L 400/86 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 RÅDETS BESLUTNING 
af 19. december 2006 
om særprogrammet "Samarbejde" 
til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs 
syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling 
og demonstration (2007-13) 
(EØS-relevant tekst) 
(2006/971/EF)  
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR - 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 166, 
stk. 4, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse  fra Europa-Parlamentet1, 
under henvisning til udtalelse fra Det Eu ropæiske Økonomiske og Sociale Udvalg2, 
                                                 
1 Udtalelse af 30.11.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT). 
2 EUT C 185 af 8.8.2006, s. 10. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/87 
 ud fra følgende betragtninger: 
(1) I henhold til traktatens artik el 166, stk. 3, iværksættes Europa-Parlamentets og Rådets 
afgørelse nr.  1982/2006/EF af 20. decembe r 2006 om Det Europæiske Fællesskabs 
syvende rammeprogram for forskning, teknol ogisk udvikling og demonstration (2007-
2013)1 (i det følgende benævnt "rammeprogram met") ved hjælp af særprogrammer, som 
fastsætter de nærmere bestemme lser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, 
der skønnes nødvendige. 
(2) Rammeprogrammet er struktureret omkring fire typer af aktiviteter: tværnationalt 
samarbejde inden for politisk fastsatte temaer ("Samarbejde"), forskerinitieret forskning, der bygger på initiativer fra forskerkre dse ("Idéer"), stø tte til uddannelse og 
karriereudvikling for forskere ("Mennes ker") og støtte til forskningskapacitet 
("Kapacitet"). Aktiviteter af typen "Samarbe jde" bør iværksættes und er dette særprogram, 
når de har form af indirekte aktioner. 
(3) De regler, der under rammeprogrammet gælder  for virksomheders, forskningscentres og 
universiteters deltagelse og for formidling af forskningsresultater (i det følgende benævnt 
"regler for deltagelse og formidling"), bør også finde anvendelse under dette særprogram. 
                                                
 
1 EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1. 
L 400/88 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 (4) Rammeprogrammet bør være et supplement til medlemsstaternes aktiviteter og andre 
fællesskabstiltag, som - foruden navnlig sa tsningerne på strukturfonde, landbrug, 
uddannelse, kultur, konkurrenceevne og innovation, erhvervspolitik, sundhed, 
forbrugerbeskyttelse, beskæftigelse, energi, transport og miljø - er nødvendige led i den 
samlede strategiske satsning på Lissabon-målene. 
(5) Aktiviteter vedrørende innovation og små og me llemstore virksomheder, som støttes af 
dette rammeprogram, bør supplere ak tiviteterne under rammeprogrammet for 
konkurrenceevne og innovation, som skal bidrag e til at udfylde kløften mellem forskning 
og innovation og fremme alle former for innovation. 
(6) Gennemførelsen af rammeprogrammet kan me dføre, at der udarbejdes supplerende 
programmer, hvori kun nogle af medlemsstaterne  deltager, at Fælle sskabet deltager i 
programmer, der iværksættes af flere medlemsstater, eller at der oprettes 
fællesforetagender eller a ndre ordninger, jf. trak tatens artikel 168, 169 og 171. 
(7) Dette særprogram bør bidrage til Den Europæis ke Investeringsbanks (EIB's) oprettelse af 
en "finansieringsfaci litet for risikodeling" for at lette adgangen til lån fra EIB. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/89 
 (8) Dette særprogram bør som supplement til an dre fællesskabsprogrammer i passende omfang 
støtte SMV'ers deltagelse i form af konkret e foranstaltninger og sæ rlige tiltag til gavn for 
dem. 
(9) I medfør af traktatens artike l 170 har Fællesskabet indgået en række internati onale aftaler 
på forskningsområdet, og der bør udfoldes best ræbelser på at styrke  det internationale 
forskningssamarbejde for yderligere at integr ere Fællesskabet i det verdensomspændende 
forskersamfund. Derfor bør dette særprogram væ re åbent for deltagelse for lande, der har 
indgået de nødvendige aftaler med henblik herp å, og - på projektniveau og på gensidigt 
fordelagtigt grundlag - for deltagelse af e nheder fra tredjelande og af internationale 
organisationer for videnskabeligt samarbejde. 
(10) Forskningsaktiviteter under dette progra m bør gennemføres under overholdelse af 
grundlæggende etiske principper, herunder de m, der kommer til udtryk i Den Europæiske 
Unions charter om grundlæggende rettigheder. 
(11) Gennemførelsen af rammeprogrammet bør fremme en bæredygtig udvikling. 
L 400/90 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 (12) En forsvarlig økonomisk forvaltning af rammeprogrammet og dets gennemførelse bør 
sikres på den mest effektive og brugervenlig e måde, samtidig med at retssikkerheden og 
adgang til programmet sikres for alle deltage re, og dette bør ske under overholdelse af 
Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen 
vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget1 og Kommissionens 
forordning (EF, Euratom) nr. 2342/20022 om gennemførelsesbestemmelser til 
finansforordningen med senere ændringer. 
(13) Desuden bør der træffes passende foransta ltninger - som er proportionelle med De 
Europæiske Fællesskabers finansielle interesser - til overvågning af effektiviteten af såvel 
den økonomiske støtte, der ydes, som brugen af  disse midler med henblik på forebyggelse 
af uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige  skridt bør tages for at kræve tabte, 
uberettiget udbetalte eller forkert anvendte midler tilbagebetalt i overensstemmelse med 
Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser
3, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 
2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med 
henblik på beskyttelse af De Europæiske Fæ llesskabers finansielle interesser mod svig og 
andre uregelmæssigheder4 og Europa-Parlamentets og Rå dets forordning (EF) nr. 
1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der fore tages af Det Europæiske Kontor for 
Bekæmpelse af Svig (OLAF)5. 
                                                 
1 EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. 
2 EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1. Senest ændret ve d Kommissionens forordning (EF, Euratom) 
nr. 1261/2005 (EUT L 201 af 2.8.2005, s. 3). 
3 EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1. 
4 EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2. 
5 EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/91 
 (14) Da gennemførelsesbestemmelserne t il denne beslutning hovedsagelig er 
forvaltningsforanstaltninger, bør de vedtages  efter forvaltningsproceduren i artikel 4 i 
Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om  fastsættelse af de nærmere vilkår for 
udøvelsen af de gennemførelsesbeføj elser, der tillægges Kommissionen1. På den anden 
side rejser forskning, der indebærer anvende lse af menneskelige embryoner og stamceller 
fra menneskelige embryoner, særlige etiske spør gsmål, jf. artikel 4 i denne beslutning. De 
FTU-aktiviteter, der indebærer forskning inde n for temaet sikkerhed, udgør ydermere et 
nyt og meget ømtåleligt område, navnlig i relation til potentielle trusler og sikkerhedsbrister. Foranstaltninge r til finansiering af sådanne projekter bør derfor vedtages 
efter forskriftsproceduren i ar tikel 5 i afgørelse 1999/468/EF. 
(15) For hvert tema bør der oprettes en særlig budgetpost i Den Europæiske Unions almindelige 
budget. 
(16) Under gennemførelsen af dette program bør opmærksomheden i fornødent omfang rettes 
mod ligestilling mellem kønnene  samt mod bl.a. arbejd svilkår, gennemsigtighed i 
rekrutteringsprocedurerne og ka rriereudvikling for forskere, so m rekrutteres til projekter 
og programmer, der støttes som led i aktivite ter under dette program, jf. Kommissionens 
henstilling om et europæisk charter for fors kere og en adfærdskodeks for ansættelse af 
forskere, som udgør en referenceramme på dette  område, samtidig med at dens frivillige 
karakter respekteres - 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
                                                
 
1 EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 
22.7.2006, s. 11). 
L 400/92 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Artikel 1 
Særprogrammet "Samarbejde" for fællesskabsak tiviteter inden for forskning og teknologisk 
udvikling, herunder demonstration, i det følgende  benævnt "særprogrammet", fastlægges hermed 
for perioden 1. januar 2007 til 31. december 2013. 
Artikel 2 
Dette særprogram omfatter indsatsen for "Samarbe jde" og yder støtte til hele spektret af 
forskningsaktiviteter, som gennemføres i et tværna tionalt samarbejde inden for følgende temaer: 
a) sundhed b) fødevarer, landbrug og fiskeri samt bioteknologi c) informations- og kommunikationsteknologi d) nanovidenskab, nanoteknologi, ma terialer og ny produktionsteknologi 
e) energi 
f) miljø (herunder klimaændringer) g) transport (herunder luftfartsteknik) 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/93 
 h) samfundsvidenskaber og humaniora 
i) rummet j) sikkerhed.  
Gennemførelsen af dette særprogram kan medføre,  at der udarbejdes supplerende programmer, 
hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager, at Fællesskabet deltager i programmer, der 
iværksættes af flere medlemsstater, eller at der op rettes fællesforetagender eller andre ordninger, jf. 
traktatens artikel 168, 169 og 171. 
Målene for og hovedlinjerne i disse aktiviteter fastsættes i bilag I. 
Artikel 3 
I overensstemmelse med rammeprogrammets bila g II skønnes bevillingsbe hovet til gennemførelse 
af særprogrammet at være 32 413 mio. EUR, hvo raf mindre end 6% afsættes til Kommissionens 
administrative udgifter. Bilag II indeholder en vejledende fordeling af beløbet. 
Artikel 4 
1. Alle de forskningsaktivitete r, der iværksættes under særprogrammet, gennemføres under 
overholdelse af grundlæggende etiske principper. 
L 400/94 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 2. Til følgende forskningsområder ydes der ikke støtte under dette program: 
– forskning i reproduktiv kloning af mennesker 
– forskning, der sigter mod at ændre menne skers arvemasse på en måde, der gør 
ændringerne arvelige1 
– forskning, der sigter mod at skabe menneskelige embryoner alene til 
forskningsformål eller for at fremskaffe stamceller, herunder ved kerneoverførsel 
mellem kropsceller. 
3. Der vil kunne ydes finansiering til forskning i menneskelige stamceller, både voksne og 
embryonale, afhængigt af både de videnskabe lige forslags indhold og retsgrundlaget i de 
berørte medlemsstater. 
Ansøgninger om finansiering af forskning i menneskelige embryonale stamceller skal, 
hvor det er relevant, omfatte nærmere opl ysninger om, hvilke foranstaltninger 
medlemsstaternes kompetente myndigheder vil træffe med hensyn til tilladelse og kontrol, 
og om, hvilken eller hvilke etiske godkendelser der vil blive givet. 
Hvad angår derivering af humane embryona le stamceller, skal institutionerne, 
organisationerne og forskerne være underlag t strenge krav om tilladelse og kontrol i 
overensstemmelse med retsgrundlaget i den eller de berørte medlemsstater. 
                                                 
1 Der kan ydes tilskud til forskning i behandling af kønskirtelkræft. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/95 
 4. Forud for dette programs anden fase  (2010-2013) tages ovennævnte omhandlede 
forskningsområder op til fornyet overvejelse i lyset af de videnskabelige fremskridt. 
Artikel 5 
1. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de  finansieringsordninger, der er fastsat i 
rammeprogrammets bilag III. 
2. Bilag III til dette særprogram  indeholder bestemmelser om en bevilling til EIB med det 
formål at oprette en finansie ringsfacilitet for risikodeling. 
3. Bilag IV indeholder en vejledende liste over mulige fælles teknologiinitiativer, som vil 
kunne vedtages særskilt, og en vejledende li ste over initiativer til eventuel fælles 
gennemførelse af nationale forskningsprogram mer, som vil kunne vedtages særskilt med 
hjemmel i traktatens artikel 169. 
4. Reglerne for deltagelse og formidling finder anvendelse på dette særprogram. 
Artikel 6 
1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en 
mere detaljeret redegørelse for målene og de vi denskabelige og teknologiske prioriteringer, 
der er fastsat i bilag I, med angivelse af, hv ilken finansieringsordni ng der skal benyttes for 
det emne, der indkaldes forslag til, og  med en tidsplan for gennemførelsen. 
L 400/96 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 2. I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningsaktiviteter, der gennemføres 
af medlemsstaterne, associerede lande eller euro pæiske eller internationale organisationer, 
og til muligheden for at opnå europæisk mervær di samt til virkningerne for industriens 
konkurrenceevne og relevansen for andre fælless kabspolitikker. Det ajourføres efter behov. 
3. Forslag til indirekte aktioner under fina nsieringsordningerne evalueres og projekter 
udvælges efter kriterierne i ar tikel 15, stk. 1a, i reglerne  for deltagelse og formidling. 
4. I arbejdsprogrammet kan der anføres: 
a) organisationer, der modtager støt te i form af medlemskontingenter 
b) foranstaltninger til støtte for bestemte juridiske enheder. 
Artikel 7 
1. Kommissionen er ansvarlig for særprogrammets gennemførelse. 
2. Forvaltningsproceduren i artikel 8, stk. 2, fi nder anvendelse ved vedtagelsen af følgende 
foranstaltninger: 
a) arbejdsprogrammet, jf. artikel 6, heru nder de finansieringsordninger, der skal 
anvendes, samt indholdet af indkaldelser af forslag samt de kriterier, der vil blive 
anvendt for evaluering og udvælgelse 
b) eventuelle justeringer af de n vejledende fordeling af beløbe t, der er anført i bilag II 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/97 
 c) godkendelse af finansieringen af aktivite terne inden for temaerne a)-g) og i) i 
artikel 2, hvis det skønnede beløb for Fællessk abets bidrag inden for dette program er 
lig med eller større end 1,5 mio. EUR 
d) godkendelse af finansieringen af andre aktiv iteter end dem, der er  nævnt i litra c) i 
denne artikel, og tema j) i artikel 2, hvis det skønnede beløb for Fællesskabets bidrag 
inden for dette program er lig med eller større end 0,6 mio. EUR 
e) udarbejdelse af mandatet for den evalueri ng, som er omhandlet i artikel 7, stk. 2 og 3, 
i rammeprogrammet. 
3. Forskriftsproceduren i artik el 8, stk. 3, finder anvendelse ve d vedtagelsen af følgende 
foranstaltninger: 
a) arbejdsprogrammet for tema j) i artik el 2, og godkendelse af finansieringen af 
aktiviteterne inden for dette tema 
b) godkendelse af finansieringen af akti viteter, der indebæ rer anvendelse af 
menneskelige embryoner og stamceller fra menneskelige embryoner. 
Artikel 8 
1. Kommissionen bistås af et udvalg. 
L 400/98 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 2. Når der henvises til dette stykke, anve ndes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF. 
Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til to måneder. 
3. Når der henvises til dette stykke, anve ndes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF. 
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til to måneder. 
4. Kommissionen underretter regelmæssi gt udvalget om, hvordan det går med 
gennemførelsen af særprogrammet som helhe d, og forelægger det i god tid oplysninger om 
alle FTU-aktiviteter, som er foreslået, eller som får tilskud under programmet, jf. bilag V. 
5. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden. 
Artikel 9 
Kommissionen sørger for, at der føres et ua fhængigt tilsyn med og foretages en uafhængig 
evaluering og revision af aktiv iteterne på de områder, som særprogrammet omfatter, jf. 
rammeprogrammets artikel 7. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/99 
 Artikel 10 
Denne beslutning træder i kraft på tredjedagen ef ter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions 
Tidende. 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2006. 
 På Rådets vegne 
 J. KORKEAOJA 
 Formand 
 
L 400/100 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 BILAG I  
VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT 
HOVEDLINJER FOR TEMAERNE OG AKTIVITETERNE 
Under dette særprogram ydes der støtte til tværna tionalt samarbejde i enhv er målestok i EU og med 
tredjelande. Der er tale om samarbejde inden fo r en række temaer, som m odsvarer vigtige områder 
for videnskabelige og teknologiske fremskridt, hvor  forskningen må støttes og styrkes over for 
udfordringerne i Europa på det sociale, økonomis ke og erhvervsmæssige område og i relation til 
folkesundhed og miljø. 
Det fælles sigte for alle temaer er at bidrage til en bæredygtig udvikling ved at fremme forskning 
med det primære formål at øge av anceret viden på højeste niveau. 
Følgende ti temaer er udvalgt som områder for Fællesskabets indsats: 
1) sundhed 
2) fødevarer, landbrug og fiskeri samt bioteknologi 3) informations- og kommunikationsteknologi 4) nanovidenskab, nanoteknologi, ma terialer og ny produktionsteknologi 
5) energi 6) miljø (herunder klimaændringer) 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/101 
 7) transport (herunder luftfartsteknik) 
8) samfundsvidenskaber og humaniora 9) rummet 10) sikkerhed. Temaerne er beskrevet i det følgende med hensyn til mål, metode og aktiviteter, herunder også 
aktiviteter, der vedrører initiativer i større måle stok (jf. de vejledende angivelser i bilag IV), 
internationalt samarbejde, nye behov og ufor udsete behov for politisk beslutningsstøtte. 
Der vil blive taget behørigt hensyn til princi ppet om bæredygtig udvikling. Særprogrammets 
aktiviteter sikrer i overensstemmelse med Fælle sskabets politik for ligestilling mellem mænd og 
kvinder, jf. traktatens artikel 2 og 3, at der gennemføres passende foranstaltninger for at fremme 
ligestilling mellem mænd og kvinder og kvindelige forske res deltagelse. Også de etiske, sociale, 
juridiske og bredere kulturelle aspe kter af den forskning, der skal gennemføres, og dens potentielle 
anvendelse i praksis samt den samfundsøkonom iske betydning af teknologisk udvikling og 
videnskabelige fremtidsstudier vil indgå i akti viteterne under særprogrammet i relevant omfang. 
L 400/102 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Tværfaglig og tværtematisk forskning, h erunder fælles indkaldelser af forslag 
Der lægges særlig vægt på de pr ioriterede videnskabs- og teknologiområder, som går på tværs af 
temaerne, f.eks. havforskning og -teknologi. Der tilskyndes til tværfaglighed gennem tværtematiske 
oplæg til forsknings- og teknologiemner af relevans fo r mere end ét tema. Det sker bl.a. ved hjælp 
af følgende: 
– fælles indkaldelser af forslag for temaer, hvor  et forskningsemne er klart relevant for 
aktiviteterne under to eller flere temaer 
– særlig vægt på tværfaglig forskni ng inden for aktiviteten "nye behov" 
– inddragelse af ekstern rådgivni ng, bl.a. fra forskere, fra flere fagområder og eksperter med 
forskellig baggrund ved udarbejdelsen af arbejdsprogrammet 
– regelmæssig rapportering om tværtematiske forskningsområder som led i det overordnede 
tilsyn med og den overordnede evaluering og revision af programmet 
– samordning med Fællesskabets politikker for så  vidt angår forskning af relevans for den 
politiske beslutningsproces. 
Europa-Kommissionen sørger for at samordne tem aerne i det foreliggende særprogram med temaer 
under andre særprogrammer i syvende rammepr ogram, f.eks. forskningsinfrastrukturer i 
særprogrammet "Kapacitet".1 
                                                 
1 Med henblik på at lette gennemførelsen af  programmet vil Kommissionen for hvert møde i 
programudvalget som fastlagt på dagsordenen i overensstemmelse med de fastlagte 
retningslinjer refundere udgi fterne til én repræsentant  pr. medlemsstat samt én 
ekspert/rådgiver pr. medlemsstat for de da gsordenspunkter, hvor en medlemsstat har brug 
for særlig ekspertise. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/103 
 Tilpasning til ændrede behov og udnyttelse af nye muligheder 
Med afsæt i bl.a. arbejdet i de forskellige "e uropæiske teknologiplatfor me" sikrer man sig, at 
temaerne altid vil være relevante for industrie n, og at industrien fortsat vil deltage heri. 
Særprogrammet og de bidrag, der ydes fra industrie n, bidrager således til at gennemføre relevante 
strategiske forskningsdagsordener som dem, de r er skabt og udviklet af de europæiske 
teknologiplatforme, hvor de rummer en reel eu ropæisk merværdi. De generelle forskningsbehov, 
der fremgår af de strategiske forskningsdagsordener, er i forvejen bredt afspejlet i de ti temaer. De 
europæiske teknologiplatforme, eventuelt med deltagelse af regionale forskningsbaserede 
kompetenceklynger, kan spille en rolle i forbindels e med at lette og tilrett elægge erhvervslivets, 
herunder SMV'ernes, deltagelse i forskningsprojek ter, der henhører under deres særlige område, 
herunder projekter, der kan ydes støtte til over rammeprogrammet. De nærmere enkeltheder om det 
tekniske indhold vil fremgå senere , når det detaljerede arbejdspr ogram for specifikke indkaldelser 
af forslag foreligger. 
Man vil desuden sikre sig, at tem aerne hele tiden er relevante fo r formuleringen, gennemførelsen og 
evalueringen af Fællesskabets politikker og lovgivning på om råder som sundhed, sikkerhed, 
forbrugerbeskyttelse, energi, miljø, udviklings bistand, fiskeri, søfart, landbrug, dyresundhed og 
dyrevelfærd, transport, almen og erhvervsfaglig  uddannelse, informationssamfundet og medierne, 
beskæftigelse, socialpolitik, samhørighed samt opret telsen af et område med frihed, sikkerhed og 
retfærdighed foruden den prænormative og standardis eringsledsagende forskni ng, der er vigtig for 
at få forbedret interoperabili teten og standarders kvalitet og imp lementering. I denne sammenhæng 
kan platforme, hvor forskellige parter sammen med forskerkredse kan overveje og drøfte strategiske 
forskningsdagsordener, der er relevante for socialpolitikke n, miljøpolitikken eller andre 
politikområder, komme til at spille en rolle. 
L 400/104 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Under hvert tema gennemføres der ved siden af di sse aktiviteter specifikke aktioner med henblik på 
"nye behov" og "uforudsete behov for politisk beslut ningsstøtte" efter en åben og fleksibel model. 
Disse aktioner skal sikre, at  hele særprogrammet baseres på en simpel, sammenhængende og 
samordnet metode, og at der ydes støtte til tværfag lig forskning, der går på tværs af eller ligger uden 
for temaerne. 
• Fremtidige og nye teknologier: Her kan der ydes særlig støtte ti l forskningsforslag, der sigter 
mod at afgrænse eller udforske nye videnskabe lige og teknologiske muligheder inden for et givet 
felt og/eller i kombination med andre relevante om råder og discipliner gennem særlig støtte til 
spontane forskningsforslag, herunder også ved brug af  fælles indkaldelser; fremme af nye idéer 
og radikalt nye anvendelser og udforskning af nye muligheder som led i køreplaner for forskning, ikke mindst når der stilles væsen tlige gennembrud i udsigt; der sørges for en 
hensigtsmæssig koordinering med de aktiviteter,  der gennemføres under programmet Idéer, 
således at der undgås overlapning og sikres en optimal anvendels e af midlerne. Det gøres ved 
hjælp af følgende: 
– åben "bottom-up"-forskning i emner valgt af  forskerne selv med henblik på udvikling 
af nye videnskabelige og teknologiske muli gheder eller vurdering af nye opdagelser 
eller nyopdagede fænomener, som kunne i ndikere samfundsmæssige risici eller 
problemer 
– initiativer med fokus på specifikke og me get vanskelige mål på nye videnskabelige 
og teknologiske områder, der lover store frem skridt eller kan få stor betydning for 
den økonomiske og samfundsmæssige udvikli ng, og som kan omfatte grupper af 
indbyrdes komplementære projekter. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/105 
 • Uforudsete behov for polit isk beslutningsstøtte: Formålet er at kunne reagere smidigt på nye 
behov for forskning til støtte for politiske besl utninger, som måtte op stå i rammeprogrammets 
løbetid, dvs. uforudsete udviklinge r eller begivenheder, der kræv er hurtig reaktion, f.eks. nye 
epidemier, nye problemer med fødevaresikkerhed,  reaktioner på naturkat astrofer eller anden 
form for hjælp. Aktiviteterne gennemfør es i tæt samordning med de relevante 
fællesskabspolitikker. Det årlige arbejdsprogram kan eventuelt ændres, såfremt der opstår akutte 
forskningsbehov. 
Formidling og overførsel af viden og bredere deltagelse  
Formidling og videnoverførsel er en vigtig gevins t ved EU's forskningsindsats, og der vil blive 
truffet foranstaltninger til at øge erhvervslivets, politikernes og hele  samfundets brug af resultaterne. 
Formidling vil blive betragtet som en integrerende  del af opgaverne under alle temaområderne, dog 
med relevante begrænsninger i forbindels e med temaet sikkerhed på grund af 
fortrolighedsaspekterne i forbi ndelse med aktiviteterne, bl.a. ge nnem finansiering af netværks-
/formidlingsinitiativer, seminarer og arrangemen ter, ekstern ekspertbistand og elektroniske 
informationstjenester. Det sker inden for hvert enkelt tema ved hjælp af følgende: 
– integration af aktiviteter vedrørende formid ling og overførsel af viden inden for projekter 
og konsortier via passende be stemmelser i finansieringsor dninger og rapporteringskrav 
– tilbud om målrettet assistance til projekter og konsortier for at give dem adgang til 
nødvendig viden og færdigheder til at kunne udnytte resultaterne 
L 400/106 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – specifikke formidlingsaktioner, der er basere t på en proaktiv metode til at formidle 
resultaterne fra mange forskellige projekte r, herunder også projekter fra tidligere 
rammeprogrammer og andre forskningsprogra mmer, og som retter sig mod specifikke 
sektorer eller grupperinger af aktører me d særligt fokus på potentielle brugere 
– formidling til politiske beslutningstagere, herund er standardiseringsorganer, for at gøre det 
lettere for de relevante organer på internati onalt, europæisk, nationalt eller regionalt plan at 
udnytte resultater af bety dning for deres politik 
– CORDIS-tjenester, der kan fremme formidli ngen af viden på en brugervenlig måde og 
udnyttelsen af forskningsresultater 
– initiativer, der kan stimulere dialogen og debatten om videnskabelige spørgsmål og 
forskningsresultater med en bredere offentli ghed end forskersamfundet, herunder bl.a. 
civilsamfundsorganisationer. 
Der vil blive sørget for den nødvendige samordning af alle de aktiviteter i rammeprogrammet, som 
drejer sig om formidling og overfør sel af viden. Det sikres, at de r er komplementaritet og synergi 
mellem dette program og andre fællesskabsprogrammer, navnlig på uddannelsesområdet, med henblik på at øge karrieremulighederne inden for forskning. Der iværksættes foranstaltninger til 
støtte for innovation under program met for konkurrenceevne og innovation. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/107 
 SMV'ers deltagelse 
Der satses på størst mulig deltagelse af små og mellemstore virksomheder (SMV'er) på alle 
tematiske områder, bl.a. gennem bedre finans ielle og administrative procedurer, og større 
fleksibilitet i valget af egnede finansierings ordninger. Derudover tages der behørigt hensyn til 
SMV'ers forskningsbehov og -potentiale ved fastlægge lsen af indholdet af særprogrammets temaer, 
og der vil i arbejdsprogrammet figurere forskningsomr åder af særlig interesse for SMV'er. Der vil 
blive truffet konkrete foranstaltninger, herunder st øtteforanstaltninger, der skal lette SMV'ernes 
deltagelse, under hele programmets løbetid inden for rammerne af en  strategi, der skal udvikles for 
hvert tema. Strategierne vil blive ledsaget af et kvantitativt og kvalitativt tilsyn i forhold til de 
opstillede mål. Målet er, at mindst 15% af den fi nansiering, der er til rådighed under dette program, 
skal gå til SMV'er. 
I særprogrammet "Kapacitet" indgår specifikke aktioner til støtte for forskning til fordel for SMV'er 
eller SMV-sammenslutninger, og aktioner med si gte på at fremme SMV'ers deltagelse i 
rammeprogrammet generelt kan finansieres under programmet for konkurrenceevne og innovation. 
L 400/108 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Etiske aspekter 
En række grundlæggende etiske principper skal overholdes i forbindelse med gennemførelsen af 
særprogrammet og deraf følgende forskningsaktivite ter. Det gælder bl.a. de principper, der er 
indeholdt i EU's charter om grundlæggende retti gheder, herunder beskyttelse af menneskers 
værdighed og liv, beskyttelse af persondata og priv atlivets fred samt beskyttelse af dyr og miljø i 
overensstemmelse med fællesskabslovgivningen og de se neste versioner af relevante internationale 
konventioner, retningslinjer og ad færdskodekser, f.eks. Helsingf ors-erklæringen, Europarådets 
konvention om menneskerettigheder og biomedici n, undertegnet i Oviedo den 4. april 1997, med 
tilhørende protokoller, FN-konventionen om børns rettigheder, den universelle erklæring om det menneskelige genom og menneskerettigheder, vedtaget af UNESCO,  FN-konventionen om 
biologiske og toksiske våben, den internationale traktat om plante genetiske ressourcer på fødevare- 
og landbrugsområdet samt de relevante resolu tioner fra Verdenssundhedsorganisationen (WHO). 
Der tages desuden hensyn til udtalelserne fr a den europæiske gruppe af rådgivere om 
bioteknologiens etiske konsekvenser (1991-1997 ) og udtalelserne fra de n europæiske gruppe 
vedrørende etiske regler for videns kab og ny teknologi (fra og med 1998). 
Deltagere i forskningsprojekter skal overholde gælde nde lovgivning, forskrifter og etiske regler i de 
lande, hvor forskningen udføres, i overensste mmelse med subsidiaritetsprincippet og de 
forskelligartede tilgange til forskning, der gør sig gældende i Europa. Det er under alle 
omstændigheder de nationale bestemmelser, der skal  følges, og forskning, der er forbudt i en given 
medlemsstat eller et andet land, vil ikke kunne få økonomisk støtte fra Fællesskabet til 
gennemførelsen i den pågældende medl emsstat eller det pågældende land. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/109 
 Personer, der gennemfører forskningsprojekter, vil i visse tilfælde skulle søge godkendelse hos de 
relevante nationale eller lokale  etiske råd eller udvalg, i nden FTU-aktiviteterne indledes. 
Kommissionen vil desuden systematisk kontrollere de etiske aspekter af forskningsforslag, der 
omhandler etisk følsomme spørgsmål, eller som ikke  tager tilstrækkeligt højde for etiske aspekter. I 
særlige tilfælde kan der foreta ges en etisk undersøgelse undervej s i projektets gennemførelse. 
Der vil ikke blive ydet st øtte til forskningsaktiviteter, der er forbudt i samtlige medlemsstater. 
I henhold til den protokol om dyrebeskyttelse og dyrev elfærd, der er knyttet som bilag til traktaten, 
skal der tages fuldt hensyn til dyrs velfærd ved fastlæggelsen og gennemførelsen af fællesskabspolitikkerne, herunder også forskningspolitikken. Råde ts direktiv 86/609/EØF af 24. 
november 1986 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes love og administrative 
bestemmelser om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål
1, 
indeholder bestemmelse om 
– at alle forsøg skal tilrettelægges på en sådan måde, at forsøgsdyrene ikke udsættes for 
angst eller påføres unødig smerte eller lidelse 
– at der anvendes så få dyr som muligt 
– at der anvendes dyr med laveste neurofysiologiske følsomhed, og 
– at forsøgene forårsager mindst mulig sm erte, lidelse, angst eller varigt men. 
                                                 
