DA Den Europæiske Unions Tidende L 366/32

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 4. juli 2006

om den af Belgien påtænkte statsstøtte til Ford Genk — C 40/2005 (ex N 331/2005)

(meddelt under nummer K(2006) 2931)

(kun den franske og den nederlandske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2006/938/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler (1), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ved brev af 22. juni 2005, der registreredes i Kommissionen 27. juni 2005, anmeldte Belgien sit forslag om at yde støtte til Ford, Genk. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger ved brev af 27. juli 2005, som de belgiske myndigheder fremsendte ved brev af 15. september 2005, der registreredes samme dag.

(2) Ved brev af 9. november 2005 underrettede Kommissionen Belgien om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte. Der blev holdt et møde med de belgiske myndigheder den 25. november 2005.

(3) De belgiske myndigheder fremsatte deres bemærkninger i et brev af 13. januar 2006, der registreredes samme dag.

(4) Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i Den Europæiske Unions Tidende den 25. februar 2006 (2). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den omhandlede støtte, men den har ikke modtaget nogen bemærkninger.

(5) Støttemodtager er Ford-Werke GmbH, Ford-fabrikkerne i Genk (i det følgende benævnt »Ford Genk«). Ford-Werke GmbH er en del af Ford Motor Company. Fabrikken blev åbnet i 1964. Som led i Ford Europes generelle omstrukturering gennemførte fabrikken i slutningen af 2003 en kraftig nedskæring af arbejdsstyrken med i alt ca. 3 000 ansatte. Samtidig offentliggjorde selskabet et investeringsprogram på ca. 700 mio. EUR, hovedsagelig med henblik på indførelse af et nyt fleksibelt produktionssystem. Ifølge programmet skulle den igangværende produktion af Mondeo-modellen udvides med produktion af en ny generation af Galaxy og et tredje køretøj. Fabrikken beskæftiger i øjeblikket ca. 5 000 personer. I 2004 blev der produceret 207 163 køretøjer på fabrikken. I Belgien ejer Ford-gruppen også en Volvo-fabrik i Gent.

(6) Ifølge oplysningerne fra Belgien andrager de samlede støtteberettigede udgifter til uddannelsesprogrammet 33,84 mio. EUR. Dette beløb omfatter 25,34 mio. EUR til særlig uddannelse og 8,5 mio. EUR til generel uddannelse.

(7) De støtteberettigede omkostninger samt de respektive beløb i programmet fordeler sig således: — omkostninger ved konsulentbistand: finansiering af eksterne undervisere — uddannelse på arbejdspladsen: udgifter til de arbejdstagere, der skal uddannes i produktionen (fleksibilitet). Arbejdstagerne skal kunne arbejde på 3 forskellige pladser på holdet. Ifølge Fords uddannelsesmål svarer det til gennemsnitlig 1,35 uddannelsesdage pr. år — slank organisation: udgifter til de medarbejdere, der skal undervise i slanke, fleksible og effektive produktionsmetoder baseret på Fords nye produktionssystem (»FPS«: Ford Production System) — omkostninger til medarbejdere, medens de ikke er beskæftiget i produktionen, dvs. lønomkostninger under selve uddannelsesforløbet i undervisningslokalerne. Ifølge Fords uddannelsesmål drejer det sig om i gennemsnit 1,95 uddannelsesdag pr. år — »uddannelseslokaler«: store lokaler med vinduer med læsehjørne og plads til socialt samvær, udstyret med plancher med oplysninger om produktion og kvalitet. Belgien foreslår, at afskrivning af disse lokaler medtages i de støtteberettigede omkostninger i den omhandlede periode i det omfang de anvendes til undervisningsaktiviteter — personaleomkostninger i uddannelsesafdelingen: løn til de medarbejdere i virksomhedens uddannelsesafdeling, der er ansvarlig for uddannelsesprogrammet — ledelse efter kaskadeprincippet: fabrikkens direktør samler alle medarbejdere tre gange om året for at informere dem om gennemførelsen af Fords program »slank organisation« (FPS). Lønudgifter under disse møder. — Six Sigma: udgifter til det personale, der er ansvarlig for uddannelsen efter »DMAIC«-metoden (»define-measure-analyse-improve-control«) — omstrukturering: Ford Europe har i de seneste år forsøgt at tilpasse sin produktionskapacitet til en faldende efterspørgsel. Med dette mål for øje har Ford Genk mellem december 2003 og april 2004 gennemført en produktionsomlægning og afskediget eller førtidspensioneret (medarbejdere med tilstrækkelig stor anciennitet) 2 770 ansatte. For at sikre kontinuitet i produktion og kvalitet har virksomheden anmodet 279 erfarne medarbejdere om at blive nogle uger eller måneder længere for at uddanne deres efterfølgere — indkøringsomkostninger: udgifter til uddannelse af produktionsinstruktører (dvs. de første medarbejdere, der skal medvirke ved indkøringen af nye modeller). Disse instruktører undervises i de nye produkter (konstruktion, anvendelse af nyt anlæg, procedurer) så de kan videreuddanne de øvrige medarbejdere. Aktivitetstype Særlig uddannelse (mio. EUR) Generel uddannelse (mio. EUR) Konsulentbistand 0,88 2,05 Uddannelse på arbejdspladsen 5,44 Slank organisation 1,65 Udgifter til medarbejdere under uddannelse 2,35 5,5 »Undervisningslokaler« 1,48 Omkostninger ved personale i uddannelsesafdelingen 0,92 Ledelse efter kaskadeprincippet 1,6 Six Sigma 0,026 Strukturomlægning 4,47 Indkøringsomkostninger 7,44

