Kommissionens beslutning

af 3. april 2002

om Det Forenede Kongeriges påtænkte fritagelse efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål fra klimaændringsafgiften og den udvidede fritagelse for visse konkurrerende processer

(meddelt under nummer K(2002) 1189)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2002/676/EF, EKSF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 4, litra c), og Kommissionens beslutning nr. 2496/96/EKSF af 18. december 1996 om fællesskabsregler for støtte til jern- og stålindustrien(1) ("stålstøttereglerne"),

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a), og protokol 14 til aftalen,

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med henholdsvis EF-traktatens artikel 88, stk. 2(2), og artikel 6, stk. 5, i stålstøttereglerne(3), og under hensyntagen til disse bemærkninger, for så vidt de vedrører fritagelsen fra klimaændringsafgiften efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål, og

ud fra følgende betragtninger:

1. SAGSFORLØB

(1) Ved brev af 14. februar 2000 anmeldte Det Forenede Kongerige klimaændringsafgiften (Climate Change Levy, CCL) over for Kommissionen. Retsgrundlaget for afgiften er Finance Act 2000, afsnit 30, punkt 6 og 7. Ved brev af 5. april 2000 anmeldte Det Forenede Kongerige klimaændringsafgiften over for Kommissionen i henhold til stålstøttereglerne.

(2) Ved breve af 28. marts 2001 (SG(2001) D/287332) og 5. april 2001 (SG(2001) D/287443) underrettede Kommissionen Det Forenede Kongerige om sine beslutninger om at indlede proceduren efter henholdsvis EF-traktatens artikel 88, stk. 2, og artikel 6, stk. 5, i stålstøttereglerne vedrørende den fritagelse fra klimaændringsafgiften, der var indført for brændstof med dobbelt anvendelsesformål.

(3) Kommissionens beslutninger om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(4). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede fritagelse.

(4) Kommissionen har modtaget bemærkninger fra interesserede parter. Hvad angår Kommissionens undersøgelser i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, modtog Kommissionen bemærkninger fra British Cement Association i brev af 31. juli 2001 og fra British Lime Association i brev af 31. juli. Hvad angår Kommissionens undersøgelser i henhold til stålstøttereglernes artikel 6, stk. 5, modtog Kommissionen herudover bemærkninger fra UK Steel Association i brev af 27. juli 2001, European Independent Steelworks Association i brev af 2. august 2001, Corus i brev af 19. juli 2001 og ASW i brev af 6. august 2001. Disse bemærkninger blev videresendt til Det Forenede Kongerige i breve af 7. og 21. august 2001.

(5) Det Forenede Kongerige svarede på Kommissionens breve af 28. marts og 5. april ved brev af 6. august. Ved brev af 21. september fremsendte Det Forenede Kongerige sine kommentarer til tredjepartsbemærkningerne.

2. DETALJERET BESKRIVELSE

2.1. Klimaændringsafgiften

(6) Pakken om klimaændringsafgiften er et led i den britiske regerings miljøbeskatningspolitik og en central del af regeringens klimaændringsprogram. Dette program indeholder regeringens forslag til, hvorledes Det Forenede Kongerige skal kunne nå Kyoto-protokollens bindende mål om, at emissionerne af drivhusgasser skal nedsættes med 12,5 % på vej hen imod regeringens mål om, at CO2-emissionerne i landet skal nedsættes med 20 % inden 2010.

(7) Det er meningen, at klimaændringsafgiften skal pålægges erhvervsmæssigt forbrug af energiprodukter som brændstof, dvs. bl.a. til belysning og opvarmning, som motorbrændstof og som brændstof til udstyr og maskiner. Energiprodukter anvendt som brændstof pålægges klimaændringsafgiften, når produkterne anvendes af forbrugere inden for industri (inklusive brændstofindustri), handel, landbrug, offentlig forvaltning og andre servicesektorer. Afgiften opkræves hos den endelige forbruger i salgsleddet. Afgiften kan lægges på elektricitet, gas, kul og andre faste brændstoffer samt flydende gas.

(8) Afgiften pålægges ikke mineralolier, fordi der allerede opkræves punktafgifter heraf i overensstemmelse med Rådets direktiv 92/81/EØF af 19. oktober 1992 om harmonisering af punktafgiftsstrukturerne for mineralolier ("mineraloliedirektivet")(5).

(9) Retsgrundlaget for klimaændringsafgiften er Finance Act 2000, afsnit 30, punkt 6 og 7, som blev stadfæstet af dronningen den 28. juli 2000.

(10) Kommissionen har i sine beslutninger, der blev fremsendt den 28. marts og den 5. april 2001, ikke rejst nogen indsigelser mod visse fritagelser fra klimaændringsafgiften, nemlig: en fritagelse for elektricitet, gas og kul, der anvendes inden for offentlig transport og godstransport ad jernbane, en fritagelse for inputbrændstof og -elektricitet, der produceres på kombinerede varmekraftværker af høj kvalitet, en fritagelse for elektricitet hidrørende fra rene energikilder samt reduktioner for faciliteter, der indgår i klimaændringsaftaler. For så vidt disse foranstaltninger indeholdt statsstøtteelementer, blev de anmeldt af Det Forenede Kongeriges myndigheder for en tiårig periode. I den udstrækning, Kommissionen ikke har haft indvendinger, trådte klimaændringsafgiften i kraft den 1. april 2001.

