BILAG I

INDIVIDUELLE BETINGELSER, KOLLEKTIVE BETINGELSER OG TILRETTELÆGGELSE AF MEDLEMSSTATERNES DELTAGELSE, JF. ARTIKEL 4 OG 5

1. INDIVIDUELLE BETINGELSER

1.1. Ejerskab af eller adgang til en passende SST-sensor til rådighed for SST-delkomponenten og menneskelige ressourcer til at drive den:

1.1.1. Ejerskab af eller adgang til SST-sensoren

1.1.1.1. Med henblik på artikel 57, stk. 1, litra a), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 ( 1 ) anses en medlemsstat for at have ejerskab af en SST-sensor, når den i henhold til national lovgivning har ejendomsretten til og er i besiddelse af sensoren og de data, den producerer.

1.1.1.2. Med henblik på artikel 57, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2021/696 anses en medlemsstat for at have adgang til en SST-sensor, hvis de nødvendige data, der produceres af denne sensor, ikke kan afvises af en tredjepart, og, hvis der er tale om en sporingssensor, medlemsstaten eller den ansvarlige nationale enhed kan beordre en anmodning om opgavelevering.

1.1.2. Passende SST-sensor

1.1.2.1. Med henblik på artikel 57, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2021/696 anses en SST-sensor for at være passende operationelt set, hvis sensoren er i kategori A (som defineret i 2.2.1.1).

1.1.2.2. Med henblik på artikel 57, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2021/696 anses en SST-sensor for at være passende ikke-operationelt set, hvis sensoren er i kategori B eller C (som defineret i 2.2.1.1).

1.1.3. Sensor til rådighed for SST

Med henblik på artikel 57, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2021/696:

1.1.3.1. anses en SST-sensor for at være til rådighed for SST operationelt set: hvis denne sensor er i kategori A som defineret i punkt 2.2.1.1, og mindst én af følgende betingelser er opfyldt: a) sensoren skal være mindst 20 % dedikeret til SST-partnerskabets opgaver, men en lavere procentdel for sporingssensorer kan accepteres, hvis det er begrundet i arkitekturundersøgelserne b) sensorens SST-relaterede opgave har højere prioritet end sensorens øvrige missioner

1.1.3.2. anses en SST-sensor for at være til rådighed for SST ikke-operationelt set, hvis følgende betingelser er opfyldt: a) sensoren er opført i kategori B eller C (som defineret i punkt 2.2.1.1) b) medlemsstaten kan bevise, at de teknologiske risici og operationelle risici er under kontrol.

1.1.4. Tekniske og menneskelige ressourcer til drift af sensoren

Forslaget skal omfatte oplysninger, der dokumenterer, at der er og vil være tekniske og menneskelige ressourcer til rådighed til drift af sensoren.

1.1.5. SST-sensorernes sikkerhed

1.1.5.1. Medlemsstaten er ansvarlig for de sikkerhedsmæssige aspekter af den foreslåede SST-sensor.

1.1.5.2. Medlemsstaten foretager og fremlægger en indledende risikovurdering af den foreslåede SST-sensor. Risikovurderingen skal omfatte: — sensorens evne til at håndtere klassificerede oplysninger — de tekniske, kontraktmæssige og driftsmæssige foranstaltninger, der er indført for at sikre, at data produceret af denne sensor ikke kan afvises af tredjemand, og, hvis der er tale om en sporingssensor, at sensoren er i stand til at modtage en anmodning om opgavelevering, udføre opgaven og formidle resultaterne. — de dermed forbundne restrisici.

1.2. Ejerskab af eller adgang til en tilstrækkelig operationel analyse- og databehandlingskapacitet, der er specielt udformet til SST-formål og til rådighed for SST:

1.2.1. Ejerskab af eller adgang til den operationelle analyse- og databehandlingskapacitet for en SST

1.2.1.1. Med henblik på artikel 57, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2021/696 anses en medlemsstat for at have ejerskab af en operationel analyse- og databehandlingskapacitet for en SST, når den i henhold til national lovgivning har ejendomsretten til og er i besiddelse af sensorens kapacitet og de data og oplysninger, den producerer.

