DA Den Europæiske Unions Tidende L 22/1

RÅDETS FORORDNING (EU) 2016/72

af 22. januar 2016

om fastsættelse for 2016 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande og om ændring af forordning (EU) 2015/104

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I traktatens artikel 43, stk. 3, fastsættes det, at Rådet på forslag af Kommissionen skal vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder.

(2) Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (1) skal der vedtages bevarelsesforanstaltninger under hensyn til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder, hvor det er relevant, rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) og andre rådgivende organer, samt i lyset af enhver rådgivning fra de rådgivende råd.

(3) Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger, der tager sigte på fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder, herunder visse funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. I overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 bør fiskerimulighederne fastsættes i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks målsætninger som fastsat i nævnte forordnings artikel 2, stk. 2. I overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, i nævnte forordning bør fiskerimulighederne tildeles medlemsstaterne på en sådan måde, at de enkelte medlemsstater sikres relativ stabilitet i fiskeriet efter de enkelte bestande eller i de enkelte fiskerier.

(4) De samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) bør derfor i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes på grundlag af foreliggende videnskabelig rådgivning og under hensyntagen til biologiske og socioøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og på grundlag af de holdninger, som er kommet til udtryk under høringen af interessenter, navnlig på møderne med de rådgivende råd.

(5) Landingsforpligtelsen i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 indføres særskilt for de enkelte fiskerier. I det område, der er omfattet af nærværende forordning, gælder det, at når et fiskeri er omfattet af landingsforpligtelsen, bør alle arter i det pågældende fiskeri, som er underlagt fangstbegrænsninger, landes. Fra den 1. januar 2016 finder landingsforpligtelsen anvendelse på de arter, der karakteriserer det pågældende fiskeri. I artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes det, at når der indføres landingsforpligtelse for en fiskebestand, skal fiskerimulighederne fastsættes under hensyntagen til, at de i stedet for at afspejle landingerne nu skal afspejle fangsterne. Kommissionen har på grundlag af fælles henstillinger forelagt af medlemsstaterne og i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedtaget en række delegerede forordninger om fastsættelse på midlertidig basis og for en periode på højst tre år af specifikke planer for udsmid som forberedelse til, at landingsforpligtelsen kan gennemføres fuldt ud.

(6) Fiskerimulighederne for bestande af arter, der er omfattet af landingsforpligtelsen fra den 1. januar 2016, bør kompensere for tidligere udsmid og baseres på videnskabelige oplysninger og rådgivning. Med henblik på at sikre en rimelig kompensation for fisk, der tidligere er blevet smidt ud og skal landes fra den 1. januar 2016, bør et tillæg beregnes efter følgende metode: Det nye landingstal bør beregnes ved at trække de mængder, der fortsat vil blive smidt ud i forbindelse med udøvelsen af landingsforpligtelsen, fra tallet fastsat af Det Internationale Havundersøgelsesråd ICES) for de samlede fangster; efterfølgende bør et tillæg, der anvendes for TAC-tallet, være proportionalt med ændringen mellem det nye beregnede landingstal og det tidligere tal for ICES-landinger.

(7) Ifølge videnskabelig rådgivning er situationen for havbars (Dicentrarchus labrax) i Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og den sydlige del af Nordsøen (ICES-afsnit IVb, IVc og VIIa, VIId-VIIh) yderst alvorlig, og bestanden er fortsat i tilbagegang. De bevarelsesforanstaltninger, der har til formål forbyde fiskeri efter havbars i ICES-afsnit VIIb, VIIc, VIIj og VIIk, bør opretholdes og udvides til at omfatte ICES-afsnit VIIa og VIIg, undtagen de farvande, der ligger inden for 12 sømil fra basislinjen, og som hører under Det Forenede Kongeriges suverænitet. Gydestimer af havbars bør beskyttes, og det bør i hele bestandens udbredelsesområde ikke være tilladt at fange havbars i årets første seks måneder. Eftersom havbars utilsigtet og uundgåeligt tages som bifangster af fartøjer, der fisker med bundtrawl og not, bør sådanne bifangster begrænses til 1 % af vægten af de samlede fangster af marine organismer om bord. Eftersom der er behov for at begrænse fangsterne yderligere for at beskytte havbars uden for gydeperioderne, bør der anvendes månedlige fangstbegrænsninger i ICES-afsnit IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf og VIIh og i Det Forenede Kongeriges territorialfarvande i ICES-afsnit VIIa og ICES-underområde VIIg. Fangster taget af fritidsfiskere bør begrænses yderligere.

(8) Visse TAC'er for bestande af Elasmobranchii (hajer og rokker) har i flere år været sat til 0 med en dertil knyttet forpligtelse om straks at genudsætte utilsigtede fangster af sådanne arter. Grunden til denne særbehandling er, at disse bestandes bevarelsesstatus er meget dårlig, og at udsmid ikke øger fiskeridødeligheden for, men anses for at være til gavn for, disse arter, fordi de har en høj overlevelsesrate. Fra den 1. januar 2015 har fangster af disse arter i pelagisk fiskeri imidlertid skullet landes, medmindre de er omfattet af en af undtagelserne fra landingsforpligtelsen i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013. I henhold til artikel 15, stk. 4, litra a), i nævnte forordning kan sådanne undtagelser anvendes på arter, som der ikke må fiskes efter, og som er identificeret som sådanne i en EU-retsakt, der er vedtaget inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik. Det bør derfor forbydes at fiske efter disse arter i de pågældende områder.

(9) I henhold til artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 bør TAC'erne for bestande, der er omfattet af flerårige planer, fastsættes i overensstemmelse med reglerne i disse planer. TAC'erne for bestandene af tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal, rødspætte og tunge i Nordsøen, torsk i Kattegat, vest for Skotland, Det Irske Hav, Nordsøen, Skagerrak og den østlige del af Den Engelske Kanal og almindelig tun i den østlige del af Atlanterhavet og Middelhavet bør derfor fastsættes i overensstemmelse med reglerne i Rådets forordning (EF) nr. 509/2007 (2), (EF) nr. 676/2007 (3), (EF) nr. 1342/2008 (4) (»torskeplanen«) og (EF) nr. 302/2009 (5). For bestanden af sydlig kulmule er formålet, jf. Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005 (6), at genopbygge biomassen af de berørte bestande, så de kommer til at ligge inden for sikre biologiske grænser samtidigt med, at de fortsat er i overensstemmelse med de videnskabelige data. I overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning er det, i mangel af endelige data om et mål for gydebiomassen og samtidigt med, at der tages hensyn til ændringer i sikre biologiske grænser, hensigtsmæssigt, med henblik på at bidrage til opnåelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger som fastsat i forordning (EU) nr. 1380/2013, at fastsætte TAC'en på grundlag af rådgivningen fra ICES om det maksimale bæredygtige udbytte.

(10) Hvad angår sildebestanden vest for Skotland har ICES på grundlag af nyligt fastlagte benchmarks forelagt rådgivning for den samlede sildebestand i afsnit VIa, VIIb og VIIc (vest for Skotland og vest for Irland). Rådgivningen omfatter to separate TAC'er (dvs. en for VIaS, VIIb og VIIc og en for Vb, VIb og VIaN). Ifølge ICES skal der udarbejdes en genopretningsplan for denne bestand. Eftersom forvaltningsplanen for den nordlige bestand (7) ifølge den videnskabelige rådgivning ikkekan anvendes på den samlede bestand, er det hensigtsmæssigt, med henblik på at bidrage til opnåelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger som fastsat i forordning (EU) nr. 1380/2013, at fastsætte TAC'en på grundlag af rådgivningen om det maksimale bæredygtige udbytte.

(11) For bestande, som der ikke foreligger tilstrækkelige eller pålidelige data for med henblik på udarbejdelse af størrelsesoverslag, bør forvaltningsforanstaltningerne og TAC-niveauerne følge den forsigtighedstilgang i fiskeriforvaltningen, der er defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 8), i forordning (EU) nr. 1380/2013, samtidig med at der tages hensyn til bestandsspecifikke faktorer, herunder især tilgængelige oplysninger om tendenser for bestande og betragtninger vedrørende blandet fiskeri.

(12) Med Rådets forordning (EF) nr. 847/96 (8) blev der indført supplerende betingelser for forvaltningen af TAC'er fra år til år, herunder i henhold til artikel 3 og 4 bestemmelser om fleksibilitet for præventive og analytiske TAC'er. I henhold til nævnte forordnings artikel 2 skal Rådet, når det fastsætter TAC'erne, beslutte, hvilke bestande der ikke er omfattet af artikel 3 eller 4, særlig på grundlag af bestandenes biologiske tilstand. Senest er den årsbaserede fleksibilitetsmekanisme indført af artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 for alle de bestande, der er omfattet af landingsforpligtelsen. For at undgå en uforholdsmæssig høj grad af fleksibilitet, som ville underminere princippet om fornuftig og ansvarlig udnyttelse af havets biologiske ressourcer, hindre opnåelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger og forværre bestandenes biologiske tilstand, bør det fastsættes, at artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 derfor kun anvendes på analytiske TAC'er, hvis den årsbaserede fleksibilitet, der er fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013, ikke anvendes.

(13) Hvis en TAC for en bestand kun tildeles én medlemsstat, bør den berørte medlemsstat i henhold til artikel 2, stk. 1, i traktaten bemyndiges til at fastlægge niveauet for denne TAC. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at den berørte medlemsstat ved fastlæggelsen af TAC-niveauet handler i fuld overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik.

(14) Det er nødvendigt at fastsætte den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2016 i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 509/2007, artikel 9 i forordning (EF) nr. 676/2007, artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 1342/2008 og artikel 5 og 9 i forordning (EF) nr. 302/2009, idet der tages hensyn til Rådets forordning (EF) nr. 754/2009 (9).

(15) For at sikre fuld udnyttelse af fiskerimulighederne er det hensigtsmæssigt at give mulighed for gennemførelse af en fleksibel ordning mellem visse af TAC-områderne for så vidt angår den samme biologiske bestand.

(16) Det er i lyset af den seneste videnskabelige rådgivning fra ICES og i overensstemmelse med de internationale tilsagn inden for rammerne af konventionen om fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) nødvendigt at begrænse fiskeriet efter visse dybhavsarter.

(17) For visse arter, såsom bestemte hajarter, vil selv et begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor begrænses helt i form af et generelt forbud mod fiskeri efter sådanne arter.

(18) På den 11. konference mellem parterne i konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr, som blev afholdt den 3.-9. november 2014 i Quito, blev en række arter tilføjet til konventionens lister over beskyttede arter i tillæg I og II til konventionen med virkning fra den 8. februar 2015. Disse arter bør derfor beskyttes, når det gælder EU-fiskerfartøjer, der fisker i alle farvande, og når det gælder tredjelandsfiskerfartøjer, der fisker i EU-farvande.

(19) De fiskerimuligheder for EU-fiskerfartøjer, der fastsættes ved nærværende forordning, skal udnyttes i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (10), særlig nævnte forordnings artikel 33 og 34 om registrering af fangster og fiskeriindsats og om indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. Det er derfor nødvendigt at fastsætte de koder, som medlemsstaterne skal benytte til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning.

(20) For visse TAC'er bør det være muligt for medlemsstaterne at give fartøjer, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, yderligere tildelinger. Formålet med disse afprøvninger er at teste en fangstkvoteordning i et fiskeri, der endnu ikke er omfattet af landingsforpligtelsen i forordning (EU) nr. 1380/2013, dvs. en ordning, som foreskriver, at alle fangster bør landes og trækkes fra kvoterne med henblik på at undgå udsmid og det deraf følgende spild af ellers brugbare fiskeressourcer. Ukontrolleret udsmid af fisk udgør en trussel mod den langsigtede bæredygtighed af fisk som et offentligt gode og dermed mod den fælles fiskeripolitiks mål. Derimod giver fangstkvoteordninger i sig selv fiskerne et incitament til at gøre deres fiskeri så selektivt som muligt. Med henblik på at overvåge overholdelsen af de betingelser som afprøvninger af fuldt dokumenteret fiskeri er omfattet af, bør medlemsstaterne sørge for detaljeret og nøjagtig dokumentation for alle fangstrejser samt tilstrækkelig kapacitet og midler, såsom observatører, kameraovervågning (CCTV), osv. Medlemsstaterne bør i den forbindelse overholde effektivitets- og proportionalitetsprincippet. Ved anvendelsen af CCTV-systemer bør kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF (11) overholdes.

