31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/1
II
(Retsakterhvisoffentliggørelse ikkeerobligatorisk )
RÅDET
RÅDETS BESLUTNING
af12.december 1983
omvedtagelseafårsberetningen omdenøkonomiske situationiFællesskabet ogfastlæggelse af
retningslinjerne fordenøkonomiske politiki1984
(83/674/EØF)
RÅDETFORDEEUROPÆISKE
FÆLLESSKABER HAR—
underhenvisning tiltraktatenomoprettelse afDet
europæiske økonomiske Fællesskab ,
underhenvisning tilRådetsbeslutning 74/120/EØFaf
18.februar1974omgennemførelse afhøjgradaf
overensstemmelse indenfordenøkonomiske politikiDet
europæiske økonomiske Fællesskabs medlemsstater (*),
ændretvedbeslutning 75/787/EØF(2),særligarti­
kel4,
underhenvisning tilforslagfraKommissionen ,
underhenvisning tiludtalelsefraEuropa-Parlamentet (3),
og
underhenvisning tiludtalelsefraDetøkonomiske og
socialeUdvalg(4)—VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING :
Artikel 1
Rådetvedtagerdenårsberetning omdenøkonomiske
situationiFællesskabet ,somfindesiafsnit1og2idelIi
vedlagteberetning ,ogfastlægger deretningslinjer ,som
medlemsstaterne børfølgeidenøkonomiske politiki
1984,ogsomfremgårafafsnit3og4idelIogafdelIIi
beretningen .
Artikel2
Dennebeslutning errettettilmedlemsstaterne .
Udfærdiget iBruxelles ,den12.december1983.
PåRådetsvegne
G.ARSENIS
Formand
HEFTnr.L63af5.3.1974,s.16.
(2)EFTnr.L330af24.12.1975,s.52.
(3)EFTnr.L342af19.12.1983,s,66.
(4)Udtalelseafgivetden23.og24.november 1983(endnuikke
offentliggjort iEFT).

Nr.L378/2 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
ØKONOMISK ÅRSBERETNING 1983/1984
INDHOLDSFORTEGNELSE
DelI-Fællesskabets økonomi
Side
1.Inledning :detcentralespørgsmål 3
2.Artenogomfangetafdetigangværende opsving 3
2.1.Ettøvendeeuropæisk opsvingienuroliginternational kontekst 3
2.2.Stabilisering afarbejdsløshedsprocenten ? 5
2.3.Engradviskonvergens omkringenreduceretinflationstakt 6
2.4.Hurtigebetalingsbalancejusteringer iEuropa,menproblemer påinternationalt plan...7
2.5.Utilstrækkelige tegnpåenstrukturforbedring 8
3.Enpolitiktilatstyrkeopsvinget :nyligeinitiativerogmulighederne foryderligerehandlinger 9
3.1.Vurdering afdenmakroøkonomiske ogfinansielle politik 10
3.2.Styrkelseafproduktionspotentiellet ogforbedring afressourceallokeringen idenoffentlige
ogprivatesektor 12
—Omlægning afdeoffentligeudgifterogbeskatningen 12
—Lønudviklingen 14
—Fornyetvurderingafdenoffentligesektorsregulerende funktioner 14
3.3.Direktearbejdsmarkedsforanstaltninger medhenblikpåatafhjælpeledighedsproblemet 15
3.4.EF-foranstaltninger medhenblikpåatstyrkeopsvinget 16
—Makroøkonomisk ogmonetærpolitik 16
—Strukturpolitik ogmikroøkonomisk politik 17
4.Resuméogkonklusioner :konsolidering afetøkonomisk opsvingiEuropa 18
Bilag:
Arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger i1982/1983 20
—Tabeller 21
—Diagrammer 23
DelII-Medlemsstaternes økonomi
Belgien 28
Danmark .- 29
Forbundsrepublikken Tyskland 30
Grækenland 32
Fankrig 33
Irland 35
Italien 36
Luxembourg 38
Nederlandene 39
DetforenedeKongerige 40

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/3
DELI
FÆLLESSKABETS ØKONOMI
Europa-Parlamentet besluttede forsitvedkommende ,
vedudgangenaf1982,atundersøge devilkår,derskal
væreopfyldtforatskabeopsvingideneuropæiske
økonomi .Parlamentet harherefterbesluttetatindlede
drøftelserheromibegyndelsen af1984efterenfasemed
forudgående konsultationer .
Disseforskellige initiativervedrører irealitetensamme
centralekompleksaføkonomiske problemer .Forat
opfyldeDeteuropæiske Rådsmandatfremsættes idenne
økonomiske årsberetning for1983/1984dekonklusio­
ner,somKommissionen dragermedhensyntil,hvilke
initiativer derpassende vilkunneiværksættes iden
kommende periode.1.Indledning :detcentralespørgsmål
Denneøkonomiske årsberetning for1983/1984forelæg­
gesEF-institutionerne ioverensstemmelse meddefastlag­
teprocedurer (1).
Deforeliggende kortfristede prognoserpegeriretningaf
ettøvendeogspredtkonjunkturopsving .Konjunkturtil­
bageslaget iårene1980-1982 varafusædvanlig lang
varighedoghavdealvorligenegativevirkninger på
beskæftigelsen .Detteudviklingsmønster skalsesifor­
længelseafdesidstetiårsmislykkede forsøgpåatopnåen
mærkbarvækstibeskæftigelsen itaktmeddenhastige
vækstidenerhvervsaktive befolkning .Denneberetning
behandler derfordetcentraleøkonomisk-politiske
spørgsmål iEF:hvordankanderudformesenpolitik,der
kanbidragetiletkraftigereogholdbartopsvingi
produktion ogbeskæftigelse ideneuropæiske øko­
nomi.
Dissespørgsmål sættesyderligere irelief,nårmanserpå
deopfordringer ,derfremsattes ikonklusionerne fraDet
europæiske RådsmødeiStuttgartden17.til.19.juni
1983.Deteuropæiske Rådanmodede Kommissionen
om:
—»atudarbejde endetaljeretanalyseafopsvingets art
ogomfang,oghvadmyndighederne alleredegørforat
støtte,konsolidere ogfremmedette«;
—»atgørefuldbrugafEF'sfinansielleinstrumenter på
koordineret visforatopretholde ogkonsolidere det
økonomiske opsving«;
—»pådettegrundlagatpåpege,hvilkenyefaktorer
medlemsstaterne ogEFkansætteindsomstøttefor
opsvinget ,idetomfangdetblivernødvendigt «.2.Artenogomfangetafdetigangværende opsving
Defølgendeafsnitindeholder envurderingafomfangetaf
detigangværende opsvingogderisikomomenter ,der
liggerforude,tilligemedenvurdering afihvorstort
omfangarbejdsløsheds -,inflations -ogbetalingsbalance­
problemerne afhjælpes ,ogendeligenvurdering af,i
hvilketomfangdeneuropæiske økonomisunderliggende
præstation synesatværeunderforandring .
2.1.Ettøvendeeuropæisk opsvingienuroliginterna­
tionalkontekst
Konjunkturtilbageslaget forEFunderétophørtemuligvis
omkringudgangenaf1982.Detopsving,dernuervedat
tageform(sediagram 1),åbnermulighedforengradvis
forbedring afdenøkonomiske situation .Imidlertid bør
manikkeudviseoverdreven optimisme ifortolkningen af
denigangværende udvikling ,somunderalleomstændig­
hedererforskellig ideenkeltemedlemsstater .Opsvinget
erfortsattøvendeogiallehenseender skrøbeligt ,isærpå
grundafenrækkerisikomomenter ,dersombeskrevet i
beretningen harrelationtildeinternationale konjunktu­
rer.IEFvardensamledeproduktion (BNP)fortsatstabili
andetkvartalaf1983efterenvækstpåomkring2%ide
foregående tokvartaler ,menindustriproduktionen i
andetkvartalaf1983varstadiglavereenditredjekvartal
af1982;iUSAtilgengældharindustriproduktionen
væretikraftigvækst(diagram2).Underalleomstændig­
hedererdetkarakteristisk fordenaktuellekonjunktur­
udvikling ,athverkenkonjunkturtilbageslaget ellerkon­
junkturopsvinget harværetspecieltudtaltiEuropa.(')Kommissionens forslagtilØkonomisk Årsberetning 1983/
1984forelægges EF-institutionerne ioverensstemmelse med
artikel4iRådetsbeslutning 74/120/EØFaf18.februar
1974omgennemførelse afhøjgradafoverensstemmelse
indenfordenøkonomiske politikiDeteuropæiske øko­
nomiskeFællesskabs medlemsstater (EFTnr.L63af
5.3.1974,s.16),ændretvedbeslutning 75/787/EØF
(EFTnr.L330af24.12.1975,s.52).Rådetskalifjerde
kvartalhvertårefterforslagfraKommissionen ogefterat
havehørtParlamentet ogDetøkonomiske ogsocialeUdvalg
vedtageenårsberetning omdenøkonomiske situation i
Fællesskabet ogfastsættederetningslinjer fordenøkonomi­
skepolitik,derskalfølgesihvermedlemsstat .
Somidetidligereårudarbejder Kommissionen somet
separatbaggrundsdokument enØkonomisk Årsoversigt ,
somindeholder enmeredetaljeretfaktuelanalyseafde
økonomiske tendenserogudsigterne fordetkommende år.
Detteandetdokument fremlægges tilorientering forRådet,
Parlamentet ogDetøkonomiske ogsocialeUdvalg.

Nr.L378/4 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
(Procentvis stigningpåårsbasis,sæsonkorrigeret )
1982 1983
hele fjerde første andet Iåret kvartal kvartal kvartal
Bruttonationalprodukt :
—EF 0,4 2,3 2,1-0,2(')
—USA -2,2 -1,3 2,6 9,1
Industriproduktion :
—EF -1,4 -6,6 2,8 2,8
—USA -8,5 -9,3 12,1 20,2
(1)Tallenefordeenkeltekvartalereroftebehæftetmedusikkerhed ,ogdetidligereresultaterskaltagesop
tilrevision.Iandetkvartalaf1983varderenmarkantproduktionsstigning iTyskland ,somblev
udlignetafproduktionsfald iItalienogDetforenedeKongerige .HvadDetforenedeKongerige angår,
pegeralternative officielleskønimidlertid iretningafstabilitetidettekvartal.
DensenestetidsvækstiEuropaskyldeshovedsagelig et
opsvingidetprivateforbrug,lageropbygningen og
boligbyggeriet .Desudenhardenfaldendeinflationdirek­
te-ogindirektegennemlaverenominellerentesatser-
bidragettildenneudvikling .Detvilerindres,atder
omkringbegyndelsen af1982ogsåvartegnpåetmindre
opsving;mendersketeenbratvendingidenneudvikling
somfølgeafetdrastiskfaldideninternationale eksport­
efterspørgsel ,somialtovervejende gradmåtilskrives
internationale gælds-ogvalutaproblemer .
Påbaggrundaferfaringerne itidligerekonjunkturcykler
mådetformodes ,atinvesteringerne ogeksporten ianden
fasevilkommetilatvirkesomprimusmotorer ikonjunk­
turopsvinget .Envigtigforudsætning herforer,atdersker
etfaldirentesatserne -hvilketikkeblotvillebidragetil
envækstideprivateinvesteringer iEuropa,menogsåtil
etstabiltopsvingiverdenshandelen viaenlempelseaf
gældsafdragsforpligtelserne .
Deenkeltelandesbidragtilopsvinget iEuropaerretuens.
DeteriDetforenedeKongerige ogTyskland ,atder
forventesdenstørstevækst.Inoglelandevilopsvinget
bliveforsinketsomfølgeafnødvendige økonomiskpoli­
tisketilpasningsforanstaltninger .
Idetlidtlængereperspektiv erderenrækkeindikatorer ,
derunderbygger prognosen ometgradvistopsving
(diagram10).Opinionsundersøgelser blandtforbrugere ,
industrifolk ogbyggevirksomheder pegeralleiretningaf
omfattende forbedringer .Aktiekursindekset haride
flestelandevistmarkanteplusser,ogdetteernormalten
ledendeindikatorforerhvervslivets forventninger .
Reviderede prognoser ,udarbejdet afKommissionen ,
ladernuformode,atBNP-vækstraterne påårsbasisfor
EFunderétvilvære0,5%for1983og1,5%for1984.
Blandtefterspørgselskomponenterne forventeseksporteni1984atvoksemed3,4%,investeringerne med2,0%,
detprivateforbrugmed0,5%ogdetoffentligeforbrug
med-0,1%,medenslageropbygning forventesatydeet
beskedentbidragtilvæksten .Selvomdensamledevækst
vilantageetbeskedentomfang,skulledensstrukturelle
sammensætning såledesistorelinjerværeioverensstem­
melsemeddepolitiskemålsætninger .
Dettelangsomme europæiske opsvingstårikontrasttil
opsvinget iUSA.Selvomdetikkekannægtes,atderi
USAergjortenstorindsatsforatskabeenstabilisering ,
ogatUSA'søkonomiharoplagtefordelesomfølgeaf
densstørrelseogfleksibilitet ,skaldetimidlertidunder­
streges,atopsvinget iUSAividudstrækning skyldeset
misforhold mellemenfinanspolitik medekspansive virk­
ningerogenpengepolitik ,hvishovedmåleratstyrkede
nedadgående inflationstendenser ,selvomdetdogskal
tilføjes,atpengepolitikken pådetsenesteharværet
mindrerestriktiv .Følgerneafensådanpolitikkan,hvad
rentesatserne ,valutakursen oghandelsunderskudet an­
går,påkortsigt-ogsålængederesindvirkning
internationalt setikketagesmedibetragtning-nem­
mereaccepteres ienstærk,homogenøkonomi ,dernyder
godtafdefordele,derfølgerafdensvalutasstatus.IEFer
medlemsstaternes økonomiske politikundergivet snævre
manøvremargener ,somafspejlermeretyngende be­
grænsninger ,isærudefrakommende begrænsninger .
Dennesituationhartokonsekvenser .Fordetførstekan
derikkeiEFføresenøkonomisk politik,dereranalog
meddeniUSAførte.Fordetandeterdeneuropæiske
politikseffektivitet imegethøjgradafhængigafgradenaf
koordinering .
Hvadangårvirkningerne afdetamerikanske opsvingi
Europa,erdertaleometnetværkafsimultaneogtildels
udlignende effekter,idetaktivitetsafsmitningen iEuropa
ikkealeneafhængerafvækstenidendirekteamerikanske
importefterspørgsel ,menogsåafetmerekomplekst sæt
afrente-,valutakurs -ogerhvervstillidsvirkninger .Til
belysningafdissesammenhænge kananstillesfølgende
betragtninger .

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/5
Densamledeeuropæiske eksportafvarerogtjenesteydel­
sertilUSAandrogi1982ca.50miadollarseller2%af
EF'sBNP.Hver5%-stigningidenneeksportvillesvaretil
endirekteefterspørgselsimpuls på0,1%afBNP.Tager
manhensyntilmulighederne foryderligereeuropæiske
erobringer afeksportmarkedsandele itredjelande samti
USA,delvissometresultatafopskrivningen afdollar­
kursen,kunnedensamledeopsvingseffekt fordeneuro­
pæiskeeksportaltandetligeværetoellertregangeså
stor.Dererimidlertid enrækkevigtigefaktorer,der
begrænserdenneekspansive effekt.Denjapanskeyener
forblevetrelativtsvag,hvilketbetyder,atdesamlede
europæiske konkurrencemæssige gevinsterharværet
langtmerebegrænsetendendollar/ECU-sammenligning
laderformode .Desudenlæggerdehøjeinternationale
rentesatser endæmperpådegældsbundne tredjelandes
importevne ,hvilketbl.a.rammerimportenfraEuropa.
EndeligerdefinansiellevilkåriEuropamindrefavorable ,
enddeellersvillehaveværet,hvilketerenfølgeaf
renteforholdene iUSAogenstørredollaropskrivning i
forholdtilEF-valutaerne .Somhelhederdetsværtatsige,
hvordisseudlignende effektergårligeop;manskalikke
udenvidereantage,atdererenpositivbalanceiEuropas
favør.
Verdenshandelen harheltklartværetindeienlavkon­
junkturperiode idesidstetreår(mednul-ellernegativ­
væksti1981-1983 )somendirekteellerindirektefølge
afdetandetolieprischok iførsteomgangogsenerede
storeoguforudsigelige udsvingideinternationale rente­
satserogvalutakurserne .Derforventesetopsvingi
verdenshandelen i1984(vækstenvilifølgeKommissio­
nensprognosermåskekunneliggepåomkring3,5%).EF
forventesatøgnesinmarkedsandel ensmule.stadigerpositivforalleEF-landene undtagenFrankrig .I
sammenligning hermedhardetkraftigekonjunkturop­
svingiUSAalleredebragtarbejdsløsheden retvæsentligt
nedfrarekordniveauet på10,7%vedudgangenaf1982
til9,5%ijuli1983.
Eftertreårmedstadige,kraftigestigninger iarbejdsløs­
hedenmåbetydningen afdennesenestetidsudvikling
underkastes ennøjevurdering .
Denstatistiske definition afarbejdsløsheden erblevet
revideret iflerelande(hvorveddetsamledeantalerøgeti
Nederlandene ,menfaldetiBelgienogDetforenede
Kongerige ),mentidsserierne erblevetkorrigeret ,hvorfor
detteikkeivæsentligt omfangpåvirkerdensenestetids
tendens .
Hovedspørgsmålene er,omdenallerseneste tidsstabili­
seringafarbejdsløsheden måtilskrivesenstyrkelseaf
efterspørgslen efterarbejdskraft elleretfaldiudbudetaf
arbejdskraft ,ogomdenneudviklingvilfortsætte .
Selvomderendnuikkekanforetagesenendeligvurdering
afdensenestetidsudvikling iarbejdskraftsudbudet og
-efterspørgslen ,erderendel,dertyderpå,atefterspørgs­
lenefterarbejdskraft erstyrketenkende:manhariandet
kvartaliårkunnetregistrereenstigningiantalletafledige
stillingeriTyskland ,DetforenedeKongerige ,Belgienog
Nederlandene ,menikkeiFrankrig ,hvorderersketet
fald.Denbeskednevækstiproduktionen ,derkunne
registreres idesidstetrekvartaler ,kanidetmindstehave
standsetdet,dertidligerevarenlettereaftagendetendens
idensamledebeskæftigelse .
Intensiveringen afdesærligearbejdsmarkedsforanstalt ­
ninger,isærbeskæftigelsesforanstaltninger forungeog
førtidspensionering afældre(jf.nedenfor),harhaft
indvirkning påarbejdskraftsudbudet og-efterspørgslen .
Etafresultaterne ersandsynligvis ,atarbejdsstyrkens
størrelsenunæstenerstatisk,medensbefolkningen iden
erhvervsaktive alder(15til64)øgesmedover1%i1983.
Inoglelandeerderiværksatenrækkejobskabelsesfor­
anstaltninger (jf.ligeledesnedenfor).Somhelhedserdet
udtil,atændringer medhensyntilbådearbejdskrafts­
efterspørgslen og-udbudeterforklaringen pådenseneste
tidsudvikling iarbejdsløsheden .
Ifølgeprognoser vilvæksten iarbejdsløsheden tagetil
igen,ogdervili1984kunnekonstateres ennogethøjere
gennemsnitsprocent iforholdtil1983.Visseformerfor
arbejdsmarkedsforanstaltninger vilmuligvisikkekunne
udbyggesyderligere ,ogdetvilderforværenødvendigt ,at
væksteniproduktionen øges,hvismanskalundgåenny
opadgående tendensiarbejdsløsheden .Udviklingen i
erhvervsfrekvensen ogiproduktivitetstendenserne samt
arbejdsmarkedets eventuelle reaktionpåreallønsjuste­
ringererimidlertidogsåspørgsmål ,hvortilderknyttersig
retstorusikkerhed .Desudenerdermuligvisvedatskeen
hurtigereudvikling iretningafenreduktion ogen
omlægning afarbejdstiden ,ogdettekunne,hvisvisse2.2.Stabilisering afarbejdsløshedsprocenten ?
Selvomderendnuikkekanudarbejdes enfuldstændig
analyse,ogderderforeranledning tilenforsigtig
vurdering ,synesdet,somomaktivitetsopsvinget blev
ledsagetafenfaldendevækstiarbejdsløsheden ogendda
envisstabilisering ibegyndelsen af1983.Nårman
fortolkerdenneudvikling ,måmanikkeglemme,at
prognoserne for1984pegeriretningafenyderligere
beskedenstigningiarbejdsløsheden .Underalleomstæn­
dighedererarbejdsløsheden stadigekstremthøj:ved
udgangenafaugustvarderialt11,7mioarbejdsløse
sammenlignet med10,6miopåsammetidsidsteår.
Framartstiljuni1983blevdensæsonkorrigerede
gennemsnitlige arbejdsløshedsprocent iEFstadigliggen­
depådethidtidigerekordniveau på10,7%,ogforjuli
kunnederregistreres etbeskedent faldtil10,6%,
hvorvedjuliblevdenførstemåned,hvormanharkunnet
registrereetfaldsidenjuli1979.Derregistreredes ikke
nogenændringer iaugust.Denstabilisering ellerdet
beskednefaldiarbejdsløsheden ,somharkunnetkonsta­
teressidenforåret1983,fulgtesammemønsteriallede
firestoremedlemsstater ,selvomarbejdsløsheden stadig
viserentydeligfortsatstigningideflesteandrelandeog
væksten iarbejdsløsheden overdesidste12måneder

