RAADETS BESLUTNING af 15. december 1994 om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for maalrettet sociooekonomisk forskning (1994-1998) (94/915/EF)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Europa-Parlamentet og Raadet vedtog ved afgoerelse nr. 1110/94/EF (4) et fjerde rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (FTU) for perioden 1994-1998, hvori det bl. a. fastsaettes, hvilke aktioner der skal gennemfoeres inden for maalrettet sociooekonomisk forskning; naervaerende beslutning tager hensyn til den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af; i hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for det paagaeldende saerprograms gennemfoerelse, dets gyldighedsperiode samt de midler, der skoennes noedvendige til gennemfoerelsen;

et beloeb paa 105 mio. ECU skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af programmet; bevillingerne for hvert regnskabsaar fastsaettes af budgetmyndigheden under hensyntagen til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, og i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF;

naervaerende program kan yde et vaesentligt bidrag til stimulering af vaeksten, forbedring af konkurrenceevnen og fremme af beskaeftigelsen i Faellesskabet, som anfoert i hvidbogen »Vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse«;

indholdet af fjerde rammeprogram for Faellesskabets FTU-indsats blev fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktioner, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for maalrettet sociooekonomisk forskning;

i henhold til afgoerelse nr. 1110/94/EF er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en generel harmonisk udvikling heraf, samtidig med at den opfylder kravene om teknisk-videnskabelig kvalitet; dette program sigter mod at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

Faellesskabet boer kun stoette FTU-aktioner af hoej kvalitet;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres, herunder Det Faelles Forskningscenters (FCC) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i bestemmelserne i traktatens artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

Kommissionens bestraebelser paa at forenkle og fremskynde ansoegnings- og udvaelgelsesprocedurerne og goere dem mere gennemsigtige skal fortsaettes, saa gennemfoerelsen af programmet fremmes, og formaliteterne lettes for de virksomheder, forskningscentre og universiteter, der oensker at deltage i en FTU-aktion i faellesskabsregi;

dette program bidrager til at styrke synergien mellem de FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for maalrettet sociooekonomisk forskning af forskningscentre, universiteter og virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktioner;

de aktioner, der gennemfoeres under dette program, skal stimulere, udnytte og supplere aktioner til evaluering af de sociooekonomiske virkninger, der gennemfoeres under andre saerprogrammer til gennemfoerelse af fjerde rammeprogram, og med dette for oeje er det noedvendigt at traeffe de fornoedne foranstaltninger til gensidig information og koordination;

ved gennemfoerelsen af dette program kan internationalt samarbejde med internationale organisationer og tredjelande vise sig hensigtsmaessigt;

dette program boer ogsaa omfatte stoetteforanstaltninger og aktioner til formidling og udnyttelse af FTU-resultater samt aktioner til stimulering af forskermobilitet og -uddannelse inden for dette program i det for programmets gennemfoerelse fornoedne omfang;

det boer loebende og systematisk foelges, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne fra programmet, saaledes at alle fornoedne baggrundsoplysninger er til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for femte rammeprogram; endelig boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en endelig evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte aktioner omfattet af dette program;

FCC bidrager via sit eget program ogsaa til gennemfoerelsen af maalsaetningerne for Faellesskabets FTU inden for de omraader, der er omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for maalrettet sociooekonomisk forskning som beskrevet i bilag I vedtages for perioden fra datoen for vedtagelsen af denne beslutning til den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 105 mio. ECU, herunder hoejst 14,5 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Budgetmyndigheden fastsaetter bevillingerne for hvert regnskabsaar under hensyn til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, og i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF og under hensyn til de principper for forsvarlig forvaltning, der er omhandlet i artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 3

1. De generelle bestemmelser for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelse nr. 1110/94/EF.

2. Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidling af forskningsresultater, er fastsat i de foranstaltninger, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

3. Bilag III fastlaegger de saerlige bestemmelser for gennemfoerelsen af dette program, som supplerer de regler, der er omhandlet i stk. 1 og 2.

Artikel 4

1. For bl. a. at sikre en omkostningseffektiv gennemfoerelse af dette program foelger Kommissionen loebende og systematisk og med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af programmet er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I, og som er naermere beskrevet i arbejdsprogrammet. Den skal navnlig undersoege, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne loebende undersoegelse.

2. For at bidrage til den evaluering af Faellesskabets aktioner, der kraeves i henhold til artikel 4, stk. 2, i afgoerelse nr. 1110/94/EF, og for at overholde den deri fastsatte tidsplan, lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en ekstern evaluering af den indsats, der er gjort inden for de omraader, der er omfattet af dette program, samt af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen foretage en uafhaengig endelig evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til afgoerelse nr. 1110/94/EF og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I og med en vejledende fordeling af de finansielle midler i bilag II, og som om noedvendigt ajourfoeres. I programmet fastlaegges i enkeltheder:

- de videnskabelige og teknologiske maal samt forskningsopgaverne

- tidsplanen for gennemfoerelsen, herunder tidspunkterne for indkaldelse af projektforslag