1.2.1.2. Med henblik på artikel 57, stk. 1, litra a), i forordning (EU) 2021/696 anses en medlemsstat for at have adgang til en SST-kapacitet, hvis de data og oplysninger, der produceres af denne kapacitet, ikke kan afvises af en tredjepart.

1.2.1.3. En SST-kapacitet anes for at være under udvikling i forbindelse med bidrag til SST-partnerskabet, hvis følgende betingelser er opfyldt: — Datoen for idriftsættelsen af kapaciteten er kendt og ligger forud for SST-partnerskabets levering af SST-tjenester, dog senest den 30. juni 2023. — Medlemsstaten kan bevise, at de teknologiske risici er under kontrol, og at der er foretaget investeringer på nationalt plan for at udvikle denne kapacitet.

1.2.2. Tilstrækkelig operationel analyse- og databehandlingskapacitet

1.2.2.1. Databehandlingskapacitet anses for at være »tilstrækkelig«, hvis den omfatter de hardware- og softwareløsninger, der er nødvendige for at behandle SST-data og producere de relevante SST-oplysninger og/eller levere SST-tjenester. Den skal omfatte de funktioner, som er nødvendige for at opretholde driften på ethvert tidspunkt.

1.2.2.2. Operationel analyse-kapacitet anses for at være »tilstrækkelig«, hvis den omfatter både hardware- og softwareløsningerne og uddannede analysemedarbejdere med henblik på at generere SST-oplysninger og levere SST-tjenester.

1.2.3. Kapaciteternes sikkerhed

For at opfylde forpligtelsen i henhold til artikel 57, stk. 1, litra b), i forordning (EU) 2021/696 skal følgende elementer begrundes i forslaget.

1.2.3.1. En ansøgende medlemsstat er ansvarlig for de sikkerhedsmæssige aspekter af de foreslåede SST-kapaciteter.

1.2.3.2. En ansøgende medlemsstat foretager og fremlægger en indledende risikovurdering af de foreslåede SST-kapaciteter. Den indledende risikovurdering skal navnlig omfatte: — kapacitetens evne til at håndtere klassificerede oplysninger — de tekniske, kontraktmæssige og driftsmæssige foranstaltninger, der er indført for at sikre, at kapaciteten ikke afvises over for medlemsstatens ansvarlige nationale enhed. — de dermed forbundne restrisici.

2. KOLLEKTIVE BETINGELSER OG NÆRMERE REGLER OM, HVORDAN DEN ORGANISATORISKE RAMME FOR MEDLEMSSTATERNES DELTAGELSE I SST FUNGERER

For at opfylde forpligtelsen i forbindelse med handlingsplanen, jf. artikel 57, stk. 1, litra c), i forordning (EU) 2021/696, skal følgende elementer medtages i forslaget.

2.1. EU-systemets arkitektur

2.1.1. Levering af en teknisk og funktionel arkitektur

SST-partnerskabet skal fremlægge et forslag, der indeholder en teknisk arkitektur og en funktionel arkitektur for SST-systemet.

Den foreslåede tekniske arkitektur skal være baseret på og begrundet i arkitekturundersøgelser.

2.1.1.1. Arkitekturundersøgelser

SST-partnerskabet skal foreslå et SST-system baseret på og begrundet i arkitekturundersøgelser.

For det operationelle SST-systems arkitektur skal det levere arkitekturundersøgelsen, herunder sensorerne anført i kategori A (som defineret i punkt 2.2.1.1).

For arkitekturen for »Planlagt udvikling af SST-systemet« skal det levere arkitekturundersøgelsen, herunder sensorerne anført i kategori A og kategori B og/eller C (som defineret i punkt 2.2.1.1), i det omfang de nødvendige data om de planlagte sensorer er til rådighed.

Der skal gennemføres arkitekturundersøgelser mindst hvert tredje år for at tage hensyn til den potentielle udvikling af SST-systemet, brugernes behov, den tekniske udvikling, tilføjelsen af nye sensorer (under hensyntagen til SST-budgetrammen) og fjernelse af sensorers anvendelsesområde.

2.1.1.2. Den overordnede tekniske arkitektur

Den overordnede tekniske arkitektur skal indeholde de detaljerede elementer, der indgår i SST-systemet:

— Sensorfunktion

— Behandlingsfunktion, herunder: data og oplysninger, database og katalog

— Tjenestefunktion for at sikre leveringen af de SST-tjenester, der er anført i artikel 55, stk. 1, i forordning (EU) 2021/696.