Nr.L378/6 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
forudsætninger eropfyldt(senærmerenedenfor),bidrage
tilatsænkearbejdsløshedsprocenten .Derforliggerikke
alleubekendte pådenpessimistiske sideafdencentrale
prognose .
2.3.Engradviskonvergens omkringenreduceretinfla­
tionstakt
Iperiodensidendetandetolieprischok i1979/1980erdergjortbetydelige ,menlangtfratilstrækkelige frem­
skridtiretningafennedbringelse afinflationen .I1980
svarededegennemsnitlige forbrugerprisstigninger iEFtil
stigningerne iUSA,dvs.omkring14%.Iaugust1983var
stigningen overen12-måneders periodefaldettil8,2%i
EF,mentil2,6%iUSA.Idesenestemånederharder
værettegnpå,atfaldetiinflationstakten bådeiUSAog
EFmåskesåsmåtervedatophøre.
(Forbrugerprisstigninger i%)
1980 1981 198212måneder
frem
tilaugust1983
Belgien 6,6 7,6 8,7 7,9
Danmark 12,3 11,7 10,1 6,1
Tyskland 5,5 5,9 5,3 3,0
Grækenland 24,9 24,5 21,0 20,0
Frankrig 13,6 13,4 12,0 9,6
Irland 18,2 20,4 17,2 10,0
Italien 21,2 19,5 16,4 13,6
Luxembourg 6,3 8,1 9,4 8,3
Nederlandene 7,0 6,8 6,0 2,7
DetforenedeKongerige 18,0 11,9 8,6 4,5
EF(10)14,3 12,8 10,9 8,2
US 13,5 10,3 6,2 2,6
Endekomponering affaldetiinflationsraten påialt7
procentpoints (måltpåbasisafdeflatorenfordetsamlede
forbrug)iEFfra1980til1983,viser,atimportprisstig­
ningernetegnedesigfor2V2points,enhedslønomkost­
ningernefor4pointsogindirekteskatterforV2point.
Medensdenlangsommere udvikling istigningerne i
enhedslønomkostningerne såledesmedvirkede tiligen­
nemsnitatmindskeinflationsraten imærkbargrad,var
dervæsentlige forskellemellemdeenkeltelandemed
hensyntilomfangetafreallønsjusteringerne somreaktion
pådetandetolieprischok .Serman1981og1982under
ét,sketederetfaldireallønnen iadskilligelande:Belgien,
Danmark ,Tyskland ,Irland,Luxembourg ogNederlan­
dene.Imidlertidfortsattevækstenireallønnen iFrankrig,
Italien,Grækenland ogDetforenedeKongerige .
Medhensyntilproblemet itilknytning tildedivergerende
inflationsrater viserovenforanførtetalfordefirestørste
lande,atderharværetenvispositivudvikling ,idetfaldet
iinflationstakten (iprocentpoints )harværetmestmar­
kantidelande,deri1980havdeeninflationpåover
10%.Imidtenaf1983varinflationen blevetnedbragt
med3pointsiTyskland ,4pointsiFrankrig,6pointsi
Italienog14pointsiDetforenedeKongerige .Pådette
tidspunktvarderfaktiskikkenogetEF-land,undtagen
ItalienogGrækenland ,derhavdeeninflationpåover
10%.I1982havdeDanmark ,FrankrigogIrlanden
inflationpåover10%,ogi1981gjaldtdetteogsåforDet
forenedeKongerige .Deninternationale inflationhartiltiderværetunder
stærkindflydelse afdeinternationale råvarepriser ,ogdet
kanbemærkes ,atfaldetiråvarepriserne il981ogl982
nuervendt.Forråvarer,undtagenolie,varderenklar
vendingitendensen omkringudgangen af1982,da
verdensmarkedspriserne forlandbrugsråvarer ogmine­
ralskeråvarerstegkraftigt (18%udtryktidollars,34%
udtryktiECUideførstenimånederaf1983).Denne
opadgående tendenserimidlertid blevetstandsetinden
fordesenesteuger.Omkostnings -ogpriseffekten inden
forEFerbegrænsetforlandbrugsråvarer ,dereromfattet
afdenfælleslandbrugspolitik ,menharkunnetmærkes
forsådanneråvarersomgummiogaluminium .Indtil
viderekanmansepositiveaspekterafdisseprisjusterin­
ger:deforbedrermangegældstyngede udviklingslandes
bytteforhold ogerenbetingelseforkapacitetsudvidelser i
enrækketilfælde .
Gennemsnitsprisen forolieimporteret iEFfaldtidollars
fra33,7dollarspr.tøndeifjerdekvartalaf1982til29,4
dollarsiandetkvartalaf1983,idetdenfulgtenedsættel­
senafOPEC'slistepristil29dollarsden14.marts1983.
Denoverskydende produktionskapacitet iOPEC-lande­
neskullekunnesikreenperiodemednogenlunde stabile
priserudtryktidollarsfremtil1984.Imidlertid er
olieprisenudtryktiECUnæppefaldetoverhovedet fra
detrekordhøje niveauimidtenaf1981,ogmeddennylige
stigningidollarkursen erECU-prisen formodentlig igen
stegetitredjekvartalaf1983.

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/7
1982.ForIrlandsogItaliensvedkommende erbegræns­
ningenafdetløbendeunderskud endogmeremarkant,
menforGrækenlands vedkommende kanderendnuikke
sesnogentendenstilforbedring .
Påinternationalt planfinderderiøjeblikketomfattende
ændringer stedmedhensyntilfordelingen afover-og
underskud pådeløbendeposter:
Deløbendeposterpåbetalingsbalancen (')Sombemærket itabellenovenforharinflationsafdæmp­
ningeniEuropaværetvæsentligmindremarkantendi
USA.Denneforskelkanforenstordelsvedkommende
forklaresmedstigningenpå40%idollarkursen iforhold
tilECUidetreårframidtenaf1981tilmidtenaf1983.1
detomfang,hvorihvertfalddesenestestigninger i
dollarkursen kantagessometudtrykforenoverreaktion ,
erdeninternationale inflationmidlertidigt blevetomfor­
delttilulempeforEuropaogandrelandemedfaldende
valutaer .Detervanskeligt atfastslå,ihvorhøjgradder
villehaveværetenrelativbedreeuropæisk prisstabilise­
ring,hvisderhavdeværetmindremarkantevalutakurs­
udsving .Hvisf.eks.ECUvarfaldet15%mindrei
forholdtildollaren,tyderdetimidlertidifølgevisseskøn
på,atforskellen mellemdenovenfornævntefaldende
inflationstakt fra1980tilmidtenaf1983ihenholdsvis EF
ogUSAvilleværeblevetmereendhalveret .Påeteller
andettidspunkt ifremtiden,nårkursforholdet mellem
dollarogECUvendesom,erdetsandsynligt ,atden
igangværende europæiske stabiliseringsindsats vilblive
mererigeligtbelønnet ,hvisdenfortsatfølgesopmed
bestemthed .(miaUS)
1980 1982 1983
EF -37-14-4
USA 0-11-30
Japan -11+7+18
OPEC +111-4-22
Andreudviklingslande -76-65-47
Verdensbalancen ,somiteorienerlignul,afvigerfranulpå
grundafstatistiskefejlogudeladelser (vissekredittererikke
registreret ).
Sammenlignet meddenekstremesituation i1980havde
industrilandene ogdeolieeksporterende landei1982som
helhedfuldendttilpasningen tildetandetolieprischok .
Imidlertidhavdeudviklingslande medgældudskudtderes
tilpasning ,ogdeblevogsåramthårdtafstigningen ide
internationale rentesatser .I1982havdedeligesåstore
underskud pådeløbendepostersomi1980.1dagfinder
derenhurtigtilpasning sted;f.eks.harMexicomindsket
sinimportmed60%iløbetafdesidstetolvmåneder .
Blandtindustrilandene manglermanendnuatfindeen
løsningpåproblemerne meddetforværrede underskud
pådeløbendeposteriUSAogoverskuddet iJapan.
ForEF'svedkommende giverdetisæranledning til
bekymring ,atdenmanglende balancemellemUSA's
underskud ogJapansoverskudikkeerblevetfulgtopaf
plausiblevalutakursbevægelser (ensvageredollarogen
stærkereyen).Sådannebevægelser villemindskede
protektionistiske presiverdenogividtomfangbidragetil
enløsningafdemakroøkonomisk-politiske problemer i
Europa .-EF'sgennemsnitlige konkurrenceevneindeks for­
bedredesmedca.enfemtedelfra1980til1982,medens
USA'sindeksforværredes medmereendenfjerdedel ;
ændringen forJapansvedkommende varimidlertidmeget
mindre .2.4.Hurtigebetalingsbalancejusteringer iEuropa,men
problemer påinternationalt plan
IEFharmanindenfordensenestetidkunnetkonstatere ,
atudviklingsmønsteret forbetalingsbalancerne harværet
enblandingafforskellige processer :dengenerelletilpas­
ningtildetandetolieprischok ,inogletilfældenedbrin­
gelseafstoreunderskud påsåvelstatsfinanserne som
betalingsbalancens løbendeposter(f.eks.Danmark ,
IrlandogBelgien)oginogletilfældeopretning af
problemer ,somskyldesenmarkantdesynkronisering af
konjunkturerne (f.eks.iFrankrig).
Genereltsetskriderdennekomplekse tilpasningsproces
fremmedrimeligtgoderesultater ,bådehvadEF's
situation iverdenangår-medetmoderatogfaldende
underskud pådeløbendeposter-oghvaddeenkelte
medlemsstaters situationangår.AdskilligeEF-lande ,som
harhaftalvorligeunderskudsproblemer ,harideseneste
månedermeldtomlangtbedrehandelsresultater .Ijanuar
iårmeldteDanmarkogBelgienforførstegangimangeår
omoverskudpådesynligeposter.ForIrlandsog
Frankrigsvedkommende kanmansåsmåttaleomen
markantforbedring afudenrigshandelspræstationen ,
medensresultaterne forTysklands ogDetforenede
Kongeriges vedkommende pådetsenesteerblevetnoget
forringet .Iunderskudslandene harhandelsbalancerne ret
hurtigtreageretpåkorrigerende foranstaltninger ,herun­
derbegrænsninger afdeninterneefterspørgsel .Vareba­
lancengiverselvfølgelig kunetufuldstændigt billede,og
stigendegælds-ogafdragsforpligtelser iunderskudslan­
denebetyder,athandelsbalancen skalforbedres ,førder
kanskeenforbedring afdeløbendeposter.Imidlertid
skerderogsåenreduktion afunderskuddene påde
løbendeposter,ogKommissionens prognoser for1984
laderformode,atdisseunderskuds størrelsesomprocent­
delafBNPibådeBelgien,DanmarkogFrankrigvilblive
beskåretmedtotredjedeleellermeresammenlignet medHandelsvejet konkurrenceevneindeks
(1970til1975gennemsnit =100)I1980 19821983
(skønnet)
EF 124 100 100
USA 80104 104
Japan 92 89 97

Nr.L378/8 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
Detskalbemærkes ,atdissetalersignifikante ,nårman
serpåderesudviklingovertiden,snarereendhvismanser
pådeindbyrdesforholdiindeksetietgivetår,ogisær
yen'enbetragtesgenereltsomværendeundervurderet .
2.5.Utilstrækkelige tegnpåenstrukturforbedring
Nuhvorkonjunkturerne gradviservedatbevægesigien
meregunstigretning,stårderstadigdetvigtigespørgsmål
tilbage,omdeneuropæiske økonomierpåvejindien
merefundamental strukturforbedringsfase .Dettevedrø­
rerisærproblemerne medatøgedenmellemfristede
investerings -ogbeskæftigelsestilbøjelighed samtstillin­
genindenforvissevigtigegreneaføkonomien ,såsom
energiogavanceretteknologisamttjenesteydelser .21,1%i1980samtirecessionsåret 1975.Investeringerne
eristigendegradblevetkoncentreret indenformarkeds­
servicesektorerne ,menbeskæftigelsesvæksten indenfor
disseområderhar,selvomdennokerpositiv,stadig
væretlavereendiUSA(1,5%omåretiEFsammenlignet
med3%iUSAiårene1973til1981).
Indenforenergisektoren harderværetbetydelige frem­
skridt.Energiefterspørgslen erfaldetdrastisk,ogdette
skønnesafafspejleenkraftigprisreaktion (meden
gennemsnitlig negativlangfristetelasticitet iEFpå0,45)
ogenlaverepositivelasticitetmedhensyntilvæksteni
produktionen ,endmantidligeremente(0,65snarereend
omkring 1)(*).
Disseøkonomiske tilpasninger kanillustreresvedfaldeti
detendeligeforbrugafoliepr.BNP-enhed iløbetaf
perioden1973til1981:
—Belgien/Luxembourg :-34%,
—Danmark :-34%,
—Tyskland :-30%,
—Frankrig :—30%,
—Italien:-24%,
—Nederlandene :-36%,
—DetforendeKongerige :-26%,
—EF(10):-29%.Sålængebådebeskæftigelsen oginvesteringerne er
stagnerende ,såledessomdetertilfældetiEFigennem­
snit,måvurderingen ibedstefaldværeforsigtig .Over­
sigterovererhvervslivets investeringsplaner forindevæ­
rendeårunderstøtter dettesynspunkt .Mellem1975og
1982,lavpunkterne idetostørrekonjunkturtilbageslag i
densenestetid,voksedeindustriproduktionen medkun
1%omåretiEFunderét.Alligevelmeldtesderfra
erhvervslivets sideomenkapacitetsudnyttelse ,derlåpå
sammeniveauibeggedisseår(76%),hvilketillustrerer ,
hvorlilleennettoforøgelse derharværetafindustriens
kapitalapparat,ogenddapegeriretningafeneventuel
reduktion ,nårmantagerdestedfundne
kapitalproduktivitetsforøgelser ibetragtning .Detteviserengennemgribende tilpasning iallelandene .
Prisernepåimporteret energi,måltidollarsogpågrund
afdenstigendedollarkurs ,erimidlertidfortsatstegeteller
erkunligeblevetstabiliseret fordeeuropæiske landes
vedkommende .Dettekansesudafmedlemsstaternes
nettoimportregning forenergiprodukter :Desamledeinvesteringers andelafBNPerfortsatfaldet
ogvilsandsynligvis nå18,6%i1983sammenlignet med
MiaECUl
Belgien/
Luxem­
bourgDan­
markTyskland Frankrig ItalienNeder­
landeneDet
forenede
KongerigeEF(10)EF(10)
(%afBNP)
1978 3 2 12 11 8 1 440 2,5
1980 5 325 22 16 2 176 3,8
1982 8 3 31 28 24 2-7 91 3,8
forholdfaldtfra3,9i1963til1,3i1973,menlåstadigpå
detteniveaui1981).Tyskland ,somerEF'sstørste
producent ,harværethårdestramt(2).Medhensyntildevigtigsteindustrielle teknologier erdet
overvejende indtrykstadig,atdeneuropæiske industri
stadigsakkerbagud.Enrækkeundersøgelser ,somfor
nyligerforetagetafKommissionen ,viser,atEF'stradi­
tioneltmegetstærkestillingindenforinvesteringsgode­
sektorenerblevetforringet .EF'seks-/importforhold
indenfordennesektorfaldtfra3,4i1963til2,5i1973og
tilunder2i1981.MedensJapanvandtstærktfrem(dets
forholdstegfra2,2i1963til9,7i1981),synesUSAat
havestandsetdennedadgående tendens (detamerikanske(*)Forendetaljeretanalysese»Energiogøkonomi :undersø­
gelseafdevigtigsterelationer iEF-landene «Europæisk
Økonomi ,nr.16,juli1983.
(2)Forendetaljeretanalysese»Fællesskabets samhandel med
tredjelande :investeringsgodeindustrierne truet«Europæisk
Økonomi ,nr.16,juli1983.

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/9
Derharværetenrækkeeksemplerpåslåendestigninger i
dengennemsnitlige arbejdsprocjuktivitet ,isæriDetfore­
nedeKongerige ,BelgienogDanmark .Detteharimidler­
tidhidtilihøjeregradafspejletnedskæringer afbeskæf­tigelsesniveauet indenforsektorerellervirksomheder ,
somtraditionelt varoverbemandede ,snarereenden
vækstivirksomheder medhøjproduktivitet .Alleandre
stederervæksteniproduktiviteten aftagetmærkbart :
Årliggennemsnitsvækst iproduktiviteten indenforindustrien ,pr.ansat
BelgienDan­
markTyskland Frankrig ItalienNeder­
landeneDet
forenede
KongerigeEF
1960til1980 5,34,54,24,74,65,32,4 4,0
1980til1982 3,84,41,01,50,62,74,7 2,2
Medhensyntilreallønsomkostningernes oglønind­
komstandelenes tilpasningsevne ogderespositiveeffekt
påvæksteniinvesteringer ogbeskæftigelse indenforvirk­
somhedssektoren ,erdervanskeligheder hvadangår
målingogfortolkning .Somnævntnedenforserdet
imidlertidudtil,atderharværetenvisrelativforbedring i
Europaiperiodenefterdetandetolieprischok sammen­
lignetmeddetførste:reallønnen synesathaveværet
mindreuelastisk,ogvirksomhedernes overskudharvist
envisfremgang ,omendikkeiallelande,ogsomhelhed
synesændringen endnuikkeatværeafgørende irelation
tildetmerepositiveerhvervsklima iUSAogJapan.3.Enpolitiktilatstyrkeopsvinget :nyligeinitiativerog
mulighederne foryderligerehandlinger
Denstabiliseringspolitik ,somEFfulgtei1982/1983,er
nusomvistovenforvedatgiveenrækkeopmuntrende
resultater :inflationen ervedataftage;deeksterne
ubalancer ervedatbliverettetop;stabiliseringen afde
offentligefinansereridetmindsteinoglemedlemsstater
påvejfremiengunstigretning.Opsvingets førstespæde
begyndelse ervedatblivesynlig,ogderkanmed
rimelighed forventesenacceleration ivæksten i1984.
Arbejdsløshedssituationen og-udsigterne giverimidlertid
stadiganledningtilbekymring .Desudenerdepositive
resultaterpåstabiliseringsfronten ogpålignendemådede
økonomiske udsigterfor1984yderstskrøbelige ;denne
skrøbelighed skyldesbådeudefrakommende faktorerog
behovetforudfraindenrigspolitiske overvejelser at
konsolidere dealleredeopnåederesultater .Deofte
vanskelige tiltag,derharværettagetindtilnu,er
nødvendige betingelser forøkonomisk stabilisering iEF;
mendetvilleværeenmisforståelse attro,atmanpågrund
afenbegyndende aktivitet,somhidtilerafrenkonjunk­
turmæssig karakter,kanbetragtedebestræbelser ,der
hidtilergjort,somtilstrækkeligt godeforudsætninger for
etvarigtopsvingiEF.Sigtetmeddetfølgendeafsniter
netopatbeskrivedeøkonomisk-politiske aktioner (det
makro-økonomiske ogfinansielle område;strukturfor­
anstaltninger ,bl.a.ibeskæftigelsesmæssig henseende )og
andreændringer (isærlønudviklingen ),dererpåkrævet
foratskabetilstrækkelige betingelser foretgradvist,men
varigtopsvingiEF.Denneanalyserettersigmodfire
hovedspørgsmål :
—-nøgleproblemer itilknytning tildenmakro-øko­
nomiskeogfinansielle strategi,specieltirelationtil
pengeudvidelse ,rentesatser ogbudgetunderskud ;
—spørgsmål irelationtilgennemførelsen afenhel
rækkestrukturelle ,sektoraleellermikro-økonomiske
foranstaltninger ,somerafgørendeforøkonomiernes
realpræstation imodsætning tilderesprispræstation
ogharenmegetdirekteindflydelse påbeskæftigel­
sen;Deneuropæiske økonomiharkortfortaltiværksaten
rækkevigtigeøkonomiske tilpasninger ogergradvisved
atfindefremtilenløsningpådeudefrakommende
problemer .Manskalsåledesikkeundervurdere de
resultater ,deralleredeeropnået,isærmedhensyntil
inflationsbekæmpelsen .Disseresultaterviserbåde,atder
erenfælleserkendelse afdeændringer ,derskalforetages ,
ogenevnetilativærksætte denødvendige politikker .På
lignendemådeharenergikrisen vist,atEFeristandtilat
tilpassesigpludseligeændringer ipris-ogforsyningssi­
tuationen .Menentilbagevenden tilvarigvækstkræver,
atmanfortsætter denalleredeigangsatte justeringspro­
ces.IsidsteendevilEF'sevnetilatfindeenvarigløsning
påarbejdsløshedsproblemerne afhængeheraf.Deresul­
tater,deralleredeeropnået,ogdebetingelser ,derstadig
skalopfyldes,viser,atdetbådeerabsolutnødvendigt og
muligtforEF'søkonomiafføresinstrukturtilpasnings­
indsatstilendeogatsikreengradvisstigningivækstra­
ten.Detvilleunderalleomstændigheder væreenmisfor­
ståelseatundervurdere opgavensomfangellerdenevne,
somEFharvistidensenestetidtilathelligesigetsådant
aktionsprogram ogtilatreagerepådeudviklinger ,der
harrelationhertil.Detforhold,atrealiseringen afdenne
opgavetagertid,understreger desudennødvendigheden
afatfortsættemedafføreenaktivbeskæftigelsespolitik
medhenblikpåenmeredirektenedbringelse afarbejds­
løsheden ,som-detnuværende omfangtagetibetragt­
ning-påførerEF-landene storeøkonomiske ,budget­
mæssigeogsocialeomkostninger .