- de paataenkte finansielle og forvaltningsmaessige foranstaltninger, samt hovedtraekkene af andre foranstaltninger, herunder forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger

- foranstaltninger med henblik paa koordinering med andre FTU-aktioner paa dette omraade, isaer inden for rammerne af FFC-programmet og andre saerprogrammer, saa der i givet fald kan sikres en bedre interaktion med aktioner, der gennemfoeres inden for andre programmer

- foranstaltninger til formidling, beskyttelse og udnyttelse af resultaterne af FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for programmet.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

3. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

4. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

5. Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

6. Har Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2 til 6, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- indholdet af indkaldelsen af projektforslag

- vurderingen af FTU-aktioner, som oenskes finansieret af Faellesskabet, og det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til hver af disse aktioner, saafremt dette beloeb er paa mindst 0,13 mio. ECU

- justering af den vejledende fordeling af midlerne, der er vist i bilag II

- saerlige regler for Faellesskabets finansielle deltagelse i de forskellige planlagte aktioner

- foranstaltninger og naermere betingelser vedroerende evalueringen af programmet

- enhver afvigelse fra de regler, der er anfoert i bilag III

- deltagelse i projekter af juridiske personer fra tredjelande og internationale organisationer, herunder finansieringen af internationale organisationers deltagelse, uanset om Faellesskabets bidrag er paa mindre end 0,13 mio. ECU.

2. Hvis Faellesskabets bidrag er paa mindre end 0,9 mio. ECU jf. stk. 1, tredje led, underretter Kommissionen udvalget om aktionerne og resultatet af vurderingen heraf.

3. Kommissionen underretter regelmaessigt udvalget om udviklingen i gennemfoerelsen af programmet samt om socialoekonomiske aktioner, der gennemfoeres inden for andre programmer.

Artikel 8

Juridiske personer i tredjelande kan med hensyn til vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske loesninger deltage i enkelte projekter under dette program uden oekonomisk stoette fra Faellesskabet, saafremt deltagelsen bidrager effektivt til programmets gennemfoerelse under hensyntagen til princippet om gensidig fordel.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. december 1994

Paa Raadets vegne

A. MERKEL

Formand

(1) EFT nr. C 228 af 17. 8. 1994, s. 177, og EFT nr. C 262 af 20. 9. 1994, s. 23.(2) EFT nr. C 205 af 25. 7. 1994, s. 344.(3) Udtalelse afgivet den 14. september 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).(4) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.

BILAG I

SAERPROGRAMMETS VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL OG INDHOLD Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i fjerde rammeprogram, foelger dets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de deri fastsatte videnskabelige og teknologiske maal.

Punkt 7 under foerste aktion i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette program

1. ALMINDELIGE MAAL OG BAGGRUND

Hvidbogen »Vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse«, som Det Euopaeiske Raad droeftede i december 1993, har givet stof til eftertanke paa europaeisk plan og bidraget til at traeffe beslutninger - decentralt, nationalt eller paa faellesskabsplan - der skal skabe grundlaget for en baeredygtig udvikling i de europaeiske oekonomier, saa disse kan leve op til den internationale konkurrence og samtidig skabe arbejdspladser.

Formaalet med den maalrettede sociooekonomiske forskning er at skabe et klarere grundlag for beslutningstagning i fremtiden gennem udvikling af et faelles vidensgrundlag om situationen i Europa paa foelgende tre indbyrdes forbundne omraader:

- Vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske loesninger.

- Forskning i uddannelse og undervisning.

- Forskning i social integration og social udstoedelse i Europa.

Forskningen paa disse tre omraader kraever en hoej prioritering af konceptuelt og metodologisk arbejde med at opstille og integrere data og indikatorsystemer som en faelles indsats fra europaeisk samfundsvidenskabelig forskning med henblik paa at goere dem sammenlignelige i hele Europa og at udvikle en faelles forskningsinfrastruktur (databaser om aktoerer og forskningsresultater, vejvisere og haandboeger, glossarer og tesaurusser osv.). Dette er saaledes ikke blot et spoergsmaal om at harmonisere statistikker, men snarere om at oprette et videnskabeligt system for social indberetning, som kan bidrage til en grundlaeggende forstaaelse for sociooekonomisk udvikling. En passende del af midlerne til dette omraade vil derfor blive afsat til at fastlaegge en strategi til at udfoere dette arbejde og udvikle en saadan infrastruktur samt til de dermed forbundne pilotprojekter.

Vurderingen af de videnskabs- og teknologipolitiske loesninger i Europa tager sigte paa at udvikle et faelles vidensgrundlag for de videnskabs- og teknologipolitiske beslutningstagere paa regionalt, nationalt og europaeisk niveau samt for ansvarlige paa andre indsatsomraader, hvor videnskab og teknologi spiller en rolle, med det endelige maal at sikre en bedre sammenhaeng og koordinering af FTU-indsatsen og -politikken i Europa.