(21) For at sikre, at afprøvningen af fuldt dokumenteret fiskeri resulterer i en retvisende vurdering af, hvorvidt det ved hjælp af fangstkvoteordninger er muligt at kontrollere den absolutte fiskeridødelighed for de berørte bestande, bør alle fisk, der fanges i dette fiskeri, herunder også fisk, som ikke opfylder mindstemålet, trækkes fra det deltagende fartøjs samlede tildeling, og fiskeriet bør ophøre, når det pågældende fartøj har udnyttet den samlede tildeling fuldt ud. Det bør også kun være tilladt at overdrage tildelinger mellem fartøjer, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, og fartøjer, der ikke deltager heri, hvis det kan godtgøres, at udsmid fra fartøjer, der ikke deltager heri, ikke øges.

(22) Ifølge rådgivningen fra ICES bør den særlige ordning for forvaltning af tobis i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV opretholdes. Eftersom den videnskabelige rådgivning fra ICES først forventes at foreligge i februar 2016, bør TAC'er og kvoter for denne bestand midlertidigt fastsættes til nul, indtil rådgivningen foreligger.

(23) Unionen har i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i aftalerne eller protokollerne om fiskeriforbindelserne med Norge (12) og Færøerne (13), holdt samråd om fiskerirettigheder med disse partnere. Efter proceduren i aftalen og protokollen om fiskeriforbindelserne med Grønland (14) har Den Blandede Komité fastsat niveauet for Unionens fiskerimuligheder i grønlandske farvande i 2016. Det er derfor nødvendigt at indarbejde disse fiskerimuligheder i denne forordning.

(24) På årsmødet i 2015 vedtog NEAFC en bevarelsesforanstaltning for bestanden af rødfisk i Irmingerhavet, hvori der fastsættes TAC'er og kvoter for 2016 for de kontraherende parter, herunder Unionen.

(25) På årsmødet i 2015 vedtog Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) for perioden 2016-2018 at nedsætte TAC'en og kvoterne for storøjet tun og forlænge TAC'er og kvoter for blå og hvid marlin. Den bekræftede desuden for 2016 de tidligere fastsatte TAC'er og kvoter for almindelig tun, nordatlantisk sværdfisk, sydatlantisk sværdfisk, sydatlantisk hvid tun og nordatlantisk hvid tun. Som det allerede er tilfældet for bestanden af almindelig tun, bør fangster i rekreativt fiskeri af alle andre ICCAT-bestande, som er opført i bilag ID, også være omfattet af de fangstbegrænsninger, der er vedtaget af denne organisation, for at sikre, at Unionen ikke overskrider sine kvoter. Alle disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.

(26) På det 34. årsmøde i 2015 vedtog parterne i Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR) fangstbegrænsninger for både mål- og bifangstarter for 2015/2016 og 2016/2017. Der bør ved fastsættelsen af fiskerimulighederne for 2016 tages hensyn til udnyttelsen af disse kvoter i 2015.

(27) På årsmødet i 2015 i Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) blev de gældende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger vedrørende kapacitet bekræftet. IOTC vedtog desuden en foranstaltning om begrænsning af fiskeri med anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er). Eftersom forsyningsskibenes aktiviteter og anvendelsen af FAD'er er en integrerende del af den fiskeriindsats, der udøves af notfartøjsflåden, bør foranstaltningen gennemføres i EU-retten.

(28) Årsmødet i Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) finder sted den 25.-29. januar 2016. Indtil årsmødet har fundet sted, bør de gældende foranstaltninger i SPRFMO-konventionsområdet opretholdes foreløbigt. Der må dog ikke fiskes efter blå hestemakrel, før der er fastsat en TAC på grundlag af resultaterne af årsmødet.

(29) Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC) besluttede på sit 89. årsmøde i 2015 at opretholde sine bevarelsesforanstaltninger for gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit. IATTC fastholdt endvidere sin resolution om bevarelse af hvidtippet haj. Disse foranstaltninger bør fortsat gennemføres i EU-retten.

(30) Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO) vedtog på sit årsmøde i 2015 en bevarelsesforanstaltning med TAC'er for sort patagonisk isfisk og røde dybvandskrabber, idet de eksisterende TAC'er for berycider, orange savbug og pelagiske arter af Pseudopentaceros fortsat er gældende. De gældende foranstaltninger om tildeling af fiskerimuligheder, som SEAFO har vedtaget, bør gennemføres i EU-retten.

(31) Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) bekræftede på sit 12. årsmøde de eksisterende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. Disse foranstaltninger bør fortsat gennemføres i EU-retten.

(32) Parterne i konventionen om bevarelse og forvaltning af sejbestandene i det centrale Beringshav foretog ingen ændring af sine foranstaltninger vedrørende fiskerimuligheder på sit årsmøde i 2013. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.

(33) Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) vedtog på sit 37. årsmøde i 2015 en række fiskerimuligheder for 2016 for visse bestande i NAFO-konventionsområdets underområde 1-4. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.

(34) Visse internationale foranstaltninger, der skaber eller begrænser fiskerimuligheder for Unionen, vedtages af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) ved årets udgang og finder anvendelse, før denne forordning træder i kraft. Det er derfor nødvendigt at anvende de bestemmelser, der gennemfører disse foranstaltninger i EU-retten, med tilbagevirkende kraft. Da fangståret i CCAMLR-konventionsområdet løber fra den 1. december til den 30. november, og visse fiskerimuligheder eller forbud i CCAMLR-konventionsområdet derfor fastsættes for en periode, der begynder den 1. december 2015, bør de relevante bestemmelser i denne forordning gælde fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke princippet om berettiget forventning, da det ikke er tilladt for CCAMLR-medlemmer at fiske i CCAMLR-konventionsområdet uden tilladelse.

(35) I overensstemmelse med Unionens erklæring til Den Bolivariske Republik Venezuela om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst (15) er det nødvendigt at fastsætte fiskerimuligheder for snapperarter for Venezuela i EU-farvande.

(36) Hvert år siden 2011 har Portugal fastlagt TAC'en for bestanden af hvilling i ICES-underområde IX og X og EU-farvande i CECAF 34.1.1 i henhold til de relevante forordninger, der fastsætter de årlige fiskerimuligheder. Portugal har tilkendegivet, at den art, der fanges i dette område, er lubbe frem for hvilling, og ICES har bekræftet, at hvilling vitterlig er sjælden i det pågældende område. Det er derfor ikke nødvendigt at fastsætte en TAC for hvilling for dette område.

(37) Videnskabelig rådgivning fra STECF viser, at det er i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet at tillade en lille bifangstkvote for broget rokke (Raja undulata) i ICES-underområde IX.

(38) For at sikre ensartede betingelser for, at de enkelte medlemsstater kan få tilladelse til at benytte sig af systemet for fiskeriindsatstildelinger i overensstemmelse med en kW-dage-ordning, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (16).

(39) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på tildelingen af ekstra havdage for endeligt ophør med fiskeri og for øget videnskabelig observatørdækning og fastlæggelse af formatet for regneark til indsamling og videresendelse af oplysninger vedrørende overførsel af havdage mellem fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag.

(40) For at undgå afbrydelser i fiskeriet og sikre EU-fiskernes udkomme bør denne forordning anvendes fra den 1. januar 2016 med undtagelse af bestemmelserne vedrørende fiskeriindsatsbegrænsninger, som bør anvendes fra den 1. februar 2016, og visse bestemmelser i specifikke områder, som bør anvendes fra en bestemt dato. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen.

(41) Fiskerimulighederne bør udnyttes i fuld overensstemmelse med gældende EU-ret.

(42) Hvis over 75 % af en præventiv TAC er udnyttet inden den 31. oktober i det år, den gælder for, kan en medlemsstat med en kvote for den bestand i henhold til artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 847/96anmode om en forhøjelse af TAC'en. Kommissionen har modtaget en anmodning om en forhøjelse på 10 % af TAC'en for 2015 for rokker i den østlige del af Den Engelske Kanal (ICES-afsnit VIId). De biologiske støtteoplysninger, der er indsendt sammen med anmodningen, er blevet kontrolleret og valideret af eksperter ved Kommissionens Fælles Forskningscenter.

(43) Rådets forordning (EU) 2015/104 (17) bør derfor ændres i overensstemmelse hermed.

(44) TAC'en for rokker i den østlige del af Den Engelske Kanal (ICES-afsnit VIId), der er omhandlet i forordning (EU) 2015/104, finder anvendelse fra den 1. januar 2015. Ændringsbestemmelserne i nærværende forordning bør også finde anvendelse fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke retssikkerhedsprincippet eller princippet om berettiget forventning, idet de pågældende fiskerimuligheder er forhøjet i forhold til de muligheder, der er fastsat i forordning (EU) 2015/104 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

1. Ved denne forordning fastsættes der fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande.

2. Fiskerimulighederne i stk. 1 omfatter:

a) fangstbegrænsninger for 2016 og, hvor det er anført i denne forordning, for 2017

b) fiskeriindsatsbegrænsninger for perioden fra den 1. februar 2016 til den 31. januar 2017, medmindre der er fastsat andre perioder for indsatsbegrænsninger i artikel 9, 31 og 32 eller i bilag IIE

c) fiskerimuligheder for perioden fra den 1. december 2015 til den 30. november 2016 for visse bestande i CCAMLR-konventionsområdet

d) fiskerimuligheder for visse bestande i de områder af IATTC-konventionsområdet, der er fastlagt i artikel 28, for de perioder i 2016 og 2017, der er fastsat i samme artikel.

Artikel 2

Anvendelsesområde

Denne forordning finder anvendelse på følgende fartøjer:

a) EU-fiskerfartøjer

b) tredjelandsfartøjer i EU-farvande.

Denne forordning finder også anvendelse på rekreativt fiskeri, når dette fiskeri udtrykkeligt nævnes i de relevante bestemmelser.

Artikel 3

Definitioner

Med henblik på denne forordning finder definitionerne i artikel 4 i forordning (EU) nr. 1380/2013 anvendelse. Desuden forstås ved:

a) »tredjelandsfartøj«: et fiskerfartøj, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland

b) »rekreativt fiskeri«: ikkekommercielt fiskeri, der udnytter marine levende akvatiske ressourcer til f.eks. rekreative formål, turisme eller sport

c) »internationale farvande«: farvande, der ikke er omfattet af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion

d) »samlet tilladt fangstmængde« (TAC):

i) i fiskerier, der er omfattet af landingsforpligtelsen i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013, den mængde fisk, der hvert år kan fanges af hver fiskebestand

ii) i alle andre fiskerier den mængde fisk, der hvert år kan landes af hver bestand

e) »kvote«: en andel af den TAC, som er tildelt Unionen, en medlemsstat eller et tredjeland

f) »analytiske vurderinger«: en kvantitativ evaluering af bestandsudviklingen på baggrund af data om en bestands biologi og udnyttelse, som ifølge videnskabelige undersøgelser er af den fornødne kvalitet til at kunne give videnskabelig rådgivning om fremtidige fangstmuligheder

g) »maskestørrelse«: maskestørrelsen i fiskenet som målt i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 (18)

h) »EU-fiskerflåderegister«: det register, der er oprettet af Kommissionen i henhold til artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013

i) »fiskerilogbog«: den i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 omhandlede logbog.