(8) De samlede støtteberettigede omkostninger fordelt på udgiftstype: Udgiftstype (mio. EUR) Udgifter til undervisere 16,54 Afskrivning af redskaber og udstyr 1,48 Udgifter til konsulentbistand 0,92 Udgifter til medarbejdere under uddannelse 14,9 Samlede støtteberettigede omkostninger 33,84

(9) Den foreslåede støtte består i et direkte tilskud til Ford Genk på 12 279 423 EUR i perioden 2004-2006. Heraf dækker 4 677 408 EUR (38 %) generelle uddannelsesforanstaltninger og 7 602 015 EUR (61 %) særlige uddannelsesforanstaltninger. Støtten ydes som »ad hoc«-støtte af Vlaamse Gemeenschap (det flamske fællesskab). Belgien garanterer, at uddannelsesstøtten ikke kumuleres med anden støtte for at dække samme udgifter.

(10) Ovennævnte støttebeløb svarer til en støtteintensitet på 55 % for de generelle uddannelsesforanstaltninger og 30 % for de særlige uddannelsesforanstaltninger.

(11) I sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure gav Kommissionen udtryk for tvivl med hensyn til 1) de belgiske myndigheders fortolkning af de støtteberettigede omkostningers omfang og 2) den foreslåede fordeling af visse udgiftsposter på generel og særlig uddannelse.

(12) Med hensyn til de støtteberettigede omkostninger undersøgte Kommissionen, om en række af de af Belgien foreslåede omkostninger var forenelige med artikel 4, stk. 7, i Kommissionens forordning (EF) nr. 68/2001 af 12. januar 2001 om anvendelse af EF-traktatens artikel 87 og 88 på uddannelsesstøtte (3); det drejede sig om: — »undervisningslokaler«: Kommissionen har undersøgt, om bygninger og andre infrastrukturtyper kan være omfattet af artikel 4, stk. 7, litra d), i forordning (EF) nr. 68/2001 — uddannelsesafdelingens omkostninger: Kommissionen betvivler, at disse omkostninger kan være omfattet af »omkostninger ved konsulentbistand og vejledning i forbindelse med uddannelsesprojektet« (artikel 4, stk. 7, litra e), i forordning (EF) nr. 68/2001) — ledelse efter kaskadeprincippet: Kommissionen betvivler, at ledelse efter kaskadeprincippet har noget uddannelsesmæssigt indhold eller er mere vidtgående end almindelig ledelse i praksis. Den har desuden udtrykt forbehold med hensyn til, hvorvidt virksomheden skulle have behov for statsstøtte til denne form for ledelse efter kaskadeprincippet, som tilsyneladende er gængs praksis hos Ford Genk — strukturomlægnings- og indkøringsomkostninger: Kommissionen har undersøgt, om støtte, der er knyttet til omstrukturerings- og indkøringsomkostninger, reelt tilskynder virksomheden til at gennemføre uddannelsesforanstaltninger. Den har endvidere udtrykt forbehold med hensyn til, hvorvidt strukturomlægningsomkostningerne er støtteberettigede ifølge artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 68/2001, da de tilsyneladende udelukkende kan henføres til den seneste omstrukturering på fabrikken — udgifter vedrørende 2004: en del af de støtteberettigede omkostninger svarer til udgifter, der allerede er afholdt i 2004. Da formålet med foranstaltningen er at støtte tidligere afholdte udgifter, undrer det Kommissionen, om den har kunnet have nogen indvirkning på virksomhedens uddannelsesforanstaltninger i den pågældende periode.