Disse aktioner vil foelge MONITOR-programmet (FAST, SAST, SPEAR) op og bygge paa det arbejde, der er blevet udfoert af FFC's Institut for Teknologiske Fremtidsstudier, VALUE-, SPRINT- og EUROSTAT-programmerne samt erfaringerne fra de saerprogrammer (evaluering af forskningens sociooekonomiske virkninger), der er gennemfoert paa grundlag af en beslutning, der blev truffet, da tredje rammeprogram blev vedtaget.

FFC vil bidrage til Faellesskabets FTU-aktioner paa dette omraade gennem Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier, der vil arbejde taet sammen med dette program (1).

Formaalet med Faellesskabets forskning i uddannelse og undervisning skal vaere at stoette den indsats, medlemsstaterne goer for at skabe forbindelse mellem forskning, uddannelse og undervisning og for at forbedre deres uddannelses- og undervisningssystemer gennem forskning og formidling af god praksis og innovation. Disse aktioner skal bidrage til, at der i Europa udvikles et samfund, hvor livslang uddannelse og undervisning har en central rolle.

I overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet skal disse forskningsaktiviteter supplere medlemsstaternes og internationale organisationers (f. eks. OECD's) aktiviteter. For at undgaa overlapning skal de i oevrigt koordineres med den teknologiske forskning om samme emne inden for telematik-programmet og med Faellesskabets aktioner inden for uddannelse og undervisning, dvs. SOCRATES- og LEONARDO-programmerne, der foelger efter COMETT-, ERASMUS-, LINGUA-, PETRA-, FORCE- og EUROTECNET-programmerne. I denne forbindelse tages der ogsaa hensyn til det grundlaeggende dataindsamlings- og analysearbejde, der er udfoert inden for EURYDICE-nettet, samt arbejdet i CEDEFOP.

Fattigdom og social udstoedelse er alvorlige problemer for medlemsstaterne. Forskning i social integration og social udstoedelse i Europa er noedvendig for at forbedre forstaaelsen af disse problemer og loese dem.

Her er der tale om en dobbelt maalsaetning, idet det dels skal undersoeges, i hvilket omfang den nuvaerende europaeiske integrationsproces (enhedsmarked, oekonomisk og monetaer union, international sammenhaeng mv.) indebaerer saerlige integrations-/udstoedelsesfaktorer i forhold til de faktorer, der ligger i den nationale og lokale udvikling, dels skal samtlige medlemsstater kunne faa gavn af vellykkede forsoeg med social integration ved hjaelp af sammenlignende forskning og faelles udnyttelse af resultaterne af evalueringerne af de mest avancerede projekter.

Her er forskningen taet knyttet til de faellesskabsinitiativer (isaer det nye handlingsprogram paa mellemlang sigt til bekaempelse af social udstoedelse) og de nationale initiativer, der tager sigte paa at bekaempe social udstoedelse i Europa.

Ud over disse horisontale, maalrettede forskningsaktioner skal der foretages oekonomiske og samfundsvidenskabelige undersoegelser inden for hvert enkelt saerprogram under foerste aktion (vurdering af de sociooekonomiske virkninger og af risici), anden aktion (de sociooekonomiske aspekter af det internationale videnskabelige og teknologiske samarbejde og forbindelse til Faellesskabets udenrigspolitik), tredje aktion (effektivisering af overfoerslen af FTU-resultaterne) og fjerde aktion (uddannelse og mobilitet for forskere i oekonomi og samfundsvidenskab). Udformningen og gennemfoerelsen af dette program tager sigte paa oeget synergi og opbakning af forskning, der supplerer, styrker eller stimulerer lignende forskning inden for andre saerprogrammer og dermed forbundne faellesskabsaktioner. Der vil fortsat vaere et taet samarbejde med COST-projekterne paa det samfundsvidenskabelige omraade samt med de europaeiske organer, der arbejder paa omraader, der ogsaa falder ind under dette program.

2. FAELLESSKABSAKTIONERNE

1. Vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske loesninger i Europa

a) Saerlige maal

Defineret i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er de umiddelbare, saerlige maal for programmet foelgende:

- paa europaeisk plan at forbinde de bestraebelser, der udfoldes af forskellige personer og institutioner, der er involveret i evalueringen af videnskabs- og teknologipolitiske loesninger; at fremme udviklingen af net, der skaber forbindelse mellem forskere, ansvarlige ved parlaments- og regeringsorganer, der vurderer de videnskabelige og teknologiske loesninger, eksperter i sociooekonomisk vurdering af teknologi i virksomheder samt eksperter blandt andre aktoerer i det sociooekonomiske liv

- at frembringe konkrete analyseelementer, hvormed man kan vurdere forskellige videnskabs- og teknologipolitiske loesninger paa regionalt, nationalt eller europaeisk niveau under hensyn til de synspunkter, der fremsaettes inden for disse net. Disse konkrete elementer kan tage form af rapporter, udvalgte indikatorer, informationsdossierer og periodiske publikationer, og de fremstilles med de nye hjaelpemidler (edb-systemer, multimedier osv.).

b) Emner

Faellesskabets forskningsindsats under dette emneomraade koncentreres om tre store indbyrdes forbundne emnegrupper.

