hensættelser til tab på lån (dec. 2011) Intern kapitaldannelse Mål-CT1 (dec. 2014) Kapitalbehov NBG 7 287 –11 735 1 646 –8 366 5 390 4 681 8 657 9 756 Eurobank 3 515 –5 781 830 –8 226 3 514 2 904 2 595 5 839 Alpha 4 526 –4 786 673 –8 493 3 115 2 428 2 033 4 571 Piraeus 2 615 –5 911 1 005 –6 281 2 565 1 080 2 408 7 335 Postbank (TT Bank) 557 –3 444 566 –1 482 1 284 – 315 903 3 737 Nea Proton Bank 57 – 216 48 – 482 368 34 115 305 Kilde: Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.

(31) Ifølge MEFP af marts 2012 vil banker, der indsender planer for rentabel kapitalisering, få lejlighed til at ansøge om og modtage offentlig støtte på en måde, som bevarer den private sektors incitamenter til at tilføre kapital og dermed minimere byrden for skatteborgerne (20). Den græske nationalbank mente kun, at de fire største banker var rentable (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank og Alpha Bank) (21). De modtog den første rekapitalisering fra stabilitetsfonden i maj 2012.

(32) De nationale indlån i bankerne i Grækenland faldt med 37 % i alt fra udgangen af 2009 til juni 2012 som følge af recessionen og den politiske usikkerhed. De fire banker måtte betale mere i indlånsrente for at holde på indskuddene. Indlånsomkostningerne steg og indskrænkede bankernes nettorentetillæg. Da de græske banker blev udelukket fra engrosfinansieringsmarkederne, blev de helt afhængige af finansiering fra Eurosystemet (22), hvoraf en stigende del var likviditetsstøtte i en nødsituation (ELA) ydet af den græske nationalbank. De beløb, som disse banker modtog, var særlig store i andet halvår af 2012.

(33) Efter valget i juni 2012 begyndte det samlede indskud atter at stige. Den samlede finansiering fra Eurosystemet af de græske banker er faldet siden 31. december 2012.

(34) Den 3. december 2012 iværksatte Grækenland et tilbagekøbsprogram for de nye GSO'er, som bankerne havde modtaget i forbindelse med PSI-programmet, til kurser fra 30,2 % til 40,1 % af den nominelle værdi (23). De græske banker deltog i dette tilbagekøbsprogram, som udløste yderligere tab på deres balance, idet det regnskabsmæssige tab (dvs. forskellen mellem markedsværdien og den nominelle værdi), der blev bogført i forbindelse med PSI-programmet, var definitivt og uigenkaldeligt (24).

(35) I december 2012 fik de fire største græske banker endnu en rekapitalisering af stabilitetsfonden.

(36) I efteråret 2013 iværksatte den græske nationalbank endnu en stresstest for at vurdere, hvor solide de græske bankers kapitalposition var, både i et referencescenarie og et negativt scenarie.

(37) I juli 2013 engagerede den græske nationalbank en rådgiver til at udføre en diagnostisk undersøgelse af alle græske bankers udlånsportefølje. Denne rådgiver udarbejdede prognoser for tab på lån (i tabellen benævnt »PTL«) for alle de græske bankers nationale udlånsporteføljer samt for lån med græsk risiko i udenlandske filialer og datterselskaber over en tidshorisont på 3,5 år og for lånenes fulde løbetid. Analysen omfattede prognoser for tab på lån i to makroøkonomiske scenarier, et referencescenarie og et negativt scenarie. Prognoserne for tab på lån i udenlandske udlånsporteføljer blev vurderet af den græske nationalbank ved hjælp af input fra rådgiveren.

(38) På baggrund af rådgiverens vurdering af prognoserne for tab på lån foretog den græske nationalbank en vurdering af kapitalbehovet med teknisk bistand fra en anden rådgiver.

(39) De centrale elementer i kapitalbehovsvurderingen i 2013-stresstesten var i) prognoserne for tab på lån (25) for bankernes udlånsportefølje på et konsolideret grundlag for græsk risiko og udenlandsk risiko fratrukket eksisterende lånereserver og ii) den anslåede driftsrentabilitet hos bankerne i perioden fra juni 2013 til december 2016 baseret på en konservativ justering af omstruktureringsplanerne, som var indsendt til den græske nationalbank i løbet af fjerde kvartal af 2013. Tabel 4 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, der er foretaget på et konsolideret grundlag i referencescenariet i denne 2013-stresstest. Tabel 4 Stresstest 2013: Kapitalbehovet hos de græske banker, beregnet på et konsolideret grundlag i referencescenariet (mio. EUR) Banker Reference-CT1 (juni 2013) (1) Hensættelser til tab på lån (juni 2013) (2) PTL for græsk risiko (3) PTL for udenlandsk risiko (26) (4) Intern kapitaldannelse (5) Stresstest-CT1 (dec. 2016) (6) Kapitalbehov (7)=(6)-(1)-(2)-(3)-(4)-(5) NBG (27) 4 821 8 134 –8 745 –3 100 1 451 4 743 2 183 Eurobank (28) 2 228 7 000 –9 519 –1 628 2 106 3 133 2 945 Alpha 7 380 10 416 –14 720 –2 936 4 047 4 450 262 Piraeus 8 294 12 362 –16 132 –2 342 2 658 5 265 425 Attica 225 403 – 888 0 106 243 397 Panellinia 61 66 – 237 0 –26 31 169 Kilde: Bank of Greece, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, marts 2014, s. 42.

(40) Den 6. marts 2013 bekendtgjorde den græske nationalbank resultatet af 2013-stresstesten og anmodede bankerne om at indsende deres planer for rejsning af kapital inden medio april 2014 til dækning af kapitalbehovet i referencescenariet.

2.1.2. Bankens økonomiske aktiviteter

(41) Banken yder generelle banktjenester, primært i Grækenland og Øst- og Sydøsteuropa (Cypern, Rumænien, Bulgarien, Serbien og Ukraine). Den tilbyder den fulde vifte af bank- og finansprodukter og tjenesteydelser til private såvel som erhvervslivet. Den driver detail- og forretningsbankvirksomhed og private banking, formueforvaltning, forsikring, finansiering, kapitalmarkedsydelser og andre tjenesteydelser. Banken er anmeldt som aktieselskab i Grækenland, og dens aktier noteres på Athens fondsbørs. Den 31. december 2012 beskæftigede banken i alt 17 427 personer, hvoraf omtrent halvdelen arbejdede i Øst- og Sydøsteuropa og halvdelen i Grækenland (29).

(42) Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån med en pålydende værdi af 7 336 mio. EUR. Dens samlede PSI-relaterede omkostning beløb sig til ca. 5 781 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne (30). Under tilbagekøbsprogrammet i december 2012 solgte banken de nye GSO'er, den havde modtaget i forbindelse med PSI, til en meget lavere kurs end den nominelle værdi. Dette salg krystalliserede bankens tab på de nye GSO'er.

(43) Bankens nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og december 2013 (konsoliderede data) vises i tabel 5. Tabel 5 Eurobanks nøgletal 2010, 2011, 2012 og 2013 Driftsregnskab (i mio. EUR) 2010 2011 2012 2013 (inkl. New TT Bank og Nea Proton Bank fra datoen for opkøbet af dem) Nettorenteindtægt 2 103 2 965 1 461 1 294 Driftsindtægter i alt 2 730 2 226 1 755 1 587 Driftsudgifter i alt –1 280 –1 123 –1 052 –1 071 Indtægter før hensættelser 1 450 1 103 703 516 Tab på kreditrisiko –1 273 –1 328 –1 655 –1 920 Tab på PSI –6 012 – 363 Andre tab – 737 – 373 – 522 Nettofortjeneste/tab 84 –5 496 –1 440 –1 157 Udvalgte nøgletal (mio. EUR) 31. december 2010 31. december 2011 31. december 2012 31. december 2013 (inkl. New TT Bank og Nea Proton Bank) Samlet tilgodehavende hos kunder (lån og forskud) 53 412 48 094 43 171 45 610 Indlån i alt 41 173 32 459 30 752 41 535 Aktiver i alt 87 188 76 822 67 653 77 586 Egenkapital i alt (31) 6 094 875 – 685 4 523 Kilder: 2013: Financial results2013 — Consolidated financial statements, s. 3 og 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/EN%20Consol%20AR%202013.pdf; 2012 og 2011: Financial results2012 — Consolidated financial statements, s. 3 og 4: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%202012.pdf; 2010: EFG Eurobank-Press Release, Full Year 2011 Results, s. 5 og 6: http://www.eurobank.gr/Uploads/pdf/Annual%20Report%20AQ2011.pdf

(44) Tabel 5 illustrerer, at banken ud over de enorme tab, den bogførte i 2011 på grund af PSI-programmet (5 781 mio. EUR (32)), led under vigende indtjening (bl.a. på grund af de højere indlånsomkostninger) og store og stigende værdiforringelser på sin udlånsportefølje i Grækenland og i udlandet. Bankens likviditetsstilling blev hårdt ramt af indlånsflugten, og forholdet mellem udlån og indlån nåede 148 % pr. 31. december 2011, mens 42 % af dens balance blev finansieret af Eurosystemet pr. samme dato.

(45) Ifølge 2013-stresstesten, hvis resultater blev bekendtgjort den 6. marts 2014, anslog den græske nationalbank bankens kapitalbehov til 2 945 mio. EUR i referencescenariet. Det beløb var fratrukket afbødende foranstaltninger, dvs. at det på forhånd var antaget, at banken ville udføre afbødende foranstaltninger i form af afhændelser, som måtte formodes at bidrage til nedbringelsen af kapitalbehovet.

(46) Til dækning af det identificerede kapitalbehov på 2 945 mio. EUR foreslog banken skærpede afbødende foranstaltninger, som imidlertid kun vil generere en smule mere samlet set end antaget af den græske nationalbank, da den beregnede kapitalbehovet. Disse afbødende foranstaltninger omfatter salg af yderligere aktiver (salg af […] (33), salg af […] % af forsikringsdatterselskab og nedbringelse af deltagelsen i fast ejendom til 20 % af […]) (34).

(47) Eftersom disse skærpede afbødende foranstaltninger kun kan dække en meget lille del af det identificerede kapitalbehov, besluttede aktionærerne på den ekstraordinære generalforsamling den 12. april 2014 at skride til en kapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR. Forhøjelsen sker i form af en emission til internationale investorer uden fortegningsret og en offentlig aktieemission i Grækenland. Hvis efterspørgslen fra private investorer ikke er tilstrækkelig til at dække hele kapitalforhøjelsen, vil stabilitetsfonden dække differencen ved at tegne de resterende nye aktier på betingelse af bankens forudgående konvertering af eksisterende efterstillede kapitalinstrumenter til aktier.

2.2. BANKENS KØB AF GRÆSKE BANKAKTIVITETER

(48) Den 15. juli 2013 underskrev banken to bindende aftaler med stabilitetsfonden om at erhverve 100 % af aktierne og stemmerettighederne i Nea Proton Bank og New TT Bank.