(13) Med hensyn til fordelingen af udgifterne på »generel« og »særlig« uddannelse frygter Kommissionen, at de belgiske myndigheder i forbindelse med visse projektudgifter har anvendt en definition på generel uddannelse, der er alt for bred. Denne tvivl vedrører bl.a. posterne »omkostninger ved konsulentbistand« og »udgifter til medarbejdere, medens de ikke er aktive i produktionen«. Ifølge de belgiske myndigheder vurderede Ford Genks uddannelsesafdeling, at ca. 70 % af disse udgifter vedrørte generel uddannelse. Der er dog ikke fremlagt dokumentation til støtte for dette argument.

(14) Som svar på indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure har de belgiske myndigheder fremsat følgende bemærkninger: — »undervisningslokaler«: ifølge de belgiske myndigheder anvendes disse lokaler, der er udstyret og adskilt af glasskillevægge, det meste af tiden til undervisningsaktiviteter og bør derfor betragtes som støtteberettigede omkostninger — personaleomkostninger i uddannelsesafdelingen: det hævdes fra belgisk side, at disse omkostninger falder ind under artikel 4, stk. 7, litra e), i forordning (EF) nr. 68/2001 (»udgifter til konsulentvirksomhed i forbindelse med uddannelsesforanstaltninger«), at de pågældende medarbejdere har været detacheret for at beskæftige sig med programmet, at dette medfører ekstra personaleudgifter i denne periode, og at disse omkostninger skal henføres under generel uddannelse — ledelse efter kaskadeprincippet: de belgiske myndigheder accepterer Kommissionens synspunkt om, at denne ledelsesform skal betragtes som et ledelsesredskab og ikke som et uddannelsesredskab — omstruktureringsudgifter: ifølge de belgiske myndigheder kan afskedigelse af 2 770 medarbejdere hos Ford Genk i perioden 2003-2004 ikke betragtes som en normal omstruktureringsforanstaltning som følge af ændrede markedsvilkår. Nedskæringen af antallet af beskæftigede, der blev gennemført under overholdelse af alle betingelser på det sociale område og i samråd med medarbejderrepræsentanter, har derimod resulteret i en radikal ændring af fabrikkens organisation. Den har dog medført, at de mest erfarne medarbejdere pludselig har forladt fabrikken, dvs. dem, der er i stand til at oplære deres unge kollegaer. For at undgå at gøre brug af eksterne instruktører har virksomheden derfor besluttet at anmode nogle af disse medarbejdere om at blive på arbejdspladsen for udelukkende at tage sig af oplæringen — indkøringsomkostninger: de belgiske myndigheder hævder, at man ikke kan sammenligne det foreliggende tilfælde med et normal uddannelseskursus, som gennemføres efter en fuldstændig eller delvis fornyelse af en eksisterende model. Fabrikken i Genk er især blevet fuldstændig ombygget, så der kan produceres tre modeller på et enkelt anlæg: tre fuldstændig nye modeller sættes således i produktion i løbet af 18 måneder — udgifter vedrørende 2004: de belgiske myndigheder har forsikret, at uddannelsesprogrammet for 2004-2006 er udarbejdet, efter at den flamske regering lovede en støtte i november 2003, og at det første uddannelseskursus blev afholdt, efter at Ford Genk officielt havde anmodet den flamske regering om støtte — med hensyn til sondringen mellem »generel uddannelse« og »særlig uddannelse« har de belgiske myndigheder fremlagt en detaljeret oversigt over kurserne og herunder navnene på de eksterne konsulenter, der skal afholde kurserne. De belgiske myndigheder har desuden forpligtet sig til efterfølgende at korrigere enhver afvigelse i forhold til den generelle uddannelse, der er opført i budgettet (70 %) på basis af virksomhedens hidtidige erfaringer.

(15) Den af Belgien anmeldte foranstaltning til fordel for Ford Genk udgør statsstøtte i henhold til traktatens artikel 87, stk. 1. Den tildeles i form af tilskud, der finansieres af staten eller af statslige midler. Foranstaltningen er selektiv, fordi den kun vedrører Ford Genk og vil kunne fordreje konkurrencen i fællesskabet, idet den begunstiger denne virksomhed i forhold til andre konkurrenter, der ikke modtager støtte. Endelig er bilmarkedet præget af meget stor samhandel mellem medlemsstaterne, og støtten kan derfor påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne.

(16) Belgien anmoder om, at støtten godkendes på grundlag af forordning (EF) nr. 68/2001. Støtten ydes til et uddannelsesprogram.

(17) I overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 68/2001 er støtten, hvis støttebeløbet til en virksomhed til et individuelt uddannelsesprojekt overstiger 1 mio. EUR, ikke fritaget for anmeldelsespligten i traktatens artikel 88, stk. 3. Kommissionen noterer sig, at støtten i det omhandlede tilfælde andrager 12 279 423 EUR, at den tildeles en enkelt virksomhed, og at uddannelsesprojektet er et individuelt projekt. Kommissionen fastslår derfor, at anmeldelsespligten gælder for den foreslåede støtte, og at den er opfyldt af Belgien.