i) Analyse af FTU-situationen i Europa set i international sammenhaeng

Forskningsarbejdet gaar i foerste instans ud paa at frembringe faktuelle analyseelementer, hvormed man kan vurdere staerke og svage sider af FTU i Europa i forhold til de oevrige foerende omraader i verden. Det drejer sig om

- FTU-situationen paa medlemsstatsplan og i tredjelande, regioner eller grupper af regioner

- den politik, der foelges paa regionalt, nationalt, europaeisk og internationalt plan: maal, gennemfoerelsesprocesser, lovgivnings-, budgetmaessige og skatte- og afgiftsmaessige aspekter, virkninger paa den teknisk-videnskabelige struktur og paa den sociooekonomiske udvikling, ogsaa makrooekonomisk set

- industrielle og oekonomiske aktoerers strategier efter sektor og virksomhedsform; internationalisering og tvaernationalt samarbejde; teknologiske tendenser blandt multinationale selskaber; incitamenter til firmaer til at investere i FoU; samarbejdets rolle; iagttaget inerti og udvikling i produktionssystemet og hindringerne for udvikling og assimilering af ny teknologi i smaa og mellemstore virksomheder

- forskning i og sammenlignende analyse af nationale systemer for innovation, teknologiforvaltning, teknologiens samfundsmaessige udformning og forbindelserne mellem det videnskabelige grundlag og industriel innovation.

ii) Vurdering af forholdet mellem sociooekonomiske behov og udviklingsforhold paa kort og mellemlang sigt og ny videnskabelig og teknologisk udvikling

Ved hjaelp af strategiske analyser og prognoser paa kort og mellemlang sigt (fem til ti aar) for vigtige oekonomiske, sociale og kulturelle udfordringer samt den videnskabelige og teknologiske udvikling vil man faa konkrete elementer, der kan give naering til debatten om retningslinjerne for forskningsindsatsen i Europa (paa nationalt plan, faellesskabsplan og europaeisk plan). Man vil isaer forsoege at faa de videnskabs- og teknologipolitiske loesninger frem, der bedst tjener vaeksten, livskvaliteten, konkurrenceevnen og jobskabelsen i Europa.

Foelgende forhold skal analyseres:

- de oekonomiske, industrielle og finansielle udfordringer. Det drejer sig om at foretage en grundig analyse af igangvaerende eller forestaaende aendringer i verdensoekonomien og i det europaeiske produktionssystem og deres konsekvenser for forskningen, isaer konsekvenserne af nye »regionale« frihandelszoner (f. eks. Den Nordamerikanske Frihandelssammenslutning) og nye omraader med hurtig vaekst (Sydoestasien) eller overgangsoekonomier (OEsteuropa og SNG); store verdensomspaendende problemer (f. eks. miljoe, sundhed og aeldreproblematik, mobilitet, energi, ernaering osv.); aendringer i produktionsprocessen og i den oekonomiske organisation

- sociokulturelle udfordringer. Europaeernes voksende bevidsthed om miljoeet og etiske og sikkerhedsmaessige problemer under alle former, bl. a. sundhed og sikkerhed paa arbejdspladsen, nye kulturformer eller nye fritidsinteresser, de sociale konsekvenser af det fremvoksende informationssamfund, mentalitetstilpasning til forandringer i produktionsmetoderne og disse faktorers virkninger paa forbrugsmoenstret skal vurderes med hensyn til udformning, frembringelse og udbredelse af ny viden og nye produkter og processer. Der skal laegges saerlig vaegt paa forholdet mellem teknologisk udvikling, beskaeftigelse og samfundets organisation, herunder den enkeltes og samfundets vaerdier. Det vil vaere noedvendigt at forbinde »forskningsobservatorier«, som holder oeje med den offentlige mening, offentlighedens holdninger, osv. til videnskabelige og teknologiske spoergsmaal, herunder forskning i offentlighedens forstaaelse af og holdninger til videnskab og teknologi. Paa baggrund af analyserne i hvidbogen og i naer tilknytning til de mest relevante saerprogrammer, laegges der navnlig vaegt paa det fremvoksende informationssamfunds betydning. Der gennemfoeres tvaervidenskabelige undersoegelser om de samfundsmaessige konsekvenser af informations- og kommunikationsteknologiernes udbredelse og om samspillet med borgerne som brugere med henblik paa at definere de politiske valgmuligheder og eksperimenter, som kan tilskynde borgerne til i udstrakt grad at tilegne sig disse teknologier.

De potentielle virkninger af ny videnskabelig og teknologisk udvikling skal evalueres paa grundlag af disse forhold:

- det potentielle udbytte af FTU og fordelene herved set ud fra forskellige synspunkter: et videnskabeligt synspunkt (f. eks. ny forstaaelse af naturfaenomener, metodologiske gennembrud), ud fra et oekonomisk synspunkt (f. eks. forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne i flere sektorer) eller ud fra et socialt synspunkt (f. eks. jobskabelse, mulighed for nye former for arbejde, forbrugerbeskyttelse osv.).

