RAADETS BESLUTNING af 15. december 1994 om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling samt demonstration inden for miljoe og klima (1994-1998) (94/911/EF)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Europa-Parlamentet og Raadet vedtog ved afgoerelse nr. 1110/94/EF (4) et fjerde rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (FTU) for perioden 1994-1998, som bl. a. fastsaetter, hvilke aktioner der skal gennemfoeres inden for miljoe og klima; naervaerende beslutning tager hensyn til begrundelsen i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af; i hvert saerprogram defineres de naermere regler for programmets gennemfoerelse, programmets varighed og de midler, der skoennes noedvendige hertil, fastlaegges;

det beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, er 532 mio. ECU; bevillingerne for hvert enkelt regnskabsaar fastlaegges af budgetmyndigheden med forbehold af, at der er midler til raadighed inden for de finansielle overslag, og at betingelserne i artikel 3, stk. 1, i afgoerelse nr. 1110/94/EF er opfyldt;

de aktioner, der skal gennemfoeres under dette program, bidrager til opnaaelse af stoerre viden og teknisk kompetence, som Faellesskabet har behov for, saa den kan udoeve det mandat paa miljoeomraadet, som den har faaet ved traktatens tredje del, afsnit XVI;

programmet kan bidrage betydeligt til at fremme vaeksten, oege konkurrenceevnen og fremme beskaeftigelsen i Faellesskabet, som beskrevet i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse;

indholdet af fjerde rammeprogram for Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet; i saerprogrammet fastlaegges indholdet af de aktioner, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for miljoe og klima;

i henhold til afgoerelse nr. 1110/94/EF er en faellesskabsaktion blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til den tekniskvidenskabelige kvalitet; dette program skal bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

Faellesskabet boer kun stoette FTU-aktioner af hoej kvalitet;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres (herunder FFC's) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i bestemmelserne i traktatens artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i dette program boer fremmes, navnlig ved teknologi-stimulerende foranstaltninger;

Kommissionens indsats for at forenkle og fremskynde gennemfoerelses- og udvaelgelsesprocedurerne og goere dem mere gennemsigtige maa fortsaette med henblik paa at fremme ivaerksaettelsen af programmet og goere det lettere for virksomheder, isaer smaa og mellemstore virksomheder, forskningscentre og universiteter at komme til at deltage i en FTU-aktion paa faellesskabsplan;

dette program bidrager til at styrke synergien mellem de FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for miljoe og klima af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktioner;

i forbindelse med gennemfoerelsen af dette program kan samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer vise sig hensigtsmaessigt;

dette program omfatter ogsaa formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, herunder navnlig virksomheder, der ligger i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse inden for dette program i det omfang , det er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse af programmet;

der boer foretages en analyse af de eventuelle socio-oekonomiske konsekvenser og teknologiske risici i forbindelse med programmet;

der boer foretages en loebende og systematisk kontrol med de fremskridt, der goeres inden for programmet for om noedvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og teknologiske udvikling paa omraadet; der boer ogsaa foretages en uafhaengig evaluering af programmets fremskridt, saaledes at det noedvendige baggrundsmateriale kan staa til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for det femte rammeprogram; endelig boer der ved programmets afslutning foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

i resolutionen af 1. januar 1993 fra Raadet og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Raadet, om et faellesskabsprogram for politik og handling i forbindelse med miljoeet og baeredygtig udvikling (5) er videnskabelig forskning og tekniske fremskridt blevet fastlagt som blandt de vigtigste instrumenter til gennemfoerelse af denne politik;

dette program boer indgaa i en samlet faellesskabsstrategi, saaledes at de internationale forpligtelser, der blev indgaaet bl. a. efter De Forenede Nationers Konference om Miljoe og Udvikling, isaer med hensyn til nedsaettelse af gasemissioner med drivhusvirkning;

de aktioner, der skal gennemfoeres under dette program, kraever koordination med aktioner, der gennemfoeres under andre rammer, saasom EUREKA og COST;

koordinationen vil blive styrket, isaer i forhold til de aktioner, der udfoeres under FFC-programmet og under programmet for samarbejde med tredjelande og internationale organisationer;

FFC kan deltage i indirekte aktioner omfattet af dette program;

FFC bidrager via sit eget program for direkte aktioner ogsaa til gennemfoerelsen af maalsaetningerne for Faellesskabets FTU inden for det omraade, der er omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling samt demonstration inden for miljoe og klima som beskrevet i bilag I vedtages for perioden fra datoen for vedtagelsen af denne beslutning til den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til gennemfoerelsen af dette program, beloeber sig til 532 mio. ECU, heraf hoejst 7,4 % til Kommissionens personale- og driftsudgifter.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Budgetmyndigheden fastsaetter bevillingerne hvert regnskabsaar under hensyn til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, samt i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF og under hensyn til principperne for forsvarlig forvaltning, der er omhandlet i artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 3

1. De generelle regler for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelse nr. 1110/94/EF.

2. Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidlingen af forskningsresultater er fastsat i de aktioner, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

3. Bilag III fastlaegger de saerlige bestemmelser for gennemfoerelsen af dette program, som supplerer de regler, der er omhandlet i stk. 1 og 2.

Artikel 4

1. For bl. a. for at sikre en omkostningseffektiv gennemfoerelse af programmet undersoeger Kommissionen loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I og praeciseret i arbejdsprogrammet. Den undersoeger navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne loebende undersoegelse.

2. For at bidrage til den samlede evaluering af Faellesskabets aktioner, som kraeves i henhold til artikel 4, stk. 2, i afgoerelse nr. 1110/94/EF og under overholdelse af tidsplanen i naevnte stykke, lader Kommissionen uafhaengige eksperter gennemfoere en ekstern evaluering af den indsats, der er gjort inden for de omraader, der er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet samenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til afgoerelse nr. 1110/94/EF og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I og med den vejledende fordeling af de finansielle midler i bilag II; arbejdsprogrammet ajourfoeres om noedvendigt. Programmet indeholder noeje angivelser vedroerende:

- de videnskabelige og teknologiske maal samt forskningsopgaverne, herunder i paakommende tilfaelde angivelse af hvem der er de endelige brugere af resultaterne

- tidsplanen for gennemfoerelsen, herunder tidspunkterne for indkaldelse af projektforslag

- de paaregnede finansielle og forvaltningsmaessige foranstaltninger, herunder saerlige regler for gennemfoerelse af foranstaltninger til stimulering af smaa og mellemstore virksomheders brug af teknologi, samt andre foranstaltninger, herunder forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger

- foranstaltninger med henblik paa koordinering med andre FTU-aktioner paa dette omraade, isaer inden for rammerne af FFC-programmet, saerprogrammet for samarbejde med tredjelande og internationale organisationer samt andre saerprogrammer, og i givet fald med henblik paa at sikre en bedre vekselvirkning med aktioner, der gennemfoeres inden for andre rammer som f.eks. EUREKA og COST

- foranstaltninger til formidling, beskyttelse og udnyttelse af resultaterne af FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for programmet.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemfoerelse.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

3. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

4. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

5. Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

6. Har Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- indholdet af indkaldelsen af projektforslag, herunder enkelthederne i udvaelgelseskriterierne

- vurderingen af FTU-aktioner, som oenskes finansieret af Faellesskabet, og det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til hver af disse aktioner, saafremt dette beloeb er paa 0,25 mio. ECU eller derover

- justering af den vejledende fordeling af midlerne som angivet i bilag II

- specifikke regler for Faellesskabets finansielle deltagelse i de forskellige planlagte aktioner

- foranstaltninger og naermere krav til evalueringen af programmet

- enhver afvigelse fra reglerne i bilag III

- deltagelse i projekter af juridiske personer fra tredjelande og internationale organisationer.

2. Naar Faellesskabets bidrag er paa mindre end 0,25 mio. ECU (jf. stk. 1, tredje led), underretter Kommissionen udvalget om projekterne og resultatet af evalueringen af dem.

3. Kommissionen underretter regelmaessigt udvalget om udviklingen i gennemfoerelsen af programmet i sin helhed.

Artikel 8

Juridiske personer i tredjelande kan deltage i enkelte projekter under dette program uden oekonomisk stoette fra Faellesskabet, naar deltagelsen bidrager effektivt til programmets gennemfoerelse under hensyntagen til princippet om gensidig fordel.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne

Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. december 1994

Paa Raadets vegne

A. MERKEL

Formand

(1) EFT nr. C 228 af 17. 8. 1994, s. 78.(2) EFT nr. C 341 af 5. 12. 1994.(3) Udtalelse afgivet den 14. september 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).(4) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.(5) EFT nr. L 138 af 17. 5. 1993, s. 1.

BILAG I

SAERPROGRAMMETS VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL OG INDHOLD Indledning Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i det fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og teknologiske maal.

Kapitel 3 (indledning og del A og B) i bilag III, foerste aktion i rammeprogrammet, udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

Programmet indeholder den noedvendige grad af kontinuitet til at opretholde og udbygge de FTU-kapaciteter, der blev udviklet under de tidligere programmer. Programmet skal, ud over at viderefoere og udnytte bestraebelserne paa strukturering af miljoerelateret-FTU paa europaeisk plan, styrke ivaerksaettelsen af ekspertisenet, idet behovet for at fremme samhoerighed skal tages i betragtning i fornoedent omfang.

Programmet er koncentreret om et begraenset antal emner og omraader, hvor en faellesskabsaktion er berettiget. Miljoeproblemer bliver imidlertid stadig mere komplicerede og goer det noedvendigt at gaa tvaerfagligt frem og at foretage en grundig undersoegelse af systemanalytisk karakter.

Programmet omfatter fire emner: A) Det naturlige miljoe, miljoekvalitet og globale aendringer, B) miljoerelateret teknologi, C) rumteknologi anvendt til miljoeovervaagning og miljoeforskning og D) miljoeforandringers menneskelige dimension.