2.2.1. Køb af Nea Proton Bank

Afvikling af Proton Bank og Nea Proton Bank

(49) Den 9. oktober 2011 iværksatte den græske nationalbank afviklingen af Proton Bank. Proton Banks licens blev tilbagekaldt af den græske nationalbank, som satte den til afvikling (35).

(50) På forslag fra den græske nationalbank og efter finansministerens beslutning (36) blev Nea Proton Bank stiftet som et overgangsinstitut og fik overført alle Proton Banks indlån (detail- og bankindskud og statslige indlån), filialnettet og udvalgte aktiver (låne- og sikkerhedsporteføljer). Kapitalfordringer, efterstillet gæld og højrisikolån blev stående i Proton Bank. Stabilitetsfonden tilførte startkapital for 250 mio. EUR (37) til Nea Proton Bank og var eneaktionær. Nea Proton Banks åbningsbalance var ca. 3 mia. EUR.

(51) Ved udgangen af 2011 beløb Nea Proton Banks risikovægtede aktiver (38) sig til 1,2 mio. EUR.

Bankens køb af Nea Proton Bank

(52) Den græske lov om bankafvikling kræver, at stabilitetsfonden afhænder sine aktier i et overgangsinstitut inden to år fra datoen for ministerbeslutningen om stiftelse af det pågældende overgangsinstitut (39). I overensstemmelse med denne forpligtelse og i henhold til MEFP skred stabilitetsfonden til salg af sine aktier i Nea Proton Bank. Stabilitetsfondens finansielle rådgiver kontaktede en bred vifte af potentielle investorer (herunder græske banker, udenlandske banker og finansielle sponsorer), men kun to, nemlig banken og en amerikansk hedgefond, afgav endelige bud. Kun bankens bud blev anset for at være i overensstemmelse med stabilitetsfondens udbudsvejledning (»process letter«) og derfor gyldigt.

(53) Pr. 31. maj 2013 beløb Nea Proton Banks risikovægtede aktiver sig til 811 mio. EUR og dens lovpligtige kapital til -203 mio. EUR. Samme dag havde Nea Proton Bank behov for en samlet rekapitalisering på 276 mio. EUR for at nå op på 9 % i Tier-1 kernekapital (CT1). Banken betalte kontant 1 EUR for samtlige aktier og stemmerettigheder i Nea Proton Bank. Banken anmodede stabilitetsfonden om at tilføre Nea Proton Bank en kapital på 395 mio. EUR, som ud over de 276 mio. EUR, der var behov for til at bringe Nea Proton Banks solvensgrad tilbage på 9 %, ville sikre den yderligere 119 mio. EUR i reserve til at klare yderligere hensættelser til tab på lån og forventede tab før skat frem til 2016. I henhold til salgsvilkårene forpligtede stabilitetsfonden sig til at dække Nea Proton Banks kapitalbehov forud for gennemførelsen af transaktionen ved at bidrage med 395 mio. EUR kontant.

2.2.2. Køb af New TT Bank

Afvikling af TT Bank og New TT Bank

(54) Den 18. januar 2013 iværksatte den græske nationalbank afviklingen af TT Bank. TT Banks licens blev tilbagekaldt af den græske nationalbank, som satte den til afvikling (40).

(55) På forslag fra den græske nationalbank og efter finansministerens beslutning (41) blev New TT Bank stiftet som et overgangsinstitut og fik overført aktiver for 10,8 mia. EUR (kontanter, skatkammerbeviser, honorerede lån, detailindskud, central finansiering og GSO'er (42)). Nettoaktiver for i alt 1,2 mia. EUR forblev i TT Bank »i form af« kapitalfordringer, nødlidende lån, TT's skatteaktiver og -passiver og afgifter af enhver slags. Stabilitetsfonden tilførte startkapital for 500 mio. EUR til New TT Bank og var eneaktionær. New TT Banks åbningsbalance var ca. 15,1 mia. EUR.

Bankens køb af New TT Bank

(56) Som led i MEFP-forpligtelserne skred stabilitetsfonden til salg af sine aktier i New TT Bank. Således opfyldte den også sin forpligtelse til at afhænde sine aktier i dette overgangsinstitut inden to år efter stiftelsen heraf. Stabilitetsfondens finansielle rådgiver kontaktede en bred vifte af potentielle investorer, herunder græske banker, udenlandske banker og finansielle sponsorer. Kun de fire største græske banker afgav endeligt bud, og bankens bud blev foretrukket.

(57) Banken gav tilsagn om at betale i alt 681 mio. EUR i form af nyudstedte ordinære aktier til køb af New TT Bank. Ifølge tegningsaftalen kunne bankens første betaling justeres på grundlag af en værdiansættelse af nettoværdien (43).

(58) Derfor godkendte aktionærerne på den ekstraordinære generalforsamling i banken den 26. august 2013 forhøjelsen af bankens aktiekapital med 425 625 000 EUR ved udstedelse af 1 418 750 000 nye ordinære aktier (44) til emissionskurs 0,48 EUR pr. stk. og en nominel værdi af 0,3 EUR pr. stk. Kapitalforhøjelsen blev tegnet fuldt ud af stabilitetsfonden mod et vederlag i naturalier. Dette naturaliebidrag bestod i alle aktierne i New TT Bank, som stabilitetsfonden ejede, til en samlet værdi af 681 mio. EUR. Med denne transaktion øgede stabilitetsfonden sin aktiebeholdning i banken fra 93,5 % til 95,2 %.

2.3. STØTTEFORANSTALTNINGER

(59) Banken modtog støtte via kapitalforanstaltningerne A, B1, B2, B3, B4 og C og likviditetsforanstaltningerne L1 og L2. Proton Bank og Nea Proton Bank modtog støtte i henhold til følgende foranstaltninger: Pr1, Pr2 Pr3, NP1, NP2 og NP3. T Bank, TT Bank og New TT Bank modtog støtte i henhold til foranstaltning T, TT, NTT1 og NTT2.

2.3.1. Støtteforanstaltninger bevilget til banken i henhold til den græske bankstøtteordning

(60) Banken har fået flere former for støtte ifølge den græske bankstøtteordning, rekapitaliseringsforanstaltningen, garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån.

2.3.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)

(61) Banken har modtaget og modtager fortsat støtte i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. Denne støtte vil i denne afgørelse blive betegnet som »foranstaltning L1«. Pr. 30. november 2013 (45) beløb garantierne til banken sig til ca. 13,9 mia. EUR. Pr. den dato havde banken ingen udestående statsobligationslån. Pr. 15. april 2011 havde banken modtaget statsobligationslån for 1 737 mio. EUR og fået statsgarantier for 13,6 mia. EUR i henhold til den græske bankstøtteordning.

(62) I omstruktureringsplanen for banken, som de græske myndigheder fremsendte til Kommissionen den 16. marts 2014, angav de græske myndigheder, at de havde til hensigt at fortsætte med at yde garantier og statsobligationslån i henhold til ordningen i omstruktureringsperioden.

2.3.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning (foranstaltning A)

(63) I maj 2009 modtog banken en kapitaltilførsel på 950 mio. EUR (46) (foranstaltning A) i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning. Denne kapitaltilførsel svarede til ca. 2 % af bankens risikovægtede aktiver på det pågældende tidspunkt.

(64) Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier tegnet af Grækenland og med en udbyttebetaling på 10 % og en løbetid på fem år. I 2010 blev præferenceaktiernes løbetid forlænget og udbyttesatsen forhøjet. Hvis præferenceaktierne fremover ikke indløses inden fem år fra udstedelsen, og der ikke er truffet en beslutning af aktionærerne på generalforsamlingen om indløsningen af dem, vil den græske finansminister forhøje udbyttebetalingen med 2 % om året kumulativt (dvs. en udbyttebetaling på 12 % i år seks, 14 % i år syv osv.).

2.3.2. Statsgaranteret ELA (foranstaltning L2)

(65) ELA er en ekstraordinær foranstaltning, der sætter et solvent pengeinstitut, som står over for midlertidige likviditetsproblemer, i stand til at modtage finansiering fra Eurosystemet, uden at en sådan transaktion er en del af den fælles pengepolitik. Den rente, som et sådant pengeinstitut betaler for ELA, er […] basispoint højere end den rente, det betaler for den almindelige centralbankbaserede refinansiering.

(66) Den græske nationalbank har ansvaret for ELA-programmet, hvilket betyder, at enhver omkostning og risiko ved tilvejebringelsen af likviditetsstøtte i en nødsituation bæres af den græske nationalbank (47). Grækenland udstedte til den græske nationalbank en statsgaranti, som gælder for summen af al likviditetsstøtte i en nødsituation, som nationalbanken har ydet. Vedtagelsen af artikel 50, stk. 7, i lov 3943/2011 om ændring af artikel 65, stk. 1, i lov 2362/1995 gav finansministeren mulighed for at udstede garantier på vegne af staten til den græske nationalbank for at beskytte dennes fordringer hos kreditinstitutterne. De banker, der får likviditetsstøtte i en nødsituation, skal betale et garantigebyr til staten på […] basispoint.

(67) Pr. 31. december 2011 havde banken fået 14,95 mia. EUR i statsgaranteret ELA (48), mens beløbet pr. 31. december 2012 var 12 mia. EUR i statsgaranteret ELA.

2.3.3. Støtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden

(68) Siden 2012 har banken fået støtte fra flere af stabilitetsfondens kapitalforanstaltninger. Tabel 6 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger. Tabel 6 Kapitalstøtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden Første bro-rekapitalisering — maj 2012 (mio. EUR) Anden bro-rekapitalisering — dec. 2012 (mio. EUR) Tilsagnserklæring — dec. 2012 (mio. EUR) Rekapitaliseringen foråret 2013 — maj 2013 (mio. EUR) Rekapitaliseringsforpligtelse — april 2014 (mio. EUR) Foranstaltning B1 B2 B3 B4 C Beløb (mio. EUR) 3 970 1 341 528 5 839 2 864

2.3.3.1. Første bro-rekapitalisering (foranstaltning B1)

(69) Betragtning 15-32 til Eurobank-indledningsafgørelsen rummer en detaljeret beskrivelse af den første bro-rekapitalisering i maj 2012 (foranstaltning B1). Baggrunden for og de primære træk ved denne foranstaltning beskrives i dette afsnit.

(70) Den 20. april 2012 gav stabilitetsfonden banken et brev om, at den forpligtede sig til at deltage i bankens planlagte aktiekapitalforhøjelse med et beløb af op til 4,2 mia. EUR.

(71) I henhold til foranstaltning B1 overførte stabilitetsfonden 3,97 mia. EUR i EFSF-obligationer til banken den 28. maj 2012 i overensstemmelse med bestemmelserne om bro-rekapitaliseringer i lov 3864/2010 om oprettelse af stabilitetsfonden. EFSF-obligationerne, der blev overført til banken, var med variabel rente og løbetider på henholdsvis seks og ti år og udstedelsesdato den 19. april 2012. Kommissionen havde allerede i betragtning 48 til Eurobank-indledningsafgørelsen fastslået, at bro-rekapitaliseringen, som var afsluttet den 28. maj 2012, var indfrielsen af den forpligtelse, som var indgået i tilsagnserklæringen, og dermed en fortsættelse af den samme støtte. Begge beløb i tilsagnserklæringen og i den første bro-rekapitalisering var beregnet af den græske nationalbank for at sikre, at banken nåede en samlet kapital på 8 % pr. 31. december 2011, da bro-rekapitaliseringen blev bogført med tilbagevirkende kraft i bankens regnskaber. Som det ses i tabel 3 dækkede foranstaltning B1 kun en begrænset del af det samlede kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten. Det var meningen, at banken skulle rejse kapitalen gennem en kommende kapitalforhøjelse, og at bro-rekapitaliseringen kun skulle bevare bankens berettigelse til finansiering fra ECB, indtil kapitalforhøjelsen havde fundet sted.