Artikel 4

Fiskeriområder

I denne forordning forstås ved:

a) »ICES-områder« (ICES: Det Internationale Havundersøgelsesråd): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til forordning (EF) nr. 218/2009 (19)

b) »Skagerrak«: det geografiske område, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst

c) »Kattegat«: det geografiske område, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen

d) »funktionel enhed 16 i ICES-underområde VII«: det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

— 53°30′N 15°00′V

— 53°30′N 11°00′V

— 51°30′N 11°00′V

— 51°30′N 13°00′V

— 51°00′N 13°00′V

— 51°00′N 15°00′V

— 53°30′N 15°00′V

e) »funktionel enhed 26 i ICES-afsnit IXa«: det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

— 43°00′N 8°00′V

— 43°00′N 10°00′V

— 42°00′N 10°00′V

— 42°00′N 8°00′V

f) »funktionel enhed 27 i ICES-afsnit IXa«: det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

— 42°00′N 8°00′V

— 42°00′N 10°00′V

— 38°30′N 10°00′V

— 38°30′N 9°00′V

— 40°00′N 9°00′V

— 40°00′N 8°00′V

g) »Cadizbugten«: den geografiske del af ICES-afsnit IXa, der ligger øst for 7°23′48″V

h) »CECAF-områder« (CECAF: Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 (20)

i) »NAFO-områder« (NAFO: Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 217/2009 (21)

j) »SEAFO-konventionsområdet« (SEAFO: Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i det sydøstlige Atlanterhav (22)

k) »ICCAT-konventionsområdet« (ICCAT: Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet): det geografiske område, der er defineret i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet (23)

l) »CCAMLR-konventionsområdet« (CCAMLR: Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis): det geografiske område, der er defineret i artikel 2, litra a), i forordning (EF) nr. 601/2004 (24)

m) »IATTC-konventionsområdet« (IATTC: Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk): det geografiske område, der er defineret i konventionen om styrkelse af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk, der blev oprettet ved konventionen af 1949 mellem Amerikas Forenede Stater og Republikken Costa Rica (»Antiguakonventionen«) (25)

n) »IOTC-konventionsområdet« (IOTC: Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean): det geografiske område, der er defineret i aftalen om oprettelse af Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (26)

o) »SPRFMO-konventionsområdet« (SPRFMO: Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav): det geografiske højsøområde syd for 10°N, nord for CCAMLR-konventionsområdet, øst for SIOFA-konventionsområdet som defineret i fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean (27) og vest for de sydamerikanske staters fiskerijurisdiktionsområder

p) »WCPFC-konventionsområdet« (WCPFC: Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav (28)

q) »Beringshavets højsøområde«: det geografiske højsøområde i Beringshavet, der ligger uden for 200 sømil fra de basislinjer, som det ydre territorialfarvands bredde måles fra for kyststaterne ved Beringshavet

r) »overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne«: det geografiske område, der er afgrænset som følger:

— længdegrad 150°V

— længdegrad 130°V

— breddegrad 4°S

— breddegrad 50°S.

AFSNIT II

FISKERIMULIGHEDER FOR EU-FISKERFARTØJER

KAPITEL I

Generelle bestemmelser

Artikel 5

TAC'er og tildelinger

1. I bilag I fastsættes TAC'erne for EU-fiskerfartøjer i EU-farvande eller i visse andre farvande og fordelingen af disse TAC'er blandt medlemsstaterne samt funktionelt tilknyttede betingelser, hvis det er relevant.

2. EU-fiskerfartøjer må inden for de TAC'er, der er fastsat i bilag I, tage fangster i farvande henhørende under Færøernes, Grønlands, Islands og Norges fiskerijurisdiktioner og i fiskeriområdet omkring Jan Mayen på de betingelser, der er fastsat i artikel 15 i og bilag III til nærværende forordning og i forordning (EU) nr. 1006/2008 (29) samt i de dertil hørende gennemførelsesbestemmelser.

Artikel 6

TAC'er, som skal fastlægges af medlemsstaterne

1. TAC'erne for visse fiskebestande fastlægges af den berørte medlemsstat. Disse bestande er angivet i bilag I.

2. De TAC'er, en medlemsstat fastlægger, skal:

a) være i overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik, navnlig princippet om bæredygtig udnyttelse af bestanden, og

b) resultere i: i) en udnyttelse af bestanden, der med den størst mulige sandsynlighed er i overensstemmelse med et maksimalt bæredygtigt udbytte fra 2016 og frem, hvis der foreligger analytiske vurderinger ii) en udnyttelse af bestanden, som er i overensstemmelse med forsigtighedstilgangen i fiskeriforvaltningen, hvis der ikke foreligger analytiske vurderinger, eller disse er ufuldstændige.

3. Hver af de berørte medlemsstater skal senest den 15. marts 2016 indgive følgende oplysninger til Kommissionen:

a) de vedtagne TAC'er

b) de data, den berørte medlemsstat har indsamlet og vurderet, og som de vedtagne TAC'er er baseret på

c) nærmere oplysninger om, hvorledes de vedtagne TAC'er er i overensstemmelse med stk. 2.

Artikel 7

Betingelser for landing af fangster og bifangster

1. Fangster, der ikke er omfattet af den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013, må kun beholdes om bord eller landes, hvis de:

a) er taget af fartøjer, der fører en medlemsstats flag, den pågældende medlemsstat har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt, eller

b) udgør en del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og denne EU-kvote ikke er opbrugt.

2. De bestande af ikkemålarter, som er inden for sikre biologiske grænser som omhandlet i artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, er anført i bilag I til nærværende forordning med henblik på den undtagelse fra forpligtelsen til at modregne fangsterne i de relevante kvoter, der er fastsat i samme artikel.

Artikel 8

Fiskeriindsatsbegrænsninger

For de perioder, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b), anvendes fiskeriindsatsforanstaltninger:

a) i bilag IIA, når det gælder forvaltningen af visse bestande af torsk, tunge og rødspætte i Kattegat, Skagerrak, den del af ICES-afsnit IIIa, som ikke er omfattet af Skagerrak og Kattegat, ICES-underområde IV og ICES-afsnit VIa, VIIa og VIId og EU-farvande i ICES-afsnit IIa og Vb

b) i bilag IIB, når det gælder genopretningen af kulmule- og jomfruhummerbestandene i ICES-afsnit VIIIc og IXa med undtagelse af Cadizbugten

c) i bilag IIC, når det gælder forvaltningen af tungebestanden i ICES-afsnit VIIe.

Artikel 9

Fangst- og indsatsbegrænsninger for dybhavsfiskeri

1. Artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2347/2002 (30), hvori der stilles krav om dybhavsfiskeritilladelse, finder anvendelse på hellefisk. Fangst, opbevaring om bord, omladning og landing af hellefisk er underlagt de betingelser, der er omhandlet i nævnte artikel.

2. Dette stykke gælder kun for fangstrejser, hvor der fanges over 100 kg dybhavsarter, med undtagelse af guldlaks.

Medlemsstaterne sørger for, at fiskeriindsatsen i 2016, målt i kW-dage ude af havn, for fartøjer med dybhavsfiskeritilladelse som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2347/2002, ikke overstiger 65 % af den gennemsnitlige årlige fiskeriindsats, som den pågældende medlemsstats fiskerfartøjer udøvede i 2003 på fangstrejser, hvortil der var givet dybhavsfiskeritilladelse, eller hvor der blev fanget dybhavsarter, jf. bilag I og II til samme forordning.

Artikel 10

Foranstaltninger for havbarsfiskeriet

1. Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter havbars i ICES-afsnit VIIb, VIIc, VIIj og VIIk samt i de farvande i ICES-afsnit VIIa og VIIg, der ligger mere end 12 sømil fra basislinjen, og som hører under Det Forenede Kongeriges suverænitet. Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at beholde om bord, omlade, flytte eller lande havbars taget i nævnte område.

2. I perioden fra den 1. januar til den 30. juni 2016 er det forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter havbars og at beholde om bord, flytte, omlade eller lande havbars fanget i følgende områder:

a) ICES-afsnit IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf og VIIh

b) i farvande i ICES-afsnit VIIa og VIIg, der ligger inden for 12 sømil fra basislinjen, og som hører under Det Forenede Kongeriges suverænitet.

Uanset første afsnit gælder følgende foranstaltninger i de i nævnte afsnit omhandlede områder:

a) EU-fiskerfartøjer, der benytter bundtrawl og not (31), kan beholde fangster af havbars om bord, så længe de ikke overstiger 1 % af vægten af de samlede fangster af marine organismer om bord.

b) EU-fiskerfartøjer, der anvender kroge og liner og fastgjorte nedgarn (32), kan i januar 2016 og i perioden fra den 1. april til den 30. juni 2016 fiske efter havbars og beholde om bord, flytte, omlade eller lande havbars fanget i nævnte område, idet fangsten ikke må overstige 1 300 kg pr. fartøj pr. måned.

3. I perioden fra den 1. juli til den 31. december 2016 må EU-fiskerfartøjer, der anvender kroge og liner og fastgjorte nedgarn, højst fange 1 300 kg havbars pr. fartøj pr. måned, og EU-fiskerfartøjer, der anvender andre redskaber til at fiske efter havbars, må højst fange 1 000 kg pr. fartøj pr. måned i følgende områder:

a) ICES-afsnit IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf og VIIh

b) i farvande i ICES-afsnit VIIa og VIIg, der ligger inden for 12 sømil fra basislinjen, og som hører under Det Forenede Kongeriges suverænitet.

I nævnte periode er det desuden forbudt for EU-fiskerfartøjer at beholde om bord, flytte, omlade eller lande mængder af havbars fanget i nævnte områder, der overstiger de i første afsnit fastsatte mængder.

4. Den fangstbegrænsning, der er fastsat i stk. 2 og 3, må ikke overføres fra den ene måned til den anden eller mellem fartøjer. Medlemsstaterne indberetter fangster af havbars pr. redskabstype til Kommissionen senest 20 dage efter udgangen af hver måned.

For EU-fiskerfartøjer, der anvender mere end ét redskab i en enkelt kalendermåned, gælder den laveste af de i stk. 3 fastsatte fangstbegrænsninger for hver af redskaberne.

5. I perioden fra den 1. januar til den 30. juni 2016 er det i rekreativt fiskeri i ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId-VIIh kun tilladt at drive catch and release-fiskeri efter havbars, også fra kysten. I den periode er det forbudt at beholde om bord, flytte, omlade eller lande havbars fanget i nævnte område.

6. I rekreativt fiskeri, også fra kysten, må der i følgende perioder og områder højst beholdes 1 havbars pr. fisker pr. dag:

a) i perioden fra den 1. juli til den 31. december 2016 i ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId-VIIh

b) i perioden fra den 1. januar til den 31. december 2016 i ICES-afsnit VIIj og VIIk.

Artikel 11

Særlige bestemmelser om fordeling af fiskerimuligheder

1. Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, berører ikke:

a) udvekslinger i henhold til artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013

b) nedsættelser og omfordelinger i henhold til artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009

c) omfordelinger i henhold til artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1006/2008

d) yderligere landinger i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013

e) tilbageholdte mængder i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013

f) nedsættelser i henhold til artikel 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009

g) kvoteoverførsler og -udvekslinger i henhold til artikel 21 i nærværende forordning

h) yderligere tildelinger i henhold til artikel 15 i nærværende forordning.

2. De bestande, der er underlagt præventive eller analytiske TAC'er, er anført i bilag I til nærværende forordning med henblik på forvaltningen fra år til år af TAC'er og kvoter som omhandlet i forordning (EF) nr. 847/96.

3. Medmindre andet er fastsat i bilag I til nærværende forordning, anvendes artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 på bestande, der er underlagt en præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, samt artikel 4 i nævnte forordning anvendes på bestande, der er underlagt en analytisk TAC.

4. Artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke, hvis en medlemsstat benytter sig af årsbaseret fleksibilitet som fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Artikel 12

Fiskeriforbudsperioder

1. Det er forbudt at fiske efter følgende arter og opbevare dem om bord i Porcupine Bank i perioden fra den 1. maj til den 31. maj 2016: torsk, glashvarre, havtaske, kuller, hvilling, kulmule, jomfruhummer, rødspætte, lubbe, sej, rokker, almindelig tunge, brosme, byrkelange, lange og pighaj.

Med henblik på dette stykke omfatter Porcupine Bank det geografiske område, der er afgrænset af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

Punkt Breddegrad Længdegrad 1 52°27′N 12°19′V 2 52°40′N 12°30′V 3 52°47′N 12°39,600′V 4 52°47′N 12°56′V 5 52°13,5′N 13°53,830′V 6 51°22′N 14°24′V 7 51°22′N 14°03′V 8 52°10′N 13°25′V 9 52°32′N 13°07,500′V 10 52°43′N 12°55′V 11 52°43′N 12°43′V 12 52°38,800′N 12°37′V 13 52°27′N 12°23′V 14 52°27′N 12°19′V

Uanset første afsnit er det i henhold til artikel 50, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 tilladt at gennemsejle Porcupine Bank med de arter om bord, der er omhandlet i samme afsnit.

2. Kommercielt fiskeri efter tobis med bundtrawl, vod eller lignende trukne redskaber med en maskestørrelse på under 16 mm er forbudt i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV fra den 1. januar til den 31. marts 2016 og fra den 1. august til den 31. december 2016.

Forbuddet i første afsnit gælder også for tredjelandsfiskerfartøjer, der har tilladelse til at fiske efter tobis i EU-farvande i ICES-underområde IV.

Artikel 13

Forbud

1. Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter:

a) tærbe (Amblyraja radiata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa, IIIa og VIId og i ICES-underområde IV

b) stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i alle farvande

c) brun pighaj (Centrophorus squamosus) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES underområde I og XIV

d) portugisisk fløjlshaj (Centroscymnus coelolepis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I og XIV

e) brugde (Cetorhinus maximus) i alle farvande

f) chokoladehaj (Dalatias licha) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I og XIV

g) almindelig næbhaj (Deania calcea) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i underområde IV og EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I og XIV

h) skade (Dipturus batis)-artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X

i) lyshaj (Etmopterus princeps) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I og XIV

j) glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I, V, VI, VII, VIII, XII og XIV

k) almindelig gråhaj (Galeorhinus galeus), der fanges med langliner i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I, V, VI, VII, VIII, XII og XIV

l) sildehaj (Lamna nasus) i alle farvande

m) djævlerokke (Manta alfredi) i alle farvande

n) almindelig djævlerokke (Manta birostris) i alle farvande

o) følgende arter af djævlerokker (Mobula) i alle farvande: i) lille djævlerokke (Mobula mobular) ii) lille guineadjævlerokke (Mobula rochebrunei) iii) pighalet djævlerokke (Mobula japanica) iv) glathalet djævlerokke (Mobula thurstoni) v) djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee vi) djævlerokke af arten Mobula munkiana vii) chilensk djævlerokke (Mobula tarapacana) viii) djævlerokke af arten Mobula kuhlii ix) vestatlantisk djævlerokke (Mobula hypostoma)

p) følgende arter af savrokke (Pristidae) i alle farvande: i) knivtandet savrokke (Anoxypristis cuspidate) ii) dværgsavrokke (Pristis clavata) iii) småtandet savrokke (Pristis pectinata) iv) almindelig savrokke (Pristis pristis) v) grøn savrokke (Pristis zijsron)

q) sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIIa

r) sortbuget rokke (Raja (Dipturus) nidarosiensis) i EU-farvande i ICES-afsnit VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh og VIIk

s) broget rokke (Raja undulata) i EU-farvande i ICES-underområde VI og X

t) spidsrokke (Raja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X

u) guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII

v) havengel (Squatina squatina) i EU-farvande.

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Individer af disse arter genudsættes straks.

Artikel 14

Dataindberetning

Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande, anvendes de bestandskoder, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning.

KAPITEL II

Yderligere tildelinger til fartøjer, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri

Artikel 15

Yderligere tildelinger

1. En medlemsstat kan for visse bestande give fartøjer, der fører dens flag, og som deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, yderligere tildelinger. Disse bestande er angivet i bilag I.

2. Den yderligere tildeling, der er omhandlet i stk. 1, må ikke overstige den samlede grænse, der i bilag I er fastsat som en procentdel af den kvote, der er tildelt den pågældende medlemsstat.

Artikel 16

Betingelser for yderligere tildelinger

1. Ved den yderligere tildeling, der er omhandlet i artikel 15, skal følgende betingelser være opfyldt:

a) medlemsstaterne sørger for detaljeret og nøjagtig dokumentation for alle fangstrejser samt tilstrækkelig kapacitet og midler såsom observatører, kameraovervågning (CCTV) osv. Medlemsstaterne bør i den forbindelse overholde effektivitets- og proportionalitetsprincippet

b) den yderligere tildeling til et bestemt fartøj, som deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, overstiger ikke følgende grænser: i) 75 % af det udsmid af bestanden i henhold til den pågældende medlemsstats skøn, som er foretaget af den fartøjstype, som det bestemte fartøj, der har fået tildelt den yderligere fangstmængde, tilhører ii) 30 % af den individuelle tildeling, som fartøjet havde, inden det begyndte at deltage i afprøvningen

c) alle det pågældende fartøjs fangster af den bestand, hvoraf der kan tildeles yderligere kvoter, herunder fisk, som ikke opfylder mindstemålet som defineret i bilag XII til forordning (EF) nr. 850/98 (33), skal modregnes i fartøjets individuelle tildeling, der følger af yderligere tildelinger i henhold til artikel 15 i nærværende forordning

d) når et fartøj fuldt ud har udnyttet den individuelle tildeling for en bestand, hvoraf der kan tildeles yderligere kvoter, skal det pågældende fartøj indstille alt fiskeri i det pågældende TAC-område

e) med hensyn til de bestande, som denne artikel kan finde anvendelse på, kan medlemsstaterne tillade overførsel af den individuelle tildeling eller dele heraf fra fartøjer, der ikke deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, til fartøjer, der deltager i dette fiskeri, forudsat at det kan påvises, at udsmid fra fartøjer, der ikke deltager heri, ikke øges.

2. Uanset stk. 1, litra b), nr. i), kan en medlemsstat undtagelsesvis give et fartøj, der fører dens flag, en yderligere tildeling, som overstiger 75 % af det anslåede udsmid af bestanden fra den fartøjstype, som det bestemte fartøj, der har fået tildelt den yderligere tildeling, tilhører, under forudsætning af, at:

a) andelen af udsmid pr. bestand som anslået for den pågældende fartøjstype er under 10 %

b) inddragelsen af denne fartøjstype har betydning for evalueringen af midlerne til overvågningen i overensstemmelse med stk. 1, litra a)

c) de fartøjer, der deltager i afprøvningen, samlet set ikke overskrider loftet på 75 % af det anslåede udsmid pr. bestand, der er foretaget af disse fartøjer.

3. Medlemsstaten skal, før den giver den yderligere tildeling, der er omhandlet i artikel 15, indgive følgende oplysninger til Kommissionen:

a) listen over fartøjer, der fører dens flag og deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri

b) specifikationerne for det elektroniske fjernovervågningsudstyr, der er installeret om bord på de pågældende fartøjer

c) specifikationerne for de redskaber, som anvendes af disse fartøjer, med angivelse af kapacitet og type

d) det anslåede udsmid for hver type fartøj, der deltager i afprøvningen

e) den fangstmængde, som de fartøjer, der deltager i afprøvningen, har taget i 2015 af den bestand, der er omfattet af den relevante TAC.

Artikel 17

Behandling af personoplysninger

I det omfang registreringerne i henhold til artikel 16, stk. 1, litra a), i denne forordning omfatter behandling af personoplysninger i den betydning, der er fastlagt i direktiv 95/46/EF, gælder direktivet for behandlingen af sådanne oplysninger.

Artikel 18

Tilbagetrækning af yderligere tildelinger

Når en medlemsstat konstaterer, at et fartøj, der deltager i afprøvning af fuldt dokumenteret fiskeri, ikke overholder betingelserne i artikel 16, trækker medlemsstaten omgående den yderligere tildeling, som det pågældende fartøj har fået, tilbage og udelukker fartøjet fra deltagelse i disse afprøvninger i resten af 2016.

Artikel 19

Videnskabelig gennemgang af udsmidsvurderinger

Kommissionen kan anmode enhver medlemsstat, der anvender dette kapitel, om at forelægge en vurdering af udsmidet for hver type fartøj for et videnskabeligt rådgivende råd til fornyet gennemgang med henblik på at overvåge gennemførelsen af det krav, der er fastlagt i artikel 16, stk. 1, litra b), nr. i). Foreligger der ikke en vurdering, som bekræfter et sådant udsmid, træffer den pågældende medlemsstat de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at kravet overholdes, og informerer Kommissionen herom.

KAPITEL III

Tilladelser til fiskeri i tredjelandes farvande

Artikel 20

Fiskeritilladelser

1. Det maksimale antal fiskeritilladelser til EU-fiskerfartøjer, der fisker i tredjelandes farvande, er fastsat i bilag III.

2. Hvis en medlemsstat i medfør af artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013 overfører kvoter til en anden medlemsstat som led i en bytteaftale (»swap«) i de fiskeriområder, der er nævnt i bilag III til nærværende forordning, skal overførslen ledsages af en overførsel af de relevante fiskeritilladelser og meddeles Kommissionen. Det samlede antal fiskeritilladelser for hvert fiskeriområde, jf. bilag III til nærværende forordning, må dog ikke overskrides.

KAPITEL IV

Fiskerimuligheder i regionale fiskeriforvaltningsorganisationers farvande

Artikel 21

Kvoteoverførsler og -udvekslinger

1. Hvis det i henhold til en regional fiskeriforvaltningsorganisations (»RFFO«'s) regler er tilladt at foretage kvoteoverførsler eller -udvekslinger mellem RFFO'ens kontraherende parter, kan en medlemsstat (»den pågældende medlemsstat«) drøfte dette med en kontraherende part i RFFO'en og udarbejde et udkast til en påtænkt kvoteoverførsel eller -udveksling, hvis det er relevant.

2. Kommissionen kan, efter at have fået meddelelse herom fra den pågældende medlemsstat, godkende udkastet til den påtænkte kvoteoverførsel eller -udveksling, som medlemsstaten har drøftet med den relevante kontraherende part i RFFO'en. Herefter giver Kommissionen uden unødig forsinkelse den relevante kontraherende part i RFFO'en meddelelse om godkendelsen af at være bundet af en sådan kvoteoverførsel eller -udveksling. Kommissionen meddeler RFFO'ens sekretariat den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling i henhold til den pågældende organisations regler.

3. Kommissionen underretter medlemsstaterne om den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling.

4. De fiskerimuligheder, der er modtaget fra eller overført til den relevante kontraherende part i RFFO'en i forbindelse med kvoteoverførslen eller -udvekslingen, anses for at være kvoter, der er tildelt eller fratrukket den pågældende medlemsstats tildeling fra det tidspunkt, hvor kvoteoverførslen eller -udvekslingen får virkning i overensstemmelse med betingelserne i aftalen med den relevante kontraherende part i RFFO'en eller i henhold til reglerne i den relevante RFFO, alt efter hvad der er relevant. En sådan tildeling må ikke ændre den bestående fordelingsnøgle med henblik på fordeling af fiskerimuligheder blandt medlemsstaterne i overensstemmelse med princippet om relativ stabilitet i fiskeriet.