Den planlagte forskningsindsats paa dette omraade vil med henblik paa fokusering af Faellesskabets forskningsindsats som helhed og for at give denne en mere fremtraedende placering inden for den verdensomspaendende forskning i globale forandringer foregaa inden for rammerne af det europaeiske net for forskning i globale forandringer (ENRICH). Disse aktioner vil bidrage til opfyldelse af maalene for Det Internationale Geosfaere-Biosfaere-Program (IGBP), Verdensprogrammet for Klimaforskning (WCRP) og programmet »Human Dimension« (HDP) og skabe grundlag for, at resultaterne kan blive anvendt ved gennemfoerelsen af det femte rammeprogram for miljoeforanstaltninger. Der vil ogsaa blive taget hensyn til de videnskabelige behov, der er kommet til udtryk gennem oprettelsen af Det Globale Klimaobservationssystem (GCOS) og Det Globale Jordobservationssystem (GTOS). Herudover vil programforanstaltningerne blive samordnet med foranstaltningerne under programmet for havforskning og havteknologi.

I overensstemmelse med rammeprogrammet skal forskningen inden for hvert emne og omraaderne herunder opfylde foelgende maal:

1. Den skal bidrage, i noedvendigt omfang gennem grundforskningen, til at udbygge det noedvendige videnskabelige grundlag for at ivaerksaette Faellesskabets politik paa miljoeomraadet ved at udvikle den strategiske kapacitet hertil og ved at forene miljoebeskyttelse og baeredygtig ressourceforvaltning med legitime oensker om oekonomisk vaekst og udvikling (emne A til D).

2. Den skal bidrage til at virkeliggoere maalsaetningerne i de verdensomspaendende programmer for forskning i globale aendringer (emne A, C og D) ved at koncentrere sig om de aspekter, hvor kun en indsats paa faellesskabsplan i form af store projekter, der tilrettelaegges i samordning med medlemsstaterne, vil kunne udvirke betydelige resultater.

3. Den skal bidrage til udvikling af miljoevenlige produkter, teknologier, teknikker og tjenester, der kan opfylde nye behov, og hvis anvendelse ville kunne bidrage til et oekonomisk opsving (baseret paa en baeredygtig udvikling) og skabe ny beskaeftigelse, som det blev fremhaevet i Kommissionens hvidbog om »Vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse« (emne B til D).

Identificering af de paataenkte endelige brugere af resultaterne vil lette den praktiske opfyldelse af disse maal. Forskning til stoette for det videnskabelige grundlag boer have sigte paa specifikke forskningskredse, net og internationale programmer. Forskning til underbyggelse af udviklingen og gennemfoerelsen af Faellesskabets miljoepolitik boer afspejle behovene bag Det Europaeiske Faellesskabs program for politik og handling i forbindelse med miljoeet og baeredygtig udvikling (1) og Det Europaeiske Miljoeagenturs behov. Potentiel udnyttelse af projektresultater under kriterium 3 boer fremmes gennem viderebringelse til specifikke industrikredse og -fora, navnlig hvor smaa og mellemstore virksomheder er beroert.

Disse aktioner gennemfoeres i naert samarbejde mellem medlemsstaternes universiteter, videnskabelige institutter og virksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder.

Der vil blive ivaerksat teknologistimulerende foranstaltninger baseret paa erfaringer fra CRAFT-aktionerne og gennemfoerlighedstilskud for at fremme og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse under saerlig hensyntagen til behovene hos smaa og mellemstore virksomheder i de mindre gunstigt stillede omraader.

Der kan indfoeres regionale tvaerfaglige forskningsnet, der skal undersoege de specifikke problemer i bestemte omraader i Europa, herunder Middelhavet, OEstersoeen, Nordsoeen, Alperne samt de nordlige og de arktiske omraader, herunder polarcirkel-omraadet.

Inden for sine kompetenceomraader, vil FFC ivaerksaette komplementaere aktioner, isaer inden for omraaderne A I »Klimaaendringer og foelgerne for naturressourcerne«, A II »Atmosfaerens fysik og kemi, samspillet mellem biosfaeren og virkningerne af miljoeforandringer«, B I »Instrumenter, teknikker og metoder til miljoeovervaagning«, B II »Teknologi og metoder til vurdering af trusler mod samt beskyttelse og genetablering af miljoeet«, og ligeledes inden for omraade C »Rumteknologi anvendt til miljoeovervaagning og -forskning«, som beskrevet i det foelgende (2).

INDHOLD A. Forskning i det naturlige miljoe, miljoekvalitet og globale forandringer

Arbejdsprogrammet vil indeholde klare retningslinjer med hensyn til opdelingen mellem maal og opgaver under dette emne og relevante dele af isaer programmet for havforskning og havteknologi samt i fornoedent omfang andre programmer. Der maa tages hensyn til de relevante samordningsmekanismer, som bygger paa ENRICH-nettet.

Omraade I: Klimaaendringer og foelgerne for naturressourcerne

A.I.1. Grundlaeggende processer i klimasystemet

Maal

- At muliggoere en bedre forstaaelse og en bedre beskrivelse af de grundlaeggende processer i klimasystemet, navnlig for saa vidt angaar deres indbyrdes paavirkninger globalt og regionalt.

- At forbedre klimamodeller under hensyntagen til og ved at indfoere et bedre kendskab til klimaets noegleprocesser i disse modeller.

Forskningsopgaver

A.I.1.1) Analyse og beskrivelse af vekselvirkningerne mellem atmosfaeren og jordoverfladen, herunder undersoegelser af den rolle, som lagre og forekomster af drivhusgasser spiller for de dynamiske processer i klimasystemet og i det hydrologiske kredsloeb, navnlig paa regionalt plan.

A.I.1.2) Analyse og beskrivelse af sammenhaengen mellem atmosfaeriske processer og havstroemme.

A.I.1.3) Analyse og beskrivelse af sammenhaengen mellem atmosfaere/kryosfaere/havet og deres rolle i klimasystemet.

A.I.1.4) Undersoegelser af straalingsforhold, herunder virkningerne af drivhusgasser i troposfaeren og den nedre stratosfaere, skyer og deres dynamik samt aerosoler.

A.I.1.5) Undersoegelser af globale kredsloeb for drivhusgasser, deres koncentration i atmosfaeren og deres stroemninger og omdannelser i havene, biosfaeren og litosfaeren.

A.I.2. Klimasystemet tidligere

Maal

At bidrage til hoejoploesende rekonstruktion af de klimatiske og de til klimaet forbundne miljoemaessige forhold med det formaal at udbygge dokumentationen og forbedre forstaaelsen af, hvordan klimasystemet fungerer.

Forskningsopgaver

A.I.2.1) Rekonstruktion af klima- og miljoeforhold baade globalt og regionalt under de seneste klimacykler (ca. 250 000 aar).

A.I.2.2) Tilvejebringelse, validering, analyse og fortolkning af data fra dybe kerneproeveudtagninger i gamle glaciale islag samt hermed forbundne glaciologiske undersoegelser. Modelopstilling for islagenes deformering og stroemning.

A.I.2.3) Rekonstruktion af klimaets udvikling og dets foranderlighed i holocaenperioden og den sene holocaenperiode.

A.I.2.4) Analayse af klimaaendringers dynamik og de rekonstruerede klimaers foranderlighed.

A.I.3. Klimaforanderlighed, klimasimulering og forudsigelse af klimaaendringer

Maal

- At beskrive klimaets udvikling og foranderlighed i nyere tid (de seneste ca. 100 aar) og tilvejebringelse af skoen over disse gennem de kommende ca. 100 aar, isaer som reaktion paa praktiske scenarier for forandringer i atmosfaeriske koncentrationer af drivhusgasser, svovlholdige aerosoler og nedbrydelse af ozonlaget.

- Forbedring af klimamodeller, isaer ved styrkelse af deres gengivelse af de centrale dynamiske, fysiske, kemiske og biologiske processer, som maa antages at have vaesentlig indflydelse paa klimasystemets nuvaerende karakter og fremtidige udvikling.

- At udvikle bedre scenarier for klimaaendringer med regional (europaeisk) oploesning med henblik paa forudsigelse af deres virkninger paa miljoeet, samfundet og oekonomien.

For at naa dette maal vil de europaeiske klimamodelcentre blive sammenknyttet gennem en faellesaktion for at give forskerhold adgang til de mest avancerede modeller og instrumenter.

Forskningsopgaver

A.I.3.1) Udvikling, validering og anvendelse af forbedrede klimamodeller under nuvaerende og tidligere vilkaar.

A.I.3.2) Analyse og beskrivelse af det nuvaerende klima og dets foranderlighed ved hjaelp af globale og regionale data.

A.I.3.3) Analyse af den variabilitet i klimaet, der er forudset via etablerede klimamodeller; udvikling og anvendelse af egnede statistiske metoder til proevning af modellernes forudsigelser i forhold til reelle data.

A.I.3.4) Udvikling af nye og bedre scenarier for klimaaendringer i saavel global som regional maalestok.

A.I.3.5) Udvikling af modeller for aarstidsmaessig forudsigelse af klimaparametre, herunder modeller til aarstidsmaessig forudsigelse af ekstreme forhold (nedboer, toerke); udvikling af proevningsmetoder for saadanne modeller.

A.I.3.6) Udvikling af metoder til »downscaling« for at naa frem til en korrekt simulering af klimaets foranderlighed (f. eks. nedboer) med stor rummaessig og tidsmaessig oploesning. Udvikling af forbedrede forudsigelser af aendringer i typen, udbredelsen og hyppigheden af ekstreme meteorologiske haendelser.

