DRIFTSREGNSKAB OG BALANCE VEDRØRENDE BUDGETTET FOR REGNSKABSÅRET 1997 (opstillet i henhold til artikel 78 og 81 i finansforordningen af 21. december 1977) BIND IV DRIFTSREGNSKAB OG BALANCE - FORKLARING (98/C 350/01)

INDLEDNING

STRUKTUR

1. Den Europæiske Unions institutioner udarbejder deres forvaltningsregnskab og balance i henhold til artikel 78, 80 og 81 i finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, senest ændret ved Rådets forordning nr. 2335/95 af 18. september 1995.

2. Den Europæiske Unions regnskaber fremlægges i følgende fire bind:

>TABELPOSITION>

3. I bind I redegøres der for de vigtigste forhold, som har gjort sig gældende under budgettets gennemførelse.

Bind II og III indeholder dels en række dokumenter opdelt efter budgettets kontoplan med en oversigt over indtægternes og udgifternes gennemførelse for hver enkelt af institutionerne, dels en række tabeller over kapitalbevægelser og lånoptagnings- og långivningstransaktioner.

Dette bind (bind IV) indeholder forvaltningsregnskabet og den konsoliderede balance for Den Europæiske Union samt nogle forklarende bemærkninger. Oplysningerne i forvaltningsregnskabet og den konsoliderede balance vedrører det foregående regnskabsår.

1. REGNSKABSPRINCIPPER

1.1. I henhold til de internationale standarder (1) er formålet med de finansielle oversigter at præsentere institutionernes forskellige aktiviteter, at forklare deres finansieringsbetingelser og endelig at give oplysning om, hvordan deres transaktioner er gennemført.

Det er i hvert fald de målsætninger, der forfølges med forvaltningsregnskabet og den konsoliderede balance, som Europa-Kommissionen aflægger en gang om året. I bind I, del 2 »Analyse af den finansielle forvaltning« beskrives det, hvordan de finansielle transaktioner er blevet gennemført i regnskabsårets løb.

Ud over at informere skal de finansielle overslag for at give et retvisende billede opfylde kravet om informationens overskuelighed, forståelighed, relevans og sammenlignelighed med andere regnskabsår. Dette har også været udgangspunktet for dette dokument.

1.2. EU-institutionernes regnskab består af et almindeligt regnskab og et budgetregnskab. Regnskaberne føres i ECU og følger kalenderåret.

1.2.1. Det almindelige regnskab opremser i form af dobbelt bogholderi alle regnskabsårets udgifter og indtægter og har til formål at vise formuestillingen i form af en balance pr. 31. december i det forgangne regnskabsår.

Der gælder følgende principper for det almindelige regnskab:

- princippet om fortsat drift

- forsigtighedsprincippet, der medfører, at aktiver ikke ansættes for højt, og at passiver ikke ansættes for lavt

- princippet om anvendelse af samme regnskabspraksis

- princippet om, at aktiver og passiver ikke modregnes.

Kommissionen undersøger, om det fremover vil være muligt at fremlægge et »udvidet regnskabsresultat«, så det sikres, at balancens regnskaber år efter år udarbejdes på grundlag af indtægts- og udgiftsposterne. I regnskabsopstillingen vil der fortsat blive skelnet mellem indtægts- og udgiftsposter og balanceposter, og af hensyn hertil bør den omfatte:

a) indtægts- og udgiftsposterne, som yderligere opdeles i:

- indtægts- og udgiftsposter, som gør det muligt at danne sig et samlet overblik over budgettets gennemførelse, og poster for valutakursforskelle. Disse poster danner grundlag for opstillingen af regnskabsårets saldo

- supplerende indtægts- og udgiftsposter, som gør det muligt at opstille et udvidet regnskabsresultat.

b) balanceposterne, som danner grundlag for en opgørelse af institutionens formuestilling. Balanceposterne gør det muligt at vurdere, hvilken virkning forpligtelserne og rettighederne forventes af få.

1.2.2. Budgetregnskabet giver mulighed for at følge budgettets gennemførelse i detaljer og medfører udarbejdelse af:

- forvaltningsregnskabet, som er omhandlet af finansforordningens afsnit VI

- de rapporter om budgettets gennemførelse, der er omhandlet af finansforordningens artikel 34.

2. REGNSKABSREGLER OG PRAKSIS

2.1. Regnskaberne føres i overensstemmelse med finansforordningen af 21. december 1977, senest ændret ved forordning af 18. september 1995 og suppleret med forordningen om gennemførelsesbestemmelserne til visse bestemmelser i finansforordningen.

2.2. Omregning til ecu

2.2.1. Regnskaberne føres i ecu.

2.2.2. De omregningskurser for ecu, der anvendes ved opstillingen af balancen, er dem, der var gældende pr. 31. december 1997, undtagen for følgende områder:

- Materielle anlægsaktiver (inventar og materiel), der bevarer deres værdi i ecu beregnet til den kurs, der var gældende ved købet

- Bevillinger, der fremføres, og hvoraf en del svarer til forpligtelser i nationale valutaer omregnet til ecu til de månedlige decemberkurser; det samlede ecu-beløb for disse bevillinger til fremførsel kan ikke senere opskrives.

- De forskud, der udbetales af Garantisektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, omregnes til den kurs, der er gældende den 10. i måneden efter det tidspunkt, hvor forskuddet bevilges.

- Visse transaktioner i forbindelse med personalet omregnes til særlige kurser.

Øvrige transaktioner omregnes til den månedlige kurs, der er gældende ved udførelsen.

2.3. Indtægter

2.3.1. Egne indtægter og finansielle bidrag konteres med de beløb, som i løbet af regnskabsåret krediteres de konti, som medlemsstaternes myndigheder har åbnet i Kommissionens navn.

Forskellen mellem summen af de egne momsindtægter, de BNI-baserede indtægter og de finansielle bidrag, der er opført på budgettet, på den ene side, og det faktiske gennemførelsesresultat på den anden side, opgøres senest den 1. juli det følgende regnskabsår; forskellen udlignes ved hjælp af et tillægs- og ændringsbudget for dette regnskabsår.

2.3.2. De øvrige indtægter konteres med de beløb, der faktisk opkræves i løbet af regnskabsåret.

2.4. Udgifter

2.4.1. Ved beregningen af regnskabsåret saldo omfatter udgifterne betalinger med regnskabsårets bevillinger til betalinger, hvortil kommer bevillinger til betalinger fra samme regnskabsår, der fremføres til det følgende år.

2.4.2. Ved betalinger med regnskabsårets bevillinger til betalinger forstås betalinger, hvis anvisning er finansinspektøren i hænde senest den 31. december, og som regnskabsføreren har effektueret senest den følgende 15. januar.

For Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionens vedkommende er der tale om de betalinger, medlemsstaterne har foretaget mellem den 16. oktober 1996 og den 15. oktober 1997, forudsat at regnskabsføreren har fået den relevante forpligtelse og anvisning i hænde senest den følgende 31. januar.

2.4.3. Bevillinger til betalinger kan kun fremføres til det følgende år. Fremførslen foregår på følgende måde:

- ikke-opdelte bevillinger: fremførslen sker normalt automatisk, når den vedrører forpligtelser, som mangler at blive betalt; i de øvrige tilfælde kræves der en forhåndsgodkendelse af budgetmyndigheden

- opdelte bevillinger: som hovedregel annulleres betalingsbevillinger, der ikke er blevet anvendt; de kan dog fremføres efter beslutning af Kommissionen, hvis betalingsbevillingerne i det efterfølgende regnskabsår ikke er store nok til at dække tidligere indgåede forpligtelser og forpligtelser i forbindelse med forpligtelsesbevillinger, der også er fremført.