(72) Vedrørende perioden mellem datoen for den første bro-rekapitalisering og datoen for omlægningen af den første bro-rekapitalisering til ordinære aktier og andre konvertible finansielle instrumenter var det i før-tegningsaftalen mellem banken og stabilitetsfonden bestemt, at banken skulle betale stabilitetsfonden et årligt gebyr på 1 % af den nominelle værdi af EFSF-obligationerne, og at enhver kuponbetaling og påløben rente på EFSF-obligationerne for denne periode ville udgøre et yderligere kapitalbidrag fra stabilitetsfonden (49).

2.3.3.2. Anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B2)

(73) Banken bogførte yderligere tab i efteråret 2012. Bankens kapital faldt derfor igen til under det mindstekrav, den skal opfylde for at forblive berettiget til refinansiering fra ECB.

(74) Derfor blev det nødvendigt med endnu en bro-rekapitalisering. Den 21. december 2012 gennemførte stabilitetsfonden den anden bro-rekapitalisering på 1 341 mio. EUR (foranstaltning B2), som igen foregik ved overdragelse af EFSF-obligationer til banken.

2.3.3.3. Tilsagnserklæringen af 21. december 2012 (foranstaltning B3)

(75) I tillæg til den anden bro-rekapitalisering gav stabilitetsfonden den 21. december 2012 banken en tilsagnserklæring om sin deltagelse i bankens aktiekapitalforhøjelse og de konvertible instrumenter, der skulle udstedes, med et samlet beløb på op til 528 mio. EUR (foranstaltning B3).

(76) Summen af de to bro-rekapitaliseringer (foranstaltning B1 og B2) og det ekstra tilsagnsbeløb fra december 2012 (foranstaltning B3) betød, at stabilitetsfonden havde forpligtet sig til at dække det samlede kapitalbehov, der var identificeret i 2012-stresstesten (5 839 mio. EUR (50)).

2.3.3.4. Rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B4)

(77) Den 30. april 2013 godkendte aktionærerne på generalforsamlingen en forhøjelse af bankens aktiekapital med et beløb af 5 839 mio. EUR (»rekapitaliseringen foråret 2013«). Banken udstedte derfor 3 789 317 357 nye aktier med en nominel værdi af 0,30 EUR til kurs 1,54 EUR pr. stk.

(78) Samme dato besluttede generalforsamlingen desuden, at det fulde kapitalbeløb ville blive tilvejebragt af stabilitetsfonden og blive betalt i naturalier, nemlig EFSF-obligationer.

(79) Derfor tilførte stabilitetsfonden i maj 2013 banken i alt 5 839 mio. EUR i form af ordinære aktier (foranstaltning B4). Det beløb svarer til summen af foranstaltningerne B1, B2 og B3.

(80) Ved hjælp af rekapitaliseringen foråret 2013 blev den første og anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) omlagt til en permanent rekapitalisering, og forpligtelsen til at tilføre yderligere kapitalstøtte (foranstaltning B3) blev indført.

(81) Kursen på nye aktier blev fastsat til 50 % af den ud fra omsætningen vægtede gennemsnitlige aktiekurs de seneste 50 børsdage forud for fastsættelsen af emissionskursen. Som følge af et omvendt aktiesplit, som generalforsamlingen besluttede den 30. april 2012 (51), blev kursen på de nye aktier fastsat til 1,54 EUR pr. stk.

(82) Straks efter rekapitaliseringen foråret 2013 blev stabilitetsfonden bankens største aktionær med en post på 98,56 %. Imidlertid faldt denne post til 93,55 % i juni 2013, efter at banken havde foretaget endnu en passivstyringsoperation (se afsnit 2.4.5). I august 2013 udstedte banken nye aktier til stabilitetsfonden med henblik på køb af New TT bank, hvorved stabilitetsfondens post steg til 95,23 % (52).

2.3.3.5. Rekapitaliseringstilsagnet fra 2014 (foranstaltning C)

(83) Den 6. marts 2014 indberettede den græske nationalbank resultaterne af en stresstest foretaget i anden halvdel af 2013. Den græske nationalbank anførte, at bankens kapitalbehov i referencescenariet ville nå op på 2 945 mio. EUR i perioden 2014-2016.

(84) Den 31. marts 2014 sendte stabilitetsfonden et brev til banken om, at den både kunne og ville være bagstopper for enhver aktiekapitalforhøjelse, der måtte blive gennemført i henhold til lov 3864/2010 om stabilitetsfonden som ændret den 30. marts 2014, i det omfang det var nødvendigt for at opfylde det kapitalbehov, der blev identificeret i stresstesten. Ifølge loven om stabilitetsfonden vil stabilitetsfonden, hvis der ved udgangen af tegningsperioden ikke er tilstrækkelig efterspørgsel fra private investorer efter aktierne til den kurs, som stabilitetsfondens almindelige råd har fastsat på grundlag af to uafhængige værdiansættelser, tegne de resterende aktier, forudsat at bankens eksisterende efterstillede kapitalinstrument forinden er blevet konverteret til aktier som bestemt i artikel 6a.

(85) Den 12. april 2014 godkendte generalforsamlingen en aktiekapitalforhøjelse på 2 864 mio. EUR i henhold til loven om stabilitetsfonden og anførte, at emissionskursen ikke kunne være lavere end den nominelle værdi på 0,30 EUR pr. aktie og den mindstekurs, der skulle fastsættes af stabilitetsfonden (53).

(86) I overensstemmelse med loven om stabilitetsfonden udpegede denne to uafhængige rådgivere til at fastslå bankens værdi. Den 10. april 2014 afsluttede de to rådgivere deres arbejde med hver især at oplyse et værdiinterval for banken. De to intervaller overlapper hinanden i betydelig grad. På baggrund af disse værdiansættelser fastsatte stabilitetsfondens almindelige råd den 14. april 2014 den kurs, der svarede til den mindstekurs, til hvilken bankens nye aktier kan tilbydes investorerne, og den kurs, til hvilken stabilitetsfonden selv vil aftage resten af de nyudstedte aktier om nødvendigt (54). Den 15. april 2014 godkendte den buddet fra et investorkonsortium om at tegne nye aktier for 1,3 mia. EUR til kurs 0,30 EUR pr. stk. (»hjørnestensinvestoren« (55) (56)).

(87) Den 24. april 2014 bekendtgjorde Eurobank, at man nu indledte en bookbuilding til en kurs af 0,30-0,33 EUR (57). Hvis der er tilstrækkelig efterspørgsel til at dække hele summen på 2 864 mio. EUR ved en kurs på over 0,30 EUR, vil hjørnestensinvestoren være nødt til at justere sin kurs opad eller annullere sine ordrer, hvilket vil udløse en kompensation. Hvis der er tilstrækkelig efterspørgsel fra private investorer (herunder fra hjørnestensinvestoren) til at dække hele summen på 2 864 mio. EUR ved en kurs på 0,30 EUR, vil hjørnestensinvestoren få tildelt aktier som den første. Hvis der er en utilstrækkelig efterspørgsel (herunder fra hjørnestensinvestoren) ved en kurs på 0,30 EUR, vil efterstillet gæld blive konverteret til nye aktier. Som bestemt i loven om stabilitetsfonden vil enhver utegnet aktie efter konverteringen af den efterstillede gæld blive tegnet af stabilitetsfonden til samme kurs, nemlig 0,30 EUR pr. stk.

2.3.4. Støtteforanstaltninger til de opkøbte virksomheder

2.3.4.1. Støtteforanstaltninger til Proton Bank og Nea Proton Bank

(88) Siden 2008 har Proton Bank og Nea Proton Bank modtaget støtte i henhold til flere foranstaltninger. Tabel 7 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger. Tabel 7 Overblik over kapitalstøtteforanstaltninger til Proton Bank og Nea Proton Bank Støttemodtager Foranstaltning Støttens art Støttebevilgende enhed Udbetalingsdato Beløb (mio. EUR) Proton Banks aktiviteter Pr1 Kapital i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen: Den græske stats præferenceaktier Staten Maj 2009 80 Pr2 Udlån af græske statsobligationer i henhold til den græske foranstaltning med statsobligationslån Staten April 2009 78 Pr3 Statsgaranti for obligationer udstedt i henhold til den græske garantiforanstaltning Staten Juli 2010 149,4 Nea Proton Banks aktiviteter NP1 Udækket finansieringsbehov fra PB til NPB Finansiering af udækket finansieringsbehov fra PB til NPB (del 1) HDIGF 9.10.2011 862 Efter slutberegningen af det udækkede finansieringsbehov: finansiering af resten af det udækkede finansieringsbehov fra PB til NPB (del 2) Stabilitetsfon-den 14.5.2012 259,6 NP1-støtte i alt 1 121,6 NP2 Aktiekapitaltilførsler til NPB i 2011 og 2012 Startkapital Stabilitetsfonden 9.10.2011 220 Startkapital Stabilitetsfonden 3.2.2012 30 Startkapital i alt 250 Yderligere aktiekapital Stabilitetsfonden 1.8.2012 230 Yderligere aktiekapital Stabilitetsfonden 31.12.2012 35 Yderligere kapital i alt 265 NP2-støtte i alt 515 NP3 Rekapitalisering forud for salget til Eurobank Aktiekapital Stabilitetsfonden 28.8.2013 395

2.3.4.1.1. Støtteforanstaltninger til Proton Bank

i) Statslig rekapitalisering modtaget af Proton Bank (foranstaltning Pr1)

(89) I maj 2009 tilførte Grækenland Proton Bank 80 mio. EUR, hvilket svarede til ca. 4,6 % af dens risikovægtede aktiver på det tidspunkt. Den kapitaltilførsel skete i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som er en del af den græske bankstøtteordning. Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier.

ii) Statslig likviditetsstøtte modtaget af Proton Bank (foranstaltning Pr2 og Pr3)

(90) Proton Bank har også fået støtte via garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån, som indgår i den græske bankstøtteordning. I april 2009 modtog Proton Bank græske statsobligationer for 78 mio. EUR (foranstaltning Pr2) og i juli 2010 en statsgaranti for udstedte obligationer med en nominel værdi af 149,4 mio. EUR (foranstaltning Pr3). De statsgaranterede obligationer blev overført til Nea Proton Bank på afviklingsdagen, men de blev annulleret den 5. januar 2012. De græske statsobligationer udløb i december 2011 og blev ikke fornyet.

2.3.4.1.2. Støtteforanstaltninger til Nea Proton Bank

i) Dækning af Nea Proton Banks udækkede finansieringsbehov på 1 121,6 mio. EUR (foranstaltning NP1).