A.I.3.7) Undersoegelse af tilbagevirkningerne paa klimasystemet af miljoeaendringer over lang tid (aartier/aarhundreder), navnlig for saa vidt angaar biosfaeriske aendringer og det hydrologiske kredsloeb.

A.I.3.8) Undersoegelse af aendringer i middelvandstanden, statistikker over vandstand, uvejr og oversvoemmelser, navnlig i oversvoemmelsesudsatte omraader.

A.I.4. Foelgerne for naturressourcerne af klimaaendringer og andre miljoefaktorer

Maal

At vurdere de vigtigste virkninger paa naturressourcer af skiftende menneskeskabte belastninger og af klimaaendringer og -foranderlighed samt naturressourcernes evne til varigt at tilpasse sig saadanne paavirkninger.

A.I.4.a) Europaeiske vandressourcer

Maal

At forbedre kendskabet til de sandsynlige virkninger af klima- og andre miljoeaendringer (herunder menneskers skiftende krav og demografisk betinget pres) paa overfladevands- og grundvandsressourcernes kvalitet og kvantitet med henblik paa saavel oeget forstaaelse af de underliggende processer som tilvejebringelse af et grundlag for udformning af egnede strategier for den fremtidige forvaltning af dem.

Forskningsopgaver

A.I.4.a)1) Udvikling af metoder, herunder brug af modeller, til at anslaa, forudse og forbedre forekomsten af vandressourcer efter miljoeaendringer, navnlig i omraader, hvor der kan forventes uoverensstemmelse mellem forekomsten af og efterspoergslen efter vand.

A.I.4.a)2) Udvikling af teknikker til at vurdere og forbedre grundvandsreserverne og til at vurdere forholdet mellem grundvandet og samspillet mellem vand og jordbundsforhold i forskellige geologiske konfigurationer samt transporten af forurenende stoffer gennem maettede og umaettede grundvandslag og i samspillet mellem havvand og grundvand.

A.I.4.a)3) Foretagelse af undersoegelser af integrerede opsamlingsomraader og konstruktion af modeller af flodsystemer (herunder stroemningsmodeller).

A.I.4.a)4) Udvikling af teknikker til at genetablere kvaliteten af overfladevand og grundvand, der er blevet forringet gennem forurening som foelge af landbrugsmetoder, uegnet arealanvendelse eller andre forureningskilder.

A.I.4.a)5) Vurdering og validering af integrerede forvaltningsteknikker og -metoder for saa vidt angaar saavel overfladesom grundvand i forbindelse med relevante aktioner i telematikprogammet.

A.I.4.a)6) Vurdering af virkningerne af en aendring i vandstanden for kystregioners vandforsyning og i forbindelse med andre faktorer.

A.I.4.a)7) Vurdering af klimaaendringers virkning paa maengden og kvaliteten af vandressourcer i bjergomraader, herunder vurdering af alpegletschere som vandkilder. Udarbejdelse af metoder til overvaagning og vurdering af mulighederne for baeredygtig anvendelse.

A.I.4.b) Landbrug, skove og det naturlige miljoe

Maal

At undersoege og vurdere de sandsynlige virkninger af klimaaendringer og andre miljoeaendringer for kulturer, skove og andre landoekosystemer samt deres foelger for landsressourcerne i Europa; at skabe grundlaget for en vurdering af disse foelgers samfundsoekonomiske virkninger og at skabe grundlag for udformning af strategier for den fremtidige forvaltning af den.

Forskningsopgaver

A.I.4.b)1) Analyse og beskrivelse af klimaaendringers og andre menneskeskabte faktorers langsigtede virkninger for naturmiljoeet og for den europaeiske landbrugs- og skovbrugsproduktions overlevelsesevne og produktivitet.

A.I.4.b)2) Udvikling, validering og anvendelse af regionalvirkningsmekanistiske modeller, der beskriver virkningerne af klimaaendringer og aendringer af klimarelaterede parametre saasom CO2-koncentrationen, paa landbrug, skove og andre naturoekosystemer, under hensyntagen til andre menneskeskabte virkninger.

A.I.4.b)3) Udvikling af forudsigelsesmodeller til at vurdere biodiversitetens reaktion paa miljoeaendringer over lang tid; vurdering af klimaaendringers virkninger paa biodiversiteten; udvikling af det videnskabelige grundlag for strategier til in situ-beskyttelse; opstilling af kriterier for optimering af landskabsstrukturen med henblik paa at undgaa arters udryddelse og opretholde en passende diversitet.

A.I.4.b)4) Undersoegelse af klimaaendringernes saerlige virkninger for de nordlige skove og for marginale oekosystemer saasom vaadomraader, tundra og tiaga i arktiske og subarktikse omraader og for skovene i Middelhavsomraadet.

A.I.4.b)5) Integrerede undersoegelser af klimaets og menneskeskabte faktorers virkninger for bjergoekosystemer og skabelse af sammenhaenge med henblik paa evaluering af samfundsoekonomiske virkninger.

A.I.4.b)6) Udvikling af modeller til vurdering af oeget UV-B-straalings mulige virkninger for miljoe baade natur og bymiljoe, og sundhed.

A.I.4.b)7) Vurdering af den maade som arealanvendelse, gennem saadanne aktiviteter som skov- og landbrug, bydannelse, ophobning og forarbejdning af affald, draening, koncentration af industriel aktivitet i kystomraader, turisme og anlaegsarbejder, kan paavirke eutrofiering og forurening af kystnaere vandomraader.

A.I.4.b)8) Opnaaelse af indsigt i aendringer i og genopbygning af skovoekosystemer efter skovbrande.

A.I.4.c) Jordressourcer og truslen om oerkendannelse og jorderosion i Europa

Maal

- At udforme en integreret fremgangsmaade til forstaaelse af jorderosions- og oerkendannelsesprocessen i Europa i forbindelse med klimaaendringer med sigte paa at vende denne proces. Denne vil tage hensyn til det indviklede system af forskellige indbyrdes afhaengige faktorer, der foerer til en forringelse af jordressourcerne i udsatte omraader, der trues af oerkendannelse og jorderosion.

- At udvikle det videnskabelige grundlag for en rationel forvaltning af jordressourcerne i saadanne europaeiske omraader, hvor oerkendannelse og jorderosion udgoer en trussel eller allerede er i gang.

Forskningsopgaver

A.I.4.c)1) Integreret forskning der goer det muligt kvalitativt og kvantitativt at vurdere den relative rolle, de forskellige processer spiller i oerkendannelsen og jorderosionen; klimatiske, hydrologiske, biologiske og jordrelaterede processer.

A.I.4.c)2) Modellering, i forskellig rummaessig og tidsmaessig maalestok af de forskellige relevante processers indviklede dynamik, i systemer, hvor oerkendannelsen eller jorderosisonen er sket eller kan ske, herunder deres foelger for klimaet, for at forudse faenomenets udvikling.

A.I.4.c)3) Frembringelse af egnede datasaet, der muliggoer paavisning af eventuelle aendringer samt validering af modeller; identifikation af varsler om mulig oerkendannelse og jorderosion.

A.I.4.c)4) Udvikling og forbedring af bekaempelsesforanstaltninger og -strategier med henblik paa styring og nedbringelse af jordressourcernes forringelse i omraader, som er udsat for oerkendannelse og jorderosion, herunder en vurdering af noedvendige teknologiske indgreb.

Omraade II: Atmosfaerens fysik og kemi, samspillet mellem biosfaeren og virkningerne af miljoeforandringer

A.II.1. Atmosfaerens fysik og kemi

Maal

- At forstaa de processer, der betinger omfanget og udviklingen af ozonlaget i stratosfaeren, specielt dem der kan taenkes at foraarsage nedbrydelsen af det, og at forstaa virkningerne paa miljoeet af menneskelig aktivitet, saaledes at aendringer af dets omfang kan forudsiges.

- At forstaa og kvantificere de kemiske processer i troposfaeren, at vurdere bidraget fra processerne paa regionalt plan (i europaeisk maalestok) til miljoeaendringer paa hemisfaerisk eller globalt plan.

Der maa ske en forbedring af infrastrukturen til brug ved indsamling og faelles brug af data fra de europaeiske samvirkende eksperimenter og med henblik paa at lette adgangen til udnyttelse i faellesskab af de faciliteter, hvormed saadanne eksperimenter udfoeres, f. eks. forskningsfly, bredt tilgaengelige jordbaserede observationer og de noedvendige laboratoriefaciliteter. ENRICH-nettet vil blive inddraget i disse aktioner. Et naert samarbejde med andre programmer vil ogsaa vaere paakraevet.

Forskningsopgaver

A.II.1.a) Stratosfaerens kemi og nedbrydelse af ozonlaget

Det erkendes, at det vil kunne blive noedvendigt at yde stoette til at lette adgangen til visse store faciliteter for at gennemfoere de samvirkende europaeiske eksperimenter i stor skala, der paataenkes udfoert som en del af disse forskningsopgaver, paa effektiv vis.

- Dataindsamling, fortolkning af og modelberegning af dynamikken og udviklingen i den kemiske sammensaetning i den nedre stratosfaere ved de hoeje og middelhoeje nordlige breddegrader; paavisning af begyndelsen paa og udbredelsen af forstyrrelser af kemisk art og af det saaledes foranledigede ozontab; kortlaegning af udviklingen i ozonkoncentrationen og sporstoffer i den nedre stratosfaere som funktion af tid og rum; vurdering af foelgerne af overfoerslen af kemisk forstyrret luft til andre bredde- eller laengdegrader.

- Forstaaelse og modelberegning af homogene og heterogene processer, der paavirker udbredelsen og fordelingen af de aktive halogen-, nitrogen- og hydrogenradikaler i stratosfaeren; undersoegelse af dynamikken og sammensaetningen af luften i den nedre stratosfaere; vurdering af fordelingen og udviklingen i solens UV-straaling i Europa; vurdering af udvekslingen mellem troposfaeren og stratosfaeren.