2.5. Regler for værdiansættelse

Medmindre andet er fastsat i de forklarende bemærkninger til balancen, værdiansættes de forskellige områder som følger:

2.5.1. Materielle og immaterielle anlægsaktiver værdiansættes til deres historiske værdi omregnet til ecu ved hjælp af den kurs, der var gældende på indkøbstidspunktet. For Kommissionens vedkommende skal anlægsaktiverne afskrives efter den lineære metode og for hele år ad gangen (afsnit 8 i Kommissionens mængde- og værdifortegnelse).

2.5.2. Lagerbeholdninger værdiansættes til prisen for de senest modtagne leverancer omregnet til den ecu-kurs, der var gældende den 31. december.

2.5.3. Finansielle anlægsaktiver værdiansættes på grundlag af de historiske omkostninger. Aktiver udstedt i en national valuta omregnes til den ecu-kurs, der var gældende den 31. december. I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet skal der foretages en værdikorrektion, hvis der er sandsynlighed for, at der vil opstå et tab.

2.5.4. Fordringer, med undtagelse af fordringer lydende på en fast kurs, bogføres til pålydende værdi omregnet til den ecu-kurs, der var gældende den 31. december. Fordringer værdikorrigeres normalt ikke. Kommissionen undersøger, om det vil være muligt fremover. Hvis det er tilfældet, indsættes en særskilt angivelse i bemærkningerne til balancen.

2.5.5. Investering af likvide midler og disponible værdier værdiansættes til pålydende værdi omregnet til ecu med den kurs, der var gældende den 31. december. Af forsigtighedshensyn skal der foretages en værdikorrektion, hvis der er sandsynlighed for, at der vil opstå et tab.

2.5.6. Gæld værdiansættes til pålydende værdi, men omregnes, hvis der er tale om gæld i national valuta, til den ecu-kurs, der var gældende den 31. december.

2.6. Forskud og fremskyndede betalinger

Med undtagelse af de forskud, der udbetales inden for den fælles landbrugspolitik, er de forskud, der udbetales af aktionsbevillinger, inkluderet i regnskabsårets udgifter og opføres ikke under de konsoliderede aktiver.

2.7. EFTA's bidrag til det almindelige budget for 1997

De bevillinger, der udgør bidraget til Fællesskabets budget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, opføres i tabellerne i dette bind. Nærmere oplysninger om disse bevillingers anvendelse findes i tabel 15.

2.8. Regnskabsårets saldo

Regnskabsårets saldo falder i to dele (Den Europæiske Unions regnskabsresultat og bidraget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af EØS). Saldoen er lig med forskellen mellem:

- samtlige regnskabsårets indtægter

- de udbetalinger, der er foretaget over regnskabsårets bevillinger med tillæg af samme regnskabsårs bevillinger fremført til følgende regnskabsår (definitionen af regnskabsårets udgifter findes i ovenstående punkt 2.4.2) (2).

Denne forskel kan forhøjes eller nedsættes:

- med nettobeløbet for bortfald af bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalingsoverskridelser som følge af udsving i ecu-kursen og ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår, og

- saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab. FFC's ikke-realiserede kursforskelle opføres under periodeafgrænsningsposterne og ikke under kursgevinster og -tab.

2.9. Konsolidering

Det konsoliderede regnskab omfatter Europa-Parlamentets (herunder den europæiske ombudsmand), Rådets, Kommissionens (herunder Publikationskontoret og Det Fælles Forskningscenter), Domstolens, Revisionsrettens, Det Økonomiske og Sociale Udvalgs samt Regionsudvalgets regnskaber.

Konsolideringen har form af fuldstændig integrering.

KAPITEL I HOVEDLINJERNE I UDNYTTELSEN AF DEN EUROPÆISKE KOMMISSIONEN BUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1997

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF 1997-BUDGETTET

Resultatet af gennemførelsen af 1997-budgettet er anført under passiver i afsnit I.B i den konsoliderede balance.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

KAPITEL II KONSOLIDERET FORVALTNINGSREGNSKAB FOR REGNSKABSÅRET 1997

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Tabel 13 UINDFRIEDE FORPLIGTELSER PR. 31. DECEMBER 1997 OVERSIGT OVER BEVÆGELSER SIDEN OPRINDELIGE FORPLIGTELSER (herunder forpligtelser i løbet af 1997)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

KAPITEL III DEN EUROPÆISKE KOMMISSIONS KONSOLIDEREDE BALANCE PR. 31. DECEMBER 1997

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BEMÆRKNING

1. I forbindelse med balancens opgørelse pr. 31. december 1997 er der sket følgende forbedringer:

- Der er tale om en mere kortfattet balance, som under hensyntagen til de regnskabsmæssige forhold, der gør sig gældende for en offentlig institution som Det Europæiske Fællesskab, er blevet opgjort ifølge proceduren i Rådets fjerde direktiv; i det følgende gives der en detaljeret redegørelse.

- De sammenlignende tal for 1996 er klassificeret på samme måde som tallene for 1997.

- De manglende betalinger i forbindelse med den tegnede, men ikke-indbetalte EBRD- og EIF-kapital opføres fremover i forbindelse med forpligtelserne under stregen som en eventuel gæld og ikke længere som en langfristet gæld. Dette er forklaringen på, at 1996-balancen er 690 mio. ECU mindre end forventet i regnskaberne for 1996.

- De immaterielle anlægsaktiver bogføres.

2. I henhold til artikel 7 i forordningen om mængde- og værdifortegnelser henregnes leasede genstande, forudsat de opfylder tre krav, for første gang til materielle anlægsaktiver (jf. forklarende bemærkning til balance III.E).

3. I henhold til bestemmelserne i afsnit 8 i forordningen om mængde- og værdifortegnelser (3) skal Kommissionen foretage afskrivninger for alle værdier undtagen grunde. Afskrivningerne beregnes efter den lineære metode og for et helt år ad gangen (»prorata temporis«-princippet anvendes ikke). I bilag 6 til forordningen om mængde- og værdifortegnelser findes en fortegnelse over, hvilke afskrivningssatser der har været gældende siden 1. januar 1987.

Eftersom det ikke har været muligt at beregne afskrivningerne for fire af forvaltningscentrene, og de øvrige institutioner ikke har haft pligt til at foretage afskrivninger (4), har Kommissionen ud fra et ønske om at fremlægge en ensartet balance ikke bogført afskrivningerne. Imidlertid er beregningerne (pr. 31. december 1997) angivet i de forklarende bemærkninger.

FORKLARING TIL DEN KONSOLIDEREDE BALANCE

AKTIVER

I. STIFTELSESOMKOSTNINGER

Herunder opføres udgifter til obligationsemissioner i forbindelse med Euratom-lån. Det skal bemærkes, at kontoen er blevet omklassificeret i forbindelse med udarbejdelsen af dette års balance. Tidligere var den opført under periodeafgrænsningsposterne.

>TABELPOSITION>

II. IMMATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

Hertil regnes edb-software, hvis indkøbspris er lig med eller over 400 ECU som angivet i artikel 130 i Kommissionens forordning (Euratom, EKSF, EF) nr. 3418/93 om finansforordningens gennemførelse. Det skal understreges, at det er første gang, at disse værdier er taget med i Kommissionens balance, hvilket er i overensstemmelse med forordningen om Europa-Kommissionens mængde- og værdifortegnelser og formueforvaltning, som trådte i kraft den 1. januar 1997. Selv om de øvrige institutioner ikke har pligt til at bogføre disse anlægsaktiver (5) har Domstolen alligevel gjort det.

>TABELPOSITION>

Ud af et beløb på 3 121 532 ECU beløb afskrivningerne sig pr. 31. december 1997 alene for Kommissionen til 1 251 731,79 ECU.

>TABELPOSITION>

III. MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

Indkøbsprisen for de materielle anlægsaktiver er medregnet i budgetudgifterne i det regnskabsår, hvor de er erhvervet. Indkøbsprisen medtages i balancen, indtil Kommissionen tager det pågældende aktiv ud af brug.