2.2. Afgiftsfritagelse for energiprodukter anvendt som andet end brændstof eller med dobbelt anvendelsesformål

(11) Energiprodukter, der er omfattet af klimaændringsafgiftens anvendelsesområde, vil, hvis de anvendes som andet end brændstof, være fritaget for afgiften. Klimaændringsafgiften finder således ikke anvendelse på energiprodukter, der alene anvendes som råvare (fritagelse for energiprodukter anvendt som andet end brændstof). Hvis et energiprodukt hovedsagelig anvendes som andet end brændstof, er brugen af produktet fritaget fra klimaændringsafgiften (fritagelse efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål). Climate Change Levy (Use as Fuel) Regulations 2001 indeholder en fuldstændig liste over processer, som indebærer anvendelse af brændstof med dobbelt anvendelsesformål. Kommissionen har indledt en undersøgelsesprocedure efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, og stålstøttereglernes artikel 6, stk. 5, for så vidt angår denne fritagelse efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål.

2.3. Grunde til at indlede proceduren

(12) Ved indledningen af proceduren udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål kunne anses for en generel foranstaltning, idet fritagelsen er en fordel for visse virksomheder eller for produktionen af visse produkter, nemlig nogle metaller samt batterier og visse kemikalier. Kommissionen mener endvidere, at fritagelsen inden for stålfremstillingsindustrien favoriserer en eller flere virksomheder frem for andre, afhængigt af den anvendte produktionsmetode.

(13) Kommissionen finder ikke, at fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål kan begrundes på basis af afgiftssystemets beskaffenhed og logik, idet dette ikke vil være i overensstemmelse med klimaændringsafgiftens formål, nemlig at reducere CO2-emissionerne. Kommissionen noterer sig det britiske argument om, at en klimaændringsafgift, der udelukkende pålægges energi anvendt som brændstof, er i overensstemmelse med bestemmelserne i mineraloliedirektivet og forslaget til Rådets direktiv om omstrukturering af EF-bestemmelserne for beskatning af energiprodukter(6) ("forslaget").

(14) Kommissionen bemærker imidlertid, at en sådan definition af energiafgiftens anvendelsesområde, som indebærer, at der ikke pålægges afgift ved alle anvendelsesformål, kan betragtes som en logisk følge af det system, der er fastlagt i mineraloliedirektivet og forslaget. Kommissionen finder dog den foreslåede fritagelse efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål mere vidtgående end denne definition af afgiftens anvendelsesområde. Grundene hertil er følgende:

a) Det Forenede Kongerige fritager brændstoffer fuldstændig for afgiften, selv om de kun delvis anvendes til andre formål end energiformål, som defineret ovenfor. Kommissionen betvivler imidlertid, at de britiske myndigheder ikke kan finde frem til en mekanisme, hvorved det er muligt at skønne, hvor stor en andel af energiprodukterne, der i visse processer anvendes som brændstof eller til andre formål, og opkræve afgift på grundlag heraf.

b) Ved fritagelsen behandles sammenlignelige situationer ikke ens, fordi nogle processer i forbindelse med dobbelt anvendelse fritages for afgiften, mens andre processer, der også kan betragtes som dobbelt anvendelse, ikke fritages.

c) Forslaget er endnu ikke trådt i kraft og kan ikke benyttes som referencepunkt til at fastslå afgiftssystemets logik og generelle beskaffenhed. Det kan dog i et vist omfang anvendes som rettesnor. Kommissionen bemærker, at fritagelsen ikke omfatter energiprodukter, der anvendes i alle metallurgiske processer, således som det kræves i forslagets artikel 13, stk. 1, litra a).

3. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

(15) Bemærkningerne fra tredjeparter kan sammenfattes således:

a) British Cement Association går principielt ind for fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål, men er betænkelig ved, at sammenlignelige situationer i praksis ikke behandles ens. Især diskriminerer klimaændringsafgiften cementfremstilling. Fritagelsen forvrider konkurrencen mellem på den ene side cement- og betonprodukter og på den anden side de stålprodukter, der fremstilles ved brug af højovne.

Ifølge British Cement Association er den væsentligste kemiske reaktion i forbindelse med cement den kemiske nedbrydning af kalciumkarbonat (CaCO3) til kalciumoxid (CaO). Omdannelse af CaCO3 til CaO er en kemisk reaktion, der typisk kræver 496 kWh energi pr. ton CaCO3, og tallet er nogenlunde det samme for dolomitisk kalksten. I cementfremstillingsprocessen anvendes det meste af den energi, der leveres som brændstof, til at drive den kemiske reaktion i forbindelse med kalkbrænding.

b) British Lime Association støtter principielt Det Forenede Kongeriges særlige regler for energiprodukter med dobbelt anvendelsesformål, men er betænkelig ved, at reglerne i praksis ikke behandler sammenlignelige situationer ens og desuden diskriminerer kalk. Sammenslutningen mener, at fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål truer med at fordreje konkurrencen i Det Forenede Kongerige, og at listen over fritagne anvendelsesformål bør ændres, således at den også kommer til at omfatte kalk.