A.II.1.b) Troposfaerens fysik og kemi

- Atmosfaerens selvrensningsevne: undersoegelse af de kemiske og meteorologiske processer, der styrer koncentrationerne af de oxiderende forbindelser saasom hydroxyl-radikaler og ozon, herunder virkningen af flys udstoedningsgas og andre forbraendingsgasser paa atmosfaerens ozonniveau tillige med retningerne derfor og virkningerne af emissioner i Middelhavsbassinet paa den fri troposfaere i andre regioner.

- Identifikation af aerosolpartiklers oprindelse og fysisk-kemiske aendringer i atmosfaeren og af deres vekselvirkninger med skyerne; undersoegelse af skyernes egenskaber og kemi.

- Kvantificering af naturlige emissioners (gas- og gasdraaber) rolle i atmosfaerekemien: vegetationens afgivelse af flygtige organiske forbindelser og deres bidrag til ozondannelsen, frigoerelse af svovl- og halogenforbindelser fra havmiljoeets biologiske aktivitet og biologisk afgivelse af reducerede og oxiderede former af nitrogen (dinitrogenoxid og nitrogendioxid); vurdering af virkningerne af emissionerne fra fossile braendsler.

- Karakterisering af kemiske signaler til tidlig varsling af potentielle globale aendringer i atmosfaeren saasom reduktion af troposfaerens ozon i polaromraaderne og hoeje nitrogensyrekoncentrationer i byerne om vinteren, (med sigte paa oprettelse af regionale systemer til tidlig varsling).

- Udvikling og validering af modeller og vurderingsmidler til beskrivelse af ozonbevaegelser i tid og rum i bjergegne.

A.II.2. Biosfaeriske processer

Maal

- At faa oeget indsigt i processerne i land-, vand- og flodsystemer samt kystoekosystemer og forstaa, hvordan og i hvilket omfang disse processer forstyrres af miljoeaendringer. Dette boer omfatte, hvad der sker med giftige stoffer og disses virkning samt virkningerne af UV-B-straaling.

- At faa oeget indsigt i biodiversitetens rolle i oekosystemerne, og at forstaa de mekanismer, der styrer biodiversitetens opretholdelse og udvikling, og hvordan disse mekanismer paavirkes af miljoeaendringer, herunder menneskeskabte.

Forskningsopgaver

A.II.2.a) OEkosystemernes funktion

A.II.2.a)1) Analyse af de processer, der indvirker paa oekosystemerne; identifikation af disse processers forstyrrelser som foelge af aendringer i miljoefaktorerne under hensyntagen til rummaessig og tidsmaessig foranderlighed.

Vaegten boer laegges paa primaer produktion af kemiske elementer, organiske stoffer, vand og energi samt disses stroemninger inden for og mellem oekosystemerne (f. eks. mellem land- og kystoekosystemer), paa de fysisk-kemiske og biologiske mekanismer, der betinger disse stroemninger, navnlig det organiske stofkredsloeb, samt paa tilbagevirkningsprocesserne (f. eks. dem, der styrer oekosystemernes gasformige emissioner til atmosfaeren, optagelsen og afgivelsen af kulstof mv.), og paa biologiske processer af betydning for befolkningsfunktioner og -dynamik (biomassens demografiske og genetiske aspekter samt dens udvikling).

A.II.2.a)2) Kvantificering af de organiske og uorganiske forurenende stoffers stroemninger inden for og mellem oekosystemerne; analyse af disse forurenende stoffers adfaerd og omdannelse og deres virkninger paa processerne i oekosystemerne; undersoegelsen af samspillet mellem forurenende stoffers virkninger og eutrofiering.

A.II.2.a)3) Udvikling af indikatorer af miljoemaessige effekter af forskellige forurenende stoffer og drivhusgasser. Om noedvendigt kan indikatorerne differentieres efter regioner med henblik paa at give vejledning vedroerende teknologiske valg og strategier, saafremt der sker en udveksling mellem emissioner. Saadan forskning maa bidrage til fastlaeggelse af indikatorer for reduktion af forskellige forurenende stoffer.

A.II.2.a)4) Undersoegelse af de faktorer, der styrer stabiliteten i oekosystemernes strukturer, deres tilpasning til og deres modstandskraft over for miljoeaendringer, herunder deres reaktion paa forbedrede miljoevilkaar.

A.II.2.a)5) Vurdering af de naturlige og antropogene miljoefaktorers indvirkning paa biologiske noegleprocesser og -strukturer set i forhold til oekosystemerne.

A.II.2.a)6) Udvikling af metoder til funktionel analyse som grundlag for integreret styring af oekosystemer og udvalgte levesteder med saerlig vaegt paa foelsomme oekosystemer saasom alpe- og bjergomraader, vaadomraader samt oe- og kystomraader.

A.II.2.a)7) Fastlaeggelse og sammenligning af vekselvirkninger og sammenhaenge mellem forskellige processer og paavirkninger paa regionalt og lokalt plan, som for eksempel sammenhaengen mellem eutrofiering og forurening og aendringer i arealanvendelsen; paavirkninger af fysiske processer i modsatte situationer.

A.II.2.a)8) Studier i oekotoksikologi med vaegten paa distribution af giftige stoffer og stofforbindelser samt virkningerne af disse; den samlede virkning af forurenende stoffer og andre miljoefaktorer.

A.II.2.b) Procesaendringer foraarsaget af UV-B-straalingen (3)

A.II.2.b)1) Noejagtigere bestemmelse af forholdet mellem dosis, som funktion af UV-straalingens boelgelaengde, og respons, i forbindelse med de vigtigste virkninger.

A.II.2.b)2) Bestemmelse af de mekanismer, der styrer levende vaeseners tilpasning, tolerance og modtagelighed, for saa vidt angaar genotype og faenotype.

A.II.2.b)3) Kvantificering af synergier og antogonier mellem UV-B-straalingen og andre faktorer i miljoeaendringer, f. eks. foroegelse af temperaturen og af CO2.

A.II.2.b)4) Vurdering af de af UV-B-straalingen foraarsagede sekundaere virkninger paa processerne i oekosystemerne og paa de bio-geokemiske kredsloeb, f. eks. aendringer i sammensaetning, artssamfund, nedbrydningshastighed, konkurrence, etc.

A.II.2.c) Biodiversitet og miljoeaendringer

A.II.2.c)1) Forstaaelse af biodiversitetens (herunder befolkningsdynamikkens) rolle for bevarelsen af oekosystemernes struktur, funktion og stabilitet.

A.II.2.c)2) Forstaaelse af de mekanismer, der tilpasser biodiversiteten paa landskabsplan (forskning i biodiversiteten paa lavere organisationsniveauer kan blive noedvendig i denne forbindelse). Vurdering af virkningerne af landskabsfragmenterne.

B. Miljoeteknologi

Omraade I: Instrumenter, teknikker og metoder til miljoeovervaagning

Maal

- At bidrage til at udvikle og forbedre analyse- og overvaagningsmetoder vedroerende forurenende emissioner og visse dele af miljoeet for at muliggoere en bedre overvaagning og en bedre forudsigelse af miljoeaendringer.

Dette skal ske a) i form af samordnede foranstaltninger, der forbinder de potentielle brugere og producenter af instrumenter, FFC, for de omraader, som vedroerer det, samt FTU-programmet »Maaling og proevning«; disse samordnede foranstaltninger skal identificere de potentielle brugeres behov og vaere retningsgivende for udviklingsarbejdet, og b) gennem omkostningsfordele FTU-projekter samordnet med FTU-programmet »Maaling og proevning«.

- At udvikle procedurer og metoder til bestemmelse og undersoegelse af opfoelgningen af miljoeaendringer (land-, indre vandveje- og kystmiljoeer).

Disse maal vil blandt andet sigte mod at opfylde Det Europaeiske Miljoeagenturs behov.

Forskningsopgaver

B.I.1) Bidrage til udvikling af jordbaserede eller luftbaarne instrumenter med fornoeden specificitet, reaktionsevne, noejagtighed og praecision til maaling af de sporstoffer og aerosoler i atmosfaeren, mellem emissionsstedet og den frie troposfaere, der er aarsag til vigtige miljoefaenomener (nedbrydning af ozonlaget, aendring i UV-straalingen, fotokemiske reaktioner osv.).

B.I.2) Bidrage til udvikling af analysemetoder til bestemmelse og maaling af bestemte forurenende stoffer og komponenter i industrispildevand og i vand, som ikke bruges industrielt.

B.I.3) Bidrage til udvikling af nye sensorer, f. eks. biosensorer til miljoeovervaagningsanvendelser, hvor de konventionelle metoder viser sig utilstraekkelige med hensyn til foelsomhed, selektivitet, noejagtighed, paalidelighed, proeveforberedelse, on line-overvaagning, rentabilitet.

B.I.4) Udvikling og validering af metoder og procedurer paa jorden og i luften (metoder til anvendelse i rummet behandles under emne c) til tidlig konstatering af aendringer i det kontinentale og kystnaere miljoe og til undersoegelse af udviklingen af saadanne aendringer.

B.I.5) Udvikling af nye teknikker til forbedring af dosimetrien for UV-B-straaling.

B.I.6) Udvikling af nye teknikker (arkaeometri) til genskabelse af fortidens miljoeforhold.

Omraade II: Teknologi og metoder til vurdering af trusler mod samt beskyttelse og genetablering af miljoeet

Maal

- At udvikle metoder til identifikation, forstaaelse, estimation, sammenlignende vurdering og behandling af de farer for miljoeet og naturressourcerne samt folkesundheden og -sikkerheden, som landbrugsdrift, industriprocesser, produkter (herunder kemikalier), byudvikling og kulturarven indebaerer.