(18) I betragtning 16 til forordning (EF) nr. 68/2001 forklares, hvorfor denne type støtte ikke kan fritages for anmeldelsespligten: »Store støttebeløb bør fortsat vurderes individuelt af Kommissionen, før de ydes«.

(19) Når den vurderer en individuel uddannelsesstøtte, som på grund af støttebeløbet ikke er omfattet af fritagelsen i forordning (EF) nr. 68/2001, og som derfor skal vurderes på grundlag af artikel 87, stk. 3, litra c), anvender Kommissionen samme retningslinjer som dem i forordning (EF) nr. 68/2001. På baggrund af betragtning 4 i forordning (EF) nr. 68/2001, ifølge hvilken Kommissionen især vurderer disse anmeldelser efter de kriterier, der er fastsat i denne forordning, undersøger Kommissionen desuden, om alle de støtteberettigede omkostninger kan godkendes og gør dermed igen brug af sine store skønsbeføjelser på basis af traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Sådanne foranstaltninger skal vurderes på en måde, der sikrer sammenhæng i beslutningspraksis og lige behandling (4).

(20) Ved Kommissionens vurdering af støttens forenelighed med fællesmarkedet skal det derfor undersøges, om alle de punkter, hvorom der herskede tvivl ved indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure, er i overensstemmelse med fællesmarkedet i medfør af forordning (EF) nr. 68/2001 og traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Især

I) med hensyn til støtteberettigede omkostninger

(21) Kommissionen noterer, at artikel 4, stk. 7, i forordning (EF) nr. 68/2001 bestemmer, at følgende omkostninger ved et uddannelsesprojekt er støtteberettigede: a) omkostninger ved undervisningspersonale b) undervisernes og deltagernes rejseomkostninger c) andre løbende udgifter, f.eks. udgifter til materialer og udstyr d) afskrivning af hjælpemidler og instrumenter, i det omfang de udelukkende anvendes til uddannelsesprojektet e) omkostninger ved konsulentbistand og vejledning i forbindelse med uddannelsesprojektet f) personaleomkostninger ved deltagelse i uddannelsesprojekter, dog højest et beløb svarende til de samlede øvrige støtteberettigede omkostninger, der er omhandlet i litra a) til litra e).

(22) Belgien har forelagt en oversigt over uddannelsesomkostningerne, der giver Kommissionen mulighed for at fastslå de støtteberettigede omkostninger. Ifølge de belgiske oplysninger overstiger lønomkostningerne for de medarbejdere, der deltager i uddannelsesprojektet ikke de øvrige samlede støtteberettigede omkostninger. i) »Uddannelseslokaler« (1,5 mio. EUR)

(23) Ifølge artikel 4, stk. 7, litra d), i forordning (EF) nr. 68/2001 er det muligt at betragte afskrivning af hjælpemidler og instrumenter som støtteberettigede i det omfang de udelukkende anvendes til uddannelsesprojektet. Blandt de omkostninger, der eventuelt kan godkendes nævnes ikke bygninger. I det foreliggende tilfælde består »undervisningslokalerne« af forskellige faciliteter, der er installeret i lokaler afskærmet af glasvægge. Disse lokaler anvendes til undervisningsaktiviteter. Da de ligger i fabrikshaller, er der ikke tale om bygninger og de kan derfor falde ind under kategorien »hjælpemidler og instrumenter« som defineret i forordning (EF) nr. 68/2001.

(24) Under disse omstændigheder betragter Kommissionen disse lokaler som støtteberettigede omkostninger. ii) Lønomkostninger i uddannelsesafdelingen (1 mio. EUR)

(25) Kommissionen konstaterer, at store virksomheder principielt har større chancer for at have deres egen uddannelsesafdeling og derfor er mindre tilbøjelig til at anmode om støtte til ekstern konsulentbistand. For at være forenelig med traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), skal støtteforanstaltningen endvidere stå i et rimeligt forhold til målet og ikke fordreje konkurrencen på en måde, der strider mod den fælles interesse. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at det vil være diskriminerende over for store virksomheder at afvise at anvende artikel 4, stk. 7, litra e), i forordning (EF) nr. 68/2001 på omkostninger, der vedrører en intern uddannelsesafdeling. Kommissionen accepterer derfor at betragte disse omkostninger som støtteberettigede omkostninger.

(26) Kommissionen vil anvende de kriterier, der anvendes i denne beslutning, i tilsvarende sager, der anmeldes.