Afdeling 1

ICCAT-konventionsområdet

Artikel 22

Begrænsninger af fiskeri-, opdræts- og opfedningskapaciteten for almindelig tun

1. Antallet af EU-stangfartøjer og EU-dørgefartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i det østlige Atlanterhav begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 1.

2. Antallet af EU-fiskerfartøjer til kystnært ikkeindustrielt fiskeri med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Middelhavet begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 2.

3. Antallet af EU-fiskerfartøjer, der fisker aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Adriaterhavet til opdrætsformål, begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 3.

4. Antallet af fiskerfartøjer og den dertil svarende samlede bruttotonnagekapacitet med tilladelse til at fiske efter, opbevare om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 4.

5. Antallet af faststående tunfiskenet, der anvendes i fiskeriet efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 5.

6. Tunopdrætskapaciteten, opfedningskapaciteten og det maksimale input af fanget vild almindelig tun til akvakulturbrugene i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 6.

Artikel 23

Rekreativt fiskeri

Medlemsstaterne afsætter eventuelt en særlig kvote til rekreativt fiskeri fra de kvoter, de tildeles i henhold til bilag ID.

Artikel 24

Hajer

1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten storøjet rævehaj (Alopias superciliosus) i enhver form for fiskeri er forbudt.

2. Det er forbudt at drive direkte fiskeri efter rævehajarter af slægten Alopias.

3. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hammerhaj af familien Sphyrnidae (undtagen Sphyrna tiburo) i forbindelse med fiskerier i ICCAT-konventionsområdet er forbudt.

4. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt.

5. Opbevaring om bord af arten silkehaj (Carcharhinus falciformis) i enhver form for fiskeri er forbudt.

Afdeling 2

CCAMLR-konventionsområdet

Artikel 25

Forbud og fangstbegrænsninger

1. Direkte fiskeri efter de arter, der er anført i bilag V, del A, er forbudt i de områder og perioder, der er anført i samme bilag.

2. For forsøgsfiskeri gælder de TAC'er og bifangstbegrænsninger, der er fastsat i bilag V, del B, i de underområder, der er anført i samme bilag.

Artikel 26

Forsøgsfiskeri

1. Kun de medlemsstater, der er medlemmer af CCAMLR, kan deltage i forsøgsfiskeri med langline efter Dissostichus spp. i FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a uden for områder henhørende under national jurisdiktion i fangståret 2016. Hvis en sådan medlemsstat agter at deltage i sådant fiskeri, skal den underrette CCAMLR's sekretariat, jf. artikel 7 og 7a i forordning (EF) nr. 601/2004, og under alle omstændigheder senest den 1. juni 2016.

2. Hvad angår FAO-underområde 88.1 og 88.2 og afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a, er de samlede TAC'er og bifangstbegrænsninger pr. underområde og afsnit og deres fordeling på små forskningsfelter (SSRU'er) i hver af disse fastsat i bilag V, del B. Fiskeriet i et givet SSRU skal ophøre, når den rapporterede fangst når op på den fastsatte TAC, og det pågældende SSRU skal lukkes for fiskeri i resten af fangståret.

3. Fiskeriet skal foregå over så stort et geografisk og batymetrisk område som muligt for at få de nødvendige oplysninger til bestemmelse af fiskeripotentialet og for at undgå overkoncentration af fangst og fiskeriindsats. I FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a er det dog forbudt at fiske på mindre end 550 meters dybde.

Artikel 27

Fiskeri efter antarktisk lyskrebs i fangstperioden 2016/2017

1. Hvis en medlemsstat agter at fiske efter antarktisk lyskrebs (Euphausia superba) i CCAMLR-konventionsområdet i fangståret 2016/2017, underretter den senest den 1. maj 2016 Kommissionen ved brug af formatet i nærværende forordnings bilag V, del C, om sin hensigt om at fiske efter antarktisk lyskrebs. På grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne forelægger Kommissionen underretningerne for CCAMLR's sekretariat senest den 30. maj 2016.

2. Den underretning, der er omhandlet i stk. 1, skal for hvert fartøj, som medlemsstaten giver tilladelse til at deltage i fiskeriet efter antarktisk lyskrebs, indeholde de oplysninger, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004.

3. En medlemsstat, der har til hensigt at fiske efter antarktisk lyskrebs i CCAMLR-konventionsområdet, meddeler kun sin hensigt herom for fartøjer med tilladelse, som enten fører dens flag på det tidspunkt, hvor den fremsender underretningen, eller som fører en anden CCAMLR-medlemsstats flag, og som på tidspunktet for fiskeriet forventes at føre den pågældende medlemsstats flag.

4. Medlemsstaterne kan give andre fartøjer end dem, der er anmeldt til CCAMLR's sekretariat i overensstemmelse med stk. 1, 2 og 3, tilladelse til at deltage i fiskeri efter antarktisk lyskrebs, hvis et fartøj med tilladelse er forhindret i at deltage af legitime driftsmæssige årsager eller som følge af force majeure. I sådanne tilfælde skal de berørte medlemsstater straks underrette CCAMLR's sekretariat og Kommissionen herom, og samtidig forelægge:

a) alle oplysninger om det (de) påtænkte erstatningsfartøj(er), herunder de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004

b) en udførlig redegørelse for årsagerne til udskiftningen, herunder eventuel relevant dokumentation eller relevante henvisninger.

5. Medlemsstaterne må ikke give et fartøj, der er opført på en af CCAMLR's lister over fartøjer, der udøver ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU), tilladelse til at deltage i fiskeri efter antarktisk lyskrebs.

Afdeling 3

IOTC-konventionsområdet

Artikel 28

Begrænsning af fiskerikapaciteten for fartøjer, der fisker i IOTC-konventionsområdet

1. Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter tropisk tunfisk i IOTC-konventionsområdet og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet, er fastsat i bilag VI, punkt 1.

2. Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) og hvid tun (Thunnus alalunga) i IOTC-konventionsområdet og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet, er fastsat i bilag VI, punkt 2.

3. Medlemsstaterne kan foretage en omfordeling af de fartøjer, der er udpeget til det ene af de i stk. 1 og 2 omhandlede to typer fiskeri, til det andet fiskeri, forudsat at de over for Kommissionen kan godtgøre, at ændringen ikke fører til øget fiskeriindsats for de berørte fiskebestande.

4. Medlemsstaterne sørger for, hvis der foreslås overførsel af kapacitet til deres flåde, at de fartøjer, der skal overføres, er opført i IOTC's fartøjsregister eller i andre regionale tunfiskeriorganisationers fartøjsregistre. Det er desuden ikke tilladt at overføre fartøjer, der er opført på en RFFO's liste over fartøjer, der udøver IUU-fiskeri (IUU-fartøjer).

5. Medlemsstaterne må kun øge deres fiskerikapacitet ud over de i stk. 1 og 2 nævnte lofter inden for de grænser, der er fastsat i de udviklingsplaner, der er forelagt IOTC.

Artikel 29

Drivende anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er)

Et notfartøj må højst anvende 550 aktive drivende anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er) ad gangen.

Artikel 30

Hajer

1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af rævehajer af alle arter af familien Alopiidae i enhver form for fiskeri er forbudt.

2. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt, undtagen for fartøjer med en længde overalt på under 24 m, der udelukkende fisker inden for den eksklusive økonomiske zone (EEZ) i den medlemsstat, hvis flag de fører, og på den betingelse, at fangsten udelukkende er beregnet til lokalt forbrug.

3. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1 og 2, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Individer af disse arter genudsættes straks.

Afdeling 4

SPRFMO-konventionsområdet

Artikel 31

Pelagisk fiskeri

1. Medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, skal begrænse den samlede bruttotonnage for fartøjer, der fører deres flag, og som fisker efter pelagiske bestande i 2016, til den samlede bruttotonnage på EU-niveau på 78 600 tons i det pågældende område.

2. Kun de medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, må fiske efter pelagiske bestande i det pågældende område i overensstemmelse med de TAC'er, der er fastsat i bilag IJ.

3. De fiskerimuligheder, som er fastsat i bilag IJ, må kun udnyttes på betingelse af, at medlemsstaterne senest den femte dag i den følgende måned sender listen over fartøjer, som fisker aktivt eller deltager i omladning i SPRFMO-konventionsområdet, oplysninger fra fartøjsovervågningssystemer (FOS'er), månedlige fangstrapporter, og, hvis det er muligt, oplysninger om havneanløb til Kommissionen med henblik på videresendelse af denne information til SPRFMO-sekretariatet.

Artikel 32

Bundfiskeri

1. Medlemsstaterne skal begrænse deres fangster af bundfisk eller bundfiskeriindsats i 2016 i SPRFMO-konventionsområdet til de dele af konventionsområdet, hvor bundfiskeri har fundet sted i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, og til et niveau, der ikke overstiger de årlige gennemsnitlige fangstmængder eller indsatsparametre i nævnte periode. De må kun fiske ud over den dokumenterede indsats eller de dokumenterede fangster, hvis SPRFMO godkender deres fiskeriplan.

2. Medlemsstater, der ikke kan dokumentere fangster af bundfisk eller en bundfiskeriindsats i SPRFMO-konventionsområdet i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, må kun fiske, hvis SPRFMO godkender deres plan om at fiske uden dokumenteret indsats eller dokumenterede fangster.

Afdeling 5

IATTC-konventionsområdet

Artikel 33

Fiskeri med notfartøjer

1. Fiskeri med notfartøjer efter gulfinnet tun (Thunnus albacares), storøjet tun (Thunnus obesus) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) er forbudt:

a) fra den 29. juli til den 28. september 2016 eller fra den 18. november 2016 til den 18. januar 2017 i det område, der afgrænses af følgende: — de amerikanske stillehavskystlinjer — længdegrad 150°V — breddegrad 40°N — breddegrad 40°S

b) fra den 29. september til den 29. oktober 2016 i det område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: — længdegrad 96°V — længdegrad 110°V — breddegrad 4°N — breddegrad 3°S.

2. De berørte medlemsstater skal inden den 1. april 2016 meddele Kommissionen, hvilken af de i stk. 1 omhandlede lukningsperioder de vælger. Alle notfartøjer fra de berørte medlemsstater indstiller notfiskeriet i de områder, der er defineret i stk. 1, i den valgte periode.

3. Notfartøjer, der fisker efter tun i IATTC-konventionsområdet, skal beholde om bord og lande eller omlade hele fangsten af gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit.

4. Stk. 3 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:

a) hvis fiskene af andre årsager end størrelsen anses for uegnede til konsum, eller

b) under det sidste sæt på en fangstrejse, hvor der måske ikke er tilstrækkelig plads tilbage til at opbevare alle de tun, der er fanget i det pågældende sæt.

Artikel 34

Forbud mod fiskeri efter hvidtippet haj

1. Det er forbudt at fiske efter arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i IATTC-konventionsområdet og at beholde om bord, omlade, opbevare, udbyde til salg, sælge eller lande dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj i det pågældende område.

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Individer af denne art genudsættes straks af fartøjets befragter.

3. Fartøjets befragter sørger for at:

a) registrere antallet af genudsætninger med angivelse af status (død eller levende)

b) rapportere oplysningerne i litra a) til den medlemsstat, hvor vedkommende er hjemmehørende. Medlemsstaterne sender de oplysninger, der er indsamlet i løbet af det foregående år, til Kommissionen senest den 31. januar i det år, hvor denne forordning træder i kraft.

Artikel 35

Forbud mod fiskeri efter djævlerokker

Det er i IATTC-konventionsområdet forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter, beholde om bord, omlade, lande, opbevare, udbyde til salg eller sælge dele af eller hele kroppe af djævlerokker (herunder almindelig djævlerokke (Manta) og djævlerokker af arten Mobula). Så snart EU-fiskerfartøjer bemærker, at sådanne rokker er blevet fanget, genudsætter de dem straks, levende og uskadte, hvis det er muligt.