- At bidrage til at udvikle mindre miljoefarlige industrielle processer og syntetiske produkter, at bidrage til at udvikle, forbedre og anvende baade forebyggende teknologier og teknologier til udbedring af skader.

Dette skal ske a) i form af samordnede foranstaltninger med deltagelse fra den videnskabelige sektor, der analyserer og har indsigt i miljoerisici og stoerre industririsici, de virksomheder, der paatager sig teknologisk udvikling, de virksomheder der maatte drage nytte af den teknologiske udvikling, FFC paa relevante omraader, lovgiverne samt FTU-programmet »Industri- og materialeteknologi«, b) i form af omkostningsfordelte projekter samordnet med relevante FTU-programmer.

Forskningsopgaver

B.II.1. Metoder til vurdering og styring af trusler mod miljoeet og mennesker

B.II.1.1) Forbedring af metoderne til vurdering af udsaettelse for risiko og vurdering af de farer, som kemiske produkter i miljoeet udgoer for sundheden og for miljoeet, bortset fra arbejdspladsen, (navnlig tidlige indikatorer for eksponering); udvikling af metoder til en hensigtsmaessig vurdering af virkninger, herunder metoder, der kan erstatte dyreforsoeg. Dette forskningsemne vil ligeledes daekke eksponeringsforudsigelse. Noegleelementerne i disse foranstaltninger er validering af de aktuelle vurderings- og forsoegsmetoder til forbedring af kvaliteten af de anvendte data og videnskabelige hypoteser. Dette vedroerer navnlig ekstrapolationers vaerdi, f. eks. fra in vitro- til in vivo-tests, fra dyremodel til menneske, fra laboratorium til marken, fra hoeje doser til lave doser, fra langtidseksponering til korttidseksponering, fra en saerlig population til populationen i almindelighed, fra populationen i almindelighed til saarbare grupper og fra udsaettelsen for et enkelt stof til udsaettelse for en blanding af kemiske produkter.

B.II.1.2) Bedre forstaaelse af de mekanismer, der ligger til grund for industriens uforsaetlige frigivelse af miljoe- eller sundhedsskadende produkter; faerdigudvikling af systemer til sikkerhedsstyring og afboedning af virkninger. Forskningen boer foerst og fremmest dreje sig om materialer, produktionssystemer og operationer, der paa grund af deres hoeje toksicitet, antaendelighed og eksplosionsfare, deres anvendelse i stor skala i industrien eller deres fysiske egenskaber (f. eks. tendensen til skydannelse der forbliver taet ved jorden eller daekker utilgaengelige omraader) er aarsag til de risici, der viser sig langt fra kilden. Arbejdet med dette emne vil ligeledes vaere knyttet til Faellesskabets politik for forebyggelse af ulykker i industrien og paa arbejdspladsen og gaa i retning af udvikling af risikoformindskende teknologier, metoder og gennemproevede evalueringsredskaber.

Luftforurening vil tjene som eksempel til at integrere alle de ovenfor naevnte aspekter i et paradigme over risikostyring i forbindelse med luftkvalitetskontrol, dvs. fra karakterisering af emissioner, evaluering af eksponering og virkninger, bioovervaagning og risikoanalyse til faerdigudvikling af kontrolforanstaltninger.

B.II.2. Analyse af industrielle og syntetiske produkters livscyklus

Udvikling og validering af metoder til analyse og vurdering af livscyklus for industrielle og syntetiske produkter, f. eks. papirprodukter og emballage.

B.II.3. Teknologier til beskyttelse og genetablering af miljoeet

B.II.3.1) Bidrage til udvikling og forbedring af industriprocesser og -produkter for at undgaa eller reducere deres miljoevirkninger saa meget som muligt.

B.II.3.2) Bidrage til faerdigudvikling og forbedring af integrerede teknologier til maksimal reduktion af faste, flydende og luftformige emissioner. Det teknologiske valg maa baseres paa en solid forstaaelse af, hvorledes en forureningskilde ofte afloeses af andre.

B.II.3.3) Bidrage til at udvikle og forbedre nye teknologier til materialegenvinding, herunder nedbrydning til genanvendelige raastoffer og genvinding af energi og affald. Undersoegelse af systemer til at opmuntre til at goere produkter mere genanvendelige.

B.II.3.4) Bidrage til udvikling og forbedring af processer til behandling af organisk affald fra industrien, landbruget og byomraader. Undersoegelse af systemer og mikrobiologiske processer til oeget sikker genanvendelse af organiske stoffer og foedevarer.

B.II.3.5) Haandtering af farligt affald: udformning af sikre processer til behandling af saadant affald, herunder genanvendelse af materialer eller genvinding af energi, i givet fald paa rentabel vis. Behandling af reststoffer for at sikre, at de afgiftes, stabiliseres og deponeres sikkert.

B.II.3.6) Programmet vil bidrage til udvikling af teknologi til genetablering af forurenede industriomraader og forladte lossepladser; udvikling af ikke indtraengende og hurtige metoder til lokalisering og maaling af forurenende stoffer og undersoegelse af processerne for de forurenende stoffers absorption/desorption, transport og biodisponibilitet, for at bidrage til opstilling af passende anvendelse af in situ-genetableringsteknologi.

B.II.4. Teknologier til beskyttelse og rehabilitering af historiske steder

I overensstemmelse med Faellesskabets politik vil forskning i beskyttelse og bevarelse af den kulturelle arv blive udbygget. En udvidelse af det videnskablige grundlag til bestemmelse og vurdering af teknologiernes foelger viser sig noedvendig. Forskningen i dette emne til blive suppleret af vurderingen af miljoemaessige risikofaktorer (herunder turismens virkninger) vedroerende en raekke materialer gennem udvikling og forbedring af ikke-destruktive analyse- og maalemetoder, metoder til kortlaegning af risici og skader osv.

Omraade III: Teknologi til forudsigelse, forebyggelse og reducering af naturkatastrofer

Maal

At tilvejebringe kvantitative data og udvikle fysiske modeller til forbedring af metoder til forudsigelse, overvaagning og styring af naturkatastrofer og farer fra naturen. Sammenligning af teoretiske forudsigelser, observationer og maalinger i marken skal fremmes tillige med multidisciplinaere fremgangsmaader.

Forskningsopgaver

B.III.1. Farer fra vand og hydrogeologiske forhold

B.III.1.1) Udvikling og validering af metoder til forebyggelse af oversvoemmelser baseret paa in situ data og teledetektion (radarsystemer, satellitter), herunder udvikling af metoder til modelopstilling med rummaessig og tidsmaessig fordeling af nedboer, navnlig i komplekse terraener. Udvikling af og forsoeg med oversvoemmelsesmodeller (opsamlingsmodeller), der omfatter en passende behandling af sne- og islagsadfaerd. Udvikling af og forsoeg med sammenkobling af meteorologiske og hydrologiske modeller med sigte paa bedre at kunne forudsige oversvoemmelser. Udvikling af integrerede vand-ressourcer og flodmodeller med sigte paa vurdering af regionale og langsigtede foelger af anlaegsarbejder i forbindelse med floder.

B.III.1.2) Undersoegelse af tendenser med hensyn til samt overvaagning og kortlaegning af farer for oversvoemmelse, jordskred og laviner, isaer i bjergegne og navnlig hvor disse er udsat for foelgerne af aendret anvendelse af arealerne og af turisme samt for forandringer i forekomsten af sne og is. Forbedret overvaagning af jordskred, mudderstroemme og laviner samt forbedrede alarmeringsteknikker, herunder udloesningsmekanismer. Evaluering af mekanismer for haevninger og saenkninger af terraenet og for udloesning af jordskred.

B.III.2. Jordskaelv

B.III.2.1) Udvikling af avanceret teknologi til overvaagning og analyse af spaendinger, deformationer og bevaegelser (tryk, belastning, forskydninger) i omraader med stor risiko for seismisk, oekonomisk og social paavirkning. Ogsaa en bedre forstaaelse af risiko fra tsunami kunne soeges opnaaet. Udvikling af avancerede instrumenter til lokalisering og detektering af jordskaelv og lokale bevaegelser i jorden som foelge af saerlige undergrundsforhold. Mere indgaaende undersoegelser kunne omfatte forskellige klippeformers reaktioner paa jordskaelv, forkastningsmekanismer i poroest materiale og geomorfologiske reaktioner paa jordskaelv.

B.III.2.2) Udvikling af avancerede automatiske sensorer til kontinuerlig overvaagning og kontrol af jordskaelvsrelaterede faenomener inklusive paavirkninger af menneskelige beboelser, der ledsager eller gaar forud for seismisk aktivitet, i tektonisk set strategiske omraader. Integrering og validering af alarmsystemer og de ovenfor naevnte systemer til forudsigelse af jordskaelv og tsunami. Forbedring og harmonisering af teknologiske strukturer og midler til indsamling, transmission, oplagring og udveksling paa europaeisk plan af jordskaelvsdata. Anvendelse af forudsigelsesmodeller med stedlige geologiske og geotekniske vilkaar i byplanlaegning og opfoerelse af byer.

B.III.2.3) Forbedring af europaeiske databaser vedroerende jordskaelvsrisiko samt stoette til at lette adgangen til store faciliteter, hvor saadanne er noedvendige, isaer ved forsoeg med og afproevning af nye strukturer og nye materialer, som er egnede til at nedbringe jordskaelvsfaren.