(91) I forbindelse med afviklingen af Proton Bank identificerede de græske myndigheder et udækket finansieringsbehov hos Nea Proton Bank, og i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 9. oktober 2011 blev der betalt 862 mio. EUR fra HDIGF's afviklingsordning til Nea Proton Bank i december 2011. Efter at den græske nationalbank havde færdigberegnet det udækkede finansieringsbehov den 19. januar 2012 til 1 121,6 mio. EUR, betalte stabilitetsfonden (58) den 14. maj 2012 i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 9. april 2012 (59) det resterende beløb på 259,6 mio. EUR. HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden dækkede dermed det udækkede finansieringsbehov.

ii) Kapitaltilførsler fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank i 2011 og 2012 (foranstaltning NP2)

(92) Stabilitetsfonden ydede statsstøtte til Nea Proton Bank i form af startkapital (ordinære aktier) for 250 mio. EUR betalt i to rater den 9. oktober 2011 og den 3. februar 2012.

(93) Ifølge den ajourførte omstruktureringsplan for Nea Proton Bank fremsendt den 16. juli 2012, som var den seneste version af planen, der var anmeldt til Kommissionen på tidspunktet for Nea Proton-indledningsafgørelsen, havde Nea Proton Bank brug for yderligere kapital på 300 mio. EUR. Den ekstra kapital var nødvendig, fordi Nea Proton Bank for det første havde lidt tab som følge af PSI-programmet (værdiforringelsestabene i 2011 beløb sig til 146,5 mio. EUR og vedrørte GSO'er, og det yderligere værdiforringelsestab på 22 mio. EUR blev indarbejdet i resultaterne af første kvartal af 2012), og for det andet fordi hensættelserne fra 2011 til 2016 var steget i forhold til det forventede, da Nea Proton Bank blev stiftet.

(94) Ifølge den ajourførte omstruktureringsplan for Nea Proton Bank fremsendt den 16. juli 2012 skulle disse forventede kapitalbehov dækkes af en forventet kapitaltilførsel på 285 mio. EUR i 2012 og en forventet kapitaltilførsel på 15 mio. EUR i 2014. Reelt endte det med, at stabilitetsfonden tilførte Nea Proton Bank 230 mio. EUR den 1. august 2012 og 35 mio. EUR den 31. december 2012.

iii) Kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank før salget til Eurobank (foranstaltning NP3)

(95) I henhold til salgskontrakten af 15. juli 2013 havde stabilitetsfonden allerede forpligtet sig til at tilføre 395 mio. EUR til Nea Proton Bank (60). Stabilitetsfonden udbetalte disse 395 mio. EUR den 28. august 2013.

2.3.4.2. Støtteforanstaltninger til New TT Bank

(96) Siden 2008 har T Bank, TT Bank og New TT Bank modtaget støtte i henhold til flere foranstaltninger. Tabel 8 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger. Tabel 8 Overblik over støtteforanstaltninger til T Bank og TT Bank Støttemodtager Foranstaltning Beskrivelse Støttebevilgende enhed Dato Statsstøttebeløb (mio. EUR) T Banks aktiviteter overført til TT Bank (61) T Finansiering af udækket finansieringsbehov fra T Bank til TT Bank (del 1) HDIGF December 2011 450 Efter slutberegningen af det udækkede finansieringsbehov: finansiering af resten af det udækkede finansieringsbehov fra T Bank til TT Bank (del 2) Stabilitets-fonden 14.2.2013 227 T-støtte i alt 677 TT Bank TT Kapitaltilførsel Kapital i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen: Den græske stats præferenceaktier Staten Maj 2009 224,96 New TT Bank (overgangs-institut) NTT1 Udækket finansieringsbehov fra TT til NTT Finansiering af udækket finansieringsbehov fra TT Bank til New TT Bank (del 1) Stabilitetsfonden 29.1.2013 2 730,8 Efter slutberegningen af det udækkede finansieringsbehov: finansiering af resten af det udækkede finansieringsbehov fra TT Bank til New TT Bank (del 2) Stabilitetsfonden 14.6.2013 1 001,7 NTT1-støtte i alt 3 732,6 NTT2 Tilførsel af startkapital New TT Banks startkapital Stabilitetsfonden 29.1.2013 500

2.3.4.2.1. Støtteforanstaltning til T Bank

Intervention fra HDIGF's afviklingsordning til fordel for T Bank på 677 mio. EUR (foranstaltning T)

(97) HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden finansierede det udækkede finansieringsbehov, der var opstået som følge af overførslen af aktiviteter fra T Bank til TT Bank, og som repræsenterede forskellen mellem dagsværdien af de aktiver, der blev overført fra T Bank til TT Bank, og dagsværdien af de overførte passiver. I overensstemmelse med den græske nationalbanks beslutning af 17. december 2011 blev der fra HDIGF's afviklingsordning betalt 450 mio. EUR (62) svarende til omtrent to tredjedele af det anslåede udækkede finansieringsbehov. Efter færdigberegning af det udækkede finansieringsbehov til 677 mio. EUR betalte stabilitetsfonden (63) den 14. februar 2013 i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 9. april 2012 (64) det resterende beløb på 227 mio. EUR (65) til New TT Bank.

2.3.4.2.2. Støtteforanstaltning til TT Bank

Statslig rekapitalisering modtaget af TT Bank (foranstaltning TT)

(98) I maj 2009 modtog TT Bank en kapital på 224,96 mio. EUR svarende til ca. 2,9 % af dens risikovægtede aktiver på det pågældende tidspunkt fra Grækenland. TT Bank modtog kapitaltilførslen i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, der er led i den græske bankstøtteordning. Kapitaltilførslen skete med præferenceaktier.

2.3.4.2.3. Støtteforanstaltninger til New TT Bank

i) Dækning af New TT Banks udækkede finansieringsbehov på 3 732,6 mio. EUR (foranstaltning NTT1)

(99) Stabilitetsfonden finansierede New TT Banks udækkede finansieringsbehov svarende til forskellen mellem værdien af de aktiver, der blev overført fra TT Bank til New TT Bank, og den nominelle værdi af de overførte passiver. I overensstemmelse med den græske nationalbanks beslutning af 18. januar 2013 betalte stabilitetsfonden den 29. januar 20132 730,8 mio. EUR (66) svarende til omtrent to tredjedele af det anslåede udækkede finansieringsbehov. Efter at den græske nationalbank havde færdigberegnet det udækkede finansieringsbehov til 3 732,6 mio. EUR (67), betalte stabilitetsfonden den 14. juni 2013 i henhold til den græske nationalbanks beslutning af 21. maj 2013 det resterende beløb på 1 001,7 mio. EUR til New TT Bank.

ii) Kapitaltilførsler fra stabilitetsfonden til New TT Bank (foranstaltning NTT2)

(100) Stabilitetsfonden var eneaktionær i New TT Bank og ydede den statsstøtte i form af startkapital (ordinære aktier) for 500 mio. EUR.

2.4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN OG DEN NYE FORRETNINGSMODEL

(101) Den 16. april 2014 fremsendte Grækenland omstruktureringsplanen for banken, hvori det forklares, hvordan banken som en enhed dannet ved køb af Nea Proton Bank og New TT Bank agter at genoprette sin langsigtede rentabilitet.

2.4.1. Indenlandske tjenester

(102) Ved hjælp af omstruktureringsplanen vil banken fokusere på sin kernebankvirksomhed i Grækenland. Mens dens internationale virksomheder udgjorde ca. 26 % af lånene i 2010 (68), var denne andel allerede faldet til 20 % ved udgangen af 2012, og den vil falde yderligere til […] % ved udgangen af 2018 (69).

(103) Bankens højeste prioritet er at sikre overlevelsen og rentabiliteten i sin græske bankvirksomhed inden udgangen af omstruktureringsperioden (31. december 2018). Derfor indeholder omstruktureringsplanen en række foranstaltninger til forbedring af bankens driftseffektivitet og nettorentetillæg samt foranstaltninger, der styrker dens kapitalstilling og balancestruktur.

(104) Hvad angår driftseffektivitet, havde banken allerede påbegyndt et omfattende rationaliseringsprogram længe før købet af New TT Bank og Nea Proton Bank. Siden 2010 har banken nedbragt sin fysiske tilstedeværelse i Grækenland. Som selvstændig enhed (dvs. uden opkøbet af New TT Bank og Nea Proton Bank) har den skåret antallet af filialer ned fra 564 i juni 2008 til […] i 2014 og desuden nedbragt medarbejderantallet i Grækenland (fra 10 142 i 2008 til 9 037 i 2012) (70).

(105) I omstruktureringsperioden regner banken med proforma — det vil sige, at Nea Proton Bank og New TT Bank (71) indregnes — at sænke antallet af filialer yderligere fra 645 pr. 31. december 2012 til […] pr. 31. december 2018 og antallet af medarbejdere fra 12 430 til […].

(106) Den forøgede effektivitet med hensyn til filialer og personale vil bidrage til nedbringelsen af de samlede omkostninger for hele den græske bankvirksomhed med […] % fra 913 mio. EUR om året i 2013 (72) til […] mio. EUR i 2018 (73). Som følge heraf vil den forventede omkostningsprocent for bankens græske bankvirksomhed falde til under […] % ved slutningen af omstruktureringsperioden fra 60 % i 2012.

(107) Omstruktureringsplanen beskriver også, hvordan banken vil slanke sine finansieringsomkostninger, hvilket er afgørende for at genskabe rentabiliteten. Banken forventer at kunne betale lavere indlånsrenter på sine indlån takket være det mere stabile økonomiske klima og især den forventede stabilisering og genopretning af den græske økonomi, som forventes at være i vækst fra 2014 og frem. Indlånsrentespændet (gennemsnitlig rente på aftaleindskud, anfordringsindskud og opsparingskonti) forventes at falde i Grækenland fra 223 basispoint i 2012 til […] basispoint i 2018 (74). Dette fald i rentespændet skulle primært opnås ved at betale meget lavere renter på aftaleindskud. Ligeledes vil bankens afhængighed af likviditetsstøtte i en nødsituation og finansiering fra Eurosystemet i det hele taget falde fra 42,9 % af dens samlede aktiver på koncernplan i 2012 til […] % i 2018 (75).

(108) Ifølge omstruktureringsplanen forventes det, at banken også styrker sin balance. Forholdet mellem dens nettoudlån og -indlån i Grækenland vil falde til […] % i 2018 (fra 160 % i 2012 og 115 % i 2013) (76), mens dens kapitalgrundlag vil blive forbedret med en Tier-1 kernekapital (CT1) på […] % på koncernplan i 2018 (77) (i stedet for en negativ egenkapital forud for den første bro-rekapitalisering).