Til de materielle anlægsaktiver medregnes alt inventar og løsøre, hvis indkøbspris er lig med eller over 400 ECU som angivet i artikel 130 i Kommissionens forordning (Euratom, EKSF, EF) nr. 3418/93 om finansforordningens gennemførelse. I balancen tages der desuden hensyn til bestemmelserne i forordningen om Europa-Kommissionens mængde- og værdifortegnelser og formueforvaltning, som trådte i kraft den 1. januar 1997.

Det er Kommissionens opfattelse, at det beløb, der i balancen er opført til anlægsaktiver, svarer til virkeligheden, dog med forbehold af de justeringer, der eventuelt vil skulle foretages efter en opgørelse af inventar og løsøre i Det Fælles Forskningscenter (FFC). Det skal bemærkes, at man er i færd med at foretage en opgørelse over FFC's ejendomme og grunde, og at resultaterne forventes at foreligge i løbet af 1998, og at oplysningerne for forskningscentret i Sevilla vedrørende edb-materiel, inventar og biler ikke er medregnet i de materielle anlægsaktiver.

Kommissionens tjenestegrene har forsøgt at berettige forskellen i den værdi, der er opført i henholdsvis 1996- og 1997-balancen.

Afskrivningerne for Kommissionen alene fordeler sig pr. 31. december 1997 på følgende måde:

>TABELPOSITION>

Det skal bemærkes, at på grund af den software, der anvendes til opgørelse af mængde- og værdifortegnelser (egner sig ikke til beregning af afskrivninger), så omfatter tallene ikke afskrivningerne for delegationernes og repræsentationskontorernes aktiver og visse forskningscentres aktiver; de vil blive beregnet med henblik på 1998-balancen.

A. Byggegrund og bygninger

De grunde og bygninger beliggende i Bruxelles samt på de steder, hvor dens kontorer og delegationer ligger, som Kommissionen har erhvervet efter 1992, er opført på balancen med deres købesum omregnet til ecu efter den kurs, der var gældende på købsdagen. Bygninger i Bruxelles erhvervet før 1981 er opført til ecu-kursen i januar 1981.

Grunde og bygninger på de steder, hvor der er delegationer, erhvervet før 1992, er omvurderet under hensyn til markedsprisen. Disse omvurderinger er foretaget af uafhængige eksperter, og de pågældende beløb er opført i balancen pr. 31. december 1997.

OECD-delegationens bygning, som er et specielt tilfælde, og som Kommissionen fik overdraget gratis af EKSF i december 1994, er opført i balancen til en vurderingspris, som uafhængige eksperter har fastsat på grundlag af markedspriserne.

I 1984 forhøjede FFC værdien af bygningerne med 14 %, og værdien af de øvrige infrastrukturer blev forhøjet med 20 %. Hertil kommer de investeringer, der har øget disse bygningers værdi og/eller deres levetid.

B. Installationer, maskiner og redskaber

Nogle af de aktiver, der tidligere var opført under henholdsvis fast ejendom eller løsøre er blevet omklassificeret i dette års balance.

E. Leje, finansiering og lignende udgifter

Som angivet i artikel 7 i Kommissionens forordning om mængde- og værdifortegnelser opføres leasing og langtidsleje i mængde- og værdifortegnelsen, når følgende tre krav er opfyldt:

- risici og fordele forbundet med genstanden er overdraget til lejeren

- lejemålet kan ikke opsiges ved betaling af en erstatning

- lejen sikrer, at udlejer får dækning for sin investering samt en vis fortjeneste.

Hvis et af de tre krav ikke er opfyldt, opføres de pågældende genstande som forpligtelser under stregen. For de øvrige institutioner er der ikke pligt til at bogføre disse udgifter, og beløb til leje/finansiering og lignende er derfor opført som forpligtelser under stregen.

>TABELPOSITION>

G. Nuværende anlægsaktiver og forskud på materielle anlægsaktiver

Visse repræsentationers og delegationers bygninger, som oprindelig blev finansieret af EKSF, er opført under denne post på balancen. Selv om EKSF ved udgangen af 1995 havde fået hele beløbet tilbagebetalt, optræder disse ejendomme stadig på EKSF's balance, så længe de officielle papirer ikke er blevet undertegnet.

IV. FINANSIELLE ANLÆGSAKTIVER

De finansielle anlægsaktiver drejer sig dels om kapitalinvesteringer, der skal sikre en varig forbindelse, og som betragtes som støtte til EU's aktiviteter, dels om investeringer, der skal hjælpe modtagerne med at udvikle deres aktiviteter, men uden at der bliver tale om en langsigtet deltagelse.

Hertil regnes også sikkerhedsstillelser og varige forskud og Garantifondens nettoaktiver. Det skal bemærkes, at der skal skelnes mellem de sikkerhedsstillelser, som Det Europæiske Fællesskab bevilger til tredjepersoner, og Garantifonden, som skal dække risici i forbindelse med lån til tredjelande.

A. Investeringer i tilsluttede organer

A.1. Bidrag

Bidrag til Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD)

EBRD har fået tilført en kapital på 10 mia. ECU, hvoraf Fællesskabet har indbetalt 3 %. Den frigjorte del af denne kapital, dvs. 30 %, er blevet betalt.

Denne konto viser Kommissionens samlede kapital indbetalt til EBRD.

Repræsentantskabet har på sit årlige møde den 15. april 1996 besluttet at fordoble tegningskapitalen. Derefter kan Kommissionen tegne sig for yderligere 30 000 aktier til hver 10 000 ECU. Denne foranstaltning omfatter indbetalte aktier og aktier, der kan kræves indbetalt, således at 22,5 % af de tegnede aktier er helt indbetalte aktier og resten aktier, der kan kræves indbetalt.

Opstillingen i Kommissionens balance pr. 31. december 1997 er forskellig fra opstillingen i balancen pr. 31. december 1996. De betalinger, der endnu ikke er foretaget i forbindelse med den frigjorte kapital (210 mio. ECU), opføres ikke som i de foregående år som en langsigtet gæld, men som en forpligtelse under stregen. Det skal bemærkes, at de sammenlignende tal for 1996 er blevet opstillet på samme måde. Dette er grunden til, at balancesummen for 1996, som er medtaget i regnskaberne for 1996, er forskellig fra balancesummen i regnskaberne for 1997.

Bidrag til Den Europæiske Investeringsfond (EIF)

I henhold til Rådets afgørelse af 6. juni 1994 deltager Det Europæiske Fællesskab repræsenteret af Kommissionen i Den Europæiske Investeringsfonds kapital med et samlet beløb på 600 mio. ECU svarende til 30 % af EIF's kapital. Den frigjorte del af kapitalen udgør 20 %, og Kommissionen har betalt hele beløbet.

Dette bidrag er ikke opført i Kommissionens balance pr. 31. december 1997 på samme måde som i balancen pr. 31. december 1996. Som i forbindelse med bidragene til EBRD opføres de betalinger, som stadig mangler at blive gennemført i forbindelse med den ikke-frigjorte kapitalandel, dvs. 80 % eller 480 mio. ECU, for fremtiden som forpligtelser under stregen.

B. Øvrige finansielle anlægsaktiver

B.1. Bidrag

Herunder opføres anparter, som erhverves med det formål at hjælpe modtagerne med at udvikle deres aktiviteter.

Bidrag til ECIP-programmet

Denne konto viser Fællesskabets anparter i og udlån til »joint ventures«, der gennemføres inden for ECIP-programmet (European Community Investment Partners). ECIP-balancen findes i bilagene til Kommissionens balance (bind II).

Eurotech capital og Venture consort

Der har siden 1990 været udbetalt bidrag til »Eurotech capital« svarende til forskud, der skal godtgøres på visse betingelser ved kontraktens udløb. Der har siden 1985 været udbetalt bidrag til »Venture consort« med henblik på investeringer i SMV, der udvikler innovative projekter.