(27) Kommissionen afviser dog det belgiske argument om, at alle de pågældende omkostninger skal betragtes som generel uddannelse. Den mener, at konsulentbistand har samme (generelle/særlige) rækkevidde som de uddannelsesforanstaltninger, den vedrører. For at undgå at der ydes for stor støtte til konsulentbistand, skal der gælde samme maksimale støtteloft for uddannelsesafdelingens udgifter til »generel« eller »særlig« uddannelse som den tilsvarende uddannelsesforanstaltning. Som led i hele uddannelsesprojektet bliver uddannelsesafdelingens omkostninger derfor fordelt på »generelle« og »særlige« omkostninger i forhold til projektets generelle og særlige uddannelsesforanstaltninger. Baseret på de uddannelsesforanstaltninger, som Kommissionen godkender som støtteberettigede resulterer det i det foreliggende tilfælde i en sats på 57,8 % for generel uddannelse og 42,2 % for særlig uddannelse.

(28) Højere støtteintensiteter medfører urimelig konkurrencefordrejning. Kommissionen mener især, at forpligtelsen for virksomhederne til selv at finansiere en rimelig del af omkostningerne bidrager til at gøre foranstaltningen effektiv og praktisk gennemførlig. Den mener derfor, at en højere støtteintensitet vil påvirke samhandelen i et omfang, der er i strid med den fælles interesse. Denne del af foranstaltningen kan derfor ikke betragtes som forenelig med fællesmarkedet efter traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). iii) Omstruktureringsomkostninger (4,4 mio. EUR)

(29) Inden der tages stilling til omstruktureringsforanstaltninger sammenligner en virksomhed nutidsværdien af den forventede nedgang i de fremtidige omkostninger med omstruktureringsomkostningerne. Udgifterne til uddannelse af medarbejdere, der skal varetage nye funktioner efter omstruktureringen, er en del af de normale omkostninger og nødvendige for omstruktureringen. Så snart virksomheden har besluttet at afskedige en stor del af sine medarbejdere, er den midlertidige uddannelse af ovennævnte medarbejdere nødvendig for at sikre kontinuitet i produktion og kvalitet. Virksomheden har ikke andet valg end at finansiere disse uddannelsesomkostninger for de medarbejdere, der bliver tilbage, og som skal erstatte de afskedigede medarbejderes kvalifikationer. Formålet med støtten vil derfor kun være at støtte de omkostninger, der er normale og nødvendige for omstruktureringen af virksomheden, og som den under alle omstændigheder skulle finansiere selv uden støtte. Den forekommer derfor ikke nødvendig og resulterer ikke i yderligere uddannelse.

(30) I betragtning 10 i forordning (EF) nr. 68/2001 redegøres der for sigtet med statsstøtte til uddannelse: »uddannelse har normalt positive eksterne virkninger for samfundet som helhed, da den forøger antallet af uddannede arbejdstagere, som andre virksomheder kan benytte, og forbedrer industriens konkurrenceevne i Fællesskabet«. I det foreliggende tilfælde medfører omstruktureringen en formindskelse af antallet af uddannede arbejdstagere; den forekommer derfor at være i strid med formålet i forordning (EF) nr. 68/2001.

(31) For at være forenelig med traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), skal støtteforanstaltningen stå i et rimeligt forhold til målet, og den må ikke fordreje konkurrencen på en måde, der strider mod den fælles interesse. Da Ford Europe imidlertid er en af de største aktører på EU's automobilmarked, burde markedskræfterne alene være tilstrækkelig til at sikre den uddannelse, der er en følge af omstruktureringen. Enhver statsstøtte til denne uddannelse vil ifølge kriterierne i betragtning 11 i forordning (EF) nr. 68/2001 overstige det nødvendige minimum for at virkeliggøre det fælles mål, som ikke kan realiseres alene ved hjælp af markedskræfterne, og vil derfor medføre en urimelig konkurrencefordrejning. Kommissionen bemærker i denne forbindelse, at Belgien trods den tvivl, der blev givet udtryk for ved procedurens indledning, ikke har forklaret, hvorfor virksomheden ikke har iværksat uddannelsesforanstaltningerne uden støtte.

(32) Kommissionen finder derfor, at der ikke kan ydes uddannelsesstøtte til disse omstruktureringsomkostninger. iv) Indkøringsomkostninger (7,5 mio. EUR)

(33) Inden for det seneste års tid har Kommissionen samlet beviser for, at visse bilproducenter bringer deres produktionsanlæg i forskellige medlemsstater i konkurrence med hinanden i forbindelse med produktion af deres nye modeller. De sammenligner flere lokaliteter med henblik på produktion af et nyt produkt og træffer beslutning om produktionssted på basis af de samlede produktionsomkostninger, dvs. alle omkostningstyper, men også alle former for statsstøtte, især uddannelsesstøtte. På baggrund af denne økonomiske realitet og den heri indbyggede risiko for, at visse former for uddannelsesstøtte ikke bidrager til målet om den fælles interesse i betragtning 10 til forordning (EF) nr. 68/2001, men simpelthen indebærer driftsstøtte, der fordrejer konkurrencen, skal Kommissionen mere omhyggeligt undersøge behovet for støtte »for at sikre, at statsstøtte begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå Fællesskabets mål, hvilket ville være umuligt alene ved markedskræfternes hjælp« (betragtning 11 i forordning (EF) nr. 68/2001 (5). Denne vurdering er navnlig berettiget i øjeblikket, hvor bilsektoren er præget af stor overkapacitet.