1 EFT L 358 af 18.12.1986, s. 1. Senest ændret ve d Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 
2003/65/EF (EUT L 230 af 16.9.2003, s. 32). 
L 400/110 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Der kan kun blive tale om at ændre dyrs genetisk e arvemasse eller foretage kloning af dyr, hvis 
formålet er etisk berettiget, og det sker på en sådan måde, at  dyrenes velfærd er sikret, og 
principperne om biodiversitet er overholdt. 
Under programmets gennemførelse vil Kommissione n løbende følge den videnskabelige udvikling 
på de relevante områder og udviklingen med hensyn til nationale og internationale bestemmelser for at kunne træffe de nødvendige forholdsregler. 
Forskning i etiske spørgsmål i relation til vide nskabelig og teknologisk udvikling er omhandlet 
under temaet "Forholdet mellem videnskab og samfund" i særprogr ammet "Kapacitet".  
Forskningssamarbejde 
Forskningssamarbejde er selve kernen i Fællesskab ets forskningsindsats, og hovedparten af støtten 
går da også til dette formål. Sigtet  er at starte forskningsprojekte r og -netværk af høj kvalitet på 
hovedområderne for videnskabelige fremskridt for at  tiltrække forskere og i nvesteringer fra Europa 
og hele verden for at styrke det europæiske industrielle og teknologisk e grundlag og understøtte 
Fællesskabets politikker. 
Det skal gøres via støtte til forskningssamarbejde  med industriens aktive deltagelse på grundlag af 
forskellige finansieringsordninger: samarbej dsprojekter, ekspertn et og samordnings- og 
støtteaktiviteter. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/111 
 Fælles teknologiinitiativer 
I nogle meget få tilfælde er et FTU-mål så omfattende  og ressourcebehovet så st ort, at det berettiger 
til at etablere længerevarende offentlig-private pa rtnerskaber i form af fælles teknologiinitiativer. 
Til disse initiativer, som hovedsagelig udspringer af  de europæiske teknologiplatformes arbejde og 
omfatter et enkelt eller nogle få udvalgte aspekter af forskning på et bestemt område, kombineres 
investeringer fra den private sektor med nati onal og europæisk finansiering, herunder tilskud fra 
rammeprogrammet og lån fra Den Europæiske Inve steringsbank. Der træffes individuel afgørelse 
om hvert enkelt fælles te knologiinitiativ enten på grundlag af traktatens artikel 171 (dette kan 
omfatte oprettelse af et fællesfor etagende) eller på grundl ag af en ændring af dette særprogram i 
henhold til traktatens artikel 166, stk. 3. 
Fælles teknologiinitiativer udvælges åbent og gennemsigtigt på grundlag af en række kriterier som: 
– hvor vanskeligt det vil være at nå målet med eksisterende instrumenter 
– hvor store virkninger det vil få for industriens konkurrenceevne og vækst 
– hvor stor merværdien bliver ved en indsats på europæisk plan 
– hvor detaljeret og klart de tilstræb te mål og resultater er defineret 
– hvor stærkt industrien har engageret sig med økonomiske og andre ressourcer 
L 400/112 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – i hvor høj grad det vil medvirke til opfyldelse n af bredere politiske målsætninger, herunder 
i hvor høj grad det vil væ re til gavn for samfundet 
– hvor store mulighederne er for at tiltrække yderligere nationa l støtte og flere midler fra 
industrien nu eller i fremtiden. 
De fælles teknologiinitiativer s indhold skal defineres klart, især hvad angår: 
– de finansielle forpligtelser 
– varigheden af deltage rnes forpligtelser 
– betingelserne for indgåelse og udtrædelse af kontrakten 
– intellektuelle ejendomsrettigheder. 
Under hensyn til de fælles teknologiinitiativers om fang og kompleksitet vil der blive udfoldet store 
bestræbelser på at sikre, at de gennemføres på en gennemsigtig måde, og at enhver tildeling af 
fællesskabsmidler over de fælles teknologiinitiativer sker på grundlag af rammeprogrammets 
principper om høj kvalitet og konkurrence. 
Særlig opmærksomhed rettes mod den overord nede sammenhæng og samordning mellem fælles 
teknologiinitiativer og nati onale programmer og projekter på samme område1, men under hensyn til 
de procedurer, der gælder for gennemførelsen heraf,  og mod at sikre, at de ltagelse i projekterne er 
åben for en bred vifte af deltagere fra hele Europa, navnlig SMV'er. 
                                                 
1 Navnlig med de aktiviteter, der gennemføres af den melle mstatslige Eureka-struktur. 
Desuden kunne den erfaring, der er  opnået af Eureka-kompetenceklyngerne, være relevant 
for de fælles teknologiinitiativer på beslægtede områder. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/113 
 Bilag IV indeholder en vejledende liste over fæ lles teknologiiniti ativer. Der vil kunne udvælges 
yderligere fælles teknologiinitiativ er i henhold til ovennævnte kr iterier, hvorefter de relevante 
forslag kan forelægges senere under genne mførelsen af syvende rammeprogram. 
Samordning af andre forskningsprogrammer end fællesskabsprogrammer 
På dette område vil indsatsen hovedsagelig foregå ved hjælp af to virkemid ler: ERA-NET-systemet 
og fællesskabsstøtte til nationale forskningsprogra mmer, der gennemføres i fællesskab (traktatens 
artikel 169). Aktionen kan også anvendes til at styrke komplementariteten og synergien mellem 
rammeprogrammet og aktiviteterne i mellemstatslig e strukturer som Eureka, EIROforum og COST. 
Der ydes finansiel støtte til COST-programmets administrations- og samordningsaktiviteter, så 
COST fortsat kan bidrage til samordning af og udve kslinger mellem forskergrupper, der finansieres 
nationalt. 
Aktioner, der ligger inden for et af temaerne, vil få  støtte som en integrerende del af aktiviteterne 
under det pågældende tema. Aktioner af tværgående karakter eller uden direkte forbindelse med de 
ti temaer vil få kombineret st øtte fra de relevante temaer.1 
Aktioner, der ligger inden for et område, som er  dækket af et andet særprogram under syvende 
rammeprogram, vil få støtte fra det pågældende særprogram. 
                                                 
1 Dette vil kunne omfatte eventuel fælles genne mførelse af programmer  inden for metrologi. 
L 400/114 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 ERA-NET-systemet videreudvikler og styrker samordningen af nati onal og regional forskning ved: 
– at tilvejebringe en ramme, inden for hvilken de instanser, der gennemfører offentlige 
forskningsprogrammer, kan intensivere samor dningen af deres aktivite ter. Der ydes bl.a. 
støtte til nye ERA-NET og til at udbygge eksisterende ERA-NET i bredden og dybden, 
f.eks. ved at udvide antallet af partnere eller ved at åbne  deres programmer for de øvrige 
deltagere. Hvor det er hensigtsmæssigt, kan ERA-netværk anvendes til programkoordinering mellem europæiske regi oner og mellem medlemsstaterne for at 
muliggøre et samarbejde med stort anlagte initiativer. 
– i et begrænset antal tilfælde at yde ekstra fællesskabsstøtte til de deltagere, der samler 
ressourcer med henblik på fælles indkaldelser af forslag for deres respektive nationale og 
regionale programmer ("ERA-NET-Plus"). 
Fællesskabsdeltagelse i nationale forskningsprogra mmer, der gennemføres i fællesskab på grundlag 
af artikel 169, er særligt releva nt for europæisk samarbejde i st or målestok, hvor deltagerkredsen 
skifter efter medlemsstaternes fælle s behov og/eller interesser. Der v il i velidentifi cerede tilfælde 
blive taget sådanne artikel 169- initiativer på områder, der udpeges i tæt samarbejde med 
medlemsstaterne, herunder også i samarbejde med mellemstatslige programmer, på grundlag af de 
kriterier, der er fastsat i af gørelsen om syvende rammeprogram. 
En vejledende liste over initiativer, der skal gennemføres i fællesskab med nationale 
forskningsprogrammer, er beskrevet i bilag IV  og vil kunne gøres til genstand for særskilte 
afgørelser på grundlag af trakta tens artikel 169. Der vil kunne udvæ lges og foreslås yderligere 
initiativer af denne art u ndervejs under gennemførelsen af syvende rammeprogram. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/115 
 Internationalt samarbejde  
Aktioner med henblik på internationalt samarbejde , der udviser europæisk merværdi og er af fælles 
interesse, skal understøtte en international vi denskabs- og teknologipoli tik med to indbyrdes 
forbundne formål: 
– at støtte den europæiske konkurrenceevne ge nnem strategiske forskni ngspartnerskaber med 
tredjelande, herunder højt i ndustrialiserede lande og vækst økonomier, inden for videnskab 
og teknologi samt tilbud til de bedste tredjeland sforskere om at arbejde i og med Europa 
– at behandle tredjelandes særlig e problemer eller problemer af  global karakter i parternes 
gensidige interesse og til deres gensidige fordel. 
Fællesskabets politik for internationalt videns kabeligt samarbejde skal fremhæve og udbygge 
samarbejdet om generering, deling og udny ttelse af viden gennem ligeværdige 
forskningspartnerskaber under hensyntagen til sær lige internationale, nati onale eller regionale 
forhold, den samfundsøkonomiske kont ekst og partnerlandenes videngr undlag. Det strategiske mål 
er at forbedre EU's konkurrenceevne og styrke  en bæredygtig global udvikling gennem sådanne 
partnerskaber mellem EU og tredjela nde på bilateralt, regionalt og gl obalt niveau til gensidig gavn 
og fordel. I den forbindelse bør EU's rolle som global aktør også fremmes via multilaterale og internationale forskningsprogrammer. Aktioner med henblik på internationalt forskningssamarbejde 
knyttes sammen med mere generelle  politiske spørgsmål for at kunne  bidrage til at opfylde EU's 
internationale forpligtelser , udbrede europæiske værdier,  styrke konkurrenceevnen, skabe 
samfundsøkonomisk vækst, forbedre miljøbeskytte lsen og skabe øget velfærd med en bæredygtig 
global udvikling som overordnet mål. 
L 400/116 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Internationalt samarbejde gennemføres under det foreliggende særprogram under de enkelte temaer 
og på tværs af temaerne gennem: 
• øget deltagelse på temaområderne af forskere og forskningsinstitutioner fra samtlige 
partnerlande i internationalt forsknin gssamarbejde og indus trialiserede lande1 med passende 
begrænsninger for sikkerhedstemaet over for alle  ikke-associerede tred jelande på grund af 
fortrolighedsaspekterne. Der vil de suden blive lagt vægt på at t ilskynde tredjelande til at deltage 
på nærmere bestemte område r af gensidig interesse. 
• iværksættelse af specifikke samarbejdsaktione r under hvert tema me d specielt sigte på 
tredjelande og områder, hvor der er en gensidig interesse i at samarbejde om bestemte emner, der 
udvælges på grundlag af deres videnskabe lige og teknologiske ni veau og behovene. De 
specifikke behov afdækkes, og emnerne prioritere s i nøje sammenhæng med relevante bilaterale 
samarbejdsaftaler og løbende multilaterale og biregionale dialoger mellem EU og de pågældende lande eller landegrupper. Priori teringen baseres på regionen s eller landets særlige behov, 
potentiale og økonomiske udviklingsniveau. 
Der udarbejdes en strategi og gennemførelsesplan fo r det internationale samarbejde med specifikke 
målrettede aktioner inden for og på tværs af te maerne, f.eks. inden for sundhed, landbrug, sanitære 
forhold, vand, fødevaresikkerhed, social samhør ighed, energi, miljø, fiskeri, akvakultur og 
naturressourcer, bæredygtig  økonomisk politik og ikt. 
                                                
 
1 Jf. reglerne om deltagelse og formidling. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/117 
 Disse aktioner bliver det vigtig ste instrument i gennemførelsen af  samarbejdet mellem Fællesskabet 
og de pågældende lande og skal især tage sigte på at styrke  kandidatlandenes og nabolandenes 
forskningskapacitet og på samarbejde med udvik lingslande og vækstøkonomier. Der iværksættes 
målrettede indkaldelser af forslag til sådanne ak tioner med særlig vægt på at lette relevante 
tredjelandes, især udviklingsla ndes, deltagelse i aktionerne. 
Aktiviteterne gennemføres i samordning med akti onerne vedrørende internationalt samarbejde 
under særprogrammerne "Mennesker" og "Kapacitet". En samlet stra tegi for det internationale 
samarbejde under rammeprogrammet vil understøtte denne aktivitet. 
 
TEMAER 
1. Sundhed 
Mål 
At forbedre sundheden for europæiske borgere  og styrke konkurrenceevnen samt fremme 
innovationsevnen i europæiske sundhedsrelaterede industrier og virksomheder, samtidig med at 
også globale sundhedsspørgsmål tages op, herunder nye epidemier. Vægten  vil blive lagt på 
implementeringsforskning (omsætning af grundlægge nde opdagelser inden for kliniske anvendelser, 
herunder videnskabelig valider ing af forsøgsresultater), udvikling og valid ering af nye 
behandlingsmetoder, metoder til sundhedsfremme  og sygdomsforebyggelse, herunder fremme af 
børns sundhed, sund aldring, diagnosticerings værktøjer og medicinske teknologier samt 
bæredygtige og effektive sundhedssystemer. 
L 400/118 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Hovedlinjer 
Denne forskning skal give os mere viden om, hvorda n vi mere effektivt kan forbedre befolkningens 
sundhedstilstand, reducere sundhedsforskellen e i Europa, forebygge og behandle udbredte 
sygdomme og levere bedre sundheds ydelser. Grundlæggende biomedicinsk forskning bliver en 
integrerende del af dette tema; multidisciplinær e tilgange er af særlig betydning inden for 
sundhedstemaet. 
Denne forskning vil gøre det lettere at inte grere de umådelige mængder genomrelaterede, 
epidemiologiske, biologiske og bioteknologi ske data og udvikle nøgl eteknologier til de 
sundhedsrelaterede industrier, så der kan udvikl es viden om og kapacitet til indgreb. Den vil 
fremme den implementeringsforskning i sundhed, som er en forudsætning for, at den biomedicinske 
forskning munder ud i praktisk anvendelige resu ltater og bl.a. medvirker til at forbedre 
livskvaliteten. Dermed vil Europa ku nne bidrage mere effektivt til de n internationale indsats for at 
bekæmpe sygdomme af global betydning, således som det fremgår af det igangværende program 
"European and Developing Countries  Clinical Trials Pa rtnership" (EDCTP) om bekæmpelse af 
hiv/aids, malaria og tuberkul ose (traktatens artikel 169)1. Det vil styrke den sundhedspolitisk 
baserede forskning på europæisk plan, især samm enligninger af modeller, systemer og data fra 
nationale databaser. I den forbinde lse er det navnlig vig tigt, at de relevante databaser indgår i et 
netværk. 
                                                 
1 Der vil om nødvendigt kunne ydes støtte til andre nye vigtige initiativer vedrørende 
samordning af nationale forskningsprogrammer. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/119 
 Forskningen skal medvirke til at styrke konkurrencee vnen dels i europæiske virksomheder inden for 
sundhedsrelateret bioteknologi og medicinsk teknologi, hvor SMV'er  er de vigtigste økonomiske 
drivkræfter, dels i hele læge middelindustrien. Der kan bl.a. yde s støtte til den europæiske 
teknologiplatform1 for innovative lægemidler for at få løst problemet omkring de 
forskningsmæssige flaskehalse inden for udvikling af nye lægemidler. Der lægges særlig vægt på at 
skabe sammenhæng mellem forskningsaktiviteter og udnyttelsen af forskningsresultater gennem 
støtte til arbejdet med påvisning af resultate r og klinisk validering. Denne forskning kan desuden 
bidrage til at udvikle nye normer og standarder for nye, avancerede behandlingsformer (f.eks. 
regenerativ medicin), som er nødvendig for, at EU's virksomheder kan klare konkurrencen på 
verdensplan. Det bør sikres, at europæis k forskning og innovation inden for alternative 
forsøgsstrategier, især metoder uden anvendels e af dyr, kommer til at indtage en global 
førerposition. 
Kønsaspektet vil blive taget op i fo rskningen og vil indg å i projekterne2, hvor det overhovedet er 
relevant. Man vil især være opmærksom på, at forskningsresultaterne hurtigst muligt formidles 
videre til civilsamfundet, og at der etableres en dialog med især patientgrupper, når den 
biomedicinske forskning og genforskningen åbner fo r nye muligheder. Det skal desuden sikres, at 
resultaterne formidles og udnyttes bredt. 
                                                 
1 Der kan ydes støtte til andre europæ iske teknologiplatformes strategiske 
forskningsdagsordener, hvis de er af væsentlig betydning for virksomheder i 
sundhedssektoren. 
2 Risikofaktorer, biologiske mekanismer, årsa ger, klinisk manifestation, konsekvenser og 
behandling af sygdomme og lidelse r er forskellige for mænd og kvinder. Derfor skal alle 
aktiviteter, der støttes inden for dette tema, afspejle muligheden for sådanne forskelle i deres forskningsprotokoller, metoder og analyser af resultater. 
L 400/120 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 De strategiske områder, nemlig børns sundhed1 og sundhedstilstanden hos de ældre i befolkningen, 
vil blive gjort til genstand for særlig opmærk somhed og skal, hvor det er relevant, tages i 
betragtning på tværs af alle aktiviteter inden for dette tema, og prioriteringen af forskningsemnerne 
vil fremgå af arbejdsprogrammet. Også andre multidisciplinære emner kan komme på tale. Det skal sikre en synlig og sammenhængende tilgang til di sse områder under temaet, samtidig med at man 
undgår overlapninger. 
Etiske, juridiske og samfundsøkonomiske spørgsmål v il blive taget i betragtn ing under hver af de 
følgende aktiviteter.
2 
Aktiviteter 
• Bioteknologi, generiske værk tøjer og medicinske teknologier på sundhedsområdet 
Denne aktivitet tager sigte på at udvikle og vali dere de nødvendige værktøjer og teknologier, der 
skal gøre det muligt at generere ny viden og omsætte  den til praktiske anvendelsesformål inden for 
sundhed og medicin. 
– Højkapacitetsforskning : udvikling af nye forskningsværktøj er for moderne biologi som led 
i katalysering af udviklinge n, herunder inden for grundlæ ggende genomforskning, der kan 
forstærke genereringen af data ganske mark ant og forbedre standardisering, indsamling og 
analyse af data og prøveeksemplarer (bi obanker). Der fokuseres på ny teknologi til 
sekvensering, genekspression, gentype- og fænot ypebestemmelse, strukturel og funktionel 
genomforskning, bioinformatik, systembiol ogi og beslægtede forskningsområder. 
                                                 
1 Der vil især blive ydet stø tte til specifikke kliniske unders øgelser til påvisning af den 
korrekte off label-anvendelse af præparater, for hvilke patentet er udløbet, og som i dag 
anvendes til behandling af børn. 
2 Specifik forskning i etiske, juridiske og samf undsøkonomiske spørgsmål vil foregå inden for 
temaet "Samfundsvidenskaber og humanior a" under særprogrammet "Samarbejde" og 
særprogrammet "Kapacitet". 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/121 
 – Detektion, diagnosticering og overvågning: udvikli ng af visualiserings-, billeddannelses-, 
detekterings- og analyseværktøjer  og -teknologier til biomed icinsk forskning til brug for 
forudberegning, diagnosticering, overvågni ng og prognosticering af sygdomme og til at 
understøtte terapeutiske indgreb. Der fokuser es på en multidisciplinær tilgang, der 
integrerer områder som mole kylær- og cellebiologi, fysiol ogi, genetik, fysik, kemi, 
biomedicinsk teknik, herunder nanoteknologier, mikrosystemer, udstyr og informationsteknologi. Der lægges vægt på ikke-invasive eller minimalt invasive og 
kvantitative metoder samt kvalitetssikringsaspekter. 
– Forudsigelse af behandlingsmetoders  egnethed, sikkerhed og effektivitet : udvikling og 
validering af parametre, værktøjer, metoder og standarder, der er nødvendige for at kunne 
tilbyde patienterne sikre og effektive nye eller bedre biomedicinske lægemidler.
1 Der 
fokuseres på tilgange såsom farmakogenom ik, udvikling og valid ering af biologiske 
markører, målretnings- og fremføringsmetoder, in silico-, in vitro- (her under alternativer til 
dyreforsøg) og in vivo-metoder og modeller.2 
– Innovative behandlingsformer og indgreb : forskning i og konsolidering og videreudvikling 
af avancerede behandlingsformer og teknolog ier med brede anvendelsesmuligheder. Der 
fokuseres på gen- og celleter api, regenerativ medicin, tr ansplantation, immunterapi og 
vacciner og andre lægemidler. Aktiviteterne omfatter desuden beslægtede teknologier, 
f.eks. avancerede, målrettede fremføringssy stemer, avancerede implantater og proteser 
samt ikke-invasive eller minimalt i nvasive teknologist øttede indgreb. 
                                                 
1 Hvad angår traditionelle lægemidler (læg emidler og biologiske lægemidler) vil disse 
spørgsmål kunne tages op i forbindelse me d et fælles teknologiinitiativ vedrørende 
innovative lægemidler. 
2 Begrænsnings-, forfinings- og erstatningsaltern ativer til dyreforsøg inden for biomedicinsk 
forskning. 
L 400/122 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Omsætning af forskning i sundhedsøjemed 
Denne aktivitet tager sigte på at give øget vi den om biologiske proces ser og mekanismer ved 
normal helbredstilstand samt specifikke sygdoms tilstande, omsætte denne viden til kliniske 
anvendelsesformål, herunder sygdomskontrol og -beha ndling, samt sikre, at den videre forskning 
baseres på kliniske (herunder epidemiologiske) data.  
– Integration af biologiske data  og processer: dataindsamling i stor målestok, systembiologi 
• Dataindsamling i stor målestok : brug af højkapacitetsteknologie r til at generere data til 
afdækning af geners og genprodukters funktion og interaktion i komplekse netværk i 
vigtige biologiske processer. Der fokus eres på genomik, proteomik, "RNA-omik", 
populationsgenetik og komparativ, st rukturel og funktionel genomik. 
• Systembiologi: der fokuseres på multidis ciplinær forskning, der integrerer mange 
forskellige biologiske data og udvikler og a nvender systemmetoder til at forstå og 
modellere biologiske pro cesser i alle relevante organismer og på alle 
organisationsniveauer. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/123 
 – Hjerneforskning og forskning i hjer nesygdomme, menneskets udvikling og 
aldringsprocessen 
• Hjernen og hjernesygdomme : øget viden om hjernens integrerede struktur og dynamik, 
studiet af hjernesygdomme, herunder rele vante aldersbetingede sygdomme (f.eks. 
demens og Parkinsons sygdom), og søgning efter nye behandlingsmetoder, hvor der 
fokuseres på at nå frem til en global fors tåelse af hjernen gennem udforskning af 
hjernefunktioner, lige fra molekyler til kognition, herunder neuroinformatik, og 
hjernemæssige dysfunktioner, lige fra  synaptisk funktionsnedsættelse til 
neurodegeneration. Forskningen omfatter be handling af neurologiske sygdomme og 
lidelser, herunder regenerative og restorative behandlingsmetoder. 
• Menneskets udvikling og aldri ngsprocessen: anvendelse af en lang række forskellige 
metoder og værktøjer for at opnå øget vide n om udviklingsprocessen livet igennem og 
om sund aldring. Der fokuseres på studiet  af humansystemer og modelsystemer, 
herunder samspillet med faktorer som miljø, genetik, adfærd og køn. 
– Implementeringsforskning i udbredte infekti onssygdomme for at afvæ rge alvorlige trusler 
mod folkesundheden 
• Resistens over for antimikrobielle læge midler, herunder svampepatogener: der 
fokuseres på kombination af grundfors kning i molekylære resistensmekanismer, 
mikrobiel økologi og værtspatogene interaktione r med klinisk forskning for at finde nye 
metoder til at reducere forekomsten og spredningen af multiresistente infektioner. 
L 400/124 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Hiv/aids, malaria og tuberkulose: der fokuseres på udvikling af nye 
behandlingsmetoder, diagnosticeringsvæ rktøjer, forebyggend e værktøjer såsom 
vacciner og kemiske overførsels barrierer såsom hiv-mikrobicider. Forskningsindsatsen 
drejer sig om de tre sygdomme på globalt plan, men også specifikt europæiske aspekter 
af såvel de tre sygdomme som hepatitis ta ges op. Der lægges vægt på præklinisk og 
tidlig klinisk forskning, og på relevante om råder (f.eks. hiv/aids-vacciner) er det 
hensigten at etablere et samarb ejde med globale initiativer. 
• Mulige nye og genopblussende epidemier: de r fokuseres på bekæmpelse af nye 
patogener med pandemisk potentiale, her under zoonoser (f.eks. SARS og højpatogen 
influenza). Der skal i givet fald afsættes midler til hurtigt at  kunne indlede et 
forskningssamarbejde med henblik på  at fremskynde udvikling af nye 
diagnosticeringsmetoder, lægemidler og v acciner til effektiv forebyggelse, behandling 
og kontrol af akutte kriser i relation til smitsomme sygdomme. 
– Implementeringsforskning i andre udbredte sygdomme1 
• Kræft: der fokuseres på sygdomsætiologi , ny medicin og nye behandlingsformer, 
afdækning og validering af lægemiddelvirkninge r og biologiske markører af betydning 
for forebyggelse samt på tidlig diagnos ticering og behandling og vurdering af 
effektiviteten af forebyggende prognosticer ings- og diagnosticeringsforanstaltninger 
samt terapeutiske foranstaltninger. 
                                                 
1 Aspekter af palliativ medicin og anvendels e af aktive ingrediens er vil blive taget i 
betragtning. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/125 
 • Hjerte-karsygdomme: der f okuseres på diagnosticering, forebyggelse, behandling og 
overvågning af hjerte-karsygdom me (herunder de vaskulære aspe kter af slagtilfælde) på 
grundlag af bredt multidisciplinære metoder. 
• Diabetes og fedme:  hvad angår førstnævnte emne, fokuser es der på ætiologier for de 
forskellige typer diabetes og dertil hørende  forebyggelse og behandling. For sidstnævnte 
emnes vedkommende centreres indsatsen omkring multidisciplinære tilgange, herunder genetik, livsstil og epidemiologi. Med hensyn ti l både diabetes og fedme vil der være 
særligt fokus på sygdomme hos unge og på de  faktorer, der spiller  ind i barndommen. 
• Sjældne sygdomme: der fokuseres på europæ isk dækkende studier af deres historie og 
patofysiologi samt den forebyggende, dia gnostiske og terapeutiske indsats. Emnet 
omfatter desuden sjældne mendelske fænotyper af almindeligt forekommende 
sygdomme. 
• Andre kroniske sygdomme: der fokuseres på ikke-dødelige sygdomme med stor 
indvirkning på de ældres livs kvalitet, f.eks. funktionel og sensorisk svækkelse og andre 
kroniske sygdomme (f.eks. gigt, rheumatoide sygdomme og muskel- og 
skeletsygdomme samt luftvejssygdomme , bl.a. fremkaldt af allergi). 
• Optimering af sundhedsydels erne til europæiske borgere 
Denne aktivitet tager sigte på at skabe det nødvend ige grundlag både for velinformerede politiske 
beslutninger omkring sundhedssystemerne og for me re effektive og virkningsfulde evidensbaserede 
strategier for den sundhedsfremmende inds ats, sygdomsforebyggelse, diagnosticering og 
behandling. 
L 400/126 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Omsætning af kliniske forskningsresultater til klinisk praksis:  det omfatter bedre 
medicinanvendelse og passende brug af adfærdsm æssige og organisatori ske indgreb og nye 
sundhedsbehandlinger og teknologier. Man vil især være opmærksom på 
patientsikkerheden, herunder skadevirkninger af medicinsk behandling: afdækning af 
bedste kliniske praksis, viden om beslutni ngstagningen i klinisk sammenhæng inden for de 
primære og de specialiserede sundhedstjenest er samt øget brug af veldokumenterede 
lægemidler og foranstaltninger til at gøre pati enter mere selvhjulpne. Der fokuseres på 
benchmarking af strategier, undersøgelse af re sultaterne af forskel lige indgreb, herunder 
brugen af lægemidler, videnskabeligt tested e komplementære og alte rnative lægemidler og 
nye sundhedsbehandlinger og -teknologier, under hensyntagen til strategier for 
receptudskrivning, aspekter af dokumentation fra lægemiddelovervågningen, patienternes 
individuelle karakteristika (g enetisk betinget modtagelighed, alder, køn og overholdelse af 
den ordinerede behandling) og lønsomhed.  
– Sundhedssystemernes kvalitet, effektivitet og solidaritet, herunder sundhedssystemer, der 
er under omstilling:  de enkelte lande bør have mulighed for at lære af erfaringerne fra 
andre sundhedssystemer og deres bæredygti ghed under hensyntagen til betydningen af 
specifikke nationale forhold og befolkningsmæssige karakteristika (aldring, mobilitet, migration, uddannelse, samfundsøko nomisk status, ændringer på arbejdsmarkedet m.m.). 
Der fokuseres på sundhedssystemernes organisa toriske, finansielle og lovgivningsmæssige 
aspekter (med evaluering af omkostninger, e ffektivitet og fordele ved forskellige indgreb, 
bl.a. med hensyn til patientsikkerhed), deres implementering og deres resultater med hensyn til effektivitet, lønsomhed og social lighed (herunder dårligt stillede grupper). Der 
lægges særlig vægt på investeringsspør gsmål og menneskelige ressourcer, herunder 
strategier for hjemmepleje. Spørgsmålet om den aldrende befolknings uafhængighed, 
livskvalitet og mobilitet inddrages.  
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/127 
 – Bedre sundhedsfremmende i ndsats og sygdomsforebyggelse:  der skal tilvejebringes 
dokumentation for de bedste folkesundheds fremmende foranstaltninger med hensyn til 
livsstil, arbejds- og levevilkår og indgreb på forskellige niveauer og i forskellige 
sammenhænge. Der fokuseres på et breder e spektrum af sundhedsdeterminanter, og 
hvordan de spiller sammen både på det indivi duelle plan og på samfundsplan (f.eks. kost, 
stress, tobak, alkohol og andre stimulanse r, fysisk aktivitet,  kulturel kontekst, 
samfundsøkonomiske og miljømæss ige faktorer). Man vil bl.a. se på den mentale 
sundhedstilstand i et livslangt perspektiv. 
Internationalt samarbejde 
Internationalt samarbejde er en integrerende del af tem aet og særligt vigtigt for de 
forskningsområder, der vedrører globale sundhe dsproblemer såsom antimikrobiel resistens, 
hiv/aids, malaria, tuberkulose, oversete sygdomme og nye pandemier. Der kan også blive tale om at 
foretage en prioritering af forskningsemner i fo rbindelse med internationale initiativer såsom 
"Global HIV Vaccine Enterprise". Når først der er  etableret et solidt, langsigtet og bæredygtigt 
partnerskab inden for klinisk forskning mellem Europa og en række udviklingslande, og de 
deltagende landes nationale programmer eller akti viteter er integreret, vil der kunne ydes mere 
støtte til programmet "European and Developing C ountries Clinical Trials Partnership" (EDCTP) til 
konsolidering af programmets result ater og dækning af fremtidige behov.1 EDCTP-programmet vil 
fortsat fokusere på avanceret klinisk afprøvning med henblik på  udvikling af nye vacciner, 
mikrobicider og lægemidler mod de tre sygdomme i de afrikanske lande syd for Sahara. Til dette 
formål kan der i arbejdsprogram met afsættes et fællesskabsbidrag til den europæiske økonomiske 
firmagruppe, der er ansvarlig for EDCTP, til gennemfø relsen af det program, der bliver vedtaget af 
Kommissionen, herunder en reall okering af fællesskabsbidraget. 
                                                 
1 Kommissionen vil foretage en evaluering af EDCTP. 
L 400/128 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Der gennemføres specifikke samarbejdsforanstaltninge r på de områder, der er fastlagt på grundlag 
af biregionale dialoger i tredje lande/regioner og internationale fo ra samt FN's årtusindudviklings-
mål. De prioriterede områder er tilpasset loka le behov og relevante partnerskaber og kan omfatte 
følgende: forskning i sundhedspolitikker, sundhed ssystemer og sundhedstjenester, sundhedsydelser 
til fordel for gravide og kvinder med børn, repr oduktiv sundhed, kontrol med og overvågning af 
oversete smitsomme sygdomme og nye uforudset e behov for politisk beslutningsstøtte i de 
pågældende regioner. 
I kombination med temaet "Informations- og ko mmunikationsteknologi" tegnes der hvert år 
medlemskab af den internationale "Human Fr ontier Science Programme  Organisation" (HFSPO)1. 
Det gør det muligt for EU-lande, der ikke er me d i G8-gruppen, at få fuldt udbytte af "Human 
Frontier Science"-programmet (HFSP) og gør sa mtidig europæisk forskning mere synlig. 
Dækning af nye behov og uforudsete be hov for politisk beslutningsstøtte 
Der gennemføres forskning i nye behov på grundlag af "bottom-up"-initiativ er og mere målrettede 
initiativer i samordning med andre temaer. Det om fatter en bred og tværfaglig forskningsportefølje. 
Støtten til uforudsete behov for po litisk beslutningsstøtte kan f.eks.  vedrøre leve- og arbejdsvilkår, 
analyse af helbredsmæssige konsekvenser, risiko vurdering, statistiske i ndikatorer, ledelse og 
kommunikation i relation til folkesundhed samt forpligtelser i henhold til internationale 
sundhedstraktater, f.eks. rammekonventionen om tobakskontrol2 og de internationale 
sundhedsregulativer3. Det supplerer den sundhedspolitisk ba serede forskning, som er omhandlet 
ovenfor. 
                                                 