B.III.3. Vulkanudbrud

B.III.3.1) Udvikling og eksperimentel afproevning af automatiske sensorer til overvaagning af geofysiske og geokemiske faenomener i sammenhaeng med fortsat grundforskning i vulkaners natur og adfaerd og fortsatte undersoegelser af de naturgivne vulkanlaboratorier i Europa. Udviklings og validering af automatiske systemer til overvaagning af vulkansk aktivitet. Udvikling af og forsoeg med teledetektionsteknikker til overvaagning af eruptive skyer. Udvikling af databehandlingsmetoder for at integrere disse forskellige informationskilder (f. eks. overvaagningsdata og geofysiske og geokemiske in situ data).

B.III.3.2) Udvikling af mobile alarmeringssystemer.

B.III.4. Skovbrande

Kortlaegning af brandfarer og vurdering af skader ved hjaelp af telemaaling; modelopstilling for ilds opfoersel; forbedring af det videnskabelige grundlag for udvikling af vaerktoejer med henblik paa styring og reducering af skovbrande. Forbedring af farevarsler, indsamling og analyse af statistiske oplysninger vedroerende skovbrande.

C. Rumteknologi anvendt til miljoeovervaagning og -forskning

Jordobservationsteknikken er stadig relativ ny, hvorfor der er behov for yderligere forskning og udvikling saavel som praktisk anvendelse, saa man kan udnytte alle denne tekniks muligheder til at skaffe offentligheden fordel af resultater, der staar i et rimeligt forhold til de betydelige investeringer paa rumforskningsomraadet, og til at forbedre evnen til at overvaage og forstaa jordens forhold paa globalt, regionalt og lokalt plan, til at bistaa Kommissionen og medlemsstaterne med en mere effektiv gennemfoerelse af deres politik og til at oege brugen af data fra jordobservationer til at styrke udviklingen af den servicesektor, der fremskaffer saadanne oplysninger.

Omraade I: Forskning i metoder samt pilotprojekter

Maal

- At forbedre og paa hensigtsmaessig vis maalrette Europas tekniske og videnskabelige kapacitet til behandling og fortolkning af jordobservationsdata.

- At udvikle anvendelser af jordobservationsdata af interesse for Europa og forbedre kvaliteten og udbyttet af den dermed skabte viden.

Disse maal skal bl. a. imoedekomme Det Europaeiske Miljoeagenturs behov.

Forskningsopgaver

De forskningsprojekter, der finansieres under dette program, skal fokusere paa anvendelsesomraader, der har tilknytning til Faellesskabets miljoepolitik og til de relevante aspekter af politikken paa andre omraader. Projekterne boer have direkte tilknytning til andre relevante forskningsaktiviteter under rammeprogrammet, navnlig paa omraadet havforskning og havteknologi, landbrug, skovbrug og fiskeri.

Omkostningsdelte aktioner og samordnede aktioner suppleres af FFC's direkte aktioner paa omraader, hvor FFC har kompetence og driver relevant forskning ved at anspore til et snaevert samarbejde mellem miljoeforskere, jordobservationsforskere, mervaerdivirksomheder, operative brugere og leverandoerer af telemaalte data.

C.I.1. Forskningen i metoder skal sigte mod at loese saerlige problemer med hoej prioritet inden for brugen af jordobservationsdata. Saadan forskning skal udfoeres i naert samarbejde mellem videnskabsmaend inden for forskellige discipliner af anvendt forskning og instrumentkonstruktoerer med henblik paa ar sikre, at jordobservationsdataene udnyttes fuldt ud.

De tekniske emner er foelgende:

- Udvikling af forbedrede saet af data fra jordobservationsinstrumenter, som kan indpasses i geografiske informationssystemers datastruktur. Derved vil man lette integrationen af jordobservationsdata i det system, der bruges inden for statistiske informationssystemer, hvilket er af saerlig interesse i forbindelse med klimaaendringer og tidlig varsling samt undersoegelse af miljoeaendringer i overflade- og kystfarvandsmiljoeet, miljoeforvaltning og miljoebeskyttelse, landbrug, skovbrug og fiskeri.

- Forbedring af samabejdet mellem brugere af satellitdata i miljoeoejemed med sigte paa at naa frem til en oeget anvendelse af jordobservationsdata og -teknologier og at fremme overfoersel af relevante data til praktisk anvendelse.

- Udvikling af generiske vaerktoejer og teknikker til automatiseret forbehandling, fortolkning og integrering af telemaalte data og overfladedata. Udvikling af metoder til datareduktion. Hvor FFC har kompetence og driver relevant forskning i ekspertsystemer, neurale net, parallel edb og integrerede GIS (geografiske informationssystemer), vil centret yde supplerende bidrag til projekter inden for saadanne omraader. Der skal gennem GIS navnlig udvikles passende datamodeller og -strukturer, som kan fremme integrationen af jordobservationsdata i de statistiske informationssystemer.

- Stoette til planlaegning af in situ-foranstaltninger og kampagner for dataindsamling i marken samt forbedring af procedurerne for kalibrering og validering af data.

C.I.2. Pilotprojekterne skal afproeve, om udvalgte anvendelser af satellitsensorer og luftbaarne sensorer kan udnyttes rentabelt under realistiske forhold.

Pilotprojekterne vil bygge paa behovet for at viderefoere tidligere samordnede aktioner paa dette omraade og vil normalt omfatte foelgende elementer: analyse af brugernes driftsmaessige behov; vaerdien af de udledte oplysninger set i forhold til oplysningernes kvalitet; indkredsning af passende datakilder og passende databehandlingsplaner til udledning af den noedvendige information; udarbejdelse af en ivaerksaettelsesplan, med angivelse af snaevert samarbejde med en medvirkende bruger; etablering af et praeoperationelt pilotsystem.

Der vil om noedvendigt blive etableret forbindelser med FFC's tilsvarende aktioner, bl. a. paa omraaderne miljoeovervaagning, afskovning i troperne, forbraending af biomasse, overvaagning af landbrug og overvaagning af havenes farve.

Der kan ogsaa blive tale om pilotprojekter som led i etableringen af jordobservationscentret (forskningsomraade III) med henblik paa at afproeve infrastrukturerne for behandling og forvaltning af data og stoette oprettelsen af sammenhaengende brugerkredse.

Omraade II: Forskning i og udvikling af potentielle fremtidige operative aktiviteter

For at understoette udviklingen af politikken optraeder Kommissionen baade som en vigtig kunde og som stedfortraeder for andre brugere og goer en saerlig indsats for at fremme udviklingen af fortloebende og omkostningseffektive operationelle tjenester og aktioner. Dette kraever en helhedsforstaaelse af det operationelle behov, herunder identifikation af brugerkredsen, instrumenter, missioner, haandtering af jordelementdata samt behandling og dataoverfoersel. For at opfylde programmets maal kan der ydes stoette til udvikling af instrumenter i tilfaelde, hvor det staar klart, at stedfindende eller planlagte satellitmissioner ikke er tilstraekkelige til at daekke behovet for miljoeforskning eller miljoeovervaagning. Brugersamfundet skal udarbejde specifikationerne for instrumenter, som skal finansieres under aktionen.

Maal

- At udpege og vurdere brugerkravene i Faellesskabets til operationelle jordobservationsaktiviteter.

- At sikre, at der som led i Faellesskabets politik designes og udvikles ruminstrumenter, der opfylder de nuvaerende og potentielle brugeres behov.

Forskningsopgaver

C.II.1. Forskningen skal vaere rettet mod fastlaeggelsen af brugerkravene inden for Faellesskabets politik med hensyn til satellittjenester og luftbaarne tjenester med sigte paa fremskaffelse af operative data under hensyntagen til omkostningseffektiviteten samt mod definitionen af instrumenter, missioner og jordstruktur i fornoedent omfang.

C.II.2. Udvikling af nye instrumenter skal ske paa grundlag af en fastlaeggelse af brugerkravene. Muligheden for at forbedre operationelle karakteristika og sikre kontinuiteten af prototypeinstrumenter udviklet under Den Europaeiske Rumorganisations programmer og under operationelt orienterede europaeiske rumfartsorganisationer som f. eks. EUMETSAT skal overvejes som et led i naevnte maalsaetning. Spoergsmaalet om faerdiggoerelse af udviklingen af instrumenterne VEGETATION og AMAS, som bygger paa medlemsstatsagenturers virksomhed, er saerlig vigtig og vil blive overvejet i henhold til maalsaetningen, ligesom udfaldet af overvejelserne vil blive retningsgivende for fremtidige beslutninger om lignende forslag.

Omraade III: Jordobservationscenter

Der er behov for en effektiv jordbaseret infrastruktur, saa det stigende antal brugere kan goere optimal brug af de disponible data og aabne vejen for operationelle anvendelser.

Maal

Jordobservationscentret skal bidrage til oprettelsen af et koordineret og decentraliseret europaeisk net for jordobservationer, Det Europaeiske Jordobservationssystem (EEOS), med henblik paa at oege brugen og vaerdien af jordobservationsdata.

Forskningsopgaver

Kernen i disse skal vaere:

C.III.1. at tilskynde til bedre kommunikation mellem individuelle brugere og mellem kredse af brugere

C.III.2. at stimulere frembringelsen af hoejkvalitetsprodukter, hvor og naar der er brug derfor

C.III.3. at fremme en bedre standardisering og kvalitetssikring af data

C.III.4. at koordinere udformningen og brugen af eksisterende og fremtidige decentraliserede dataarkiver, databaser og datatjenester

C.III.5. goere jordobservationsdata, -tjenester og -ekspertise lettere tilgaengelige.

Der vil blive foreslaaet en projektplan for udformningen og oprettelsen af Centret for Jordobservation ved afslutningen af undersoegelsen af Pathfinder-fasen, som paaregnes at vaere gennemfoert i loebet af sommeren 1995.