(34) I tidligere sager har Kommissionen ikke foretaget en nærmere undersøgelse af behovet for særlig uddannelsesstøtte i forbindelse med indkøringsomkostninger (6). Den kan imidlertid gøre det, hvis det konstateres, at de økonomiske betingelser har udviklet sig på de pågældende markeder. I præmis 52 i dom af 30. september 2003 i de forenede sager C-57/00 P (7) og C-61/00 P anfører EF-Domstolen »uanset hvilken fortolkning Kommissionen tidligere har givet traktatens artikel 92, stk. 2, litra c) [nu artikel 87, stk. 2, litra c)], kan denne ikke anfægte rigtigheden af Kommissionens fortolkning af bestemmelsen i den anfægtede beslutning og dens gyldighed«. I præmis 177 i sin dom af 15. juni 2005 i sag T 171/02 (8) anførte Førsteinstansretten ligeledes: »Det er nemlig kun inden for rammerne af artikel 87, stk. 3, litra c), EF, at gyldigheden af en kommissionsbeslutning, hvorefter ny støtte ikke opfylder betingelserne for anvendelse af denne undtagelse, skal vurderes, og ikke i lyset af Kommissionens tidligere beslutningspraksis, hvis denne forudsættes godtgjort«.

(35) Kommissionen bemærker, at produktion af en ny model er nødvendig inden for bilindustrien for at fastholde konkurrenceevnen. Lanceringen af en ny model er derfor en normal og regelmæssig begivenhed inden for denne industri. For at kunne producere nye modeller skal bilproducenterne uddanne deres medarbejdere i nye teknikker. De uddannelsesomkostninger, der er forbundet med lancering af en ny model, bæres derfor normalt af producenterne på basis af et kommercielt incitament. Virksomheden burde derfor under alle omstændigheder have tilrettelagt de omhandlede uddannelsesforanstaltninger, især uden støtte. Uddannelsesstøtten er derfor ikke nødvendig i det foreliggende tilfælde. Den tilskynder ikke virksomheden til at iværksætte »yderligere« uddannelsesaktiviteter ud over dem, der allerede er gennemført alene ved hjælp af markedskræfterne. Den ville dække driftsudgifter, der normalt bæres af virksomheden, og udgør derfor driftsstøtte, der fordrejer konkurrencen.

(36) Opførelse af et enkelt anlæg i Genk medfører utvivlsomt at de nye modeller kan produceres mere effektivt. Virksomheden får derfor direkte fordel af et nyt anlæg. Markedskræfterne alene er derfor tilstrækkelige til at tilskynde virksomheden til at gennemføre denne rationalisering af produktionsprocessen og bære omkostninger i forbindelse hermed. Støtten er derfor ikke nødvendig, fordi den ville dække de omkostninger, der normalt er i forbindelse med omstrukturering af en virksomhed.

(37) Endvidere gælder de samme argumenter som dem, der er nævnt i betragtning 31 om støttens proportionalitet og forbud mod uberettiget konkurrencefordrejning som betingelser for at sikre forenelighed med bestemmelserne i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), også for uddannelse i forbindelse med lancering af nye modeller. Enhver statsstøtte til en sådan uddannelse vil derfor overstige det minimum, der er nødvendigt for at virkeliggøre det fællesskabsmål, som ikke kan realiseres alene ved hjælp af markedskræfterne og vil derfor medføre en konkurrencefordrejning i strid med den fælles interesse. Kommissionen bemærker i denne forbindelse især, at Belgien trods den tvivl, der kom til udtryk i beslutningen om procedurens indledning, ikke har redegjort for, hvorfor virksomheden ikke har gennemført uddannelsesaktiviteterne uden støtte.

(38) Der kan derfor ikke ydes uddannelsesstøtte til indkøringsomkostningerne. v) Omkostninger vedrørende 2004

(39) I deres svar til beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure har de belgiske myndigheder givet solide og detaljerede garantier for, at den officielle støtteanmodning blev fremsat forud for uddannelsesprogrammet. Ifølge Kommissionen er disse garantier tilstrækkelige til at rydde ovennævnte tvivl af vejen.