1 Det Europæiske Fællesskab er medlem af HFSP-organisationen (HFSPO) og har ydet 
finansiel støtte til HFSP under tidligere rammeprogrammer. 
2 Rammekonvention om tobakskontrol – 2004/513/EF 
3 Internationale sundhedsregulativer 2005 – Den 58. Verdenssundhedsforsamlings resolution 
nr. 58.3 af 23. maj 2005. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/129 
 2. Fødevarer, landbrug, fi skeri og bioteknologi 
Mål 
At opbygge en europæisk videnbaseret bioøkonomi1 ved at bringe videnskab, industri og andre 
parter sammen, udnytte nye og opdukkende forskni ngsmuligheder til at imødegå sociale, 
miljømæssige og økonomiske udfordringer: den stigen de efterspørgsel efter sikrere og sundere 
fødevarer af højere kvalitet og bæ redygtig anvendelse og produkti on af vedvarende bioressourcer, 
den voksende risiko for epizootiske og zoonotis ke sygdomme og fødevarerelaterede lidelser og 
truslen mod en bæredygtig og sikker landbrugs-, akvakultur- og fiskeripr oduktion og den stigende 
efterspørgsel efter fødevarer af  høj kvalitet under hensyntagen til dyrevelfærd og lokale landbrugs- 
og kystforhold samt imødekommelse af  forbrugernes særlige kostbehov. 
                                                 
1 Udtrykket "bioøkonomi" dækker alle industrie r og økonomiske sektorer, der fremstiller, 
forvalter og på anden måde udnytter biologisk e ressourcer (og dertil knyttede tjeneste-, 
forsynings- eller forbrugerindustrier), f.eks.  landbrug, fødevarer, fiskeri, skovbrug osv. 
L 400/130 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Hovedlinjer 
Dette tema skal styrke videngrundlaget, skabe innovation og tilvejebringe  den nødvendige politiske 
beslutningsstøtte for opbygningen og udviklingen af en europæ isk videnbaseret bioøkonomi. 
Forskningen fokuserer på bæredygtig forvaltn ing, produktion og anvendelse af biologiske 
ressourcer, primært med afsæt i biovidenskabern e og bioteknologien og i konvergens med andre 
teknologier, med det formål at fremstille nye, si krere, prismæssigt overkommelige, miljøeffektive 
og konkurrencedygtige produkter fra landbrug, fiskeri,  akvakultur, foder- og fødevareindustri1, 
sundheds- og skovbrugsrelaterede industrier og dermed  beslægtede industrier  i Europa. Forskningen 
vil bidrage markant til gennemførelsen og formuler ingen af fællesskabspolitikker og -lovgivning og 
mere specifikt understøtte den fælles landbr ugspolitik, behandlinge n af landbrugs- og 
handelsrelaterede spørgsmål, sikkerhedsaspekte rne i forbindelse med gmo'er, lovgivningen om 
fødevaresikkerhed, Fællesskabets plantesundhe dslovgivning, Fællesskabet s dyresundhedspolitik, 
standarderne for sygdomskontrol og dyrevelfærd, miljø og biodiversitet samt den europæiske 
skovbrugsstrategi og den fælles fisk eripolitik, der har til formål at sikre en bæredygtig udvikling 
inden for fiskeri og akvakultur samt sikre fødevare r fra havet. Forskningen skal desuden sigte mod 
at udvikle nye og videreudvikle eksisterende indikato rer til støtte for arbejdet med at analysere, 
formulere og overvåge politikken på disse områder. 
I erkendelse af landbrugets multif unktionelle rolle vil forskningen støtte landdistriktsøkonomiernes 
rolle og muligheder for at opfyl de bæredygtige udviklingsmål. 
                                                 
1 Fødevarer omfatter også fisk og skaldyr m.m. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/131 
 Især landbrugsfødevareindustr ier, hvoraf 90% er SMV'er , vil få gavn af mange af 
forskningsaktiviteterne, herunder målrettede fo rmidlings- og teknologioverførselsaktiviteter, 
specielt hvad angår integrering og anvendelse af avancerede miljøe ffektive teknologier, metoder og 
processer samt udarbejdelse af standarder. Det forventes, at nye højteknologiske virksomheder 
inden for bio-, nano- og ikt vil kunne bidrage med vigtige nyskabelser på områder som planteavl, 
forbedrede afgrøder og plantebeskyttelse, avan ceret detekterings- og overvågningsteknologi med 
henblik på fødevaresikkerhed og -kvalite t samt nye industrielle bioprocesser. 
En række europæiske teknologiplatforme inden for områder som plantegenomik og bioteknologi, 
skovbrug og træ- og papirindustrie n, dyresundhed globalt set, husdyr opdræt, fødevarer, akvakultur 
og industriel bioteknologi kan medvirke til en fæ lles prioritering af forskningsemnerne inden for 
dette tema og udvælgelse af mulige fremtid ige initiativer i st or målestok, f.eks. 
demonstrationsprojekter, og sikre bred deltagelse og integrering af alle in teresserede parter. Hvor 
det er relevant, gennemføres der aktioner, so m sikrer den fornødne samordning af nationale 
forskningsprogrammer i tæt samarbejde med ER A-NET-projekter, teknol ogiplatforme og andre 
relevante aktører som f.eks. Den Stående Kom ité for Landbrugsforskning (SCAR) og en eventuel 
fremtidig europæisk samordnings struktur for havforskningen. 
Undersøgelse af den videnskabe lige og teknologiske udviklings sociale, etiske, kønsbetingede, 
juridiske, miljømæssige, økonomiske og bredere ku lturelle aspekter og potentielle risici og 
konsekvenser (fremtidsstudie r) vil indgå i aktivitete rne i relevant omfang. 
L 400/132 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Aktiviteter 
• Bæredygtig produktion og forvaltning af biologi ske ressourcer fra land-, skov- og vandmiljø1 
– Støtteforskning i de vigtigste langsigtede fa ktorer for bæredygtig produktion og forvaltning 
af biologiske ressourcer (mikroorganismer , planter og dyr), herunder udnyttelse af 
biodiversiteten og af helt nye bioaktive mo lekyler inden for disse biologiske systemer. 
Forskningen skal omfatte "-omik"-teknologier  som genomik, proteomik, metabolomik og 
konvergerende teknologier og deres integration i systembiologiske metoder samt udvikling 
af grundværktøjer og -teknologier, herunder bi oinformatik og relevante databaser samt 
metoder til identificering af sorter og underarter inden for artsgrupper. 
– Større bæredygtighed og øget konkurrenceevne og samtidig beskyttelse af forbrugernes 
sundhed med færre miljøskadelige virkninger og hensyntagen til klimaændringer inden for 
landbrug, gartneri, skovbrug, fiskeri og akvakul tur gennem udvikling af nye teknologier og 
nyt materiel, nye overvågningssystemer og helt nye plante- og produktionssystemer, 
afgrødestyring ved hjælp af udvalgt pl anteavl, plantesundhed og optimerede 
produktionssystemer, forbedring af det videnskabelige og tekni ske grundlag for styringen 
af fiskeriet og øget indsigt i samspillet me llem forskellige systemer  (landbrug og skovbrug, 
fiskeri og akvakultur) baseret på en samlet tilgang til hele økosystemet. Der vil blive forsket i bevarelse af oprindelige økosystem er, udvikling af biologiske bekæmpelsesmidler 
og i de mikrobiologiske aspekter af biodiversitet  og metagenomik. 
                                                
 
1 Yderligere forskning i tilknytning til bæ redygtig forvaltning og bevaring af 
naturressourcerne behandles under temaet "Miljø (herunder klimaændringer)". Forskning i 
andre værktøjer og teknologier til støtte for bæredygtig produktion og forvaltning behandles 
under de relevante temaer. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/133 
 • Hvad angår landbaserede biologiske re ssourcer, lægges der særlig vægt på 
produktionssystemer med lavt input (f.e ks. pesticider og gødningsstoffer) og på 
økologiske produktionssystemer, bedre ress ourceforvaltning og nye fødevarer og 
foderstoffer samt nye planter (afgrøder og træer) med hensyn til deres sammensætning, 
modstandsdygtighed over for belastninger, økologiske virkning, e vne til nærings- og 
vandoptagelse og struktur. Det skal støttes gennem forskning i nye plantesystemers og -
produkters biosikkerhed, sameksistens og sporbarhed, overvågning og vurdering af 
genetisk modificerede afgrøders påvirkni ng af miljøet og sundheden samt deres 
eventuelle nytte for samfundet i bredere forstand. 
• Plantesundheden og afgrødebeskyttelsen skal  forbedres gennem øget viden om økologi, 
skadelige organismers biologi, sygdomme, ukrudt og andre trusler på 
plantesundhedsområdet og støtte til kontro llen med sygdomsudbrud og bedre og mere 
bæredygtige værktøjer og metoder til at kont rollere skadevoldere og ukrudt. Der skal 
udvikles forbedrede metoder til overvå gning, bevarelse og forøgelse af jordens 
frugtbarhed. 
• Hvad angår biologiske ressourcer fra vandm iljøer, lægges der vægt på fundamentale 
biologiske funktioner, sikre og miljøven lige produktionssystemer, husdyrfoder, 
fiskeribiologi, blandet fiskeri, samspillet mellem fiskeriaktiviteter og det marine økosystem samt flådebaserede, regional e og flerårige forvaltningssystemer. 
L 400/134 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Optimering af den animalske sundhed og produk tion samt dyrevelfærden på alle områder 
inden for landbrug, fiskeri og akvakultur, bl.a. gennem udnyttelse af 
• vor viden om gener, nye avlsmetoder, øge t kendskab til dyrepsykologi og -adfærd og 
• viden om og kontrol med skadevoldere, para sitter og infektionssygdomme hos dyr samt 
øvrige trusler mod en bæ redygtig og sikker fødevare produktion, herunder zoonoser. 
Sidstnævnte emne vil også blive behandlet i forbindelse med udvikli ng af overvågnings-, 
forebyggelses- og kontrolværktøjer, støttefors kning og anvendt forskning i vacciner og 
diagnosticering, undersøgelse af økologien i kend te eller helt nye infektionsagenser og 
andre trusler, herunder overlagte skadevol dende handlinger, samt  virkningerne af 
forskellige landbrugssystemer og klimaer. 
Der skal desuden udvikles ny viden med henblik på sikker bortskaffelse af animalsk affald 
og bedre forvaltning af biprodukter. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/135 
 – Tilvejebringelse af de nødvendige værktøjer til brug for politiske beslutningstagere og 
andre aktører til støtte  for gennemførelsen af relevante strategier, politi kker og lovgivning 
og især til støtte for opbygningen af den europæiske videnbaserede bioøkonomi og 
udvikling af landdistrikter og kystområder. Den fælles fiskeripolitik støttes gennem 
udvikling af adaptive metoder til at underbygge  en samlet tilgang til hele økosystemet i 
relation til udnyttelse af de mari ne ressourcer. Forskning på tvær s af de politiske områder, 
herunder den fælles landbrugspolitik, skal om fatte samfundsvidenskabelige studier og cost-
benefit-analyser, komparative undersøgelser af forskellige, herunder multifunktionelle, 
landbrugssystemer, omkostningseffektive fisk eristyringssystemer, opdræt af dyr, hvis 
produkter ikke anvendes til fødevarefrem stilling, samspillet med skovbrug samt 
undersøgelser med henblik på at forbedre indkomstmulighederne i landdistrikter og 
kystområder. 
• "Fra bord til jord": fødevarer (herund er fisk og skaldyr), sundhed og velvære 
– Viden om forbrugeradfærd og forbrugerpræferencer som en væsentlig faktor for 
konkurrenceevnen i fødevareindustrien og kostens  betydning for de europæiske borgeres 
sundhed og velvære. Der fokuseres på forbruger opfattelser af og -hol dninger til fødevarer, 
herunder traditionelle fødevarer, viden om samfundsbetingede og kulturelle tendenser og 
afdækning af de afgørende faktorer for fødevarevalg og forbrugeradgang til fødevarer. Forskningen vil omfatte udvikling af database r inden for fødevare- og ernæringsforskning. 
L 400/136 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Viden om gavnlige og skadelige kostfaktore r og befolkningsgruppern es specifikke behov 
og vaner som en væsentlig justerbar faktor fo r udvikling og nedbringelse af forekomsten af 
kostrelaterede sygdomme og lidelser, her under fedme og allergier. Det omfatter 
undersøgelser af nye koststrategier, udvi kling og anvendelse af nutrigenomik og 
systembiologi og studier af samspillet mellem ernæring og fysiologiske og psykologiske funktioner. Det kan resultere i en total ændring af forarbej dede fødevarer og udvikling af 
helt nye fødevarer og ingredienser, di ætfødevarer og fødevarer med særlige 
ernæringsmæssige og sundhedsmæssige egenskab er. Det er desuden vigtigt at undersøge 
traditionelle, lokale og sæsonbetingede fødevare r og kostvaner for at få belyst bestemte 
fødevarers og kostsammensætningers indvirk ning på helbredet og få udarbejdet en 
integreret ernæringsvejledning. 
– Optimering af innovation i den europæis ke fødevareindustri gennem udvikling og 
integrering af avanceret teknologi til tr aditionel fødevareproduktion, herunder 
fermenterede fødevarer, skræddersyede proces teknologier til at forbedre fødevarernes 
funktionalitet, kvalite t og næringsværdi, herunder de organoleptiske aspekter af den 
fødevareproduktion, hvori der indgår nye fødevarer. Udvi kling og demonstration af 
højteknologiske, miljøeffektive forarbejdnings- og emballeringssystemer, avancerede kontrolanvendelser og en mere effektiv valori sering og forvaltning af biprodukter, affald, 
vand og energi. Ny forskning skal tage sigt e på udvikling af bæredygtige og innovative 
teknologier inden for fodersto fproduktion til bl.a. sikrere foderforarbejdningsmetoder og 
kvalitetskontrol. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/137 
 – Garanti for sikkerheden ved og kvaliteten af den europæiske fødevareforsyning i kemisk 
og mikrobiel henseende. Det forudsætter viden om sammenhængen mellem mikrobiel 
økologi og fødevaresikkerhed, udvikling af  metoder og modeller til sikring af 
fødevarekædens integritet, nye detekteringsme toder, sporbarhed og videreudvikling heraf, 
teknologi og værktøjer til risi kovurdering, herunder i forbindels e med nye risici, styring og 
kommunikation samt øget viden om risikoopf attelse. Det vil endvidere omfatte 
videnskabsbaserede metoder for risikobe nchmarking inden for fødevaresikkerhed. 
– Beskyttelse både af menneskers helbred og miljøet gennem øget viden om de 
miljømæssige konsekvenser af og for fødevare- og foderkæden. Det skal omfatte undersøgelse af fødevarekontaminanter og helb redsmæssige konsekvenser, overvågning af 
miljømæssige konsekvenser, udvikling af bedre værktøjer og metoder til vurdering og 
forvaltning af indvirkningerne på fødevare - og foderkæden og dennes modstandsdygtighed 
ved globale forandringer af især miljøet. Sikr ing af fødevarekædens kvalitet og integritet 
forudsætter nye modeller for analyse af råva rekæden og styringskoncepter, der dækker hele 
fødevarekæden, herunder forbrugeraspekter. 
L 400/138 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Biovidenskaber, bioteknologi og biokemi t il bæredygtige nonfood-produkter og -processer 
– Styrkelse af videngrundlaget og udvikling af av anceret teknologi til jord- eller havbaseret 
biomasseproduktion til anvendelsesformål inden for industrielle processer og energiproduktion. Det omfatter dels plan te- og dyregenomik, mikrobiel genomik og 
metabolomik for at forbedre produktivite ten og sammensætningen af råmaterialer og 
biomasseråstoffer med henblik på optimal om dannelse til produkter med høj værditilvækst, 
herunder biologiske ressourcer , der kan anvendes i lægemiddelindustrien og lægemidler, 
dels udnyttelse af naturlige el ler forbedrede jord- og havba serede organismer som nye 
kilder. Det forudsætter en integreret livscykl usanalyse af produktions metoder, transport og 
oplagring på biomasseområdet samt bioprodukters markedsudbredelse. 
– Fokusering på anvendelsen af industrielle bioteknologier inde n for de samlede afgrøde- og 
skovbiomassekæder for at kunne udnytte det fu lde potentiale ved bioraffineringsmetoden 
(f.eks. grønne kemikalier), herunder samf undsøkonomiske, agronomiske og økologiske 
aspekter samt forbrugeraspekter. Det unde rstøttes med øget viden om og kontrol med 
plantemetabolismen og den mikrobielle metabol isme på celle- og subcelleplan, og hvordan 
dette integreres i effektiviteten af hele systemet, i forbindelse med fremstilling af højværdiråvarer ved hjælp af bioprocesser med større udbytte og om dannelsesprodukter af 
højere kvalitet og renhed, he runder udvikling af bioka talytisk procesdesign. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/139 
 – Anvendelse eller udvikling af bi oteknologier med henblik på nye og forbedrede fornyelige 
skovbrugsbaserede produkter og -p rocesser af høj kvalitet og me d høj værditilvækst for at 
gøre træproduktion og træindustri, herunde r tømmer, vedvarende materialer og 
bioenergiråstoffer, mere bæredygtig. 
– Fokusering på bioteknologiens potentiale til at afdække, ove rvåge, forebygge, behandle og 
fjerne forurening. 
– Maksimering af den økonomiske værdi af a ffald og biprodukter gennem nye og potentielt 
energibesparende bioprocesser, alene elle r i kombination med plantesystemer og/eller 
kemiske katalysatorer. 
Internationalt samarbejde 
Internationalt samarbejde er et meget vi gtigt aspekt af føde vare-, landbrugs- og 
bioteknologiforskningen og skal støt tes i forbindelse med alle emner.  Forskning af særlig interesse 
for udviklingslande og nye vækstøkonomier vil få støtte under hensyntagen til FN's årtusindudviklingsmål og igangværende aktiviteter. De r iværksættes specifikke aktioner for at 
fremme samarbejdet med de vigtigste partnerregione r og -lande, især dem, der deltager i biregionale 
dialoger og bilaterale VoT-aftaler, samt EU's nabolande, vækstøkonomier og udviklingslande. 
L 400/140 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Der skal desuden samarbejdes in ternationalt for at imødegå udfo rdringer, der kræver en bred 
international indsats, f.eks. den systembi ologiske dimension og kompleksitet i planter og 
mikroorganismer, eller for at imødegå globale udfordringer og opfylde EU's internationale 
forpligtelser (sikre fødevarer og rent drikke vand, global spredning af  dyresygdomme, retfærdig 
udnyttelse af biodiversiteten, tilbageføring i samarbejde med FN's Levnedsmiddel- og 
Landbrugsorganisation af fiskeriet på verdensp lan til niveauet for den maksimale bæredygtige 
fangst inden 2015 og virkninger af/på klimaændringerne). 
Dækning af nye behov og uforudsete be hov for politisk beslutningsstøtte 
Forskning i nye behov kan f.eks. vedrøre udvikli ng af nye koncepter og te knologier i relation til 
bl.a. krisestyringssystemer og fødevarekædens integritet. 
Der sigtes mod fleksible løsni nger til dækning af uf orudsete behov for politisk beslutningsstøtte 
med særlig hensyntagen til relevante politikke r med henblik på opbygningen af en europæisk 
videnbaseret bioøkonomi. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/141 
 3. Informations- og komm unikationsteknologi 
Mål 
At gøre europæisk industri mere konkurrencedygtig og sætte Europa i stand til at styre og forme den 
fremtidige udvikling inden for informations - og kommunikationsteknologi (ikt), så de 
samfundsmæssige og økonomiske behov opfyldes. Ikt er  selve kernen i det videnbaserede samfund. 
Aktiviteterne skal styrke Europa s videnskabelige og teknologiske gr undlag inden for ikt, sætte gang 
i innovation og kreativitet både in den for produkter, tjenesteydelser og processer gennem brug af ikt 
og sikre, at fremskridt på ikt-området hur tigt omsættes til fordele for Europas borgere, 
virksomheder, industri og myndigheder. Disse aktiv iteter skal også bidrage til at mindske den 
digitale kløft og den sociale udstødelse. 
Hovedlinjer 
Informations- og kommunikationsteknologien (ikt) sp iller en helt eneståe nde og veldokumenteret 
rolle, når det gælder om at fremme innovati on, kreativitet og konkurrenceevne  i alle industri- og 
servicesektorer. Den er afgøre nde for, at vi kan imødegå centrale samfundsudfordringer og 
modernisere de offentlige tjenester, og den da nner grundlag for fremskridt inden for alle 
videnskabelige og teknologiske områder. Europa er derfor nødt til at styre og forme den fremtidige 
udvikling inden for ikt og sikre, at ikt-baserede tjenester og produkter udnytte s til størst mulig gavn 
for borgere og virksomheder. 
Det er målene for Fællesskabets politik for info rmationssamfundet, som de er beskrevet i i2010-
initiativet med sigte på en konkurrencedygtig og konvergerende informationsøkonomi i Europa, en 
markant forøgelse af europæiske investeringer i ikt-forskning og -innovation og let adgang til ikt for 
alle i informationssamfundet. 
L 400/142 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Nye ikt-teknologier rummer mange nye mulighe der for produkter og tjenester med større 
værditilvækst, heraf mange inden for områder, hvor Europa i forvejen indtager en industriel og 
teknologisk førerposition. Etablering  af partnerskaber på europæisk plan er den bedste tilgang til 
ikt-investeringer. Ikt-forskning baseret på "open source"-udviklingsmodellen har vist sig at være 
nyttig som innovationskilde, samtidig med at den fremmer samarbejde. Det er i dag mere nødvendigt end nogensinde for at ku nne holde trit med de voldsomt stigende omkostninger i en tid 
med global konkurrence og stadigt mere komple kse og indbyrdes afhæ ngige teknologier. 
Strategisk forskning under ikt-tem aet er centreret omkring nogle nøgl eområder, hvilket sikrer fuld 
integrering af teknologierne og øge t viden om og midler til at udvikle en lang række innovative ikt-
applikationer. Aktiviteterne skal fungere som løft estang for industrielle og teknologiske fremskridt i 
ikt-sektoren og give vigtige ik t-intensive sektorer et konkurrencemæssigt forspring dels gennem 
innovative ikt-baserede produkter  og tjenester med høj værditi lvækst, dels gennem nye eller 
forbedrede organisatoriske processer i såvel virksomheder som offentlige forvaltninger. Også andre fællesskabspolitikker såsom sundheds- og miljøbes kyttelse vil blive understøttet af forskning i 
forbindelse med dette tema gennem mobilisering af ikt for at imødekomme offentlighedens og 
samfundets behov, især behovene i befolkningsgruppe r med særlige behov, herunder det stigende 
antal ældre, og de handicappede. 
Aktiviteterne omfatter samarbejdsforanstaltninge r og etablering af netværk og kan støtte fælles 
teknologiinitiativer
1 og initiativer med henblik på sa mordning af nationale programmer2. Blandt de 
prioriterede aktiviteter er  emner, som bl.a. er baseret på arbe jdet i europæiske teknologiplatforme. 
Der skal også sikres synergieffekt med besl ægtede aktiviteter under andre særprogrammer. 
                                                 