Afdeling 6

SEAFO-konventionsområdet

Artikel 36

Forbud mod fiskeri efter dybvandshajer

Direkte fiskeri efter følgende dybvandshajer i SEAFO-konventionsområdet er forbudt:

— spøgelseskattehaj (Apristurus manis)

— større glat lanternehaj (Etmopterus bigelowi)

— korthalet lanternehaj (Etmopterus brachyurus)

— lyshaj (Etmopterus princeps)

— glat lanternehaj (Etmopterus pusillus)

— rokker (Rajidae)

— fløjlshaj (Scymnodon squamulosus)

— dybvandshajer af overordenen Selachimorpha

— almindelig pighaj (Squalus acanthias).

Afdeling 7

WCPFC-konventionsområdet

Artikel 37

Begrænsninger for fiskeriet efter storøjet tun, gulfinnet tun, bugstribet bonit og sydlig hvid tun

1. Medlemsstaterne sikrer, at det antal fiskedage, som tildeles notfartøjer, der fisker efter storøjet tun (Thunnus obesus), gulfinnet tun (Thunnus albacares) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) i den del af WCPFC-konventionsområdet på åbent hav, der ligger mellem 20°N og 20°S, ikke overstiger 403 dage.

2. EU-fiskerfartøjer må ikke fiske efter sydlig hvid tun (Thunnus alalunga) in WCPFC-konventionsområdet syd for 20°S.

3. Medlemsstaterne sikrer, at fangsterne af storøjet tun (Thunnus obesus) med langliner ikke overstiger 2 000 tons i 2016.

Artikel 38

Lukket område for FAD-fiskeri

1. I den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger mellem 20°N og 20°S, er det forbudt for notfartøjer at fiske med anordninger, der tiltrækker fisk (FAD'er), mellem kl. 00.00 den 1. juli 2016 og kl. 24.00 den 31. oktober 2016. I denne periode må et notfartøj kun fiske i nævnte del af WCPFC-konventionsområdet, hvis det har en observatør om bord, som kan overvåge, at fartøjet ikke på noget tidspunkt:

a) benytter eller betjener en FAD eller dertil knyttet elektronisk udstyr

b) fisker efter stimer i forbindelse med FAD'er.

2. Alle notfartøjer, der fisker i den del af WCPFC-konventionsområdet, der er omhandlet i stk. 1, skal beholde hele fangsten af storøjet tun, gulfinnet tun og bugstribet bonit om bord og lande eller omlade den.

3. Stk. 2 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:

a) i det sidste sæt på en fangstrejse, hvis fartøjet ikke har tilstrækkelig plads tilbage til at opbevare alle fiskene

b) hvis fiskene af andre årsager end størrelsen er uegnede til konsum, eller

c) hvis der opstår en alvorlig driftsforstyrrelse i fryseanlægget.

Artikel 39

Begrænsning af antallet af EU-fiskerfartøjer med tilladelse til at fiske efter sværdfisk

Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) i områder syd for 20°S i WCPFC-konventionsområdet, er fastsat i bilag VII.

Artikel 40

Silkehaj og hvidtippet haj

1. Det er forbudt at beholde om bord, omlade, opbevare eller lande dele af eller hele kroppe af følgende arter i WCPFC-konventionsområdet:

a) silkehaj (Carcharhinus falciformis)

b) hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus).

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Individer af disse arter genudsættes straks.

Artikel 41

Overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne

1. Fartøjer, der udelukkende er opført i WCPFC's register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i denne afdeling, ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra r).

2. Fartøjer, der er opført i både WCPFC's register og IATTC's register, og fartøjer, der udelukkende er opført i IATTC's register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 33, stk. 1, litra a), artikel 33, stk. 2-4, og artikel 34 ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra r).

Afdeling 8

Beringshavet

Artikel 42

Forbud mod fiskeri i Beringshavets højsøområde

Det er forbudt at fiske efter sej (Theragra chalcogramma) i Beringshavets højsøområde.

AFSNIT III

FISKERIMULIGHEDER FOR TREDJELANDSFARTØJER, DER FISKER I EU-FARVANDE

Artikel 43

TAC'er

Fiskerfartøjer, der sejler under norsk flag, og fiskerfartøjer, der er registreret på Færøerne, kan tage fangster i EU-farvande inden for de i bilag I til denne forordning fastsatte TAC'er og under overholdelse af betingelserne i nærværende forordning og i kapitel III i forordning (EF) nr. 1006/2008.

Artikel 44

Fiskeritilladelser

Det maksimale antal fiskeritilladelser til tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande, er fastsat i bilag VIII.

Artikel 45

Betingelser for landing af fangster og bifangster

Betingelserne i artikel 7 gælder for fangster og bifangster taget af tredjelandsfartøjer i henhold til de tilladelser, der er omhandlet i artikel 44.

Artikel 46

Forbud

1. Det er forbudt for tredjelandsfartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter, når de befinder sig i EU-farvande:

a) tærbe (Amblyraja radiata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa, IIIa og VIId og i ICES-underområde IV

b) følgende arter af savrokke i EU-farvande: — knivtandet savrokke (Anoxypristis cuspidate) — dværgsavrokke (Pristis clavata) — småtandet savrokke (Pristis pectinata) — almindelig savrokke (Pristis pristis) — grøn savrokke (Pristis zijsron)

c) brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i EU-farvande

d) skade (Dipturus batis)-artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X

e) almindelig gråhaj (Galeorhinus galeus), der fanges med langliner i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde I, IV, V, VI, VII, VIII, XII og XIV

f) glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde I, IV, V, VI, VII, VIII, XII og XIV

g) chokoladehaj (Dalatias licha), næbhaj (Deania calcea), brun pighaj (Centrophorus squamosus), lyshaj (Etmopterus princeps) og portugisisk fløjlshaj (Centroscymnus coelolepis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde I, IV og XIV

h) sildehaj (Lamna nasus) i EU-farvande

i) djævlerokke af arten Manta alfredi i EU-farvande

j) almindelig djævlerokke (Manta birostris) i EU-farvande

k) følgende arter af djævlerokker (Mobula) i EU-farvande: i) lille djævlerokke (Mobula mobular) ii) lille guineadjævlerokke (Mobula rochebrunei) iii) pighalet djævlerokke (Mobula japanica) iv) glathalet djævlerokke (Mobula thurstoni) v) djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee vi) djævlerokke af arten Mobula munkiana vii) chilensk djævlerokke (Mobula tarapacana) viii) djævlerokke af arten Mobula kuhlii ix) vestatlantisk djævlerokke (Mobula hypostoma)

l) sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIIa

m) sortbuget rokke (Raja (Dipturus) nidarosiensis) i EU-farvande i ICES-afsnit VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh og VIIk

n) broget rokke (Raja undulata) i EU-farvande i ICES-underområde VI, IX og X og spidsrokke (Raja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X

o) guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII

p) havengel (Squatina squatina) i EU-farvande.

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Individer af disse arter genudsættes straks.

AFSNIT IV

FISKERIMULIGHEDER FOR 2015

Artikel 47

Ændringer af forordning (EU) 2015/104

TAC-tabellen for rokker i EU-farvande i VIId i bilag IA til forordning (EU) 2015/104 erstattes af følgende tabel:

Art: Rokker Rajiformes Område: EU-farvande i VIId (SRX/07D.) Belgien 79 (34) (35) (36) Frankrig 663 (34) (35) (36) Nederlandene 4 (34) (35) (36) Det Forenede Kongerige 132 (34) (35) (36) Unionen 878 (34) (35) (36) TAC 878 (36) Præventiv TAC

AFSNIT V

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 48

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 1380/2013. Denne komité er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

Artikel 49

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2016.

Artikel 8 anvendes dog fra den 1. februar 2016.

De bestemmelser om fiskerimuligheder, der er fastsat i artikel 25, 26 og 27 og bilag IE og V for CCAMLR-konventionsområdet, finder anvendelse fra de deri fastsatte datoer.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 22. januar 2016. På Rådets vegne A.G. KOENDERS Formand

(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

(2) Rådets forordning (EF) nr. 509/2007 af 7. maj 2007 om en flerårig plan for bæredygtig udnyttelse af tungebestanden i den vestlige del af Den Engelske Kanal (EUT L 122 af 11.5.2007, s. 7).

(3) Rådets forordning (EF) nr. 676/2007 af 11. juni 2007 om en flerårig plan for fiskeriet efter rødspætte og tunge i Nordsøen (EUT L 157 af 19.6.2007, s. 1).

(4) Rådets forordning (EF) nr. 1342/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en langsigtet plan for torskebestande og for fiskeri efter disse bestande og om ophævelse af forordning (EF) nr. 423/2004 (EUT L 348 af 24.12.2008, s. 20).

(5) Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 af 6. april 2009 om en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, om ændring af forordning (EF) nr. 43/2009 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1559/2007 (EUT L 96 af 15.4.2009, s. 1).

(6) Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005 af 20. december 2005 om foranstaltninger til genopretning af bestandene af sydlig kulmule og jomfruhummer i Det Cantabriske Hav og ud for den vestlige del af Den Iberiske Halvø og om ændring af forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (EUT L 345 af 28.12.2005, s. 5).

(7) Rådets forordning (EF) nr. 1300/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en flerårig plan for sildebestanden i området vest for Skotland og fiskeriets udnyttelse af denne bestand (EUT L 344 af 20.12.2008, s. 6).

(8) Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3).

(9) Rådets forordning (EF) nr. 754/2009 af 27. juli 2009 om undtagelse af visse fartøjsgrupper fra fiskeriindsatsordningen i kapitel III i forordning (EF) nr. 1342/2008 (EUT L 214 af 19.8.2009, s. 16).

(10) Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

(11) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31).

(12) Fiskeriaftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge (EFT L 226 af 29.8.1980, s. 48).

(13) Fiskeriaftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det færøske landsstyre på den anden side (EFT L 226 af 29.8.1980, s. 12).

(14) Fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side (EUT L 172 af 30.6.2007, s. 4) og protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i nævnte aftale (EUT L 293 af 23.10.2012, s. 5).

(15) EUT L 6 af 10.1.2012, s. 9.

(16) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

(17) Rådets forordning (EU) 2015/104 af 19. januar 2015 om fastsættelse for 2015 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fartøjer i visse andre farvande, om ændring af forordning (EU) nr. 43/2014 og om ophævelse af forordning (EU) nr. 779/2014 (EUT L 22 af 28.1.2015, s. 1).

(18) Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 af 10. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 850/98 for så vidt angår bestemmelse af maskestørrelse og vurdering af trådtykkelse i fiskenet (EUT L 151 af 11.6.2008, s. 5).

(19) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 218/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 70).

(20) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i visse områder uden for det nordlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 1).

(21) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 217/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om medlemsstaternes fangster og fiskeriaktivitet i det nordvestlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 42).

(22) Indgået ved Rådets afgørelse 2002/738/EF (EFT L 234 af 31.8.2002, s. 39).

(23) Unionen tiltrådte ved Rådets afgørelse 86/238/EØF (EFT L 162 af 18.6.1986, s. 33).

(24) Rådets forordning (EF) nr. 601/2004 af 22. marts 2004 om kontrolforanstaltninger gældende for fiskeri i det område, der er omfattet af konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis, og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 3943/90, (EF) nr. 66/98 og (EF) nr. 1721/1999 (EUT L 97 af 1.4.2004, s. 16).

(25) Indgået ved Rådets afgørelse 2006/539/EF (EUT L 224 af 16.8.2006, s. 22).

(26) Unionen tiltrådte ved Rådets afgørelse 95/399/EF (EFT L 236 af 5.10.1995, s. 24).

(27) Indgået ved Rådets afgørelse 2008/780/EF (EUT L 268 af 9.10.2008, s. 27).