(109) En anden af bankens strategiske prioriteter er forvaltningen af nødlidende lån. Ud over skærpede kreditprocedurer vedrørende lånenes oprindelse såvel som omlægning af nødlidende lån lægges der i omstruktureringsplanen vægt på håndtering af nødlidende fordringer med oprettelsen af en ny afdeling for afbødende foranstaltninger. Denne afdeling vil få til opgave at omlægge nødlidende fordringer. Den får 30-50 medarbejdere, der er eksperter i afbødende relationsforvaltning (78). Andelen af nødlidende lån vil nå op på […] % på koncernplan i 2015 ([…] % i 2015 for det græske hjemlige marked (79)) og derefter begynde at falde til forventet […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden (80) (30 % i Grækenland før gældsafskrivning). Den græske nationalbanks nedskrivninger på lån vil falde fra 1 652 mio. EUR i 2013 til […] mio. EUR i 2018 (81) takket være genopretningen af den græske økonomi.

(110) Forbedringen af driftseffektiviteten, nedbringelsen af nettorentetillægget og den faldende risikoomkostning vil sætte banken i stand til at blive rentabel i Grækenland fra 2015 og frem. Banken forventer, at dens tab på konsolideret niveau vil beløbe sig til […] mio. EUR i 2014 og […] mio. EUR i 2015, mens dens indtægter vil beløbe sig til […] mio. EUR, […] mio. EUR og […] mio. EUR i henholdsvis 2016, 2017 og 2018 (82). Dens konsoliderede egenkapitalforrentning vil nå op på […] % i 2018 (83). Rentabilitetsniveauet vil primært blive drevet af det græske marked (med en forrentning af egenkapitalen på […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden), mens […] og […] vil opnå en lavere rentabilitet (henholdsvis […] % og […] %).

2.4.2. International bankvirksomhed

(111) Banken har allerede påbegyndt nedgearing og omstrukturering af sit internationale net. Den har allerede solgt datterselskaber i Tyrkiet (Eurobank Tefken) og Polen (EFG Polen). Det forretningsmæssige underskud, dvs. forskellen mellem udestående indlån og udlån for et givet datterselskab, i det tilbageværende internationale net er faldet fra 1,7 mia. EUR i 2010 til 0,8 mia. EUR, mens driftsomkostningerne blev nedbragt med 9 % fra 2010 til 2012 (84).

(112) Banken vil fortsat nedgeare og omstrukturere sit internationale net. Navnlig har banken forpligtet sig til at indskrænke sin portefølje af internationale aktiver til 8,77 mia. EUR inden 30. juni 2017. Banken har også forpligtet sig til yderligere at nedbringe denne portefølje til 3,5 mia. EUR, hvis stabilitetsfonden bliver nødt til at tilføre over en mia. EUR i den kommende aktiekapitalforhøjelse.

(113) En af de muligheder, som banken har undersøgt ifølge omstruktureringsplanen for at nå dette mål, er at sælge sine aktiviteter i […] (85).

(114) Disse afhændelser udgør […] % af bankens udenlandske aktiver pr. 31. december 2012. Udenlandske aktiver ville derfor beløbe sig til […] mia. EUR pr. 31. december 2018 med et internationalt net, der fokuserer på […] og […].

(115) Omstruktureringsplanen understreger behovet for at reducere de udenlandske datterselskabers afhængighed af deres græske moderselskab, for så vidt angår deres finansieringsbehov, og for at fortsætte med at beskytte bankens kapitalposition.

(116) Derfor planlægger banken at gennemføre et program med væsentlige omkostningsbesparelser i det internationale net, […]. I f.eks. […] vil […] filialer blive lukket, mens personalet vil blive skåret ned med […] ansatte fra 31. december 2012 indtil salget af datterselskabet i […] (86).

(117) Banken vil reducere sin samlede finansiering af de udenlandske datterselskaber fra 2 mia. EUR i 2012 til […] i 2018 (87), mens egenkapitalforrentningen vil nå op på […] % og […] % i henholdsvis […] og […].

2.4.3. Andre aktiviteter end bankvirksomhed: salg af forsikringer, virksomheder og fast ejendom

(118) Banken har reduceret sit ejerskab i det datterselskab, der handler med fast ejendom, Eurobank Properties, til under 35 % ved hjælp af en aktiekapitalforhøjelse med en positiv virkning for bankens egentlige kernekapital (88). Banken vil afhænde datterselskabet helt inden 31. december 2018.

(119) Banken planlægger også at sælge sine forsikringsdatterselskaber inden […].

2.4.4. Privat kapitaltilførsel og bidrag fra eksisterende aktionærer og efterstillede kreditorer

(120) Det lykkedes banken at rejse kapital på markedet og derved reducere den statsstøtte, den havde brug for.

(121) Aktionærerne fik deres rettigheder kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen foråret 2013, idet stabilitetsfonden fik 98,56 % af bankens aktier, hvilket kun efterlod 1,44 % til de tidligere aktionærer. Derfor overtog stabilitetsfonden den fulde kontrol med banken i juni 2013. Der er ikke udbetalt kontant udbytte siden 2008.

(122) I februar 2012 tilbød banken at købe hybridinstrumenter tilbage fra private investorer til en kurs på mellem 40 og 50 % af den nominelle værdi. Denne tilbagekøbspris blev fastsat på grundlag af instrumenternes markedsværdi og indeholdt en præmie på højst 10 procentpoint, som blev tilføjet for at give investorerne et incitament til at deltage i tilbagekøbet. Tilbuddet blev accepteret i et omfang, der svarede til knap 50 % af instrumenternes nominelle værdi, hvilket gav banken et udbytte på 248 mio. EUR (89) efter omkostninger til transaktionen.

(123) I maj 2013 annoncerede banken endnu en passivstyringsoperation. Banken tilbød kreditorerne mulighed for at konvertere deres værdipapirer fra den lavere kernekapital og supplerende kapital for et udestående på 662 mio. EUR til ordinære aktier til kurs pari. Konverteringskursen blev fastsat, så den svarede til den tegningskurs, som stabilitetsfonden betalte ved rekapitaliseringen foråret 2013 (90). Her accepteredes 48 %. Eftersom indehaverne af obligationer i Lower Tier 1 og Lower Tier 2 konverterede deres værdipapirer til lavere efterstillede instrumenter uden kontant betaling, beløb den rejste kapital sig til 317 mio. EUR.

(124) Som følge af de to tilbagekøb faldt beholdningen af efterstillet gæld og hybridgæld fra 1 045 mio. EUR pr. 31. december 2011 til 283 mio. EUR pr. 31. december 2013 (91).

2.5. DE GRÆSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN

(125) Grækenland afgav løfte om, at banken og dens tilknyttede selskaber vil gennemføre den omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 16. april 2014, og forpligtede sig yderligere med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen (»tilsagnene«). Tilsagnene, der findes i bilaget, gengives kort i dette afsnit.

(126) For det første har Grækenland afgivet løfte om, at banken vil omstrukturere sine forretningsaktiviteter i Grækenland ved at fastsætte et maksimalt antal filialer og medarbejdere samt et maksimalt beløb for de samlede omkostninger, som skal overholdes pr. 31. december 2017 (92).

(127) Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil nedbringe sine omkostninger ved indlån i Grækenland og overholde et bestemt maksimum for forholdet mellem nettoudlån og indlån pr. 31. december 2017 (93).

(128) Vedrørende bankens udenlandske datterselskaber har Grækenland forpligtet sig til, at banken ikke vil give dem yderligere kapitalstøtte, medmindre en række forud definerede betingelser er opfyldt. Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil foretage en betydelig nedgearing af sine internationale aktiver inden 30. juni 2018 (94).

(129) Grækenland har afgivet løfte om, at banken vil afhænde sin forsikringsvirksomhed, sit datterselskab, der handler med fast ejendom, og en række værdipapirer og nedbringe størrelsen på sin egenkapitalportefølje. Desuden vil banken undlade at købe ikkeinvesteringsværdige værdipapirer, med begrænsede undtagelser (95).

(130) Grækenland gav en række tilsagn om selskabsledelsen (»corporate governance«) af banken. Grækenland lovede at begrænse lønniveauet for bankens ansatte og ledere, få banken til at overholde græske love om selskabsledelse og etablere en effektiv og tilstrækkelig organisationsstruktur (96).

(131) Grækenland har også lovet, at banken vil styrke sin kreditpolitik for at forebygge enhver forskelsbehandling på ethvert stadium af kreditprocessen og sikre, at beslutninger om ydelse og omstrukturering af lån sigter mod at maksimere bankens rentabilitet. Grækenland har givet tilsagn om, at banken vil forbedre overvågningen af kreditrisikoen samt omstruktureringen af lånene (97).

(132) En række tilsagn handler om bankens transaktioner med tilknyttede låntagere. Disse tilsagn skal sikre, at banken ikke afviger fra fornuftig bankpraksis ved udlån eller omstrukturering af udlån til sine medarbejdere, direktører og aktionærer samt til offentlige enheder, politiske partier og medievirksomheder (98).

(133) Endelig har Grækenland afgivet løfte om at indføre yderligere restriktioner for banken såsom forbud mod udbetaling af kuponrente og udbytte, forbud mod opkøb og forbud mod at annoncere (99).

(134) Disse tilsagn vil blive overvåget indtil 31. december 2018 af en tilsynsførende administrator.

(135) I forbindelse med bankens aktuelle kapitaltilførsel afgav Grækenland, eftersom stabilitetsfonden er bagstopper for kapitaltilførslen, desuden et separat løfte om, at landet ville gennemføre de foranstaltninger, der er fastlagt i artikel 6a i loven om stabilitetsfonden som ændret den 30. marts 2014, hvorved man søger at fordele det resterende udækkede finansieringsbehov hos et givet kreditinstitut på indehaverne af dettes kapitalinstrumenter og andre efterstillede passiver i nødvendigt omfang forud for enhver kapitaltilførsel fra stabilitetsfonden.

3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

3.1. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING

(136) Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om betingelserne for bankmeddelelsen fra 2008 (100) blev opfyldt med hensyn til den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet, sådan som den blev ydet af stabilitetsfonden til fordel for banken (foranstaltning B1).

(137) Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed udtrykte Kommissionen på baggrund af, at støtten blev givet efter en forudgående rekapitalisering og likviditetsstøtte, og i betragtning af den lange redningsperiode tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden (101). Desuden stod det ikke klart for Kommissionen, hvem der skulle kontrollere banken, når den første bro-rekapitalisering blev erstattet af en permanent rekapitalisering (102), idet banken måske ville komme under enten statens eller en privat mindretalsaktionærs kontrol. Kommissionen bemærkede, at den ønskede at sikre, at kvaliteten af bankens ledelse og navnlig dens udlånsproces ikke skulle forringes i nogen af tilfældene.

(138) Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering satte Kommissionen i betragtning 66 til Eurobank-indledningsafgørelsen spørgsmålstegn ved, om der var truffet enhver mulig foranstaltning til at undgå, at banken igen ville få brug for støtte i fremtiden. Eftersom varigheden af bro-rekapitaliseringsperioden var usikker, kunne Kommissionen heller ikke konkludere, om den var tilstrækkelig og overholdt statsstøttereglernes principper for forrentning og byrdefordeling. Da vilkårene for omlægning af den første bro-rekapitalisering til en permanent rekapitalisering desuden ikke var kendt på tidspunktet, da Eurobank-indledningsafgørelsen blev truffet, kunne Kommissionen ikke vurdere dem.