D. Menneskelige aspekter ved miljoeaendringerne

Omraade I: De sociooekonomiske aarsager til og konsekvenserne af miljoeaendringerne

Alle bidrag under denne del af programmet boer koordineres naert med FTU-programmerne om ikke-nuklear energi, transport og maalrettet sociooekonomisk forskning samt programmet for samarbejde med tredjelande og internationale organisationer.

Maal

- At oege forstaaelsen af de vigtigste sociale og oekonomiske kraefter i tilknytning til miljoeaendringerne paa globalt og europaeisk plan.

- At vurdere de vigtigste risici og konsekvenser, som miljoeaendringerne indebaerer for oekonomi og samfund, navnlig for udviklingen i Den Europaeiske Union.

- At forstaa samspillet mellem produktions- og forbrugsmoenstre, muligheden for at paavirke dem og saadanne forandringers virkninger paa globalt og europaeisk plan.

Sigtet med disse maalsaetninger er bl. a. at imoedekomme Det Europaeiske Miljoeagenturs behov.

Forskningsomraader

D.I.1. Analyse af den relative og absolutte miljoebelastning paa globalt og europaeisk plan fra de vigtigste erhvervsaktiviteter, adfaerdsformer og forbrugsmoenstre; udvikling af passende miljoebelastningsindicier og -indikatorer samt af modeller, som medvirker til og varsler om kritiske vekselvirkninger, der foraarsager miljoeskader.

D.I.2. Vurdering af miljoeaendringernes indvirkning paa samfundet og erhvervslivet, saasom landbrug, skovbrug, fremstillingsindustri, transport og turisme samt noegleinfrastrukturer som energi- og vandforsyning navnlig i miljoemaessigt og socialt saerlig saarbare omraader (f. eks. bjergomraader, kystomraader, flodsystemer, byomraader, alpine omraader med stor arbejdsloeshed).

D.I.3. Vurdering af sammenhaengen mellem handelsliberalisering og mere varige forbrugsmoenstre samt dens virkning paa miljoeet og paa den oekonomiske og samfundsmaessige udvikling i Europa og i udviklingslandene.

Omraade II: OEkonomiske og sociale svar paa miljoeproblemerne

Maal

- At indkredse og udvide mulighederne for sociale og oekonomiske foranstaltninger til afboedning af kritiske miljoesituationer.

- At udforme oekonomiske og sociale indikatorer og kriterier for vurdering af, i hvor hoej grad der sker fremskridt henimod virkeliggoerelsen af baeredygtig udvikling.

Forskningsopgaver

D.II.1. Udarbejdelse af passende kvantitative indikatorer for »udviklingsmaessig baeredygtighed«, i baade rum og tid og inden for vigtige erhvervssektorer, med udgangspunkt i de samlede naturlige og menneskelige ressourcer, miljoeets opretholdelseskapacitet (herunder den biodiversitet og oekosystemernes virkningsmekanismer), materiale- og energiudnyttelsens effektivitet (industriel metabolisme), med samtidig hensyntagen til etiske overvejelser vedroerende miljoeet (f. eks. vores ansvar over for den nuvaerende og de kommende generationer).

D.II.2. Undersoegelser af kulturelle, historiske og vaerdibetingede hindringer for baeredygtig udvikling.

D.II.3. Forbedring af redskaber til at vurdere og sammenligne forskellige miljoepolitiske virkemidler.

D.II.4. Forbedring af metoder til at inkorporere miljoeomkostninger og -fordele i de oekonomiske resultatindikatorer og i regnskabssystemer; fremgangsmaader for anvendelse af regnskabssystemer, hvori der tages hensyn til miljoeaspekterne paa flere niveauer; bedre metoder til at internationalisere miljoeomkostningerne; vurdering af teorier og konsekvenser paa etisk plan, med samtidig vaegtlaegning paa alternative miljoevurderingssystemer.

D.II.5. Udvikling af strategier og instrumenter til brug for tilvejebringelse af baeredygtig udvikling paa vigtige omraader inden for landbrug, skovbrug, udviklingsbistand, energi, turisme og transport, og gennem forbedring af den oekonomiske effektivitet af og det videnskabelige grundlag for den optimerede blanding af miljoeinstrumenter, reguleringsmidler og oekonomiske incitamenter), udstedelse af miljoestandarder og disses kvalitet med saerlig vaegt paa sektorer og problemer, som overskrider geografiske og administrative graenser.

Omraade III: Integrering af videnskabelig viden og oekonomiske og sociale hensyn i miljoepolitisk planlaegning

Maal

- At analysere og forbedre udnyttelsen af den videnskabelige viden og udvikle metoder, der tager hensyn til usikkerhedsmomenter i forbindelse med miljoepolitisk planlaegning.

- At opstille generiske og tvaerfaglige fremgangsmaader til optimering af kombinationen af videnskabelig sociooekonomisk risikovurdering i haandteringen af miljoerisici.

- At udbygge mulighederne for at udnytte miljoestatistiske oplysninger i den miljoepolitiske planlaegning.

- At analysere og forbedre modeller og instrumenter til brug for haandteringen af miljoerisici, hvor aarsager og virkninger overskrider internationale og regionale graenser.

Forskningsopgaver

D.III.1) Udvikling af nye fremgangsmaader til at integrere de videnskabelige og sociooekonomiske parametre i haandteringen af naturbetingede og teknologiske risici. »Case studies« af komplekse problemer, der beroerer flere dele af miljoeet, med henblik paa at undersoege og forbedre risikohaandteringen paa lokalt og regionalt plan (f. eks. Middelhavsomraadet, vaadomraader, alpeomraader, bymiljoe, affald og problemer i forbindelse med forvaltning af vandressourcerne).

D.III.2) Udvikling og forbedring af metoder og fremgangsmaader til at udnytte videnskabelige data ved udformning, gennemfoerelse og vurdering af miljoepolitik og anden politik; undersoegelse af alternative fremgangsmaader til at tage hoejde for videnskabelige usikkerhedsmomenter i udformingen af politiske tiltag, under hensyntagen til vigtige miljoeprincipper, saasom forsigtighedsprincippet.

D.III.3) Udviling af modeller, der kan vise forbindelserne mellem miljoeskader og de andre relevante fysiske og sociooekonomiske variabler, baseret paa bedre design og udforming af informationssystemer vedroerende miljoeskader og af teknikker til integrering af miljoedata.

D.III.4) Udvikling af metoder til vurdering af miljoedata og til brug ved omdannelsen af disse til nyttige oplysninger, dvs. oplysninger, som kan anvendes af personer med ansvar for udformningen af politiske retningslinjer og af grupper, der repraesenterer offentlige interesser.

Omraade IV: Baeredygtig udvikling og teknologiske aendringer

Maal

- At forstaa noegleparametrene for en baeredygtig teknologisk udvikling set i forhold til miljoeet og vekselvirkningerne med konkurrencedygtighed og beskaeftigelse i Faellesskabet.

- At udvikle metoder til vurdering og maksimering af bidraget fra forskning og teknologisk udvikling til en baeredygtig udvikling.

Forskningsopgaver

D.IV.1) Udvikling og anvendelse af kriterier (f. eks. med hensyn til oekonomi, lovgivning, beskaeftigelse og social accept) for indkredsning af en raekke teknologier, der indebaerer miljoefordele, enten gennem generiske innovationsmidler, saasom minimering af materialeforbrug, forbedring af produktdesign osv., eller gennem systematisk evaluering af de mulige teknologiske svar paa kritiske miljoeproblemer (f. eks. global opvarmning, nedbrydelsen af ozonlaget, mindskelse af biodiversiteten, vandmangel, oedelaeggelse af jordbunden).

D.IV.2) Udvikling af metoder til vurdering af omkostninger/risici/fordele ved teknologi med stor indvirkning paa miljoeet, herunder integrerede metoder til evaluering paa regionalt plan, procesplan og produktionsplan (f. eks. costbenefitanalyse, miljoeaudit, kumulativ vurdering af miljoebelastningen, industriel metabolisme/livscyklusanalyser, moderniseringsmetoder); inkorporering af baeredygtighedskriterierne i udformningen, evalueringen og udnyttelsen af de europaeiske FTU-aktioner.

D.IV.3) Belysning af forbindelserne mellem samfundets praeferencer baseret paa hensyn til miljoe og teknologiske forandringer, f. eks. social accept af teknologi, samfundets favorisering af »groenne« produkter; konsekvenserne af nye idéer for miljoebeskyttelsen, f. eks. livscyklusforvaltning, udvidelse af producentens ansvar osv.; udvikling af kombinerede indikatorer for miljoemaessig/kommerciel ydeevne; undersoegelser af vellykkede tiltag til baeredygtig udvikling i virksomheder.

D.IV.4) Belysning af forbindelserne mellem forskellige typer miljoepolitiske instrumenter (lovgivning; markedsrelaterede instrumenter) og disses indflydelse paa den teknologiske udvikling.

(1) Resolution 93/C 138/01 af 1. februar 1993. (EFT nr. C 138 af 17. 5. 1993).(2) En beskrivelse af de aktioner paa disse omraader, som FFC er tiltaenkt, findes i udkastet til Raadets beslutning om FFC's indsats (dok. KOM(94) 68 endelig udg. - 94/0095 (CNS) af 30. marts 1994). Et uddrag af forslaget er vedlagt naervaerende beslutning.(3) Forbedring af UV-straalingens dosimetri gennem videreudvikling af maaleteknikker behandles under omraade I i afsnittet Miljoeteknologi.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF MIDLERNE, SOM SKOENNES NOEDVENDIGE "(mio. ECU)

"" ID="1">Tema A

" ID="1">Det naturlige miljoe, miljoekvalitet og globale forandringer

> ID="2">250

"" ID="1">Tema B

" ID="1">Miljoeteknologi

> ID="2">133

"" ID="1">Tema C

" ID="1">Rumteknik anvendt til miljoeovervaagning og -forskning

> ID="2">109

"" ID="1">Tema D

" ID="1">Miljoeforandringers humane dimension

> ID="2">40

"" ID="1">I ALT

> ID="2">532 (1) (2)

"">

Fordelingen paa forskellige temaer udelukker ikke, at et projekt kan hoere ind under flere omraader.