(40) På basis af ovenstående argumenter skal projektets støtteberettigede omkostninger nedjusteres til 20,31 mio. EUR. Heraf dækker 13,29 mio. EUR, dvs. 65 % af det samlede beløb, personaleomkostningerne ved deltagelse i uddannelsesprojektet.

(41) Ifølge artikel 4, stk. 7, litra f), i forordning (EF) nr. 68/2001 er disse omkostninger støtteberettigede, dog højst et beløb svarende til de samlede øvrige støtteberettigede omkostninger (9). Der skal derfor foretages en yderligere justering i dette tilfælde for at bringe disse omkostninger på et niveau, der svarer til de samlede øvrige omkostninger. Det resulterer i et beløb på 14,04 mio. EUR for de samlede støtteberettigede omkostninger.

II) Uddannelsens indhold

(42) I artikel 4 i forordning (EF) nr. 68/2001 skelnes der mellem særlige og generelle uddannelsesforanstaltninger.

(43) Artikel 2, litra d), i forordning (EF) nr. 68/2001 definerer særlig uddannelse som uddannelse, herunder undervisning, som arbejdstageren primært kan benytte direkte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed, og som giver kvalifikationer, der ikke eller kun i begrænset omfang kan benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder.

(44) Artikel 2, litra e), i forordning (EF) nr. 68/2001 definerer generel uddannelse som uddannelse, herunder undervisning, som arbejdstageren ikke kun eller ikke primært kan benytte til udførelse af sine nuværende eller fremtidige arbejdsopgaver i den støttemodtagende virksomhed, men som giver kvalifikationer, der i vidt omfang kan benyttes i andre virksomheder eller på andre arbejdsområder og derved væsentligt forbedrer arbejdstagerens beskæftigelsesmuligheder. Uddannelsen anses som generel, hvis den f.eks. tilrettelægges af flere selvstændige virksomheder i fællesskab, eller hvis medarbejdere i forskellige virksomheder kan deltage i uddannelsen.

(45) For at være forenelig med fællesmarkedet må uddannelsesstøtten ikke overstige de maksimale støtteintensiteter i forhold til de støtteberettigede omkostninger, der er fastsat i artikel 4, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 68/2001. Disse lofter afhænger bl.a. af den støttemodtagende virksomheds størrelse, det område, hvor virksomheden ligger, og hvilken kategori af arbejdstagere, der er omfattet. Kommissionen noterer, at Ford Genk er en stor virksomhed, at projektet ligger i et område (Limbourg-provincen), som er støtteberettiget i medfør af artikel 87, stk. 3, litra c), og at der blandt de beskæftigede, der deltager i uddannelsen, ikke findes nogen dårligt stillede arbejdstagere som omhandlet i artikel 2, litra g), i forordning (EF) nr. 68/2001. De godkendte maksimumsintensiteter udgør derfor 30 % for særlig uddannelse og 55 % for generel uddannelse.

(46) Ifølge Kommissionen har Belgien i sit svar til procedurens indledning forelagt tilstrækkelige oplysninger og garantier vedrørende uddannelsens indhold. Belgien har bl.a. meddelt navne på de eksterne virksomheder, der skal forestå den generelle uddannelse. Belgien har endvidere efterfølgende forpligtet sig til at korrigere enhver afvigelse i den andel, som den foreslåede generelle uddannelse tegner sig for. Denne korrektion foretages efter den revision, der gennemføres af de økonomiske tjenester i den flamske region (og på grundlag af hvilken den generelle uddannelses andel vil blive fastlagt).

(47) Kommissionen konstaterer, at undtagelserne i traktatens artikel 87, stk. 2, ikke finder anvendelse i forbindelse med den omhandlede støtteforanstaltning, da støtteforanstaltningen ikke opfylder nogen af de nævnte mål. Belgien har endvidere ikke fremsat argument til støtte herfor. Den anmeldte støtte har ikke til formål at fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælleseuropæisk interesse eller afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi eller at fremme kultur og bevarelse af kulturarven. Kommissionen finder derfor, at støtte, der skal dække de omkostninger, der er anført i betragtning 7, ifølge traktatens artikel 87, stk. 3, litra b) og d), ikke kan være omfattet af en undtagelse fra princippet om, at statsstøtte grundlæggende er uforeneligt med fællesmarkedet. Undtagelsen i artikel 87, stk. 3, litra a), finder heller ikke anvendelse, for foranstaltningerne har til formål at fremme uddannelse i et område, der ikke er omfattet af denne bestemmelse i traktaten. Endelig finder artikel 87, stk. 3, litra c), anvendelse i det omfang, der er tale om fremme af uddannelse og regional udvikling. Der er allerede taget hensyn til dette aspekt i ovennævnte undersøgelse.