(139) Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt beskyttelsesforanstaltningerne (forbuddene mod at annoncere, at udbetale kuponrente og udbytte og mod call-optioner og tilbagekøb som beskrevet i betragtning 71 til Eurobank-indledningsafgørelsen) var tilstrækkelige i henseende til den første bro-rekapitalisering. Desuden anførte Kommissionen i betragtning 72 til Eurobank-indledningsafgørelsen, at der kunne forekomme konkurrenceforvridning som følge af manglen på regler imod, at stabilitetsfonden koordinerede alle de fire største græske banker (nemlig banken, Alpha Bank, NBG og Piraeus), og manglen på tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger imod, at de udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Kommissionen foreslog derfor at udpege en tilsynsførende administrator, som skulle være fysisk til stede i banken.

3.2. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEA PROTON BANK

(140) Den 26. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om interventionen fra HDIGF's afviklingsordning på 1 122 mio. EUR (foranstaltning NP1) og kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden på 250 mio. EUR samt de forskellige kapitaltilførsler fra stabilitetsfonden på i alt 300 mio. EUR (foranstaltning NP2) til fordel for Nea Proton Bank overholdt de generelle forenelighedskriterier og kravene i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen (103) og omstruktureringsmeddelelsen (104) (genoprettelse af langsigtet rentabilitet, byrdefordeling og begrænsning af støtte til det nødvendige minimum, samt begrænsning af konkurrencefordrejning).

(141) Med hensyn til foranstaltningernes hensigtsmæssighed anførte Kommissionen, at foranstaltningerne var hensigtsmæssige som redningsstøtte.

(142) Med hensyn til foranstaltningernes nødvendighed bemærkede Kommissionen, at interventionen fra HDIGF's afviklingsordning var nødvendig både med hensyn til beløb og form, mens stabilitetsfondens kapitaltilførsler kun var nødvendige i formen. Men for så vidt angår beløbet for kapitaltilførslerne fra stabilitetsfonden, udtrykte Kommissionen i betragtning 59 til Nea Proton-indledningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt Nea Proton Bank ville kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, og hvorvidt en isoleret omstrukturering var den billigste tilgængelige løsning. Kommissionen anførte desuden i betragtning 60 og 61 til Nea Proton-indledningsafgørelsen, at Nea Proton Banks manglende evne til at forrente rekapitaliseringen fra stabilitetsfonden skabte tvivl om, hvorvidt den grundlæggende var en sund bank, og derfor også skabte et behov for en gennemgribende omstrukturering.

(143) Med hensyn til foranstaltningernes proportionalitet mente Kommissionen, at foranstaltningerne var proportionale som redningsstøtte.

(144) For så vidt angår genoprettelsen af Nea Proton Banks langsigtede rentabilitet, udtrykte Kommissionen i betragtning 65 til Nea Proton-indledningsafgørelsen tvivl om, hvorvidt denne bank kunne gøres rentabel som selvstændig enhed.

(145) Kommissionen tvivlede på, at den foreslåede omstrukturering var tilstrækkelig i forhold til det nødvendige på grund af den manglende forrentning.

3.3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEW TT BANK

(146) Den 6. maj 2013 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om tilførslen på 4,1 mia. EUR til dækning af det udækkede finansieringsbehov for de aktiviteter, der blev overført fra TT Bank til New TT Bank (foranstaltning NTT1), kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden på 500 mio. EUR til New TT Bank (foranstaltning NTT2), kapitaltilførslen på 224,96 mio. EUR i form af præferenceaktier i henhold til den græske bankstøtteordning til TT Bank (foranstaltning TT) samt interventionen fra HDIGF's afviklingsordning på 0,68 mia. EUR til fordel for T Banks aktiver, der blev overført til TT Bank (foranstaltning T), overholdt de generelle forenelighedskriterier og kravene i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen (genoprettelse af langsigtet rentabilitet, byrdefordeling og begrænsning af støtte til det nødvendige minimum samt begrænsning af konkurrencefordrejning).

(147) Kommissionen fandt, at både foranstaltning NTT2 og NTT1 var hensigtsmæssige og nødvendige i deres form som redningsstøtte. For så vidt angår nødvendigheden af foranstaltning NTT2 med hensyn til beløbets størrelse, mente Kommissionen, der tvivlede på New TT Banks langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed, at en omstrukturering af den alene måske ikke var den eneste og billigste tilgængelige løsning (105). Med hensyn til forrentningen af de to foranstaltninger anførte Kommissionen, at dækningen af det udækkede finansieringsbehov var en endelig omkostning uden fremtidige indtægter til modregning, hvilket skabte behov for en gennemgribende omstrukturering (106).

(148) Med hensyn til de to foranstaltningers proportionalitet mente Kommissionen, at foranstaltning NTT2 og NTT1 var proportionale som redningsstøtte på kort sigt, men krævede i betragtning 79 til New TT-indledningsafgørelsen, at der hurtigt blev truffet foranstaltninger til begrænsning af negative afsmittende virkninger.

(149) For så vidt angår foreneligheden af foranstaltning T, har Kommissionen allerede midlertidigt godkendt den som redningsstøtte den 16. maj 2012 i sin afgørelse om afvikling af T Bank (T Bank-afgørelsen) (107), men kunne ikke give en endelig godkendelse af støtten til T Banks aktiviteter, der blev overført til TT Bank. Kommissionen forlængede i New TT-indledningsafgørelsen (108) sin tilladelse til foranstaltningen som redningsstøtte, indtil den kunne træffe en endelig afgørelse om en ajourført version af omstruktureringsplanen for TT Bank.

(150) Med hensyn til disse foranstaltningers forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen tvivlede Kommissionen på, at New TT Bank kunne genoprette sin langsigtede rentabilitet som selvstændig enhed. Skepsissen skyldtes det begrænsede antal foreslåede foranstaltninger, som New TT Bank skulle træffe for at skabe indtægter i fremtiden, usikkerheden om den frivillige fratrædelsesordning med hensyn til tidsplanen og medarbejdernes accept, manglen på yderligere foranstaltninger til nedbringelse af personaleomkostningerne, manglen på foranstaltninger til rationalisering af filialnettet efter købet af T Bank og en samtidig manglende udnyttelse af potentielle synergieffekter (109).

(151) I betragtning 90 og 91 til New TT-indledningsafgørelsen udtrykte Kommissionen bekymring for, om den ambitiøse nedsættelse af rentetillæggene for eksisterende indskud og forøgelse af lånemargenerne på nye lån kunne gennemføres, uden at New TT Bank mistede et betydeligt antal kunder, og uden usikker långivning. Desuden var Kommissionen i tvivl om, hvorvidt New TT Bank kunne fordoble sin udlånsportefølje til erhvervskunder, og hvorvidt den med sin manglende ekspertise kunne nå den planlagte kraftige vækststigning i nettorenteindtægten.

(152) Derfor indtog Kommissionen i betragtning 95 til New TT-indledningsafgørelsen den holdning, at reintegrationen af TT Bank i et større, rentabelt finansielt selskab ville forbedre New TT Banks rentabilitetsudsigter, idet det ville muliggøre en omkostningsrationalisering, omlægning af priser på indskud og nye lån og en større vifte af produkter.

(153) Da New TT Bank omfattede de økonomiske aktiviteter, som tidligere lå hos TT Bank, herunder T Banks, indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure vedrørende spørgsmålet om, hvorvidt foranstaltning T og TT rummede en langsigtet løsning på New TT Banks rentabilitet, og opfordrede berørte parter til at fremsende bemærkninger.

(154) Med hensyn til byrdefordeling mente Kommissionen, at en omstrukturering af New TT Bank alene ville få omstruktureringsomkostningerne til at stige, og tvivlede derfor på, at statsstøtten var begrænset til et minimum. Desuden bemærkede Kommissionen, at der som følge af den manglende forrentning — til trods for at der var opnået et tilstrækkeligt bidrag til byrden fra aktionærer og efterstillede kreditorer, som sandsynligvis var det maksimalt opnåelige — var behov for en gennemgribende omstrukturering, både med hensyn til rentabilitetsforanstaltninger og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger. Kommissionen bemærkede også, at det forhold, at en stor del af de lidte tab stammede fra en gældsfritagelse for statens vedkommende, berettigede en lavere forrentning (110).

(155) Vedrørende konkurrenceforvridning bemærkede Kommissionen, at det enorme støttebeløb, der gik til TT Bank og de overførte aktiviteter fra T Bank, og den manglende forrentning krævede en gennemgribende omstrukturering og indskrænkning af New TT Banks tilstedeværelse på markedet. Mens tabene primært stammede fra beholdningen af GSO'er, bemærkede Kommissionen, at TT Bank havde haft flere GSO'er end andre græske banker i forhold til sin størrelse, og mente, at der her var tale om en uhensigtsmæssig risiko (111). Sluttelig bemærkede den, at selv om New TT Bank fortsat var til stede på markedet i næsten samme omfang som TT Bank førhen, ville konkurrencefordrejningerne være begrænsede takket være New TT Banks forholdsvis beskedne størrelse og fraværet af udenlandske aktiviteter. Kommissionen var imidlertid i tvivl om, hvorvidt der var truffet tilstrækkelige foranstaltninger til at begrænse uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, og mente, at et forbud mod at være prisførende og andre adfærdsrelaterede foranstaltninger kunne være nødvendigt (112).

4. BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE PARTER TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING

BEMÆRKNINGER FRA EN GRÆSK BANK

(156) Den 3. januar 2013 modtog Kommissionen bemærkninger fra en græsk bank til Eurobank-indledningsafgørelsen. Denne græske bank bemærkede, at stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker i princippet var et velkomment skridt i retning af et sundere og mere rentabelt banksystem, og udtrykte ikke modstand mod rekapitaliseringen af Eurobank.

(157) Selv om den bakkede fuldstændig op om princippet om stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker, forklarede denne græske bank dog, at den forventede, at stabilitetsfondens rekapitalisering — for at minimere konkurrencefordrejninger og undgå forskelsbehandling — blev gjort tilgængelig på lignende vilkår for alle banker, der drev virksomhed i Grækenland.

5. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DE FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURER

5.1. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING

(158) Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden, til Eurobank-indledningsafgørelsen.

5.1.1. Bemærkninger udarbejdet af den græske nationalbank

(159) Med hensyn til den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed bemærkede den græske nationalbank, at beløbet på 18 mia. EUR, hvormed stabilitetsfonden rekapitaliserede de fire største græske banker i maj 2012, var mindre end det beløb, som var nødvendigt, for at disse banker gradvis kunne nå op på og fastholde en Tier-1 kernekapital (CT1), der var fastsat til 10 %, inden juni 2012 og en CT1 fastsat til 7 % i et treårigt negativt stressscenarie. Den bemærkede også, at den første bro-rekapitalisering var midlertidig, idet rekapitaliseringsprocessen ville blive gennemført ved hjælp af forhøjelser af disse fire bankers aktiekapital.