- potentielle omkostninger og risici set ud fra et oekonomisk synspunkt (f. eks. stoerre kloefter mellem regionerne), ud fra et socialt synspunkt (f. eks. nedlaeggelse af stillinger, marginalisering af sociale lag af »tekniske analfabeter«, psykosociologiske virkninger osv.) og ud fra et kulturelt synspunkt (f. eks. nye teknologiers acceptabilitet, kulturelle virkninger, osv.).

Disse analyser og prognoser skal vedroere generelle sociooekonomiske spoergsmaal, nye videnskabelige og teknologiske omraader eller omraader, der udvikler sig i tilknytning til flere forskningsomraader, (f. eks. arbejde, der tager sigte paa at fastlaegge, hvilke teknologier der har stoerst betydning for industrien og de andre aktivitetsomraader i Europa).

iii) Metoder, vaerktoejer og angrebsvinkler

Endelig vil en begraenset del af programmidlerne blive anvendt til finansiering af arbejde vedroerende metoder og vaerktoejer til sociooekonomisk evaluering af videnskab og teknologi (arbejde vedroerende videnskabelige og teknologiske indikatorer og forskellige metoder for strategiske analyser og prognoser, saasom opstilling af scenarier, strukturel analyse, hoering af eksperter, nye former for hoering af aktoerer og den almindelige befolkning osv. samt metoder til evaluering af forskningsprogrammerne).

Til stoette for arbejdet paa de tre ovennaevnte omraader skal der i samarbejde med EUROSTAT udvikles et aabent informationssystem, der producerer og giver adgang til statistikker og indikatorer inden for FTU. Systemet skal indeholde oplysninger om FTU-ressourcer (inputs) og -resultater (outputs) og Europas konkurrencemaessige stilling, daekke den offentlige og den private sektor og omfatte sammenlignende data paa verdensplan. Systemet skal udvikles paa grundlag af statistikker og indikatorer, der frembringes paa nationalt plan og faellesskabsplan (EUROSTAT, FFC's Institut for Teknologiske Fremtidsstudier), i OECD og internationale organisationer (UNESCO, UNIDO, FAO osv.), og nyt materiale. Relevante arbejder vil blive anvendt i »rammeprogrammet for prioriterede aktioner vedroerende statistisk information«.

Dette aabne informationssystem skal bl. a. goere det muligt at producere en regelmaessig publikation om FTU-situationen i Europa. Indsamling af data og oplysninger samt analyserne vil blive noeje koordineret med de tilsvarende aktioner under programmet for »Samarbejde med tredjelande og internationale organisationer«, herunder arbejde med indikatorers gyldighed.

Grundlaget for arbejdet paa dette foerste omraade vil vaere ETAN-nettet (European Technology Assessment Network), der skal oprettes inden for dette program. Dette net skal arbejde i taet samarbejde med de hovedorganer, der tager sig af vurderingen af videnskabs- og teknologipolitiske loesninger i Europa. Formaalet hermed er at drage mest mulig nytte af den ekspertise, der eksisterer inden for disse forskellige sociooekonomiske kredse og at videreformidle informationen om igangvaerende forskning og arbejder inden for Den Europaeiske Union.

2. Forskning i undervisning og uddannelse

a) Saerlige maal

Defineret i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet er de umiddelbare saerlige maal for programmet foelgende:

- at forsyne forskningen inden for undervisning og uddannelse i Europa med det vidensgrundlag og de vaerktoejer og referencer, der betinger dens udvikling. Dette vil bidrage til at skabe en maengde faelles viden, infrastruktur og instrumenter, der kan udnyttes til udfoerelse af saerlige arbejder

- at forbinde de bestraebelser, der udfoldes af forskellige personer og institutioner, der er involveret i forskning i undervisning og uddannelse

- at fremme udviklingen af net, der skaber forbindelse mellem specialister i undervisningslaere (paedagogik, didaktik, uddannelsessociologi osv.), ansvarlige for undervisning og uddannelse i offentlige institutioner og virksomheder og andre organer, der har ansvaret for uddannelsen af ansvarlige for undervisningssystemerne, samt arbejdsmarkedets parter

- at saette det flerfaglige omraade, som undervisnings- og uddannelsesforskningen udgoer, i et europaeisk perspektiv.

b) Emner

De emner, der skal arbejdes med, kan opdeles i foelgende tre hovedgrupper:

i) Politikkers og aktioners effektivitet

- Virkningerne af de aktioner, der ivaerksaettes paa regionalt, nationalt og europaeisk plan, virkningerne af indfoerelsen af nye laeseplaner i undervisningssystemerne og af udviklingen af systemerne for livslang uddannelse og efter- og videreuddannelse, virkningerne af stoerre mobilitet, voksende samhandel og flere kontakter osv.

- Sammenlignende analyse af situationen og politkken paa undervisnings- og uddannelsesomraadet; det sociale og kulturelle grundlag for medlemsstaternes politik, oprindelsen til og virkningerne af de meget forskelligartede undervisnings- og uddannelsessystemer i et flerkulturelt Europa, isaer paa beskaeftigelsen.