1 Disse kan omfatte udvalgte as pekter af forskning inden for nanoelektronik og indlejrede 
computersystemer. 
2 Dette kan omfatte eventuel fælles gennemførel se af programmer på området "længst muligt 
i eget hjem". 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/143 
 SMV'ers og andre mindre enheders aktive deltagelse i aktiviteterne er helt afgørende i betragtning 
af, hvor vigtige de er for innovationen. De spiller en helt central rolle for udvikling og fremme af 
nye visioner inden for ikt og dens anvendelsesmuli gheder og for omsætninge n af sådanne visioner 
til forretningsmæssige aktiver. 
Aktiviteter 
• Ikt-nøgleområder: 
– Nanoelektronik, fotonik og integrerede mikro-/n anosystemer: proces-,  apparatur-, design- 
og testteknologier og -metoder for at forbed re størrelsesforhold, densitet, ydeevne, 
energieffektivitet, fremstillingsprocesser og omkostningseffektivitet i relation til komponenter, chip-baserede systemer, pakke systemer og integrerede systemer samt 
fotoniske basiskomponenter til mange anvendels esformål, bl.a. ultrahurtige komponenter, 
radiofrekvenssystemer, datalagringssystemer me d høj ydeevne/densitet,  meget store/stærkt 
integrerede display-løsninger, aflæsnings-, aktiverings-, visualiserings- og billeddannelsesudstyr, ultralaveffektsy stemer, effektkomponenter, alternative 
energikilder/-lagring, integrering af heterogene  teknologier/systemer, intelligente systemer, 
multifunktionelle integrerede mikro-nano-bio-in formationssystemer, elektronik til store 
flader, integrering i forskellige materialer/ objekter, grænseflade med levende organismer, 
(auto)sammenkobling af molekyler elle r atomer til stabile strukturer. 
L 400/144 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Totaldækkende kommunikationsnet med ubegr ænset kapacitet: omkostningseffektiv, 
rekonfigurabel og fleksibel mobil- og bredbå ndsnetteknologi, systemer og arkitekturer, 
herunder omfattende jordbaserede net og sate llitnet, og optisk kobling og andre teknologier 
til højhastighedstilslutning "end to end", konverg ens mellem forskellige fastnet, mobilnet, 
trådløse net og radio-/tv-net samt tilknyttede tjenester spændende lige fra individuelle til 
regionale og globale anvendelsesformål, inte roperabilitet mellem fastnet- og trådløse 
kommunikationstjenester og applikationer, fo rvaltning af netværksbaserede ressourcer, 
mulighed for rekonfigurering af tjenester,  komplekse netværk med ad hoc-baseret 
intelligent multimedieudstyr, sensorer og mikrochip. 
– Indlejrede systemer, databehandl ing og styring: kraftigere, sikr e, distribuerede, pålidelige 
og effektive hardware/software-systemer, der kan opfatte, styre og tilpasse sig 
omgivelserne med optimal ressource udnyttelse, metoder og værktøjer til 
systemmodellering, analyse, design, teknik og valid ering til styring af kompleksitet, åbne 
kombinerbare arkitekturer og skalafrie pl atforme, specialbrugerudviklet software og 
distribuerede styresystemer til aflæsni ng, aktivering, databehandling, kommunikation, 
lagring og servicering i helt sømløse, intelligen te miljøer med evne til at tilpasse sig 
omgivelserne og samarbejde, databehandli ngsarkitekturer med indbyggede heterogene 
netværksbaserede og rekonfi gurable komponenter til bl.a . kompilering, programmering og 
run time-support, højtydende systemer og tj enester samt kontrol med store ustabile 
distribuerede systemer. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/145 
 – Software, Grid-net, sikkerhed og indbyrde s afhængighed: teknologier, værktøjer og 
metoder til dynamisk software, arkitektur er og specialbrugerudviklet software, som 
brugerne har tillid til, og som unde rstøtter videnintensive tjenester som hjælpeværktøjer, 
samt serviceorienterede, interoperable og skalafrie infrastrukturer, Grid-lignende 
virtualisering af ressourcer,  herunder domænespecifikke pl atforme, netværksbaserede 
styresystemer, open source software, platform e med åben standard og samarbejde omkring 
udvikling og validering af software, tjen ester og systemer, kompositionsværktøjer, 
herunder programmeringssprog, styring af kom plekse systemer, forbedring af store 
distribuerede og periodisk forbundne  systemers indbyrdes afhængighed og 
modstandsdygtighed, sikre systemer og tjenest er, som brugerne har tillid til, herunder 
adgangskontrol og autentificer ing, dynamiske sikkerheds- og tillidspolitikker samt 
metamodeller for indbyrdes afhængighed og tillid. 
– Viden, kognitive systemer og læringssystemer : metoder og teknikker til tilegnelse, 
skabelse, fortolkning, gengivels e og personalisering af, navige ring i samt søgning efter og 
deling og formidling af viden, genkendelse af se mantiske relationer i indhold til brug for 
mennesker og maskiner, kunstige systemer, der opfatter, fortolker og evaluerer 
information, og som kan samarbejde, agere selv stændigt og lære, teorier og eksperimenter, 
der med afsæt i vor viden om den naturl ige erkendelsesevne, især indlæring og 
hukommelse, videreudvikler de første result ater - også med henblik på udvikling af 
avancerede læringssystemer til mennesker. 
L 400/146 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Simulation, visualisering, interaktion og "bla ndet virkelighed": værk tøjer til modellering, 
simulation, visualisering, interaktion, vi rtuel, udvidet og "blandet" virkelighed og 
integrering af sådanne værktøjer i totalmiljøer , værktøjer til innovativ t design og kreativitet 
i produkter, tjenester og digitale audiovisuel le medier, mere naturlige, intuitive og 
brugervenlige grænseflader og nye former for interaktion med teknologi, maskiner, 
apparatur og andre kunstprodukter samt sprogt eknologi, bl.a. flersprogede og automatiske 
maskinoversættelsessystemer. 
– Nye perspektiver for ikt, der opstår ved at trække på andre videns kabelig og teknologiske 
discipliner,  herunder matematik, fysik, materialeviden skab, bioteknologi , biovidenskaber, 
kemi, psykologi, samfundsvidenskaber, human iora m.m., indgår i alle emner under ikt-
temaet. De fører til epokegørende opdagelser , som skaber innovation inden for ikt og kan 
resultere i helt nye industri- og servicesektorer. Det drejer  sig om hele spektret fra 
miniaturisering af ikt-udstyr til størrelser, de r er forenelige med og kan fungere i samspil 
med levende organismer (f.eks. helt nye ik t-komponenter og databehandlingssystemer 
baseret på syntetiske biomolekylære strukturer), til nye databehandlings- og kommunikationsvidenskaber inspireret af de n levende verden og fuldt miljøkompatibelt 
ikt-udstyr inspireret af systemer i naturen samt modellering og simulation af den levende 
verden (f.eks. simulation af menneskelig fysiologi på flere biologiske niveauer). 
• Integrering af teknologier: 
– På personplan: integrering af multimodale  grænseflader, aflæsningsteknikker og 
mikrosystemer, personligt kommunikations- og databehandlingsudstyr, ikt-systemer 
integreret i personligt tilbehør, permanent bærbare systemer og implantater og disses tilslutning til tjenester og ressourcer med vægt på integrering af alle aspekter af personens 
ydre fremtoning og identitet. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/147 
 – I hjemmet: kommunikation, overvågning, kontro l og hjælp i hjemmet, i bygninger og i 
offentlige rum, sømløs interoperabilitet og udnyttelse af alle former for udstyr under 
hensyntagen til omkostningseffektivitet, pris, anvendelighed og sikkerhed, nye tjenester og nye former for interaktivt digitalt indhold og digitale tjenester, he runder underholdning, 
adgang til information og forvaltning af viden. 
– Robotsystemer: fleksible og driftsikre robot systemer, der kan operere i menneskelige og 
ustrukturerede miljøer og samarbejde med mennesker, netværksintegrerede og samarbejdende robotter, miniaturerobotte r, humanoidteknologi, modulært design og 
modellering af integr erede robotsystemer. 
– Intelligente infrastrukturer: ikt-værktøjer, der gør ikt-infrastrukturer af kritisk betydning 
mere effektiv og brugervenlig, nemmere at tilpasse og vedligeholde, mere robust og 
fejlresistent, samt dataintegreringsværktøje r og ikt til systemisk risikovurdering, varsling 
og automatisk alarmering, plan lægning og beslutningsstøtte. 
• Anvendelsesforskning: 
– Ikt, der imødegår samfundsudfordringer: formål et er dels at sikre,  at alle europæiske 
borgere får størst mulig gavn af ikt-produkter og tjenester, dels at opnå  bedre integration i 
samfundet, uhindret adgang til og bedre samsp il mellem tjenester af almen interesse og 
endelig at styrke de offentlige tjeneste rs innovative funktion ve d at gøre dem mere 
effektive. 
L 400/148 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – På sundhedsområdet:  personlige, diskrete systemer, som borgerne kan anvende til selv at 
tage vare på deres helbred, f.eks. bærbar t eller implanteret ov ervågningsapparatur og 
uafhængige systemer, nye teknikker som f. eks. molekylær bill eddannelse til bedre 
forebyggelse og individuelt tilpasset behandli ng, nye opdagelser på sundhedsområdet, 
forvaltning og anvendelse i klinisk praksis,  modellering og simulati on af organfunktioner 
samt mikro- og nanorobotudstyr til brug i forb indelse med minimalt invasive kirurgiske 
indgreb og behandlingsmetoder. 
– Til brug for offentlige forvaltninger  på alle niveauer: udnyttelse af ikt på et tværfagligt 
grundlag i offentlige forvaltninger kombineret med organisatoriske ændringer og nye færdigheder for at kunne tilbyde hele befol kningen innovative tjenester og ydelser med 
borgerne i centrum, avanceret ikt-baseret fo rskning og løsninger for at forbedre de 
demokratiske processer og den offentlige sekt ors effektivitet og kvalitet, samspil med og 
mellem lokalforvaltninger og centraladministra tionen samt støtte til lovgivningsprocessen 
og den politiske beslutningsproces på  alle niveauer i demokratiet. 
– For at forbedre integrationen i samfundet:  støtte til at gøre enkeltp ersoner og lokalsamfund 
mere selvhjulpne og inddragelse af alle bo rgere på lige fod i informationssamfundet uden 
digitale skel som følge af handicap, ringe uddannelse, fatt igdom, geografisk isolation, 
kulturforskelle, køn eller alder, bl.a. ved at lægge vægt på st øtteteknologi, mulighed for en 
selvstændig tilværelse, bedre it-kendskab samt  udvikling af lettere tilgængelige produkter 
og tjenester. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/149 
 – Til gavn for mobiliteten: integrerede ikt-ba serede sikkerhedssystemer til køretøjer på 
grundlag af åbne, sikre og pålid elige arkitekturer og grænsefl ader, interoperable systemer, 
der kan arbejde sammen med henblik på mere  effektiv, sikker og miljøvenlig transport 
baseret på kommunikation mellem køretø jerne indbyrdes og mellem køretøjerne og 
transportinfrastrukturen og me d en præcis og robust lokalis erings- og navigationsteknologi 
samt individualiserede multimodale lokaliserings- og trafikoplysningstjenester, herunder intelligente serviceløsninger for turister. 
– Til gavn for miljøet, risikostyring og en bæ redygtig udvikling: risiko- og krisestyring, 
intelligente sensornetværk til forudsigelse af naturkatastrofer, forvaltning af naturressourcer, bl.a. systemer til at reducere mængden af forurenende stoffer, større energieffektivitet, styring af menneskers reaktioner på miljøbelastninger, bevarelse af 
biodiversiteten, varslingssystemer og hurtig  og pålidelig kommuni kation omkring den 
offentlige sikkerhed, støtteteknologier og -systeme r, der fungerer under vanskelige, farlige 
og risikobetonede forhold, miljøeffektiv og bæredygtig fremstilling af ikt, herunder 
elektronik, avanceret data- og informati onsforvaltning til miljøovervågning og 
risikovurdering samt bidrag til INSPIRE, GMES og GEOSS. 
– Ikt til fremme af indhold, kreat ivitet og personlig udvikling: 
• Nye former for interaktivt, ikke-lineært og adaptivt indhold, herunder i forbindelse med 
underholdning og design, kreativitet og forbed rede brugeroplevelser, individualisering 
og formidling af tværgående medi eindhold, kombination af totaldigital 
indholdsproduktion og -styring med nye sema ntiske teknologier, brugerorienteret 
anvendelse samt adgang til og skabelse af indhold. 
L 400/150 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Teknologistøttede læringssystemer , -værktøjer og -tjenester,  der er tilpasset forskellige 
brugere i forskellige sammenhænge, spør gsmål vedrørende menneskelig læring, 
herunder teorier inden for pædagogik, når processen formidles med brug af ikt, og 
forbedring af evnen til at deltage aktivt i læringsprocessen. 
• Intelligente tjenester, der giver adgang til kulturarven  i digital form, adgang til og 
anvendelse af videnskabelige ressourcer, værk tøjer til brug for lokalsamfund til at skabe 
en ny kulturhukommelse baseret på levende kultur, metoder og værktøjer til bevarelse af digitalt indhold, fremtidssikret adgang til digitale objekter med bevarelse af deres 
oprindelses og anvendelseskontekst s autencitet og integritet. 
– Ikt til støtte for virksomheder og industri: 
• Dynamiske netværksbaserede virksomhedssy stemer, herunder overvågning af disse i 
realtid,  til udvikling og levering af produkter og tjen ester, decentral kontrol og styring af 
intelligente elementer, digitale virksomh edsrettede økosystemer, bl.a. software-
løsninger (også baseret på Grid-net),  der kan tilpasses små og mellemstore 
organisationers behov, samarbejdstjenester til distribuerede, kontekstfølsomme 
arbejdssteder, faciliteter til at arbejde i større grupper, gruppestyring og støtte til 
erfarings- og videnudveksling inden for grupper samt videndeling og interaktive 
tjenester. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/151 
 • Fremstilling, herunder traditionel indust ri: netværksbaserede intelligente 
kontrolsystemer til præcisionsfremstilling og processer med minimalt forbrug af 
ressourcer, trådløs automatiseri ng og logistik til hurtig æ ndring af anlæg, integrerede 
miljøer til modellering, simulation, optim ering, præsentation og virtuel fremstilling, 
produktionsteknologi til miniaturiserede ikt-sy stemer og systemer, der er kombineret 
med alle former for materialer og objekter. 
– Tillidsfremmende ikt: 
• Værktøjer, der kan skabe tillid og tiltro til ikt og dens anvendelsesmuligheder, multiple 
og samlede identitetsstyringssystemer, au tentificerings- og go dkendelsesteknikker, 
systemer til sikring af privatlivets fred i forbindelse med nye teknologiske udviklinger, 
forvaltning af rettigheder og aktiver samt væ rktøjer til beskyttelse mod internettrusler i 
samordning med andre temaer, især sikkerhedsforskningstemaet. 
Internationalt samarbejde 
Internationalt samarbejde vil blive støttet under ikt-temaet med henblik på problemstillinger af 
fælles interesse, for at der sammen med strategisk e partnere kan findes interoperable løsninger med 
store gensidige fordele, og for at udbrede informationssamfundet i vækstøkonomier og 
udviklingslande. Der fastlægges specifikke aktioner t il fordel for de lande eller regioner, med hvem 
Europa især bør samarbejde med hovedvægt en på vækstøkonomier, udviklingslande og 
nabolandene. 
L 400/152 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 I kombination med temaet "Sundhed" tegnes der medlem skab af det internationale "Human Frontier 
Science Programme" (HFSP) for at fremme tvær faglig forskning og nye samarbejdsmuligheder for 
forskere fra forskellige fagområder og gøre det muligt for EU-lande, som ikke er med i G8-gruppen, at få fuldt udbytte af programmet. 
Aktiviteter under dette tema unde rstøtter aftalen om "Intelligen t Manufacturing Systems" (IMS), 
som åbner mulighed for FTU-samarbej de mellem de deltagende regioner
1. 
Dækning af nye behov og uforudsete be hov for politisk beslutningsstøtte 
En aktivitet vedrørende fremtidige og nye teknologier  skal tiltrække og fremme avanceret 
tværfaglig forskning på nye ikt-relaterede fors kningsområder. Det omfatter frontlinjeforskning 
inden for miniaturisering og databehandling, f.ek s. udnyttelse af kvantev irkninger, styring af 
kompleksiteten i netværksbaserede databeha ndlings- og kommunikationssystemer, herunder 
software, samt udforskning af nye koncepter for og forsøg med intelligente systemer til nye 
individualiserede pr odukter og tjenester. 
Forskning, der sigter mod at skaffe øget viden om ikt-tendenser og ikt's vi rkninger for samfundet og 
økonomien, kan f.eks. fokusere på ikt's vi rkninger for produktivitet, beskæftigelse, 
uddannelsesniveau og lønninger, ikt som drivkrafte n bag innovation inden for offentlige tjenester 
og virksomhedstjenester, hindringer for mere omfa ttende og hurtigere innova tion og brug af ikt, nye 
forretningsmodeller og udnyttelsesmu ligheder, i samordning med andr e temaer, hvor ikt vil spille 
en vigtig rolle for at ændre indstillingen til produktion og tjenester, anvendeligheden, nytteværdien og accepten af ikt-baserede løsninger, ikt-infrastrukt urer i relation til privatlivets fred, sikkerhed og 
tillid, etiske aspekter af ikt-udviklingen, forb indelser til ikt-relaterede lovgivnings- og 
forvaltningsstrukturer samt analyser af ikt- support til EU-politikker og ikt's virkninger for 
fællesskabspolitikkerne. 
                                                
 
1 Aftalen om videnskabeligt og teknisk samarbejde omkring IMS er indgået mellem Det 
Europæiske Fællesskab og USA, Japan, Austra lien, Canada, Korea og EFTA-landene Norge 
og Schweiz. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/153 
 4. Nanovidenskab, nanoteknologi, mat erialer og ny produktionsteknologi 
Mål 
At forbedre europæisk industris konkurrenceevne og skabe viden, der kan sikre omstillingen fra en 
ressourceintensiv til en videninten siv industri ved at fremdrive tri nvise videnændringer og gøre brug 
af afgørende viden til nye a pplikationer i grænseområdet me llem forskellige teknologier og 
discipliner. Dette bliver til gavn både for nye højteknologiske virksomheder og for traditionelle 
videnbaserede højværdivirksomheder, idet der sæ rligt fokuseres på relevant formidling af FTU-
resultater til SMV'er. Disse aktiviteter vedrører først og fremmest støttete knologi, der berører alle 
virksomhedssektorer og mange andre temaer under syvende rammeprogram. 
Hovedlinjer 
Europæisk industri har brug for omfattende innov ation, hvis konkurrenceevnen skal forbedres. 
Indsatsen bør koncentreres på produkter, relatere de processer og teknologier med høj værditilvækst, 
der imødekommer kundernes behov og lever op til både miljømæssige, sundhedsmæssige og andre 
samfundsmæssige krav og forventninger. Over for disse udfordringer er forskning en helt 
nødvendig faktor. Industriens konkurrenceevne i fremtid en kommer i vid udstrækning til at afhænge 
af nanoteknologien og dens anvendelser. Den FTU, der er påbegyndt på en række områder inden for 
nanovidenskab og nanoteknologi, kan fremskynde forv andlingen af den europæiske industri. EU 
har en anerkendt førerstilling på områder so m nanovidenskab, nanoteknologi, materialer og 
produktionsteknologi, som må styrkes for at si kre og forbedre EU's position i den stærkt 
konkurrenceprægede globale kontekst. Også mere modne virksomheders konkurrenceevne 
afhænger i høj grad af deres evne  til at indarbejde ny teknologi. 
L 400/154 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Et centralt element under dette tema er effektiv integrering af nanoteknolog i, materialevidenskab, 
design og nye produktionsmetoder for at opnå størst mulig effekt for den industrielle omstilling og samtidig understøtte bæredygtig produktion og forbr ug. I denne forbindelse er materialer med nye 
egenskaber særlig vigtige for den europæiske industris fremtidige konkurrenceevne og grundlaget 
for teknologiske fremskridt på mange område r. Under dette tema ydes der støtte til 
industriforskningsaktiviteter, der opererer i syne rgi med andre temaer. Anvendelsesformål i alle 
sektorer og inden for alle områder kan komme i be tragtning til støtte, herunder materialevidenskab 
og teknologi, højtydende fremstillings- og proc esteknologi, nanobioteknologi og nanoelektronik. 
Den valgte metode på mellemlang sigt fokuserer på at samle viden og færdigheder fra forskellige 
discipliner med udnyttelse af appl ikationsbaserede videnskabelig e og teknologiske synergier. På 
lang sigt er formålet med dette tema at ka pitalisere de enorme muligheder inden for 
nanovidenskaben og nanoteknologien for at få skab t en virkeligt videnbaseret industri og økonomi. 
I begge tilfælde vil det være afgørende at sikr e udnyttelsen af den vide n, der genereres, gennem 
effektiv formidling og anvendelse af resultaterne i praksis. 
Især aktiviteter som de europæiske teknologiplat forme (f.eks. inden for områder som bæredygtig 
kemi, energi, nye fremstillingsprocesser, el-produ ktion, sikkerhed i industrien, nanomedicin, stål, 
tekstiler, keramik, træ og papirmasse m.m.) kan bidrage markant til at imødekomme industriens 
behov og skabe den nødvendige komplementaritet via forskellige initiativer og støttede projekter 
samt eventuel støtte ti l fælles teknologiinitiativer. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/155 
 Temaet er særligt relevant for SMV'er på grund af deres specielle behov og betydning for 
udbredelsen og anvendelsen af te knologien. Blandt områder af særlig interesse kan nævnes 
nanoinstrumenter, -værktøjer og -apparatur samt rumsystemer (på grund af koncentrationen af 
højvækst- og videnintensive SMV' er i disse sektorer), tekniske tekstiler, herunder disses coating, 
(som er et typisk eksempel på en traditionel sektor, der gennemgår en meget hurtig omstillingsproces, som berører mange SMV'er) ma skinindustrien (f.eks. værktøjsmaskiner, hvor 
europæiske SMV'er er førende på verdenspla n), kemikalier med høj værditilvækst og andre 
sektorer, som involverer mange SMV' er, der vil have fordel af nye virksomhedsmodeller, materialer 
og produkter. 
Gennem ERA-NET og ERA-NET+ iværksættes der sp ecifikke aktioner med henblik på samordning 
af programmer og fælles initiativer , der gennemføres på nationalt og regionalt plan, for at skabe 
større konvergens mellem forskningsprogrammerne og nå op på en kritisk masse og sikre 
synergivirkninger inden for de europæiske tekno logiplatforme. Industriforskningen vil også have 
fordel af en samordning af aktiviteterne på om råder som metrologi, toksikologi, standardisering og 
nomenklatur. 
Aktiviteter 
• Nanovidenskab og nanoteknologi 
Formålet er at skabe materialer og systemer me d på forhånd definerede egenskaber og adfærd og 
baseret på øget viden om og erfaring med stof i nanomålestok. Det vil resulte re i en ny generation af 
konkurrencedygtige produkter og tjene steydelser med høj værditilv ækst og meget høj ydeevne 
inden for mange forskellige anvendelser og med langt færre potentielle miljø- og sundhedsskadelige virkninger. Der satses på tværfa glige, integrerede teoretiske og eksperimentelle løsningsmodeller. 
L 400/156 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Fokus er rettet mod: 
– ny viden om atomers, molekylers og deres aggr egationers interaktion med såvel naturlige 
som kunstige enheder 
– anvendelse af denne viden til realisering af nanostrukturer , systemer eller materialer 
– aktiviteter, der tager sigte på at forstå eller efterligne de naturlige processer i nanometer-
målestok 
– processer til nanofabrikation, overfladef unktionalisering, tynde lag, selvsamlende 
egenskaber 
– metoder og processer for måling og karakterisering. 
Forskningen skal desuden dreje sig om de rele vante instrumenter, værk tøjer, pilotlinjer og 
demonstrationsaktiviteter, de r er nødvendige i forbindelse med helt nye tilgange til 
nanoteknologibaseret produktion og forarbejdnin g i de mest lovende industrisektorer. 
Der fokuseres desuden på beslægtede udfor dringer og den samfundsmæssige kontekst samt 
accepten af nanoteknologi. Det omfatter forskning i alle aspekter af risikovurdering (f.eks. 
nanotoksikologi og økotoksikologi) samt sikkerhed, nomenklatur, metrologi og standardisering, 
som bliver stadigt vigtigere for arbejdet med at bane vejen for anvendelser i industrien. Der kan 
også iværksættes specifikke aktioner med henblik på oprettelse af særlige viden- og ekspertisecentre 
samt - som en særlig vigtig opgave - implementer ing af Kommissionens in tegrerede og ansvarlige 
tilgang til nanoteknologi, således som den er  skitseret i den tilhørende handlingsplan1. 
                                                 
1 Kommissionens meddelelse Nanovidenskab og nanoteknologi: En europæisk handlingsplan 
for 2005-2009 –  KOM(2005) 243. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/157 
 • Materialer 
Nye avancerede materialer og overflader med stø rre videnindhold, nye funk tionaliteter og større 
ydeevne bliver i stigende grad afgørende fo r industriens konkurrenc eevne og for bæredygtig 
udvikling. Ifølge de nye modeller for fremstillings - og forarbejdningsindustrien er det snarere selve 
materialerne end processerne, der bliver den vi gtigste forudsætning for at kunne give produkterne 
større værdi og ydeevne. 
Forskningen skal fokusere på udvikling af nye videnbaserede multifunktionelle overflader og 
materialer med "skræddersyede" egenskaber samt forudsigelig ydeevne bå de for nye produkter og 
processer og for reparation af dem. Der vil blive lagt vægt på højtydende multifunktionelle 
materialer og mange forskellige anvendelsesmuligheder. 
Det forudsætter kontrol med iboende egenskaber og ydeevne, forarbejdningen og produktionen og 
hensyntagen til potentielle sundheds- og miljømæssi ge virkninger i produkternes fulde livscyklus. 
Der lægges vægt på nye avancerede materialer og systemer, som er udviklet ved at udnytte 
potentialet i nanoteknologi og biot eknologi og/eller ved at "tage ve d lære af naturen", navnlig 
højtydende nanomaterialer, biomaterialer, hybridmaterialer og kunstige materialer med 
elektromagnetiske egenskaber, som ikke findes i naturen. 
L 400/158 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Der satses på en multidisciplinær tilgang med inddragelse af kemi, fysik, teknologi, herunder 
computermodellering, og i stigende grad biologi. Materialekarakterisering, design og simulation er 
også vigtige for at få øget viden om material efænomener, navnlig sammenhængen mellem struktur 
og egenskaber ved forskellige størrelsesforhold, forb edre vurderingen af materialer og materialers 
pålidelighed, herunder modstand mod ældning, og udvide begrebet "virtu elle materialer" til 
materialedesign. Der lægges desuden vægt på in tegrering af nano-, molekyle- og makroniveauer i 
kemisk teknologi og materialeteknologi med henblik  på udvikling af nye koncepter og processer, 
f.eks. i forbindelse med katalyse, samt intensiver ing og optimering af processer. Der vil også blive 
inddraget spørgsmål i forbindelse med udvikling og opskalering af processer og industrialisering af 
nye materialer. 
• Ny produktion 
En ny tilgang til produktion og forarbejdning er nødvendi g, hvis EU's industri skal omstilles fra et 
ressourceintensivt til et bæredyg tigt videnbaseret industrimiljø, og en  forudsætning herfor er helt 
nye holdninger til fortsat tilegnelse, udvikling, beskyttelse og finansiering af ny viden og 
udnyttelsen heraf, men også ti l bæredygtige produktions- og fo rbrugsmønstre. Det kræver 
tilvejebringelse af de rette vilkår for, at industrien kan gå ind i arbejdet med vedvarende innovation 
(inden for industriaktiviteter og produktion ssystemer, f.eks. design, byggeri, apparatur og 
tjenesteydelser) og for udvikli ng af generiske "pr oduktionsaktiver" (teknologi, organisation og 
produktionsfaciliteter samt me nneskelige ressourcer) under ov erholdelse af sikkerheds- og 
miljømæssige krav. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/159 
 Aktiviteterne skal fokusere på: 
– udvikling og validering af nye industrimodeller og  strategier, der dække r alle aspekter af 
produkt- og proceslivscyklussen 
– adaptive produktionssystemer, der kan overv inde de nuværende produktionsbegrænsninger 
og åbner mulighed for nye fremstillings- og forarbejdningsmetoder 
– netværksbaseret produktion med henblik på  udvikling af værktøjer og metoder til 
samarbejdsorienterede transaktioner i global målestok og med høj værditilvækst 
– værktøjer til hurtig overførsel og integreri ng af ny teknologi i fremstillingsprocessernes 
design og funktionsmåde 
– udnyttelse af tværfaglige forskningsnetværk og af konvergensen i nano-, mikro-, bio-, geo- 
og informationsteknologierne samt optisk og kognitiv teknologi med henblik på udvikling 
af nye hybride teknologier, produkter og tekn iske koncepter med høj værditilvækst og 
mulighed for helt nye industrier. 
Der bør lægges særlig vægt på både at fremme aktiviteter til støtte for SMV'ers tilpasning til og 
integrering i forsyningskædens nye behov og at sæ tte skub i oprettelsen af SMV'er, der bygger på 
højteknologi. 
L 400/160 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Integrering af teknologi er til industrielle formål 
Integreringen af viden og teknolog ier på de tre ovennævnte forskningsområder er en afgørende 
forudsætning for at kunne fremskynde omstillinge n af Europas industri og økonomi, men det skal 
ske på et sikkert, socialt an svarligt og bæredygtigt grundlag. 
Forskningen skal fokusere på nye anvendelsesmu ligheder og nye, epokegørende løsninger på 
væsentlige udfordringer samt på de FTU-behov, he runder dem, som de forskellige europæiske 
teknologiplatforme har afdækket. Der ydes støtte til integrering af ny viden fra nano-, materiale- og 
produktionsteknologi til anvendelsesformål i og på tvær s af flere sektorer, f.eks. sundhedssektoren, 
fødevarer, byggeri og anlæg, herunder kulturarve n, rumindustrien, transport, energi, kemi, miljø, 
information og kommunikation, tekstiler, beklædni ng og fodtøj, skovbrugsbas eret industri, stål, 
maskin- og kemiindustrien samt, som et gennemg ående emne, sikkerheden i industrien og måling 
og testning.  
Internationalt samarbejde 
Industriforskningens stadigt mere internationale  dimension kræver en velkoordineret tilgang til 
samarbejdet med tredjelande. Internationalt samarbej de bliver derfor et vi gtigt element på alle 
områder under temaet. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/161 
 De specifikke aktioner kan f.eks. omfatte aktivi teter sammen med industrialiserede lande og lande, 
der har undertegnet VoT-samarbejdsaftaler om de emner, temaet dækker, specifikke initiativer 
sammen med vækstøkonomier og udviklingslande fo r at sikre dem adgang til viden, dialog med de 
vigtigste partnerlande om en "adfærdskodeks" om  ansvarlig og sikker udvi kling af nanoteknologi 
og samarbejde omkring "Intelli gent Manufacturing Systems" (IMS), som åbner mulighed for FTU-
samarbejde mellem de deltagende regioner1. Der ydes støtte til initia tiver vedrørende samordning 
og udveksling af forskningsdata (om f.eks. miljø- og sundhedsmæssige spørgsmål i forbindelse med 
nanoteknologi), som kan bane vejen for en fælles fors tåelse hos de politiske beslutningstagere i hele 
verden for de lovgivningsmæssige aspekter og behov. 
Dækning af nye behov og uforudsete be hov for politisk beslutningsstøtte 
Forskningen i nye behov skal primært have til fo rmål at udvikle og konsolidere europæisk kapacitet 
på specifikke nye og tværfaglige forskningsområ der med store fremtidsmuligheder. Uforudsete 
behov for politisk beslutningsstøtte  vil blive taget op og behandlet på en fleksibel måde og kan 
f.eks. vedrøre standardisering til støtte for omstillingen til en vide nbaseret industri eller 
nanoteknologiens potentielle miljø - og sundhedsmæssige virkninger. 
                                                 
1 Aftalen om videnskabeligt og teknisk samarbejde omkring IMS er indgået mellem Det 
Europæiske Fællesskab og USA, Japan, Austra lien, Canada, Korea og EFTA-landene Norge 
og Schweiz. 
L 400/162 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 5. Energi 
Mål 
At tilpasse det nuværende energisystem til et mere bæredygtigt energisystem, der er mindre 
afhængigt af importeret brænds el, og som bygger på flere fors kellige energikilder, navnlig 
vedvarende energikilder, en ergibærere og ikke-forurenende kilder , at øge energieffektiviteten, bl.a. 
ved at rationalisere brugen og lagringen af energi , og at tage sigte på at  finde en løsning på 
presserende udfordringer som fors yningssikkerhed og klimaændringer,  samtidig med at europæisk 
industris konkurrenceevne øges. 
Hovedlinjer 
Aktuelle prognoser både i EU og i resten af ve rden viser, at de fleste af de afgørende 
energiindikatorer (f.eks. energiforbrug, afhængighed af fossilt brændsel, de begrænsede reserver af 
konventionel olie og naturgas, importafhængighed, CO 2-emissioner, energipriser) bevæger sig bort 
fra et bæredygtigt og pålideligt energisystem. En ergiforskningen skal bidrage til at vende denne 
tendens og skabe balance mellem at gøre den eksister ende teknologi og de eksi sterende energikilder 
mere effektive, prismæssigt overkommelige, accepta ble og sikre og tilstræbe et paradigmeskift på 
længere sigt i den måde, hvorpå Europa producer er og forbruger energi. Energiforskningen kan 
således bidrage direkte til, at fællesskabspolitikke n giver de ønskede resultater og især til at opfylde 
EU's aktuelle og fremtidige mål for nedbringe lse af energiforbruget og drivhuseffekten. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/163 
 Med afsæt i flere forskellige teknologier i overensstemmelse med konklusionerne i grønbogen fra 
2000 "På vej mod en europæisk strategi for energiforsyningssikkerhed"1, grønbogen fra 2005 om 
energieffektivitet2 og grønbogen fra 2006 om en europæis k energistrategi: bæredygtighed, 
konkurrenceevne og forsyningssikkerhed3 skal forskningen fokusere på  identificering og udvikling 
af omkostningseffektiv teknologi til en mere bæ redygtig energiøkonomi for Europa (og resten af 
verden), baseret på overkommelige energiomkostn inger for vores medborgere og industrier, så 
europæisk industri kan konkurrere i en global sammenhæng. Aktiviteterne vedrører alle 
tidshorisonter, både hver for sig og under ét, og omfatter hele kæden fra grundforskning og anvendt 
forskning og teknologisk udvikling til teknologidemonstration i stor målestok understøttet af 
tværgående forskning og samfundsvidenska belig forskning omkring validering af 
forskningsresultater og tilv ejebringelse af et ra tionelt grundlag for politiske beslutninger og 
udvikling af de markedsmæssige rammer. 
Der anlægges i videst muligt omfang en integreret tilgang med vægt på feedback og samarbejde 
mellem de forskellige berørte parter. Man vil i sær lig grad støtte integrerede aktioner, der dækker 
flere forskellige forskningsområder e ller udnytter synergieffekten mellem dem. 
Styrkelse af den europæiske energisektors konkurrenceevne over for den skarpe globale 
konkurrence er et vigtigt mål for dette tema, så eu ropæisk industri får mulighed for at bevare og 
udvikle sin førerposition på verdensplan inden for afgørende energiproduktions- og 
energieffektivitetsteknologier og materialer. Det vil kræve en omfattende indsats på FoU-området 
og internationalt samarbejde. Navnlig SMV'er er vigtige aktører i ener gisektoren, idet de spiller en 
væsentlig rolle i energikæden og for innovation i se ktoren. Deres aktive deltagelse i forsknings- og 
demonstrationsaktiviteter er  af stor betydning og vil blive kraftigt støttet. 
                                                 