Ifølge British Lime Association er det nødvendigt med energi i kalkfremstillingsprocessen for at omdanne en malm, nemlig kalksten, til et aktivt kemikalie, nemlig kalk. Den kemiske reaktion ved fremstilling af kalk med et højt kalkindhold er: CaCO3 CaO + CO2. Den kemiske reaktion ved fremstilling af dolomitisk kalk er: CaCO3 MgCO3 + energi = CaOMgO + 2CO2. Ved erhvervsmæssig produktion kræver omdannelsen af kalksten til kalk varmeenergi med en temperatur på over 1000 °C.

c) UK Steel Association kommenterer ikke, om fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål er en generel foranstaltning eller er i overensstemmelse med afgiftssystemets beskaffenhed og logik. Sammenslutningen er betænkelig ved den konkurrencefordrejning, fritagelsen medfører, og finder, at den bedste måde, hvorpå den britiske regering kan bringe fordrejningen til ophør, vil være også at fritage den elektricitet, der anvendes i elektroovne, fra klimaændringsafgiften.

d) European Independent Steelworks Association hævder, at den andel af koksinputtet, der i højovne anvendes som andet end brændstof, er på under 50 %, og at det ikke skulle være alt for vanskeligt at sondre mellem anvendelse som brændstof og anvendelse som andet end brændstof. Sammenslutningen finder, at elektroovne bør fritages som en metallurgisk proces i overensstemmelse med forslaget, og at man ved at fritage koks anvendt i højovne uden at indrømme stålproducenter, der anvender elektroovne, en tilsvarende fritagelse, støtter stålproducenter i Det Forenede Kongerige, der anvender højovne, hvilket er i strid med EKSF's statsstøtteregler.

e) ASW fastholder, at fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål er en statsstøtte, som kun gælder for Corus, som diskriminerer elektroovne, og som ikke kan begrundes på basis af systemets logik og beskaffenhed. ASW er af den opfattelse, at højst 47 % af koksinputtet anvendes som andet end brændstof. Elektroovne er mindre miljøskadelige end højovne, idet de kræver mindre energi og producerer mindre CO2. ASW finder tillige fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål uforenelig med forslaget, idet fritagelsen ikke omfatter alle metallurgiske processer. Endelig finder ASW ikke, at fritagelsen er forenelig med Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse(7) ("miljøstøttebestemmelserne").

f) Corus finder ikke, at fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål er en statsstøtte, idet fritagelsen kan begrundes på basis af systemets beskaffenhed og logik. Corus anser fritagelsen for at følge de generelle principper i mineraloliedirektivet og forslaget. Højovne anvender koks som råvare, og kun mellem 0 % og 3 % af koksinputtet anvendes til andre formål end kemisk reduktion. I elektroovne er det efter Corus' opfattelse alene det tilførte kulstof (i form af koks eller kul), der anvendes som råvare. Eventuelle økonomiske ulemper for de producenter, der benytter elektroovne, er omfattet af de minimis-reglen. Endelig mener Corus, at hvis fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål skal anses for statsstøtte, er fritagelsen forenelig med miljøstøttebestemmelserne.

4. KOMMENTARER FRA DET FORENEDE KONGERIGE

4.1. Fordeling

(16) Det Forenede Kongeriges holdning er, at klimaændringsafgiften kun omfatter afgiftspligtige råvarer, når disse udelukkende anvendes som brændstof. De britiske myndigheder er af den opfattelse, at når en afgiftspligtig råvare anvendes både som brændstof og til andre formål (som råvare), kan klimaændringsafgiften ikke pålægges den del af den afgiftspligtige råvare, der anvendes som brændstof (fordeling).

(17) Til støtte for dette synspunkt fremhæver de britiske myndigheder, at fordeling i ingen af indlæggene fra interesserede parter blev nævnt som en løsning på spørgsmålet om dobbelt anvendelsesformål. De britiske myndigheder henleder Kommissionens opmærksomhed på, at de mange tal, der citeres, angiveligt for at fastlægge hvilken andel af den mængde koks, der anvendes i højovne, der kan anses for henholdsvis energiprodukter og ikke-energiprodukter, gør det vanskeligt at sondre mellem anvendelse af energiprodukter som brændstof og anvendelse som andet end brændstof. De britiske myndigheder hævder endvidere, at der skal tages hensyn til meget variable faktorer som f.eks. koks- og malmkvaliteten.

(18) De britiske myndigheder anmoder Kommissionen om at tage i betragtning, at ingen andre medlemsstater har anvendt en fordelingsmetode for at løse spørgsmålet om brændstoffer med dobbelt anvendelsesformål. De britiske myndigheder hævder, at dette støtter deres synspunkt, hvorefter en fordeling ikke er videnskabelig mulig eller praktisk gennemførlig.