Da der i begge tilfælde er tale om risikovillig kapital investeret i tværnationale højteknologiprojekter i begyndelsesfasen, er det yderst vanskeligt at vurdere disse bidrags reelle nutidsværdi.

Efter forsigtighedsprincippet er værdien af disse bidrag sat til 100 %.

I bilagene til Kommissionens balance (bind II) er der imidlertid opført to tabeller med en oversigt over de bidrag, som er blevet udbetalt i forbindelse med disse to instrumenter.

>TABELPOSITION>

B.3. Sikkerhedsstillelser og bevilgede forskud

Dette punkt omfatter de anlægsaktiver, der ikke er opført under materielle aktiver, f.eks. udbetalte sikkerhedsstillelser og garantier, forskud på faste udgifter til bygninger og den driftskapital, der er udbetalt til et transportfirma samt Garantifonden.

Garantifonden

Denne fond skal dække risici i forbindelse med lån og lånegarantier, der ydes tredjelande eller for projekter i disse lande.

Den blev oprettet med Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2728/94 af 31. oktober 1994.

Fondens midler kommer fra udbetalinger over det almindelige budget, renter af investering af fondens disponible midler og fra inddrivelser hos debitorer, der har misligeholdt deres forpligtelser, eftersom Fonden har udbetalt garantien.

Fondens finansielle forvaltning er overdraget til EIB i overensstemmelse med et mandat fra Fællesskabet.

Garantifondens forvaltningsregnskab og balance pr. 31. december 1997 findes i bilagene til balancen (bind II).

Garantifonden fik for første gang tilført midler fra det almindelige budget i december 1994.

Beløbet på aktivsiden i Kommissionens balance svarer til fondens nettoaktiver pr. 31. december 1997.

Der er dels ud fra forsigtighedsprincippet, dels fordi Fonden til enhver tid skal kunne dække de risici, der er forbundet med debitorer, der misligholder deres forpligtelser, blevet hensat et beløb til dækning af risici og udgifter svarende til Fondens samlede nettoaktiver.

>TABELPOSITION>

V. LANGSIGTEDE FORDRINGER

Dette punkt omfatter Den Europæiske Unions fordringer på mere end et år på medlemsstater og tredjelande, som er opstået i forbindelse med lån bevilget ved hjælp af lånoptagelser eller budgetmidler.

A. Lån udbetalt over budgetposter

Denne konto omfatter først og fremmest lån, der ydes inden for samarbejdet med tredjelande. Hertil kommer lån til fremme af »joint-ventures«-investeringer i Asien, Latinamerika, Middelhavsområdet og Sydafrika.

I 1991 blev der ydet et lån på 175 mio. ECU til Tyrkiet som led i den finansielle bistand til de lande, der blev mest berørt af golfkrisen.

Kontoen omfattede den 31. december 1996 desuden de lån, der var blevet ydet som led i Media I-programmet, som tager sigte på at udvikle av-industrien i Europa. Eftersom kontrakterne ikke er blevet indgået direkte mellem Kommissionen og den endelige lånmodtager, er lånene blevet omklassificeret i balancen, og de er nu opført under diverse debitorer. Den samme omklassificering har fundet sted for de sammenlignende tal for regnskabsåret 1996.

Fordringerne i forbindelse med Media II-programmet er opført under »lån ydet med budgetmidler«, da Kommissionen har indgået kontrakterne direkte med lånmodtagerne.

Også andre, mindre lån ydet over bevillinger på budgettet er opført under denne post. Der er tale om lån til vandrende arbejdstagere og byggelån til EU-tjenestemænd.

Senere i teksten findes nogle detaljerede tabeller over disse lån.

B. Lån ydet gennem lånoptagelser

Rådet har med henvisning til traktaten mulighed for med enstemmighed at vedtage garanti- eller lånoptagelsesprogrammer, hvis det vurderes at være nødvendigt for at nå Fællesskabets mål. Forpligtelserne i forbindelse med de lån, som Det Europæiske Fællesskab (EF) optager, påhviler direkte Det Europæiske Fællesskab og ikke de enkelte medlemsstater.

For at give et troværdigt og fuldstændigt billede af formuesituationen, den finansielle situation og det opnåede resultat, for så vidt angår de aktiver, der repræsenteres af lån, opføres denne aktivitet i balancen og på indtægts- og udgiftskontoen.

Balancen for disse finansielle aktiviteter er i Kommissionens balance blevet konsolideret efter den samlede integrationsmetode.

For långivningen ved hjælp af lånoptagelser fordeler indtægterne fra långivningen og udgifterne til lånoptagelsen sig i regnskabsåret 1997 på følgende måde.

>TABELPOSITION>

Efter aftale påtager EIB sig risikoen i forbindelse med NIC-instrumentet. Overskuddet krediteres derfor EIB.

I bilagene til Kommissionens balance (bind II) findes en række detaljerede tabeller med oplysninger om balancerne, udgifts- og indtægtskontiene og de lån, der er ydet til de finansielle aktiviteter under dette udgiftsområde.

Udviklingen i den samlede långivning har været som følger.

>TABELPOSITION>

Lånebeløbet pr. 31. december 1997 for ECIP-lån og lån bevilget gennem lånoptagning opføres under punktet langsigtede fordringer, hvis der er tale om lån med en løbetid på over et år, og under kortsigtede fordringer, hvis der er tale om lån med en løbetid på under et år. For de øvrige lån, der bevilges over budgetmidlerne, har det ikke indtil dato været muligt at foretage denne skelnen. De er derfor opført under punktet langsigtede fordringer.

>TABELPOSITION>

VI. LAGRE

Under dette punkt opføres værdien af beholdningen pr. 31. december 1997 af kontormateriel og andre forbrugsgoder. Værdien er i overensstemmelse med institutionernes fælles metode til beregning af lagerværdien beregnet på grundlag af prisen for de seneste leveringer og omregnet ved hjælp af årets sidste ecu-kurs.

Dette punkt omfatter også Publikationskontorets lagre af publikationer, som værdiansættes ved hjælp af nogle særlige vurderingsbestemmelser (6).

Under dette punkt opføres desuden Det Fælles Forskningscenters leverancer af videnskabeligt og teknisk materiel, fissilt materiale og tungt vand. I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet sker der en årlig vurdering af lagrene af tungt vand, fissile materialer samt prøveudtagninger til industriel og videnskabelig brug. De opføres på balancen til deres handelsværdi, der er lavere end den faktiske udgift.

>TABELPOSITION>

VII. KORTSIGTEDE FORDRINGER

A. Finansielle fordringer

Under dette punkt opføres fordringer på under et år i forbindelse med långivning.

B. Løbende fordringer

B.1. Forskud til medlemsstater

Under denne konto opføres beløb, der skal inddrives i forbindelse med forskud, der er ydet til visse medlemsstater.

B.2. Fordringer på medlemsstater

- EUGFL: fordringer på medlemsstaterne i forbindelse med bl.a. regnskabsafslutningen i EUGFL, Garantisektionen. Det skal bemærkes, at et beløb på 6 489 794,61 ECU to gange er blevet opført på Kommissionens balance som fordring på medlemsstaterne. Da fejlen først blev opdaget efter, at Kommissionens regnskab var afsluttet, er korrektionen blevet opført i den konsoliderede balance

- moms, som er betalt af Fællesskabet, og som skal inddrives hos medlemsstaterne. Under denne konto opføres fordringer opstået ved, at Fællesskabet har betalt afgifter, der skal inddrives hos medlemsstaterne

- andre fordringer: under denne konto opføres hovedsagelig egne indtægtstilgodehavender, som ikke er inddrevet.

>TABELPOSITION>

Beløbet på 1 798,423 mio. ECU er lig med de fordringer, hvor det på behørig vis har været muligt at fastslå beløbets størrelse.