1 KOM(2000) 769 af 29.11.2000. 
2 KOM(2005) 265. 
3 KOM(2006) 105. 
L 400/164 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 De strategiske forskningsdagsordener og fo rmidlingsstrategier, som de europæiske 
teknologiplatforme har udviklet, er et vigtigt input til de  prioriterede forskningsområder under dette 
tema. Der er etableret sådanne fora i relati on til brint- og brændselsceller og fotovoltaik, og 
konceptet er under udvidelse til at omfatte bi obrændsel, elproduktion uden emissioner og 
fremtidens elnet og andre energirelaterede områ der. Der skal desuden sikres samordning af 
nationale programmer, hvor det overhovedet er relevant. 
Øget effektivitet i hele energisystemet fra kilde til bruger er vigtigt og ligger til grund for hele 
energitemaet. I erkendelse af, at vedvarende ener gikilder og energieffektiv itet i slutanvendelserne 
yder vigtige bidrag til fremtidige bæredygtige energisystemer, vil de komme til at udgøre 
størstedelen af dette tema. Der vil blive lagt særlig vægt på at stimulere forskning, udvikling og 
demonstration og på at fremme kapacitetsopbygni ngen på dette område. I den forbindelse vil 
synergier med den del af programmet for konkurrenceevne og innovation, som vedrører 
programmet "Intelligent Energi - Europa", blive udnytte t fuldt ud. Også potentialet for fremtidige 
stort anlagte initiativer med finans iering fra forskellige kilder (f.eks . det fælles teknologiinitiativ) vil 
også blive undersøgt. 
Der ydes støtte til formidling af viden og overførsel af resultater, også til politiske 
beslutningstagere, på alle områ der for at styrke udbredelsen og udnyttelsen af den udførte 
forskning. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/165 
 Aktiviteter 
• Brint- og brændselsceller 
Den integrerede forsknings- og udnyttelsesstrategi, som den europæiske teknologiplatform for brint 
og brændselsceller har udviklet, da nner grundlag for et strategis k, integreret program for både 
stationære og mobile anvendelser  samt transport med det formål at skabe et solidt teknologisk 
fundament for opbygningen af en konkurrencedygtig europæisk industri inden for brændselscelle- 
og brintforsyning og dertil hørende udstyr. Programmet omfatter grundforskning og anvendt 
forskning og teknologisk udvikling, demonstratio n i passende målestok til validering af 
forskningsresultater og levering af feedback med henblik på yderligere forskning, tværgående og 
samfundsvidenskabelige forskningsak tiviteter, herunder infrastruktur , til at understøtte fornuftige 
omstillingsstrategier og tilvejebringe et ratione lt grundlag for energipolitiske beslutninger og 
udvikling af de markedsmæssige rammer. 
Den anvendte industriforskning, demonstrationsak tiviteterne og de tvær gående aktiviteter i 
programmet vil kunne gennemføres via et fælles teknologiinitiativ. Denne strategisk styrede, 
målrettede aktion suppleres og samordnes nøje med et forskningssamarbejde om emner på tidligere 
stadier i forløbet med sigte på at opnå videnskabe lige gennembrud vedrørende  kritiske materialer, 
processer og nye teknologier. 
L 400/166 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Elproduktion med vedvarende energi 
Det drejer sig om forskning i og udvikling og de monstration af integr erede teknologier til 
elproduktion fra vedvarende energikild er, der er egnet til forskellig e regionale forhold, hvor der kan 
konstateres et tilstrækkeligt økonomis k og teknisk potentiale, for at  opnå en markant procentvis 
forøgelse af elproduktion med ve dvarende energi i EU. Forskninge n skal forbedre den samlede 
konverteringseffektivitet og omkostningseffektivit et, tvinge omkostningerne ned ved elproduktion 
på grundlag af indenlandske vedva rende energikilder, herunder de n biologisk nedbrydelige del af 
affald, skabe mere driftssikre processer og reducere de miljøskadelige virkninger yderligere samt fjerne de eksisterende hindringe r. Der lægges vægt på solceller, vindenergi og biomasse med kraft-
varme-produktion. Forskningen skal desuden tage si gte på at udnytte det fu lde potentiale i andre 
vedvarende energikilder som jordvarme, solvarme , havenergi (f.eks. bølge- og tidevandsenergi) og 
vandkraftanlæg. 
• Brændstofproduktion på grundl ag af vedvarende energikilder 
Det drejer sig om forskning i og udvik ling og demonstration af forbedrede 
brændselsproduktionssystemer og konverteri ngsteknologi til bære dygtige produktions- og 
forsyningskæder af faste, flydende og gasformige  brændsler (herunder den biologisk nedbrydelige 
del af affald). Vægten bør ligge på nye typer biob rændsel, navnlig til trans port og elektricitet, samt 
nye produktions-, lagrings- og forsyningskanaler for eksisterende biobrændsel , herunder integreret 
produktion på bioraffinaderier af energi og andre produkter med høj værditilvækst. Med sigte på at 
opnå "fra kilde til kunde"-fordele ved kul sk al forskningen fokuser e på at forbedre 
energieffektiviteten, sikre bedre in tegrering af teknologier  og bedre udnyttelse af råstofferne. Også 
emner som råstoflogistik, prænormativ forskni ng og standardisering med henblik på sikker og 
pålidelig anvendelse inden for tran sport og til stationære formål vi l indgå. Der ydes desuden støtte 
til udnyttelse af potentialet for vedvarende brin tproduktion, biomasse samt vedvarende el- og 
solenergibaserede processer. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/167 
 • Vedvarende energikilder til opvarmning og køling 
Det drejer sig om forskning i og udvikling og dem onstration af flere forskellige teknologier og 
udstyr, herunder lagringsteknologi, der skal øge potentialet for ak tiv og passiv opvarmning og 
køling med vedvarende energikilder for at bidrage til bæredygtighed på energiområdet. Formålet er 
at bringe omkostningerne væsent ligt ned, øge effektiviteten, redu cere miljøvirkningerne yderligere 
og optimere teknologianvendelsen under forskellige  regionale forhold, hvor der kan konstateres et 
tilstrækkeligt økonomisk og teknisk potentiale. Fo rskning og demonstration på dette felt bør 
omfatte nye systemer og komponenter til indus trielle anvendelsesformål (herunder termisk 
afsaltning af havvand), fjernvarme og/eller dedi keret rumopvarmning og -køling, integrering i 
byggeri samt energilagring. 
• CO 2-opsamlings- og -lagringsteknologi til elproduktion uden emissioner 
Fossilt brændsel vil nødvendigvis udgøre en væsentlig del af energimikset i mange år fremover. Af 
hensyn til miljøet, især i relation til klimaændringern e, er det vigtigt at få reduceret de fossile 
brændslers miljøskadelige virkninger ganske  betydeligt ved hjælp af højeffektive og 
omkostningseffektive elproduktions- og/eller va rmeproduktionsanlæg med næsten nul-emission. 
Forskning i og udvikling og demonstration af effe ktive, omkostningseffektive og pålidelige CO 2-
opsamlings- og -lagringsteknologier, især underjordisk lagring, er helt afgørende ved forskellige 
typer geologiske CO 2-reservoirer for at bringe omkostni ngerne ved opsamling og lagring af CO 2 
ned under 20 EUR/ton med en opsamlingsprocent på over 90 samt for at teste CO 2-
lagringsteknologiens stabilitet, sikke rhed og pålidelighed på lang sigt. 
L 400/168 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Rene kulteknologier 
Det er fortsat kulfyrede kraftværke r, der står for hovedparten af al elproduktion i verden, men der er 
et stort potentiale for yderligere effektiviser ing og nedbringelse af emissionerne af navnlig CO 2. Af 
hensyn til opretholdelsen af konkurrenceevnen og for at bidrage til bevaring af ressourcerne og 
kontrollen med CO 2-emissioner ydes der støtte til forskning i og udvikling og demonstration af rene 
teknologier til omdannelse af kul og andre faste ku lbrinter ved både eksi sterende og kommende 
kraftværker. Teknologier til konvertering, herund er kemiske processer, hvorved der også 
produceres sekundære energibærere (herunder brin t) og flydende og gasformige brændstoffer vil 
også blive støttet. Dette vil gøre kraftværkerne væse ntligt mere effektive og driftssikre, reducere de 
forurenende emissioner og nedbringe de samlede omkostninger under forskell ige driftsvilkår. Med 
henblik på fremtidens elproduktion uden emissioner skal disse aktiv iteter kombineres med og bane 
vejen for CO 2-opsamlings- og -lagringsteknologierne og samtidig anvendelse af biomasse. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/169 
 • Intelligente energinet 
En mere omfattende FoU-indsats med henblik på at  gøre de europæiske el- og gassystemer og -net 
mere effektive, fleksible, sikre og pålidelige og øge deres kvalitet er en forudsætning for at 
gennemføre omstillingen til et mere bæredygtigt en ergisystem, navnlig i tilknytning til et mere 
integreret europæisk energimarked. For elnette nes vedkommende vil målet om at omdanne de 
eksisterende elnet til et robust og interaktivt (kunder/ operatører) tjenestenet,  kontrollere realtids-
flow og fjerne hindringerne for anvendelse i stor målestok og effe ktiv integrering af vedvarende 
energikilder og distribueret en ergiproduktion (f.eks. brænds elsceller, mikroturbiner, 
stempelmotorer) kræve forskning i og udvikling og demonstration af vigtig støtteteknologi (f.eks. 
innovative ikt-løsninger, lagri ngsteknologi til vedvarende ener gikilder, effektelektronik og 
superledere), herunder udvikling af nye værktøjer til kontrol af elektricitetssystemer og sikring af 
systemernes pålidelighed. For gasn ettenes vedkommende er målet at demonstrere mere intelligente 
og effektive processer og systemer til transport og distribution af gas, heru nder effektiv integrering 
af vedvarende energikilder og brug af  biogas i de eksisterende net. 
L 400/170 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Energieffektivitet og -besparelser 
Det enorme potentiale for besparelser i slut - og primærenergiforbruget og forbedring af 
energieffektiviteten1 skal udnyttes gennem forskning i og opt imering, validering og demonstration 
af nye koncepter, optimering af gennemprøve de og nye koncepter og teknologier inden for 
byggeriet og i service- og industrisektoren. Det omfatter kombination af bæredygtige strategier og 
teknologier til forbedring af energieffektiviteten, anvendelse af vedvarende energikilder og co- og 
polygeneration samt integration i stor målestok af foranstaltninger og udstyr til styring af 
efterspørgslen i byer og lokalsam fund og demonstration af bygni nger, der har de mindst mulige 
klimapåvirkninger (økobygninger). Sådanne aktioner i stor målestok kan understøttes af innovativ 
FoU omkring specifikke komponent er eller teknologier, f.eks. til polyvalent energiproduktion og 
miljørigtigt byggeri (herunder belysning). Et af hove dmålene bliver at optimere energisystemerne i 
lokalsamfundene og finde den rette balance mellem en væsentlig reduktion af energiefterspørgslen 
og den billigste og mest bæredygtige forsynings løsning, bl.a. med brug af nye brændsler i 
specialtransportmidler2. 
• Videngrundlag for energipo litiske beslutninger 
Det drejer sig om udvikling af værktøjer, me toder og modeller til vurdering af de vigtigste 
økonomiske og sociale spørgsmål i forbindelse med energiteknologi. Aktiviteterne omfatter 
etablering af databaser og scenarier for et udvidet  EU samt vurdering af en ergi- og energirelaterede 
politikkers indvirkning på forsyningssikkerhed en, miljøet, samfundet, energiindustriens 
konkurrenceevne og offentlighedens accept. Særligt vig tig er de teknologiske fremskridts betydning 
for fællesskabspolitikkerne. Aktiv iteterne vil omfatte videnskabelig  støtte til politikudvikling. 
                                                 
1 Jf. grønbogen Energy Efficiency or "Doi ng More for Less" – KOM(2005) 265 af 22.6.2005. 
2 Baseret på erfaringerne fra CONCERTO- og CI VITAS-initiativerne, der fik støtte under 
sjette rammeprogram. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/171 
 Internationalt samarbejde 
I betragtning af udfordr ingernes, truslernes og mulighedern es globale karakter bliver det 
internationale samarbejde et stadigt vigtigere el ement i energiforskningen. Specifikke aktioner skal 
understøtte strategisk vigtige multilaterale samarbejdsinitiati ver som f.eks. "International 
Partnership for the Hydrogen Economy" (IPHE),  "Carbon Sequestration Leadership Forum" 
(CSLF) og "Johannesburg Renewable Energy Coali tion" (JREC). Der ydes også støtte til andre 
specifikke aktioner om emner som energipolitikkernes miljømæssige konsekvenser, energiforsyningsafhængighed, teknol ogioverførsel og styrkelse af kapaciteten, og der vil blive 
indledt samarbejde med nye vækstøkono mier med betydelige energibehov. 
Det internationale videnskabe lige samarbejde på energiområ det understøtter lig eledes EU's 
energiinitiativs mål om at udrydde fattigdom og sk abe bæredygtig udvikling. Dette mål blev fastlagt 
på verdenstopmødet om bæredygtig udvikli ng med henblik på opfyldelsen af FN's 
årtusindudviklingsmål og går ud på at give de  fattige befolkninger sikker og prismæssigt 
overkommelig adgang til bæredygtig energi. 
Dækning af nye behov og uforudsete be hov for politisk beslutningsstøtte 
Forskning i nye behov skal gøre det lettere at  afdække og udforske nye videnskabelige og 
teknologiske muligheder inden fo r energiforsyning, -omdannelse og -anvendelse samt bæredygtig 
energi, i mange tilfælde i kombination med andre områder og discipliner, bl .a. bioteknologi og nye 
materialer og produktionsprocesser. Uforudsete be hov for politisk beslutningsstøtte, der kræver en 
hurtig indsats, omfatter f.eks. udvikling af intern ationale aktioner vedrørende klimaændringer og 
imødegåelse af alvorlige forstyrrelser eller udsving i energiforsyningen eller -priserne. 
L 400/172 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 6. Miljø (herunder klimaændringer) 
Mål 
At opnå en bæredygtig forvaltning af miljøet og dets  ressourcer baseret på øget viden om samspillet 
mellem klimaet, biosfæren, økosystemerne og menne skelige aktiviteter og på udvikling af nye 
teknologier, værktøjer og tjenester som udgangspunkt for en integrer et tilgang til løsning af globale 
miljøproblemer. Hovedvægten vil blive lagt på fo rudsigelse af ændringer i klimasystemet, det 
økologiske system og jord- og havsystemet, på værktøjer og teknologier både til overvågning, 
forebyggelse, begrænsning af og tilpasning til miljøbe lastninger og -risici, herunder sundhedsrisici, 
og til bevaring af det naturlige og det menneskeskabte miljø. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/173 
 Hovedlinjer 
Beskyttelsen af miljøet er af den allerstø rste betydning for både nuværende og kommende 
generationers livskvalitet og for den økonomisk e vækst. Jordens naturressourcer og det 
menneskeskabte miljø er under pres fra den voks ende befolkning, urbaniseringen, byggeriet, den 
fortsatte vækst i landbrugs-, akvakultur-, fiskeri-, transport- og energisektorerne, arealudnyttelse 
samt klimaændringerne og opvarmningen på loka lt, regionalt og globa lt plan, og den store 
udfordring for EU er derfor at sikre vedvarende og bæredygtig vækst og samtidig reducere dens 
miljøskadelige virkninger. Et EU-dækkende samarbejde er påkrævet, fordi lande, regioner og byer slås med de samme miljøproblemer, og det er nødvendi gt at nå op på en kr itisk masse på grund af 
miljøforskningens omfang, rækkevidde og kompleksite t. Et sådant samarbejde fremmer desuden 
fælles planlægning, anvendelse af sammenkoblede og in teroperable databaser,  udvikling af fælles 
indikatorer og vurderingsmetoder og sammenhæ ngende og meget omfattende observations- og 
prognosticeringssystemer. Der er desuden behov for inte rnationalt samarbejde for at få mere samlet 
viden og sikre en bedre forvaltning af miljøet på globalt plan. 
L 400/174 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Forskningen under dette tema1 skal bidrage til opfyldelsen  af EU's og medlemsstaternes 
internationale forpligtelser som f.eks. FN's  rammekonvention om klimaændringer, Kyoto- og 
Montreal-protokollerne, opfølge nde initiativer efter Kyoto-pr otokollen, FN-konventionen om den 
biologiske mangfoldighed, FN- konventionen om bekæmpelse af ørkendannelse, Stockholm-
konventionen om persistente organiske miljøgifte og verdenstopmødet i 2002 om bæredygtig udvikling, herunder EU's vandinitiativ (samt fr emme af bæredygtig produktion og bæredygtigt 
forbrug). Forskningen skal også bidrage til de t mellemstatslige panel for klimaændringer, 
jordobservationsinitiativet (GEO) og den såkaldte "Millennium Ecosystem Assessment". Den skal 
desuden understøtte de forskningsbehov, der følger  af eksisterende og ny fællesskabslovgivning og 
-politik (f.eks. Natura 2000, Reach), gennemførelse n af EU's sjette miljøhandlingsprogram, dertil 
knyttede temastrategier (f.eks . hav- og jordbundsstrategier) og andre nye strategier (f.eks. 
kviksølvsstrategien), samt handlingsplaner ne for miljøteknologi og for miljø og sundhed. 
Innovative miljøteknologier skal bidrage til at si kre bæredygtig udnyttelse af ressourcerne, lette 
tilpasningen til og afbøde virkningerne af klimaændringer og beskytte økosystemerne og det menneskeskabte miljø. Forskningen skal også skab e teknologiske udviklinger, der kan forbedre 
europæiske virksomheders - især SMV'ernes - pos ition på markederne for bl.a. miljøteknologi. De 
europæiske teknologiplatforme for f.eks. vandf orsyning og sanitære forhold, bæredygtig kemi, 
byggeri og skovbrug bekræfter, at der er behov fo r en indsats på EU-plan, og der vil ved 
udvælgelsen af de nedennævnte aktiviteter blive taget hensyn til de relevante dele af deres 
dagsordener. 
                                                
 
1 Supplerende forskning vedrørende fremstilling og anvendelse af biologiske ressourcer 
behandles under temaet "Fødeva rer, landbrug og bioteknologi". 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/175 
 Samordningen af nationale programmer vil b live styrket gennem en udvidelse og uddybning af 
eksisterende ERA-NET til at omfatte miljøforskning.1 
Man vil være særligt opmærksom på at formidle  Fællesskabets forskningsr esultater - også gennem 
synergivirkninger med komplementære finans ieringsmuligheder på fællesskabsplan og i 
medlemsstaterne - og tilskynde de relevante slutbruge re, især de politiske beslutningstagere, til at 
udnytte dem. 
Der vil, når det er relevant, bliv e udviklet integrerede koncepter, væ rktøjer og forvaltningsstrategier 
under de nedenfor nævnte aktiviteter. Der vil blive sikret samordning med tværfaglige emner2. Der 
vil, når det er relevant, blive taget hensyn til politikkers og teknologiers samfundsøkonomiske 
aspekter. 
                                                 
1 Dette vil eventuelt kunne omfatte fælles gennemf ørelse af programmer  for Østersøforskning 
og nye ERA-NET. 
2 Med hensyn til miljøteknologi er især samordning med rammeprogrammet for 
konkurrenceevne og innovation af stor betydning. 
L 400/176 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Aktiviteter 
• Klimaændringer, forurening og risici 
– Miljøbelastninger og klima 
Der er behov for integreret forskning i klimaets og jord- og havsystemets, herunder 
polarområdernes, funktionsmåder for at kunne obser vere og analysere, hvordan disse systemer 
tidligere har udviklet sig, og for at kunne for udsige deres fremtidige udvikling ved hjælp af 
observationer, pilotundersøgelser og avancerede modeller og under hensyntagen til menneskeskabte 
påvirkninger. Det giver mulighed for at  udvikle effektive tilpasnings- og 
begrænsningsforanstaltninger over for klimaændri nger og deres virkninger. Der skal udvikles og 
valideres avancerede klimaændringsmodeller fra global til lokal målestok. Modellerne skal 
anvendes til at vurdere ændringer, potentielle vi rkninger og kritiske tærskler (f.eks. for havenes 
surhedsgrad). Ændringer i atmosfærens sammensæ tning og i vandkredsløbet skal studeres, og der 
skal udvikles risikobaserede løsningsmodeller, so m tager hensyn til ændringer i tørke-, orkan- og 
oversvømmelsesmønstre. Der vil blive foretaget kvantificering og undersøge lser af budgetterne for 
kulstof og drivhusgasser (herunder ae rosoler). Presset fra naturlig og menneskeskabt luft-, jord- og 
vandforurening på miljøkvaliteten og klimaet skal undersøges, og det samme gælder samspillet mellem atmosfæren, ozonlaget i stratosfæren, jo rdoverfladen, isforekomster og havene. Der vil 
desuden blive lagt vægt på f eedback-mekanismer og pludselige ændringer (f.eks. havstrømme) og 
virkninger for biodiversitet og økos ystemer, herunder virkningerne på  kystområder af den stigende 
vandstand i havene samt virkninger på så rbare områder som f.eks. bjergområder. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/177 
 – Miljø og sundhed 
Der er behov for multidisciplinær forskning i sa mspillet mellem miljø- og klimarisikofaktorer og 
sundhed for at understøtte handlingsplanen for miljø og sundhed og medtage hensyn til folkesundheden og sygdomskarakterisering i forbi ndelse med nye miljørisici. Forskningen skal 
fokusere på virkningen af globa le forandringer (klimaændringer, arealudnyttelse, globalisering), 
eksponering for flere risici via forskellige kana ler, afdækning af forureningskilder og helt nye 
former for miljøbelastninger og vektorer (f.eks. indendørs og udendørs miljø, bymiljø, 
luftforurening, elektromagnetiske felter, støj og eksponering for giftige stoffer, herunder udvikling 
af metoder til integreret risi kovurdering af farlige stoffer) og de res potentielle sundhedsmæssige 
virkninger. Sigtet skal også være at integrere forskningsakti viteter vedrørende bioovervågning af 
mennesker med hensyn til videnskabelige aspekter, metoder og værktøjer med henblik på en 
samordnet og sammenhængende tilgang. Det omfatte r europæiske kohorteunders øgelser med særlig 
vægt på sårbare befolkningsgrupper samt metoder og værktøjer til bedre risikokarakterisering og -
vurdering og sammenligning af risici og sundhe dsmæssige virkninger. Der skal udvikles 
biomarkører og modelleringsværktøjer, som tage r hensyn til samtidig eksponering for flere 
forskellige belastninger og til variationer i sårbar hed og usikkerhedsmomenter. Der skal desuden 
udvikles avancerede metoder og beslutningsstøttevæ rktøjer (indikatorer, databaser, costbenefit-
analyser, analyser baseret på flere kriterier , sundhedsrisikovurderinge r og undersøgelser af 
sygdomsforekomst og bæredygtighed) til brug for risikoanalyser, validering og sammenkobling af 
modeller og systemer og til administration og komm unikation til støtte for formulering, vurdering 
og overvågning af politikker. 
L 400/178 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Naturkatastrofer 
Krisestyring i forbindelse med na turkatastrofer kræver en tilga ng baseret på studier af mange 
forskellige former for risici, hvor risikospeci fikke behov kombineres med overordnet planlægning. 
Der er brug for øget viden, bedre metoder og inte grerede rammer for vurdering af katastrofer, 
sårbarhed og risici. Det er desuden nødvendigt  at få udviklet kortlæ gnings-, forebyggelses-, 
sporings- og afbødningsstrategier  og bl.a. inddrage overvejelse r omkring økonomiske og sociale 
faktorer. Klimarelaterede katast rofer (som orkaner, tørke, skovbrande, jordskred, laviner, 
oversvømmelser og andre ekstreme fænomener) og geologiske katastrofer (som jordskælv, 
vulkanudbrud og tsunamier) og virkningerne heraf sk al undersøges. Denne forskning vil give øget 
viden om de underliggende processer. Den vil også resultere i bedre s porings-, varslings- og 
forudsigelsesmetoder på grundlag af determinis tiske beregninger og sa ndsynlighedsberegninger. 
Den skal understøtte udviklingen af varslings- og  informations- og beredskabssystemer og desuden 
begrænse beboede områders sårbarhed. Endelig skal der foretages en kvantificering af de 
samfundsmæssige virkninger af større naturk atastrofer, herunder deres indvirkning på 
økosystemerne. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/179 
 • Bæredygtig ressourceforvaltning 
– Bevaring og bæredygtig forvaltning af na turressourcer og menneskeskabte ressourcer og 
biodiversitet 
Forskningsaktiviteterne skal rettes mod at forbed re videngrundlaget og udvi kle avancerede modeller 
og værktøjer, der kan sikre en bæredygtig resso urceforvaltning og bæredygtige forbrugsmønstre. De 
skal gøre det lettere at forudsige økosystemernes  adfærd, genoprette dem og afbøde forringelse eller 
tab af vigtige strukturelle og f unktionelle elementer i økosystemer (f or biodiversitet, vand, jord og 
marine ressourcer). Forskning i økosystemmodeller  skal tage sigte på  beskyttelses- og 
bevaringsmetoder. Der skal ydes støtte til i nnovative metoder til at udvikle økonomiske aktiviteter 
fra økosystembaserede tjenester. De r skal udvikles integrerede met oder til at forhindre og bekæmpe 
ørkendannelse, jordforringelse og erosion (bl.a. rati onelt vandforbrug), bringe tabet af biodiversitet 
til ophør og afbøde negative følger af menneske lig indgriben. Der skal desuden forskes i 
bæredygtigt skovbrug og bæredygtig skovfor valtning, landskabs- og bymiljø, herunder 
postindustrielle områder og ikke mindst pl anlægning, og bæredygtig affaldsforvaltning. 
Forskningen kan drage fordel af og bidrage til ud viklingen af åbne, distribuerede interoperable 
dataforvaltnings- og informationssystemer og ka n understøtte vurderinger, prognoser og tjenester 
relateret til naturressour cerne og deres udnyttelse. 
L 400/180 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Forvaltning af havmiljøet 
Der er behov for specifikke forskningsaktioner for at forbedre vor viden om menneskelige 
aktiviteters påvirkning af havmiljøet og dets ressourcer, herunder forurening og eutrofiering i regionale have og kystfarvande. Der skal fors kes i vandmiljøer, herunder kyst-, regions- og 
dybhavsøkosystemer og havbund, for at observere, overvåge og forudsige dette miljøs adfærd og skaffe øget viden om havet og bæredygtig udnyttelse af dets ressourcer. Me nneskelige aktiviteters 
påvirkning af havet skal vurderes ved hjælp af integrerede metoder under hensyntagen til den marine biodiversitet, økosystemprocesser og -tje nester, havstrømme og havbundsgeologi. Der skal 
udvikles koncepter og værktøjer, der kan støtte strategierne for bæredygtig udnyttelse af havet og 
dets ressourcer. Heri skal medregnes metoder, info rmationssystemer og databaser samt værktøjer til 
vurdering af politikker og instrumenter. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/181 
 • Miljøteknologi 
– Miljøteknologi til observation, simulation, forebyggelse, afbødning, tilpasning og 
udbedring af miljøskader samt genoprettelse af  det naturlige og det menneskeskabte miljø 
Der er brug for ny eller forbedret miljøteknologi  for at kunne mindske menneskelige aktiviteters 
miljømæssige virkninger, beskytte miljøet og forvalte ressourcerne mere effektivt og udvikle nye produkter, processer og tjenesteydelser, der er mere  miljøvenlige end de nuværende alternativer. 
Forskningen skal især tage sigte på teknologi, de r kan forebygge eller reducere miljørisici, afbøde 
miljøulykker og -katastrofer, begrænse klimaændringe r og tab af biodiversitet,  samt på teknologi til 
bæredygtig produktion og forbrug, teknologi til mere ef fektiv forvaltning af naturressourcerne og 
forureningsbekæmpelse i relation til vand, jord, luft, hav og andre ressourcer, herunder bymiljø og 
affald (herunder genanvendelse af affald). Der sk al sikres tværfaglig sa mordning med beslægtede 
temaer. 
– Beskyttelse, bevaring og forbedring af kulturarven, herunder boliger og bebyggelse 
Teknologi til mere miljøvenlig og bæredygtig forv altning af det menneskeskabte miljø, herunder 
bygningsværker, byområder og landskaber, og teknologi  til at beskytte, bevare og restaurere 
kulturarven mod miljøforurening, herunder vurde ring af indvirkning på miljøet, modeller og 
værktøjer til risikovurdering, av ancerede og ikke-destruktive teknikker til bestemmelse af 
skadeårsag, nye restaureringsprodukter og -metoder, afbødnings- og tilpasningsst rategier til brug for 
en bæredygtig forvaltning af såvel flytbare som ikke-flytbare kulturværdier. 
L 400/182 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Teknologivurdering, -verif ikation og -afprøvning 
Forskningen skal fokusere på vurdering af risici  og ydeevne ved de forskellige teknologier, 
herunder processer, produkter og tje nester, og videreudvikling af dertil  knyttede metoder som f.eks. 
livscyklusanalyse. Desuden lægges der vægt på miljøteknologiernes langsigtede muligheder, markedspotentiale og samfundsøkonomiske as pekter, platforme for skovbrugsbaseret 
sektorteknologi, vandforsyning og sanitet og for bæ redygtig kemi, risikovurdering af kemikalier 
med fokus på intelligente afprøvni ngsstrategier og metoder til at  minimere behovet for dyreforsøg, 
risikokvantificeringsmetoder og forskningsstøtte til udvikling af det europæiske system for 
verifikation og afprøvning af miljø teknologi, der supplerer uafhæ ngige evalueringsværktøjer. 
• Jordobservation og vurderingsværktøjer me d henblik på bæredygtig udvikling 
– Jord- og havobservationssystemer og moniteringsmetoder til gavn for miljøet og en 
bæredygtig udvikling 
Forskningsaktiviteterne kommer til at dreje sig om udvikling og integrering af det globale 
jordobservationssystem, GEOSS, til brug for miljø- og bæredygtighedsrelaterede spørgsmål inden 
for rammene af GEO-initiativet
1, som suppleres af global miljø- og sikkerhedsovervågning 
(GMES). Spørgsmålet om interoperabilitet mellem observationssystemer skal tages op tillige med 
emner som informationsstyring og dataudveksling sa mt optimering af informationerne med henblik 
på forståelse, modelberegning og forudsigelse af miljøfænomener og beslægtede menneskelige 
aktiviteter. Disse aktiviteter fokuserer på na turkatastrofer, klimaæ ndringer, vejrforhold, 
økosystemer, naturressourcer, vand, arealanvendelse,  miljø og sundhed samt biodiversitet (herunder 
aspekter vedrørende ri sikovurdering, prognosticeringsmetoder og vurderingsværktøjer), og formålet 
er at opnå de forventede samfundsmæssige  fordele ved GEOSS og bidrage til GMES. 
                                                 
1 Herunder finansiel støtte til GEO-sekretariatet. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/183 
 – Prognosticeringsmetoder og vurderingsværktøjer, der tager hensyn til de forskellige 
observationsskalaer, til støtte  for en bæredygtig udvikling 
Der er brug for værktøjer til kvantitative vurderi nger af miljø- og forskningspolitikkens bidrag til 
konkurrenceevne og bæredygtig udvikling, bl.a. vurderinger af markedsbaserede og lovgivningsmæssige tilgange samt de aktue lle tendensers indvirkning på produktions- og 
forbrugsmønstre. Det omfatter bl.a. mode ller for sammenhængen mellem økonomi, miljø og 
samfund og dermed også nyttige og effektive stra tegier for tilpasning og forebyggelse. I denne 
tværfaglige forskning skal der indgå en samlet  vurdering af miljøændri ngerne på verdensplan, 
herunder samspillet mellem økosystemer og samfundsøkonomiske systemer. Formålet er også at forbedre eksisterende indikatorer og udvikle nye til vurderingen af de vigtigste politiske tiltag med 
henblik på bæredygtig udvikling og analysen af  deres indbyrdes sammenhæng under hensyntagen 
til det eksisterende sæt EU-indikatorer for bæredyg tig udvikling. Forskningen skal desuden omfatte 
analyse af teknologi, samfundsøkonom iske faktorer, eksterne påvi rkninger og offentlig styring, 
bæredygtighedsvurdering samt fremtidsstudier.  Blandt anvendelsesmulighederne kan nævnes 
arealanvendelse og havmiljøpolitik ker, byudvikling, biodiversitet sa mt økonomiske, politiske og 
samfundsmæssige konflikter som følge af klimaændringer. 
L 400/184 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Internationalt samarbejde 
Miljøproblemer overskrider landegrænser og vil altid have en regional eller global dimension, 
hvorfor internationalt samarbejde er et vigtigt element under dette  tema. Blandt de relevante 
områder er EU's internationale forpligtelse r i forbindelse med f.eks. konventionerne om 
klimaændringer, biodiversitet og ørkendannelse, forvaltning af vandressourcerne, kemikalier og 
affald samt beslutningerne fra topmødet i Jo hannesburg om bæredygtig udvikling samt andre 
regionale konventioner. Der lægges desuden vægt på relevante forskningsaktioner af relevans for 
EU's miljøstrategier og -handlingsplaner1. 
Videnskabelige og teknologiske partnerskaber me d udviklingslande og nye vækstlande kan bidrage 
til opfyldelsen af FN's årtusindudviklingsmål på flere områder (f.eks. forebygge og afbøde virkningerne af klimaændringer og naturkatastrofer , bringe tabet af miljø ressourcer til ophør, sikre 
en bedre vandforvaltning og -forsyning og be dre sanitære forhold, forebygge og bekæmpe 
ørkendannelse, sikre bæredygtig produktion og forbr ug samt finde løsninger på de miljømæssige 
udfordringer i forbindelse med urba nisering). Det er samtidig områder, hvor SMV'er kan spille en 
vigtig rolle. Der lægges især  vægt på sammenhængen mellem globale miljøspørgsmål og de 
regionale og lokale udviklingsproblemer i relation til naturressourcer, biodiversitet, økosystemer, arealanvendelse, naturlige og menneskeskabte katast rofer og risici, klimaændringer, miljøteknologi, 
miljø og sundhed samt analyseværktøjer til brug for de politiske beslutningstagere. Samarbejdet 
med industrialiserede lande skal give øget adgang til forskningsekspertise på verdensplan; forskere 
fra udviklingslande bør indgå aktivt  heri, navnlig med henblik på at skabe større videnskabelig 
forståelse for bæredygtig udvikling. 
                                                