4.2. Dobbelt anvendelsesformål i overensstemmelse med systemets beskaffenhed og logik

(19) Da de britiske myndigheder ikke finder det muligt at foretage en fordeling, fastholder de, at når den afgiftspligtige råvare tjener et dobbelt anvendelsesformål, er det i overensstemmelse med systemets logik og beskaffenhed at indrømme fuldstændig fritagelse for råvaren, når denne primært anvendes som råvare (dvs. ikke som brændstof), men også - som et biprodukt - omfatter et opvarmningselement. Ifølge de britiske myndigheder er en fritagelse efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål i overensstemmelse med systemets logik og beskaffenhed af de samme grunde, som fritagelsen for anvendelsen som andet end brændstof.

(20) Ifølge Det Forenede Kongerige afspejler fritagelsen for anvendelse som andet end brændstof det generelt accepterede synspunkt, at der findes fremstillingsprocesser, hvor der anvendes særlige former for energi, der ikke tjener til opvarmning, belysning, elektroniske formål eller som drivkraft, men udelukkende som råvare. Klimaændringsafgiften pålægges i overensstemmelse med sine formål og i lighed med andre britiske energiafgifter energi anvendt som brændstof. Anvendelse af energi som råmateriale falder ikke ind under den britiske energibeskatnings påtænkte anvendelsesområde, men er fritaget fra såvel klimaændringsafgiften som punktafgifterne på mineralolie.

(21) De britiske myndigheder understreger, at Kommissionen har godkendt fritagelsen for anvendelse som andet end brændstof. Denne fritagelse er i overensstemmelse med afgiftssystemets beskaffenhed og logik af to grunde:

a) Inputtet af energi som råvare afhænger af kemien i reaktionerne. En given produktionsmængde kræver tilførsel af en given mængde energiprodukter. Dette kemiske og fysiske forhold kan ikke ændres. Dvs. at producenten ikke kan forbedre operationens effektivitet målt i den mængde energiprodukter, der kræves. Det vil under disse omstændigheder ikke tjene noget formål at lægge klimaændringsafgiften på energi (hvilket normalt ville øge tilskyndelsen til at udnytte energi mere effektivt).

De britiske myndigheder medgiver, at der inden for stålsektoren er en række valgmuligheder knyttet til højovnes støtteprocesser (nemlig de processer, der anvender energien som brændstof, og ikke er omfattet af fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål), som kan forbedre effektiviteten. Valgmulighederne omfatter bl.a. blæsereffektivitet, temperaturkontrol, rørisolering og genvinding af varme. Det hævdes imidlertid, at ingen af disse skridt ville reducere den mængde råvare i form af koks eller olie, der skal tilføres for at fremkalde den kemiske reduktion.

b) Den type råvare, der kræves, afhænger i høj grad af kemien i reaktionen. Visse reaktioner kræver f.eks. faste kulstofbaserede brændstoffer, mens andre kræver energi tilført som en råvare i form af gas. Producenten kan ikke skifte til alternative energikilder, som f.eks. elektricitet hidrørende fra vedvarende energikilder, og det vil derfor under disse omstændigheder ikke tjene noget formål at lægge klimaændringsafgiften på energi (hvilket normalt ville være en tilskyndelse til at skifte til sådanne andre kilder).

(22) De britiske myndigheder finder, at fritagelserne for energiprodukter anvendt som andet end brændstof eller med dobbelt anvendelsesformål er fuldstændig i overensstemmelse med energiafgiftssystemets beskaffenhed og logik, og at der principielt ikke er nogen forskel mellem anvendelse af energi som andet end brændstof og brændstof med dobbelt anvendelsesformål. Energiprodukter anvendt som andet end brændstof eller med dobbelt anvendelsesformål bør derfor behandles ens i afgiftsmæssig henseende.

(23) De britiske myndigheder hævder, at fritagelserne for energiprodukter anvendt som andet end brændstof eller med dobbelt anvendelsesformål er forenelige med alle øvrige aspekter af klimaændringsafgiften. Dette bekræftes af andre fritagelser og nedslag, der indrømmes i forbindelse med klimaændringsafgiften. Den pakke af foranstaltninger, der udgør klimaændringsafgiften, omfatter fritagelser for offentlig transport, visse former for vedvarende energi og kombineret kraft/varme af høj kvalitet samt, midlertidigt, naturgas i Nordirland. Pakken omfatter tillige nedslag i klimaændringsafgiften for faciliteter, som indgår i energispareaftaler. De britiske myndigheder mener, at disse aspekter af energiafgiftspakken klart tager sigte på at opnå de samme generelle mål og er i overensstemmelse med klimaændringsafgiftens beskaffenhed og logik.