I tilfælde, hvor det endnu ikke har været muligt at fastslå fordringerne som sikre, likvide og forfaldne til betaling, er fordringerne blevet opført med et p.m. under »anslåede fordringer« i Kommissionens regnskab. De er opført i tabel 3 »Overslag over fordringer ved slutningen af regnskabsåret 1997«.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

B.3. Fordringer på EU-institutioner og -organer

Under dette punkt opføres diverse tilgodehavender, som Det Europæiske Fællesskab har hos EU-organer, der ikke indgår i det konsoliderede regnskab, men for hvem EU-institutionerne betaler visse udgifter, som siden inddrives.

B.4. Diverse debitorer

Under denne konto opføres de fordringer, der opstår som led i Kommissionens aktiviteter, og f.eks. de inddrivelsesordrer, der er opført i regnskabet som en indtægt, da der er tale om fastlagte fordringer, som endnu ikke er inddrevet. Herudover omfatter denne konto fordringer i forbindelse med ikke-inddrevne bøder samt suspenderede fordringer, som er omfattet af en bankgaranti. Bankgarantierne, som er modtaget som bøder, beløber sig til 420 695 411 ECU.

Denne post omfatter samtlige debitorer i forbindelse med udlån af lånte midler. Kontoen omfatter alle fordringer opstået efter interventioner fra Garantifondens side. Disse fordringer fordeler sig som følger:

>TABELPOSITION>

Som følge af risikoen for, at visse beløb ikke kan inddrives, og af forsigtighedshensyn er der opført en korrektion for hele værdien af de interventioner over Garantifonden, som debitorerne ikke har kunnet tilbagebetale pr. 31. december 1997. Denne korrektion er opført under aktiver på balancen og modregnes i værdien af forordningerne.

C. Diverse fordringer

Denne konto omfatter især Kommissionens fordringer på personalet.

VIII. INVESTERING AF LIKVIDE MIDLER

>TABELPOSITION>

IX. DISPONIBLE MIDLER

>TABELPOSITION>

Under dette punkt opføres Kommissionens indeståender på konti i de forskellige medlemsstater og i EFTA-landene (statskassen eller centralbanken) og på anfordringskonto samt tilgodehavender i forskudsforvaltninger og bikasser. Desuden opføres under dette punkt beløb, der stammer fra långivning ved hjælp af lånoptagelse og långivning med det formål at forbedre vandrende arbejdstageres boligforhold.

Det skal bemærkes, at dette punkt også omfatter de af delegationernes finansielle transaktioner i forbindelse med deres forskudsforvaltning, som ikke var afstemt med Kommissionens hovedregnskab på tidspunktet for regnskabsafslutningen.

Efter at tre banker i tredjelande er gået fallit, må det forudses, at indeståender på anfordring i disse banker til et samlet beløb på 1 288 513,83 ECU er tabt. Som følge heraf og af forsigtighedshensyn er der på aktivsiden opført en korrektion af værdien af finansieringskontiene, og den modregnes i værdien af forskudsforvaltningskontoen.

>TABELPOSITION>

X. PERIODEAFGRÆNSNINGSPOSTER

Under dette punkt opføres indgående renter, bl.a. påløbne, men endnu ikke forfaldne renter på udlån, investeringer og swap, diverse bogføringspligtige udgifter, dvs. udgifter, som det ikke har været muligt endeligt at bogføre inden afslutningsdatoen, samt forudbetalte omkostninger.

>TABELPOSITION>

PASSIVER

I. EGENKAPITAL

A. Nettokapital fra økonomiske justeringer

>TABELPOSITION>

B. Regnskabsårets balance

>TABELPOSITION>

C. Overskud ved lånoptagelses/långivningsaktiviteterne

Dette punkt omfatter den fremførte saldo og regnskabsårets saldo for långivning af lånte midler. Der er tale om overskud, der ikke er disponible, selv om de endnu ikke er opført til et bestemt formål.

>TABELPOSITION>

II. HENSÆTTELSER TIL TAB OG OMKOSTNINGER

>TABELPOSITION>

III. LANGSIGTET GÆLD

Dette punkt omfatter gæld med en løbetid på over et år.

>TABELPOSITION>

Der har i 1997 været følgende bevægelser i lånoptagelserne:

>TABELPOSITION>

Den samlede låneoptagelse pr. 31. december 1997 opføres under punktet for langsigtet gæld, hvis der er tale om lån med en løbetid på over et år, og under kortsigtet gæld, hvis der er tale om lån med en løbetid på under et år.

>TABELPOSITION>

IV. KORTFRISTET GÆLD

A. Gæld i forbindelse med lånoptagning

Dette punkt omfatter optagne lån med en løbetid på under et år. Se tabel ovenfor. Senere i teksten findes nogle detaljerede tabeller over disse lån.

B. Anden finansiel gæld

>TABELPOSITION>

C. Løbende gæld

C.1. Medlemsstater og EFTA-lande

Dette punkt omfatter på den ene side Kommissionens gæld til visse medlemsstater. Helt konkret er der tale om, at Nederlandene har ydet et forskud i forbindelse med samfinansieringen af bistandsaktioner i Bangladesh.

Og på den anden side omfatter punktet 1996-regnskabsårets saldo for EFTA-landenes deltagelse via EØS, som endnu ikke er blevet afregnet.

C.2. EU-institutioner og -organer

Denne konto omfatter Fællesskabets gæld til EU-organer, som ikke indgår i det konsoliderede regnskab.

C.3. Bevillinger, som skal fremføres

Den 31. december 1997 skulle der for alle institutioner fremføres følgende bevillinger:

>TABELPOSITION>

C.4. Diverse kreditorer

Under denne konto opføres gæld fra Kommissionens aktiviteter.

D. Anden gæld

Der er hovedsagelig tale om gæld til personalet og indtægter, der skal overføres til forskellige organer og andre tredjepersoner.

V. PERIODEAFGRÆNSNINGSPOSTER

>TABELPOSITION>

Dette punkt vedrører långivning, som ydes ved hjælp af lånte midler. Balancen og resultatkontoen herfor findes i bind II. Under punktet opføres påløbene, men endnu ikke forfaldne renter på optagne lån og swaps og swap-transaktioner.

Under dette punkt opføres desuden bogføringspligtige indtægter, dvs. indtægter, som det ikke har været muligt at bogføre endeligt inden afslutningsdatoen, og indtægter, der kan genanvendes.

Det skal bemærkes, at indtægter fra bøder i forbindelse med overtrædelse af den fri konkurrence (50 611 348,95 ECU) opføres på en bogføringspligtig indtægtskonto i de tilfælde, hvor tredjemand har indbragt sagen for Domstolen. Hvis afgørelsen falder ud til tredjemands fordel, skal de pågældende beløb øjeblikkeligt tilbagebetales. Så længe Domstolen derfor ikke har fældet endelig dom i den indbragte sag, kan disse indtægter ikke konteres over budgettet ved deres opkrævning.

KAPITEL IV IKKE-BALANCEFØRTE FORPLIGTELSER DEN EUROPÆISKE KOMMISSIONS FORPLIGTELSER, EVENTUALFORPLIGTELSER OG -FORDRINGER PR. 31. DECEMBER 1997

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

FORPLIGTELSER UNDER STREGEN - EVENTUEL GÆLD OG FORDRINGER

1. I forbindelse med de opdelte bevillinger beløb de uindfriede forpligtelser sig den 31. december 1997 til 52 524 096 369,13 ECU, hvoraf 233 388 859,97 ECU dækkes af betalingsbevillinger fremført fra 1997 til 1998.

2. Den planlagte støtte, som der ikke findes nogen forpligtelser for, skyldes, at Kommissionen har forpligtet sig for nogle beløb, hvortil der ikke var opført forpligtelsesbevillinger i budgettet.