- Underviserne, noeglepersonerne i undervisnings- og uddannelsessystemerne: Nye former for interaktion mellem undervisere og elever, metoder til evaluering af underviseres kundskaber og forestillinger; sammenligning af effektiviteten af traditionelle metoder og selvstudium gennem ny teknologi, efteruddannelse af undervisere og ledelse af de relevante undervisnings- og uddannelsesinstitutioner.

ii) Metodologi, vaerktoejer og teknologi: innovation og kvalitet i traditionel og utraditionel undervisning og uddannelse.

- Ny teknologi i undervisning og uddannelse samt indlaeringsmetodologi: Sammenligning af principper for og virkninger af ny teknologi samt undervisnings- og uddannelsesvaerktoejer (undervisningsprogrammel, multimedier og hypertekster, audiovisuelle hjaelpemidler og multimedier, »virtual reality« osv.). Vidensgrundlag for denne teknologi og dens virkemaade; sammenligning af omkostningseffektiviteten af forskellige indlaeringsmodeller og interaktion med indlaering med traditionelle metoder og hjaelpemidler.

- Udbredelse af paedagogisk innovation: Systemer for udbredelse (spontan eller overvejet) af paedagogisk innovation i undervisningssystemerne og det oekonomiske liv; intellekuelt grundlag og organisatoriske systemer for formidling og udbredelse af teknologisk innovation gennem uddannelsesforanstaltninger; sociale og kulturelle aspekter af udbredelsen af innovation inden for undervisning og uddannelse.

- Kvaliteten i undervisnings- og uddannelsessystemerne: Evalueringsmetoder og kvalitetskriterier for vaerktoejer, programmer og forloeb, opstilling af kvantitative kriterier, costbenefitevaluering.

iii) Undervisning, uddannelse og oekonomisk udvikling

- Sammenlignende analyse af undervisnings- og uddannelsessystemer og deres forbindelse med den oekonomiske udvikling og beskaeftigelsen i Europa.

- Sammenlignende analyse af, hvorledes undervisningsforanstaltningerne kan tilpasses, saaledes at de daekker den europaeiske forretningsverdens og det europaeiske samfunds behov, behov for viden, faerdigheder og kvalifikationer i forbindelse med gennemfoerelsen af det indre marked, udviklingen af oekonomisk og socialt potentiel paa regionalt plan, internationaliseringen af samhandelen, de nye former for produktion og virksomhedsorganisation, kravet om at styrke konkurrenceevnen og videnskabelig og teknologisk alfabetisering.

- Indlaering paa arbejdspladsen: Fordeling af undervisning mellem uddannelses- og andre institutioner, personlige og organisationers incitamenter, uddannelsessystemer og ansaettelsesmuligheder; erhvervelse af faerdigheder gennem hele livet; overgange fra skole til arbejdsliv.

- Uddannelsessystemer og et flerkulturelt samfund: forbindelserne mellem uddannelse, social udstoedelse/integration.

3. Forskning i social integration og social udstoedelse i Europa

a) Saerlige maal

Defineret paa baggrund af subsidiaritetsprincippet er de umiddelbare saerlige maal for programmet foelgende:

- at forsyne forskningen vedroerende social integration og social udstoedelse i Europa med det vidensgrundlag og de vaerktoejer og referencer, der betinger dens udvikling. Tilvejebringe en maengde faelles viden, infrastruktur og instrumenter, der kan udnyttes til udfoerelse af saerlige arbejder

- paa europaeisk plan at skabe forbindelse mellem de forskellige grupper af forskere inden for oekonomi, samfundsvidenskab, jura og humaniora, saa de kan arbejde sammen baade indbyrdes og med arbejdsmarkedets aktoerer (regeringsorganer og ikke-statslige organisationer, fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer osv.) for at forbedre forstaaelsen af social integration og de foskellige former for social udstoedelse i et flerkulturelt samfund, aarsagerne hertil og loesningsmulighederne.

b) Emner

I betragtning af udviklingen paa hele det europaeiske kontinent og behovet for at analysere effektiviteten af de nationale aktiviteter skal undersoegelserne dreje sig om foelgende fire emner:

i) Former og processer for social udstoedelse og integration:

Den sammenlignende og maalrettede forskning skal analysere processerne for social udstoedelse ud fra deres multidimensionale karakter. I samfundet som helhed giver social udstoedelse sig udtryk i nedbrydning og oploesning af sociale relationer og dermed af reglerne for dem. For enkeltpersoner og grupper giver social udstoedelse sig udslag i afsavn eller andre former for sociale handicaps.

Der skal laegges saerlig vaegt paa den rumlige og sociokulturelle dimension af social udstoedelse, dvs. geografisk koncentration af udstoedte grupper (f. eks. bymaessig segregation), men ogsaa paa de udstoedelsesprocesser, der haenger sammen med beboelse i forfaldne og nedslidte omraader. Disse er baade resultatet af og aarsagen til social udstoedelse og/eller integration.