(28) Unionen tiltrådte ved Rådets afgørelse 2005/75/EF (EUT L 32 af 4.2.2005, s. 1).

(29) Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 af 29. september 2008 om tilladelser til EF-fiskerfartøjers fiskeri uden for EF-farvande og tredjelandsfartøjers adgang til EF-farvande, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 1627/94 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 3317/94 (EUT L 286 af 29.10.2008, s. 33).

(30) Rådets forordning (EF) nr. 2347/2002 af 16. december 2002 om særlige adgangskrav og dertil knyttede betingelser for fiskeri efter dybhavsbestande (EFT L 351 af 28.12.2002, s. 6).

(31) Alle typer bundtrawl, herunder snurrevod (SDN)/skotsk snurrevod (SSC) indbefattet OTB, OTT, PTB, TBB, SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX, TBN, TBS, TB.

(32) Alt fiskeri med langliner eller stang og snøre, herunder LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX og LLS, alle fastgjorte nedgarn samt fælder, herunder GTR, GNS, FYK, FPN og FIX.

(33) Rådets forordning (EF) nr. 850/98 af 30. marts 1998 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (EFT L 125 af 27.4.1998, s. 1).

(34) Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/07D.), sømrokke (Raja clavata) (RJC/07D.), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/07D.), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/07D.), småøjet rokke (Raja microocellata) (RJE/07D.) og broget rokke (Raja undulata) (RJU/07D.) rapporteres særskilt.

(35) Særlig betingelse: Hvoraf op til 5 % kan fiskes i EU-farvande i VIa, VIb, VIIa-c og VIIe-k (SRX/*67AKD). Fangster af pletrokke (Leucoraja naevus) (RJN/*67AKD), sømrokke (Raja clavata) (RJC/*67AKD), blond rokke (Raja brachyura) (RJH/*67AKD), storplettet rokke (Raja montagui) (RJM/*67AKD) og småøjet rokke (Raja microocellata) (RJE/*67AKD) rapporteres særskilt. Denne særlige betingelse gælder ikke for broget rokke (Raja undulata).

(36) Gælder ikke for broget rokke (Raja undulata). Der må ikke fiskes efter denne art i de områder, der er omfattet af denne TAC. I tilfælde, hvor den ikke er omfattet af landingsforpligtelsen, må bifangst af broget rokke i det område, der er omfattet af denne TAC, kun landes hel eller renset og under forudsætning af, at den ikke indeholder mere end 20 kg levende vægt pr. fangstrejse. Fangsterne skal forblive under de kvoter, der er angivet i nedenstående tabel. Ovenstående bestemmelser berører ikke de forbud, der er fastsat i denne forordnings artikel 12 og 44 for de områder, der er defineret heri. Bifangster af broget rokke skal rapporteres særskilt under følgende kode: (RJU/07D.). Inden for ovennævnte kvoter må der højst fanges nedennævnte mængder af broget rokke:

Art: Broget rokke Raja undulata Område: EU-farvande i VIId (RJU/07D.) Belgien 1 Frankrig 8 Nederlandene 0 Det Forenede Kongerige 2 Unionen 11 TAC 11 Præventiv TAC Hvoraf op til 5 % kan fiskes i EU-farvande i VIIe og rapporteres under følgende kode: (RJU/*67AKD). Denne særlige betingelse berører ikke de forbud, der er fastsat i denne forordnings artikel 12 og 44 for de områder, der er defineret heri.

BILAGSFORTEGNELSE BILAG I: TAC'er for EU-fiskerfartøjer i områder, hvor der er fastsat TAC'er, angivet pr. art og pr. område BILAG IA: Skagerrak, Kattegat, ICES-underområdeI, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV, EU-farvande i CECAF og Fransk Guyanas farvande BIlAG IB: Det Nordøstlige Atlanterhav og Grønland, ICES-underområde I, II, V, XII og XIV og grønlandske farvande i NAFO 1 BILAG IC: Det Nordvestlige Atlanterhav — NAFO-konventionsområdet BILAG ID: Stærkt vandrende fiskearter — alle områder BILAG IE: Antarktis — CCAMLR-konventionsområdet BILAG IF: Det Sydøstlige Atlanterhav — SEAFO-konventionsområdet BILAG IG: Sydlig tun — alle områder BILAG IH: WCPFC-konventionsområdet BILAG IJ: SPRFMO-konventionsområdet BILAG IIA: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med forvaltning af visse bestande af torsk, rødspætte og tunge i ICES-afsnit IIIa, VIa, VIIa, VIId, ICES-underområde IV og EU-farvande i ICES-afsnit IIa og Vb BILAG IIB: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med genopretning af visse bestande af sydlig kulmule og jomfruhummer i ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten BILAG IIC: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med forvaltning af tungebestande i den vestlige del af Den Engelske Kanal i ICES-afsnit VIIe BILAG IID: Forvaltningsområder for tobis i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV BILAG III: Højeste antal fiskeritilladelser til EU-fiskerfartøjer i tredjelandsfarvande BILAG IV: ICCAT-konventionsområdet BILAG V: CCAMLR-konventionsområdet BILAG VI: IOTC-konventionsområdet BILAG VII: WCPFC-konventionsområdet BILAG VIII: Kvantitative begrænsninger for fiskeritilladelser til tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande

BILAG I TAC'ER FOR EU-FISKERFARTØJER I OMRÅDER, HVOR DER ER FASTSAT TAC'ER, OPDELT EFTER ART OG OMRÅDE I skemaerne i bilag IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG og IJ fastsættes der TAC'er og kvoter (i tons levende vægt, medmindre andet er angivet) for hver bestand og betingelser, der funktionelt er knyttet dertil, hvor det er relevant. Alle fiskerimulighederne i dette bilag er omfattet af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1224/2009, særlig artikel 33 og 34 i nævnte forordning. Medmindre andet er angivet, er henvisningerne til fiskeriområder henvisninger til ICES-områder. Fiskebestandene er for hvert område anført i alfabetisk rækkefølge efter arternes latinske navne. I lovgivningsøjemed er det kun de latinske betegnelser, der gælder; de tilsvarende danske navne er kun anført til orientering. Med henblik på anvendelsen af denne forordning gives nedenfor en sammenlignende oversigt over de latinske navne og de almindeligt anvendte navne: Videnskabeligt navn Alfa-3-kode Dansk navn Amblyraja radiata RJR Tærbe Ammodytes spp. SAN Tobisarter Argentina silus ARU Guldlaks Beryx spp. ALF Beryxarter Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Havgalt Centrophorus squamosus GUQ Brun pighaj Centroscymnus coelolepis CYO Portugisisk fløjlshaj Chaceon spp. GER Røde dybvandskrabber (Chaceonarter) Chaenocephalus aceratus SSI Scotiaisfisk Champsocephalus gunnari ANI Båndet isfisk Channichthys rhinoceratus LIC Langsnudet isfisk Chionoecetes spp. PCR Arter af krabbeslægten Chionoecetes Clupea harengus HER Sild Coryphaenoides rupestris RNG Skolæst Dalatias licha SCK Chokoladehaj Deania calcea DCA Næbhaj Dicentrarchus labrax BSS Havbars Dipturus batis (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) RJB Skadeartskompleks Dissostichus eleginoides TOP Sort patagonisk isfisk Dissostichus mawsoni. TOA Antarktisk isfisk Dissostichus spp. TOT Isfiskarter Engraulis encrasicolus ANE Ansjos Etmopterus princeps ETR Lyshaj Etmopterus pusillus ETP Glat lanternehaj Euphausia superba KRI Antarktisk lyskrebs Gadus morhua COD Torsk Galeorhinus galeus GAG Almindelig gråhaj Glyptocephalus cynoglossus WIT Skærising Gobionotothen gibberifrons NOG Buleisfisk Hippoglossoides platessoides PLA Håising Hippoglossus hippoglossus HAL Atlanterhavshelleflynder Hoplostethus atlanticus ORY Orange savbug Illex illecebrosus SQI Nordlig blæksprutte Lamna nasus POR Sildehaj Lepidonotothen squamifrons NOS Grå isfisk Lepidorhombus spp. LEZ Glashvarrearter Leucoraja naevus RJN Pletrokke Limanda ferruginea YEL Gulhalet ising Limanda limanda DAB Almindelig ising Lophiidae ANF Havtaske Macrourus spp. GRV Langhalearter Makaira nigricans BUM Blå marlin Mallotus villosus CAP Lodde Manta birostris RMB Almindelig djævlerokke Martialia hyadesi SQS Syvstjernet flyveblæksprutte Melanogrammus aeglefinus HAD Kuller Merlangius merlangus WHG Hvilling Merluccius merluccius HKE Kulmule Micromesistius poutassou WHB Blåhvilling Microstomus kitt LEM Rødtunge Molva dypterygia BLI Byrkelange Molva molva LIN Lange Nephrops norvegicus NEP Jomfruhummer Notothenia rossii NOR Marmorisfisk Pandalus borealis PRA Dybvandsreje Paralomis spp. PAI Troldkrabber Penaeus spp. PEN Rejer (Penaeusarter) Platichthys flesus FLE Skrubbe Pleuronectes platessa PLE Rødspætte Pleuronectiformes FLX Fladfisk Pollachius pollachius POL Lubbe Pollachius virens POK Sej Psetta maxima TUR Pighvar Pseudochaenichthys georgianus SGI Georgia-isfisk Pseudopentaceros spp. EDW Pelagic armourhead Raja alba RJA Spidsrokke Raja brachyura RJH Blond rokke Raja circularis RJI Sandrokke Raja clavata RJC Sømrokke Raja fullonica RJF Gøgerokke Raja (Dipturus) nidarosiensis JAD Sortbuget rokke Raja microocellata RJE Småøjet rokke Raja montagui RJM Storplettet rokke Raja undulata RJU Broget rokke Rokkearter SRX Rokker Reinhardtius hippoglossoides GHL Hellefisk Scomber scombrus MAC Makrel Scophthalmus rhombus BLL Slethvar Sebastes spp. RED Rødfisk Solea solea SOL Almindelig tunge Solea spp. SOO Tunge Sprattus sprattus SPR Brisling Squalus acanthias DGS Almindelig pighaj Tetrapturus albidus WHM Hvid marlin Thunnus maccoyii SBF Sydlig tun Thunnus obesus BET Storøjet tun Thunnus thynnus BFT Atlantisk tun Trachurus murphyi CJM Chilensk hestemakrel Trachurus spp. JAX Hestemakrelarter Trisopterus esmarkii NOP Sperling Urophycis tenuis HKW Hvid skægbrosme Xiphias gladius SWO Sværdfisk Nedenstående sammenlignende oversigt over henholdsvis danske og latinske navne gives udelukkende til orientering: Almindelig djævlerokke RMB Manta birostris Almindelig gråhaj GAG Galeorhinus galeus Almindelig ising DAB Limanda limanda Almindelig pighaj DGS Squalus acanthias Almindelig tunge SOL Solea solea Ansjos ANE Engraulis encrasicolus Antarktisk isfisk TOA Dissostichus mawsoni Antarktisk lyskrebs KRI Euphausia superba Atlanterhavshelleflynder HAL Hippoglossus hippoglossus Atlantisk tun BFT Thunnus thynnus Beryxarter ALF Beryx spp. Blond rokke RJH Raja brachyura Blå marlin BUM Makaira nigricans Blåhvilling WHB Micromesistius poutassou Brisling SPR Sprattus sprattus Broget rokke RJU Raja undulata Brosme USK Brosme brosme Brun pighaj GUQ Centrophorus squamosus Buleisfisk NOG Gobionotothen gibberifrons Byrkelange BLI Molva dypterygia Båndet isfisk ANI Champsocephalus gunnari Chilensk hestemakrel CJM Trachurus murphyi Arter af krabbeslægten Chionoecetes PCR Chionoecetes spp. Chokoladehaj SCK Dalatias licha Dybvandsreje PRA Pandalus borealis Fladfisk FLX Pleuronectiformes Georgia-isfisk SGI Pseudochaenichthys georgianus Glashvarrearter LEZ Lepidorhombus spp. Glat lanternehaj ETP Etmopterus pusillus Grå isfisk NOS Lepidonotothen squamifrons Guldlaks ARU Argentina silus Gulhalet ising YEL Limanda ferruginea Gøgerokke RJF Raja fullonica Havbars BSS Dicentrarchus labrax Havgalt BOR Caproidae Havtaske ANF Lophiidae Hellefisk GHL Reinhardtius hippoglossoides Hestemakrelarter JAX Trachurus spp. Hvid marlin WHM Tetrapturus albidus Hvid skægbrosme HKW Urophycis tenuis Hvilling WHG Merlangius merlangus Håising PLA Hippoglossoides platessoides Isfiskarter TOT Dissostichus spp. Jomfruhummer NEP Nephrops norvegicus Kuller HAD Melanogrammus aeglefinus Kulmule HKE Merluccius merluccius Lange LIN Molva molva Langhalearter GRV Macrourus spp. Langsnudet isfisk LIC Channichthys rhinoceratus Lodde CAP Mallotus villosus Lubbe POL Pollachius pollachius Lyshaj ETR Etmopterus princeps Makrel MAC Scomber scombrus Marmorisfisk NOR Notothenia rossii Nordlig blæksprutte SQI Illex illecebrosus Næbhaj DCA Deania calcea Orange savbug ORY Hoplostethus atlanticus Pelagic armourhead EDW Pseudopentaceros spp. Pighvar TUR Psetta maxima Pletrokke RJN Leucoraja naevus Portugisisk fløjlshaj CYO Centroscymnus coelolepis Rejer (Penaeusarter) PEN Penaeus spp. Rokker SRX Rokkearter Røde dybvandskrabber (Chaceonarter) GER Chaceon spp. Rødfisk RED Sebastes spp. Rødspætte PLE Pleuronectes platessa Rødtunge LEM Microstomus kitt Sandrokke RJI Raja circularis Scotiaisfisk SSI Chaenocephalus aceratus Sej POK Pollachius virens Sild HER Clupea harengus Sildehaj POR Lamna nasus Skadeartskompleks RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) Skolæst RNG Coryphaenoides rupestris Skrubbe FLE Platichthys flesus Skærising WIT Glyptocephalus cynoglossus Slethvar BLL Scophthalmus rhombus Småøjet rokke RJE Raja microocellata Sort patagonisk isfisk TOP Dissostichus eleginoides Sortbuget rokke JAD Raja (Dipturus) nidarosiensis Sperling NOP Trisopterus esmarkii Spidsrokke RJA Raja alba Storplettet rokke RJM Raja montagui Storøjet tun BET Thunnus obesus Sværdfisk SWO Xiphias gladius Sydlig tun SBF Thunnus maccoyii Syvstjernet flyveblæksprutte SQS Martialia hyadesi Sømrokke RJC Raja clavata Tobisarter SAN Ammodytes spp. Torsk COD Gadus morhua Troldkrabber PAI Paralomis spp. Tunge SOO Solea spp. Tærbe RJR Amblyraja radiata BILAG IA SKAGERRAK, KATTEGAT, ICES-UNDEROMRÅDEI, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII OG XIV, EU-FARVANDE I CECAF OG FRANSK GUYANAS FARVANDE Art: Tobis Ammodytes spp. Område: Norske farvande i IV (SAN/04-N.) Danmark 0 Det Forenede Kongerige 0 Unionen 0 TAC Ikke relevant Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Tobis Ammodytes spp. Område: EU-farvande i IIa, IIIa og IV (1) Danmark 0 (2) Det Forenede Kongerige 0 (2) Tyskland 0 (2) Sverige 0 (2) Unionen 0 TAC 0 Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Guldlaks Argentina silus Område: EU-farvande og internationale farvande i I og II (ARU/1/2.) Tyskland 24 Frankrig 8 Nederlandene 19 Det Forenede Kongerige 39 Unionen 90 TAC 90 Analytisk TAC