2.1 + 2.2. Kommissionen opfatter den bevillingsramme, der blev fastsat i Edinburgh, som en udgiftsforpligtelse, Fællesskabet har indgået over for medlemsstaterne. Det skal understreges, at 1999-budgettet skal udarbejdes på en sådan måde, at denne ramme overholdes. Dette er grunden til, at den planlagte støtte, som ikke er omfattet af forpligtelser, for strukturfondenes og Samhørighedsfondens vedkommende er blevet beregnet på grundlag af Edinburgh-rammen, hvorfra man har trukket de budgetforpligtelser, der er blevet gennemført i perioden 1994-1997. På denne måde beregner man på baggrund af hele planlægningsperioden 1994-1999, hvor store de samlede forpligtelser over for medlemsstaterne er efter den 31. december 1997 i forbindelse med fællesskabsstøtterammerne, fællesskabsinitiativerne og Samhørighedsfonden (eksklusive bevillinger til bedrageribekæmpelse, miljøvurderinger, overgangsforanstaltninger og nyskabende foranstaltninger). Ifølge det regnskabsmæssige forsigtighedsprincip opnår man herved et overblik over, hvor store forpligtelser der højst kan blive tale om for disse to fonde.

3. EUGFL, Garantisektionen

3.1. I forbindelse med Garantisektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, er det de betalinger, som medlemsstaterne foretager i perioden mellem den 16. oktober og den 15. oktober i det efterfølgende år, der bogføres, forudsat regnskabsføreren har fået meddelelse om forpligtelser og programmering inden den 31. januar. De betalinger, som medlemsstaterne har foretaget i perioden fra den 16. oktober til den 31. december 1997, er inkluderet i forpligtelserne under stregen.

Det skal bemærkes, at i overensstemmelse med beslutning 97/608/EF om afslutning af EUGFL, Garantisektionens regnskaber er et beløb på 107 646 127,42 ECU (7) blevet dækket i forbindelse med det udgiftsbeløb, der blev angivet i november 1997, og som skulle betales den 2. januar 1998.

3.2. Fastsættelsen af de endelige udgiftsbeløb og deres kontering på budgettet afhænger af, hvor længe domstolsproceduren varer.

4.1. Sikkerhedsstillelsen er retligt set baseret på de lån, som EIB havde undertegnet den 31. december 1997 (inklusive lån til tre medlemsstater, som blev bevilget før deres tiltrædelse). Det skal imidlertid bemærkes, at disse lån endnu ikke er fuldstændig udbetalt. Den 31. december 1997 var lånebeløbet på 5 746,2 mio. ECU (5 534,3 mio. ECU, hvis man ikke medregner de lande, der er blevet medlem); dette beløb er altså ikke forbundet med den store risiko for EU. Af det samlede udbetalte beløb pr. 31. december 1997 (7 040,43 mio. ECU) er der blevet tilbagebetalt 1 294,23 mio. ECU.

I nedenstående tabel ses de årlige overslag over udeståendet for de EIB-lån, der garanteres over det almindelige budget (omfatter ikke de tredjelande, der er blevet medlemsstater), beregnet på grundlag af de pr. 31. december 1997 udbetalte beløb.

>TABELPOSITION>

For de lån, som EIB har ydet, og som er omfattet af garantier opført på fællesskabsbudgettet (13 003 987 780 ECU), har Fællesskabet fra tredjemand opnået følgende garantier:

- 85 % statsgarantier eller lignende

- 1 % garantier fra offentlige eller halvoffentlige institutioner

- 14 % garantier fra private penge- eller kreditinstitutter.

4.2. Fællesskabet har modtaget garantier fra tredjemand for de garantier, som Det Europæiske Fællesskab har ydet i forbindelse med låntagning/långivning. De modtagne garantier kan opdeles på følgende måde:

>TABELPOSITION>

Det skal bemærkes, at Fællesskabet ikke har modtaget garantier fra tredjemand for lån ydet i forbindelse med den økonomiske bistand. Disse lån på 1 905 000 000 ECU er garanteret over Garantifonden.

4.3. Den 31. december 1997 havde EIF undertegnet garantier for i alt 2 171,8 mio. ECU, hvilket er ensbetydende med, at maksimumsrisikoen for Det Europæiske Fællesskab er på 729,6 mio. ECU, eftersom den kapital, som EIF har tegnet, svarer til 89,3 %. I betragtning af at Det Europæiske Fællesskabs deltagelse i EIF's kapital i alt er på 600 mio. ECU, vil Fællesskabet i værste fald kunne komme til at betale 129,6 mio. ECU tilbage. Det skal understreges, at den del af kapitalen, som Det Europæiske Fællesskab har tegnet, og som ikke er blevet frigjort (80 % eller 480 mio. ECU), også er opført under forpligtelserne under stregen som en eventuel gæld (punkt 9).

5.1. Da der er tale om værdier, der ikke er regnskabsmæssigt opgjort, er tallene her ikke endelige. Kontoen omfatter værdier, der er omfattet af en lejekontrakt med købsoption.

5.1.1. Parlamentet

Europa-Parlamentet indgik i januar 1992 en lejekontrakt med købsoption for et bygningskompleks i Bruxelles omfattende tre bygninger til en anslået førstegangsinvestering (1992-priser) på ca. 1 030 mio. ECU (vekselkurs BEF/ECU pr. 31. december 1997). Det fastsættes i kontrakten, at lejemålet skal etableret gradvis, efterhånden som de pågældende bygninger leveres.

Den 31. december 1997 blev de tre bygninger leveret til Europa-Parlamentet, og de endelige investeringsomkostninger beløb sig til i alt 1 127 mio. ECU (vekselskurs BEF/ECU pr. 31. december 1997), hvoraf der på datoen for balancens opgørelse allerede var betalt 477 mio. ECU. Sidstnævnte beløb er lig med de samlede investeringsomkostninger for to af bygningerne og en del af de endelige investeringsomkostninger for den tredje bygning. Med hensyn til den tredje bygning skal det bemærkes, at den belgiske regering har forpligtet sig til at betale udgifterne til byggegrunden og en del af byggemodningsudgifterne, hvorved de endelige investeringsomkostninger på visse betingelser for alle tre bygninger kommer ned på 954 mio. ECU (vekselkurs BEF/ECU pr. 31. december 1997).

Europa-Parlamentet indgik i marts 1994 en lejekontrakt med købsoption for et bygningskompleks i Strasbourg til en foreløbig anslået investering på 454 mio. ECU (værdien ajourført i september 1996) (vekselkurs BEF/ECU pr. 31. december 1997). Der var på tidspunktet for balancens opgørelse ikke betalt nogen leje.

Alle ovenfor anslåede investeringsudgifter er uden langfristede finansieringsomkostninger.

Herudover har Europa-Parlamentet indgået kontrakter om leje af edb-udstyr, hvor lejen beløb sig til ca. 1,3 mio. ECU.

5.1.2. Domstolen

Domstolen indgik den 15. november 1994 med den luxembourgske regering en leje/købskontrakt for de bygninger i »Palais«, den benævnes Anneks A, B og C. Bygningerne omfatter et bruttoareal på henholdsvis 26 635 m², 24 505 m² og 14 809 m².

Domstolen er lejer under hele kontrakten og kan kun effektuere købsoptionen, efter at salgsprisen er fuldstændig betalt (artikel 8, stk. 4) og senest den 31. december 2015. Med virkning fra den 1. januar 1997 er det årlige beløb, som Domstolen skal betale, ifølge bilag nr. 1 til kontrakten blevet nedsat til 405 mio. LUF.

Salgsprisen bestemmes af en uafhængig ekspert, der udpeges i fællesskab af parterne (artikel 9). Selskabet KPMG er blevet udpeget til ekspert.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Det fremgår, at beløbet til udbetaling ville have været 2,92 mia. LUF eller 71,6 mio. ECU, hvis budgetmyndigheden den 31. december 1997 havde besluttet at betale hele den uindfriede saldo i stedet for den i kontrakten foreskrevne årlige leje. At dette beløb er faldet i forhold til situationen den 31. december 1996 skyldes, at Domstolen i henhold til artikel 8, stk. 2, i aftalen med den luxembourgske stat har fremskyndet betalingen af et beløb på 3,19 mio. ECU, således at det har fundet sted i 1997.