(24) Med hensyn til bemærkninger fra tredjeparter er de britiske myndigheder af den opfattelse, at de fleste af indlæggene fuldt ud støtter princippet om fritagelse efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål, og at striden især står om, hvorvidt det er de rigtige processer, der er omfattet af fritagelsen. Med hensyn til de særlige bemærkninger fra British Cement Association og British Lime Association har de britiske myndigheder noteret sig, at begge sammenslutninger anfører, at såvel cement- som kalkfremstilling indebærer kemiske omdannelser - som således bliver til mineralogiske omdannelsesprocesser, der er omfattet af fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål. De britiske myndigheder bestrider ikke de kemiske oplysninger, der er fremlagt, men hævder, at oplysningerne er uden betydning for vurderingen af, om fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål kan anvendes. Inden for cement- og kalkfremstilling kræver reaktionerne tilførsel af energi, men alene som brændstof. Energi - i form af varme - giver den temperatur, der er nødvendig for kalkbrændingen eller for, at råvarerne i form af kalciumkarbonat og/eller magnesiumkarbonat kan reagere. I begge tilfælde anvendes energi som brændstof og ikke som råvare. De britiske myndigheder understreger, at fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål gælder for processer, hvor et energiprodukt primært fungerer som råvare, men også genererer varme som et biprodukt. Fordi energi ikke anvendes som råvare i cement- og kalkproduktionen, vil det være i strid med klimaændringsafgiftens beskaffenhed og logik at medtage cement- og kalkproduktion på den liste over processer, der kan fritages efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål.

(25) Selv om de britiske myndigheder fastholder, at fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål er i overensstemmelse med beskaffenheden af og logikken i klimaændringsafgiften, som er en miljøafgift, medgiver de, at fritagelsen i visse situationer kan medføre skadelige miljøvirkninger. Dette er tilfældet, når en proces er fritaget fra afgiften på grund af bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål, mens en konkurrerende proces, der er mindre miljøskadelig, pålægges afgift. Derfor går de britiske myndigheder ind for en generel fjernelse af sådanne fordrejninger, og de har ændret deres anmeldelse i overensstemmelse hermed.

(26) De britiske myndigheder har til hensigt at ændre fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål således, at den også kommer til at dække situationer, hvor der lægges højere klimaændringsafgift på mindre energiintensive genbrugsprocesser end på mere energiintensive, konkurrerende, primære processer, som er omfattet af fritagelsen for energiprodukter anvendt som andet end brændstof eller med dobbelt anvendelsesformål. Denne nye fritagelse skal gælde i disse meget begrænsede tilfælde, hvor klimaændringsafgiftens beskaffenhed og logik for tiden medfører et resultat, der er i strid med afgiftens generelle miljøsigte. Fritagelsen vil alene gælde:

a) for genbrugsprocesser, hvor genbrugsprocessen er mindre energiintensiv (dvs. anvender mindre energi for at producere samme produktmængde) end den primære proces, men hvor der opkræves højere klimaændringsafgift af genbrugsprocessen end af den primære proces (dvs. højere klimaændringsafgift pr. ton produkt), og

b) når denne situation opstår, fordi den primære proces opfylder betingelserne for at opnå afgiftsfritagelsen for energiprodukter anvendt som andet end brændstof eller med dobbelt anvendelsesformål, og

c) for de processer eller delprocesser, der konkurrerer direkte - f.eks. inden for stålfremstilling vil den nye fritagelse kun gælde for den energi, der anvendes i elektroovne, fordi dette er den proces, der konkurrerer med de primære producenters højovne, og vil ikke gælde for nogen anden del af stålproduktionsprocessen.

(27) De britiske myndigheder vil offentliggøre vilkårene for at opnå fritagelse og opfordrer de virksomheder, som mener, at de kan være berettiget til at opnå fritagelse, til at ansøge om fritagelse og fremlægge dokumentation. Alle ansøgninger vil blive vurderet ud fra ovennævnte kriterier - eventuelt med bistand fra tekniske eksperter. Ansøgninger, der opfylder kriterierne, vil blive godkendt, og ansøgerne berettiges til at forelægge deres energileverandører en attest på afgiftsnedsættelse (eller ændre attester, der allerede er forelagt i andre sammenhænge).

4.3. Fritagelsens rækkevidde

(28) De britiske myndigheder har den holdning, at de nøje har identificeret de processer, som opfylder kriterierne for at blive fritaget efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål, og at disse processer er anført i Climate Change Levy (Use as Fuel) Regulations 2001. De britiske myndigheder hævder, at de energianvendelsesformål, der skal fritages fra klimaændringsafgiften, er identificeret efter at være blevet gennemgået af eksperter fra de britiske told- og afgiftsmyndigheder, og efter at der er indhentet yderligere uafhængige videnskabelige råd fra Energy Technology Support Unit (ETSU). Hvor det blev skønnet hensigtsmæssigt, foretog de britiske myndigheder tekniske høringer af repræsentanter fra de pågældende industrier.

(29) Med hensyn til bemærkningerne fra tredjeparter er de britiske myndigheder generelt af den opfattelse, at der er en klar forskel mellem brændstof til opvarmningsformål, som gør en kemisk reaktion mulig, og brændstof, der anvendes som råvare. I førstnævnte tilfælde er det uden betydning, hvorledes brændstoffet eller varmen genereres. I sidstnævnte tilfælde afhænger energimængden og -typen helt af den kemiske reaktions beskaffenhed.

(30) De britiske myndigheder finder derfor ikke, at elektroovne og andre processer, der er nævnt af tredjeparter (cement, glas, keramik og kalk), opfylder kriterierne for at blive fritaget efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål. Brændstoffet anvendes ikke som råvare, og dets anvendelse er heller ikke bestemt af uforanderlige videnskabelige formler. Brændstoffet anvendes alene til opvarmningsformål.