Endelig skal undersoegelserne bidrage til at kaste lys over udstoedelses- og integrationsforloebene, bl. a. ved at undersoege demografiske aendringer (aldersstrukturer, familiemoenstre, koensforskelle osv.). Et eksempel paa problemer, der skal behandles, er foelgende: En af aendringerne i udstoedelsessituationen og -processen er destabilisering af befolkningsgrupper, der befinder sig paa graensen eller kanten af udstoedelse, og som f. eks. inden for en kort periode bevaeger sig ind og ud af bistandssystemer, eller som regelmaessigt bliver arbejdsloese.

ii) AArsager til social udstoedelse, isaer arbejdsloeshed

Arbejdet skal koncentreres om

- tvaernationale analyser af politiske indgrebs effektivitet

- virkningerne af de oekonomiske forandringer i Europa paa stigningen i eller nedbringelsen af arbejdsloesheden, herunder stigningen i deltidsbeskaeftigelsen og de unges beskaeftigelse

- den europaeiske integrations konsekvenser for velfaerdsstatsformen i de enkelte lande

- udviklingen i den uformelle oekonomi i Europa og konsekvenserne heraf.

iii) Analyse af ind- og udvandringer

Det stigende antal indvandrere fra mindre udviklede ikke-europaeiske lande samt Central- og OEsteuropa skal tages i betragtning i de traditionelle modeller til forklaring af ind- og udvandrerstroemmene og deres virkninger for at vurdere deres eventuelle konsekvenser.

iv) Vurdering af virkningerne af socialintegrationspolitikken

Der er et paatraengende behov for en analyse af en effektiv socialintegrationspolitik i et flerkulturelt Europa. Der skal tages sigte paa:

- Sammenlignende vurdering af de i dag anvendte socialpolitiske loesninger (f. eks. overgang fra kontantydelsespolitik til aktiv integreringspolitik, fremme af ligeberettigelse, isaer ligestilling mellem maend og kvinder) og de forskellige aktoerers rolle (arbejdsmarkedets parter, ikke-statslige organisationer osv.) med hensyn til udviklingen i socialudstoedelsesformer og -processer i Europa.

- Analyse af de sociooekonomiske faktorer i forbindelse med sundhedsbeskyttelse og arbejdstagernes sikkerhed. Der skal foretages tvaernationale costbenefitanalyser af forebyggende sundheds- og sikkerhedspolitik. Samtidig skal der tages hensyn til resultaterne af undersoegelserne i de andre programmer, isaer naar disse resultater kan bidrage til strukturelle forbedringer paa omraadet. Det drejer sig om programmerne »Biomedicin og sundhed« (isaer forskning i arbejds- og miljoemedicin), »Telematiksystemer af almen interesse« (isaer datakommunikation til bedring af beskaeftigelsesmuligheder og levevilkaar), »industri og materialeteknologi« (isaer produktionssystemernes driftssikkerhed). Der skal isaer foretages analyser af de sociooekonomiske konsekvenser af et bedre arbejdsmiljoe for konkurrencevilkaarene i faellesskabet eller andre regioner, med saerlig vaegt paa forbindelserne mellem regulering og social udstoedelse. I disse faktorer tages der hensyn til de vilkaar, der specielt goer sig gaeldende for smaa og mellemstore virksomheder.

- Den sociale samhoerighed og sociale rettigheder i den europaeiske integrationsproces, dens institutionelle udvikling og saerforanstaltningerne paa faellesskabsplan. Dette indebaerer en analyse af de retlige institutioner.

(1) Forslaget til Raadets beslutning vedroerende FFC's aktioner indeholder en beskrivelse af de aktioner, som det er tanken, at FFC skal udfoere paa dette omraade (dok. KOM(94) 68 endelig udg. af 30. marts 1994, 94/0095 (CNS)). Et uddrag af det paagaeldende forslag er knyttet til denne beslutning.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKOENNES NOEDVENDIGE "(mio. ECU)

"" ID="1">Omraade 1 - Vurdering af de videnskabs- og teknologipolitiske loesninger

> ID="2">50

"> ID="1">Omraade 2 - Forskning i uddannelse og undervisning

> ID="2">25

"> ID="1">Omraade 3 - Forskning i social integration og social udstoedelse i Europa

> ID="2">30

"> ID="1">I alt

> ID="2">105 (1) (2)

"">

Denne fordeling udelukker ikke, at et projekt kan vedroere flere omraader.

(1) Heraf

- hoejst 8,9 % til personaleudgifter og 5,60 % til administrationsudgifter

- 1 mio. ECU til formidling og udnyttelse af resultater.(2) Et beloeb paa 33 mio. ECU svarende til forskellen mellem det beloeb, der skoennes noedvendigt til dette program, og det beloeb, der er opfoert i FTU-rammeprogrammet til maalrettet sociooekonomisk forskning, afsaettes til det FTU-saerprogram, der skal gennemfoeres ved hjaelp af direkte aktioner (FFC) (1995-1998).