Det meget store fald i udgifterne (22,7 mio. ECU i 1997 i modsætning til 70,6 mio. ECU i 1996) kan forklares med, at der i 1996 blev foretaget en forudbetaling på 50 mio. ECU i forbindelse med lejekontrakten med forkøbsret for de bygninger, der ligger i forlængelse af Palais-bygningen. Betalingen af dette engangsbeløb har haft den konsekvens, at der med virkning fra den 1. januar 1997 er blevet vedtaget et tillæg til ovennævnte aftale, hvori den årlige godtgørelse, der fastsættes i artikel 4, nedsættes med mere end en tredjedel. Det skal desuden bemærkes, at på grund af ecuens opskrivning i forhold til BEF/LUF er der i en række andre kapitler blevet frigjort nogle margener, som har været den væsentligste årsag til den bevillingsoverførsel, som har gjort det muligt for Domstolen i 1997 at foretage en anden forudbetaling på 3,2 mio. ECU i henhold til bestemmelserne i artikel 8, stk. 2, i ovennævnte aftale.

5.2. Da der er tale om værdier, der ikke er regnskabsmæssigt opgjort, er tallene her ikke endelige. Kontoen omfatter bygninger under langfristet lejekontrakt (oprindelig løbetid over fem år) uden købsoption. Kontrakterne kan enten være leje- eller forpagtningskontrakter. De anførte beløb svarer til de forpligtelser, som mangler at blive betalt i den resterende kontraktperiode, med undtagelse af Domstolens Palais-bygning, som er omfattet af en lejekontrakt med ubegrænset løbetid, og i stedet opføres derfor et års husleje.

5.2.1. Byggegrund på 2,29 ha i Luxembourg under forpagtningskontrakt for 29 år.

5.2.2. Under denne konto opføres de af Kommissionens bygninger, som er omfattet af en langvarig lejekontrakt eller en forpagtningsaftale, som ikke opfylder de tre krav, der er indeholdt i artikel 7 i forordningen om mængde- og værdifortegnelser (jf. forklarende bemærkninger til balancen, punkt III.E). De opførte beløb svarer til den leje, der endnu mangler at blive betalt i henhold til lejekontraktens bestemmelser, og ejendomsskat. Beløbet kan opdeles på følgende måde:

>TABELPOSITION>

5.2.3. Kommissionens bygninger i Luxembourg under lejekontrakter. Det skal bemærkes, at disse bygninger ikke er medtaget i Kommissionens forpligtelser under stregen, således som det burde være sket.

5.3. Da der er tale om beløb, der ikke er regnskabsmæssigt opgjort, er tallene her ikke endelige. Kontoen omfatter bygninger, der er omfattet af en langfristet aftale om operationel leasing eller en langfristet driftsaftale (over fem år). Beløbene er resterende leje efter lejekontrakterne.

8. Forpligtelser vedrørende pensioner

8.1. Indledning

Bestemmelserne for Fællesskabets pensionsordning er fastsat i vedtægten for tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber, navnlig kapitel 3 om pensioner i afsnit V om tjenestemandens indtægter og sociale sikring samt bilag VIII om pensionsordningen. Bestemmelserne er direkte gældende i alle medlemsstater.

Pensionsordningen omfatter de forskellige former for pension (alders-, invalide- og efterladtepension) og desuden betalingen af familieydelser.

8.2. Ordningens udgifter og finansiering

I henhold til artikel 83 i vedtægten sker udbetalingen af de ydelser, der er fastsat i pensionsordningen, over Fællesskabernes budget (via det interinstitutionelle kapitel A.19 om pensioner og udtrædelsespenge). Medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af disse ydelser i henhold til den for finansiering af disse udgifter fastsatte fordelingsnøgle (stk. 1, første afsnit).

Tjenestemændene bidrager desuden med en tredjedel til den langsigtede finansiering af pensionsordningen gennem et obligatorisk bidrag, der er fastsat til 8,25 % af grundlønnen (stk. 2).

Udgifterne til ordningen dækkes over budgettet (Kommissionens budget) og ved hjælp af bidrag, og ydelserne garanteres i fællesskab af medlemsstaterne.

8.3. Ordningens forpligtelser

Alle de pensionsrettigheder, som institutionerne i henhold til vedtægtens sikrer deres tjenestemænd og øvrige ansatte, opstår bl.a. ved, at der indbetales bidrag af de forsikrede, og udgør efter en aktuarisk værdiberegning forpligtelser på budgettet.

Disse forpligtelser andrager den aktuarmæssige værdi af det tjenestegørende personales og de nuværende pensionsmodtageres pensionsfordringer pr. 31. december 1997.

8.4. Kontrol af, om ordningen er i balance

I artikel 83, stk. 4, anføres følgende: »Såfremt en aktuarberegning af pensionsordningen, foretaget af en eller flere sagkyndige eksperter på foranledning af Rådet, viser, at tjenestemændenes bidrag ikke er tilstrækkelige til at finansiere en tredjedel af de i pensionsordningerne foreskrevne ydelser, beslutter budgetmyndighederne i henhold til proceduren for vedtagelse af budgettet og efter udtalelse af det i artikel 10 nævnte vedtægtsudvalg, hvilke ændringer der skal ske i bidragssatserne eller pensionsalderen.«

De aktuarberegninger, der blev foretaget i 1986 og 1989, viste, at man på lang sigt ville kunne opretholde balancen i ordningen, hvis den havde form af en egentlig pensionsfond.

I begyndelsen af 1998 iværksatte Kommissionen en ny aktuarmæssig undersøgelse, som forventes at være gennemført i slutningen af september 1998, og som har til formål at undersøge, om der stadig er sikkerhed for balancen under de nuværende forhold.

8.5. Opførelse som forpligtelse under stregen

Der er blevet foretaget en aktuarmæssig beregning af de kommende pensionsforpligtelser. Beregningen er baseret på sammensætningen af det vedtægtsmæssige personale i EU-institutionerne og -agenturerne den 31. december 1997 (dvs. at den omfatter det tjenstgørende personale og de pensions- og godtgørelsesberettigede), og der er blevet taget hensyn til personaleudviklingen siden 1968.

Resultatet af denne analyse - 14 mia. ECU ved anvendelse af V.P.B.C.-metoden (Vested Pension Benefits Credits) - skal betragtes som foreløbigt. Det skal først bekræftes gennem den igangværende aktuarberegning, som gennemføres ved hjælp af nogle særlige redskaber og et mere omfattende statistisk materiale.

9. Eventuel gæld som følge af deltagelse i tilknyttede organer.

Dette beløb omfatter:

- Manglende betalinger i forbindelse med den endnu ikke-frigjorte del af den kapital, som Kommissionen har tegnet i

>TABELPOSITION>

- Tegning af 30 000 aktier på hver 10 000 ECU i EBRD's aktiekapital. Det skal bemærkes, at repræsentantskabet på sit årlige møde den 15. april 1996 besluttede at fordoble tegningskapitalen. Det er på baggrund af denne beslutning, at Kommissionen har besluttet at tegne det nævnte aktiebeløb (Rådets afgørelse 97/135/EF af 17. februar 1997). Der er tale om både indbetalte aktier og aktier, der kan kræves indbetalt, med følgende fordeling:

- den del, der kan kræves indbetalt, udgør 22,5 %, hvilket er lig med en samlet udgift på 67,5 mio. ECU, hvis forpligtelser og betalinger fordeler sig som følger:

- 1998: 33 750 000 ECU

- 1999: 33 750 000 ECU

- den del, der ikke kan kræves indbetalt, udgør 77,5 % og er lig med 232,5 mio. ECU.

10. Regionen Bruxelles-Capitale har indført en skat for anvendelsen af kontorlokaler. Kommissionen har ansøgt de regionale myndigheder om fritagelse i henhold til protokollen om privilegier og immuniteter. Svaret herfra var i første omgang positivt.