(31) Med hensyn til de særlige bemærkninger fra tredjeparter inden for stålindustrien er de britiske myndigheder ikke enige i, at koks anvendt i højovne primært skal anses for at være et brændstof (som foreslået af ASW og European Independent Steelworks Association). De britiske myndigheder finder, at påstanden om, at mindre end 50 % af koksmængden anvendes i højovnene, teknisk bygger på en fejlfortolkning af tallene fra International Iron and Steel Institute(8). De britiske myndigheder finder, at det vil være rigtigere at fortolke tallene således, at mellem 57 % og 90 % af koksinputtet i højovnene anvendes som andet end brændstof, men at der vil være væsentlige udsving afhængig af faktorer som f.eks. kvaliteten af malmen og koksen(9).

(32) De britiske myndigheder kan heller ikke acceptere, at såvel højovne som elektroovne skal fritages fra klimaændringsafgiften som metallurgiske processer (som foreslået af EISA, ASW og UK Steel Association). De britiske myndigheder er af den opfattelse, at der ikke findes nogen aftalt definition på metallurgiske processer i forslagets artikel 13, stk. 1's forstand, og mener, at fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål omfatter alle processer, herunder metallurgiske processer, hvor energien primært tjener som råvare, men hvor den også producerer varme som et biprodukt.

(33) Hvad angår de bemærkninger, der er modtaget om processer, der er omfattet af EF-traktaten, finder de britiske myndigheder ikke, at de pågældende processer, der kan anses for mineralogiske processer, opfylder betingelserne for at være fritaget efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål. Inden for cement- og kalkfremstilling er der alene behov for energi som brændstof, nemlig for at skabe de temperaturer, der kræves for at sikre kalkbrændingen eller for at få råvarerne i form af kalciumkarbonat og/eller magnesiumkarbonat til at reagere. Følgelig vil det ikke være i overensstemmelse med klimaændringsafgiftens logik og beskaffenhed at medtage cement- eller kalkproduktion på listen over processer, der er omfattet af fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål.

(34) De britiske myndigheder finder, at fritagelsen for mindre miljøskadelige direkte konkurrenter alene vil komme til at gælde for sekundære producenter af jernholdigt og ikke-jernholdigt metal. De britiske myndigheder har ikke kendskab til noget andet produkt eller nogen anden produktionsproces, der opfylder fritagelseskriterierne. De mener således ikke, at andre genbrugsprocesser omfattende f.eks. glas, gummi, plast, cement, kalk eller keramik ville opfylde kriterierne. Denne vurdering foregriber dog ikke behandlingen af eventuelle ansøgninger vedrørende andre processer, som vil blive bedømt ud fra ovennævnte kriterier.

5. VURDERING AF FORANSTALTNINGEN

(35) Fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål skal vurderes på baggrund af EF-traktatens artikel 87, EKSF-traktatens artikel 4, litra c), stålstøttereglerne samt EØS-aftalens artikel 61, stk. 2, litra a), og protokol 14 til aftalen.

(36) EF-traktatens artikel 87, stk. 1, bestemmer, at statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, er uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Ifølge EKSF-traktatens artikel 4, litra c), er tilskud eller anden støtte ydet af staterne, i hvilken som helst form dette sker, uforenelig med fællesmarkedet og forbudt.

(37) Miljøafgifter på forbrug af elektricitet, kul og andre faste brændstoffer, gas og flydende gas er ikke som sådanne omfattet af EF-traktatens artikel 87 eller EKSF-traktatens artikel 4, litra c), for så vidt der er tale om generelle foranstaltninger, som ikke begunstiger bestemte virksomheder eller industrisektorer. Undtagelser fra en generel afgift, reducerede afgiftssatser samt refusion af afgiften falder dog ind under anvendelsesområdet for EF-traktatens artikel 87 og EKSF-traktatens artikel 4, litra c), såfremt de er rettet mod bestemte virksomheder eller sektorer, og medmindre disse undtagelser er begrundet i systemets beskaffenhed eller systematik (jf. principperne i Kommissionens meddelelse om anvendelsen af statsstøttereglerne på foranstaltninger vedrørende direkte beskatning af virksomhederne(10), særlig punkt 13 ff.)

(38) Kommissionen finder, at fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål giver de omfattede virksomheder en fordel, som finansieres ved hjælp af statsmidler. For at vurdere, om denne fritagelse er en generel foranstaltning som hævdet af de britiske myndigheder, eller om den udgør statsstøtte, finder Kommissionen det nødvendigt at undersøge, om virkningerne heraf vil begunstige visse virksomheder eller visse produktioner. Kommissionen bemærker, at fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål alene er til gavn for visse virksomheder og sektorer. Ifølge oplysninger fra de britiske myndigheder omfatter fritagelsen anvendelsen af energiprodukter i visse begrænsede processer, jf. listen i Climate Change Levy (Use as Fuel) Regulations 2001. Kommissionen anser derfor fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål for en selektiv foranstaltning.

(39) Kommissionen bemærker, at det skal overvejes, om fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål kan begrundes i afgiftssystemets logik og beskaffenhed.