Den overordnede tekniske arkitektur skal omfatte sikkerhedsaspekter, herunder mindst følgende elementer:

— Beskyttelse af infrastrukturer og levering af tjenester

— Beskyttelse af klassificerede data og oplysninger

— Forvaltning af aktiver og identifikation af sårbarhed

— Beskyttelse mod fysiske angreb, cyberangreb og manipulation af datastrømme.

— Detektion af indtrængen, forvaltning og forretningskontinuitet

— Tilstrækkelighed med hensyn til at efterkomme instrukser udstedt i henhold til Rådets afgørelse (FUSP) 2021/698 (2).

2.1.1.3. Den overordnede funktionelle arkitektur

En funktionel arkitektur er baseret på en funktionel analyse (som defineret i bilag IV) og en funktionel beskrivelse.

Den overordnede funktionelle arkitektur skal også omfatte fordelingen af aktiviteter mellem de forskellige ekspertgrupper, der har til formål at sikre fordelingen af aktiviteter mellem de forskellige medlemmer af SST-partnerskabet med henblik på at sikre leveringen af de SST-tjenester, der er anført i artikel 55, stk. 1, i forordning (EU) 2021/696, og beslutningsmekanismerne.

Den overordnede funktionelle arkitektur skal omfatte følgende sikkerhedsaspekter:

— Definition af ansvarsområder vedrørende sikkerhed, herunder beslutningsproces i forbindelse med udarbejdelse af politikker, og kontrol

— Operationel organisation med henblik på håndtering af hændelser, herunder kommunikation med brugersamfund i forbindelse med hændelser, der påvirker leveringen af tjeneste.

Den tekniske og den funktionelle arkitektur skal tages op til revision mindst hvert tredje år for at tage hensyn til den potentielle udvikling af SST-systemet, brugernes behov, den tekniske udvikling af nye sensorer og fjernelse af sensorers anvendelsesområde.

2.1.2. Princippet om unødvendig overlapning

Det foreslåede SST-system skal være baseret på princippet om at undgå unødvendig overlapning. Ved undgåelse af unødvendig overlapning forstås inddragelse af alle elementer, der er nødvendige for at sikre og forbedre SST-kapaciteternes præstation og autonomi på EU-plan, samtidig med at det undlades at tilføje aktiver, der resulterer i systemredundans, ud over det niveau, der er nødvendigt for rettidig og pålidelig levering af SST-tjenester.

2.1.3. Dokumentation for SST-systemets præstation

SST-systemets præstation skal dokumenteres kollektivt i henhold til følgende kriterier/områder:

— antal objekter, som sensornettet kan detektere i hvert kredsløb

— katalogisering af rumobjekter

— tjeneste til forebyggelse af kollisioner

— tjeneste for tilbagevenden

— fragmenteringstjeneste og

— evne til at udvikle nye tjenester (afbødning og afhjælpning).

Listen over EU-SST-sensorer for de forskellige meget store områder (VLA) og den tilknyttede merværdi skal demonstreres ved hjælp af arkitekturundersøgelser og sikres af den tekniske arkitektur.

Kvaliteten af kompromiset mellem præstation (tjenesternes kvalitet, EU-katalogets størrelse...) og de omkostninger, der er afholdt for det resulterende SST-system, skal dokumenteres.

2.2. Generelle regler for udvælgelse af sensorer, der deltager i SST-systemet

2.2.1. Lister over og kategorier af sensorer

Listen over nationale sensorer, der er udvalgt af SST-partnerskabet med henblik på at levere de SST-tjenester, der er anført i artikel 55 i forordning (EU) 2021/696, skal fremlægges.

Sensorerne skal placeres i kategori A, B eller C.

Kategoriseringsproceduren for sensorer kan opdateres i overensstemmelse med de seneste behov i SST-sensornettet. I tilfælde af ændringer skal de være:

— begrundet i arkitekturundersøgelser

— godkendt ved en afstemning i SST-partnerskabet

— accepteret af Kommissionen.