Lokalmyndighederne har imidlertid indbragt sagen for en domstol, der har bekræftet, at Kommissionen er undtaget efter bestemmelserne i protokollen.

Der er endnu ikke truffet en endelig afgørelse. Går afgørelsen Kommissionen imod, vil det koste ca. 2 mio. ECU om året.

11. Nedenstående tabel gengiver opdelt efter det år, hvor Kommissionen har truffet den pågældende beslutning, alle sager vedrørende idømmelse af bøder for overtrædelser af bestemmelserne om fri konkurrence, som endnu ikke var afsluttet den 31. december 1997. Tabellen indeholder ikke de sager, der var fuldstændig afsluttet på dette tidspunkt.

Da sagerne er meget komplicerede, mange selskaber er involverede, og mange muligheder står åbne, kan denne tabel ikke vise udviklingen over flere år. Den viser derfor kun situationen for hver enkelt uafsluttet sag set i forhold til Kommissionens oprindelige beslutning.

I bind II findes en mere detaljeret tabel.

>TABELPOSITION>

12. De to første tabeller er baseret på medlemsstaternes officielle meddelelser i henhold til forordning (EØF) nr. 595/91 (8), (EF) nr. 1681/94 (9) og (EF) nr. 1831/94 (10); det er medlemsstaterne, der har fordelt beløbene. Disse tabeller viser forskellen mellem de beløb, som skal inddrives ifølge medlemsstaternes meddelelser (beregnet enten på grundlag af et fastlagt eller et anslået beløb), og de beløb, som allerede er inddrevet eller erklæret for uinddrivelige. Den tredje tabel er udarbejdet på grundlag af UCLAF's resultater; der er således tale om anslåede beløb, som skal bekræftes af en inddrivelsesordre fra den anvisningsberettigede tjenestegren.

Det bør understreges, at der med hensyn til beløbene i disse tabeller snarere er tale om nogle teoretiske maksimumsbeløb end om beløb, der reelt vil blive opført på Fællesskabets budget. Dette skyldes:

- Medlemsstaterne giver ikke altid meddelelse (og i hvert fald ikke med det samme) om resultaterne af deres inddrivelsesforanstaltninger.

- Selv om medlemsstaterne har pligt til at informere Kommissionen om inddrivelsesmulighederne, er det ikke muligt nøjagtigt at angive, hvorvidt de udestående beløb reelt vil blive inddrevet. I visse tilfælde er der i den nationale lovgivning forældelsesfrister på 30 år, hvilket undertiden får de nationale myndigheder til at tøve med officielt at give afkald på et beløb, selv om der kun er en teoretisk inddrivelsesmulighed. Med jævne mellemrum opfordrer Kommissionen dog medlemsstaterne til at revidere listen over de sager, der allerede er flere år gamle, med det formål at fjerne de beløb, der må erklæres for uinddrivelige.

- Hvis det i en bestemt sag viser sig at være umuligt at inddrive beløbet af objektive årsager, skal Kommissionen beslutte, om det uinddrivelige beløb skal afholdes over fællesskabsbudgettet eller af medlemsstaten, som måske ikke har truffet de fornødne foranstaltninger. Det kan tage flere år, inden denne beslutning tages. I forbindelse med udgifterne til EUGFL, Garantisektionen, træffes den ved regnskabsafslutningen. (Det kan nævnes, at Kommissionen for øjeblikket er ved at forberede regnskabsafslutningen for regnskabsåret 1994).

- Selv i de tilfælde, hvor medlemsstaterne har indledt inddrivelsesproceduren inden for den fastsatte frist, er det ikke sikkert, at der opnås et positivt resultat. Dette gælder især de inddrivelsesordrer, der indklages for en domstol. Dette er grunden til, at tabellerne, hvis det er muligt indeholder en separat kolonne med angivelse af omstridte beløb.

- Med hensyn til strukturforanstaltningerne finder samfinansieringeren af de individuelle projekter sted inden for rammerne af flerårige programmer. Så længe et flerårigt program ikke er afsluttet, er det ikke muligt at fastslå de udestående beløb med sikkerhed, da det under visse omstændigheder er muligt at genanvende beløb involveret i uregelmæssigheder til andre lovformelige projekter, og fordi det gennem trancheudbetalingerne og navnlig den endelige betaling i visse tilfælde er muligt at regulere udgifterne.

Da forvaltningsregnskabet blev udarbejdet, var årsberetningen om bedrageribekæmpelsen i 1997 endnu ikke vedtaget.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

13.1. Der er tale om forfaldne beløb til EUGFL, Garantisektionen, som er opført i den store debitorbog, og som medlemsstaterne har fået meddelelse om ved udgangen af regnskabsåret (15. oktober 1997). Eftersom de indberettede oplysninger ikke er fuldstændige, og det efter en ganske vist ikke udtømmende undersøgelse gennemført af Kommissionen har vist sig, at oplysningerne sandsynligvis ikke er pålidelige, bør man gå ud fra, at fordringerne ikke opfylder de tre krav om, at de skal være sikre, likvide og forfaldne til betaling.

13.2. Den 30. september 1997 blev det konstateret, at afsætningen af oplagrede landbrugsprodukter sandsynligvis ville medføre en nettobesparelse på 34,4 mio. ECU. Dette beløb fremkommer ved, at man trækker de eventuelle udgifter på 1,5 mio. ECU fra den forventede besparelser på 35,9 mio. ECU. Der er tale om et klart mindre beløb end et år tidligere. Forskellen skyldes flere faktorer:

- Over halvdelen (19,7 mio. ECU) af de samlede potentielle besparelser kommer stadig fra korn, selv om beløbet er noget mindre. Dette skyldes, at værdien af lagrene både med hensyn til mængde og regnskabsværdi er stigende, mens den forventede salgsværdi for de enkelte produkter er faldende på grund af fald i priserne på verdensmarkedet.

- Kontoen for olivenolie er stadigvæk en af de andre kontoer, hvor der er mulighed for store besparelser (9,1 mio. ECU). Forklaringen, som allerede blev givet i forbindelse med forvaltningsregnskabet for 1996, er, at nedskrivningen for Italiens vedkommende (Italien står alene for halvdelen af Fællesskabets lagre af olivenolie) ved udgangen af regnskabsåret 1993 viste sig at være alt for stor, hvilket har ført til faldende regnskabsværdi for hele fællesskabslageret, som ligger langt under den forventede salgsværdi ved udgangen af regnskabsåret 1994. Denne alt for store nedskrivning skyldes, at regnskabsværdien af de lagre, der var blevet meddelt af Italien inden nedskrivningen ved udgangen af regnskabsåret 1993, var sat for højt. Også i 1997 vil dette føre til forholdsvis store besparelser.

Med hensyn til de nyligt oprettede lagre, som er blevet nedskrevet samtidig med oprettelsen, er der på 1998-budgettet under undersektionen B1 afsat 644 mio. ECU til nedskrivningen, som fordeler sig som følger:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(1) International Organisation of Supreme Audit Institutions (INTOSAI) Accounting Standard Framework - September 1995.

(2) Med hensyn til EFTA/EØS-landene foreligger oplysningerne om, hvor stort et beløb der fremføres fra regnskabsåret N til regnskabsåret N+1 først efter regnskabsafslutningen. Derfor omfatter saldoen fremførslerne fra regnskabsåret N-1 til regnskabsåret N.

(3) Dokument E/96/280, som blev vedtaget den 22. januar 1997.

(4) Den interinstitutionelle forordning for mængde- og værdifortegnelser er endnu ikke blevet vedtaget.

(5) Forordningen om interinstitutionelle mængde- og værdifortegnelser er endnu ikke vedtaget.

(6) Jf. bestemmelserne for værdiansættelse af Publikationskontorets publikationer.

(7) Sats pr. 31. december 1997.

(8) EUGFL, Garantisektionen.

(9) Strukturforanstaltninger.