Baseret på vurderingen af stabilitetsprogrammet i henhold til forordning (EF) nr. 1466/97 er Rådet af den opfattelse, at det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, er optimistisk i sammenligning med Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012. Den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet, har til formål at bringe det offentlige underskud ned under 3 % af BNP i 2013, som er den frist, der er fastsat af Rådet, og at fortsætte med yderligere nedbringelse af underskuddet, så Slovenien når sin mellemfristede budgetmålsætning i 2015. Den mellemfristede budgetmålsætning stiler efter en strukturel balance, hvilket er det samme som i det forrige stabilitetsprogram, men som ikke kan anses for tilstrækkeligt i forbindelse med kravene i stabilitets- og vækstpagten, fordi det på grundlag af de aktuelle politikker og fremskrivninger ikke sikrer tilstrækkelige fremskridt i retning mod en langsigtet holdbarhed.

Der er risiko for, at underskudsresultatet er værre end forventet på grund af: i) mangel på specifikke foranstaltninger, navnlig i perioden 2014-2015; ii) tidligere eksempler på overskridelse af de vigtigste aktuelle udgifter; iii) færre indtægter på grund af det relativt optimistiske makroøkonomiske scenarie og usikkerhed om virkningerne af de nyligt vedtagne skatteforanstaltninger; iv) mulige yderligere tiltag til kapitalstøtte og effektuering af garantier. På basis af den (genberegnede) strukturelle budgetsaldo (5) forventes den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats i perioden 2010-2013 at være på næsten 1 % af BNP, hvilket er en anelse over Rådets anbefaling. Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2012 antyder dog, at der skal flere anstrengelser til i 2013 for at overholde henstillingen gennem hele korrektionsperioden. Efter den planlagte korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud stemmer de årlige fremskridt i at nå de mellemsigtede budgetmålsætninger ifølge stabilitetsprogrammet overens med benchmarket på 0,5 % i stabilitets- og vækstpagten i 2015, men ikke i 2014, mens vækstraten for de offentlige udgifter, når der tages højde for diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden, er i overensstemmelse med udgiftsbenchmarket i stabilitets- og vækstpagten i begge år, så generelt set er der i stabilitetsprogrammet planlagt en stort set tilstrækkelig tilpasningsstrategi til at nå de mellemsigtede budgetmålsætninger. Når der tages højde for de ovennævnte risici, vil fremskridtene for at nå de mellemsigtede budgetmålsætninger kunne være langsommere, end det er hensigtsmæssigt, for begge år.

Fra at være på ca. 48 % af BNP i 2011 forventes den offentlige bruttogæld i stabilitetsprogrammet at nå sit højdepunkt med 53 % i 2013 (og derved stadig være under traktatsreferencen på 60 % af BNP), før den begynder at falde lidt hen imod slutningen af programperioden. Gældsfremskrivningerne risikerer stadig at blive forhøjet på grund af de større underskud, der er nævnt ovenfor, og højere stock-flow-justeringer. Sloveniens mellemsigtede budgetmæssige rammer og udgiftsregel er stadig ikke tilstrækkeligt bindende og har ikke nok fokus på at nå målene for de mellemsigtede budgetmålsætninger og sikre en langsigtet holdbarhed.