(1) Heraf:

- hoejst 3,8 % til personaleudgifter og 3, 6 % til driftsudgifter

- 5 mio. ECU til formidling og udnyttelse af resultater

- 2 % til uddannelse

- indtil 5 mio. ECU, til saerforanstaltninger vedroerende SMV.(2) Et beloeb paa 320 mio. ECU, som udgoer forskellen mellem det beloeb, der skoennes noedvendigt til dette programm, og det beloeb, der i det fjerde rammeprogram er afsat til miljoe og klima, er opfoert i det »FTU-saerprogram, der skal gennemfoeres dels ved hjaelp af direkte aktioner (FFC) og dels ved hjaelp af konkurrencebaseret tekniskvidenskabelig stoette til Faellesskabets politikker (1995-1998)«.

BILAG III

SAERLIGE BESTEMMELSER FOR PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE Programmet gennemfoeres ved hjaelp af indirekte aktioner, hvor Faelleskabet yder finansielle bidrag til FTU-aktioner, som gennemfoeres af tredjeparter eller FFC's institutter i samarbejde med tredjeparter:

1. Omkostningsfordelte aktioner af foelgende typer:

1.1. FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter, herunder fornoeden grundforskning af relevans for industrien.

Faellesskabsfinansieringen overstiger normalt ikke 50 % af projektomkostningerne med en gradvis lavere deltagelse jo naermere projektet er paa markedet. Universiteter og andre institutioner, der ikke selv foerer omkostningsregnskab, faar refunderet deres ekstraudgifter hertil med 100 %.

1.2. Stimulering af brug af teknologi, som skal fremme og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i FTU-aktioner:

- ved hjaelp af tilskud til gennemfoerelse af en FTU-aktions forundersoegelsesfase, herunder soegning efter partnere, i en periode paa op til tolv maaneder. Tilskuddet ydes efter udvaelgelsen af forslag, som normalt kan forelaegges af mindst to ikke-forbundne smaa og mellemstore virksomheder fra to forskellige medlemsstater. Tilskuddet daekker op til 75 % af omkostningerne i forbindelse med forundersoegelsesfasen, dog hoejst 45 000 ECU, og

- ved stoette til kooperative forskningsprojekter, hvor smaa og mellemstore virksomheder, der har samme problemer, men ikke tilstraekkelige egne forskningsfaciliteter, engagerer andre juridiske personer til at udfoere forskning paa deres vegne. Faellesskabsfinansiering af kooperative forskningsprojekter, som involverer ikke-sammenhoerende smaa og mellemstore virksomheder fra mindst to forskellige medlemsstater, vil normalt daekke 50 % af forskningsomkostningerne.

Efter foerste indkaldelse af forslag kan der i begge tilfaelde indgives ansoegninger naar som helst i den periode, hvor arbejdsprogrammet gennemfoeres.

Disse aktioner suppleres af saerlige forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger.

2. Foranstaltninger knyttet til dette saerprogram

- stoette til finansiering af infrastrukturer eller faciliteter, som kraeves til gennemfoerelse af en samordnet aktion.

Faellesskabsfinansiering kan andrage indtil 50 % af udgifterne til disse foranstaltninger.

3. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger saasom:

- konferencer, seminarer, workshopper og andre videnskabelige eller tekniske sammenkomster, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser

- videnskabelige publikationer og aktioner til formidling, fremme og udnyttelse af resultater i samarbejde med de aktioner, der er udfoert inden for tredje aktion; faktorer, som kan forventes at fremme brugen af resultater, vil blive taget i betragtning fra begyndelsen og under hele forloebet af FTU-projekter, idet deltagerne i disse vil udgoere et afgoerende net til brug ved formidlingen og udnyttelsen af resultaterne

- undersoegelser til evaluering af de sociooekonomiske konsekvenser samt de eventuelle miljoerisici, der er forbundet med samtlige projekter under dette program. Undersoegelserne vil blive foretaget i naert samarbejde med programmerne for ikke-nuklear energi, transport, internationalt samarbejde og maalrettet sociooekonomisk forskning for at sikre, at resultaterne deraf udnyttes bedst muligt og fortsat vil blive brugt

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet

- uafhaengig evaluering af forvaltningen af og resultaterne fra aktiviteterne under programmet

- udbygning af det internationale videnskabelige samarbejde, bl. a. om forskning i globale aendringer, herunder med udviklingslande

- stoette til driften af decentraliserede oplysnings- og bistandsnet til fordel for smaa og mellemstore virksomheder i samarbejde med FTU-vurderingsaktionen under Euromanagement.

Faellesskabet daekker op til 100 % af udgifterne til disse foranstaltninger.

4. Samordnede aktioner, der betaar i koordinering, isaer via samordningsnet, af FTU-projekter inden for programmet, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede aktioner kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af faelles interessegrupper, som gennem FTU-projekter under aktioner med omkostningsdeling samler fabrikanter, net-operatoerer, edb-raadgivningsfirmaer, servicevirksomheder, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme teknologiske eller industrielle maal.

Faellesskabet daekker indtil 100 % af udgifterne til samordning.

Uddrag af forslaget til Raadets beslutning om FFC-programmet (Dok. KOM (94) 68 endelig udg. - 94/0095 (CNS)) vedroerende de aktioner, der skal gennemfoeres af Det Faelles Forskningscenter (FFC) paa omraader omfattet af saerprogrammet inden for miljoe og klima

FFC vil bidrage til at fremme miljoebeskyttelsen i snaevert samarbejde med det tilsvarende handlingsprogram med omkostningsdeling og via de tre sektorer:

- det naturlige miljoe, dets kvalitet og dets aendring i global henseende

- teknologier til miljoe

- anvendt rumteknik for miljoeovervaagning og forskning.

Det Europaeiske Faellesskab boer yde et betydeligt bidrag til den internationale forskning af globale aendringer, navnlig ved at deltage i vigtige initiativer ivaerksat af det videnskabelige samfund saasom Det Internationale Geosfaere-Biosfaere-Program (IGBP) - aktiviteterne under European IGAC's (International Global Atmospheric Chemistry) projektkontor (EIPO) vil blive fortsat i Ispra for IGBP - Verdensprogrammet for Klimaforskning (WCRP) og programmet »Human Dimension« (HDP).

Inden for denne ramme vil Det Faelles Forskningscenter koncentrere sine forskningsaktiviteter om:

- overvaagning og undersoegelse - navnlig ved anvendelse af teledetektionsteknikker - af vekselvirkningerne mellem biosfaere og atmosfaere og vekselvirkningerne mellem de processer, der udvikler sig paa landjorden og i havet, samt de parametre, der er relevante for klimaforandringer

- fysiske og kemiske analyser af de atmosfaeriske processer (specielt undersoegelse af svovl i atmosfaeren), herunder navnlig biogenetiske og antropogenetiske emissioners adfaerd. Dette boer omfatte baade maalinger og modelopstilling

- overvaagning af globale aendringer ved teledetektion gennem udvikling af avancerede teknikker til observation af jorden. Dette boer omfatte forskning og udvikling af teknikker til udnyttelse af de data fra rummet, der er afledt af satellitobservationen, navnlig til overvaagning af det marine miljoe og aendringer af oekosystemet paa jorden. Der boer ligeledes udvikles en raekke avancerede teknikker (herunder statistiske teknikker) til udnyttelse af det nye system for observation af jorden.

Endvidere vil FFC yde et afgoerende bidrag til ivaerksaettelsen af Jordobservationscentret (CEO).

Det videnskabelige samfund og dets beslutningstagere har behov for noejagtige og sammenhaengende data fra observation af jorden, som straekker sig over en lang periode. For at opfylde dette presserende behov boer Det Europaeiske Faellesskab oprette centret for observation af jorden i snaevert samarbejde med medlemsstaterne og i tilknytning til Den Europaeiske Rumorganisation. Dette projekt tager sigte paa at sikre brugerne, at de til stadighed og paa langt sigt raader over sammenhaengende data vedroerende observation af jorden. Der oprettes et decentraliseret net af interesserede europaeiske organisationer, som samler brugere, de organer, som sikrer den tematiske analyse, og databehandlingscentrene til en helhed. Braendpunktet for et saadant net boer vaere FFC, medens handlingsprogrammerne med omkostningsdeling vil yde stoette til nettets nationale dele.

FFC vil ligeledes bidrage til nettet ENRICH ved at stille sit videnskabelige arbejde om globale aendringer til raadighed for dette net.

FFC vil fortsat yde stoette til en forbedring af miljoekvaliteten, hovedsageligt gennem sit arbejde vedroerende luft- og vandkvalitet samt vurdering af risiciene i forbindelse med kemisk affald. Arbejdet vedroerende luftkvaliteten i bygninger vil ligeledes blive fortsat, og dette gaelder ogsaa undersoegelsen af forureningen med metaller i sporbare maengder.

Forskningen i forbindelse med nyskabende teknologier til miljoebeskyttelse tager sigte paa:

- at forbedre industrisikkerheden og miljoeforvaltningen ved at forsyne industrien, forskningsinstitutioner og offentlige myndigheder med nyskabende teknologier (navnlig design-redskaber) til evaluering af sikkerheden ved kemiske installationer

- at udvikle mekanismer til kontrol af kemiske reaktioner, som er tilboejelige til at blive ukontrollerbare, vaerktoejer som giver mulighed for at forudse spredningen af giftige eller let antaendelige produkter og konsekvenserne af eksplosiv forbraending og detonation.