 
1 F.eks. kan nævnes Killarney-anbefalingerne til prioriterede forskningsemner med henblik på 
2010-målet (Malahide-konferencen i 2004), EU's  handlingsplan vedrørende klimaændring 
og udviklingssamarbejde (2004), forsknings emner udvalgt af UNCCD's Komité for 
Videnskab og Teknologi samt EU-strategier og gl obale strategier for sikker anvendelse af 
kemikalier og pesticider m.m. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/185 
 Oprettelsen af GEOSS til jordobservation skal fremme  internationalt samarbejde omkring viden om 
jordsystemer og spørgsmål om bæredygtighed, men også omkring samordnet indsamling af data til 
videnskabelige formål og til brug i den politiske beslutningsproces med deltagelse af både offentlige og private aktører. 
Dækning af nye behov og uforudsete be hov for politisk beslutningsstøtte 
Forskning i nye behov kan f.eks. dreje sig om samspillet mellem mennesker, økosystemer og 
biosfæren eller nye risici fo r naturlige, menneskeskabte e ller teknologiske katastrofer. 
Støtte til uforudsete behov inde n for miljøpolitikken kan f.eks. vedrøre bæredygtighedsvurderinger 
af nye politikker inden for milj ø, søfart, standarder og regler. 
7. Transport (herunder luftfartsteknik) 
Mål 
At udnytte de teknologiske og operationelle fremskri dt og EU's transportpolitik til at udvikle 
integrerede, sikrere, grønnere og mere intelligente paneuropæiske tr ansportsystemer til gavn for alle 
borgere og samfundet og klimapolitikken, under hensyn til miljøet og naturressourcerne, og at sikre 
og videreudvikle den konkurrenceev ne, de europæiske virksomhed er har opnået på det globale 
marked. 
L 400/186 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Hovedlinjer 
Det europæiske transportsystem er en særdeles afgørende faktor for Europas økonomiske og sociale 
velstand. Det spiller en central rolle for befordri ngen af personer og gods i en lokal, regional, 
national, europæisk og internati onal kontekst. Dette tema skal omhandle nogle af de aktuelle 
udfordringer, som er beskrevet i hvidbogen om transport1, og som drejer sig om på den ene side at 
få transportsystemerne til at bidrage mere positivt til samfundsudviklingen og konkurrenceevnen i 
et udvidet EU og på den anden side minimere transportens negative virkninger for miljøet, energiudnyttelsen, sikkerheden og folkesundheden. 
Der anlægges en ny, integreret tilgang, som kan skabe sammenhæng mellem alle transportformer, 
behandle de samfundsøkonomiske og teknologiske dimensioner af forsknings- og videnudviklingen 
på området og rumme både innovation og politiske aspekter. 
De forskellige teknologiplatforme , der er etableret på området (ACARE for luftfartsteknik og 
lufttransport, ERRAC for banetransport, ERTRAC for vejtransport, WATERBORNE for 
søtransport og sejlads ad indre vandveje samt Brin t- og Brændselsceller), ha r opstillet langsigtede 
visioner og udarbejdet strategiske forskningsdagsordener, som giver nyttige input til formuleringen 
af dette tema og imødekommer de politiske besl utningstageres behov og samfundets forventninger. 
Udvalgte aspekter af disse forskningsdagsord ener kan eventuelt da nne grundlag for fælles 
teknologiinitiativer. ERA-NET-aktiv iteter kan ligeledes bidrage til en tværnational samordning 
omkring specifikke emner inden for transportsek toren, og denne mulighed v il blive udnyttet, hvor 
det overhovedet er relevant. 
                                                
 
1 Den europæiske transportpolitik fr em til 2010 – De svære valg – KOM(2001) 370. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/187 
 Blandt de aktiviteter, der kan være af særlig interesse for SMV'er, er  bestræbelser på at sikre solide 
teknologibaserede forsyningskæder i de forskellige sektorer, som giver SMV'er adgang til forskningsinitiativer, styrker de  højteknologiske SMV'ers rolle og gør det nemmere at oprette 
sådanne SMV'er, især inden for avanceret tran sportteknologi og specifikke transportrelaterede 
serviceaktiviteter, og at udvikle systemer og a pplikationer på området for satellitnavigation. 
Aktuelle behov for politisk beslutningsstøtte sa mt udvikling, vurdering og implementering af nye 
politikker (f.eks. søfartspolitikke n og gennemførelsen af det fælles eu ropæiske luftrum) skal tages 
op inden for og på tværs af de fo rskellige aktiviteter. I disse aktiviteter indgår undersøgelser, 
modeller og værktøjer med henblik på strategisk overvågning og udarbejdelse af prognoser samt 
behandling af de vigtigste økonomiske, sociale og  sikkerheds- og miljømæssige problemstillinger i 
relation til transport. Aktivitete rne vedrørende tværgående emner under temaet skal fokusere på 
specifikke transportspørgsmål, f.eks. sikkerhedsaspekter som et iboende krav i relation til 
transportsystemet, anvendelse af alternative en ergikilder til transpor tformål og overvågning af 
transportens miljømæssige konsekvenser, herunder  klimaændringer, samt foranstaltninger til 
forbedring af den økonomiske integration. Miljøfor skningen bør omfatte metoder til begrænsning af 
de negative virkninger af transport og til optimeri ng af trafikken samt øge transportens effektivitet. 
Der ydes desuden støtte til formidlingsaktivitete r, aktiviteter med henblik på udnyttelse af 
forskningsresultater samt konsekvensanalyser med sæ rlig vægt på de specifikke brugerbehov, bl.a. 
hos de dårligt stillede, og politiske behov i transportsektoren. 
L 400/188 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Aktiviteter 
• Luftfartsteknik og lufttransport 
Aktiviteterne skal bidrage til centrale fællesskab spolitikker og til implementeringen af ACARE's 
strategiske forskningsdagsorden. De kvantitative mål svarer til denne  dagsordens 2020-tidshorisont. 
Forskningen skal dække alle aspe kter af lufttransportsystemet i relation til luftfartøjer, 
personbefordring og lufthavnsfaciliteter. 
– Grønnere lufttransport: Der skal udvikle s teknologier til at reducere luftfartens 
miljømæssige virkninger, idet målet er at halvere CO 2-emissionerne, nedbringe specifikke 
NOx-emissioner med 80% og halvere støjen. Fo rskningen skal fokusere på at fremme 
miljøvenlig flymotorteknologi, herunder alternative brændselsteknologier, og udvikle mere 
effektive fastvingefly og rotorluftfartøjer (i nklusive helikoptere og tiltrotorer) og nye, 
intelligente lette strukturer samt bedr e aerodynamik. Forskningsemnerne omfatter også 
forbedring af flyoperationer i lufthavnene (både i luften og på jorden), lufttrafikstyring og 
processerne i forbindelse med fremstilling og vedligeholdelse samt genanvendelse. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/189 
 – Øget tidseffektivitet:  Der skal opnås banebrydende resultat er inden for luftfarten, hvis den 
skal kunne følge med den forventede vækst på en tredobling af anta llet af flybevægelser; 
det kræver større præcision under alle vejrfo rhold og en kraftig reduktion af den tid, der 
medgår til befordringsrelaterede procedurer i lufthavnene, samtidig med at sikkerheden opretholdes. Der skal udvikles og implemente res et innovativt lufttrafikstyringssystem 
(ATM) i forbindelse med SESAR-initiativet
1 gennem integrering af luft-, jord- og 
rumkomponenterne samt lufttrafikregulering og større flyrækkevidde. Der skal desuden 
forskes i flyenes designmæssige aspekter med henblik på at forbedre passager- og 
fragthåndtering, og der skal findes nye løsnin ger på effektiv udnyttelse af lufthavnene og 
integrering af lufttransporten i det samlede transportsystem. Den mest effektive samordning og udvikling af ATM-systemer i Europa varetages via SESAR-initiativet
2. 
– Større kundetilfredshed og -sikkerhed:  Der skal foretages et kvantespring med hensyn til 
passagerernes valgmuligheder og mere fleksibl e flyveplaner, samtidig med at ulykkesraten 
nedbringes til en femtedel. Nye teknologier  skal give et st ørre udvalg af fly-
/motorkonfigurationer lige fra meget store fly til mindre luftfartøjer, bl.a. fly med roterende 
vinger, og der skal ske en øget automatiser ing i alle led i systemet, herunder også i 
cockpittet. Der skal desuden fokuseres på  forbedringer af passagernes komfort og 
velbefindende og på nye servicetilbud, kabi nelogistiksystemer samt aktive og passive 
sikkerhedsforanstaltninger med særlig vægt på den menneskelige faktor. Forskningen skal 
også omfatte tilpasning af lufthavnsdriften og lu fttrafikoperationerne t il forskellige flytyper 
samt døgndrift med et acceptabelt støjniveau for beboerne omkring lufthavnene. 
                                                 
1 SESAR (ATM-forskning i forbindelse med de t fælles europæiske luftrum). Modernisering 
af europæisk lufttrafikstyringsinfrastruktur i forbindelse med indførelsen af et fælles 
europæisk luftrum. 
2 Det er hensigten at oprette et fællesforet agende til at forestå samordningen af ATM-
aktiviteter. 
L 400/190 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Øget omkostningseffektivitet:  Der skal skabes en konkurrenc edygtig forsyningskæde, som 
kan halvere produktionstiden og nedbringe pr oduktudviklings- og driftsomkostningerne, 
hvilket vil resultere i prismæssigt mere over kommelig transport for borgerne. Forskningen 
skal fokusere på forbedringer i hele forretningsprocessen fr a design- og projekteringsfasen 
til produktudvikling, fremstilling, ibrugtagning og drift, herunder også integrering af forsyningskæden. Det omfatter bedre simulations faciliteter og øget automatisering samt 
teknologier og metoder til udvi kling af innovative og vedlig eholdelsesfrie, herunder 
reparationer og eftersyn, fly, økonomiske fly, lufthavnsdrift og lufttrafikstyring. 
– Beskyttelse af fly og passagerer: Det drejer sig om at foregribe og forhindre fjendtlige 
handlinger af enhver art, der ha r til formål at påføre de rejsende eller borgerne fysisk 
skade, tab af ejendom el.lign. ved ulovlig a nvendelse af fly. Forskningen skal fokusere på 
de relevante elementer i lufttransportsyste met, herunder sikkerhedsforanstaltninger i 
kabine- og cockpitdesign, automatisk kontro l og landing i tilfælde af uautoriseret 
anvendelse af fly, beskyttelse mod angreb udefr a samt de sikkerhedsmæssige aspekter af 
forvaltningen af luftrummet og lufthavnsdriften. 
– Banebrydende forskning med sigte på morgendagens lufttransport:  Det drejer sig om at 
udforske mere gennemgribende, miljøeffektive,  tilgængelige og innovative teknologier, der 
kan give de reelle fremskridt, som er nødvendi ge for lufttransporte n i anden halvdel af 
dette århundrede og videre frem. Forskninge n skal fokusere på aspekter som nye 
fremdrifts- og løftekoncepter, nye idéer t il luftfartøjers indret ning, herunder design, nye 
lufthavnskoncepter, nye metoder inden for fl yveledelse og trafikstyr ing samt alternative 
metoder til drift af lufttransportsystemet og dets integrering med andre transportformer. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/191 
 • Bæredygtig overfladetransport (bane, vej og skib) 
– Grønnere overfladetransport: Det drejer sig om at udvikle teknologi og viden til at 
nedbringe forurening (luft, herunder drivhus gasser, vand og jord) og miljøpåvirkninger på 
områder som klimaændringer, sundhed, biodive rsitet og støj. Forskningen skal gøre motor- 
og transmissionssystemer (f.eks. hybridløsni nger) renere og mere energieffektive og 
fremme brugen af alternative brændstoffer, herunder brint- og brændselsceller som 
muligheder på mellemlang og lang sigt under hensyn til omkostningseffektivitet og energieffektivitet. Aktiviteterne omfatter både infrastruktur, køretøjer, skibe og komponentteknologier, herunde r optimering af det samlede system. Forskning med 
specifikt sigte på transport skal omfatte strategier for fremstilling, konstruktion, drift, 
vedligeholdelse, diagnosticering, reparati on, inspektion, demontering, bortskaffelse, 
genbrug, strategier for udtjent materiel samt  redningsoperationer t il søs i tilfælde af 
ulykker. 
L 400/192 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Fremme af øget trafikoverflytning og aflastning af tr ansportkorridorer1. Det drejer sig om 
at udvikle og demonstrere sømløs dør-til -dør-transport for personer og gods samt 
teknologier og systemer til at sikre effektiv in termodalitet, også med henblik på at gøre 
jernbane- og skibstransport mere konkurrence dygtig. Det omfatter akti viteter vedrørende 
interoperabilitet og driftsmæssi g optimering af lokale, region ale, nationale og europæiske 
transportnet, -systemer og -tjenester samt inte rmodal integrering af disse net, systemer og 
tjenester efter en integreret metode. Aktivitet erne skal tage sigte på strategier i hele 
Europa, den bedst mulige udnyttelse af in frastrukturen, herunder terminaler og 
specialiserede net, bedre trafik- og informati onsstyring, bedre logistik for godstransporten, 
større intermodalitet for passa gerer og trafikoverflytningsst rategier for at tilskynde til 
energieffektive transportmidler. Der skal udvikles intelligente systemer, nye køretøjs-
/skibskoncepter og -teknologier til bl.a. last ning og losning samt brugergrænseflader. 
Forskning til brug for de politiske beslutningst agere omfatter prissætn ing på infrastruktur 
og beregning af afgifter for brug af infrastruktur, vurdering af Fællesskabets 
transportpolitiske foranstaltninger og po litikken og projekterne vedrørende det 
transeuropæiske transportnet. 
                                                 
1 Med henblik på målet om at genskabe den opdeling af transportformerne, man opererede 
med i 1998, skal aktiviteter med sigte på én transportform fokusere på henholdsvis bane og 
skib. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/193 
 – Sikring af bæredygtig mobilitet i byområder  for alle borgere, herunder handicappede:  
Forskningen skal dreje sig om mobiliteten for personer og varer med fokus på "næste generation af køretøjer" og mark edsføringen af dem og skal således omfatte alle elementer 
i et rent, energieffektivt, sikkert og intelligent vejtran sportsystem. Forskning i nye 
transport- og mobilitetskoncep ter, innovative organisations- og mobilitetsstyringsplaner og 
kollektiv transport af høj kvalitet skal ta ge sigte på at gøre transportmulighederne 
tilgængelige for alle og sikre en høj grad af  intermodal integration. Der skal udvikles og 
afprøves innovative strategier for renere transport i byerne
1. Der lægges særlig vægt på 
ikke-forurenende transportfor mer, efterspørgselsstyring, rati onalisering af individuel 
transport samt informations- og kommunikations strategier, -tjenester  og -infrastrukturer. 
Værktøjer og modeller til støtte for formuleringen og gennemførelsen af transportpolitiske 
tiltag omfatter også transportplanlægning og fysisk planlægning, herunder forbindelse til 
vækst og beskæftigelse. 
                                                 
1 Baseret på erfaringerne fra CIVITAS-initiativet. 
L 400/194 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Forbedring af sikkerhed og sikring:  Der skal udvikles teknologier  og intelligente systemer 
til at beskytte de udsatte i trafikken, dvs. førere, passagerer, mandskab og besætning og 
"bløde" trafikanter. Der skal udvikl es avancerede tekniske systemer og 
risikoanalysemetoder for udformningen og anvendelsen af køretøjer, skibe og 
infrastrukturer. Der lægges vægt på inte grerede løsningsmodeller, der kombinerer 
menneskelige elementer, strukturel integr itet, forebyggende, passiv og aktiv sikkerhed, 
herunder overvågningssystemer, redningsbereds kab og krisestyring. Sikkerheden betragtes 
som et integreret element i det samlede transportsystem, der omfatter infrastrukturer, fragt (gods og containere), transportbrugere og tran sportvirksomheder, køretøjer og skibe samt 
politiske og lovgivningsmæssige foransta ltninger, herunder beslutningsstøtte og 
valideringsværktøjer; spørgsmålet om sikri ng tages op i de sammenhænge, hvor det udgør 
et iboende krav i relation til transportsystemet. 
– Styrkelse af konkurrenceevnen:  Der satses på at forbed re transportindustriernes 
konkurrenceevne, sikre bæredygtige, effe ktive og prismæssigt overkommelige 
transporttjenester og generere nye færdi gheder og jobmuligheder gennem forskning og 
udvikling. Teknologi til avancerede industriproce sser omfatter projektering, fremstilling, 
samling, konstruktion og vedligeholdelse og skal tage sigte på at nedbringe 
livscyklusomkostningerne og den tid, der medg år til udviklingsarbejd et. Der lægges vægt 
på innovative og forbedrede produkt- og system koncepter samt tran sporttjenester, som 
afføder større tilfredshed hos kunderne.  Der skal udvikles en ny form for 
produktionstilrettelæggelse, der også om fatter styring af forsyningskæden og 
distributionssystemer. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/195 
 • Støtte til det europæiske globale navigat ionssatellitsystem (Galileo og EGNOS) 
Det europæiske globale navigati onssatellitsystem omfatter Galileo og EGNOS og er baseret på en 
verdensomspændende lokaliserings- og tidsbestemmelsesinfrastruktur1. 
– Udnyttelse af det fulde potentiale: Det drejer sig om at fremme øget brug af tjenesterne fra 
åben og kommerciel adgang over sikring af menneskeliv til eftersøgnings- og 
redningstjenester samt offentligt regulerede tjenester. Der satses desuden på transportstyringsformål, herunder fragt og tran sport af farlige mate rialer, udnyttelse af 
biprodukttjenester samt demonstration af sa tellitnavigations fordele og effektivitet. 
– Udvikling af værktøjer og tilvejebringelse af  det rette miljø: Det drejer sig om sikker 
anvendelse af tjenester, primært gennem certificer ing på de vigtigste områder, forberedelse 
og bekræftelse af tjenesternes nytteværdi i forbindelse med nye politikker og lovgivning, 
også i implementeringsfasen, spørgsmålet om offentligt regulerede tjenester i henhold til den vedtagne adgangspolitik, udvikling af de n nødvendige digitale topologi, kartografi og 
geodætiske data og systemer til navigations formål samt opfyldelse af behov og krav 
vedrørende sikkerhed og sikring. 
– Tilpasning af modtagerapparatur til de fastsa tte krav og opgradering af kerneteknologier: 
Det drejer sig om at forbedre modtager nes ydeevne, integrere teknologier med lavt 
energiforbrug og miniaturiseringsteknologi , udvide dækningen til indendørs navigation, 
koble systemerne sammen med udstyr til ra diofrekvensidentifikation, udnytte software-
modtagerteknologi, kombinere systemer ne med andre funktioner som f.eks. 
telekommunikation samt understøtte vigtig jo rdbaseret navigationsinfrastrukturteknologi 
for at sikre soliditeten og fleksibiliteten. 
                                                
 
1 Forskningsaktiviteterne skal styres af den europæiske GNSS-tilsynsmyndighed. 
L 400/196 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Støtte til videreudvikling af infrastruktu ren: Det drejer sig om at forberede 
andengenerationssystemet, tilpasse det til udviklingen i brugerbehovene og til 
markedsprognoserne, udnytte infrastrukturens inte rnationale dimension til at komme ind på 
globale markeder samt udvikle verdensomspændende standarder. 
Internationalt samarbejde 
Internationalt samarbejde er et væsentligt elemen t i FTU-aktiviteterne på dette felt, og det skal 
støttes, hvor det er i både industr iens og de politiske beslutningstage res interesse. Oplagte generelle 
emner for specifikke aktioner vil blive taget i betragtn ing, hvor der foreligge r en markedsmæssig 
interesse (f.eks. global udvik ling af handelen og sammenkædning af netværk og tjenester på 
kontinentalt og interkontinentalt pl an), hvor det er muligt at få adgang til og tilegne sig viden og 
teknologi, der supplerer de n eksisterende viden i Europa til ge nsidig fordel for de involverede 
parter, og hvor Europa imødeko mmer globale behov (f.eks. i rela tion til klimaændringer) eller 
bidrager til internationale standarder og globale sy stemer (f.eks. anvendt logistik og satellitbaseret 
navigationsinfrastruktur). 
Dækning af nye behov og uforudsete be hov for politisk beslutningsstøtte 
Initiativer vedrørende nye behov skal støtte fors kning, der tager sigte på kritiske problemstillinger i 
relation til fremtidige transportsystemer, f.eks. helt nye transport- og køretøjskoncepter, automatisering, mobilitet og or ganisatoriske aspekter. 
Uforudsete behov for politisk beslutningsstøtte, der kan kræve specifik trans portrelateret forskning, 
kan f.eks. omhandle brede samfundsmæssige em ner som ændringer i befolkningssammensætning, 
livsstil og samfundets forven tninger og krav til trans portsystemer samt nye risi ci eller problemer af 
særligt stor betydning for det europæiske samfund. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/197 
 8. Samfundsvidenskaber og humaniora 
Mål 
At nå frem til en dybtgående, fælles forst åelse af de komplekse og indbyrdes forbundne 
samfundsøkonomiske udfordringer, som Europa står over for, herunder vækst, beskæftigelse og 
konkurrenceevne, social samhørighe d, sociale, kulturelle og uddannels esmæssige udfordringer i et 
udvidet EU, bæredygtighed, miljøudfordringer, demografiske forandringer, migration og 
integration, livskvalitet og gl obal indbyrdes afhængighed, navnlig  for at skabe et forbedret 
videngrundlag for politikkerne på  de pågældende områder. 
Hovedlinjer 
De vigtigste forskningsområder vedrører de aktuelle og frem tidige samfundsmæssige, økonomiske 
og kulturelle udfordringer for Europa og resten af verden. Den foreslåede forskningsdagsorden 
udgør et solidt grundlag for forskningsindsat sen på dette felt. Udviklingen af et 
samfundsvidenskabeligt og humanist isk videngrundlag vil bidrage ma rkant til at fremme en fælles 
forståelse af disse udfordringer i hele Europa og til løsningen af mere omfattende internationale 
problemer. De prioriterede forskningsemner v il gøre det nemmere at formulere, gennemføre og 
evaluere mere effektive politikker, herunder re gulerende foranstaltninge r på mange områder af 
relevans for Fællesskabet på både europæisk, na tionalt, regionalt og loka lt plan, og der indgår 
desuden et væsentligt internationalt perspektiv i hovedparten af forskningen. 
L 400/198 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Ud over samfundsvidenskabelig og sociokulturel fo rskning og fremtidsforskning lægges der vægt 
på forskning inden for humaniora, som skal bely se problemstillinger ud fra forskellige vinkler og 
yde et væsentligt bidrag til forskellige emner under temaet, f.eks. de historiske, kulturelle og filosofiske aspekter, herunder relevante prob lemstillinger vedrørende  sprog, identitet og 
værdinormer. 
Forskningsindsatsen vil desuden kunne bygge på relevante nationa le forskningsprogrammer, der 
supplerer nedennævnte forskningsaktiviteter og udnytter ERA-NET-systemet og eventuelt 
traktatens artikel 169. Der kan i forbindelse med visse emner også etableres "sociale platforme", 
som kan drøfte fremtidige forskningsdagsordener og omfatte repræsentanter for forskningsverdenen 
og relevante aktører fra det øvrige samfund. 
Forskningsarbejdet skal gøres le ttere ved hjælp af forskningsinfr astrukturer, der genererer nye 
forskningsdata, bl.a. via spørgeundersøgelser (såvel kvantitative som kvalitative), stiller 
eksisterende data til rådighe d for international komparativ  forskning og giver adgang til 
kildemateriale og avancerede forskningsværktøjer og til resultaterne af ek sisterende forskning på 
mange felter. Nogle af disse aktioner gennemføres  via afsnittet om forskningsinfrastrukturer i 
særprogrammet "Kapacitet", andre via projekter under det foreliggende tema. Forskningen bliver 
afhængig af adgang til og brug af officielle statistikker. 
Der iværksættes specifikke formidlingsforanstaltninge r med sigte dels på bestemte målgrupper, dels 
på den brede offentlighed. De omfatter bl.a . workshopper og konferencer, hvor forskere får 
lejlighed til at udveksle synspunkter med politiske beslutningstagere og andre relevante aktører, 
samt udbredelse af forskningsresultater via forskellige medier. 
Der sikres den fornødne samordning mellem sa mfundsvidenskabelig og humanistisk forskning og 
fremtidsforskning under såvel sæ rprogrammet "Samarbejde" so m under andre særprogrammer. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/199 
 Aktiviteter 
• Vækst, beskæftigelse og konkur renceevne i et vidensamfund 
Formålet er at udvikle og integrere forskning i emner af betydning for væksten, beskæftigelsen og 
konkurrenceevnen for at tilvejebringe øget og mere inte greret viden om disse emner med henblik på 
fortsat udvikling af et vidensamfund. Det vil være  til gavn for den politiske beslutningstagning og 
understøtte bestræbelserne på at nå  de opstillede mål. Forskningen sk al integrere følgende aspekter 
af emnet: 
– den ændrede rolle, viden sp iller overalt i økonomien, herunde r forskellige typer viden, 
kvalifikationer og kompetencer i global målestok, formel og uformel uddannelse og 
livslang læring samt immateri elle goder og investeringer 
– økonomiske strukturer, strukt urforandringer, herunder geografiske aspekter som 
regionalisering og internationalisering, og spør gsmål i relation til produktivitet, herunder 
servicesektorens og finansse ktorens rolle og betydningen af  demografiske ændringer, 
efterspørgsel og mere langsigtede ændringsprocesser 
– spørgsmål af institutionel og politisk ka rakter, herunder makroøkonomisk politik, 
arbejdsmarkeder, sociale systemer og ve lfærdssystemer, nationale og regionale 
institutionelle kontekster og sammenhæ ng i og samordning af politiske tiltag. 
L 400/200 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Forskningen vil fokusere på vigtige nye udfordr inger og muligheder som følge af den voksende 
globalisering, nye vækstøkonomi er, udflytning af virksomhed er og EU's udvidelse samt 
samfundsøkonomisk stabilitet, te knologiens og den internationale  teknologioverførsels rolle, 
forskellige former for innovation og økonomisk fornyelse, outsourcing og insourcing, ungdom og 
ungdomspolitik, økonomisk og social iværksætterkultu r, den europæiske kulturarvs økonomiske 
potentiale og den kreative sektor. På beskæf tigelsesområdet skal forskningen dreje sig om 
arbejdsløshed og underbeskæftigelse. 
• Forening af økonomiske, sociale og miljøm æssige mål i et europæisk perspektiv 
Det drejer sig om at understøtte samfundets ønske om at kombinere økonomiske, sociale og 
miljømæssige mål og dermed skabe et bedre grundlag for bæredygtig udvikling. Forskningen på dette felt vedrører to in dbyrdes forbundne spørgsmål: 
– I hvilket omfang er det lykkedes de samfundsøko nomiske modeller i og uden for Europa at 
forene deres mål, og på hvilke vilkår er de t sket (herunder betydni ngen af dialog, sociale 
partnerskaber, sektortransformation og instit utionelle ændringer og evnen til at modstå nye 
udfordringer)? 
– Hvordan er den økonomiske sammenhængskr aft mellem regioner, hvordan er den 
bymæssige og regionale udvikling i et udvidet EU, hvordan virker den sociale 
sammenhængskraft (herunder social ulighe d, social beskyttels e og sociale ydelser, 
beskatning, etniske relationer og migrati on, uddannelse og social udstødelse samt 
sundhed), og hvad betyder den for social e problemer som fattigdom, boligforhold, 
kriminalitet og narkotikamisbrug? 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/201 
 – Ved behandlingen af disse emner tages der hensyn til: 
– kompromiser eller synergivirkninger me llem økonomiske, sociale og miljømæssige 
mål i global sammenhæng 
– samspillet mellem miljø1, energi og samfund 
– bæredygtighed på lang sigt 
– spørgsmål af særlig bety dning for udviklingslandene 
– geografiske aspekter, herunder byplanlægning, byers, storbyers og andre byregioners 
rolle og forvaltningsspørgs mål i forbindelse hermed 
– kulturelle spørgsmål samt de samfundsøkonom iske virkninger af europæisk politik 
og lovgivning. 
Spørgsmålet om velfærdsstater som udviklingsress ource samt beskæftigelse og boliger til migranter 
og deres efterkommere vil ligeledes blive taget op. 
                                                 