Nr.L378/10 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
—foranstaltninger ,derdirektetagersigtepåatbekæm­
pearbejdsløsheden ;
—Deteuropæiske Fællesskabs særligerollehvadangår
ansvaretfortiltagindenforenrækkevigtigeøko­
nomisk-politiske områder .mellemfristede målsætninger .Deinternationale rentesat­
serharvedblivende liggetpåethøjtniveau.Dettehar
sinketopsvinget idenproduktive aktivitetiEF-som
denomfattende begrænsning elleropdæmning afbudget­
underskuddene harskulletgivepladsfor.Den-ofte
megetmarkante —ubalance idenoffentligesektors
underskudellerdenoffentligegældsamtbeslutningen om
ikkelængereatacceptereyderligereforsinkelser istabili­
seringenafdeoffentligefinanserharforanlediget EF's
medlemsstater tilatgøreenindsatsforatbegrænse
budgetunderskuddene førellerihvertfaldsenestved
opsvingets begyndelse .3.1.Vurderingafdenmakro-økonomiske ogfinansielle
politik
Detvigtigstekendetegn veddenmakro-økonomiske og
finansiellepolitik,derharværetførtiEFidensenestetid,
er,atderharværetentendenstiløgetkonvergens .Dette
fremgårganskevistendnuikkemedtilstrækkelig tydelig­
hedialledevigtigsteøkonomiske indikatorer-selvom
deralleredeeropnåetstorefremskridt påinflationsfron­
ten.Mengårmanudoverdefaktiskopnåederesultater ,
sermanidagenidetstoreoghelefællesindstilling til,
hvordanbådedemegetkortfristede spørgsmål ogdemere
fundamentale tilpasninger skalgribesan.Idenneforbin­
delseerdetsærdelesbetegnende ,atdermedhensyntilden
nuværende balancemellempengepolitikken ogfinanspo­
litikken-somdetinternationale monetære klimaimid­
lertidharenafgørende indflydelse på-findesret
sammenfaldende synspunkter vedrørende devigtigste
mellemfristede målsætninger .SåledessøgerEF'smed­
lemsstater genereltatomdirigere økonomien iretningaf
stærkerevækstindenfordenprivatesektorogenmere
tilfredsstillende investeringsaktivitet samtenvarigkonso­
lideringaffaldetiinflationen .
Detharpådetsenesteværetmegetvanskeligtatforlige
denkortfristede monetæreudviklingmedforfølgelsen afForEFunderétharbudgetunderskuddene såledesstort
setkonstantudgjortdensammeandelafBNPunderden
langerecession (5,2%i1981og1982,5,4%i1983).
Detteharmedførtenstramoffentligudgiftspolitik og
strammeskatteforanstaltninger pågrundafdenstigende
rentebyrde (+0,8%afBNPfra1981-1983iEFunder
étogoverdetdobbelteforBelgiens,Danmarks ,Irlands
ogItaliensvedkommende ).Desudenharrecessionen
automatisk forøgetvisseudgifterogmindsketskattepro­
venuet,formodentlig medca.1,5%afBNPiløbetafde
toårsammenlignet med,hvadenbeskedenvækstrate ville
havefrembragt .Detteerogsåblevetudlignetafstramme
politiskeforanstaltninger .Setietbredtperspektiv har
finanspolitikken derforværetførtmedenfasthånd.For
1984skønnesdet,atdesamledeEF-underskud vilfalde
til4,7%afBNP.Denneforudsigelse afspejlerdetfor­
hold,atdererstadigstørreenighedom,atbudgetunder­
skudstendensen uopholdeligt børvendes.Ensammenlig­
ningafudviklingen iEF'sgennemsnitlige budgetunder­
skudsomenandelafBNPførogefterfradragaf
rentebetalinger giverenindeksforomfanget afde
budgettilpasninger ,derervedatfindested:
1981 1982 1983 1984
Førfradragafrentebetalinger -5,2 -5,2 -5,4 -4,7
Efterfradragafrentebetalinger -2,2 -1,9 -1,6 -0,6
Forsåledesudelukkende atkunneudlignedenstigende
rentebyrde ogholdedetsamledebudgetunderskud inden
fornogenlunde stabilerammer,hardetværetnødvendigt
atforetagebetydeligeskatteforhøjelser ellernedskærin­
geriandreoffentligeudgifter .Derersketvissekraftigenedsættelser afdenominelle
rentesatser iEF.Frabegyndelsen af1982tilseptember
1983faldtdegennemsnitlige kortfristede rentesatser iEF
fra14,3%til10,5%ogiTysklandfaldtdefra10,3%til
5,9%.Iløbetafsammeperiodefaldtobligationsrenten
medca.2,5%pointsiEFigennemsnit ogmed1,5%i
Tyskland .OgsåivisseandreEF-landeharmankunnet
fremvisevissegoderesultater ,f.eks.iDanmark ,Irlandog
Belgien,hvorenstrengerebudget-ogindkomstpolitik
synesathaveændretforventningsmønstret iensådan
grad,atdereråbnetmulighedforstørrerentesænknin­
ger.DetmestslåendeeksempelerDanmark ,hvorrenten
pålangestatsobligationer faldtmed7procentpoints i
løbetafdeforegående 12måneder .IEFunderétudvidespengemængden fortidenmed10%
påårsbasis,medensdetnominelleBNPformodentlig øges
med7%.Pengepolitikken giversåledesudfraengen­
nemsnitsbetragtning mulighedforøkonomisk ekspan­
siontrodsdebegrænsninger ,somdeninternationale
rentesætter .

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/11
Kortfristede rentesatser
Belgien Danmark Tyskland Frankrig Irland ItalienNeder­
landeneDet
forenede
KongerigeEF USA
Januar1982 16,0 15,3 10,3 15,0 18,5 20,5 10,2 14,5 14,3 13,4
September 1982 13,0 16,3 8,114,0 15,2 18,6 7,910,6 12,0 7,6
September 1983 9,311,9 5,912,6 12,8 17,5 6,3 9,8 10,5 9,1
GenerelterdetlykkedesEF-landene atfåforetageten
gradvissænkningafrentesatserne sammenlignet medde
mereustadigebevægelser idenamerikanske rente.
Realrenten erimidlertidfortsathøj.Realrenten påstats­
obligationer liggerfortidenpå5,5%iTysklandog6,5%
iDetforenedeKongerige (*).Ijuliogaugust,hvorrenteni
USAigenvisteenmarkantstigendetendens,blevderi
Europagjortbestræbelser påatminimisere indvirkningen
pådeeuropæiske rentesatser .Ikkedestomindresteg
obligationsrenten iTyskland ,somermegetlidtpåvirkelig
overforkortsigtede politiskeforanstaltninger ,ethelt
procentpoint sammenlignet meddetlavesteniveauregi­
streretiindeværende år.
Adskilligelande(isærTyskland,FrankrigogItalien)har
opretholdtogøgetomfangetafselektiverentesubsidier til
produktive investeringer ogvissesektorerogregioner,
delvisforatydeyderligerebeskyttelse moddeinternatio­
nalerentevilkår .
Etafresultaterne afdeneuropæiske præference foren
anderledes sammensætning afbudget-ogpengepolitik­
kenenddeniUSAforetrukne harværettendensen til,at
ECU-kursen erfaldetiforholdtildollaren .Indenfordet
sidsteårhardeeuropæiske pengepolitiske myndigheder
tiltiderinterveneret påvalutamarkederne foratmoderere
dissevalutakursbevægelser ,ogiaugust1983intervenere­
decentralbankerne iUSA,Japanogvisseeuropæiske
landeiFællesskab .MedensmaniEFvillehaveforetruk­
ketenhøjeregradafkonvergens afdenfinansiellepolitik
påinternationalt plan,harkursfaldetforECUiforhold
tildollarenunderdegivneomstændigheder giveteuro­
pæiskevirksomheder nyemuligheder iUSAogpå
verdensmarkederne .Somalleredenævntneutraliseres
virkningen herafdelvispågrundafandrefaktorer,
herunderbl.a.enlavyen-kurs .
Overvejelser omkring,hvorledespengepolitikken ogbud­
getunderskudspolitikken bedstkantilpassesdenpriorite­
redemålsætning omkonsolidering afopsvinget i1984,vil
istoretrækgivefølgendevurdering :
—Pengepolitikken erfortsatundergivet deinternationa­
lemonetærevilkårsamtindenrigspolitiske faktorerimangelande.Envisløsrivelsefradenamerikanske
rentekangennemføres ,mendererfortidenvisse
begrænsninger heri.Hvismarkedsvilkårene gørdet
muligt,skullederkunnegøresfremskridt iretningaf
atsænkedeneuropæiske rente.Detteafhængerdelvis
afdentillid,somdeenkelteeuropæiske landes
økonomiske politikkanaftvinge .Derernæppeplads
tilenhurtigerepengeudvidelse ,hvisinflationen ikke
bringesunderkontrol.Ilande,derharopnåetgode
resultater ihenseende tilprisstabilitet ,kanvisse
midlertidige overskridelser afpengeforsyningsmål ­
sætningen forsvares ,sålængerealrenten erhøjog
inflationen ogaktiviteten lav.Vedfastsættelsen af
rammerne forpengeforsyningen måmanogsåvære
opmærksom påfremkomsten afeventueltuventede
ændringer iomløbshastigheden .Isådannetilfælde
skaldetimidlertidståklart,atdererpolitiskviljetilat
bringevæksten idemonetære aggregater tilbage
indenfordeafstuknerammertilpashurtigttilat
undgåennyrundeafinflationsforventninger .
—Enbegrænsning afbudgetunderskuddene erimange
landeetnødvendigt skridtiretningafetvarigt
opsving.Deterstadignødvendigt medyderligere
fremskridt pådetteområde,såmegetmeresomdet
direktevillebidragetilatfåbragtrentesatserne ned.
Skalmanføredennemålsætning udilivet,måman
ikkedestomindretagehensyntildeøkonomiske
forholdsomhelhedogisærdevirkninger ,somdette
måttehaveforudbudogefterspørgsel .Såledesbør
lande,somalleredeernåetetlangtstykkeadvejeni
retningafentilpasning (nedbringelse afinflationstak­
ten,genskabelse afbalanceibetalingsforholdet til
udlandet )ogkanregistrerer beskednebudgetunder­
skud,undgåenaltfordrastiskbegrænsning afdisse
underskud .Hvisdereryderligere tegnpåensvag
aktivitet,vildeturideralleomstændigheder være
rimeligtatladedeautomatiske stabilisatorer slå
igennem .Ligesomdeterabsolutnødvendigt ,aten
politik,dergårudpåatbegrænsedeoffentlige
uderskud,fremlægges påenoverbevisende måde,bør
detogsåværemuligtatfølgedennepolitikudenat
forfølgeforudfastsattemålsætninger medoverdreven
stivhedogattagehensyntilensådanpolitiks
eventuelledestabiliserende virkninger påudviklingen
påkortsigt.Defremskridt ,dergøresmedhensyntilat
bringeunderskuddene ned,børunderalleomstæn­
dighederistigendegradgivepladsforenlempelseaf
skattetrykket .(*)Denanvendetdeflatorerstigningen iforbrugerprisindekset
indenfordesidste12måneder .

Nr.L378/12 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
drastiskenedskæringer ietforsøgpåatbringeudviklin­
genideløbendeoverførsler underkontrol(Tyskland ,
Italien,Frankrig,Belgien,Nederlandene ,Danmark).3.2.Styrkelseafproduktionspotentiellet ogforbedring
afresourceallokeringen idenoffentligeogprivate
sektor
Følgendetrespørgsmål vilblivedrøftet:
—omlågning afdeoffentligeudgifterogbeskatningen
medsærligthenblikpåatforbedreproduktionspoten­
tiellet;
—arbejdsmarkedsparternes rollemedhenblikpåstyr­
kelseafkonkurrenceevnen ogstimulering afetøko­
nomiskopsving;
—fornyetvurderingafdenoffentligesektorsreguleren­
defunktioner medhenblikpåstimulering aføko­
nomien .Medhensyntildeoffentligeinvesteringer harvisselande*,
isærFrankrigogGrækenland ,gennemført megetbety­
deligeforøgelser .Adskillige andrelandeharstortset
fastholdtinvesteringsudgifterne ifastepriser,samtidig
medatdeharforetagetdrastiskeindskrænkninger af
mangeoffentlige driftsudgiftsprogrammer (Tyskland ,
Italien).Dennestrategieretbrudmedudviklingen ide
senesteår,hvorderblevudvistmeretilbageholdenhed
meddeoffentligeinvesteringer endmeddeoffentlige
driftsudgifter .
Medhenblikpåatfremmedeprivateinvesteringer erder
blevetgennemført enrækkeskattemæssige foranstalt­
ninger(2).Irealitetensynesforanstaltninger afdenneart
atblivepriorterethøjereenddeoffentligeinvesteringer ,
isæriDetforenedeKongerige .Deskattemæssige foran­
staltninger kanopdelesitobredekategorier :incitamenter
medhenblikpåatøgevirksomhedernes investeringer i
fastrealkapital ,ogincitamenter medhenblikpåat
kanalisereopsparingen overirisikovillig kapital.Omlægning afdeoffentligeudgifterogbeskatnin­
gen(^
Imangelandeharmanforsøgtatfåbedrestyrpåde
samledeoffentligeudgifter .Påbaggrundafdenfortsat
dårligebeskæftigelsessituation ogheraffølgendestig­
ningeriudgifterne tilarbejdsløshedsunderstøttelse ,
beskæftigelsesprogrammerne ogdeprogrammer ,som
tagersigtepåatreducerearbejdskraftudbudet ,samtden
fortsattestigningidennominellegældsomkostninger er
detimidlertid ikkelykkedesatforhindreenvækstide
offentligeudgiftersandelafBNP.Deresandelskønnesat
værestegetfra49%i1981til51%i1983forEFunder
ét.KuniTyskland erdetiløbetafdesenestetoår
lykkedesatstabilisereandelen;iDetforenedeKongerige
sketederensvagstigning,hvorimod stigningerne ide
øvrigelandelåpå2til4,5%afBNP.Denførstekategoriomfatterafskrivninger ,oghererder
isærsketenforbedring iFrankrig ,ognogettilsvarende
forventesgennemført ITyskland i1984.IDetforenede
Kongerige erderindførtenlangrækkeskattemæssige
bestemmelser tilstøtteforerhvervslivet ;nogletagersigte
påbestemtesektorersåsomolieefterforskning ognye
mindrevirksomheder ,medensandretagersigtepåen
meregenerellempelseafselskabsbeskatningen .IItaliener
dersketenforbedring afmomsreglerne forinvesteringer ,
ogiNederlandene erbeskatningen afvirksomhedernes
selvfinansiering blevetlempet.
AltialterdetoffentligeforbrugsandelafBNPblevet
stabiliseret påomkring19,5%afBNPforEFunderét.I
mangetilfældeeradgangen tilellersatserneforde
løbendeoverførsler blevetbetydeligindskrænket ,hvilket
imangelandeikkeharhindretyderligere stigninger i
deresandelafBNPfra22,5%i1981til23,5%i1983.
Deløbendeoverførsler eroftesøgtbegrænset gennem
f.eks.nedskæringer afvissesocialeydelserogbørnetil­
skud,stramninger afarbejdsløshedsunderstøttelseskrite ­
rierne(ogivissetilfældenedskæringer afstøttesatserne )
samtforskellige metodertilatforøgemodtagernes beta­
lingforsundhedsydelser .Idensenestetidsbudgetforslag
for1984harmangemedlemsstater bebudettiltidermegetForatstøttemarkedetforrisikovillige kapitalharmani
FrankrigogBelgienindførtellerudvidetskattebegunsti­
gelserforenkeltpersoners aktieinvesteringer ,ogdetsam­
megælderinvesteringer iDetforenedeKongerige i
mindrevirksomheder ;iItalienharmanvedtagetenlov
omoprettelseogfremmeafinvesteringsfonde ;iTyskland
ogDetforenedeKongerigeharmanforbedretdeskatte­
mæssigemuligheder foransatteskøbafaktierideres
virksomheder (3).ITysklandogandrelandeermanved
atundersøge mulighederne foratfremmetilgangenaf
risikovillig kapital.
(2)»Erhvervsinvesteringerne ogdeskattemæssige ogfinansielle
vilkår«Europæisk Økonomi ,nr.16juli1983,samtmedde­
lelsefraKommissionen tilRådetvedrørende »Skatog
finansielle foranstaltninger tilfordelforinvestering «af
18.april1983(ligeledesiEuropæisk Økonomi ,nr.16).
(3)Gennemforhøjelser afskattebegunstigede aktiekapitalande­
le,ogiTysklandgennemsubsidier .i1)Jf.ogsåmeddelelse fraKommissionen tilRådetvedrørende
»Medlemsstaternes budgetpolitik for1984«af1.juli1983,
ogiforbindelse hermedrapportom»Budgetdisciplin og
økonomisk konvergens «og»Omlægning afdeoffentlige
udgiftertilfordelforudgiftermederhvervsfremmende sigte«
af6.juli1983.

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/13
Iallelandeerderblevetgjortforsøgpåatbegrænsedisse
udgifter.Idetsenesteårerdetimidlertidikkelykkedesat
nedsættedegennemsnitlige bidragssatser inogetland,
meniDetforenedeKongerigeerarbejdsgivernes supple­
rendesikringsbidrag dogblevetreduceret .Iadskillige
landevardertaleomstigendeudgiftertilsocialsikring
(isærtilarbejdsløshedsunderstøttelse )ogvoksende
underskud ,ogdisselandeharderforværetnødttilat
hævedesamledesikringsbidrag (Frankrig,Luxembourg ,
Nederlandene ).Sådanneforsøgpåatbegrænseunder­
skuddeneharengunstigindvirkning pårentesatserne ,
menselvom"problemet tildelshængersammenmed
aktivitetsniveauet ,erdetafhensyntildenfremtidige
udvikling ivirksomhederne ogpåarbejdsmarkedet mere
hensigtsmæssigt atbegrænseudgifterne endatøgesik­
ringsbidragene .Øgedesikringsbidrag synesimidlertid
fortsatatværedenmestanvendteudvej.Etgenereltpolitiskmålharværetatreduceresubsidierne
tilurentablesektorerogfinansieringen afstatsejede
virksomheders driftsunderskud .Etsærligtmålharværet
atkombinere dettemednedskæringer afoverskudska­
pacitetogmedomstruktureringsforanstaltninger ide
berørtesektorerogregioner.Deternødvendigt meden
bedrekontrolafderesterende subsidiers økonomiske
berettigelse medhenblikpåatsikre,atdeførertiløget
konkurrenceevne hosmodtagerne ogihvertenkelt
tilfældeerforenelige medEF'skonkurrencebestemmel ­
ser.Selvomstatistikkerne pådetteområdeofteer
ufuldstændige ellervanskelige atfortolke,erdetpå
nuværende tidspunktlangtfrasikkert,atdeterlykkedes
atfåkontroloverdesamledeudgiftertilsubsidier .
Subsidierne erfortsatstærktkoncentreret omsektorer i
tilbagegang (jern-ogstålindustri ,skibsværfter ,tekstil­
industri,kulindustri ogjernbaner )sammenlignet med
støttentilfornyelser ogavanceret teknologi .IDet
forenedeKongerigemedstøttentilfornyelserogavance­
retteknologi .IDetforenedeKongerigeharderværeten
rækkevigtigeeksemplerpånedsættelse afsubsidiereller
underskud ioffentligevirksomheder (automobilindustri ,
jernbaner ,lufttransport ),ogdererenkelteeksempler i
andrelande.IItalienerdestatsejede virksomheders
underskud fortsatbetydelige .Ifølgedensenestetyske
»Subventionsbericht «erderfortsatensvagstigningi
subsidierne fraforbundsregeringen ,ogderregnesmedet
samletbeløbpå29miaDMi1984.Detvillevære
hensigtsmæssigt ,omandrelandepåtilsvarende måde
offentliggjorde systematiske oplysninger omderessubsi­
dier.Yderligere omlægninger afdeoffentligeudgifterog
beskatningen :
—Selvomderidensenestetidofteharværettaget
økonomisk-politiske initiativerafstorbetydning ,vil
detværenødvendigt atvidereføre oginogletilfælde
intensivere indsatsen ,hvisdetipassendegradfskal
lykkesatkorrigeretendensen idenstrukturbetingede
vækstideoffentligeudgifterogbeskatningen .
—Dererimangelandefortsatentendenstilatbegrænse
budgetunderskuddene gennemenyderligereforøgelse
afskattebyrden fremforatskærenedpåudgifterne ,
ogdenneudviklingbørstandsesellervendes.Enreduktion elleridetmindsteenfastfrysning af
skattebyrden betragtessometvigtigtelementtilforbe­
dringafdeneuropæiske økonomisresultaterogkonkur­
renceevne .Konjunkturerne samtprioriteringen afen
begrænsning afunderskuddene harvistsigatresulterei
yderligerestigninger iskatternesogdesocialesikringsbi­
dragsandelafBNP(46,6%i1983mod44,7%i1981og
38%fortiårsidenforEFunderét).ITysklandforblev
densamledeskattebyrde uændretfra1981til1983.1Det
forenedeKongerige sketederennogenlunde stabilisering
fra1981/1982til1982/1983,menialleandrelandesteg
skattebyrden ,inogletilfældemegetbetydeligt (Frankrig,
Italien,Grækenland ,Luxembourg ).—Deternødvendigt atforbedrevirksomhedernes skat­
temæssige ogfinansielle vilkårforatkanalisere flere
ressourcer overiinvesteringer ogøgetilgangenaf
risikovillig kapital.Isinmeddelelse fraapril1983(*)
konkluderede Kommissionen ,atvirksomhedernes
skattebyrde ikkebørøges,mensnareresænkes;at
investeringsincitamenterne børstyrkesogtilpasses;at
risikotagningen børopmuntres gennemtilpasninger
afenrækkeskatteordninger ;atisærlønmodtagernes
opsparingbørkanaliseres overirisikovillig kapital.
Enrækkeforanstaltninger afdennearterfornylig
blevetvedtagetellerforeslåetimedlemsstaterne .Det
ervigtigtatfastholdeogtilpassedisseinitiativer i
overensstemmelse medKommissionens forslagogpå
grundlagafforholdene ideenkeltemedlemslande .På
dennemådevilvirksomhederne blivebedreistandtil
atopfyldekraveneomenmodernisering afproduk­
tionsapparatet .ITysklandsåvelsomiEnglanderderidesenereårblevet
gennemført vidtgående ændringer afskattestrukturen
medhenblikpåatforbedredeerhvervsfremmende inci­
tamenterogøgedeprivateinvesteringer .Debetydelige
ændringer idenfranskeskattestruktur i1981og1982er
blevetgennemført udfraønsketomretfærdighed på
skatteområdet ,ogresultateterblevet,atskattesystemets
indkomstudlignende virkningharnærmetsigEF'sgen­
nemsnit .
Desocialesikringsudgifter (ettillægtillønomkostninger­
ne)erbetydelighøjereiEuropaendiandreindustrilande .(*)»Skattemæssige ogfinansielleforanstaltninger tilfremmeaf
investeringerne «af28.april1983[KOM(83)218endl.].