(48) Kommissionen finder, at en del af de anmeldte foranstaltninger, f.eks. dem, der er beskrevet i betragtning 21-41, vedrører omkostninger, der ikke er støtteberettigede, eller foranstaltninger, som ikke er nødvendige for, at de omhandlede uddannelsesforanstaltninger gennemføres. Denne støtte er ikke forenelig med fællesmarkedet i medfør af nogen af de undtagelser, der er fastsat i traktaten, og derfor forbudt. Ifølge de belgiske myndigheder er støtten endnu ikke ydet, og den skal derfor ikke kræves tilbagebetalt.

(49) De øvrige foreslåede foranstaltninger, som repræsenterer 14,04 mio. EUR i støtteberettigede omkostninger, hvilket svarer til en støtte på 6 240 555 EUR, opfylder kriterierne for forenelighed med fællesmarkedet i medfør af traktatens artikel 87, stk. 3 -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den af Belgien påtænkte statsstøtte til fordel for et uddannelsesprojekt hos Ford-Werke GmbH, Fabrieken te Genk, til et beløb af 6 038 868 EUR er uforenelig med fællesmarkedet.

Denne del af støtten kan derfor ikke ydes.

Resten af støtten, dvs. 6 240 555 EUR, er forenelig med fællesmarkedet.

Artikel 2

Belgien underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. juli 2006. På Kommissionens vegne Neelie KROES Medlem af Kommissionen

(1) EUT C 47 af 25.2.2006, s. 14.

(2) Se fodnote 1.

(3) EFT L 10 af 13.1.2001, s. 20. Forordning ændret ved forordning (EF) nr. 363/2004 (EUT L 63 af 28.2.2004, s. 20).

(4) Se f.eks. Domstolens dom af 24. marts 1993 i sag C 313/90 — Commité International de la rayonne et des fibres synthétiques (CIRFS) og andre mod Kommissionen, Sml. 1993, s. I-1125, pkt. 44 og artikel 4, stk. 2 i Rådets forordning (EF) nr. 994/98 af 7. maj 1998 om anvendelse af artikel 92 og 93 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab på visse former for horinsontal statsstøtte, (EFT L 142 af 14.5.1998, s. 1)

(5) Denne fremgangsmåde er i overensstemmelse med fremgangsmåden i sag General Motors Antwerp (statsstøttesag nr. N 624/2005, formel undersøgelsesprocedure indledt den 26.4.2006, endnu ikke offentliggjort i EUT); Auto Europa (statsstøttesag nr. N 3/2006, formel undersøgelsesprocedure indledt den 16.5.2006, endnu ikke offentliggjort i EUT) og WEBASTO Portugal (statsstøttesag nr. N 653/2005, godkendt den 16.5.2006, endnu ikke offentliggjort i EUT). I sidstnævnte sag konkluderede Kommissionen på basis af en kombination af forskellige faktorer, at støtten er nødvendig, og at de positive virkninger for den fælles interesse opvejer eventuelle forstyrrelser af samhandelen. Blandt disse komponenter var bl.a. at uddannelsesprogrammet er mere vidtgående end støttemodtagerens fundamentale behov, hvilket fremgår af, at størstedelen af uddannelseskurserne vedrører kompetencer, der kan overføres (fortrinsvis generel uddannelse). Kommissionen konstaterede endvidere, at uddannelsen — i en støtteberettiget region hvor arbejdstagernes kvalifikationer er begrænsede — sigtede på at forberede de nyansatte arbejdstagere til at udøve aktiviteter i en ny fabrik, der anvender en teknologi, der endnu ikke er disponibel i den pågældende medlemsstat.

(6) Se f.eks. Kommissionens beslutning 2003/665/EF af 13. maj 2003 vedrørende statsstøtte, som Belgien har til hensigt at yde til fordel for Volvo Cars NV i Gent (EUT L 235 af 23.9.2003, s. 24) og Kommissionens beslutning 2003/592/EF af 13. maj 2003 om statsstøtte, som Belgien har til hensigt at yde til fordel for Opel Belgium NV (EUT L 201 af 8.8.2003, s. 21).

(7) Dom af 30. september 2003, forenede sager C-57/00 P og C-61/00 P, delstaten Sachsen og Volkswagen AG og Volkswagen Sachsen GmbH, Sml. 2003, s. I-9975.

(8) Dom af 15. juni 2005, sml. T-171/02, Den autonome region Sardinien mod Kommissionen (endnu ikke offentliggjort).

(9) Med hensyn til nedsættelsen af beløbet for de støtteberettigede personaleomkostninger i forbindelse med uddannelsesprojektet, har Kommissionen nedsat personaleomkostningerne vedrørende deltagelsen i de særlige uddannelsesforanstaltninger.