(160) Den græske nationalbank bemærkede videre, at rekapitaliseringen af de største græske banker var led i den langvarige omstrukturering af den græske banksektor. Den bemærkede, at når en bank forbliver på private hænder, vil ledelsen formentlig ikke blive udskiftet, mens hvis en bank bliver statsejet (dvs. ejet af stabilitetsfonden), kan stabilitetsfonden udnævne en ny ledelse, som under alle omstændigheder vil blive vurderet af den græske nationalbank. Den græske nationalbank bemærkede, at den løbende vurderede rammerne for selskabsledelse, om den enkelte bank havde en tilstrækkelig ledelse, og hver banks risikoprofil for at sikre, at der ikke blev løbet for store risici. Den påpegede også, at stabilitetsfonden allerede havde udpeget repræsentanter til bestyrelsen i de rekapitaliserede banker.

(161) Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering bemærkede den græske nationalbank, at bankens rekapitalisering var begrænset for at sikre, at de dengang gældende mindstekrav til kapital (8 %) var opfyldt. Den anførte også, at den langstrakte periode før rekapitaliseringerne skyldtes den kraftige forværring af markedsbetingelserne i Grækenland og virkningen af PSI-programmet, hele projektets kompleksitet og behovet for at maksimere private investorers deltagelse i aktiekapitalforhøjelserne.

(162) Med hensyn til den første bro-rekapitaliserings proportionalitet påpegede den græske nationalbank, at den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen, der skulle fremlægges for Kommissionen, var garanteret i kraft af, at suspenderingen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet, hvis bl.a. omstruktureringsplanen blev misligholdt i væsentlig grad. Den græske nationalbank bemærkede også, at bankens vanskeligheder ikke skyldtes, at bankens ledelse havde undervurderet dens risici, eller at der forekom kommercielt aggressive handlinger.

5.1.2. Bemærkninger udarbejdet af stabilitetsfonden

(163) For så vidt angår den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed i henseende til problemet med potentiel statslig indgriben, hvis staten yder store beløb i statsstøtte gennem stabilitetsfonden, og stabilitetsfonden er fuldt stemmeberettiget, anførte stabilitetsfonden, at de banker, der fik støtte fra stabilitetsfonden, ikke ansås for offentlige enheder eller enheder underlagt statslig kontrol, og at de ikke ville blive kontrolleret af staten, efter at de var blevet permanent rekapitaliseret af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden påpegede, at den var en fuldstændig uafhængig privatretlig juridisk enhed med selvstændig beslutningskompetence, og at den ikke var underlagt statslig kontrol i henhold til artikel 16C, stk. 2, i loven om stabilitetsfonden, ifølge hvilken kreditinstitutterne, som stabilitetsfonden har ydet kapitalstøtte, ikke er en del af den offentlige sektor i bred forstand. Stabilitetsfonden henviste også til sin ledelsesstruktur.

(164) Vedrørende sin intervention i bankens ledelse bemærkede stabilitetsfonden, at den ville respektere bankens selvstyre og ikke blande sig i den daglige ledelse, idet dens rolle var begrænset til det i loven om stabilitetsfonden angivne. Den anførte, at der ikke ville forekomme indgriben eller samordning fra statens side, og at bankens beslutninger vedrørende udlånsprocessen (bl.a. om sikkerhedsstillelse, prissætning og lånernes solvens) ville blive truffet på grundlag af kommercielle kriterier.

(165) Stabilitetsfonden påpegede, at der i loven om stabilitetsfonden og i før-tegningsaftalen var fastsat passende sikkerhedsforanstaltninger til at hindre eksisterende private aktionærer i at tage for store risici. Den påpegede elementer som i) udnævnelsen af repræsentanter for stabilitetsfonden som uafhængige menige medlemmer af bankens bestyrelse og deres tilstedeværelse i udvalg, ii) stabilitetsfondens due diligence-undersøgelse af banken og iii) de forhold, at dens stemmerettigheder efter den endelige rekapitalisering kun ville være begrænsede, så længe banken overholdt vilkårene i omstruktureringsplanen.

(166) Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering og specifikt niveauet for forrentningen af støtten anførte stabilitetsfonden, at forrentningen var blevet aftalt med repræsentanter for Kommissionen, ECB og IMF. Med det aftalte niveau var der taget højde for, at den første bro-rekapitalisering ville blive omlagt til en permanent rekapitalisering inden 30. september 2012, der blev sat som frist i marts 2012 i MEFP mellem Kommissionen, ECB og IMF og Grækenland.

(167) Med hensyn til proportionaliteten af den første bro-rekapitalisering bemærkede stabilitetsfonden, at de foranstaltninger, den traf, f.eks. som beskrevet i betragtning (165) til nærværende afgørelse, var tilstrækkelige som beskyttelsesforanstaltninger i lyset af størrelsen af de modtagne støttebeløb og den langvarige redningsperiode. Desuden anførte stabilitetsfonden, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger til at sikre, at de banker, som stabilitetsfonden deltog i, ikke udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Der var f.eks. tale om udnævnelse af forskellige repræsentanter for stabilitetsfonden til at sidde i disse banker, mandater til disse repræsentanter, som specifikt beskyttede mod en informationsstrøm mellem to repræsentanter, og klare interne instrukser til disse personer om ikke at videresende kommercielt følsomme oplysninger om banken. Desuden anførte stabilitetsfonden, at den ikke udøvede sine rettigheder i forbindelse med bankerne på en måde, som kunne forhindre, begrænse, forvride eller i betydelig grad formindske eller hæmme en effektiv konkurrence. Til sidst påpegede stabilitetsfonden, at medlemmerne af dens bestyrelse og dens medarbejdere var underlagt strenge regler om fortrolighed og betroede opgaver og bundet af bestemmelserne om forretningshemmelighed.

5.2. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEA PROTON BANK

(168) Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden, til Nea Proton-indledningsafgørelsen.

5.2.1. Bemærkninger udarbejdet af den græske nationalbank

(169) Den græske nationalbank bemærkede, at Nea Proton Bank som et overgangsinstitut ejet af stabilitetsfonden ikke kunne fremsende en langsigtet forretningsplan som selvstændig enhed. Desuden bemærkede den græske nationalbank, at den nøje fulgte gennemførelsen af den forretningsplan, der var udarbejdet af stabilitetsfonden for Nea Proton Bank og fremsendt til Kommissionen, for at sikre, at Nea Proton Bank kunne sælges inden for den lovbestemte periode.

(170) Med hensyn til væksten i rentabiliteten påpegede den græske nationalbank, at størstedelen af væksten forventedes at komme i løbet af 2013 (når nettorenteindtjeningen forventedes at stige til 55,3 mio. EUR sammenlignet med 22,7 mio. EUR i 2012), at den primært ville stamme fra nedbringelsen af de samlede renteudgifter, og at den ville være resultatet af to faktorer, nemlig en roll-over af aftaleindskud, som tidligere gav en høj rente på bedre vilkår, og en reduktion på 30 % af de samlede udeståender på indskudskonti i første halvdel af 2012. Desuden understregede den græske nationalbank, at nettorenteindtægten fra 2013 ville stige stabilt og ikke rejse nogen tvivl om Nea Proton Banks evne til at nå målet.

5.2.2. Bemærkninger udarbejdet af stabilitetsfonden

(171) Med hensyn til nødvendigheden af foranstaltningerne til fordel for Nea Proton Bank bemærkede stabilitetsfonden, at den græske nationalbank var den rette myndighed til at træffe en hvilken som helst afviklingsforanstaltning, og at stabilitetsfonden tilførte det nødvendige minimum af kapital i reguleringsøjemed.

(172) Med hensyn til genoprettelsen af Nea Proton Banks langsigtede rentabilitet henviste stabilitetsfonden til afviklingsrammen, ifølge hvilken stabilitetsfonden skulle sælge Nea Proton Bank inden to år, og var enig med Kommissionen i, at Nea Proton Bank kunne indgå i en større og rentabel enhed. Selv om omstruktureringsplanen for Nea Proton Bank var baseret på en model for en selvstændig enhed, forklarede stabilitetsfonden, at dens mål var at lette salget af denne bank ved at gøre den mere attraktiv i investorernes øjne og forbedre dens finansielle resultater. Stabilitetsfonden bemærkede, at kapitaltilførslerne ikke alene gjorde det muligt for Nea Proton Bank at overholde minimumskravet til solvensgrad, men også at forbedre sin finansielle stilling og gøre sig selv mere attraktiv for andre små banker med hensyn til en eventuel fusion. Stabilitetsfonden bemærkede også, at den ekstra kapitaltilførsel havde været nødvendig for at dække værdiforringelsestabene som følge af PSI-programmet og de øgede hensættelser til tab på lån.

(173) Stabilitetsfonden bemærkede, at Nea Proton Bank havde forbedret sine finansieringsomkostninger og indskydernes loyalitet. Nea Proton Banks afhængighed af Eurosystemet faldt i løbet af 2012, og den forbedrede sin likviditet. Den yderligere kapitaltilførsel havde bidraget til at sænke renten på indskud og forbedre rentetillægget. Nea Proton Bank havde allerede omlagt priserne på en del af sin udlånsportefølje ved hjælp af risikobaseret prissætning med rentesatser, der lå en del over finansieringsomkostningerne. Desuden ville den planlagte vækst i nettorenteindtægten blive realiseret ved hjælp af en konservativ ekspansion på erhvervskundemarkedet og ved at øge porteføljens kvalitet.

(174) Stabilitetsfonden bemærkede, at Nea Proton Bank i 2012 havde nedbragt sine driftsomkostninger væsentligt, at dens kun to datterselskaber ville indstille driften, at dens deltagelse i forsikringsvirksomhed blev indskrænket i betydeligt omfang, og at dens ejendomshandelsaktiviteter ville blive lukket.

(175) Endelig bemærkede stabilitetsfonden, at konkurrencefordrejningerne ville blive begrænset takket være Nea Proton Banks beskedne andel af de samlede bankaktiver i Grækenland og det forhold, at den ikke overvejede en aggressiv indlånspolitik.

5.3. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE NEW TT BANK

(176) Den 19. juli 2013 fremsendte finansministeriet sine bemærkninger til New TT-indledningsafgørelsen.

(177) Med hensyn til nødvendigheden af foranstaltning NTT1 tilføjede finansministeriet, at den nøjagtige værdi af aktiver og passiver, som blev overført til New TT Bank, var defineret på baggrund af de eksterne revisorers rapport i overensstemmelse med artikel 63E, stk. 6, i lov nr. 3601/2007.

(178) For så vidt angår nødvendigheden af foranstaltning NTT2, bemærkede finansministeriet, at det andet tilpasningsprogram for Grækenland (revision 2, maj 2013) krævede salg af New TT Bank til en tredjepart inden 15. juli 2013.

(179) Med hensyn til forrentningen af de to foranstaltninger NTT1 og NTT2 bemærkede finansministeriet, at stabilitetsfonden, som dækkede det udækkede finansieringsbehov indtil 31. december 2013 i stedet for HDIGF, fik en privilegeret plads foran de øvrige kreditorer i tilfælde af afvikling af de aktiver, der forblev hos TT Bank, og at kun medarbejdernes krav på 50 % af deres løn kom før stabilitetsfondens fordringer. Den bemærkede derfor, at udbyttet af afviklingen af sådanne aktiver primært ville gavne stabilitetsfonden og dermed reducere de omkostninger, som staten skulle bære.