Nr.L378/14 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12,83
Lønudviklingen
ImangeEF-landeharmansatsetkraftigtpåatbegrænse
lønstigningerne foratforbedredeninternationale kon­
kurrenceevne ogreducereinflationen .Derharværetstore
forskellemellemdeanvendtemidlersomfølgeafde
forskellige institutionelle ogandreforholdimedlemssta­
terne.Inoglelandeharmankoncentreret sigom
indekseringsreglerne (Belgien,Italien,Danmark ,Neder­
landeneogLuxembourg ),omdenafgørenderolle,somde
offentligelønaftaler spiller(Tyskland ,Nederlandene ,
DetforenedeKongerige )elleromdebredereindkomst­
politiskeforhold(Frankrig).Altialtudvisesderbetydeli­
gestørrediscipliniEF-landene forsåvidtangårnominal
ogreallønnen .Dengennemsnitligestigningilønomkost­
ningenpr.ansatiEFskønnesatværefaldettil7,2%i
løbendepriseri1983mod13%i1980,hvorstigningen
varhøjest.sektorslaverentabilitet erfortsatetgrundliggende
problem,somhæmmeretøkonomisk opsving.
—Medhensyntillønforhandlinger ivirksomhederne er
tomålsætninger afrelevansdeflestesteder.Fordet
førsteerdetoftenødvendigt atudvisestørresmidig­
hedmedhensyntillønforskelle mellemforskellige
færdigheder ogfagforatkunneøgebeskæftigelses­
mulighederne ogskabestørreoverensstemmelse mel­
lemudbudogefterspørgsel påarbejdsmarkedet ,selvi
landehvordesamledelønomkostninger harudvisten
rimeligudvikling .Fordetandetbørlønforhandlinger
tagemeredirektesigtepåatfremmedeenkelte
virksomhedernes investeringer ogekspansion .Det
villeformentlig gavnedeeuropæiske virksomheder ,
hvisenstørreandelaflønudgifterne varrelaterettil
virksomhedernes overskudogresultater ,såledessom
detilangthøjeregradertilfældetiJapan.Ordninger
vedrørende lønmodtagerandele ivirksomhederne fin­
deskunibegrænsetomfang.Deternødvendigt med
opfindsomme ordningerforatskabeentilpasning
mellemlønningerne ogdekommende årsmeget
betydelige behovforinvesteringer finansieret afrisi­
kovilligkapital.Selvomhovedinitiativet måkomme
fraarbejdsmarkedets parterkanregeringerne som
alleredeantydetfremmedenneudviklinggennem
skattemæssige ogandrebestemmelser .Sædvanligvis medførerkonjunkturnedgange enforvær­
ringafarbejdsproduktiviteten ,menidennuværende
situationharbestræbelserne påatforbedreproduktivite­
tenopvejetdenkonjunkturmæssige virkning .Stigningen i
enhedslønomkostningerne iEFskønnessåledesatvære
faldettil5,5%i1983mod11,5%i1980,detseneste
højdepunkt .Detteerimidlertidstadigmereendde3%,
somerdenanslåedestigningi1983iUSAogJapan.Den
realelønomkostning (enhedslønomkostningerne deflate­
retmedindeksfordeaflededeBNP-priser )faldtmedcirca
1%i1982,ogenlignendeudviklingforventes i1983.
Dettetyderpåenvisomfordeling afindkomsterne til
fordelforvirksomhedsprofitterne -etmønstersom
gældernæstenalleEF-landene .Fornyetvurderingafdenoffentligesektorsregulerende
funktioner
Deterkendesistigendegrad,atmangeafdetoffentliges
regulerende aktiviteterogmekanismer ikkefungererefter
hensigtenellerkunmedmegethøjeomkostninger -både
iformafadministrationsomkostninger ogiformaf
negativekonsekvenser forfornyelseroglovgivningsmæs­
sigekravomeffektivitet iressourceallokeringen ;det
offentliges regulerende indgrebkansåledesirealitetenfå
ennegativindvirkning pådenpotentielle vækstrate .
Nyligeforsøgpåatmindskedeøkonomiske omkostnin­
geriforbindelse meddetoffentliges indgreb (bredt
defineret )erafvidtforskelligart,ogdererudentvivl
betydeligfleremuligheder forreformer .Nogleeksemp­
ler:lempelseafhuslejebestemmelserne iTyskland ,af
ansættelsesvilkårene iItalienogafarbejdstidsbestemmel ­
serneiBelgien;oprettelseafindustrizoner underlempe­
ligevilkåriBelgienogiDetforenedeKongerige ;priva­
tiseringafenrækkestatsligevirksomheder ,ogiNeder­
landeneetvidtspændende programm medhenblikpå
strømlining afbestemmelser ,somhæmmerdeøkonomi­
skeaktiviteter .Etvarigtøkonomisk opsvingkræverfortsatenvæsentlig
tilpasningafomkostninger ogindkomstandele :
—Enforudsætning forennedbringelse afinflationen er,
atdennuværende udvikling ipengeindkomsterne
fastholdes ,isærivisseEF-lande ,hvorvedderogså
skabespladsforenstigningidenrealøkonomiske
vækst.Detrealeindholdafenstramfinansielpolitik,
medmåltallene udtryktiløbendepriserafhænger i
storudstrækning affagforeningernes ogvirksomhe­
dernesholdningtillønproblematikken .
—Selvomdetervanskeligt atfastsætteennormfor
reallønsudviklingen ilande,derbefindersigividt
forskellige økonomiske situationer ,børderforment­
ligkunstillesfåellersletingenforhåbninger omen
samletreallønsforbedring ,føretøkonomisk opsving
harførttilenkraftigstigningiinvesteringerne og
beskæftigelsen .Inogletilfældeerdetfortsatnødven­
digtmednegativereallønstilpasninger .Indenforde
nærmesteårerdetførstogfremmestnødvendigt at
kanalisere indkomststigninger overiinvesteringer og
kapacitetsudvidelser .Deneuropæiske virksomhedsDerfindestypiskenlangrækkeforskellige restriktive
ordninger ,somvedrørerservicefag ,deliberaleerhverv
såvelsomindustrien ogarbejdsmarkedet .Konkurrence­

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tideijde Nr.L378/15
politikken itraditionel forstandharsædvanligvis et
forholdsvis snævertsigteiforholdtildeproblemer ,som
skalløses.Dererbehovforreformerindenformange
serviceerhverv ,somtiltidererselvregulerende eller
reguleretlokalt-detgælderf.eks.restriktionerne
vedrørende butikkernes åbningstider .Indenforden
finansiellesektorogideliberaleerhvervfindesofteenhelt
unødvendig opdelingogbeskyttelse modkonkurrence ,
sommedførerhøjereomkostninger forøkonomien som
helhed-ellersomdirekteøgerleveomkostningerne .
Monopolistiske aftalerindenforforskellige erhvervsgre­
neharmistetderesberettigelse ,f.eks.pågrundafde
teknologiske forandringer .Deterikkehensigtenatsætte
spørgsmålstegn veddegrundlæggende normerellerregu­
lerendelovbestemmelser ,somerindførtfornyligmed
godbegrundelse ,menderfindesenrækkearbejdsmar­
kedslove,somofteerindførtunderfuldbeskæftigelse på
ettidspunkt ,hvorstatenspilledeenmindreindkomstfor­
delenderolle,ogdisselovebørrevideresmedhenblikpå
atskabeoverensstemmelse meddenuværende økono­
miskeogsocialeprioriteringer .
Konklusion vedrørende denfremtidige politik:Derskal
gøresbetydeligmereimedlemsstaterne foratfjerne
unødvendige markedsstivheder .Måletmåværeatudar­
bejdeenfortløbende strømafreformer,somkanmedvir­
ketilatskabehøjereproduktivitet ogbegrænseprisstig­
ningerne .Nederlandene ogFrankrig)enstigendebyrdepåde
socialebudgetter .Ydermereherskerdernogentvivlom,
hvormegetdisseforanstaltninger kanudbygges .Afhæn­
gigaferhvervsfrekvenserne kanengradvissænkningaf
dengennemsnitlige pensionsalder føretiletfaldiarbejds­
styrkeniforholdtildenpensionerede delafbefolkningen ,
isæromnogleår(1986),nårbefolkningstilvæksten for
aldersgruppen 15til64standserogdeældrebefolknings­
grupperbegynderatvoksehurtigt.
Programmer forlokaleinitiativer anvendes istigende
grad,f.eks.iFrankrigogDetforenedeKongerige ,forat
fremmeoprettelsen "afselvstændige arbejdspladser iser­
vice*såvelsomindustrisektoren .Sådanne initiativer
forudsætter støtte,f.eks.medhensyntilfærdigheder samt
rådgivning iorganisatoriske ,skattemæssige oglovgiv­
ningsmæssige spørgsmål .Hvisstøttenkangivessamtidig
medinitiativernes igangsættelse ,vilmantilmedkunne
hjælpetilatbremsevæksteniundergrundsøkonomien .
Kommissionen erifærdmedatudarbejde enmeddelelse
tilRådetomdettespørgsmål .Dersynesatværeetmeget
betydeligtbeskæftigelsespotentiel idemegetsmåvirk­
somhederafhængigafderesjuridiskestatus:selvstændige
erhvervsdrivende ,selskabermedenkeltmandseje ,koope­
rativevirksomheder ,almennyttige selskaberogfrivillige
organisationer .Sådanneinitiativer vilkunneudnytte
lokalefærdigheder indenforhåndværk ogmaskinindu­
strisamtlokalenaturressourcer ;dervilf.eks.ogsåkunne
blivetaleomatovertagerentabledeleafkonkursramte
virksomheder .
Spørgsmålet omennedsættelse ogomlægning afarbejds­
tidenerblevetetvigtigtelementidebattenommidlernetil
bekæmpelse afdenmegethøjearbejdsløshed .
Iadskilligemedlemsstater harderværetførtforhandling­
erellerdererindgåetaftalermedhenblikpåatanvende
arbejdstidsforkortelser sometmiddelibeskæftigelsespo­
litikken.IFrankrigbesluttede mansåledesatreducere
dengennemsnitlige arbejdsuge fra40til39timer,iårene
1981/82,idetdenpraktiskegennemførelse aframmebe­
stemmelserne skullefastlægges veddecentrale forhand­
linger.
IBelgienogNederlandene harmanvedindgåelsen af
kollektivelønoverenskomster oftefulgtregeringens for­
slagogsammenkædet nedsættelsen afdenårligearbejds­
tidmedenforøgelseafbeskæftigelsen ogmedløntilba­
geholdenhed .IItalienopereresdermedspecifikke
arbejdstidsnedsættelser vedfornyelseafoverenskomster .
Inogletilfældeerdetlykkedesatnåtilenighedomøget
fleksibilitet iarbejdstiden iservicesektoren samtidigmed
længereåbningstid ogøgetbeskæftigelse (f.eks.iden
belgiskebanksektor ).3.3.Direktearbejdsmarkedsforanstaltninger med
henblikpåatafhjælpeledighedsproblemet
Derersketenyderligereudbygning afenrækkevigtige
uddannelsesprogrammer ,f.eks.iTyskland ,Frankrig,
Irland,Nederlandene ogDetforenedeKongerige ,og
Kommissionen harudarbejdetenresolutionomerhvervs­
uddannelse .Dererbredenighedomværdienafsådanne
foranstaltninger .Deeretmiddeltilatbekæmpedendelaf
arbejdsløsheden ,somerstruktureltbetinget.Pågrundaf
deteknologiske fremskridt erenkonstanttilpasningaf
uddannelsesbehovene nødvendig ,hvismanskalundgåen
manglende overensstemmelse påarbejdsmarkedet mel­
lemudbudteogefterspurgte færdigheder .Dererblevet
indførtdirektestøttetiloprettelsen afarbejdspladser ,
ellerogsåersådanneordningerblevetudbygget (isæri
Belgien,Danmark ,Tyskland ,FrankrigogDetforenede
Kongerige),entengennemenreduktionafarbejdsgiver­
nessocialesikringsbidrag ellergennembeskæftigelsestil­
skudtildenoffentligesektor.ITysklandereksempelvis
56000personeriøjeblikketomfattetafprogrammet for
beskæftigelsestidskud ,medensderiDetforenedeKonge­
rigeskaloprettes130000arbejdspladser forlangtidsle­
dige.Ibeggetilfældeforventesdenyderligerefinansielle
byrdeatblivebeskeden,eftersomdeanslåedeudgifter
delvisopvejesafbesparelserne tilarbejdsløshedsunder ­
støttelsen .
Derimodudgørførtidspensioneringsordningerne (som
f.eks.deordninger ,dererblevetindførtiBelgien,Hvissådanneforanstaltninger skalhaveenvarigog
positivindvirkning pådensamledebeskæftigelse ,skalder

Nr.L378/16 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
indføresstrengeforholdsregler medhenblikpåatundgå
stigninger ivirksomhedernes omkostninger .Erfaringen
viser,atderbådeergodeogdårligeeksempler .Blandtde
positiveeksemplerkannævnes,atsmidigereogkortere
arbejdstid fordenenkelteiforbindelse medlængere
åbningstider iservicefagene ,mereskifteholdsarbejde i
industrienogfleredeltidsjobs kanbidragepositivttildet
økonomiske opsvingogtilenmindskelse afarbejdsløs­
heden.Derfindesogsåenrækkemeredetaljerede ogofte
decentraliserede initiativer ,somf.eks.jobdelingsord­
ningeriDetforenedeKongerige .Sigtetmeddenfranske
niendeplanerogsåatfremmeudviklingen afnye
ordningerfordeltidsarbejde .Disseordninger vilindgåi
forhandlingerne omenreduktionafarbejdstiden .—uddannelseogomskoling,isæraf^inge(J),
—jobskabelsesordninger ,ogsåmedsærligthenblikpå
unge(»),
—øgetstimulering aflokaleinitiativer vedrørende
oprettelseafarbejdspladser imindrevirksomheder ,
—initiativer medhenblikpåatøgebeskæftigelsen
gennemennedsættelse afomlægning afarbejdstiden
underhensyntagen tilnødvendigheden afatundgå
stigninger ienhedsproduktionsomkostningerne .
PågrundlagafKommissionens memorandum fra1982
omenreduktionogomlægning afarbejdstiden vedtog
Europa-Parlamentet den28.april1983enbeslutning ,
hvorimanpåkortsigtanbefalede enbetydelignedsæt­
telseafarbejdstiden underhensyntilforholdene ide
enkeltelandeogideenkeltesektorerogvirksomheder ,
idetnedsættelsen skalgennemføres påenmåde,såman
undgåromkostningsstigninger .3.4.EF-foranstaltninger medhenblikpåatstyrke
opsvinget
Deteuropæiske Fællesskab haretbetydeligtselvstændigt
ansvaristyringenafdetspolitikvedrørende handel,det
internemarkedogkonkurrence .Endvidereerdetsrolleat
udviklesigpådetmakroøkonomiske områdeogmed
hensyntilforbedring afkonkurrenceevnen ,isærindenfor
industrien ,ogmeregenereltmedhensyntilstyrkelseaf
denøkonomiske strukturiforbindelse medudbygningen
afFællesskabets finansielle instrumenter .Idenneårsbe­
retninggivesenoversigtoverdensenesteudviklingogde
initiativer ,dererenfølgeafkonklusionerne fraDet
europæiske RådsmødeiStuttgart ijuni1983.Arbejdsmarkedets parteriDetøkonomiske ogsociale
Udvalgvedtogijuli1983enudtalelse,hvoridetblev
konkluderet ,atennedsættelse ogomlægning afarbejds­
tidenvillekunnemindskeledighedsproblemet ,såfremten
rækkebetingelser svarendetildebetingelser ,somer
opstilletiKommissionens memorandum ,blevopfyldt.
Iseptember1983godkendteKommissionen etforslagtil
henstillingfraRådetomennedsættelse ogomlægning af
arbejdstiden medfølgendesigte:
a)atreducereogsamtidigomlæggearbejdstiden forden
enkelteitilstrækkelig gradtil,atdetkanfåenpositiv
indflydelse påbeskæftigelsen underforhold,som
sikrerkonkurrenceevnen såvelsomdegrundlæggen­
desocialerettigheder ;Makroøkonomisk ogmonetærpolitik
Deteuropæiske monetære System(EMS)opfylderiden
nuværende økonomiske situationadskilligefunktioner ,
deralleharsommålatsikreenstabiløkonomisk vækst.
Fordetførstesikrersystemetsamordning afvalutakur­
sernefordetmesteafdeteuropæiske kontinent og
beskytterdedeltagende landemoddenudprægede man­
gelpåvalutakursstabilitet ,somerfremherskende i
industrilandene somhelhed.Systemetsikrersåledes
ensartethed ogsammenhæng idetøkonomiske område,
somudgøresafFællesskabet ,ogbidragertilatkonsoli­
deredefordele,derliggeriatkunneudnytteetstort
integreret marked,isærpådetindustrielle område.
Endvidere erEMSetvirkningsfuldt instrument isamord­
ningenafdenmonetærepolitikogtjenerendvideresom
rammefordisciplinogforsøgpåatskabeenbedre
samordning afmedlemsstaternes økonomiske politik.
EndeliggiverEMS,derforudsætter enfællesholdningtil
deeksternemonetæreproblemer ,Fællesskabet etorgani­
seretgrundlagfordetsbidragtilbestræbelserne påat
forbedredetinternationale monetære system.b)ihøjeregradatbegrænsebetaltoverarbejde samt
sikre,atnødvendigt overarbejde istedetopvejesaf
afspadsering .
Konklusionen er,atderidekommende årmåføresen
aktivpolitikmedhenblikpåatmindskearbejdsløsheden
ogdehermedforbundne socialeogøkonomiske omkost­
ninger.Selvomdettagertidatdrejelandenesøkonomier i
denønskederetning,erdetnødvendigt straksatsatsepå
enrækkevigtigeinitiativer .Kommissionen foreslårisær,
atfølgendeområderindenforarbejdsmarkedspolitikken
prioriteres højt:(*)Iapril1983fremsendte Kommissionen tilRådetetforslagtil
»Resolution vedrørende fremmeafbeskæftigelsen forunge«;
detteforslageriøjeblikketunderdrøftelse .

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/17
Idetforløbneårsketederden21.martsenjusteringaf
pariteterne indenforEMS.Justeringen varvæsentligafto
årsager.Detvarenjustering,sommedførtenøjeafvejede
ændringerafdeflestecentralkurser .Denblevledsagetaf
vigtigejusteringer afdennationale politik,isæri
Frankrig,hvorvedsystemetsfremtidige stabilitetblev
styrket.port,forsikringogfinansielletjenesteydelser -erunder­
lagtenlangrækkeregulerende restriktioner iheleEF,og
forhandlingerne omKommissionens forslagpådette
områdeharværetsærdeleslangsomme ;konklusionerne
fraDeteuropæiske RådsmødeiKøbenhavn børderfor
gennemføres ihurtigeretakt.Kapitalmarkederne iFæl­
lesskabeterogsåstærktfragmenterede :Kommissionen
harforeslåetnyemåderatløsedisseproblemerpåforat
sikreenfrikanalisering afEuropasmegetstoreopspa­
ringsmuligheder overieneffektivomstrukturering af
Fællesskabets økonomi (1).Anvendelsen afECUpådeprivatemarkederstegogså
markant idetforløbneår,ogdetteskullemedtiden
bidragetilstørrebalanceidetinternationale finansielle
system.Medhensyntildeteknologisk avancerede vækstindu­
strier-indenforf.eks.informationsteknologi ,biotek­
nologi,rumfartogalternative energikilder-erderefter
Kommissionens opfattelsemegetbetydelige muligheder
foretmereeffektivteuropæisk samarbejde .Derer
adskilligeforskellige typereuropæisk samarbejde ,som
harvistsigatbærefrugt,hvorafFællesskabets
ESPRIT-programeretnyteksempel ,ogdettesamarbejde
børkunnestimuleres tilenendnustørreindsatsforat
vendedeeuropæiske svaghederpådetindustrielle og
teknologiske område (2).Deterformentlig enkendsgerning ,atdetinternationale
økonomiske opsvinghindresafengradvisøgetprotek­
tionisme .Enandenvigtigfaktor,somiøjeblikket
hæmmeretopsving,liggeriudformningen afvalutakur­
serneogidenstigendeubalancepåDeforenedeStatersog
Japansløbendebetalingsbalancer .EFnæreretstærkt
ønskeomenmerestabilogsamarbejdsvillig løsningpå
disseproblemer .
MedhensyntilFællesskabets budgetharKommissionen i
sinesenestemeddelelser anbefalet ,atenstigendedelaf
udgifterne anvendestilatretteoppåøkonomien og
forbedrebeskæftigelsessituationen :denharderforfore­
slåetenfordobling ifastepriseroverenfemårigperiodeaf
deressourcer ,somanvendestilmålsætninger pådet
industrielle ,regionaleogenergimæssige områdesamttil
forskningogudvikling .
Fællesskabets låntagning oglångivning erogsåblevet
udvikletogtilpassetbehovetforøgede'investeringer .
Långivningen androg5,3miaECUi1982ogvilforment­
ligudviseenbetydeligstigningi1983,hvortilkommeret
betalingsbalancelån tilFrankrigpå4miaECU.Den
højereprioritering affinansieringen afinvesteringer iden
produktive sektorfremgåraf,atlångivningen pådette
områdeermereendfordobletfra1981til1982-derer
isærblevetlagtvægtpålåntilsmåogmellemstore
virksomheder .Videreførelsen afdisseaktiviteter i1983Strukturpolitik ogmikroøkonomisk politik
Pågrundafdetinternemarkedsdimensioner erdermeget
betydeligeuudnyttede muligheder foratskabebetingelser
forvækst,effektivitet oglavinflation (hertænkesogsåpå
ikke-toldmæssige barriererogmulighederne forenmere
aktivkonkurrence ogindustripolitik ).Udvidelsen afdet
internemarked,somskullegivevirksomhederne sikker
adgangtiletmarkedafkontinental størrelse,kanbliveet
dynamiskelementafsammekraftsomgennemførelsen af
toldunionen ideførstetiårafFællesskabets eksistens .
Tidenerindetilaterkendedengrundlæggende indbyrdes
afhængighed ,somfindesmellemheledettekompleksaf
mikroøkonomiske forholdogdemakroøkonomiske
udsigterforetøkonomisk opsvingiDeteuropæiske
Fællesskab påmellemlang sigt.EF'sforanstaltninger eller
potentielleforanstaltninger erpåmangeområdersnævert
forbundetmedmedlemsstaternes politik.Deternødven­
digt,atmedlemsstaternes ogFællesskabets foranstalt­
ningertrækkerisammeretningogblivertilgensidigog
kraftigstøtte.Heleerhvervogsektoreriøkonomien eri
øjeblikketudeafstandtilatudnyttederesmuligheder for
størreproduktivitetsfremgang ,mindreomkostninger og
laverepriserpågrundafenkombination afnationale
restriktioner ogmodstand modeffektivanvendelse af
Fællesskabets virkemidler .Næstenalhandelmedforar­
bejdedevarerhæmmes ihøjgradafetvældafikke-told­
mæssigebarrierer,herundermangelenpåenighedom
fællestekniskestandarder ,begrænsninger ilandenes
offentligeindkøbspolitik samtforsinkelser ogomkost­
ningervedgrænseovergangene .Erhverviservicesekto­
ren,somerihastigvækst,ellersomrummermuligheder
forenendnuhøjerevækst-somf.eks.luftfart,vejtrans­(!)Jf.Kommissionens meddelelse tilRådet»Finansielintegra­
tion«20.april1982.
(2)Nærmere enkeltheder kanfindesiKommissionens notat
vedrørende »Forbedring afdeeuropæiske virksomheders
internationale konkurrenceevne «.Mangeideerafsamme
tilsniterendvidere fremlagtimemoranda fradenfranske
regering :»UneNouvelleEtapepourl'Europe :unEspace
CommundePlndustrie etdelaRecherche «,fraDetforenede
Kongeriges regering :»TheDevelopment oftheCommunity :
otherpolicies«,ogfradentyskeregering :»Reconsideration
ofpoliciesandthedevelopment ofnewactions(excluding
agriculture )«.Allememoranda erfraseptember 1983.