1 Globale miljøforandringer inddrages  hovedsagelig under temaet "Miljø". 
L 400/202 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Vigtige tendenser i samfundet og deres følgevirkninger 
Formålet er at forstå og vurde re årsagerne til og konsekvenserne  af bestemte hovedtendenser i 
samfundet af stor betydning for de europæiske borgere og deres livskvalitet og for den politiske 
styring, så man kan tilbyde vigtig politisk beslut ningsstøtte på mange områder. Den empiriske og 
teoretiske forskning skal foreløbigt  tage sigte på tre hovedtendenser: 
– demografiske ændringer, herunder stigende ge nnemsnitsalder i befol kningen, fertilitet og 
migration. De brede samfundsmæssige og økonomiske konsekvenser og spørgsmål vil 
blive behandlet, herunder det samfunds mæssige og økonomiske potentiale ved aktiv 
aldring, indvirkningen på pensionssystemerne , udfordringerne ved migration og integration 
og konsekvenserne for byudviklingen 
– ændringer i relation til livsstil, familie mønstre, arbejde, forbrug (herunder 
forbrugerbeskyttelse), sundhe d og livskvalitet, herunder vilkårene for børn, unge og 
handicappede og forening af arbejde og familieliv 
– samspillet mellem forskellige kulturer i et internationalt perspektiv, herunder traditioner fra 
forskellige samfund, befolkningsdiversitet, herunder etniske grupper, multikulturelle spørgsmål, forskellige identi teter, sprog og religiøse praksisser samt mulige spørgsmål i 
den forbindelse, herunder diskriminati on, racisme, fremmedhad og intolerance. 
Også ligestilling mellem kønnene, uligheder og æ ndrede værdinormer tages op i forskningen, og 
man skal se nærmere på ændringer i krimina litetsmønstre, opfattelsen af kriminalitet og 
virksomhedernes sociale ansvar. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/203 
 • Europa i verden 
Formålet er at forstå, hvordan forbindels erne og de indbyrdes af hængighedsforhold mellem 
forskellige regioner i verden, herunder regi oner under opbygning eller udvikling, ændrer sig, og 
hvilke følger det har for de pågæ ldende regioner, særlig  Europa, hvordan vi kan imødegå nye trusler 
og risici i en global kontekst, og hvordan de hænger sammen med menneskerettigheder, frihed og 
velfærd. Forskningen centreres om to  indbyrdes forbundne emneområder: 
– handelsstrømme, finanser, inve steringer, migration og dere s virkninger, skæv udvikling, 
fattigdom og bæredygtighed samt økonomisk e og politiske rela tioner og global 
governance, herunder internationale institutione r. Denne forskning skal beskæftige sig med 
samspillet mellem kulturer, herunder mediernes og religionernes indflydelse og markante ikke-europæiske løsningsmodeller 
– konflikter og deres årsager og løsning samt fr emme af fred, forholdet mellem sikkerhed og 
destabiliserende faktorer som fattigdom, kriminalitet, miljøforringelser, ressourceknaphed, skæv udvikling, økonomisk ustabilitet og gæld, terrorisme og dens årsager og 
konsekvenser samt sikkerhedsrelaterede poli tikker og opfattelser af usikre forhold og 
civile-militære relationer. 
Forskningen på begge områder skal  desuden beskæftige sig med Eu ropas rolle i verden, udvikling 
af multilateralisme og udviklingen inden for folkeret  samt demokrati og grundlæggende rettigheder, 
herunder forskellige opfattelser af grundlæ ggende rettigheder, og Europa set udefra. 
L 400/204 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Borger i Den Europæiske Union 
Set i sammenhæng med EU's fremtid ige udvikling er formålet at få øget viden dels om, hvordan 
man giver borgerne en følelse af, at EU er deres,  og at de har demokratisk indflydelse, og hvordan 
man får dem til at deltage aktivt i de demokratis ke processer, og om effektiv og demokratisk 
samfundsforvaltning på alle niveauer, herunder innovative samfundsforvaltni ngsprocesser, der kan 
fremme borgernes deltagelse og samarbejdet mellem offentlige og private aktører, dels om Europas 
mangfoldighed og fælles træk i relation til kultur, religion, institutioner, lov og ret, historie, sprog og værdier. Forskningen skal beskæftige sig med følgende: 
– medindflydelse (også i relation til unge og mi noritets- og kønsaspekte r), repræsentation, 
ansvarlighed og legitimitet, den europæiske offentlige sfære, medier og demokrati, forskellige forvaltningsformer i EU, herunde r økonomisk og juridisk samfundsforvaltning 
samt den offentlige og den private sektors rolle, politiske processer og muligheder for 
politikudformning, civilsamfundets rolle, borge rskab og borgerrettigheder, konsekvenser af 
udvidelser og dertil knyttede værdinormer hos befolkningen 
– Europas mangfoldighed og fælles træk, her under historisk oprindelse og udvikling, 
forskelle i institutioner (normer, praksis, l ovgivning), kulturarv, forskellige visioner og 
perspektiver for europæisk integration og udvi delser, herunder befo lkningernes holdning, 
identiteter, herunder europæisk identitet, tilgange til multikulturelle samfund, sprogets, 
kunstens og religionernes betydni ng samt holdninger og værdier. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/205 
 • Samfundsøkonomiske og vi denskabelige indikatorer 
I forbindelse med brugen af indikato rer i den politiske proces er form ålet at skabe bedre forståelse 
af, hvordan de udnyttes ved formuleringen og genne mførelsen af politikker, og at foreslå mere 
hensigtsmæssige indikatorer og metoder til at anve nde dem. Forskningen skal fokusere på følgende: 
– brug af indikatorer til formulering af polit iske mål og gennemførelse af politikker på 
forskellige områder fra makro- til mikroplan, eksisterende indikatorers egnethed og anvendelse, teknikker til at an alysere dem, samt forslag ti l nye indikatorer og sæt af 
indikatorer 
– bedre understøttelse af konkret baserede pol itikker med indikatorer og metoder til deres 
anvendelse, indikatorer med henblik på poli tikker med flere formål og på samordning af 
politikker og regulering samt anvendelse af officielle statistikker til at understøtte 
indikatorer 
– brug af indikatorer og lignende metoder til evaluering af forskningsprogrammer, herunder 
konsekvensanalyser. 
L 400/206 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Fremtidsstudier 
Formålet er at kunne tilbyde poli tiske beslutningstagere og andre på  nationalt, regionalt og EU-plan 
prognoser og scenarier, så de på et tidligt tidspunkt kan afdække la ngsigtede udfordringer og 
områder af fælles interesse og dermed bliver be dre i stand til at formulere hensigtsmæssige 
politikker. Der er tale om fire typer aktiviteter: 
– generelle samfundsvidenskabelige fremtidsst udier og prognoser om et begrænset antal 
centrale udfordringer og mu ligheder for Fællesskabet, f.eks. fremtidsudsigter og 
konsekvenser i relation til aldr ende befolkninger, migration, globalisering af fremskaffelse 
og formidling af viden, ændringer i krim inalitet samt alvorlige risikomomenter 
– mere målrettede tematiske undersøgelser af den fremtidige udvikling inden for og på tværs 
af nye og vigtige forskningsområ der og videnskabelige discipliner 
– fremtidsstudier af forskningssystemer og - politikker i Europa og andre steder og af 
udsigterne for de vigtigste involverede aktører 
– viden- og erfaringsudveksling og samarbejde  mellem nationale og/eller regionale 
initiativer vedrørende fremtidsstudier, sama rbejde mellem sådanne initiativer i EU og 
tredjelande og internationale initiativer. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/207 
 Internationalt samarbejde 
Der skal på baggrund af forskningens markante in ternationale dimension udvikles internationalt 
samarbejde på alle områder under dette tema . Der iværksættes specifikke internationale 
samarbejdsaktioner på multilateralt eller bilateralt grundlag  omkring en række emner, der er udvalgt 
under hensyn til såvel partnerlandenes som Europas behov. 
Dækning af nye behov og uforudsete be hov for politisk beslutningsstøtte 
Forskningen i nye behov skal sætte forskerne i stand til at afdække og behandle spørgsmål og 
emner, som ikke er omhandlet ovenfor. De n skal tilskynde til innovativ tænkning omkring de 
problemer, som gør sig gældende i Europa, og som hi dtil ikke har været bredt debatteret, eller andre 
relevante kombinationer af emner, perspektiver og  discipliner. Der skal de suden udføres forskning 
for at dække uforudsete behov for politisk beslutni ngsstøtte i tæt samråd med de berørte kredse. 
9. Rummet 
Mål 
At støtte et europæisk rumpr ogram, som fokuserer på applikationer som GMES til gavn for 
borgerne og for den europæiske rumindustris konku rrenceevne. Det vil bidrag e til udvikling af en 
europæisk rumpolitik og fungere som et supplem ent til indsatsen fra medlemsstaterne og andre 
vigtige aktører, herunder Den Eu ropæiske Rumorganisation (ESA). 
L 400/208 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Hovedlinjer 
På dette område vil Fællesskabet medvirke til at de finere fælles mål på grundlag af brugerkrav og 
politiske målsætninger, til at samordne inds atsen, til at undgå dobbeltarbejde, til at fremme 
interoperabilitet og til at forbedre omkostningseffe ktiviteten. Det vil også bidrage til arbejdet med at 
fastlægge standarder. Den europæiske rumpolitik1 tjener de offentlige myndigheders og de politiske 
beslutningstageres formål og kan samtidig styrke  den europæiske industris konkurrenceevne. Denne 
politik gennemføres via et europæisk rumprogr am, og syvende rammeprogram understøtter eller 
supplerer forsknings- og udviklingsindsatsen i Eu ropa fra andre aktører på forskningsområdet – 
offentlige såvel som private. 
Dette tema skal understøtte Fæll esskabets politiske målsætninge r, f.eks. inden for landbrug, 
skovbrug, fiskeri, miljø, telekommunikation, si kkerhed, udvikling, sundhed, humanitær bistand, 
transport, videnskab og uddannelse og samtidig sikre, at Europa inddrages i regionalt og 
internationalt samarbejde. Det forventes også,  at rumbaserede værk tøjer kan bidrage til 
retshåndhævelsen på nogle af disse områder. 
Med særlig fokus på brugen af eksisterende ka paciteter i Europa tager aktiviteterne på dette 
prioriterede forskningsområde primært sigte på  udnyttelse af rumaktiver  til implementering af 
applikationer, herunder navnlig GMES (global miljø- og sikkerhedsovervågning), der sammen med 
Galileo udgør den europæiske rumpolitiks flagskib, udforskning af rummet samt støtteteknologi, der understøtter EU's strategiske rolle. 
                                                
 
1 Europæisk rumpolitik – forel øbige elementer – KOM(2005) 208. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/209 
 Applikationsorienterede aktiviteter forvente s at supplere aktioner under andre temaer i 
særprogrammet "Samarbejde" (navnlig aktioner unde r temaet "Miljø" i forbindelse med 
jordobservation og GEOSS og aktione r under temaet "Informations- og 
kommunikationsteknologi"). Der ti lstræbes desuden tematiske synergivirkninger med beslægtede 
aktiviteter under andre sæ rprogrammer. Endelig forventes ak tiviteterne suppleret med aktioner 
under rammeprogrammet for innovation og konkurrenceevne og programmet for almen og erhvervsfaglig uddannelse. 
Forsknings- og teknologioverførselsak tiviteter under dette tema kan være af særlig interesse for 
SMV'er, der arbejder med udvikling af innovativ teknol ogi, og som er nødsaget til at gøre sig mere 
fortrolige med de nye muligheder i rumteknol ogien (spin-in-effekt), eller som udvikler 
anvendelsesmuligheder for deres egen rumteknol ogi på andre markeder (spin-off-effekt). 
Forvaltningen af visse dele af rumaktiviteterne kan eventuelt overl ades til eksisterende eksterne 
enheder som f.eks. ESA
1 og andre enheder eller organer på europæisk eller nationalt plan. For 
GMES' vedkommende kan forskningsaktiviteterne gennemføres via et fælles teknologiinitiativ 
(jf. bilag III). 
                                                 
1 I henhold til rammeaftalen mellem Det Eu ropæiske Fællesskab og Den Europæiske 
Rumorganisation (EUT L 261 af 6.8.2004, s. 64). 
L 400/210 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Aktiviteter 
• Rumbaserede applikationer i det europæiske samfunds tjeneste 
– Den globale miljø- og sikkerhedsovervågning GMES: 
Formålet er at udvikle hensigtsmæssige satellitbas erede overvågnings- og varslingssystemer, bl.a. af 
hensyn til borgernes sikkerhed, som enestående og globalt tilgængelige data kilder og at konsolidere 
og stimulere videreudviklingen af deres operatio nelle anvendelsesformål. Programmet skal også 
understøtte udviklingen af operationelle GMES-tje nester, som sætter beslutningstagerne bedre i 
stand til at foregribe eller afbøde krisesituatione r og problemer i forbindelse med miljøforvaltning 
og sikkerhedsstyring og håndtering af naturkatastrofer, først og fremmest med hurtige tjenester for 
beredskab, landovervågning og havovervågning. Forskni ngsaktiviteterne skal pr imært bidrage til at 
maksimere brugen af GMES-data indsamlet fra rumb aserede kilder og integrere dem med data fra 
andre observationssystemer i komplekse produkter,  der kan levere information og skræddersyede 
tjenester til slutbrugere ved hjæl p af effektiv dataintegration og informationsstyring. Der vil om 
nødvendigt også blive inddraget a ndre satellitteknologier (f.eks . kommunikation og navigation) i 
udviklingen af GMES-tjenester. Forskningsaktivite terne skal desuden bidrage til at forbedre 
overvågningsteknikker og dert il knyttede instrumentteknologier , om nødvendigt udvikle nye 
rumbaserede systemer eller gøre eksisterende sy stemer mere interoperable og gøre det muligt at 
anvende dem i (præ)operationelle tjenester, de r dækker specifikke behov . Forskningen bør især 
støtte udviklingen af bæredygtige rumbaserede og in situ- (herunder jordbaserede og luftbårne) 
systemer til landovervågning, havovervågning og krisestyring med hyppige højtopløsningsbilledoptagelser af  områder af stor betydning, he runder følsomme og bymæssige 
områder og områder i hurtig udvikling, samt til fore byggelse og styring af risi ci og alle former for 
krisesituationer, samtidig me d at konvergensen med ikke-rumbaserede systemer fremmes. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/211 
 • På miljøområdet er der bl.a. behov for at tilvej ebringe selvstændig viden om situationen med 
hensyn til bæredygtig anvendelse af vedvarende  ressourcer (f.eks. vegetation og skove), 
vådområder, ørkendannelse, overfladefor hold, bl.a. sne og is, og arealanvendelse, 
fødevareforsyning, landbrugsmiljø og fiskeri, kulstofdræn og kulstoflagre, atmosfæriske 
processer og kemi samt have nes tilstand. Der skal desuden tages hensyn til EU's sjette 
miljøhandlingsplan for overvågning af klim aændringer og luft-, jord- og vandkvalitet. 
• På sikkerhedsområdet vedrører behovene erhve rvelse af, adgang til og udveksling af data og 
informationer, som er nødvendige i forbindelse med katastrofehjælp og -styring. Indsatsen skal 
tage sigte på støtte til forebyggelse/imødegåel se, overvågning, risikostyring og vurdering af 
naturbetingede og teknologiske risikomomenter sa mt humanitær bistand med henblik på korrekt 
behovsvurdering, nødplaner i forbindelse med naturkatastrofer (f.eks. skovbrande, 
oversvømmelser og jordskælv) og hu manitære kriser (flygtninge, in ternt fordrevne osv.). Der bør 
desuden overvejes forskning til støtte for genne mførelsen af fællesskabs politikker som f.eks. 
oprettelsen af et område med frihed, si kkerhed og retfærdighed samt inden for 
grænseovervågning. 
L 400/212 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Sikkerhedsaspekter (som supplement til si kkerhedsforskning og GMES-aktiviteterne) 
I SPASEC-rapporten1 understreges det, at rumtjenester ha r så stor betydning for velfærden i det 
europæiske samfund, at beskyttelse af kritisk infrastruktur i rumsek toren bør prioriteres meget højt. 
Det kan kræve tjenester og kapacitet til overvågning af både rumbaserede aktiver og infrastruktur på 
jorden. Rumovervågningssystemet vil f.eks. kunne give informationer om satellitters vigtigste 
karakteristika (f.eks. kredsløbsparame tre, aktivitetsstatus), de vigtig ste karakteristika ved potentielt 
truende affald i rummet (f.eks. bane, fysisk e parametre) og relevante informationer om 
vejrforholdene i rummet og objekter i nærhed en af jordkloden. Der kan blive tale om 
forundersøgelser og finansiering af demonstrationsprojekter. 
– Satellitkommunikation 
Formålet er at støtte innovative satellitkommuni kationsapplikationer og -tje nester, som er sømløst 
integreret i globale elektronisk e kommunikationsnet, til borgere og virksomheder i forskellige 
applikationssektorer, der omfatter civilbesky ttelse, sikkerhed, e-forvaltning, telemedicin, 
teleuddannelse, eftersøgnings- og redningsaktioner, turisme og fritidsaktiviteter, transport, herunder flådestyring og individuel na vigation, landbrug, skovbrug og me teorologi. Forskningen skal 
fokusere på udvikling af nye app likationer og demonstrationsopse ndelser samt præoperationelle 
systemer, hvor satellitkommunikation effektivt imødekommer disse behov for så vidt angår 
downstream-tjenester under GMES. 
                                                
 
1 Rapport fra ekspertpanelet vedrørende  rumfart og sikkerhed (marts 2005). 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/213 
 • Udforskning af rummet 
– Formålet er at yde FoU-støtte, at maksim ere den videnskabelige  værditilvækst gennem 
synergier med initiativer fra ESA eller a ndre enheder og organer på europæisk eller 
nationalt plan inden for udforskning af rummet med dertil hørende overførsel af teknologi og at lette videnskabelige kredses adgang til resultater/data fra opsendelser med 
forskningsformål under det europæiske rumpr ogram. Forskningsaktiviteterne skal navnlig 
udføres som understøttende aktioner, forundersøg elser og præoperationelle projekter. Flere 
andre dimensioner skal overvejes: internat ionale samarbejdsmuli gheder, betydningen af 
konstant agtpågivenhed på dette felt samt  formidling af forskningsresultaterne. 
– Der overvejes også understøttende aktioner og forundersøgelser for at opnå en bedre 
koordinering af indsatsen med he nblik på udvikling af teleskop er og detektorer til brug i 
rummet og dataanalyse inden for rumviden skab. Aktionerne i denne forbindelse vil 
supplere de relevante nationale og interna tionale programmer (isæ r under ESA) og tage 
sigte på at undersøge de intern ationale samarbejdsmuligheder. 
• FTU til styrkelse af rumfartsgrundlaget 
– Rumfartsteknologi 
Det overordnede formål er at forbed re den europæiske rumteknologisektors 
konkurrenceevne, omkostningseffektivitet og uafhængige adgang generelt. 
L 400/214 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Mere specifikt kan dette formål opfylde s gennem rumforskning og udviklingsaktiviteter 
med henblik på langsigtede behov, herunder rumtransport f.eks. på følgende områder: vurdering af langsigtede behov, systemstudier, der tager hensyn til slutbrugernes behov, og 
forskning i teknologi med henblik på næste generation af rumtransport- og fremdriftssystemer. 
– Rumvidenskab 
Formålet er at bidrage ti l udviklingen af avanceret teknologi til brug inden for 
rumvidenskaben. Rumvidenskaben giver ikke bl ot indsigt i universets  struktur, øget viden 
om jordkloden og solsystemet og en ny tilgang til discipliner som biomedicin og biologi og fysik, men er også en vigtig drivkraft for nye teknologiske landvindinger med mange andre 
anvendelsesmuligheder til gavn for samfundet.  Syvende rammeprogram skal supplere de 
igangværende videnskabelige programmer på de områder, hvor vi mangler viden, og 
understøtte videnskabelige  aktiviteter, bl.a. om bord på de n internationale rumstation (ISS). 
Der forventes desuden støtteaktiviteter med sigte på at skabe lettere adgang til videnskabelige data, bl.a. dem der er  indsamlet på tidligere missioner. 
Internationalt samarbejde 
Udnyttelse og udforskning af rummet er per de finition globale forehavender. Et effektivt 
internationalt rumfartssamarbejde kan være med til at højne EU's politiske status på verdensplan, 
forbedre dets økonomiske konkurrenceevne og styrke dets videnskabelige renommé. Samarbejde i 
rumfartssektoren vil samtidig støtte Fællesskabet s udenrigspolitiske målsætninger (f.eks. støtte til 
udviklingslande og nabolande). 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/215 
 Der vil i denne forbindelse blive sat fokus på at u dvikle en overordnet strategi  for det internationale 
rumfartssamarbejde og en effektiv samordningsmeka nisme, der omfatter alle relevante europæiske 
aktører. 
Rummet bør betragtes som en oplag t sektor for udvikling af internationale aktiviteter, særlig i 
samarbejde med de vigtigste og de nye rummagter som f.eks. Rusland, USA, Kina, Indien, Canada, 
Japan, Ukraine og andre lande, der ge nnemfører rumforskningsaktiviteter. 
Der skal satses på at fremme rumbaserede løsninger til støtte for bæredygtig udvikling og 
risikoforebyggelse i forbindelse me d naturkatastrofer og humanitære kriser, især i Afrika. Det er i 
tråd med GMES' globale tilgang til overvågningen af miljøet1 og sikkerheden. 
For at skabe øgede muligheder for effektivt samarb ejde og sikre, at den bedste internationale 
ekspertise på rumforskningsområdet integreres i det europæiske rumprogram, iværksættes der bi- 
eller multilaterale projekter, internationale og globale initiativer og samarbejde med 
vækstøkonomier og udviklingslande. Aktiviteterne  vil omfatte vurdering og overvågning af 
internationale forpligtelser. 
Dækning af nye behov og uforudsete be hov for politisk beslutningsstøtte 
Forskning i nye behov baner vejen for innovative te knologiske løsninger på rumforskningsområdet 
og tilpasnings- og anvendelsesmuligheder på andre områder (f.eks. ressourceforvaltning, biologiske processer og nye materiale r). Forskning med henblik på uforudsete behov for politisk 
beslutningsstøtte kan vedrøre emne r som f.eks. rumbaserede løsninge r til støtte for udviklingslande 
samt nye rumobservations- og kommunikationsvæ rktøjer og -metoder, som kan bidrage til 
gennemførelsen af relevante EU-pol itikker og til øget social integration. 
                                                
 
1 F.eks. Kyoto-protokollen, FN's konvention om bekæmpelse af ørkendannelse, FN's 
konvention om biologisk mangfoldighed, konklus ionerne fra verdenstopmødet i 2002 om 
bæredygtig udvikling og konklusionerne fra G8-topmødet i 2005. 
L 400/216 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 10. Sikkerhed 
Mål 
At udvikle teknologi og viden for at opbygge de nødvendige kapacitete r til at sikre borgerne mod 
trusler fra f.eks. terrorisme, naturkatastrofer og kriminalitet under overholdelse af de grundlæggende menneskerettigheder, herunder priv atlivets fred, at sikre optimal og samordnet 
anvendelse af eksisterende og ny teknologi til gavn for Europas ci vile sikkerhed og at stimulere 
samarbejdet mellem udbydere og brugere med henb lik på løsninger inde n for civil sikkerhed 
gennem forbedring af den europæiske si kkerhedsindustris konku rrenceevne og gennem 
opgaveorienterede forskningsresultater med henblik på at mindske sikkerhedsmangler. 
Hovedlinjer 
Sikkerhed i Europa er en for udsætning for velstand og frihed. Forskningstemaet vedrørende 
sikkerhed fokuserer udelukkende på  civile anvendelsesformål og unde rstøtter gennemførelsen af de 
fællesskabspolitikker og -initiativer, der vedrører sikkerheden, såsom oprettelsen af et område med 
frihed, sikkerhed og retfærdighed, transpor t, sundhed (herunder EU-programmet for 
sundhedssikkerhed
1), beskyttelse af civilbefolkningen  (bl.a. ved naturkatastrofer og 
industriulykker), energi, miljø og eksterne politik ker. Forskningen under dette tema vil således også 
bidrage til øget vækst og beskæf tigelse og til at forbedre den europæiske sikkerhedsindustris 
konkurrenceevne. Den vil gøre det nemmere for de forske llige nationale og inte rnationale aktører at 
samarbejde og samordne deres indsats, så man undgår unødvendigt dobbeltarbejde og kan udnytte 
alle eventuelle synergivirkninger. Den vil sigte m od at afhjælpe kapacitetsmangler og vil betyde en 
klar værditilvækst for sikkerhedsb ehovene i Europa. Respekt for pr ivatlivets fred og de borgerlige 
rettigheder skal være en grundlæ ggende rettesnor for al forskni ng under dette tema. Den vil ikke 
beskæftige sig med teknologi til dødbr ingende og/eller ødelæggende våben. 
                                                 
1 Med henblik på bedre beredskab og mere effe ktiv indsats i tilfælde af bevidst udslip af 
biologiske og/eller kemiske agenser. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/217 
 De særlige krav om fortrolighed skal håndhæves, men åbenheden om forskningsresultater må ikke 
begrænses unødigt. Endvidere skal der fortages  en afgrænsning af, på hvilke områder den 
nuværende åbenhed om forsknings resultaterne kan opretholdes. 
Disse ikke-forsvarsrelaterede ak tiviteter på fællesskabsplan vi l fokusere på sikkerhedsmæssige 
opgaver på fire civilområder, som er udvalgt for at  imødegå specifikke udfordringer af stor politisk 
betydning, hvor EU kan gøre indsat sen væsentligt mere effektiv over for trusler og potentielle 
sikkerhedsbrister, samt tre tværgående emner. Hver t af de fire opgaveområder dækker seks faser af 
forskellig varighed og vægt. Disse seks faser er følgende: identificering (relateret til en 
begivenhed), forebyggelse (relateret til en trussel), beskyttelse (relateret til et mål), beredskab 
(relateret til en operation), im ødegåelse (relateret til en kris e) og genopretning (relateret til 
virkninger); de beskrive r indsatsen i de respektive faser. De  første fire faser refererer til 
bestræbelser på at undgå en ulykke  eller katastrofe og afbøde dens eventuelle negative virkninger, 
mens de sidste to refererer ti l indsatsen i selve ul ykkessituationen og afhj ælpning af de mere 
langsigtede konsekvenser. 
I hver fase af de enkelte opgaveområder er der br ug for bestemte former for kapaciteter, som de 
ansvarlige for borgernes sikkerhed skal have til rådighed for at kunne imødegå trusler og ulykker 
effektivt. De indikerer, hvordan indsatsen skal orga niseres, og vil i flere tilfælde være relevante for 
mere end én fase og/eller ét opgaveområde. Opb ygningen af disse kapacite ter er baseret på en 
kombination af viden, teknologi og organisatoriske foranstaltninge r. Under dette tema undersøges 
det også, hvordan der kan sikres en effektiv forbindelse mellem den øgede viden og teknologi, en 
bedre anvendelse af fælles ikt-systemer inden for forskellige operationer og de processer, der 
udvikles, og de forskellige slutbrugeres fak tiske anvendelse heraf, så de europæiske 
sikkerhedskapaciteter forbedres. 
L 400/218 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Forskningen vil især fokusere på  at afhjælpe kapacitetsmangler  ved at udvikle teknologier og 
kvalifikationer, der er nødvendi ge i forbindelse med et bestemt opgaveområde, og som udvælges 
med en "top-down"-metode, der baseres på dialog  med slutbrugerne, i ov erensstemmelse med mål 
og prioriteter. Da de offentlige myndighede r, den private sektor og EU-borgerne er 
sikkerhedsforskningens slutbr ugere, inddrages de fuldt ud i udvælgelsen af, hvilke 
sikkerhedsforskningskrav der skal  tages op. Der anvendes en metode  til "systemanalyse" til at 
analysere manglerne i den civile sikkerhed og dere s FoU-krav inden for de enkelte opgaveområder. 
Aktiviteterne vil omfatte en analyse af si kkerhedskravene i forbindelse med civile 
forretningsaktiviteter. Udvælgelsen af forskningskrav ene bør være et permanent og vigtigt element i 
forskningen under dette tema- 
Denne metode, der tager sit udgangspunkt i kapac itetsmangler, suppleres med en "bottom-up"-
metode, der vurderer rækkevidden af og undersøger te knologierne for at finde ud af, hvordan de kan 
bruges til at øge sikkerheden i Europa. Et vigtigt as pekt er at trække på ekspertisen på udbudssiden 
(f.eks. industri, universiteter,  forskningscentre), så der kan gøres fremskridt med innovative 
sikkerhedsløsninger. 
Forskningen skal være multidisciplinær og opgave orienteret og kan spænde fra udvikling af 
teknologi og metoder til integrering, demonstration og valideri ng af teknologi og systemer. Der bør 
sigtes mod teknologier med flere forskellige formål for at maksimere anvendelsesmulighederne og 
fremme "krydsbefrugtning", og der opfordres til at  udnytte eksisterende og ny teknologi i den civile 
sikkerhedssektor. Forskningen under temaet vedrørende sikkerhed si gter mod at finde mellem- og 
langsigtede effektive løsninger, der er tilstr ækkeligt smidige og innovative til at kunne klare 
relevante trusler. Den skal også supplere og integrere den teknol ogiske forskning og mere 
systemorienterede forskning af relevans for ci vil sikkerhed, der udføres  under andre temaer. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/219 
 Sikkerhedsforskning kræver særlige gennemførelsesbes temmelser for at tage hensyn til dens særlige 
karakter, og formålet er at beskytte følsomme sikkerhedsoplysninger og at fremlægge tilstrækkelige 
oplysninger om resultaterne for me dlemsstaterne og slutbrugerne. 
Forskningen skal udelukkende fokusere på civile  anvendelsesformål. I erkendelse af, at visse 
teknologier vil være relevante for både civi le og militære formål, skal der fastlægges 
hensigtsmæssige rammer for en samordning me d Det Europæiske Forsvarsagenturs (EDA) 
aktiviteter. Af hensyn til den gensidige inform ation og for at undgå unødvendig dobbeltfinansiering 
vil sikkerhedsforskningen desuden blive samordne t med andre aktiviteter på nationalt og europæisk 
plan. 
Der opfordres stærkt til at indd rage SMV'er i aktiviteterne, og det samme gælder myndigheder og 
organisationer med ansvar for borgernes sikkerh ed. Den mere langsigtede forskningsdagsorden, 
som er udarbejdet af Det Europæiske Rådgive nde Udvalg for Sikkerhedsforskning (ESRAB)1, 
danner grundlag for fastlæggelsen af forskni ngens indhold og strukt ur under dette tema. 
                                                 