(40) Kommissionen noterer, at klimaændringsafgiften lægges på energi anvendt som brændstof, men ikke på energi anvendt som andet end brændstof. Kommissionen accepterer, at det er i overensstemmelse med et miljøafgiftssystems logik og beskaffenhed at opkræve afgiften af energiprodukter anvendt som brændstof, men at fritage energiprodukter, der alene anvendes som andet end brændstof. Kommissionen har accepteret denne fritagelse fra klimaændringsafgiften.

(41) Kommissionen bemærker, at de britiske myndigheder har draget deres konklusioner om de processer, der alene anvender energiprodukter som brændstof, på grundlag af resultaterne af en gennemgang af spørgsmålet hos de britiske told- og afgiftsmyndigheder og i visse tilfælde også på grundlag af uafhængig videnskabelig rådgivning fra Energy Technology Support Unit. Kommissionen bemærker videre, at ingen af tredjeparterne i deres bemærkninger har hævdet, at elektricitet anvendt i elektroovne eller energi anvendt til fremstilling af cement eller kalk anvendes som råvare eller reduktionsmiddel. Følgelig accepterer Kommissionen de britiske myndigheders holdning, hvorefter de energiprodukter, der anvendes i disse processer, primært anvendes som brændstof.

(42) Kommissionen udtrykte i sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, og stålstøttereglernes artikel 4, litra c), tvivl med hensyn til de britiske myndigheders manglende fordeling af klimaændringsafgiften efter anvendelsesformål i forbindelse med processer, der anvender energi dels som brændstof, dels som andet end brændstof. Kommissionen tvivlede nemlig på, at det var nødvendigt helt at fritage processer, der anvender energiprodukter med dobbelt anvendelsesformål.

(43) Kommissionen noterer imidlertid på grundlag af oplysninger fremkommet under undersøgelsesproceduren, at der synes at være store praktiske vanskeligheder forbundet med at opgøre klimaændringsafgiften for brændstofdelen af den energi, der anvendes med dobbelt anvendelsesformål. Kommissionen bemærker videre, at der skal tages hensyn til yderst variable faktorer som f.eks. kvaliteten af råvarerne ved fordelingen af afgiften mellem energi anvendt som brændstof og energi anvendt som andet end brændstof. Kommissionen noterer sig, at ingen af de parter, der har sendt bemærkninger til Kommissionen, har peget på fordeling som et alternativ til fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål. Kommissionen medgiver, at fordeling muligvis ikke er en farbar vej for de britiske myndigheder.

(44) Kommissionen noterer sig endvidere, at fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål omfatter situationer, hvor et energiprodukt primært anvendes som råvare, men omfatter et opvarmningselement som biprodukt. Kommissionen bemærker, at typen og mængden af det nødvendige energiprodukt under sådanne omstændigheder muligvis kan afgøres ud fra kemien i reaktionen. Når dette er tilfældet, har en producent kun en meget begrænset mulighed for at ændre typen og mængden af det til processen nødvendige energiprodukt.

(45) For så vidt forslaget til et direktiv om beskatning af energiprodukter kan give et fingerpeg om, hvorvidt fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål er i overensstemmelse med systemets generelle logik og beskaffenhed, bemærker Kommissionen endvidere, at der i forslagets artikel 13, stk. 1, litra a), er fastsat en fritagelse for energiprodukter og elektricitet, der hovedsagelig anvendes til kemisk reduktion og i metallurgiske og elektrolytiske processer. Kommissionen finder derfor, at en fritagelse efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål principielt er i overensstemmelse med forslaget, såfremt energiproduktet eller elektriciteten hovedsagelig anvendes som andet end brændstof.

(46) Under hensyntagen til samtlige disse elementer er Kommissionen derfor af den opfattelse, at det, i hvert fald når fordeling ikke er en valgmulighed, er i overensstemmelse med miljøafgiftssystemets logik og beskaffenhed at indrømme fritagelse for energiprodukter, der primært anvendes som andet end brændstof. Kommissionen accepterer ud fra de oplysninger, den har indsamlet under sin undersøgelse, at den koksmængde, der anvendes i højovne, primært anvendes for at opnå kemisk reduktion.

(47) Kommissionen udtrykte tvivl om virkningerne af fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål. Kommissionen bemærker, at anvendelsen af denne fritagelse kan føre til fordrejning af konkurrencen og kan få visse miljøskadelige konsekvenser, idet mindre miljøskadelige processer kan behandles mindre gunstigt end direkte konkurrerende processer, som er omfattet af fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål.

(48) De britiske myndigheder anerkender disse konsekvenser af klimaændringsafgiften og har følgelig ændret deres anmeldelse ved yderligere at forpligte sig til at fritage visse processer, hvor bestemte kriterier er opfyldt.