Nr.L378/18 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
—Fællesskabets budgetbørgradvisanvendesmere
direktetilatfremmeenrækkemålsætninger pådet
industrielle ,regionaleogenergimæssige områdesamt
vedrørende forskningogudvikling .Endeligskulle
udnyttelsen afFællesskabets kreditværdighed ,gen­
nemudviklingen afdetslåntagnings -oglångivnings­
aktiviteter ,bidragedirektetilatstyrkeinvesteringer­
neiFællesskabet ,hvilketerenprioriteret målsæt­
ning.erblevetsikretgennemudbygning ogfornyelseafdetny
fællesskabsinstrument (NIC),idetKommissionen erble­
vetbemyndiget tilatoptagelånforyderligere 3miaECU
ogsenereharfåettilladelsetilatanvendeenførstetranche
på1,5miaECU.Hertilkommer,atKommissionen ijuni
1983fremsatteforslagomfællesskabsfinansiering af
fornyelser ismåogmellemstore virksomheder .Efter
Kommissionens opfattelse vilenkraftigEF-indsats ,som
primærtsigtermodatopmuntre denprivatefinansielle
sektorimedlemsstaterne tilattagemereaktivdeli
investeringerne ismåogmellemstore virksomheders
fornyelser ,kunneskabeetbetydeligtvækstpotentiel ogi
fremtiden føretiloprettelseafyderligere arbejdsplad­
ser. 4.Resumeogkonklusioner :konsolidering afetøko­
nomiskopsvingiEuropa
1.Deteuropæiske RådharanmodetKommissionen
omatvurdereomfangetafdetøkonomiske opsvingsamt
yderligereforanstaltninger medhenblikpåatstyrkedette
opsving.
2.Derertegnpåenviskonjunkturforbedring i
Europa,menindikationerne erspredteogaltialtsvage,
ogdetbegyndende opsvingersårbartoverfornye
ugunstigepåvirkninger fradeninternationale økonomi .
Stigningen iarbejdsløsheden ermuligvisaftaget,menselv
omderintræderenstabilisering ,erledighedsniveauet
fortsatmegethøjt.Iadskilligelandeernogleafde
vigtigsteforudsætninger foretkraftigere opsving-
monetærogfinansielstabilisering -alleredeistor
udstrækning opfyldt,ogderskerfremskridt andresteder.
Dererstigendetegnpå,atmanoveraltiFællesskabet
bestræber sigpåatfåkontroloverudviklingen ide
offentligeudgifterogilønomkostningerne .
3.Mentilpasningsprocessen harendnuikkemedført
enklarovergangtiletøkonomisk opsving .Dettevil
muligvisautomatisk visesig.MenefterKommissionens
vurderingerrisikoenforettilbagefald tilfortsatstagna­
tionforstortil,atmankanfortsættedennuværende
politikuændret .Konklusion medhensyntilFællesskabets indsatsiden
nærmestefremtiderfølgende :
—EnstyrkelseafDeteuropæiske monetære Systemvil
kunnebidragetiletøkonomisk opsving,ogdetnæste
vigtigeskridtvilværeatudvidemedlemskabet afEMS
tilheleFællesskabet .Enstyrkelseafdeeuropæiske
monetære mekanismer kunneskabestørreråderum i
denøkonomiske politikiEuropaiforholdtilden
internationale monetære situation .Blandtaktions­
mulighederne kannævnesenudviklingafdenprivate
ogofficielleanvendelse afECUogenrevisionaf
EMS-lånemekanismernes kapacitet .
—Bedreinternationalt samarbejde vilformentlig kunne
bidragetilatstyrkeopsvinget ,ogFællesskabet måi
stigendegradanlæggeenkollektivholdningforat
kunnepåvirkebegivenhederne såeffektivtsom
muligt.PådetkonkreteplanerdetiFællesskabets
interesse,atdestoreindustrilande retteroppåeller
undgåratskabestørreforvridninger ogeksterne
chokimpulser ideresfinansiellepolitik.Idennuvæ­
rendesituationerUSA'sforsøgpåatreducerede
fremtidigebudgetunderskud vigtigtforeneuropæisk
politik,somtagersigtepåatholdeopsvinget igang.
Fællesskabet børogsåbidragetilbestræbelserne påat
etablereetinternationalt monetærtsystem,somfrem­
merenstabilvalutakursudvikling ,ogsområderover
tilstrækkelige reserveaktiver .Fællesskabet næreret
stærktønskeom,atDeforenedeStatersnartratifice­
rerudvidelsen afIMF'sfinansielle ressourcer .Den
industrialiserede delafverdenbørkraftigtstøtte
bestræbelserne påatskabedenrettebalancemellem
justeringogfinansiering idemegetgældbundne
udviklingslande .
—EtstortskridtfremadhvadangåråbningafFælles­
skabetsinternemarkedogenkraftigstimulering af
denavancerede industrielle kapaciteternunødvendig
foratfremmeetøkonomisk opsvingpåmellemlang
sigt.Hvisdisseforsøglykkes,vildenproduktive
sektorfånyemuligheder foratudviklehandelog
industriproduktion .Pågrundafatderisici,somfortsattrueropsvinget ,
overvejende kantilskriveseksterneforhold,børFælles­
skabetsideløbende meddenationale ellerhermedfor­
bundneinterneforanstaltninger ,somerbeskrevet idenne
beretning ,førstogfremmestsigtepåatbidragetilen
stabilisering afdetinternationale økonomiske klima,
hvadentensådanneforanstaltninger vedrørerbidragtil
envarigogafbalanceret løsningafgældsproblemet eller
enforbedring afdetinternationale monetære system.
Pådetinterneplanmådergøresenyderligere indsatsi
overensstemmelse mednedenstående retningslinjer ,hvis
deneuropæiske økonomi skalkommepåretkurs,
karakteriseret vedbetydeligvækst,højbeskæftigelse ,
forbedretkonkurrenceevne oglaveellerfaldendeinfla­
tionstakter .

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/19
skabeenbedreoverensstemmelse mellem
arbejdskraftudbudet og-efterspørgslen ,ogud­
videlseafordninger ,somihøjeregradknytter
lønudviklingen tilrentabilitetsudviklingen i
virksomhederne ,ogsomøgermedarbejdernes
deltagelse ifinansieringen afinvesteringer ;
vii)kraftigstøttefraFællesskabet tildissesamlede
retningslinjer formedlemsstaternes politik,især
gennemforanstaltninger ,somfalderitredele:
—styrkelseafFællesskabets monetæremekanismer
ogetaktivtforsøgfraFællesskabets sidepåat
forbedredetinternationale monetære systemog
klimaetforverdenshandelen ,
—opbygning afdeteuropæiske potentiel inye
vækstsektorer foravanceret teknologi såsom
informationsteknologi ,telekommunikation og
bioteknologi gennemgensidige supplerende
nationaleogEF-foranstaltninger ,
—enfuldstændig åbningafFællesskabets interne
markedforetvældafrestriktioner fortsatspær­
rervejenforennypotentielvækstdynamik .
5.Udenkoordinering hardeeuropæiske landeringe
håbomatkunneomsætteenstabilisering ietdynmisk
økonomisk opsving.Forudsætningen foretstærkt
opsvinger,atdergøresvæsentligefremskridt medhensyn
tilatgennemføre ensamordnet indsatspåsEF-plan,somi
øvrigtihøjgradkunnefremmesvedetbedreogbredere
nationaltsamarbejde .
6.Enrækkeinterneogeksterneforudsætninger foret
økonomisk opsvingeriøjeblikketklarttilstede,ogalle
ovennævnte virkemidler børhurtigtmobiliseres forat
fremmedenneudvikling .4.EfterKommissionens opfattelsebørtilrettelæggel­
senafdenøkonomiske politikfølgenedenstående ret­
ningslinjer medhenblikpåatstyrkeudsigterne tilet
holdbartogstærktopsvingideneuropæiske økonomi :
i)yderligerenedsættelse afrentesatserne ,nårinterna­
tionaleellerhjemligevilkårtilladerdette;
ii)nedsættelse afdestrukturelle budgetunderskud og
senerestabislisering påetlavereniveauforat
fremmeenfornyetvækstideprivateinvesteringer
udendogatudelukkebudgetternes automatisk
stabiliserende virkning,nårbudgetterne grundlæg­
gendeersunde;
iii)omlægning afdeoffentligeudgifterogbeskatningen
isærmedhenblikpå:
—atprioritereudgifter,isærinfrastrukturudgifter ,
somfremmerenudvidelseafproduktionsmulig ­
hederne,
—atstandseellernedbringe væksteniskattebyr­
den,
—atforbedrevirksomhedssektorens skattemæssi­
geforhold;
iv)fornyetvurdering afdetoffentliges regulerende
aktiviteter medhenblikpåatmindskeineffektivitet
ogstivheder ,somhæmmerproduktionsmulig ­
hederne;
v)fortsattebestræbelse påatmindskearbejdsløsheden
gennemdirekteforanstaltninger somf.eks.:
—uddannelses -ogomskolingsordninger ,isærfor
unge,
—jobskabelsesinitiativer ,isærgennemenstimule­
ringaflokaleogmindrevirksomheder ,
—nedsættelse ogomlægning afarbejdstiden uden
omkostningsstigninger ;
vi)enindkomstudvikling ,somerioverensstemmelse
medbetingelserne forøkonomisk opsving,herunder
især:
—formangelandesvedkommende enyderligere
nedgangipengeindkomsternes vækst,somvil
mindskeinflationen ogbidragetilatgiveden
finansiellepolitikmereekspansive realvirknin­
ger,
—enreallønsudvikling ,somskabermulighedfor
enkraftigforbedring afvirksomhedernes renta­
bilitetmedhenblikpåatfremmeetopsvingi
investeringerne ogenvækstibeskæftigelsen ,
—tilvejebringelse afstørrelønfleksibilitet gennem
dekollektiveoverenskomster medhenblikpåat7.Hvisderimedlemsstaterne ogiEFunderéttages
tilstrækkeligt afgørende ogkonsistente økonomisk-poli­
tiskeinitiativer ,vildegrundlæggende forventninger til
økonomien iEuropakunneændrestilfordelforvæksti
investeringer ogbeskæftigelse ogtilfordelforenkonkur­
rencedygtig europæisk industri.
8.Måletmåværeatgøre1984tildetår,hvordenne
fundamentale ændring ideneuropæiske økonomiske
udviklingbekræftes .Måletbørikkeværeenkortvarig
opblussenafdenøkonomiske vækst,menatopnåden
højestevækstratesomkanrealiseressideomsidemed
fremskridt medhensyntilatreduceredefundamentale
strukturelle problemer ,someroparbejdet iløbetafdet
sidsteellerdesidstetoårtier.

Nr.L378/20 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
BILAG
ARBEJDSMARKEDSPOLITISKE FORANSTALTNINGER I1982/1983(>)
Belgien
Ydelseafførtidspension påbetingelseaf,atderistedetskerennyansættelse ;midlertidig nedsættelse af
socialsikringsbidragene fordearbejdsgivere ,deransætterdenførstelønmodtager ;finansielstøttetilsmå
ogmellemstore virksomheder ,deransætterenregistreret arbejdsløs ;forlængelse afdenobligatoriske
skolegang ;mulighedfornedsættelse afarbejdstiden iforbindelse medansættelse afflerearbejds­
tagere.
Danmark
Statsstøtte tilvirksomheder ellerkommuner ,deransætterungearbejdsløse .
Tyskland
Midlertidig støttetilvirksomheder ,deransætterarbejdsløse ;erhvervsuddannelses -ogomskolingspro­
grammerforarbejdsløse ungeogvoksne.
Grækenland
Finansielstøttetiloprettelseafnyearbejdspladser forunge;omlægning aflærlingeuddannelsen ;
nedsættelse afarbejdstiden til40timeromugen.
Frankrig
Beskæftigelses-uddannelses-kontrakter (finansielstøttetilarbejdsgivere ,somgiverlønmodtageren en
uddannelse ellersikrerenvisvarighediansættelsen );støttetilnedsættelse afarbejdstiden ,forudsatat
produktionen opretholdes ogantalletafansattebibeholdes ellerøges.
Irland
Uddannelsesprogrammer forunge;oprettelseafetinvesteringsorgan medhenblikpådirektejobska­
belse.
Italien
Oprettelseafeninvesteringsfond tilfremmeafbeskæftigelsen ;indgåelseafaftalermellemarbejdsmarke­
detsparterogregeringen ,bl.a.omdyrtidsregulering (scalamobile)ognedsættelse afarbejdstiden med
40timeromåretvedmidtenaf1985.
Luxembourg
Støttetilansættelse aflangtidsledige ;forbudmodoverarbejde .
Nederlandene
Kortereerhvervsuddannelseskurser forungearbejdsløse ;støttetilarbejdsgivere ,deransætterlærlinge;
indgåelseafaftalermellemarbejdsmarkedets parterommuligheden forennedsættelse afarbejdstiden .
DetforenedeKongerige
12-måneders erhvervsuddannelseskurser foralleunge,derforladerskoleni16-årsalderen;programmed
oprettelseafdeltidsjobs tiludførelseafsamfundsnyttigt arbejde;jobdelingsordninger tilfremmeaf
deltidsarbejde .
(*)Kundevigtigsteforanstaltninger ernævntidenneoversigt .

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/21
TABEL 1
EF:Vigtigsteøkonomiske aggregater ,1961til1984
VækstBNP
iløbende
priserVækstBNP
ifaste
priserStigning
iBNP
priserStigning i
forbruger­
priserneLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterDetoffentliges
nettolångivning
elleroptagelseVæksti
penge­
mængdenArbejds­
løshed
%(4)%C)%(4)%(4) %(4) %BNP %BNP %(4)(5)%
1961til1970 9,1 4,74,3 3,8 8,9 0,4 -0,4 10,4 2,1
1971til1980 13,0 2,99,8 9,713,3 -0,1 -2,8 13,8 4,2
1981 8,7-0,4 9,1 10,1 12,1 -0,6-5,2 10,8 7,8
1982 9,5 0,4 9,1 8,7 9,6-0,6 -5,2 10,7 9,5
1983(Foregåendell||\I
beretning )(J) (7,5)1,1 (7,0)(6,6)(7,4)-0,4 -4,9 10,0 10,3
1983(DenneIllIlIl||Il
beretning )(2) 6,9 0,5 6,3 6,3 7,2-0,2 -5,4 10,1 10,4
1984(3) 6,6 1,54,9 5,6 6,0 0,0 -4,7 7,810,9
(')Fraoktober1982.Talleneiparentsfradenforegående årsberetning erjusteretsomfølgeafændringer idestatistiske
vægtningsmetoder .
(2)SkønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1983.
(3)PrognosefraKommissionens tjenestegrene ,oktober1983,påbasisafdennuværende ellerforventede politik.
(4)EF-gennemsnit beregnetmedløbendeBNP-vægte pågrundlagafkøbekraftspariteter .
(5)Periodensultimotal (årligevækstrater ).
TABEL2
Forventetudvikling ibruttonationalproduktet i1983og1984
(Procentvis ændring) \1983 1984
MedlemsstatBNPiløbende
priser
(foregående
beretning )BNP
iløbende
priserBNP
ifaste
priserAfledede
BNP
priserBNP
iløbende
priserBNP
ifaste
priserAfledende
BNP
priser
Belgien 7,9 6,2 -0,9 7,1 7,0 0,6 6,3
Danmark 8,6 9,8 2,2 7,4 6,5 1,2 5,2
Tyskland 4,7 3,8 0,7 3,1 5,1 2,1 3,0
Grækenland 23,0 19,5 -0,2 19,7 19,7 1,5 17,9
Frankrig 10,8 9,5 -0,3 9,8 7,7 0,4 7,3
Irland 15,5 11,2 0,5 10,6 10,1 1,8 8,2
Italien 16,9 14,1 -0,8 15,1 12,0 1,5 10,4
Luxembourg 8,8 5,6 -2,4 8,2 6,3 -1,0 7,4
Nederlandene 3,3 1,9 0,3 1,6 2,4 0,0 2,4
DetforenedeKongerige 8,2 7,9 2,8 4,9 7,2 2,2 4,8
EF (7,5) 6,9 0,5 6,3 6,6 1,5 5,1
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

Nr.L378/22 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
TABEL 3
Indikatorer formakroøkonomiske uligevægte ogbindinger i1983
Aflededefor­
brugerpriser ,
procentvis
ændringBetalings­
balancens
løbende
posteri
%afBNPOffentlige finanser
MedlemsstatArbejdsløs­
hedsprocentLangfristet
realrente (*)Budget­
balance
i%afBNPBudget­
balance
minusrente­
betalingOffentliggæld
i%afBNP
i1982(2)
Belgien
Danmark
Tyskland
Grækenland
Frankrig
Irland
Italien
Luxembourg
Nederlandene
DetforenedeKongerige14,4
10,7
8,6
7.8
8.9
14,6
9,0
1,8
15.6
11.77,8
6,6
3,0
20,5
9,0
11,0
15,0
8,4
2,8
5,7"2,4
-2,2
0,9
-5,0
-1,8
-2,6
-0,4
3,3
0,23.6
7,8
5,5,
-0,6
4,1
3,5
2,3
6,5
6.7-12,2
-8,8
-3,3
-6,3
-3,1
-13,4
-11,9
-2,9
-6,7
-2,2-2,9
-3,9
-0,7
-1,4
-3,3
-3,5
-4,8
-3,4
+0,9(97,8)
25,8
38,3
(16,8)
102,5
70,3
(54,0)
54,7
EF 10,4 6,3 -0,2 3,6-5,4 -1,6 (43,4)
0)Afkastetafstatspapirer ijuli1983korrigeretforstigningen iforbrugerpriserne overdeforegående 12måneder .
(2)Statsgælden forDanmark ,Grækenland ,Frankrig,Irland,Luxembourg ,Nederlandene ;densamledeoffentligegældforTyskland ,
»settorestatale«forItalien,denoffentligesektorforBelgienogDetforenedeKongerige .

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/23
DIAGRAM 1TIL8
Udviklingen iEF,USAogJapan,1979til1983
1.Bruttonationalprodukt
(sæsonkorrigeret )2.Industriproduktion
3månedersglidendegennemsnit (sæsonkorrigeret )
3.Arbejdsløshedsprocent 4.Handelsbalance
fob/cif,miaECU
3månedersglidendegennemsnit (sæsonkorrigeret )
(')Tyskland ,Frankrig,Italien,DetforenedeKongerige .