2.2.1.1. Sensorerne skal opstilles i følgende kategorier:

— Kategori A: Operationelle sensorer, der leverer operationelle data: Medlemsstaternes sensorer, der er passende operationelt set (som defineret i 1.1.2.1), og som deltager i leveringen af SST-tjenester, uanset om de finansieres delvist af Kommissionen eller ikke finansieres af Kommissionen. For de operationelle sensorer, der er opført i kategori A, forpligter medlemsstaten sig for hver sensor til den procentvise dedikation til SST-aktiviteter. Hvis den nøjagtige dedikation ikke kendes på grund af igangværende budgetforhandlinger, bør der angives en forventet dedikation. Den nøjagtige dedikation skal dog specificeres i tilskudsforslaget. Den angivne dedikation udtrykkes i et minimumsantal dage pr. måned, antal timer pr. dag eller antal tilgængelige anmodninger om opgavelevering og er gyldig i en hvilken som helst måned i overensstemmelse med de tilskud, der er givet i henhold til forordning (EU) 2021/696 om oprettelse af Unionens rumprogram.

— Kategori B: Præ-operationelle sensorer, der leverer testdata: Medlemsstaternes sensorer, der er passende ikke-operationelt set (som defineret i 1.1.2.2), og som endnu ikke deltager i leveringen af SST-tjenester, og som afventer en vellykket gennemførelse af vurderingskampagnerne (som beskrevet i 2.3), inden de kan deltage i leveringen af SST-tjenester. Sensorerne i kategori B modtager ikke støtte til operationelle aktiviteter, men de kan modtage støtte til forberedelse af vurderingskampagnerne.

— Kategori C: Sensorer under udvikling: Medlemsstaternes sensorer, der er passende ikke-operationelt set (som defineret i 1.1.2.2), og som kan anvendes til SST-tjenester i fremtiden, når de er færdige, operationelle og har bestået vurderingskampagnen. Sensorerne i kategori C modtager ikke støtte til operationelle aktiviteter, men kan modtage støtte fra forsknings- og udviklingsaktiviteter baseret på begrundelser fra arkitekturundersøgelser.

2.2.1.2. Ændring af kategorier

Overgangen fra kategori A til B udløses af manglende beståelse af:

— en kalibreringskampagne eller

— to operationelle kampagner i træk.

Den skal ledsages af:

— en godkendelse ved en afstemning i SST-partnerskabet

— oplysning til Kommissionen.

Overgangen fra kategori B til A udløses af:

— en vellykket vurderingskampagne (kalibreringskampagne og operationel kampagne).

Den skal ledsages af:

— en godkendelse ved en afstemning i SST-partnerskabet

— en godkendelse fra Kommissionen

— analyse af sensorens merværdi i henhold til arkitekturundersøgelserne.

Overgangen fra kategori B til C udløses af manglende beståelse af:

— en kalibreringskampagne eller

— to operationelle kampagner i træk, undtagen hvis sensoren var blevet rykket ned fra kategori A til kategori B på grund af manglende beståelse af to operationelle kampagner i træk, i hvilket tilfælde manglende beståelse af én operationel kampagne udløser nedrykning af sensoren fra kategori B til C.

Den skal ledsages af:

— en godkendelse fra SST-partnerskabet

— oplysning til Kommissionen.

Overgangen fra kategori C til B udløses af:

— begrundet i arkitekturundersøgelser med merværdien i det samlede SST-system

— godkendt ved en afstemning i SST-partnerskabet

— accepteret af Kommissionen.

2.2.2. Udvælgelse af sensorerne

De sensorer, der udvælges til at deltage i leveringen af SST-tjenester (kategori A), udvælges ved hjælp af objektive kriterier som f.eks.: tekniske parametre, præstation, placering og vellykket regelmæssig deltagelse i vurderingskampagner i overensstemmelse med den hyppighed, der blev anmodet om i 2.3.

Ingen medlemsstat kan udlede nogen ret til at blive taget i betragtning i SST med sine eksisterende aktiver eller aktiver, der udvikles nationalt, undtagen i særlige tilfælde, der skal være behørigt:

— begrundet i arkitekturundersøgelser med merværdien i det samlede SST-system

— godkendt ved en afstemning i SST-partnerskabet

— accepteret af Kommissionen.