(49) Kommissionen noterer sig Det Forenede Kongeriges vurdering af virkningerne af ændringen, nemlig at denne alene vil berøre sekundære producenter af jernholdigt og ikke-jernholdigt metal, idet disse sektorer er de eneste, hvor mindre miljøskadelige genbrugsprocesser konkurrerer med primære processer, der er omfattet af fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål. Kommissionen noterer sig Det Forenede Kongeriges synspunkt, hvorefter ændringen ikke vil påvirke cement- eller kalkproduktionen, da ingen af disse produktionsformer omfatter genbrugsprocesser eller rammes af konkurrencefordrejninger som følge af anvendelsen af fritagelsen for energiprodukter anvendt som andet end brændstof eller med dobbelt anvendelsesformål over for en konkurrerende primær produktionsproces.

(50) Det skal overvejes, om fritagelsen for konkurrerende processer er begrundet i ordningens beskaffenhed og logik, eller om den udgør statsstøtte.

(51) Da klimaændringsafgiften tager sigte på at lægge en afgift på brugen af energi som brændstof, finder Kommissionen ikke, at fritagelsen for processer, der må klassificeres som processer, der alene anvender energiprodukter som brændstof, er i overensstemmelse med systemets beskaffenhed og logik.

(52) Kommissionen anser derfor fritagelsen for at udgøre statsstøtte. Det må herefter overvejes, om fritagelsen kan anses for forenelig med traktaten. Kommissionen bemærker, at EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), bestemmer, at støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene kan anses for forenelig med fællesmarkedet, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

(53) Kommissionen noterer sig, at ifølge den af de britiske myndigheder anmeldte ændring vil direkte konkurrerende primære produktionsprocesser og genbrugsprocesser blive behandlet på samme måde hvad angår klimaændringsafgiften. Kommissionen finder derfor, at ændringen vil medføre en væsentlig begrænsning af konkurrencefordrejninger og en mindskelse af de miljøskadelige følger, som anvendelsen af fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål ellers ville medføre. Under disse omstændigheder finder Kommissionen, at en sådan fritagelse, som begrænser de negative miljøkonsekvenser, fritagelsen ellers ville medføre, er forenelig med Fællesskabets miljøpolitik. Kommissionen mener ikke, at fritagelsen påvirker samhandelsvilkårene negativt. Tværtimod har fritagelsen til formål at sikre opretholdelsen af rimelige samhandelsvilkår. Kommissionen finder derfor, at støtten kan anses for forenelig med fællesmarkedet i en foreløbig periode på ti år, indtil de øvrige statsstøtteelementer i klimaændringsafgiften skal genanmeldes.

(54) På baggrund af de synspunkter, der forfægtes af de britiske myndigheder, og deres forpligtelse til at behandle direkte konkurrerende primære produktionsprocesser og genbrugsproduktionsprocesser på samme måde hvad angår klimaændringsafgiften, hvorved ulempen for de mindre miljøskadelige processer begrænses, nærer Kommissionen ikke længere tvivl med hensyn til miljøkonsekvenserne og fordrejningen af konkurrencen.

6. KONKLUSION

(55) Kommissionen finder således, at fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål er i overensstemmelse med klimaændringsafgiftens logik og beskaffenhed. Kommissionen er af den opfattelse, at fritagelsen for mindre miljøskadelige processer, nemlig genbrugsproduktionsprocesser, som konkurrerer direkte med primære produktionsprocesser, der er omfattet af fritagelsen for energiprodukter anvendt som andet end brændstof eller med dobbelt anvendelsesformål, udgør en forenelig statsstøtte. Kommissionen godkender derfor fritagelsen efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål og har ingen indsigelser mod fritagelsen for konkurrerende processer -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Det Forenede Kongeriges påtænkte fritagelse efter bestemmelsen om dobbelt anvendelsesformål fra den klimaændringsafgift, der er indført ved United Kingdom Finance Act 2000, afsnit 30, punkt 6 og 7, udgør ikke statsstøtte efter EF-traktatens artikel 87, stk. 1, eller EKSF-traktatens artikel 4, litra c).

Artikel 2

Fritagelsen for mindre miljøskadelige processer, nemlig genbrugsproduktionsprocesser, der konkurrerer direkte med primære produktionsprocesser, der er omfattet af fritagelsen for energiprodukter anvendt som andet end brændstof eller med dobbelt anvendelsesformål, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 87, stk. 1.

Støtten opfylder imidlertid de kriterier for opnåelse af fritagelse, der er fastsat i traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), og er derfor forenelig med fællesmarkedet.

Denne godkendelse indrømmes foreløbig for ti år.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. april 2002.

På Kommissionens vegne

Mario Monti

Medlem af Kommissionen

(1) EFT L 338 af 28.12.1996, s. 42.

(2) EFT C 185 af 30.6.2001, s. 22.

(3) EFT C 191 af 7.7.2001, s. 3.

(4) Jf. note 2 og 3.

(5) EFT L 316 af 31.10.1992, s. 12.

(6) EFT C 139 af 6.5.1997, s. 14.

(7) EFT C 37 af 3.2.2001, s. 3.

(8) Energy Use in the Steel Industry, Committee on Technology, Bruxelles, september 1998, International Iron and Steel Institute, afsnit 3.3.8.3. CJ Cairns et al.

(9) Denne fortolkning af tallene blev bekræftet over for Kommissionen af rapportens forfatter.

(10) EFT C 384 af 10.12.1998, s. 3.