Nr.L378/24 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
5.Forbrugerpriser
over6måneder ,sæsonkorrigeret påårsbasis6.Valutakurser
SDR-indeks pr.valutaenhed
Marts1979=100
7.Langfristede rentesatser 8.Kortfristede rentesatser

DIAGRAM 9
Bruttonationalproduktet iEF;BNPiløbendepriser,aflededeBNP-priser ogfastpriser
(procentvis stigning )31.
12.
83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.
L378/25GO

Nr.L378/26 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
DIAGRAM 10
Produktionsindikatorer ogsamletkonjunkturbarometer -EF

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/27
DIAGRAM 11
Råvarepriser
Priserpåråvarer,bortsetfraolie
»TheEconomist«-indeks ,

Nr.L378/28 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
DELII
MEDLEMSSTATERNES ØKONOMI
IBelgienhardenøkonomiske udviklingforbedret sig
yderligere iretningafatgenskabebalanceiforholdtil
udlandetgennemenforbedring afkonkurrenceevnen .
Imidlertidhardenøkonomiske aktivitetværetsvagfor
tredjeåritræk,hvilketharfåetarbejdsløsheden tilatstige
yderligere .Bruttonationalproduktet i1983faldtmed
næsten1%ifastepriser.
Derforventes i1984enbeskeden udvidelse afden
økonomiske aktivitet,hovedsagelig somfølgeafen
forventetstigningieksporten ,dadenindenlandske
efterspørgsel idetstoreogheleikkekanventesatstige.
Detprivateforbrugantagesatfaldelidtpågrundaf
tilbagegangen ihusholdningernes disponible indkomst ,
hvorimoderhvervsinvesteringerne sandsynligvis vilvok­
se.Underskuddet påbetalingsbalancens løbendeposter
blivermindreendi1983;detteunderskud-1,5%af
BNP-vilidetstoreoghelekunnetilskrivesdeoffentlige
overførsler ogrentebetalingerne pådeoffentligegælds­
forpligtelser ifremmedvaluta,daderforførstegangsiden
1975forventesetbeskedentoverskudpåhandelsbalan­
cen.Arbejdsløsheden vilformodentlig blivehøjereendi
1983ogskønnesi1984atvilleandrage15,3%afden
civilearbejdsstyrke .Dekollektiveoverenskomster ,derer
indgåetsidenslutningen af1982påbranche-eller
virksomhedsniveau ,ogsomindeholder bestemmelser om
arbejdstidsnedsættelse ognyansættelser modløntilbage­
holdenhed ,kanmåskebidragetilatmindskevæksteni
arbejdsløsheden .
Sidenkurstilpasningen afdenbelgiskefrancimarts1983
hardenbelgiskenationalbank væretistandtilat
genopbygge sinevalutareserver ogkommeudafsin
debitorstilling iDeteuropæiske monetære System,sam­
tidigmedatdiskontoen harkunnetnedsættesfra14%til
9%.Hvispengepolitikken kanudformespåensådan
måde,atderkanskabesenstøtrentesænkning ,vildettei
højgradbidragetiletopsvingiinvesteringerne ;i
betragtning afhvorlangtderstadigerigen,førderer
skabtbalanceiforholdtiludlandet ,ogibetragtning afdet
offentliges betydelige lånebehov ,synesdetimidlertid
langtfraletatgennemføre ensådanpolitik.Denbeskedneindkomstudvikling måfastholdes forat
sikreerhvervslivets konkurrenceevne ogudviklingen i
erhvervsinvesteringerne i1984,menbegrænsningen af
statensbudgetunderskud ernuhovedforudsætningen for
etøkonomisk opsvingogfortilbagevenden tilensitua­
tion,derkanføretilvarigvækst.Påbaggrundafen
beskedenvækst,dervirkernegativtindpåskatteprove­
nuet,bliverdet,trodsdesenestetoårsbetydelige
udgiftsbesparelser ,absolutikkeletatreducerestatsun­
derskuddet til7%afbruttonationalproduktet ,hvilketer
detmål,deriregeringsaftalerne fra1982blevsatfor
1985.
Selvdenbeskednereduktion inettolåntagningen iforhold
til1983,somderopereresmedifinanslovforslaget for
1984,ogsomfaktiskindebærer ennogetlangsommere
udviklinghenimod1985-målet ,vilblivevanskeligat
opnåpågrundafdensvageøkonomiske aktiviteti1984.
Rente-ogafdragsforpligtelserne pådetoffentliges gæld
ogskattebyrden harimidlertidnunåetetsådantniveau,
atenstrammere udgiftsstyring erabsolutnødvendig .
Desudenmådegrænser,derersatforstatensunderskud
(11,3%afBNPi1984mod12,7%i1983),underingen
omstændigheder overskrides ,såledessomdetersketi
tidligereår.Omnødvendigt mådertræffessupplerende
foranstaltninger foratholdeunderskuddet indenfordisse
grænserifinansåretløb.
Engenopretning afstatsfinanserne iformafetmindsket
struktureltunderskud erenvæsentligforudsætning foren
meretilfredsstillende udvikling idenøkonomiske aktivi­
tetogibeskæftigelsen ,mendenneudvikling vilpå
mellemlang sigtførstogfremmestværeafhængigafen
gennemgribende omstrukturering aføkonomien ,derpå
sinsideforudsætter enbetragtelig vækstierhvervsin­
vesteringerne .Deskattepolitiske foranstaltninger ,der
blevindførti1982,vilherværeenhjælp,menenpolitik
medsigtepåatholdebådededirekteogdeindirekte
lønomkostninger iavevilværeligesåvigtig,omikke
vigtigere .Denhidtidigeudviklingviser-meddeforbe­
hold,derliggeriovenstående betragtninger -atden
førtepolitikgiverresultat,ogatderidekommende årkan
forventesenvækstibådeproduktion ogbeskæftigelse .

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/29
TABEL4
Belgien:Vigitigsteøkonomiske aggregater ,1961til1984
VækstBNP
iløbende
priserVækstBNP
ifaste
priserBNP
pris­
deflatorStigning i
forbruger­
priserneLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterSaldopå
detoffent­
liges
budgetterVæksti
penge­
mængden
M2(3)Arbejdsløse
iarbejds­
styrken
% % % %(2)%(*) %BNP %BNP % %
1961til1970
1971til1980
1981
1982
19830)
19848,5
10,4
4.0
8.1
6,2
7,04,8
3,2
-1,1
1,0
-0,9
0,63,5
7,0
5.2
7.0
7.1
6.33,2
7,0
8,8
7.4
7,8
6.57,8
11,9
7,4
8,0
6,0
7,70,2
0,4
-4,2
-3,6
-2,4
-1,5-1,3
-4,6
-12,6
-11,9
-12,2
-11,18,6
10,3
6,6
5,7
5,0
6,72,2
5,8
10,7
12,6
14,4
15,3
(')Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende ellerforventede politik.
(2)Procentvis ændringiforholdtildenforegående periode,påårsbasis .
(3)Vedåretsslutning.
IDanmarksketederenopbremsning idenøkonomiske
vækstfra3,4%i1982til2,2%i1983,oginflationen
faldtfra9,8%til6,6%,tildelspågrundafdenstramme
finans-ogindkomstpolitik ,derharværetførtsiden
udgangenaf1982.Efterdenkraftigeforøgelse i1982af
underskuddet påbetalingsbalancens løbendeposterskete
derenbetydeligforbedring somfølgeafdenførtepolitik
ogengunstigudvikling ibytteforholdet .Selvomde
offentligefinanserforværredes fra1982til1983,skete
dervisseforbedringer iløbetaf1983,daoverførselsind­
komsterne oglønningerne idenoffentligesektorudviste
enlangsommere stigningstakt ogudgifterne tilrenterog
afdragpådetoffentliges gældvoksedemindrehurtigt.
Såledesblevunderskuddet pådrifts-,anlægs-ogudlåns­
budgettetbegrænset til12,4%afBNP,hvilketeren
smuleunderderetningslinjer ,Rådetvedtogsidsteår.Selv
omdenlavereinflationbidrogtilatøgedetøkono­
misk-politiske råderum,kunnederikkesporesnogen
bedringibeskæftigelsessituationen .Denlangsomme
økonomiske vækstlagdeendæmperpådenprivate
sektorsefterspørgsel efterarbejdskraft ogderigennem på
denplanlagteressourceomfordeling fradenoffentligetil
denprivatesektor.Denøkonomiske politiki1983,derforventesvidereført i
1984,sigterførstogfremmestmodatstyrkedekonkur­
rencedygtige deleaferhvervslivet ogpåatforbedre
ressourcefordelingen ogherigenem densamledeydeevne
pålængeresigt,selvomderpåkortsigtvilværenogle
afdæmpende virkninger pådenøkonomiske aktivitet .
Regeringen påtænker i1984atnedbringeunderskuddet
pådrifts-,anlægs-ogudlånsbudgettet til11%afbrutto­
nationalproduktet .Ibetragtning heraferenrække
foranstaltninger vedtagetaffolketinget medsigtepå
langsommere stigningivisselovbundne ogikkelovbund­
neudgifter,øgetanvendelse afbrugerbetaling samt
forhøjelseafvisseoffentligetakster.Denplanlagtereduk­
tionafbudgetunderskuddet erheltioverensstemmelse
medenstrategi,dersigtermodenøgetøkonomisk
konvergens iFællesskabet .Udgifterne tilrenterogafdrag
pådenvoksendeoffentligegælderenalvorligbinding,
hvorfordet,hvisstatensnettolånebehov skalformind­
skes,ernødvendigt atbeskæreandreoffentligeudgifter,
hvilketimidlertid ikkemåføretilnedskæringer på
budgetposter ,derernødvendige foratfremmeerhverve­
nesudviklingsmuligheder .Enbetragtelig formindskelse
afstatsunderskuddet vilutvivlsomt haveengunstig
virkningpåinflationsforventningen ogrenteniveauet og
såledesihøjgradtilskyndevirksomhederne tilatinvestere
ogherigennem fremskynde dennødvendige strukturtil­
pasningierhvervslivet .
Detopårigelønaftaler ,derblevindgåetiforåret1983,
holdersigindenforennominelstigningpå4%i
overensstemmelse medregeringens indkomstramme for
1983og1984,hvilketindebærer enlaverestigning i
enhedslønomkostningerne ,endgennemsnittet forEF.
Denneindkomstramme børtilladeentilstrækkelig flekUdsigterne for1984pegeriretningafenretlangsom
vækstledsagetafenmoderatnominelstigningipriserog
lønninger .Denindenlandske efterspørgsel ifastepriser
vilsandsynligvis fladeudsomfølgeafenstagnation idet
privateforbrug,etfaldidetoffentligeforbrugoget
moderatopsvingideprivateinvesteringer .Trodsvok­
sendenettorentebetalinger tiludlandetventesbetalings­
balancensløbendeposteratbliveforbedret ,isærfordi
denindenlandsk producerede energiistadigstigende
omfangviltrædeistedetforimporteret energi.

Nr.L378/30 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
sibilitetpåarbejdsmarkedet tilatmuliggøre enbedre
anvendelse afarbejdsstyrken ogiforbindelse medforskel­
ligeerhvervsuddannelsestiltag atundgåflaskehalse på
arbejdsmarkedet .vigtigeområdersomuddannelse ogforskning ,teknolo­
giskinnovation ,infrastruktur ogkommunikation .Da
energiinvesteringerne vilfaldei1984,bliverderstørre
råderumforinvestering iavanceretteknologimedsigtepå
atstyrkeerhvervslivets konkurrenceevne .
Regeringen harendvideretilhensigtatlettetilførslenaf
risikovillig kapitaltilvirksomhederne ogændreskatte­
lovgivningen foratfremmeinvesteringer ogvækstiden
privatedelaføkonomien .Endeligerdertagetskridttilat
effektivisere denoffentligesektorvedhjælpafbl.a.øget
fleksibilitet ibudgetprocedurer ogbeslutningstagen .Regeringens strukturpolitik ,derindgåridenssamlede
strategi,kommerførstogfremmest tiludtrykidet
investeringsprogram ,derbleviværksatiefteråret1982,
ogdetprogramforvækstogmodernisering ,derblev
bebudetioktober1983.Disseprogrammer tagersigtepå
atkoordinere denprivateogdenoffentligeindsatspåså
TABEL5
Danmark :Vigtigsteøkonomiske aggregater ,1961til1984
VækstBNP
iløbende
priserVækstBNP
ifaste
priserBNP
pris­
deflatorStigning i
forbruger­
priserneLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterSaldopå
detoffent­
liges
budgetterVæksti
penge­
mængden
M2(3)Arbejdsløse
iarbejds­
styrken\%o//o % %(2)%(2)%BNP %BNP % %
1961til1970
1971til1980
1981
1982
1983(»)
198411,2
12,2
10,9
13,6
9,8
6,54,9
2.3
0,1
3.4
2,2
1,26,0
9,7
10,8
9,9
7,4
5,25,2
10,2
11,8
9,8
6,6
5,410,5
11,1
10,2
11,0
7,5
5,5-2,2
-2,9
-3,1
-4,2
-2,2
-1,30,7
0,0
-7,0
-9,1
-8,8
-7,810,2
11,3
9,6
11,7
12,5
7,51,1
3,8
8,3
9,7
10.7
11.8
(')Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende ellerforventede politik.
(2)Procentvis ændring iforholdtildenforegående periodepåårsbasis.
(3)Vedåretsslutning .Fremtil1979:M2.
Forbundsrepublikken Tyskland oplevedeettydeligt
opsvingidenøkonomiske aktivitetiførstehalvdelaf
1983,mendaopsvingethavdesitudgangspunkt pået
megetlavtniveau,ventesvæksteniBNPiforholdtilåret
førkunatblivebeskeden (3/4%).Medenseksporten
fortsatvartræg,hvilketskalsesisammenhæng med
varesammensætningen ogaftagerlandene ,stegdeninden­
landskeprivateefterspørgsel retkraftigt.Detprivate
forbrug,dervarfaldetstøtsidenudgangenaf1980,
voksedenuigensomfølgeafdenlangsommere inflation
kombineret medetfaldiopsparingskvoten ,medens
lønudviklingen fortsatvarbeskeden .Investeringerne
udvisteogsåetopsvingefterforanstaltninger fraregerin­
genssidei1982ogenbegyndende styrkelseaftillideni
erhvervslivet .Inflationen aftogtilca.3%,ogstigningen i
arbejdsløsheden ophørtepraktisktagetheltiefteråret .nogetitempoiløbetafåret.Dedirektevirkninger af
regeringens investeringsfremmende foranstaltninger vil
aftage;endvidereventesandrefaktorerafbetydningfor
investeringerne ,såsomkapacitetsudnyttelsesgrad ogren­
teniveau,ikkeatudviklesiggunstigtsammenlignet med
tidligereopsvingsperioder .Deøjeblikkelige beskedne
lønstigningsaftaler bidragerganskevisttilatforbedre
virksomhedernes lavelønsomhed ,menbidragerikkepå
kortsigtdirektetilatøgeefterspørgslen iøkonomien .
Denfortsattebeskednestigningiprivatforbruget ,der
ventesi1984,indebærer etyderligerefaldiopsparings­
kvoten.Derregnesfortsatmedetoverskudpåbetalings­
balancensløbendeposter(3/4%afBNP),oginflationen
antagesatholdesigomkringde3%.IaltventesBNPat
stigemed2%i1984.
Hvadangårfinanspolitikken i1984ogsenere,har
myndighederne meddelt,atdeerfastbesluttetpåat
reducerebådedeoffentligeudgiftersandelafBNPogdet
strukturbetingede underskud .Detteafspejles ibeslut­
ningenomfor1984atbegrænsestigningen iforbundsUdsigterne for1984pegeriretningafetfortsatopsving,
hovedsagelig somfølgeafdenindenlandske efterspørgsel .
Detkandogikkeudelukkes ,atdetteopsvingaftager

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/31
statensudgiftertil2%ogforbundsstatens nettolånoptag­
ningtil37340mioDM,hvilketerensmuleunderdet
anslåederesultatfor1983(hvordererregnetmed,at
Bundesbank fåretlavereunderskud atoverføre til
forbundsstaten ).Ogdensamledeoffentligenettolånop­
tagningkanmegetveltænkesatfaldefra54miaDM
(3,4%BNP)i1983tilca.37miaDMin1984
(2,1%).
Dennestrategimedhenblikpåatkonsolidere deoffent­
ligefinanserienperiodemedmegetbeskedneudsigtertil
væksttilsigteratladedenprivatesektorabsorbere en
størredelafdeøkonomiske ressourcer .Skulleder
imidlertid visesigklaretegnpå,atdenøkonomiske
aktivitetigenaftager,kanmanovervejeatafvigefraden
planlagtekonsolideringskurs ogladedeautomatiske
stabilisatorer støtteefterspørgslen .Hvisderderimodkan
nåstilfredsstillende fremskridt medhensyntilnedbrin­
gelseafbudgetunderskuddet ,isærpågrundafgunstige
økonomiske omstændigheder ,skulledetværemuligtat
letteskattetrykket nogetogføreenmereaktivinveste­
ringspolitik .Underalleomstændigheder måderbevares
etfastgrebomsubsidierogindkomstoverførsler .Subsi­
diepolitikken børbanevejenforenmereperspektivrig
erhvervsfremmepolitik ,hvorressourcerne ihøjeregrad
anvendestilatfremmeindførelsen afnyteknologiendtil
atstøtteindustrier itilbagegang .Øgetoffentliginveste­
ringkanogsåbidragetilenstabilvækstideprivate
investeringer ogtilstrukturtilpasningsprocessen .
Denstrammebudgetpolitik ,derblevvedtagetfor1983,
kanhaveværetmedvirkende til,atBundesbank
bekendtgjorde ,atdenhavetilhensigtatholdevæksteni
centralbankens pengemængde idenøvreendeatden
målramme ,dervarsattil4til7%foråretfremtilfjerde
kvartalaf1983.Fraåretsbegyndelse harvæksten i
centralbankens pengemængde imidlertidikkeholdtsig
indenfordennemålramme .Dadetskønnedes ,atdenne
udvikling idetstoreogheleskyldtessærligefaktorer
(såsomvirkningerne afoverførslen afBundesbanks over­
skudtilforbundsstaten ,spekulationsbevægelser iforbin­
delsemedkurstilpasningen iDeteuropæiske monetære
Systemimartsogusædvanligt højeforfaldsbetalinger på
opsparingskontrakter ),afstodBundesbank fraattageskridt,derkunnefånegativevirkninger påettidligt
stadiumafopsvinget .Førstiseptember ,dadetblevmeget
lidtsandsynligt ,atvækstenicentralbankens pengemæng­
deigenvillekommeindenformålrammen ,reagerede
Bundesbank vedatbringelombardrenten pålinjemed
pengemarkedsrenten ,deralleredevarsteget,tildelspå
grundafdenudenlandske udvikling .
Afstorbetydningforudviklingen idefasteinvesteringer
er,udoverrenteniveauet ,udviklingen påarbejdsmarke­
det.Dererfornyligsketvissefremskridt henimoden
bedrebalanceiderelativefaktorindkomster ,mendeter
vigtigt,atdereretsådantforholdmellemlønaftaler (i
fastepriser)ogproduktivitetsstigninger ,atafkastetaf
kapitalinvesteringer igenkankommeoppåettilfredsstil­
lendeniveau.Deteridennehenseende vigtigt,atdernu
viesstørreopmærksomhed tildenrolle,lønmodtagernes
andelaffremtidigeoverskud ivirksomhederne kanspille
forkapitaldannelsen .Ienperiode,hvorudlandetogden
offentligesektorikkebidragertilatøgedensamlede
efterspørgsel ,skulleudviklingen ireallønnen påden
andensidekunnemedvirketilatøgeinvesteringstilbøje ­
ligheden .
Omendfornuftigelønaftalererengrundlæggende forud­
sætningforgenskabelse afenvækstorienteret økonomi ,
kandeikkepåkortsigtfjernedestoreskævheder på
arbejdsmarkedet ,somerskabtigennemenårrække .
Særligearbejdsmarkedsforanstaltninger vilderforfortsat
væreafstorbetydning ,isærsådanne,derforbedrer
erhvervsuddannelsen ,samtgenerelleerhvervs-ogmobi­
litetsfremmende ordninger .Etandetemne,dertiltrækker
sigstoropmærksomhed iForbundsrepublikken ,eren
nedsættelse afarbejdstiden .Dererimidlertidendnuikke
enighedom,hvilkevirkninger etsådantskridtvilfå,eller
omunderhvilkeomstændigheder dekunneværetilgavn
forøkonomien pålangsigt.Hvisengenerelindførelseaf
korterearbejdstid skullevisesiguhensigtsmæssig ,kan
derforhandles individuelle ordningerpåbranche-eller
virksomhedsniveau underhensyntagen tilsærligeom­
stændigheder ,såsomstrukturproblemer idenpågælden­
desektor,omkostnings -ogprofitsituationen samt
arbejdsstyrkens alderstruktur .