1 Oprettet under den treårige forberede nde aktion vedrørende sikkerhedsforskning 
(PASR 2004-2006). 
L 400/220 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Aktiviteter 
Aktiviteterne drejer sig om følgende opgaveområder : 
• Borgernes sikkerhed : aktiviteterne drejer sig om trussels aspekter af potentie lle begivenheder af 
tværnational betydning, såsom gerningsmænde ne og deres udstyr og ressourcer eller 
angrebsmekanismer. Dette opgaveområde foruds ætter en række kapaci teter, hvoraf mange 
primært vedrører faserne "identificering", "f orebyggelse", "beredskab" og "imødegåelse". 
Formålet er både at undgå en begivenhed og at  afbøde dens eventuelle konsekvenser. For at 
tilvejebringe de nødvendige kapaciteter til at kunn e yde civilbeskyttelse, herunder biosikkerhed 
og beskyttelse mod risici, som er forbundet med kr iminalitet og terrorangreb, er vægten lagt på 
følgende emner: selve truslen (f.eks. kemisk, biologisk, radiol ogisk eller nuklear), viden om 
truslen (f.eks. efterretningsvirksomhed i form af indsamling, udnyttelse og videreformidling af 
informationer samt alarmering), afsløring af tr uslen (f.eks. farlige st offer, sprængstoffer, 
biologiske eller kemiske stoffer, enkeltper soner eller grupper, mi stænkelig adfærd), 
identificering og autentificering (af f.eks. persone r, type og mængde stoffer), forebyggelse (f.eks. 
kontrol med adgang og bevægelser, kontrol me d økonomiske midler, kontrol med finansielle 
strukturer), beredskab (f.eks. risikovurdering, beskyttelse mod ke miske, biologiske, radiologiske 
eller nukleare stoffer, kontrol med bevidste udslip af biologiske og kemiske agenser, vurdering af 
omfanget af strategiske reserver såsom menne skelige ressourcer, kvalifikationer, udstyr og 
hjælpematerialer, beredskab ove r for begivenheder i større må lestok osv.), uskadeliggørelse 
(f.eks. af missiler, kommunikation, køretøjer, ikke-ødelæggende system er) og begrænsning af 
virkningerne af terrorang reb og kriminalitet, retshåndhævelse og databehandling. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/221 
 • Infrastruktur- og forsyningssikkerhed: aktiviteterne drejer sig om mål for begivenheder eller 
katastrofer af tværnationalt omfang, og som ekse mpel på sådanne infr astrukturer kan nævnes 
faciliteter til større arrangementer, bygni nger og steder af politis k betydning (f.eks. 
parlamentsbygninger) eller symbol værdi (f.eks. bestemte monume nter) og forsyningsfaciliteter 
for energi (herunder olie, el og gas), vand, transp ort (i luften, til søs og på land), kommunikation 
(herunder radio og tv), finansielle strukturer, offe ntlige forvaltninger, sundhedsvæsen m.m. Dette 
opgaveområde forudsætter en række kapacitete r, hvoraf mange primært vedrører faserne 
"beskyttelse" og "beredskab". Formålet er bå de at undgå en begivenhe d og at afbøde dens 
eventuelle konsekvenser. For at tilvejebringe de nødvendige kapaciteter er vægten lagt på 
følgende emner: analyse, modelle ring og vurdering af sårbarheden af fysisk infrastruktur og dens 
drift, sikring af nuværende og fremtidige o ffentlige og private kritiske netforbundne 
infrastrukturer, fysiske, logiske og funktionelle  aspekter af systemer  og tjenester, kontrol- og 
alarmeringssystemer med henblik på hurtig reaktion i tilfælde af en begivenhed samt beskyttelse 
mod kaskadevirkninger og fastlægge lse og formulering af kriterie r for tilvejebringelse af nye 
sikre infrastrukturer og forsyningsfaciliteter. 
L 400/222 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Intelligent overvågning og grænsesikkerhed: aktiviteterne drejer sig om spørgsmål med 
relevans for samtlige niveauer i EU's grænsesikkerhedsstrategi, fra 
visumansøgningsprocedurerne i ambassader og konsul ater (1. niveau), samarbejde på tværs af 
grænserne (2. niveau), foransta ltninger ved grænseovergangssted erne ved landgrænser, i havne 
og lufthavne samt mellem grænseovergangssteder ne ved grønne og blå grænser (3. niveau) og 
endelig aktiviteter inden for EU's  ydre grænser (4. niveau), så som udveksling af informationer, 
kompenserende foranstaltninger, Schengen-informationssystemet (SIS) og samarbejde vedrørende retsvæsen og politi, toldvæsen og gr ænsekontrol. Dette opgaveområde forudsætter en 
række kapaciteter, hvora f mange primært vedrører faserne "identificering", "forebyggelse" og 
"beskyttelse". Formålet er både at undgå en begivenhed og at afbøde dens eventuelle 
konsekvenser.  For at tilvejebringe de nødvendige kapaciteter er vægten lagt på følgende  emner: effektivisering 
af alle sikkerhedsrelevante systemer, udstyr,  værktøjer og processe r, der er i brug ved 
grænseovergangssteder (f.eks. identitetskontrol af  personer, diskret detektering af personer og 
varer, sporing af stoffer, stikprøver, fysisk ge nkendelse, herunder datasøgning og -analyse m.m.), 
forbedring af sikkerheden ved Europas land- og søgrænser (f.eks. ved hjælp af diskret 
detektering af køretøjer og fart øjer, undervandsdetektering af fa rtøjer, sporing af køretøjer og 
fartøjer, fysisk genkendelse, herunder data søgning og -analyse, overvågning, fjernoperationer 
m.m.), sikkerhed til søs samt vurdering og forva ltning af (illegale) migrationsstrømme. Der vil 
blive fastlagt en passende ramme for samo rdningen med Det Europæiske Agentur for 
Forvaltning af det Operative Samarbejde ved EU-medlemsstaternes Ydre Grænser. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/223 
 • Retablering af sikkerhed i krisesituationer: aktiviteterne fokuserer på teknologi, som giver 
overblik over og støtter forskellig e krisestyringssituationer bl.a. i relation til civilbeskyttelse 
(herunder naturkatastrofer og industriulykker), humanitær bistand og redningsoperationer. Dette 
opgaveområde forudsætter en række kapacitete r, hvoraf mange primært vedrører faserne 
"beredskab", "imødegåelse" og "genopretning". Formålet er at afbøde  virkningerne af en 
begivenhed. For at tilvejebringe de  nødvendige kapaciteter er vægt en lagt på følgende emner: 
generelt organisatorisk og operationelt bereds kab over for sikkerhedstruende begivenheder 
(f.eks. samordning mellem forskellige orga nisationer og nødkommunikation, vurdering af 
strategiske reserver, opgørelser ove r strategiske reserver m.m.), krisestyring (f.eks. integrerede 
alarmerings- og styringsmidler, vurdering af begi venheden og de vigtigste behov, integration af 
heterogene aktører og ressourcer, evakuering og isolering, neutraliseri ng og begrænsning af 
virkningerne af terrora ngreb og -kriminalitet m.m.), inte rvention i fjendtlige omgivelser, 
humanitær nødhjælp samt styring af konsekvens er og kaskadevirkninger af sikkerhedstruende 
begivenheder (f.eks. sikring af et funktionsdygt igt offentligt sundhedsvæsen, videreførelse af 
forretningsaktiviteter, tillidsskabende foranstaltn inger, genetablering af samfundsfunktioner efter 
forstyrrelser eller ødelæggelser m.m.). 
L 400/224 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Ovennævnte områder understø ttes af følgende mere tværgående aktiviteter: 
• Sikkerhedssystemers integration, sammenkobling og interoperabilitet: aktiviteterne 
vedrørende efterretningsvirksomhed, informati onsindsamling og civil sikkerhed skal muliggøre 
og/eller bidrage til effektiviteten af den teknol ogi, der skal til for at sikre den nødvendige 
kapacitet på de ovennævnte områder, hvorfor der fokuseres på en række tværgående emner: 
bedre interoperabilitet og indbyrdes kommunikation mellem sy stemer, udstyr, tjenester og 
processer, herunder informationsinfrastrukturer til retshåndhævelse, bran dslukning, civilforsvar 
og lægeindsats, samtidig med at der sørges for driftssikkerhed, beskyttelse af fortrolige 
informationer og sikring af deres integritet, mulighed for at spore alle transaktioner og 
databehandling m.m. Også emner som standardis ering og uddannelse vil b live taget op (herunder 
i relation til kulturel, menneskelig og  organisatorisk interoperabilitet). 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/225 
 • Sikkerhed og samfund: aktiviteterne er af tværgående ka rakter og skal gennemføres ved et 
samspil mellem naturvidenskabel ige, teknologiske og andre fa gområder, navnlig politologi, 
samfundsvidenskab og humaniora. Der f okuseres på målrettede kulturelle, 
samfundsvidenskabelige og systemiske ri sikoanalyser, scenar ieudvikling og andre 
forskningsaktiviteter vedrørende emner som f.ek s. sikkerhed som et foranderligt begreb 
(omfattende analyser af sikkerhed srelaterede behov for at kunne ops tille de vigtigste funktionelle 
krav over for en omskiftelig sikkerhedssituation), indbyrdes afhængighed, sårbarhed over for 
katastrofer og nye trusler (f.eks. fra terrorisme og organiseret kriminalitet), borgernes holdning og adfærd i krisesituationer (f.eks. opfattelsen  af terrorisme og kriminalitet, masseadfærd, 
offentlighedens forståelse af borgerlige rettighe der og socio-kulturelle former for beskyttelse og 
accept af sikkerhedsmæssige kontrolf oranstaltninger), den enkelte bo rgers beredthed i tilfælde af 
terrorangreb, spørgsmål vedr ørende kommunikationen melle m myndigheder og befolkning i 
krisesituationer, øget opmærksomhed  i befolkningen omkring trusler, vejledning til borgerne om 
de interne sikkerhedsrådgivnings - og hjælpesystemer i medl emsstaterne og på EU-plan, 
adfærdsmæssige, psykologiske og andre relevante unde rsøgelser af terrorister, etiske spørgsmål 
vedrørende beskyttelse af pers ondata samt beskyttelse og sikring af informationer. Der skal 
desuden arbejdes med at udvikle statistiske indika torer for kriminalitet, så  det bliver muligt at 
vurdere ændringer i krim inalitetsmønstre o. lign. 
• Koordinering og strukturering  af sikkerhedsforskning: dette område danner grundlag for en 
koordinering og strukturering af national, eu ropæisk og international sikkerhedsforskning, 
udvikling af synergivirkninger mellem forskni ng til civile, sikkerhedsmæssige og militære 
formål og afpasning af udbud og efterspørgsel i relation til sikkerhedsforskning. Aktiviteterne 
skal desuden fokusere på at forbedre relevante lovgivningsra mmer og procedurer. 
L 400/226 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Internationalt samarbejde 
Internationalt samarbejde om si kkerhedsforskning gennemføres i overensstemmelse med de interne 
og eksterne aspekter af fællesskab spolitikkerne. Som følge af dette  områdes særlige følsomhed vil 
der blive taget stilling til et even tuelt internationalt sa marbejde med de involverede lande i hvert 
enkelt tilfælde. Der vil eventuelt i arbejdsprogr ammet blive fastsat særlige krav og kriterier i 
relation til internationalt samarbejde. 
Specifikke aktioner vedrørende in ternationalt samarbejde kan overv ejes på områder af gensidig 
interesse, f.eks. forskning i sikkerhedsaktiviteter af global relevans, f.ek s. håndtering af meget 
omfattende katastrofer. 
Dækning af nye behov og uforudsete be hov for politisk beslutningsstøtte 
Temaet vedrørende sikkerhedsforskning er udformet meget fleksibelt. Aktiviteterne skal tage højde 
for endnu ukendte fremtidige sikkerhedstrusler, he runder katastrofer, og dertil knyttede behov, der 
kan opstå. Denne fleksibilitet er i over ensstemmelse med de ovenfor beskrevne 
forskningsaktiviteters opgaveorienterede karakter. 
 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/227 
 BILAG II  
VEJLEDENDE FORDELING AF BELØBET 
Den vejledende fordeling mellem temaerne er følgende (mio. EUR): 
Sundhed 6 100 
Fødevarer, landbrug og fisk eri, bioteknologi 1 935 
Informations- og kommunikationsteknologi 9 050 Nanovidenskab, nanoteknologi, materi aler og ny produktionsteknologi 3 475 
Energi 2 350 Miljø (herunder klimaændringer) 1 890 Transport (herunder luftfartsteknik) 4 160 Samfundsvidenskaber og humaniora 623 Rummet 1 430 Sikkerhed 1 400   
I ALT
1 1 2 3 32 413 
                                                 
1 Herunder fælles teknologiinitiativer (inkl. finansieringsplan m v.) og den del af 
samordningsindsatsen og det internationale sa marbejde, der skal finansieres under temaerne. 
L 400/228 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
  
                                                                                                                                                                  
1 Målet er, at mindst 15% af den finansiering, de r er til rådighed under pr ogrammet, skal gå til 
SMV'er. 
2 Herunder et bidrag på op til 800 mio. EUR til Den Europæiske Investeringsbank med 
henblik på finansieringsfaciliteten for risikod eling, jf. bilag III. Temaerne bidrager 
forholdsmæssigt, undtagen temaet "Samfundsvi denskaber og humaniora", som ikke yder 
noget bidrag til RSFF. 
 Der indgås forpligtelser for omkring 400 mi o. EUR i årlige trancher for perioden 2007-
2010. 
3 Hvoraf mindst 210 mio. EUR og højst 250 mio. EUR til COST, med forbehold af 
midtvejsevalueringen. Denne finansielle støtte ydes i form af et tilskud, som udbetales på 
grundlag af en aftale om tilskud mellem Komm issionen og en retlig enhed, som COST har 
udpeget som ansvarlig for gennemførelse n, og som er meddelt Kommissionen af 
Generalsekretariatet for Rådet og angivet i arbejdsprogrammet. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/229 
 BILAG III  
Finansieringsfacilitet for risikodeling 
I henhold til bilag II yder Fællesskab et et bidrag (samordnings- og st øtteaktion) til Den Europæiske 
Investeringsbank (EIB), som bliver  risikodelingspartner for finansie ringsfaciliteten for risikodeling 
(RSFF). RSFF, som samfinansieres af Fællesskabet  og EIB, skal fremme den private sektors 
investeringer i forskning, teknol ogisk udvikling og demonstration (FTU) samt innovation i hele 
Europa. 
Fællesskabets bidrag vil øge bankens  kapacitet i relation til risikos tyring og således give mulighed 
for i) mere omfattende långivning og ga rantistillelse fra EIB's side op til et vist risikoniveau og ii) 
finansiering af mere risikobehæft ede europæiske FTU-aktioner, der ikke ville være mulige uden en 
sådan fællesskabsstøtte, og således bidrage til at afhjælpe mangler på markedet. Det tager sigte på: 
• at tilføre værdi på områder, hvor markedet ik ke kan tilvejebringe den nødvendige finansiering, 
og 
• at skabe en katalysatorvirkning med hensyn til at mobilisere private investeringer. 
Der vil blive disponeret over Fællesskabets  bidrag til RSFF i overensstemmelse med 
bestemmelserne i bilag II. 
EIB yder lån med midler fra in ternationale kapitalmarkede r og yder garantier til sine 
finansieringspartnere i overensstemmelse med banke ns normale regler, regulativer og procedurer. 
L 400/230 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Den anvender bidraget efter "først til mølle"-princippet til henlæggelser og kapitaltilførsler i banken 
selv til dækning af en del af de  risici, der er forbundet med banke ns transaktioner til støtte for 
europæiske FTU-aktioner. 
EIB vil på grundlag af sin finansie lle evaluering vurdere niveauet fo r finansielle risici og fastlægge 
størrelsen af henlæggelserne og kapitaltilførslerne. 
Risikovurderingen og gradueringen samt de deraf følgende beslutninger om henlæggelser og 
kapitaltilførsler vil følge banke ns standardprocedurer i overen sstemmelse med den strukturerede 
finansieringsfacilitet, som er  godkendt og overvåget af aktionærerne og ajourføres med jævne 
mellemrum. De ændres ikke på grund af fællesskabsbidraget. 
Risikoen for fællesskabsbudgettet er begrænset til de beløb, der udbeta les, eller der disponeres over 
til udbetaling. Dette indebærer ingen forpligtelser  eller ansvar for fællesskabsbudgettet, da EIB 
påtager sig den eventuelle resterende risiko. 
Fællesskabets bidrag udbetales hvert år på gr undlag af en flerårig plan og under hensyn til 
udviklingen i efterspørgslen. Det årlige beløb fa stsættes i arbejdsprogram met på grundlag af den 
beretning og de overslag, EIB forelægger. 
Den flerårige plan finansieres af hvert af de bidragende te maer og tilpasses eventuelt i 
overensstemmelse med princippet om forholdsmæssige bidrag. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/231 
 Det vil af den aftale, der skal indgås med EIB efter tætt e konsultationer med medlemsstaterne, 
fremgå, på hvilke vilkår og betingelser fællesskabsmidlerne kan anvendes til henlæggelser og kapitaltilførsler. Det omfatter bl.a . følgende vilkår og betingelser: 
• FTU-aktioner i Fællesskabet, der kan komme i betragtning: "fælles teknologiinitiativer", 
samarbejdsprojekter, ekspertisenet og forskning til fordel for SMV'erne, der finansieres af 
Fællesskabet, er automatisk berettigede til at blive omfattet af finansieringsf aciliteten, forudsat at 
deres målsætninger falder ind under anvendelses området for de bidragende temaer i dette 
særprogram. Retlige enheder, der er etableret i andre tredjelande end associerede lande, er også berettigede, hvis de de ltager i syvende rammeprograms indi rekte aktioner og deres omkostninger 
er berettiget til fæ llesskabsfinansiering. 
 Andre europæiske aktioner (f.eks. EUREKA) kan komme i betragtning, hvis de vedrører 
forskning, teknologisk udvikling eller demonstrat ionsaktiviteter inden for anvendelsesområdet 
for de bidragende temaer, der er i overenss temmelse med europæiske forskningsprincipper og 
-kriterier, og låntagerne elle r garantimodtagerne er retlige enheder, der er etableret i 
medlemsstaterne eller associerede lande.  RSFF vil blive tilbudt i alle medlemsstater og asso cierede lande for at sikre, at alle retlige 
enheder uanset størrelse (herunder SMV'er) og fo rskningsorganisationer, herunder universiteter) 
i alle medlemsstater kan nyde godt af denne faci litet til finansiering af  deres aktiviteter i 
forbindelse med aktioner, der kan komme i betragtning.  Innovationsaktiviteter af kommerciel  art er kun omfattet af RSFF ved brug af EIB's eget bidrag. 
 
         
L 400/232 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 I overensstemmelse med den i henho ld til traktatens artikel 167 vedtagne forordning [om regler 
for deltagelse] vil aftalen også fastlægge procedurer, der gør det muligt for Fællesskabet i behørigt begrundede tilfælde at gøre indvending er imod EIB's anvendelse af Fællesskabets 
bidrag.  Regler for, hvor stor en del af  den finansielle risiko, der skal dækkes af fællesskabsbidraget, og 
hvor stor den finansielle risiko skal være, før EIB kan anvende fællesskabsbidraget, samt deling 
af de tilsvarende indtægter.  Størrelsen af Fællesskabets bidrag til hver enke lt transaktion afhænger af  den vurdering af den 
finansielle risiko, der foretages af EIB. Størrelsen af de samlede henlæggelser og kapitaltilførsler 
for de fleste RSFF-transaktioner forventes at fa lde inden for 15-25% af den nominelle værdi af 
disse transaktioner. Størrelsen af de samlede he nlæggelser og kapitaltilf ørsler for Fællesskabets 
bidrag må under ingen omstændigheder overstige 50%  af den nominelle låne - eller garantiværdi. 
Der vil være risikodelin g under hver transaktion. 
 De nærmere vilkår for Fællesskabets tilsyn med EIB's udlåns- og garantitransaktioner i relation til Fællesskabets bidrag, herunder transaktio ner gennem EIB's finansieringspartnere. 
EIB må kun anvende Fællesskabets bi drag til transaktioner, der er  godkendt mellem datoen for dette 
særprograms ikrafttræden og den 31. december 2013. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/233 
 De renter og indtægter, som Fæ llesskabets bidrag giver anledning til i denne periode, indberettes 
hvert år af EIB til Kommissionen, som underrett er Europa-Parlamentet og Rådet. I 
overensstemmelse med artikel 18, stk. 2, i finans forordningen betragtes de som formålsbestemte 
indtægter til RSFF og opføres på budgettet. 
Kommissionen kan, når den vedtager arbejdsprogrammet, beslutte me d henblik på eventuelle andre 
indirekte aktioner under de bidragen de temaer i dette særprogram at omfordele eventuelle beløb, 
som RSFF ikke har brugt og som derfor er inddrevet  fra EIB, efter den mi dtvejsevaluering, der er 
nævnt i bilag II til rammeprogramme t. Midtvejsevalueringen vil omfa tte en ekstern vurdering af 
virkningen af RSFF. 
Kommissionen vil nøje overvåge de n faktiske brug af Fællesskabet s bidrag, herunder efterfølgende 
vurderinger af de vellykkede ka rakteristika ved aktionen, og rege lmæssigt aflægge rapport til 
programudvalget. Kommissionen vil desuden medtage de vigtigste resultater i denne forbindelse i 
den årsrapport om forskning og teknologisk udv ikling, som den sender til Europa-Parlamentet og 
Rådet i henhold til tr aktatens artikel 173. 
 
L 400/234 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 BILAG IV  
Fælles teknologiinitiativer og samordning af andre forsknings programmer end Fællesskabets 
Fælles teknologiinitiativer1 
Der redegøres i det følgende for, hvilke forskningso mråder der er omfattet af en vejledende liste 
over fælles teknologiinitiativer, baseret på kriterier ne i bilag I. Disse fæ lles teknologiinitiativer 
vedrører mange forskellige udfordringer. De de rtil hørende strukturer må derfor udformes 
individuelt, så der kan tages højde for de  særlige karakteristik a ved det pågældende 
forskningsområde. Der vil i hvert enkelt tilfælde sku lle findes en specifik struktur til at forestå 
gennemførelsen af den vedtagne forskningsdagsorden for det fælles teknologiinitiativ, samle de 
nødvendige offentlige og private investeringer og samordne indsatsen på EU-plan. Fællesskabet kan 
yde et tilskud til gennemførelsen af forskningsdags ordenen på grundlag af særskilte forslag. Der 
kan på grundlag af de i bilag I anførte kriterier udvælges yderlig ere fælles teknologii nitiativer, som 
kan forelægges undervejs i syvende ra mmeprograms gennemførelsesperiode. 
• Initiativ vedrørende innovative lægemidler 
Det fælles teknologiinitiativ vedrør ende innovative lægemidler har til formål at forbedre den 
europæiske farmaceutiske sektors konkurrenceevne gennem en samor dnet tilgang til afhjælpning af 
de forskningsmæssige flaskehals e i lægemiddeludviklingsprocesse n, afkortning af udviklingstiden 
for lægemidler og den tid, der medgår til klin isk afprøvning af nye læge midler. Det vil give 
hurtigere adgang til lægemidler med mere specifikke anvendelse sformål og hurtigere udbytte af 
forskningsinvesteringer og dermed tilskynde til øged e private investeringer i yderligere forskning. 
                                                 
1 Listen over foreslåede fælles teknologiinitiativer er kun vejlede nde og kan tilpasses i lyset af 
den fremtidige udvikling. Der træffes indi viduel afgørelse om hvert enkelt fælles 
teknologiinitiativ (jf. bilag I,  kapitlet "Videnskab elige og teknologiske mål samt hovedlinjer 
for temaerne og aktiviteterne"). 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/235 
 Prækompetitiv forskning, således som den er defi neret i den strategiske forskningsdagsorden for 
innovative lægemidler, skal omfatte  udvikling af værktøjer og metoder til mere præcis forudsigelse 
af lægemidlers egnethed, sikkerhed og virkninger samt intelligente in frastrukturer til integrering af 
data og forvaltning af viden ge nnem tættere samarbejde mellem industrien, akademiske kredse og 
kliniske centre i alle nødvendige faser. Forskningen skal desuden tage sigte på uddannelsesmæssige 
mangler for at sikre, at Europa har de  nødvendige kompetencer til at kunne omsætte 
forskningsresultater til fordele for patienterne. De r skal etableres et tæt samarbejde mellem Det 
Europæiske Fællesskab og industrien og andre re levante parter som f.eks. regulerings- og 
kontrolorganer, patientorganisationer, forskere, klinikere m.fl., og der skal mobiliseres såvel offentlige som private finansielle midler. Den strategiske forskningsdagsorden gennemføres via initiativet vedrørende innovative lægemidler (IMI), og der oprettes en egnet offentlig-privat 
partnerskabsstruktur specielt til dette formål. 
• Nanoelektronikteknologier 2020 
Nanoelektronikken er af stor strategisk be tydning for europæisk konkurrenceevne, fordi dens 
produkter er væsentlige forudsætninger for innovation i andre sektorer (multimedier, 
telekommunikation, transport, sundhed, miljø, indus triel forarbejdning m.m.). Det kræver dog, at 
FoU og innovationsindsatsen struktur eres bedre, optimeres og integreres i en større proces, der 
involverer alle de aktører, der er nødvendige for at opnå effektive resultater på dette felt. 
Initiativet vedrører forskning med henblik på at  dække behovene for siliciumbaseret teknologi på 
fire teknologiområder: i) miniat urisering af logik- og hukommelses elementer for at opnå større 
ydeevne og lavere omkostninger, ii) udvikling af merværdifunktioner, herunder aflæsnings-, 
aktiverings- og pakningsfunktioner,  og integrering af disse f unktioner i logikelementer og 
hukommelser i komplekse systemer på chip eller pa kkebaserede løsninger, iii) udstyr og materialer 
og iv) automatisk design og projektering. 
L 400/236 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Indlejrede computersystemer 
Indlejrede computersystemer, dvs . den usynlige elektronik og soft ware, der forlener produkter og 
processer med intelligens, er af strategisk betydning for konku rrenceevnen i vigtige europæiske 
industrisektorer som f.eks. bilindustrien, flyi ndustrien, forbrugerelektronik, telekommunikation, 
sundhedssystemer og fremstillingssektoren. Den stadigt tættere indbyrdes sammenhæng mellem 
disse former for udstyr skaber desuden potentiale for helt nye markeder og samfundsnyttige anvendelsesformål, hvor det er vigtigt fo r Europa at sikre sig en stærk position. 
Det fælles teknologiinitiativ ve drørende indlejrede computersystemer skal samle 
forskningsindsatsen og gøre den mere fokuseret ved at fungere som løftestang for private og 
offentlige investeringer, der således deles om den høje risiko, men samtidige fastholder de høje 
ambitioner. Initiativet tager si gte på design, udvikling og udnyttels e af generelt anvendelige, 
interoperable og omkostningseffektive, men samtid ig kraftige og sikre elek troniske systemer og 
softwaresystemer. Forskningen skal munde ud i nogl e referencedesign, der kan danne grundlag for 
standardarkitekturløsninger til et givet antal ap plikationer, specialbruge rudviklet software, som 
giver mulighed for sømløs sammenkobling og interoperabilitet, integrerede design-
softwareværktøjer og metoder til hurtig udvikling og fremstilling af prototyper samt nye modeller 
for interaktion mellem computer e og den virkelige verden. 
• Initiativet vedrørende br int- og brændselsceller 
Brint- og brændselsceller er en energiteknologi, der kan medføre et paradigmeskift i produktionen 
og brugen af energi i Europa, fordi den rummer et enormt udviklingspotentiale i retning af en 
langsigtet, uafhængig og bæredygtig energifo rsyning og kan give Europa et afgørende 
konkurrencemæssigt forspring. Omstillingen til en brintenergibaseret økonomi forudsætter omfattende forskning og store investeringe r i oprettelse af nye  industrier, nye 
forsyningskædestrukturer, ny infras truktur og menneskelige ressourcer. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/237 
 Det fælles teknologiinitiativ skal definere og gennemføre et må lrettet europæisk program for 
industriforskning og teknologisk udvikling og demonstration med he nblik på en solid brint- og 
brændselscelleteknologi, der er så veludviklet, at den er klar til det kommercielle marked. 
Hovedemnerne på forskningsdagsordenen for dette fælles teknologiinitiativ vil være udvikling af 
brændselsceller til brug i alle relevante sektorer og sammen hænge, bæredygtig brintforsyning, 
herunder fremstilling, distribution, la gring og levering, integreret dem onstration i stor målestok af 
moden og avanceret teknologi i en  konkret operationel kontekst samt  forberedende aktiviteter med 
sigte på markedsperspektiverne. Initiativet ge nnemføres på grundlag af en fornuftig EU-
teknologikøreplan og en forretnings plan, der løbende tilpasses og udvikles og rummer detaljerede 
strategier for omstillingen, langsigtede mål og pejlemærker for gennemførelsen. 
• Luftfartsteknik og lufttransport 
Europa er nødt til at være på forkant med udviklingen på vigtige teknologiområder, hvis det 
fremover skal have en bæredygtig, innovativ  og konkurrencedygtig luftfartsteknik- og 
lufttransportindustri. Udviklingen af grønne te knologier er væsentlig for at sikre hele 
lufttransportsektorens konkurrenc eevne. Innovative teknologier er af altafgørende betydning for at 
opretholde konkurrenceevnen på områder med et stigende konkurrencepres og genvinde 
konkurrenceevnen på områder, hvor Europa har potential e til at etablere en betydelig markedsandel, 
som f.eks. regional transport. Der er tale om  FTU-intensive industrier, og den europæiske 
luftfartsteknik- og lufttransportindustris nuvære nde konkurrencedygtighed på verdensmarkederne er 
opbygget ved hjælp af ganske omfattende privat e forskningsinvesteringe r (typisk 13-15% af 
omsætningen) over adskillige tiår. I betragtning af de særlige fo rhold, der gør sig gældende for 
sektoren, vil ny udvikling og opdagelser i mange tilf ælde afhænge af et effektivt samarbejde 
mellem den offentlige og den private sektor. 
L 400/238 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Visse elementer i ACARE's strategiske forskning sdagsorden forudsætter en sådan effekt og 
kontinuitet i indsatsen, der kun kan opnås ved et  fælles teknologiinitiativ med fokus på et 
sammenhængende og målrettet pr ogram for forskning i avancere t og integreret teknologi og 
validering og demonstration i stor målestok. 
Inden for luftfartsteknik og lufttran sport skal der forskes i forskell ige emner som f.eks. miljøvenlige 
og omkostningseffektive lufttransportsystemer ("gr ønne lufttransportsysteme r") og lufttrafikstyring 
i forbindelse med politikken for oprettelse af det fælles europæiske luftrum og SESAR-initiativet. 
• Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) 
Europa har brug for selvstændig ka pacitet baseret på en  europæisk standard for global overvågning. 
Det vil være en betydelig hjælp for Europa og de ts industrier på dette felt, hvor konkurrenterne 
arbejder ihærdigt med at udvikle standa rder for globale overvågningssystemer. 
GMES skal leve op til det politiske mandat, der er beskrevet i Rådets resolution af 13. 
november 2001 om igangsættelse af den indl edende periode inden for global miljø- og 
sikkerhedsovervågning (GMES)1 efter topmødet i Göteborg i juni  2001, handlingsplanen for GMES 
fra februar 20042 og denne handlingsplans integrering i "vækstinitiativet" og "quick-start"-
programmet. 
                                                 
1 EUT C 350 af 11.12.2001, s. 4. 
2 Global miljø- og sikkerhedsovervågning (GME S): Opbygning af en GMES-kapacitet frem 
til 2008 - (handlingsplan 2004-2008) – KOM(2004) 65 endelig (af 3.2.2004). 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/239 
 GMES' fremtid afhænger af ganske betydelige langsigtede investeringe r fra både brugere og 
leverandører af infrastruktur (såvel offentlige som private). Det forudsætter, at GMES kan fastholde 
et klart og konsekvent image, som let kan id entificeres af brugere, offentlige myndigheder og 
industrien. Det vil - uafhængigt af GMES' specifikke applikatione r - kræve et sæt accepterede 
standarder, valideringsmekanismer og politikker, og det politiske ansv ar for disse bør ligge ét enkelt 
sted. 
Der kan til dette formål f.eks. etableres en  GMES-styringsstruktur i form af et fælles 
teknologiinitiativ, som kunne samle alle re levante aktører og deres ressourcer, især 
brugerorganisationer på både  nationalt og europæisk plan. 
Et fælles GMES-teknologiinitiativ skal sikre en tæt samordning af GMES-re laterede aktiviteter, 
herunder følgende funktioner: 
– konsolidering af brugerkrav for hvert  af GMES' applikationsområder 
– tilsyn med og støtte til udviklingen af operationelle GMES-tjenester med dertil hørende 
kapaciteter og infrastrukturer 
– validering af sådanne tjenester, hvor det måtte være relevant 
– udvikling af mekanismer til sikring af a dgang til data på lang sigt ("datakøb"). 
L 400/240 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Et fælles GMES-teknologiinitiativ v ille også være et effektivt middel til at fremme aktiv deltagelse 
fra den private sektors side, eftersom det ville fungere som samordnings- og finansieringsstruktur 
for industrien (herunder SMV'er) og andre potentielle kontrahenter, de r måtte ønske at bidrage til 
implementeringen af GMES gennem de re levante konkurrencebaserede processer. 
GMES vil gøre Europa førende på området for st yring og udnyttelse af st ørre infrastrukturer, 
herunder strategisk kapacitet i rummet. Det kan også danne grundlag for såvel offentlige som 
private enheders effektive udnyttels e af begrænsede naturressourcer. Dermed vil det bidrage til at 
forbedre produktiviteten i mange sektorer , som har behov for sammenhængende og opdateret 
information om disponible aktiver.  
Samordning af andre forskningsprogrammer end Fællesskabets1 
Nedenfor findes en vejledende list e over initiativer vedrørende fæ lles gennemførelse af nationale 
forskningsprogrammer, som der kan træffes en særs kilt afgørelse om på grundlag af traktatens 
artikel 169. Der kan undervejs under gennemførelse n af syvende rammeprogram blive tale om 
yderligere initiativer. 
I forbindelse med hver enkelt afgørelse, hvis og når en sådan træffes, vil der blive etableret en 
særlig gennemførelsesstruktur til lige med den organisatoriske strukt ur og de styrende organer, der 
er nødvendige for aktionens gennemførelse. Fælle sskabet kan i overensstemmelse med bilag II yde 
finansiel støtte til initiativerne og kan deltage ak tivt i gennemførelsen med de for aktionen mest 
hensigtsmæssige midler. 
                                                 
1 Listen er kun vejledende og de foreslåede initi ativer er genstand for særskilte afgørelser på 
grundlag af artikel 169 (jf. b ilag I, kapitlet "Videnskabelige og teknologiske mål samt 
hovedlinjer for temaerne  og aktiviteterne"). 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/241 
 • Artikel 169-initiativ vedrør ende Østersøforskning 
Initiativet går ud på at lancere og gennemføre  et fælles FoU-program, hvori flere nationale 
forskningsprogrammer indgår, på området fo r havforskning og bæredygtighed i Østersøen. 
Initiativet skal i tråd med en  række internationale, europæis ke og regionale konventioner om 
Østersøen bidrage til etablering af en platfo rm for sammenfatning og videreformidling af 
forskningsresultater på området og tilvejebringe den nødvendige FoU til at støtte en bæredygtig 
udvikling i Østersøen. 
• Artikel 169-initiativ vedrørende "længst muligt i eget hjem" 
Et fælles FoU-program med sigtet "længst muligt i eget hjem" skal forsøge at samle nationale 
forskningsaktiviteter for at afdække, hvordan ikt kan forbedre livskvaliteten fo r ældre og bidrage til, 
at de kan klare sig længere i eget hjem og egne omgivelser. Det omfatter f.eks. hjælp til at udføre 
daglige gøremål og etablere so ciale kontakter, ov ervågning af deres he lbredstilstand og 
aktivitetsniveau og større tryghed og sikkerhed for de ældre. Der fokus eres på integrering af udstyr, 
systemer og tjenester i omkostningseffektive, drif tssikre og tillidvækkende løsninger. Initiativet 
sigter mod et europæisk samarbejde i meget st or målestok med den for nødne kritiske masse og 
langsigtet engagement. 
• Artikel 169-initiativ vedrørende metrologi 
Formålet er at lancere og gennemføre et sa mmenhængende fælles FoU-program for metrologi, 
hvori skal indgå en række nationale programmer. De t skal sætte Europa i stand til at imødekomme 
de voksende behov for avanceret metrologi so m et værktøj for innova tion og videnskabelig 
forskning og forskningspolitik. Initiativet skal navn lig understøtte målsætningerne for de nationale 
målesystemer i Europa via nettet af  nationale måletekniske institutter. 
 
L 400/242 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 BILAG V  
Oplysninger, der skal fremlægges af Kommi ssionen i overensstemmelse med artikel 8, stk. 5 
1. Oplysninger om de enkelte projekter, som muliggør overvågning af det enkelte forslags 
komplette forløb, og som navnlig omfatter: 
– fremlagte forslag 
– evalueringsresultater for det enkelte forslag 
– tilskudsaftaler 
– gennemførte projekter. 
2. Oplysninger om resultaterne af den enkelte indkaldelse af forslag og gennemførelse af 
projekterne, der navnlig omfatter: 
– resultaterne af den enkelt e indkaldelse af forslag 
– udfaldet af forhandlingerne om tilskudsaftaler 
– gennemførelse af projekterne, herunder  betalingsoplysninger og resultatet af 
projekterne. 
3. Oplysninger om gennemførelsen af program met, herunder relevante oplysninger om 
ramme-programmet, særprogrammet og hvert enkelt tema. 
Disse oplysninger (især om forslag, evalueringen af  dem og tilskudsaftaler) bør gives i et ensartet 
struktureret format, der kan læses og behandles elektronisk, og som kan findes frem ved hjælp af et 
it-baseret informations- og indberetningssystem, der umiddelbart gør dataanalyse mulig.