Nationalt drevne EU-sensorer har ikke ret til at blive betragtet som sensorer, der bidrager til SST-partnerskabet, medmindre de er:

— begrundet i arkitekturundersøgelser med merværdien i det samlede SST-system

— godkendt ved en afstemning i SST-partnerskabet

— accepteret af Kommissionen.

2.3. Regelmæssig kontrol af de sensorer, der er udvalgt ved hjælp af en vurderingskampagne

Vurderingskampagnen skal bestå af to elementer:

— vurdering af den tekniske præstation (»kalibreringskampagne«)

— vurdering af den operationelle præstation (»analyse af operationel præstation«).

2.3.1. Vurdering af den tekniske præstation: kalibreringskampagner

2.3.1.1. Kalibreringskampagne: generelle bestemmelser

Hver sensor, der udvælges til at indgå i SST-systemet, er forpligtet til at deltage i de kalibreringskampagner, der gennemføres af SST-partnerskabet, for at sikre kvaliteten af de producerede data.

Hyppigheden af kalibreringskampagnen kan variere afhængigt af sensortypen som følger:

— Radarer, der udvælges til at indgå i SST-systemet, skal som minimum gennemgå en kalibreringskampagne hver 12. måned.

— Teleskoper, der udvælges til at indgå i SST-systemet, skal som minimum gennemgå en kalibreringskampagne hver 6. måned.

— Lasere, der udvælges til at indgå i SST-systemet, skal som minimum gennemgå en kalibreringskampagne hver 12. måned.

2.3.1.2. Kriterier for kalibreringskampagne

Kalibreringskampagnerne skal følge specifikke objektive kriterier for at sikre retfærdige resultater og SST-systemets overordnede effektivitet.

Kriterierne er som følger:

Teknisk præstation [N] — Støj Overvågningsradarer Rækkevidde ≤ 100 m Radialhastighed: ≤ 4 m/s Målfølgeradarer Rækkevidde ≤ 50 m Radialhastighed: ≤ 2 m/s Overvågningsteleskoper (MEO/GEO) Vinkelnøjagtighed ≤ 2 arcsec Målfølgeteleskoper MEO/GEO Vinkelnøjagtighed ≤ 2 arcsec Målfølgeteleskoper LEO Vinkelnøjagtighed ≤ 7,2 arcsec Lasere Afstandsnøjagtighed ≤ 5 m

Den tærskel, der skal anvendes for sensorers deltagelse, kan udvikle sig på grundlag af præstationsovervågningsprocessen, og værdierne i dette bilag kan opdateres i overensstemmelse med de seneste behov i SST-sensornettet. I tilfælde af ændringer skal de fremlægges og begrundes i den årlige driftsgennemgang.

2.3.2. Vurdering af den operationelle præstation: Analyse af operationel præstation

2.3.2.1. Analyse af operationel præstation: generelle bestemmelser

Hver sensor, der udvælges til at indgå i SST-systemet, er forpligtet til at dele data, så SST-partnerskabet kan foretage analyse af operationel præstation, for at sikre den operationelle præstation af de producerede data.

Sensorer, der indgår i kategori A, skal sende data til deres ansvarlige nationale enhed eller til den ansvarlige nationale enhed i en anden medlemsstat, som staten har indgået en særlig aftale med. Den ansvarlige nationale enhed sender dataene med passende rettidighed og regelmæssighed til databasen ad elektronisk vej med passende sikkerhedsforanstaltninger.

Hyppigheden af analysen af operationel præstation kan variere afhængigt af aktivtypen som følger:

— Radarer, der udvælges til at indgå i SST-systemet, skal som minimum gennemgå en analyse af operationel præstation hver 12. måned.

— Teleskoper, der udvælges til at indgå i SST-systemet, skal som minimum gennemgå en analyse af operationel præstation hver 6. måned.

— Lasere, der udvælges til at indgå i SST-systemet, skal som minimum gennemgå en analyse af operationel præstation hver 12. måned.

En sensor, der ikke har bestået en analyse af operationel præstation, har ret til at forblive i kategori A, mens den afventer den næste analyse af operationel præstation.

En sensor, der ikke har bestået to operationelle præstationer i træk, fjernes fra kategori A og medtages i kategori B, undtagen i særlige tilfælde, der skal være behørigt:

— begrundet i arkitekturundersøgelser med merværdien i det samlede SST-system

— godkendt ved en afstemning i SST-partnerskabet

— accepteret af Kommissionen.