(180) Med hensyn til genoprettelse af New TT Banks langsigtede rentabilitet bemærkede finansministeriet, at New TT Bank som et overgangsinstitut skulle sælges inden to år efter stiftelsen heraf i overensstemmelse med artikel 63E i lov nr. 3601/2007. Salget af New TT Bank ville i tråd med MEFP fra maj 2013 blive gennemført inden 15. juli 2013 og dermed sikre dens aktiviteters rentabilitet på langt sigt.

6. VURDERING AF STØTTEN VEDRØRENDE DE OPKØBTE VIRKSOMHEDER

6.1. VURDERING AF STØTTEN VEDRØRENDE NEA PROTON BANK

6.1.1. Forekomst af statsstøtte og støttebeløb

(181) Kommissionen skal afgøre, om der forekommer statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I henhold til denne bestemmelse er statsstøtte enhver form for støtte, som ydes af en medlemsstat eller ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

6.1.1.1. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3)

(182) Kapitaltilførslen på 80 mio. EUR fra den græske stat til Proton Bank i maj 2009 (foranstaltning Pr1), de græske statsobligationer for 78 mio. EUR, som Proton Bank fik i april 2009 (foranstaltning Pr2), og statsgarantien til Proton Bank for udstedte obligationer med en nominel værdi på 149,4 mio. EUR i juli 2010 (foranstaltning Pr3) blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning (113). I afgørelsen om godkendelse af denne ordning konkluderede Kommissionen, at de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til ordningen, ville udgøre statsstøtte.

(183) Som konkluderet i betragtning 38 til Nea Proton-indledningsafgørelsen rummer Nea Proton Bank også Proton Banks aktiviteter. Foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3 har gavnet Nea Proton Bank, idet de bidrog til stabilisering og fortsættelse af de økonomiske aktiviteter, som blev overført til dem, og uden hvilke de ikke længere ville findes. Derfor mener Kommissionen, at de har gavnet de økonomiske aktiviteter, som blev overført til Nea Proton Bank.

6.1.1.2. Forekomst af statsstøtte i dækningen af det udækkede finansieringsbehov hos Nea Proton Bank (foranstaltning NP1)

(184) I betragtning 31-37 til Nea Proton-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at foranstaltning NP1, interventionen fra HDIGF's afviklingsordning og stabilitetsfonden til dækning af det udækkede finansieringsbehov, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. I betragtning 38 til samme afgørelse betragtede Kommissionen Nea Proton Bank som den økonomiske modtager af denne foranstaltning, idet Nea Proton Bank rummer Proton Banks økonomiske aktiviteter, som fortsat eksisterer takket være støtten.

6.1.1.3. Forekomst af statsstøtte i tilførslen af startkapital fra stabilitetsfonden og yderligere aktiekapital fra stabilitetsfonden i 2012 (foranstaltning NP2)

(185) I betragtning 41-43 til Nea Proton-indledningsafgørelsen har Kommissionen allerede fastslået, at stabilitetsfondens kapitaltilførsel på 250 mio. EUR og de yderligere kapitaltilførsler, der forventedes på tidspunktet for afgørelsen, der beløb sig til i alt 300 mio. EUR, udgjorde statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1. Som nævnt i betragtning (93) til nærværende afgørelse bidrog stabilitetsfonden i sidste ende med yderligere 265 mio. EUR i 2012 ud af de mulige ekstra 300 mio. EUR, hvilket bringer den samlede rekapitalisering i 2011 og 2012 op på 515 mio. EUR (foranstaltning NP2).

6.1.1.4. Forekomst af statsstøtte i kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank forud for salget af denne til banken (NP3)

(186) Kommissionen mener, at kapitaltilførslen fra stabilitetsfonden til Nea Proton Bank forud for salget af denne til banken, der beløb sig til 395 mio. EUR, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

(187) Kapitaltilførslen blev leveret af stabilitetsfonden, som er en enhed, der er stiftet og finansieres af Grækenland til at støtte banker og således er oprettet ved hjælp af statslige midler. Desuden er foranstaltningen af selektiv karakter, eftersom kapitaltilførslen kun ydes til Nea Proton Bank.

(188) Endvidere giver interventionen Nea Proton Bank en klar fordel, eftersom den sikrer bankvirksomhedens overlevelse. Uden kapitaltilførsel ville Nea Proton Bank med sin dybt negative kapital være gået konkurs. Under sådanne omstændigheder ville det ikke have været muligt at sælge Nea Proton Bank og integrere den i en større enhed. Desuden overholder rekapitaliseringen ikke det markedsøkonomiske investorprincip. Tværtimod muliggjorde rekapitaliseringen på 395 mio. EUR, at Nea Proton Bank kunne sælges for 1 EUR. En privat investor ville have valgt ikke at foretage en rekapitalisering og lade Nea Proton Bank gå konkurs og dermed spare 395 mio. EUR.

(189) Nea Proton Bank konkurrerer med andre banker, herunder datterselskaber af udenlandske banker, som driver virksomhed i Grækenland eller er potentielt interesserede i at komme ind på det græske marked. Derfor har kapitaltilførslen en virkning for samhandelen mellem medlemsstaterne og er potentielt konkurrencefordrejende.

(190) Kommissionen konkluderer, at kapitaltilførslen på 395 mio. EUR til Nea Proton Bank udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

Støttemodtager af foranstaltning NP3

(191) Som allerede forklaret i betragtning 188 anser Kommissionen Nea Proton Bank for at være støttemodtageren af kapitaltilførslen på 395 mio. EUR til Nea Proton Bank, idet støtten gjorde det muligt for den at videreføre sine økonomiske aktiviteter hos banken.

(192) Med hensyn til hvorvidt salget af Nea Proton Bank indebærer statsstøtte til banken i overensstemmelse med punkt 49 i bankmeddelelsen fra 2008, skal Kommissionen vurdere, om visse krav er opfyldt. Den skal navnlig undersøge, om i) salgsprocessen var åben og ikkediskriminerende, ii) salget foregik på markedsvilkår, og iii) pengeinstituttet eller staten maksimerede salgsprisen på de involverede aktiver og passiver.

(193) Banken erhvervede aktierne i Nea Proton Bank, fordi den indsendte det eneste gyldige bud i forbindelse med den ikkediskriminerende udbudsprocedure, som andre banker og pengeinstitutter kunne deltage i. En finansiel rådgiver fra stabilitetsfonden kontaktede en lang række banker, pengeinstitutter og sponsorer, og kun fire udviste interesse i at købe Nea Proton Bank, og heraf indsendte kun to et endeligt bud, nemlig banken og en hedgefond (114). Bankens tilbud var det eneste, som overholdt stabilitetsfondens udbudsvejledning.

(194) Fordi den finansielle rådgiver kontaktede et stort antal banker og på forhånd havde opstillet krav og en tidsfrist, man skulle overholde, hvis buddene skulle være gyldige, mener Kommissionen, at udbuddet var åbent og ikkediskriminerende. Kommissionen konkluderer derfor, at udbudsproceduren tillader den at udelukke forekomsten af statsstøtte til køberen.

(195) Banken betalte én euro for købet, og stabilitetsfonden afgav løfte om at rekapitalisere Nea Proton Bank forud for salget af den. Denne negative pris (når man tager højde for rekapitaliseringen af Nea Proton Bank lige før salget) udelukker ikke, at salgsprisen afspejler virksomhedens markedsværdi (115), eftersom Nea Proton Bank havde en klart negativ nettokapital og forventedes fortsat at give tab. Kommissionen har ingen grund til at tro, at det afgivne bud og den erlagte pris ikke afspejlede markedsprisen på virksomheden. Som følge heraf konkluderer Kommissionen i overensstemmelse med punkt 49 i bankmeddelelsen fra 2008, punkt 20 i omstruktureringsmeddelelsen og sin egen afgørelsespraksis (116), at salgsprisen var markedsprisen, og at den kan udelukke statsstøtte til banken.

6.1.1.5. Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede modtagne støttebeløb

(196) På baggrund af betragtning (182)-(190) mener Kommissionen, at foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3, NP1, NP2 og NP3 alle opfylder de betingelser, der er fastlagt i traktatens artikel 107, stk. 1, og udgør statsstøtte. Med hensyn til foranstaltning Pr1, Pr2 og Pr3 konkluderer Kommissionen, eftersom de bidrog til den fortsatte eksistens af Proton Banks aktiviteter, som senere blev overført til Nea Proton Bank, at de kan anses for også at gavne Nea Proton Bank, som rummer disse aktiviteter. Som allerede anført i betragtning (184) er støttemodtageren af foranstaltning NP1 Nea Proton Bank, som rummer de overførte aktiviteter fra Proton Bank. Desuden er Nea Proton Bank også støttemodtager af foranstaltning NP2 og NP3.

(197) Derfor konkluderer Kommissionen, at Nea Proton Banks aktiviteter har fået statsstøtte i form af kapitalforanstaltninger for 2 111,6 mio. EUR (foranstaltning Pr1, NP1, NP2 og NP3), statsgarantier for 149,4 mio. EUR (foranstaltning Pr2) og græske statsobligationer for 78 mio. EUR (foranstaltning Pr2) som vist i tabel 9. Tabel 9 Overblik over den samlede støtte til Proton Bank og Nea Proton Bank Støttemodtager Foranstaltning Støttens art Støttebeløb (mio. EUR) Proton Banks aktiviteter Pr1 Rekapitalisering 80 Nea Proton Banks aktiviteter NP1 Finansiering af udækket finansieringsbehov fra PB til NPB 1 121,6 NP2 Rekapitalisering 515 NP3 Rekapitalisering 395 Kapitalstøtte ydet i alt 2 111,6 Støttemodtager Foranstaltning Støttens art Proton Banks aktiviteter Pr2 Statsobligationslån 78 Pr3 Garanti 149,4 Likviditetsstøtte ydet i alt 227,4

6.1.2. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed

(198) Traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.

(199) Kommissionen har anerkendt, at den globale finansielle krise kan skabe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan bidrage til at afhjælpe sådanne forstyrrelser. Dette er blevet bekræftet i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen. På baggrund af den på ny anspændte situation på de finansielle markeder mener Kommissionen fortsat, at forudsætningerne for, at en støtte kan godkendes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), er opfyldt. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage forlængelsesmeddelelsen fra 2011 (117) og bankmeddelelsen fra 2013 (118).

(200) Med hensyn til den græske økonomi har Kommissionen i sine afgørelser om godkendelse og forlængelse af den græske bankstøtteordning samt sin godkendelse af statsstøtteforanstaltninger ydet af Grækenland til forskellige banker (119) anerkendt, at der består en trussel om alvorlige forstyrrelser af den græske økonomi, og at statens støtte til bankerne er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Støtteforanstaltningerne skal derfor vurderes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).

(201) Hvis statsstøtte skal være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skal den opfylde de generelle forenelighedskriterier: a) hensigtsmæssighed: Støtten skal være klart målrettet for effektivt at kunne afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Dette ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var egnet til at afhjælpe forstyrrelsen. b) nødvendighed: Støtten skal både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Derfor skal den udgøre det minimum, der er nødvendigt for at nå målet, og have den form, der er bedst egnet til at afhjælpe forstyrrelsen. c) proportionalitet: De pos