Nr.L378/32 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
TABEL6
Forbundsrepublikken Tyskland :Vigtigsteøkonomiske aggregater ,1961til1984
VækstBNP
iløbende
priserVækstBNP
ifaste
priserBNP
pris­
deflatorStigningi
forbruger­
priserneLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterSaldopå
detoffent­
liges
budgetterVæksti
penge­
mængden
M2(3)Arbejdsløse
iarbejds­
styrken
% % % %(2)%(2)%BPN %BPN % %
1961til1970
1971til1980
1981
1982
1983l1)
19840)8,4
8,2
4,2
3.7
3.8
5,14,7
2,9
0,2
-1,0
0,7
2,13,5
5,2
4.0
4,8
3.1
3,02,9
5.2
5,6
5.3
3,0
3,28,6
8,6
5.3
4.4
3,8
3.50,7
0,6
-1,0
0,5
0,9
0,90,5
-2,2
-3,9
-3,5
-3,3
-2,110,4
9,8
5.0
7.1
7,5
5,50,8
2,8
4.7
6.8
8,6
8,7
(')Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende ellerforventede politik.
(2)Procentvis ændringiforholdtildenforegående periode,påårsbasis .
(3)Vedåretsslutning .
vækstenatstigetilca.1,5%oginflationen atfaldetilet
årsgennemsnit påca.18%,medensdersandsynligvis
endnuengangvilværeetmegetstortunderskud på
betalingsbalancens løbendeposter,idetdettemegetvel
kankommeopover5%afbruttonationalproduktet .IGrækenland ,hvordenøkonomiske politiktagersigtepå
atforenebehovetforenydretilpasningogbehovetforet
investeringsop sving,laderdenønskedeforbedring på
dissetofrontersigendnuikketydeligtpåvise.Overforet
svagtprivatforbrug stårenøgetoffentligefterspørgsel ,
isæroffentligeinvesteringer ,menerhvervsinvesteringer ­
neharfortsatværetbeskedne .Medhensyntilstillingen
overforudlandeterdenrealevare-ogtjenestebalance
endnuengangblevetforringetensmule.Demodsatret­
tedevirkninger afdissetendenserhartilsammen førttilet
beskedent faldiaktiviteten idetførstehalvåraf1983,
menderventesetvistopsvingiåretsandenhalvdel.Da
landbrugsproduktionen gikkraftigttilbage,kanbrutto­
nationalproduktet forheleåretnæppeventesatudvise
nogenfremgang .Stigningen iforbrugerpriserne harhele
åretigennemfortsatværethøj,nemligomkring20%.Selvsådannebeskedne fremskridt forudsætter enstram
indkomstpolitik ogenstrambudgetstyring .Isærlønpoli­
tikkenmåsigtemodenreduktionafenhedsomkostnin­
gerneifasteprisergennemenpassendebegrænsning af
indekseringsvirkningerne ,samtidigmedatdersåvidt
muligtundgåsenyderligereindsnævring aflønforskelle­
ne.
Dennepolitikskalbegrænseudviklingen ibådeindkom­
sterogindkomstoverførsler ,ogdetendeligemålmåvære
enrimeligbegrænsning afvæksten ihusholdningernes
disponible realindkomster ,udenatderskerandenfor­
øgelseafskattetrykket endden,derfølgerafenmere
energiskbekæmpelse afskatteunddragelserne .Selvomde
trufneforanstaltninger ventesatskabebedrebalancei4e
offentligefinanser,vildeikkeværetilstrækkelige tilat
reduceredetoffentligeunderskud tiletniveau,dersvarer
tildefastsattevækst-ogprismål:mindreend6%afBNPi
1984fordetoffentliges lånebehov ogmindreend9%og
12%afBNPforhenholdsvis statensogdenoffentlige
sektorsbruttofinansieringsbehov .Skøntdissemålkuner
ca.ethalvtprocentpoint underdetforventede resultatfor
1983,vildealligevelværevanskelige atnåpåbaggrundaf
ettøvendeøkonomisk opsving .Deforudsætter isæren
betydeligtlangsommere vækstiderealedriftsudgifter og
enforøgelseafoffentligetakster,derertilstrækkelig stor
tilatlettedenbyrde,derskyldessubsidiertiloffentligt
ejedevirksomheder .Ienvistidfremovermåderidenøkonomiske politik
fortsatlæggesstorvægtpåenforbedring afhandelsba­
lancenifastepriserogderforogsåpåenforøgelseaf
konkurrenceevnen .Trodsvisseforbedringer ibyttefor­
holdeterderstadigetmegetstortunderskud påbeta­
lingsbalancens løbendeposter,ogdenudenlandske
gældsbyrde vokserstadighurtigt.Detopsvingierhvervs­
investeringerne ,somerenforudsætning foratgenoprette
balanceniforholdtiludlandet ,tegnerusikkert .Deskridt,
dermåtagesidenneforbindelse ,indebærer ,atderikke
blivernogetnævneværdigt opsvingidetprivateforbrugi
1984,ogatdetoffentligeforbrugmåholdesunder
kontrol.Disseforanstaltninger måogsåomfattemere
håndfastebestræbelser foratdæmpeinflationspresset ,så
dedestabiliserende faktorerhurtigstmuligtkanreduce­
res,ikkemindstfordideindebærerforvridninger ogfører
tilforsigtighed hosdeprivateinvestorer .I1984ventes

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/33
Nårdetoffentligeunderskud nødvendigvis måreduceres ,
erdetførstogfremmest ,fordidetfinansieres med
særdelesinflationsskabende midler.Selvomenstadig
størredelaflikviditeten spontantplaceresiopsparing ,
bliveretfaldiinflationen imidlertidførstsikkert,nårdet
lykkesatbringepengeskabelsen oglikviditetsgraden ned.
Etlavereunderskud vilsåledesgøredetmuligtatnåde
pengepolitiske måludenatindføreunødigtstrenge
begrænsninger iudlånsvirksomheden tildetprivateer­
hvervsliv .Etfaldiinflationen forudsætter imidlertidogså
enklareretendenstilenstabilisering iopsparingen ,ogdettekannæppenåsudenengradvisvækstirealrenten ,
derstadigernegativimodsætning tildengenerelle
udvikling idetinternationale renteniveau .Dermånu
tagesskridttilatbefordreenvisstigningirealrenten ,der
dogikkemåblivesåhøj,atdetkanudgøreenrisikofor
detopsvingierhvervsinvesteringerne ,dererafsåstor
betydning .
Valutapolitikken skalstøttebestræbelserne påatbringe
inflationen ned,vedatdevalueringstendensen bremses
mestmuligt.
TABEL7
Grækenland :Vigtigsteøkonomiske aggregater ,1961til1984
VækstBNP
iløbende
priserVækstBNP
ifaste
priserBNP
pris­
deflatorStigning i
forbruger­
priserneLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterSaldopå
detoffent­
liges
budgetterVæksti
penge­
mængden
M2(3)Arbejdsløse
iarbejds­
styrken
% % % %(2)%(2)%BNP %BNP %o//0
1961til1970
1971til1980
1981
1982
1983(»)
1984(»)11,0
19,1
18,9
25,4
19,7
19,77.6
4.7
-0,7
0,0
0,0
1,53,1
13.8
19,7
25,4
19,7
17.92,5
13,6
24.4
21,1
20.5
18,59,8
18,3
27.1
26.2
17,3
18,5-3,1
-2,7
-0,2(«)
-3,8(«)
-5,0(«)
-5,5(«)-10,1
-6,4
-6,3
-6,317,6
23,8
34,3
29.1
22,6
20.24,1
5,7
7,4
7,9
(*)Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende ellerforventede politik.
(2)Procentvis ændringiforholdtildenforegående periode,påårsbasis.
(3)Vedåretsslutning .
(4)Efteroplysninger fraGrækenlands Bank,udarbejdetpågrundlagafstatistikker overendeligeafregninger ,vildissetalværefølgende :
1981:6,5%;1982:5%;1983:5,5%(skøn);1984:5,5%(overslag).
IFrankrighardeforanstaltninger ,derblevtruffetefter
kurstilpasningen den21.marts1983(*),yderligere
befæstetdenstrammeøkonomiske politik.Deforstærke­
dedetbegyndende faldiforbruget ,dernogetsenere
fulgtesafenopbremsning ilageropbygningen .Dettehar,
sammenmedflerepåhinandenfølgendenedskrivninger
affranc'ensværdi,førttilenforbedring ihandelsbalan­
cen,derudvisererbetydeligt mindreunderskud endi
1982.Inflationen erogsåblevetlangsommere ogkommer
muligvisunder9%for1983.Opsvinget idenøkonomi­
skeaktiviteteraftagende ,dadetkunstøttesafensvagt
stigendeeksport,ogfaldetibeskæftigelsen bliverstadig
hurtigere .
Ibetragtning afdenvoksendegældsbyrde liggerden
fuldstændige genoprettelse afbalancen iforholdtil
udlandetstadigetstykkeudeifremtiden .Dennuværende
økonomiske politikmåderforvidereføres i1984,hvilket
sandsynligvis betyder,atopsvinget idenøkonomiske
aktivitetiåretsløbkunbliverbeskedent ,ogatdernokkanventesenpositiv,menmegetlavårligvækstrate .
Alligevelskullederkunneregnesmedetbetydeligt
fremskridt iretningafatskabeøkonomisk balance .
Prisstigningstakten vilsandsynligvis foråretsomhelhed
kommetilatliggebetydeligt lavereendi1983,og
handelsbalancen kanforventesatblivepositivhenimod
åretsslutning .
Omfanget afetsådantfremskridt ,derforudsætter en
effektivkampmoddestrukturelle årsagertilinflationen ,
enyderligere omkostningsafdæmpning ogenkraftig
begrænsning afforbrugerefterspørgslen ,afhængerførst
ogfremmestafløntilbageholdenhed .Deterisærvigtigtat
fastholdedennuværende lønpolitik ,dertagersigtepåat
adskillelønstigninger fraalleredeindtrufneprisstigninger
ogistedetknyttedemtildenfremtidigeudvikling ,hvilket
vilsige,atderåbnesmulighedforvedperiodensslutningi
etvistomfangatladelønningerne indhentedeprisstig­
ninger,derskeriløbetafåret.Hvisdetteprincip
anvendes,ogdersamtidigpraktisktagetkanregnesmed
nulvækstogderforogsåmedenpauseiindekseringen på
lavtlønsområdet ,villønstigningerne sandsynligvis blive
betydeligt lavereendi1983.(!)Kurstilpasningen blevfulgtafetlånfraFællesskabet til
Frankrigpå4miaECU.

Nr.L378/34 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
Enfastholdelse afdenstrammeøkonomiske politik
indebærer også,atdetoffentliges lånebehov måholdes
indenforenrammepåca.3%afbruttonationalproduk ­
tet,etmål,detskulleværemuligtatnåmeddet
budgetforslag for1984,somregeringen vedtogden21.
september 1983.Dadetoffentliges indtægter stiger
langsommere endfør,ogrentebyrden stadigforøges,og
daderermangefaktorer,dertrækkeriretningafen
forøgelseafdesocialeudgifter,måensådanmålsætning
indebærehåndfastestramninger påudgiftssiden ogyder­
ligereforøgelser afskatterogsocialesikringsbidrag .
Statensudgiftervilibedstefaldforblivekonstante ifaste
priser-ogrentfaktiskudviseetfaldpåenrække
områder-undtagenudgifterne tilenrækkehøjtpriori­
teredeområder,såsombeskæftigelse ,erhvervsuddannel­
se,ogforskningsamtinvesteringsstøtte .Omfangetafde
offentligeinvesteringer ogdenoffentligestøttevilgå
tilbagesomfølgeafdissestramninger ,derdogisærvilslå
igennempådriftsudgifterne ,hvisstigningstakt kommer
tilatliggeendelunderdegennemsnitlige prisstigninger .
Væksten idesocialesikringsydelser vilogsåkommeud
foralvorligestramninger ,isærikraftafdefortsatte
bestræbelser påatbegrænseekspansionen afudgifterne i
sundhedssektoren ogatundgårealforbedringer afde
kontantydelser ,derikkeerknyttettiludviklingen i
lønningerne .Selvdabliverderbehovforensærdelesstor
ekstraindsatsforatfåstatensindtægter oppådet
ønskedeniveau-førstogfremmestindtægterne tilde
socialesikringsordninger -iogmed,atderertaleomen
stigningpåover1%afBNP,derskalfordelesnogenlunde
ligeligtpåskattestigninger ogøgedebidragtilsociale
sikringsordninger .
Dennestrammedisciplineruomgængeligt nødvendig ,
hvismanskalkunnenådertil,atøkonomien somhelhed
finansieres påenmåde,derfalderitrådmedønsketomet
faldiinflationen ogengenskabelse afbalancen iforhold
tiludlandet .Deterherudover nødvendigt atgennemføre
foranstaltninger ,derkanføretilenvækstipengemæng­
den,dersvarertildenforventede nominelle udvikling i
bruttonationalproduktet .Endvideremåénstramkvanti­
tativkontrolmedkreditgivningen ogenrethøjrealrente
fastholdes ,bådeforatstabilisereopsparingen ogforat
forbedrebetalingsbalancen .Gennemdennuværende strammeøkonomiske politik
skulledetværemuligtatskabegrundlagfordengradvise
forbedring ierhvervsinvesteringerne ,dererenforudsæt­
ningforgenskabelse afenholdbarbalanceiforholdtil
udlandetogenstabilvækst.Depositivevirkninger af
devalueringen ogreduktionerne afvirksomhedernes
driftsomkostninger vilværedenbedstegarantiforen
sådanforbedring .Definansiellemarkedersynesatværei
standtilatreageretilfredsstillende påerhvervslivets
behovforenstabilkapitaltilførsel .Endeligpåvirkerden
strammebudgetpolitik joikkedepolitikker ,der,udover
generelleogsektoraleskattelettelser ,indebærerbetydelig
finansielbistand,førstogfremmestkapitaltilskud til
nyligtnationaliserede virksomheder .Detersåledesrime­
ligtatforvente,atdeførstetegnpåetopsvingi
erhvervsinvesteringerne vilvisesigiløbetaf1984,isæri
virksomheder idenkonkurrenceudsatte delafindustrien ,
derigennemenårrækkeharklaretsigstadigringereog
dervedharbidragettildesenestevanskeligheder iuden­
rigshandelen .Detteopsvingmåkonsolideres ,udenatdet
kommertilatgåudoverdentendenstilenforbedret
rentabilitet ,dernubegynderataftegnesig.Isærmåder
tageshensynhertiliforbindelse medbeslutninger om
finansieringen afdesocialesikringsordninger ogen
omlægning afarbejdstiden .
Denyestetegnpåinvesteringsopsving ogvæksttendenser
giverikkemegengrundtilhåbomenspontanreduktion i
denallernærmeste fremtidafuoverensstemmelsen mel­
lemudbudetafogefterspørgslen efterarbejdskraft .På
længeresigtskullederimidlertidværemulighedforen
afhjælpning afdettemisforhold .Isærvilenarbejdsstyrke ,
hvisuddannelse ogkvalifikationer ihøjeregradsvarertil
arbejdsgivernes behov,havebedremuligheder forat
bestridedejobs,dermåtteblivetilbudt.Arbejdstiden kan
godtgøresmerefleksibel,nårblotderdragesomsorgfor,
atensådanomlægning ikkeøgeromkostningerne eller
virkernegativtindpåkapitalafkastet .
Altialtkan1984forventesatbliveetovergangsår ,hvor
derskerbetydeligefremskridt iretningafatskabegenerel
balanceiøkonomien ,oghvorderbanesvejforenholdbar
vækst.

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/35
TABEL 8
Frankrig :Vigtigsteøkonomiske aggregater ,1961til1984
VækstBNP
iløbende
priserVækstBNP
ifaste
priserBNP
pris­
deflatorStigning i
forbruger­
priserneLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterSaldopå
detoffent­
liges
budgetterVæksti
penge­
mængden
M2(3)Arbejdsløse
iarbejds­
styrken
% % % %(2)%(2)%BNP %BNP % %
1961til1970
1971til1980
1981
1982
1983(')
1984 C1)10,2
13,4
12,1
14,8
9,5
7,75,6
3,6
0,2
1,8
-0,3
0,44.4
9.5
11,9
12,8
9,8
7,34,3
9,5
12,9
10,9
9,0
7,29,4
13,8
14,5
14,5
9,7
8,20,2
-0,4
-1,4
-2,9
-1,8
-1,20,4
-0,1
-1,8
-2,7
-3,1
-3,312.7
14.8
11,4
10,8
8,8
6,50,9
3,8
7,8
8,7
8.9
9,7
0)Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende ellerforventede politik.
(z)Procentvis ændringiforholdtildenforegående periode,påårsbasis.
(3)Vedåretsslutning.
Påbaggrund afdenugunstigeinternationale situation
udvistedenøkonomiske aktivitetiIrlandnæsteningen
væksti1983,mendervartydeligetegnpåenforbedring .
Prisinflationen liggerstadigpåethøjtniveau,nemligca.
11%,menerfaldetbetydeligt siden1982,dadenvar
17,2%.Dernoteresenklarforbedring afbatalings­
balancesituationen ,idetunderskuddet pådeløbende
posterfaldttilmindreend3%afBNP.Udviklingen mod
stigendebudgetunderskud ,navnligpådriftsbudgettet ,er
ganskeklartstandset,ogstatensfinansieringsbehov blev
mindsketmedca.3%afBNPi1983.Detalvorligste
problemerimidlertid arbejdsløsheden ,somfortsater
stegetogmegetvelkannåoppå16%vedårets
udgang.
Udsigterne for1984pegeriretningafenbeskeden
økonomisk vækst.Dervilblivetaleomøgetudenlandsk
efterspørgsel ,somdogstortsetventesopvejetafde
indenlandske deflatoriske kræfter,idetderpåmellemlang
sigtikkeernogetalternativ tilenvidereførelse afden
nuværende strammepolitikmedderaffølgendelavere
forbrug.
Denuværende vanskeligheder skyldesflerefaktorer .Som
følgeafdemografiske forandringer øgesarbejdsstyrken
hvertårmedetstortantalungeogdettemedførerpå
mellemlang sigtenøgetefterspørgsel eftergrundlæggende
socialeydelser.Denhidtidigepolitik,dersigtermodat
skabevækstogbeskæftigelse gennemfremmeafeksport­
erhvervene ,indebærer etbehovforbetydelige offentlige
udgifter,derfinansieres vedlåneoptagelse ,ogtilveje­
bringelseafdennødvendige infrastruktur ,bådepådet
økonomiske ogsocialeområde.Tilbagegangen iden
internationale handelogindtilfornyligisærdeleshed på
detbritiskemarkedharværetensbetydende med,atdet
ikkeharværetmuligtatopnådetfuldeafkastafde
betydelige investeringer ,dererforetaget .Endvidereførtesderefterdetoolieprischok fortsatenekspansiv
finanspolitik ,hvilketøgedeindkomsterne påkortsigttil
skadeforkonkurrencestillingen .Forsøgpåatopretholde
ellerøgerealindkomsterne påtrodsafennegativudvik­
lingibytteforholdet mindskede mangeerhvervskonkur­
renceevne ogførtetilunderskud påbetalingsbalancen ,
selvomresultaterne påeksportsiden fortsatvarmeget
tilfredsstillende .
Dekorrigerende foranstaltninger ,derertagetianvendel­
se,harfortrinsvis væretkoncentreret omatnedbringe
statensfinansieringsbehov ,ogmyndighederne harsatsig
detmål,atunderskuddet pådriftsbudgettet skalafvikles
inden1987.Ibestræbelserne påatnådettemålerdet
imidlertid vigtigtatopretholde enpassendebalance
mellemforanstaltninger ,dersigtermodhenholdsvis
skatteforhøjelser ognedbringelse afudgifterne ibetragt­
ningafdeøkonomiske omkostninger herved.
Idesenesteårsbudgetterharderværetlagtvægtpåen
stærktøgetbeskatning ogenudvidelseafbeskatnings­
grundlaget ,mendetnuværende laveaktivitetsniveau
begrænser mulighederne forenstigningiskatteindtæg­
terne.Dettetalerfor,atennygenerelforøgelseaf
beskatningen i1984ikkevilværehensigtsmæssig ,menat
dernubørudfoldesbestræbelser foratopnåenbetydelig
realnedskæring afudgifterne .Dervilformentlig stadig
væreprespådebegrænsede offentligeressourcer ,hoved­
sageligpågrundafdenfortsatmegetsteorerentebyrde af
densamledestatsgældogøgetbehovforudgifterpådet
socialeområde.Dererderforpåkrævetatgøreenkraftig
indsatsforatnedskæreudgiftsprogrammerne bådeved­
rørendedrifts-ogkapitaludgifter .Detmåansesfor
hensigtsmæssigt atbegrænsestatensfinansieringsbehov i
1984med1,5%afBNPiforholdtildetsandsynlige
resultatfor1983ogpågrundlagafdenuværende
budgetpolitiske mål.

Nr.L378/36 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
Deterafoverordentlig storbetydning ,atmyndighederne
fortsætterogøgerbestræbelserne foratsikreløntilbage­
holdenhed .Detteerikkealeneafbetydningmedhenblik
påatbremsedeoffentligeudgifter,hvorafhovedparten er
lønninger ,menogsåforatbeskyttebeskæftigelsen .
Pengepolitikken sigtermodatunderstøtte dentilpasning ,
dersøgesgennemført adfinanspolitisk vej,udenatdeni
sigselvgiverdenmakroøkonomiske politikenselvstæn­
digogyderligeredeflatorisk drejning .Underforudsæt­
ningaf,atderergunstigeudenrigsøkonomiske vilkår,ogatdetlykkesetdæmpeinflationen ogmindskeunder­
skuddetpåbetalingsbalancens løbendeposter,vilder
væremuligheder forenyderligere sænkningafrenten.
Samtidigvildetfortsatværeafvæsentligbetydning ,aten
såstordelsommuligtafstatensunderskud finansieres
internt .
Bestræbelser påi1984meredirekteatløseproblemerne
påarbejdsmarkedet børkoncentreres omatøgefleksibi­
litetenogtilskyndetilafskaffelse afovertidsarbejde ,og
samtidigbørdertagessærligthensyntilungdomsarbejds­
løsheden .
TABEL9
Irland:Vigtigsteøkonomiske aggregater ,1961til1984
VækstBNP
iløbende
priserVækstBNP
ifaste
priserBNP
pris­
deflatorStigningi
forbruger­
priserneLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterSaldopå
detoffent­
liges
budgetterVæksti
penge­
mængden
M2(3)Arbejdsløse
iarbejds­
styrken
% % % %(2)%(2)%BNP %BNP % %
1961til1970
1971til1980
1981
1982
1983H
19849,9
18,3
19.0
18,3
11,2
10.14,2
4.1
1,1
1.2
0,5
1,85,5
13.6
17.7
16.8
10,6
8,24,6
13,8
19,5
17,1
11,0
8,89,9
18,0
18,5
14,9
12,2
8,9-2,3
-4,6
-13,1
-8,3
-2,6
-0,6-2,7
-8,1
-15,8
-16,2
-13,4
-11,810.4
18.5
17,4
12,9
14,4
14,44,5
7,4
10,2
11,7
14,6
16,6
i1)Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende ellerforventede politik.
(2)Procentvis ændring iforholdtildenforegående periode,påårsbasis .
(J)Vedåretsslutning.
IItalienhardenyeskattebestemmelser ogændringerne i
deoffentligetjenesteydelser ,derblevindførtibegyndel­
senaf1983,samtvanskelighederne vedatnåfremtilen
nyaftalemellemarbejdsmarkedets partermedvirket tilat
holdedenindenlandske efterspørgsel ogaktivitetpået
lavtniveau;denenestedynamiske faktorharværeten
markantforbedring påeksportområdet .Dettebidrogtil
atgenskabebalanceiudenrigsøkonomien ,såledesatder
formentlig vilværebalancepådeløbendeposterved
udgangen af1983.Derharogsåværettaleomen
betydeligafdæmpning afinflationen ,ogdetmånedlige
gennemsnit ventesatblivemindreend1%iåretsanden
halvdel .
Franuafvilvirkningen afdeforskellige efterspørgsels­
komponenter formentlig væreekspansiv ,ogderskulle
blivetaleomenforøgelseafaktiviteten .Denforventede
fremgang iforbruget ,somskullefortsætte i1984,kan
haveværetkraftignoktilatbrydedenigangværende ,
menendnuikketilstrækkeligt markanteudviklingmod
engenskabelse afbalance,navnligfordidenugunstige
inflationsforskel iforholdtil.deøvrigeindustrilande
stadigudhulerkonkurrenceevnen .Foratkontrollere
opsvingetogsikre,atdetvarerved,måderderforfortsatføresenaktivinflationsbekæmpende politikmeden
optimalkombination afdetreinstrumenter ,derertil
rådighed,nemligbegrænsning afindkomst-ogprisstig­
ningerne,kontrolmeddetoffentliges underskud ogen
strampengepolitik .Hvisdisseinstrumenter udnyttes
fuldtudindenfordemuligheder ,derståråbne,kanderi
1984forventesenvækstpå1,5%,medensderstortset
skullekunneopretholdes balancepådeløbendeposter,
ogforbrugerprisinflationen skullepåårsbasiskommened
under10%.
Fremgangen vilførstogfremmestafhængeaf,hvorvidt
detmeddenindkomst -ogprispolitik ,derføres,lykkesat
bremsepris-oglønstigningerne ioverensstemmelse med
deretningslinjer ,derblevfastlagtitrepartsaftalen af22.
januar1983omløn-ogarbejdsvilkår .Detvilsige,atikke
alenemådebegrænsninger ,dererfastsatforlønstignin­
gernei1983og1984,overholdes strengt(somdetstort
setharværettilfældetindtilnu),mendermåogsåisåvid
udstrækning sommuligttræffesvelovervejede foranstalt­
ningertilbegrænsning afvirkningerne afdyrtidsregule­
ringen,f.eks.vedatknyttelønningerne tildenplanlagte
inflationfremfordenkonstaterede .Deoverenskomster ,
derfornyligblevindgåetmellemstatenogarbejdsmar­