2.3.2.2. Kriterier for analyse af operationel præstation

Operationel præstation Objekter/driftstime Målinger/effektiv time Aktualitet (af datadeling) Overvågningsradarer ≥ 65 ≥ 250 målinger/time > 90 % af sporinger på under 48 timer OG > 75 % af sporinger på under 24 timer (*1) Målfølgeradarer Ikke relevant ≥ 12 målinger/time Overvågningsteleskoper ≥ 7 ≥ 24 målinger/time Målfølgeteleskoper Ikke relevant ≥ 21 målinger/time Lasere Ikke relevant ≥ 19 målinger/time

Den tærskel, der skal anvendes for sensorers deltagelse, kan udvikle sig på grundlag af præstationsovervågningsprocessen, og værdierne i dette bilag kan opdateres i overensstemmelse med de seneste behov i SST-sensornettet. I tilfælde af ændringer skal de fremlægges og begrundes i den årlige driftsgennemgang.

Ved effektiv tid forstås en deklaratorisk værdi, der meddeles hver måned af den medlemsstat, der er ansvarlig for sensoren. Den anvendes til beregning af målingsraten.

Ved driftstid forstås den tid, hvor sensorfælles målinger beregnes som den samlede varighed af de sporinger, der deles gennem SST-databasen.

2.4. Særlige regler for teleskoper, radarer, lasere og andre typer sensorer

2.4.1. Teleskoper

SST-partnerskabet skal så vidt muligt sikre en ideel geografisk fordeling af teleskoperne baseret på behovet for dækning, katalogisering og SST-tjenester, samtidig med at princippet om unødvendig overlapning overholdes.

Den geografiske fordeling af teleskoper og det bedste forhold mellem kvalitet og pris skal begrundes og valideres ved arkitekturundersøgelser.

Det samlede antal teleskoper (overvågning og sporing) vurderes ud fra det behov, der er påvist i arkitekturundersøgelserne, og behovene for hvert enkelt VLA. Arkitekturundersøgelsen skal påvise merværdien af hvert aktiv og angive, hvordan princippet om ikke-overlapning er blevet overholdt.

2.4.1.1. Søgeteleskoper

Antallet af optiske overvågningssensorer i VLA Europa begrænses til én fuldtidsækvivalent (3) pr. medlemsstat.

Antallet af optiske overvågningssensorer i hele verden (inkl. VLA Europa) begrænses til to fuldtidsækvivalenter pr. medlemsstat.

Hvis der er behov for flere teleskopers ressourcer i én medlemsstat, skal det være:

— begrundet i arkitekturundersøgelser

— godkendt ved en afstemning i SST-partnerskabet

— accepteret af Kommissionen.

2.4.1.2. Målfølgeteleskoper

Antallet af optiske sporingssensorer i VLA Europa begrænses til én fuldtidsækvivalent pr. medlemsstat.

Antallet af optiske sporingssensorer i hele verden (inkl. VLA Europa) begrænses til to fuldtidsækvivalenter pr. medlemsstat.

Hvis der er behov for flere teleskopers ressourcer i én medlemsstat, skal det være:

— begrundet i arkitekturundersøgelser

— godkendt af SST-partnerskabet

— accepteret af Kommissionen.

2.4.1.3. Teleskoper, der kan foretage både overvågning og sporing

Sensorer, der er i stand til at fungere i både overvågnings- og sporingstilstand, skal angive, hvad der er dens primære driftstilstand, når de bidrager til SST. Vurderingen af sensoren skal evalueres med hensyn til den primære driftstilstand; ikke desto mindre vil sensoren også fungere i den anden tilstand, hvis det er nødvendigt.

For så vidt angår den tekniske præstation og drift skal sensoren opfylde det mest restriktive krav for at sikre, at den er i overensstemmelse med det værst tænkelige scenario. F.eks. skal et teleskop, der er i stand til at fungere som overvågnings- og sporingssensor og angiver overvågning som sit hovedformål, være i stand til at observere mindst syv objekter i timen og dokumentere en vinkelnøjagtighed, der er bedre end to arcsec RMS (Root Mean Square, kvadratisk middel).