BILAG III

SAERLIGE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE Programmet gennemfoeres ved hjaelp af indirekte aktioner, hvor Faellesskabet bidrager til finansieringen af FTU-aktioner, som gennemfoeres af tredjeparter eller FFC's institutter i samarbejde med tredjeparter:

1. Foelgende type aktioner med omkostningsdeling:

a) FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter.

Faellesskabsfinansieringen overstiger normalt ikke 50 % af projektomkostningerne. Universiteter og andre lignende institutioner, der ikke selv foerer omkostningsregnskab, faar refunderet deres ekstraudgifter hertil med 100 %.

b) Tematiske net i et forskningssamarbejde mellem organisationer, universiteter, forskningscentre og slutbrugere inden for et saerligt analyse- eller overvejelsesomraade vil blive anvendt for at lette overfoersel af teknologi eller viden og forskermobilitet og for at sikre stoerre hensyntagen til de politiske beslutningstageres behov. Faellesskabsfinansieringen af nettene overstiger normalt ikke 20 000 ECU i gennemsnit pr. partner aarligt, hvilket daekker op til 100 % af ekstraomkostninger til samordning af foranstaltningen. Medlemmer af et net kan ogsaa ansoege om forskningsprojekter efter de normale procedurer.

2. Relevante foranstaltninger for dette saerprogram

- tematiske undersoegelser, der tager sigte paa hurtigt at svare paa specifikke spoergsmaal, der opstaar i loebet af programmet

- foranstaltninger til fremme af oprettelsen og standardiseringen af databaser om aktoerer og forskningsprojekter

- skemaer for at give forskningscentre, universiteter og virksomheder generelle vaerktoejer (tesaurusser, vejvisere osv.).

Faellesskabets bidrag daekker op til 100 % af omkostningerne i forbindelse med foranstaltningerne.

3. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger saasom:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- stoette til udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper og andre videnskabelige eller tekniske moeder, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser

- videnskabelige publikationer og aktioner til formidling, fremme og udnyttelse af resultaterne, samordnet med de aktiviteter, der gennemfoeres under tredje foranstaltning; der tages fra begyndelsen og under hele FTU-projekternes forloeb hensyn til faktorer, der kan fremme udnyttelsen af resultaterne, idet projektparterne udgoer et centralt netvaerk for formidling og udnyttelse af resultaterne

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet, for at oege beskaeftigelseseffekten

- uafhaengig evaluering af programmets forvaltning og ivaerksaettelse og af aktiviteternes gennemfoerelse.

Faellesskabsfinansieringen kan daekke op til 100 % af omkostningerne i forbindelse med disse foranstaltninger.

4. Samordnede aktioner, der bestaar i koordinering, navnlig via »samordningsnet« af FTU-projekter, der allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer.

Samordnede aktioner kan under dette program ogsaa anvendes til forundersoegelser og til fastlaeggelse af indholdet af forskningsaktioner med omkostningsdeling.

Faellesskabsfinansieringen vil daekke op til 100 % af omkostningerne i forbindelse med samordningen.

5. Internationale organisationers deltagelse i aktioner under dette program kan i undtagelsestilfaelde finansieres paa samme grundlag som deltagelsen af juridiske personer, der er etableret i Faellesskabet.

Uddrag af forslaget til Raadets beslutning om FFC-programmet (KOM(94) 68 endelig udg. - 94/0095 (CNS) vedroerende Det Faelles Forskningscenters (FFC) aktioner paa omraader, der er daekket af saerprogrammet for forskningen inden for maalrettet sociooekonomisk forskning

Det Europaeiske Observatorium for Videnskab og Teknologi (ESTO) i Instituttet for Teknologiske Fremtidsstudier vil levere en informationstjeneste for udviklingen af videnskab og teknik og sikre overvaagningen af den videnskabelige udvikling og af teknologiske nyskabelser.

For at opnaa en forbedret kommunikation og undgaa overlapninger vil observatoriet arbejde snaevert sammen med EUROSTAT og knytte taette forbindelser til europaeiske organisationer som OECD, men ogsaa ESA, CERN, EUREKA osv. Dets aktioner vil blive gennemfoert i samordning med dem, der er planlagt inden for det tilsvarende handlingsprogram med omkostningsdeling.

Observatoriet vil inden for ETAN-nettet, som det er planen at oprette i forbindelse med programmet med omkostningsdeling, vaere braendpunkt for et net, som bestaar dels af de forskellige observatorier af lignende art i medlemsstaterne, dels af universiteter eller industrieksperter, som har til opgave at evaluere relevansen, udviklingen og virkningen af videnskabelige og teknologiske gennembrud.

For Faellesskabets vedkommende bidrager det via de indsamlede oplysninger til en regelmaessig evaluering af FTU-tilstanden i Europa og sammenligner den med situationen i andre udviklede lande.

Formaalet med det teknologiske overvaagningssystem er at opdage nye videnskabelige gennembrud og teknologiske nyskabelser paa et tidligt stadium og goere de ansvarlige i Faellesskabet opmaerksom paa implikationer og konsekvenser heraf, navnlig for den teknologiske forskning og for den industrialiserede verden.