Art: Guldlaks Argentina silus Område: EU-farvande i III og IV (ARU/34-C) Danmark 911 Tyskland 9 Frankrig 7 Irland 7 Nederlandene 43 Sverige 35 Det Forenede Kongerige 16 Unionen 1 028 TAC 1 028 Analytisk TAC

Art: Guldlaks Argentina silus Område: EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII (ARU/567.) Tyskland 329 Frankrig 7 Irland 305 Nederlandene 3 434 Det Forenede Kongerige 241 Unionen 4 316 TAC 4 316 Analytisk TAC

Art: Brosme Brosme brosme Område: EU-farvande og internationale farvande i I, II og XIV (USK/1214EI) Tyskland 6 (3) Frankrig 6 (3) Det Forenede Kongerige 6 (3) Andre arter 3 (3) Unionen 21 (3) TAC 21 Analytisk TAC

Art: Brosme Brosme brosme Område: IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32 (USK/3A/BCD) Danmark 15 Sverige 7 Tyskland 7 Unionen 29 TAC 29 Analytisk TAC

Art: Brosme Brosme brosme Område: EU-farvande i IV (USK/04-C.) Danmark 64 Tyskland 19 Frankrig 44 Sverige 6 Det Forenede Kongerige 96 Andre arter 6 (4) Unionen 235 TAC 235 Analytisk TAC

Art: Brosme Brosme brosme Område: EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII (USK/567EI.) Tyskland 13 Spanien 46 Frankrig 548 Irland 53 Det Forenede Kongerige 264 Andre arter 13 (5) Unionen 937 Norge 2 923 (6) (7) (8) (9) TAC 3 860 Analytisk TAC Artikel 12, stk. 1, i denne forordning anvendes

Art: Brosme Brosme brosme Område: Norske farvande i IV (USK/04-N.) Belgien 0 Danmark 165 Tyskland 1 Frankrig 0 Nederlandene 0 Det Forenede Kongerige 4 Unionen 170 TAC Ikke relevant Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Havgalt Caproidae Område: EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII (BOR/678-) Danmark 10 463 Irland 29 464 Det Forenede Kongerige 2 710 Unionen 42 637 TAC 42 637 Præventiv TAC

Art: Sild (10) Clupea harengus Område: IIIa (HER/03A.) Danmark 21 178 (11) Tyskland 339 (11) Sverige 22 154 (11) Unionen 43 671 (11) Norge 6 813 Færøerne 600 (12) TAC 51 084 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Sild (13) Clupea harengus Område: EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53°30′N (HER/4AB.) Danmark 91 628 Tyskland 55 471 Frankrig 24 669 Nederlandene 63 556 Sverige 5 273 Det Forenede Kongerige 70 348 Unionen 310 945 Norge 150 290 (14) TAC 518 242 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Sild (16) Clupea harengus Område: Norske farvande syd for 62°N (HER/04-N.) Sverige 1 184 (16) Unionen 1 184 TAC 518 242 Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Sild (17) Clupea harengus Område: IIIa (HER/03A-BC) Danmark 5 692 Tyskland 51 Sverige 916 Unionen 6 659 TAC 6 659 Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Sild (18) Clupea harengus Område: IV, VIId og i EU-farvande i IIa (HER/2A47DX) Belgien 65 Danmark 12 601 Tyskland 65 Frankrig 65 Nederlandene 65 Sverige 62 Det Forenede Kongerige 239 Unionen 13 162 Færøerne 220 TAC 13 382 Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes

Art: Sild (19) Clupea harengus Område: IVc, VIId (20) (HER/4CXB7D) Belgien 9 567 (21) Danmark 1 359 (21) Tyskland 823 (21) Frankrig 14 224 (21) Nederlandene 25 488 (21) Det Forenede Kongerige 5 546 (21) Unionen 57 007 TAC 518 242 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes

Art: Sild Clupea harengus Område: EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN (22) (HER/5B6ANB) Tyskland 0 (23) Frankrig 0 (23) Irland 0 (23) Nederlandene 0 (23) Det Forenede Kongerige 0 (23) Unionen 0 (23) TAC 0 Analytisk TAC

Art: Sild Clupea harengus Område: VIaS (24), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Irland 0 Nederlandene 0 Unionen 0 TAC 0 Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Sild Clupea harengus Område: VI Clyde (25) (HER/06ACL.) Det Forenede Kongerige Skal fastsættes (26) Unionen Skal fastsættes (27) TAC Skal fastsættes (27) Præventiv TAC

Art: Sild Clupea harengus Område: VIIa (28) (HER/07A/MM) Irland 1 191 Det Forenede Kongerige 3 384 Unionen 4 575 TAC 4 575 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes

Art: Sild Clupea harengus Område: VIIe og VIIf (HER/7EF.) Frankrig 465 Det Forenede Kongerige 465 Unionen 930 TAC 930 Præventiv TAC

Art: Sild Clupea harengus Område: VIIg (29), VIIh (29), VIIj (29) og VIIk (29) (HER/7G-K.) Tyskland 172 Frankrig 953 Irland 13 345 Nederlandene 953 Det Forenede Kongerige 19 Unionen 15 442 TAC 15 442 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes

Art: Ansjos Engraulis encrasicolus Område: VIII (ANE/08.) Spanien 22 500 Frankrig 2 500 Unionen 25 000 TAC 25 000 Analytisk TAC

Art: Ansjos Engraulis encrasicolus Område: IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (ANE/9/3411) Spanien 5 080 Portugal 5 542 Unionen 10 622 TAC 10 622 Præventiv TAC

Art: Torsk Gadus morhua Område: Skagerrak (COD/03AN.) Belgien 12 (30) Danmark 3 846 (30) Tyskland 96 (30) Nederlandene 24 (30) Sverige 673 (30) Unionen 4 651 TAC 4 807 Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Torsk Gadus morhua Område: Kattegat (COD/03AS.) Danmark 228 (31) Tyskland 5 (31) Sverige 137 (31) Unionen 370 (31) TAC 370 (31) Præventiv TAC

Art: Torsk Gadus morhua Område: IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat (COD/2A3AX4) Belgien 994 (32) Danmark 5 713 (32) Tyskland 3 622 (32) Frankrig 1 228 (32) Nederlandene 3 228 (32) Sverige 38 (32) Det Forenede Kongerige 13 107 (32) Unionen 27 930 Norge 5 721 (33) TAC 33 651 Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Torsk Gadus morhua Område: Norske farvande syd for 62°N (COD/04-N.) Sverige 382 (34) Unionen 382 TAC Ikke relevant Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Torsk Gadus morhua Område: VIb; EU-farvande og internationale farvande i Vb vest for 12°00′V og i XII og XIV (COD/5W6-14) Belgien 0 Tyskland 1 Frankrig 12 Irland 16 Det Forenede Kongerige 45 Unionen 74 TAC 74 Præventiv TAC

Art: Torsk Gadus morhua Område: VIa; EU-farvande og internationale farvande i Vb øst for 12°00′V (COD/5BE6A) Belgien 0 Tyskland 0 Frankrig 0 Irland 0 Det Forenede Kongerige 0 Unionen 0 TAC 0 (35) Analytisk TAC

Art: Torsk Gadus morhua Område: VIIa (COD/07A.) Belgien 2 Frankrig 5 Irland 97 Nederlandene 0 Det Forenede Kongerige 42 Unionen 146 TAC 146 Analytisk TAC

Art: Torsk Gadus morhua Område: VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (COD/7XAD34) Belgien 193 Frankrig 3 166 Irland 864 Nederlandene 1 Det Forenede Kongerige 341 Unionen 4 565 TAC 4 565 Analytisk TAC Artikel 12, stk. 1, i denne forordning anvendes

Art: Torsk Gadus morhua Område: VIId (COD/07D.) Belgien 84 Frankrig 1 647 Ned