2.4.2. Radarer

SST-partnerskabet skal så vidt muligt sikre en ideel geografisk fordeling af radarerne baseret på behovet for dækning, katalogisering og SST-tjenester, samtidig med at princippet om unødvendig overlapning overholdes.

Antallet af radarer, der deltager i leveringen af SST-tjenester (kategori A), skal være begrænset.

Inddragelse af en yderligere radar i kategori A skal være:

— begrundet i arkitekturundersøgelser

— godkendt af SST-partnerskabet

— accepteret af Kommissionen.

Den geografiske fordeling af radarer og det bedste forhold mellem kvalitet og pris skal begrundes og valideres ved arkitekturundersøgelser.

2.4.3. Lasere

Laser, der deltager i leveringen af SST-tjenester, skal kunne fange og spore ikke-samarbejdsvillige mål for at kunne indgå i kategori A.

Antallet af lasere skal begrænses til fem sensorer på verdensplan.

Hvis der er behov for flere laseres ressourcer eller lasere, der er i stand til udelukkende at spore samarbejdsvillige objekter, skal det være:

— begrundet i arkitekturundersøgelser

— godkendt ved en afstemning i SST-partnerskabet

— accepteret af Kommissionen.

2.4.4. Andre typer sensorer

SST-partnerskabet kan tilføje andre typer sensorer (f.eks. rumbaserede sensorer, passive teknikker osv.).

Inddragelse af yderligere sensorer af andre typer i kategori A skal være:

— begrundet i arkitekturundersøgelser

— godkendt ved en afstemning i SST-partnerskabet

— accepteret af Kommissionen.

2.5. Finansieringsregler for opgradering og drift af aktiver

Enhver opgradering og udvikling, der modtager EU-finansiering, skal begrundes i de SST-arkitekturer, der udvikles af SST-partnerskabet. Begrundelsen skal fremhæve aktivets indledende præstation, den tilsigtede endelige præstation og den tilsvarende merværdi i forhold til SST-systemets præstationer.

SST-delkomponenten skal fokusere på opgradering af eksisterende nationale aktiver.

2.5.1. Kapitaludgifter (CAPEX)

På grund af arten af Unionens aktiviteter i SST skal niveauet for EU-finansiering af opgraderingen af hvert aktiv baseres på begrundelsen for de samlede kapitaludgifter (CAPEX) af summen af alle de opgraderinger, der er indgået forpligtelser for til dette aktiv inden for perioden for hvert SST-tilskud med SST-partnerskabet, og skal begrænses til 45 % af de samlede kapitaludgifter. Medlemsstaterne sender Kommissionen det finansielle bevis for de nationale investeringer.

En højere procentsats kan accepteres, hvis:

— begrundet i arkitekturundersøgelser med merværdien i det samlede SST-system

— godkendt ved en afstemning i SST-partnerskabet

— accepteret af Kommissionen.

Investeringer på under 75 000 EUR kan modtage en højere procentdel af finansiering.

2.5.2. Driftsudgifter (OPEX)

Den procentdel, der finansieres af Unionen, skal være i overensstemmelse med dedikationen til SST-delkomponenten og aktivets samlede OPEX. For eksempel må OPEX-omkostningerne til en sensor, der er dedikeret X % til SST, ikke overstige X % af de samlede OPEX (100 %), som skal anmeldes til Kommissionen.

(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/696 af 28. april 2021 om oprettelse af Unionens rumprogram og Den Europæiske Unions Agentur for Rumprogrammet og om ophævelse af forordning (EU) nr. 912/2010, (EU) nr. 1285/2013 og (EU) nr. 377/2014 og afgørelse nr. 541/2014/EU (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 69).

(2) Rådets afgørelse (FUSP) 2021/698 af 30. april 2021 om sikkerheden i systemer og tjenester, der indføres, drives og anvendes som led i Unionens rumprogram, og som kan berøre Unionens sikkerhed, og om ophævelse af afgørelse 2014/496/FUSP (EUT L 170 af 12.5.2021, s. 178).

(*1) EU-SST-partnerskabet kan efter anmodning fra Kommissionen udarbejde yderligere kriterier for aktualitet.

(3) Ved et fuldtidsækvivalent teleskop forstås et teleskop med 100 % dedikation, eller N teleskoper med »summen af N«-dedikationen = 100 %.