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/37
kedetsparter,omstabilisering afprisernepåvissevigtige
varerogtjenesteydelser skullemedvirketilatlededen
nominelleudvikling idenønskederetning.atdermåfastholdes enklartpositivrealrente ioverens­
stemmelse meddeninternationale udvikling .
Enstyringafefterspørgslen somskitseretovenforskulle
skabederettebetingelser for,atdenitalienskeøkonomi
kanimødegåstrukturproblemerne .Detalvorligste pro­
blemerganskeklartdenstadigestigningiarbejdsløshe­
den,somvidneromenutilstrækkelig omkostningskon­
trol,kronisklaveproduktive investeringer ogenrelativ
stigningiarbejdskraftbesparende investerirfger .Deter
derforafvæsentligbetydning ,atomkostningskontrollen
ogbeskæftigelsespolitikken varigtbringesioverensstem­
melsemedhinanden ;detteerensbetydende medløntil­
bageholdenhed pålangsigt,hvilketkanopnås,hvisde
muligheder ,dererindeholdt iaftalenaf22.januar1983,
benyttestilatforbedrerentabiliteten ogikkeblottilen
fortsatnedbringelse afinflationstakten .Detviliden
forbindelse værepåkrævetatsikre,atdefordele,derkan
forventespåmellemlang sigtsomfølgeafenbegrænsning
afdeaftalteforhøjelser ,ikkesættesoverstyrpågrundaf
lønglidning ellernedsættelse afarbejdstiden medderaf
følgendenegativevirkningerforenhedslønomkostninger ­
neogeventuelle yderligereskrift.
Ibetragtning afbehovetforatomstrukturere produk­
tionssystemet medhenblikpåatøgekonkurrenceevnen
ogbeskæftigelsen måengradvisnedbringelse afden
offentligesektorsunderskud prioriteres højt.Detteer
ikkealenepåkrævetforatundgåenfinansielfortræng­
ningafprivatevirksomheder ,menogsåogisærforat
sikreenmereeffektivfordelingafdeoffentligeudgifterog
meregenereltforatforbedrefordelingen afressourcerne .
Bestræbelserne børsåledeskoncentreres omdeoffentlige
udgifter,idetderkunneopstillesstrengereeffektivitets­
kriterierfordeforskellige ordningerindenfordetsociale
sikringssystem samtforoffentligeoghalvoffentlige virk­
somheder .Påmellemlang sigtbørdetsåvidtmuligt
undgås,atforanstaltninger tilnedbringelse afunderskud­
detmedførerenyderligere forøgelseafskattebyrden ,
medmindre dersideløbende hermedtagesskridtiretning
afetmereretfærdigt skattesystem .Deterimidlertiddeoffentligefinanser,derstillerkravom
denstørsteindsats.Pågrundafdenautomatik ,derer
indbygget ienvæsentligdelafudgifterne ,navnligtil
socialsikringogrentebetalinger ,ogibetragtning afat
nogleafdeskattebestemmelser ,somindførtesmed
henblikpåatbegrænseunderskuddet i1983,harkarak­
terafengangsforanstaltninger ,varvækstenidetunder­
liggendeunderskud i1984endnuengangretbetydelig ,
medensdet,dererpåkrævetforatnedbringeinflations­
takten,eretfaldendeunderskud .Derersåledesopnået
enighedomforanstaltninger ,somerlangtstrengereend
dem,dergennemførtes i1983,ogsomsigtermodat
begrænseunderskuddet tiletbeløb,dererioverensstem­
melsemeddemakroøkonomiske mål,dvs.ca.10%af
bruttonationalproduktet ,forsåvidtangårdenoffentlige
sektorslånebehov ,ogmindreend15%forstatens
nettolånebehov ,somogsåomfatterfinansieringstransak ­
tioner.Foratopnåennedbringelse afunderskuddet erdet
endnuengangnødvendigt atanvendeforanstaltninger ,
derpåvirkerindtægterne ,bådepermanente foranstalt­
ningerogmidlertidige foranstaltninger .Menforatholde
forøgelsen afskattebyrden indenforvissegrænser,erdet
blevetbesluttet,atenrimeligandelafbyrdernedenne
gangskalvæltesoverpåudgiftssiden iformafvæsentlige
besparelser påoffentligeydelserogudgiftertilsundhedog
pensioner .
Dermåfastholdes enrestriktivpengepolitik sometledi
nyebestræbelser påatnedbringelikviditetsgraden ,som
igenstegi1983.Finansieringsnormerne forøkonomien
børderforfra1984ogfremefterikkesomhidtilalene
defineresveddensamledeindenlandske kreditgivning ,
menogsåvedvækstenipengemængden .Foratnådisse
målvildetværeafvæsentligbetydning ,atudstedelsen af
statspapirer igenøgesganskebetydeligt .Detteindebærer ,

Nr.L378/38 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
TABEL10
Italien:Vigtigsteøkonomiske aggregater ,1961til1984
VækstBNP
iløbende
priserVækstBNP
ifaste
priserBNP
pris­
deflatorStigning i
forbruger­
priserneLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterSaldopå
detoffent­
liges
budgetterVæksti
penge­
mængden
M2(3)Arbejdsløse
iarbejds­
styrken
% % % %(2)%(2)%BNP %BNP % %
1961til1970
1971til1980
1981
1982
1983i1)
1984l1)10,5
18.3
17.4
17,1
14,1
12,05,7'
3,1
-0,2
-0,3
-0,8
1,54,5
14,7
17,6
17,5
15,1
10,43,8
14.6
19,0
16.7
15,0
11,510,7
18,4
22,0
17,1
15,6
12,41,8.
-0,2
-2,3
-1,6
-0,4
-0,2-2,3
-8,0
-11,7
-11,9
-11,9
-10,013,3
19,5
16,0
17,2
16,0
11,05,2
6,0
8,8
8,7
9,0
9,4
(')Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende ellerforventede politik.
(2)Procentvis ændringiforholdtildenforegående periode,påårsbasis .
(3)Vedåretsslutning .
ILuxembourg påvirkedes denøkonomiske aktiviteti
1983afstålkrisen ogdenafdæmpede indenlandske
efterspørgsel .Bruttonationalproduktet ifastepriserfaldt
med2,4%.Påtrodsafløntilbageholdenhed istålsektoren
ogdenmidlertidige suspension afdyrtidsreguleringen
stegprisernefortsatretkraftigt,hvilketdelsskyldtesde
forsinkede virkninger afdevalueringen ,delsforhøjelsen
afmomssatserne .Lovenaf1.juli1983omstrukturomlægning afstålindu­
striensigterimodatbegrænseproduktionskapaciteten på
ensådanmåde,atmanundgåruacceptable finansielleog
socialefølgerietland,hvorstålindustrien erdenvigtigste
erhvervsgren .Deterregeringens målatgenopbygge en
livskraftig oginternationalt konkurrencedygtig økono­
miskstruktur .Strategienbyggerpåløntilbageholdenhed ,
derliggerpålinjemedudviklingen idekonkurrerende
lande,mendermåsamtidiglæggesvægtpåenfortsat
strambudgetpolitik .Denoffentligesektorsnettolånebe­
hovstegigenbetydeligt i1983sometresultatafsærlige
foranstaltninger tilstøtteforstålindustrien .Denforbe­
dringafstatenslånebehov ,derforventes i1984(etfald
fra4,9%afBNPi1983tilca.1%i1984)somfølgeaf
øgedeindtægter ,derskalopvejedeekstraudgiftertil
stålsektoren ,indebærer også,atderfortsatudfoldes
bestræbelser påatholdeudgifterne nede,ogomnødven­
digtbørdertræffesyderligere udligningsforanstaltnin ­
ger.Dervili1984formentligfortsatværetaleomenbeskeden
økonomisk aktivitet .Påeksportsiden erudsigterne for
Luxembourgs vigtigsteerhvervsgrene ikkesærligtlyse.
Dyrtidsreguleringen i1984begrænsestilenenkeltjuste­
ring,hvilketvilforbedrelønsomheden forluxembourg­
skevirksomheder udenforstålsektoren ogbidragetil
strukturomlægningen afdennesektor,mendetteindgreb
vilsamtidigvirkedæmpende pådetprivatforbrug.
TABEL 11
Luxembourg :Vigtigsteøkonomiske aggregater ,1961til1984
VækstBNP
iløbende
priserVækstBNP
ifaste
priserBNP
pris­
deflatorStigning i
forbruger­
priserneLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterSaldopå
detoffent­
liges
budgetterVæksti
penge­
mængden
M2(3)Arbejdsløse
iarbejds­
styrken
% % % %(2)%(2)%BNP %BNP % %
1961til1970 7,6 3,6 3,9 2,5 6,7 7,1 1,6 0,1
1971til1980 9,5 3,0 6,3 6,7 10,5 18,5 2,0\\0,3
1981 6,5-0,3 6,8 7,7 8,3 31,1-2,3 1,0
1982 6,7-1,1 7,9 10,0 6,9 38,8-2,0I=\1,2
1983(») 5,6-2,4 8,2 8,4 7,1 37,2-2,9 1,8
1984(>) 6,3-1,0 7,4 7,7 5,9 36,3-1,512,4
(!)ForeløbigeskønfraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværendeellerforventedepolitik.
(2)Procentvisændringiforholdtildenforegående periode,påårsbasis.
(3)Vedåretsslutning.

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/39
INederlandene bidrogbudgetstramninger ogløntilbage­
holdenhed idenprivatesektortiletyderligerefaldiden
indenlandske efterspørgel i1983.Pådenandenside
kunnedenederlandske eksportører somfølgeafden
gunstigeomkostningsudvikling dragefordelafden
beskednefremgang iverdenshandelen .Efteretfaldpåi
alt2,9%i1981og1982blevdenøkonomiske aktiviteti
1983såledesfastholdt .Arbejdsløsheden øgedesimidler­
tidbetydeligthovedsagelig pågrundafdenstærketilgang
tilarbejdsstyrken .I1980låarbejdsløsheden på4,7%,
hvilketvarnogetundergennemsnittet forFællesskabet ,
meni1983nåededenigennemsnit oppå15,6%mod
10,4%forFællesskabet somhelhed.Inflationstakten
faldti1983tiligennemsnit 2,8%,ogoverskuddet på
betalingsbalancens løbendeposter,somalleredevarstort
i1982,vilformentlig i1983nåoppåettal,dersvarertil
3,3%afbruttonationalproduktet .
Detinternationale økonomiske opsvingviløgeden
nederlandske eksporti1984,mendenindenlandské
efterspørgsel måendnuengangforventesatfalde,navnlig
detprivateforbrug.Bruttonationalproduktet ifaste
priservilikkevokseiforholdtil1983,ogarbejdsløsheden
vilstigeyderligereognåoppåca.17,6%.Inflationen vil
fortsatliggepåetretlavtniveau,ogibetragtning afden
afdæmpede indenlandske efterspørgsel viloverskuddet
påbetalingsbalancens løbendeposterigenstige.
Pådennebaggrunderdetikkeletatvælgedenrette
økonomisk-politiske strategi.Detvoksendeoverskudpå
betalingsbalancens løbendeposter,gyldensfastestilling
påvalutamarkederne ,detstoreopsparingsoverskud iden
privatesektor,denmanglende investeringslyst ,prisstabi­
liteten,denstorearbejdsløshed ogdenlavekapacitetsud­
nyttelsesgrad pegeraltsammeniretningaf,atden
nederlandske økonomimegetvelskullekunneklareen
kraftigere indenlandsk efterspørgsel .Detskaliden
forbindelse nævnes,atselvomløntilbageholdenhed ,der
stortsetikkemedførerændringer iaflønningen percapita
i1984,ansesforpåkrævetforatopretholde konkurren­
ceevnenogforbedrevirksomhedernes rentabilitet samt
investeringsklimaet ,kanensådanpolitik,hvisdenføres
forvidt,fåenforrestriktivvirkningpådenendelige
efterspørgsel .Pådenandensidevilanvendelsen afbudgetpolitiske midlertilfremmeafopsvingetutvivlsomt
stødepåvæsentligmodstand .
Hvadangårdeoffentligefinanser,erdemuligheder ,der
ståråbne,megetbegrænsede ,fordilånebehovet erøget
ganskebetydeligt gennemdesenesteår.Faktiskerdet
fordobletpåtreår,ogderkanforventes enøget
stigningstakt ,såfremtderikketræffesnyeegnedeforan­
staltninger .Situationen ersåmegetmereforuroligende ,
somskattetrykket ,heriindbefattet bidragtilsociale
sikringsordninger ogbetalingforoffentligeydelser-i
øvrigtdetstørsteiFællesskabet -istadigstørreomfang
udhulerbådededisponible privaterealindkomster og
virksomhedernes lønsomhed .Dererintetalternativ tilen
strambudgetpolitik ,navnligdaskatteindtægterne kun
stigermegetbeskedent pågrundafringeøkonomisk
aktivitetoglavinflation,dadererentendenstil
stabilisering afindtægterne franaturgassen ,ogdanogle
udgiftsposter ,isæriforbindelse medarbejdsløsheden ,
stadigstigerstærkt.Budgetforslaget for1984omfatter
ligesomi1983etprogramfornedbringelse afudgifterne
medmereend10miahfl.,navnligudgiftertilaflønningaf
offentligtansatte,tilsocialsikringogtilsundhedssekto­
ren.Ibudgetforslaget opereresderligeledesmeden
formindskelse afvirksomhedernes skattebyrde på2mia
hfl.ogmednyeindtægterpåca.3miahfl.,menden
samledeskattebyrde ændresikkemeget.Statensog
kommunernes nettolånebehov (somdefineret iNederlan­
dene)skullei1983blivenedbragttil12,4%afnettona­
tionalindkomsten ogtil12,1%i1984.Detteskullegøre
detlettereatsænkerealrenten ,somstadigerenafde
højesteiFællesskabet ,ogdermedtilskyndetilproduktive
investeringer .
Påmellemlang sigtventesdenfastlagtestrategiatskabe
vækstgennemenforbedring afkonkurrenceevnen meden
deraffølgendeeksportfremgang oggennemenforbedring
afrentabiliteten ogdermedfremmeafinvesteringerne .
Dettevildogikkehindreenyderligerestigningiarbejds­
løsheden i1984.Opmærksomheden måsåledesisærlig
gradværerettetmodmulighederne foratnedsætte
arbejdstiden ogøgemobiliteten påarbejdsmarkedet uden
samtidigatøgelønomkostningerne .

Nr.L378/40 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.83
TABEL12
Nederlandene :Vigtigsteøkonomiske aggregater ,1961til1984
VækstBNP
iløbende
priserVækstBNP
ifaste
priserBNP
pris­
deflatorStigning i
forbruger­
priserneLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterSaldopå
detoffent­
liges
budgetterVæksti
penge­
mængden
M2(3)Arbejdsløse
iarbejds­
styrken
% % % %(2)%(2)%BNP %BNP % %
1961til1970
1971til1980
1981
1982
1983l1)
1984(>)10,6
10,7
4.3
4,0
1,9
2.45,2
2,8
-1,2
-1,6
0,3
0,05,2
7,6
5.6
5.7
1,6
2,44.1
7,7
6.2
5.7
2.8
3,610,6
10,7
3,3
5,7
3,2
0,10,0
1,3
2,2
2,7
3.3
4.4-0,9
-1,4
-5,2
-6,9
-6,7
-7,19.1
10,8
5.2
7,6
5,5
6,00,9
3,4
7,1
12,7
15,6
17,6
0)Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende ellerforventede politik.
(2)Procentvis ændringiforholdtildenforegående periode,påårsbasis .
(3)Vedåretsslutning .
1DetforenedeKongerigenoteredesenforholdsvis kraftig
forøgelseafdenøkonomiske aktiviteti1983(2,5til3%
vækstiBNP),enstørrevækstendpånogettidspunkt
siden1978ogunderalleomstændigheder betydeligtover
gennemsnittet iFællesskabet .Hovedårsagen tildenne
udviklingharværetdetstoreprivateforbrug,detstadige
faldiforbrugernes opsparingstilbøjelighed ogetfaldi
forbrugerprisinflationen til5til6%.Endvidere blevden
langeperiodemedlagernedbygning ,somvaredefra1980
til1982,bragttilafslutning .Virkningerne afdenne
udviklingpådenindenlandske produktion erimidlertid
blevetbegrænsetafenbetydeligvækstiimporten ,medens
eksportmængden ikkeersteget.Denunderliggende
udvikling iarbejdsløsheden udviserstadigenopadgående
tendens,menstigningstakten erdogmindre,enddenhar
væretdesenereår.Udviklingen pådetfinanspolitiske
områdeharstortsetværetioverensstemmelse medde
officielleplaner,mennoglemonetære størrelsererpå
trodsafenhøjrealrentestegetkraftigereenddefastsatte
mål.
Detersandsynligt ,atvækstenvilfortsætte i1984,men
måskeietlidtlangsommere tempoendi1983,nemligca.
2til2,5%.Vækstenidetprivateforbrugventesataftage,
ogdettevilikkefuldtudbliveopvejetafkraftigerevæksti
investeringer ogeksport.Industriproduktionen skulle
stigenogetkraftigereendi1983,mendererenvisrisiko
forenyderligerestigningiarbejdsløsheden .Lønstignin­
gerneogprisinflationen vilsandsynligvis fortsatligge
omkringdetnuværende niveau.
Denbritiskeøkonomihargennemdesenesteårgennem­
gåetenperiodemedbetydeligestrukturelle tilpasninger ,
delssomfølgeafNordsøolien ogdelssometresultatafen
politik,derhovedsagelig tosigtepåhurtigtatnedbringe
inflationen .Dadissetilpasninger faldtsammenmedenperiodemedinternational lavkonjunktur ,varvirkninger­
nepådenindenlandske efterspørgsel ,produktion og
beskæftigelse endnukraftigere ,endmanellerskunne
haveforventet .Påtrodsafdétopsving,dernuer
undervejs ,erBNPførstligeigennåetopsåsammeniveau
somi1979,ogenperiodemedvarigvækstvilvære
påkrævetforatnedbringe arbejdsløsheden ivæsentligt
omfang.Deforbedringer ,dereropnåetihenseende til
erhvervsstruktur ogproduktivitet ,samtdenbeskedne
prisinflation ogdegunstigelønoverenskomster vilmed­
virketil,atensådanvækstkannås.Udsigterne er
imidlertid stadigusikrepågrundafdenubalance ,der
kendetegner detigangværende konjunkturopsving ,i
hvertfaldidenindledende fase,idetopsvinget ioverve­
jendegradafhængerafforbrugerefterspørgslen .DaDet
forenedeKongerige bevægede sigudaflavkonjunkturen
tidligereenddevigtigstehandelspartnere ,erderpågrund
aflandetsforholdsvis svagestillingideninternationale
konkurrence indtrådtenbetydeligforværring afbeta­
lingsbalancen ,oghandelsbalancen forforarbejdede varer
udvisernuunderskud .Hvadangårkapitalgoder harder
endnuikkevistsignogetsærligtopsvingiinvesteringerne
påtrodsafdenøgedeefterspørgsel ,ogdettekanpået
seneretidspunkt ikonjunkturudviklingen fåugunstige
virkninger påudbudssiden .
Afhensyntilmulighederne foratopnåenmereafbalan­
ceretvækstvildetværeafvæsentligbetydning ,atde
forbedringer ,dereropnåetiarbejdsmarkedsvilkårene ,
fastholdes .Denmegetstoreforøgelseafproduktiviteten
underlavkonjunkturen kompenserede forsåvidtangår
konkurrenceevnen pådeinternationale markederforen
delafpundkursens opskrivning ,mendenfremtidige
produktivitetsforøgelse måforventesatblivemindre.For
atfremmeinvesteringerne erenyderligereomfordeling af
erhvervs-ogformueindkomster påkrævet ,såledesatder
kanopnåsetstørreafkastafrealkapitalen .Deterderfor

31.12.83 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L378/41
Udviklingen ideoffentligefinanseriindeværende finans­
årpegeriretningaf,atdenoffentligesektorslånebehov
(PSBR)skullekommetilatliggemegetnærdetiMTFS
fastsattemål(8,2mia£eller2,75%afBNP).Ijuli1983
bebudedes visseforanstaltninger ,derskalmedvirketilat
holdedeoffentligeudgifterindenforrammerne afde
fastsatteplaner,mendeterstadigmuligt,atdetendelige
resultatpåbådeudgifts-ogindtægtssiden vilblivelidt
højereenddetplanlagteniveau.DetmålforPSBR,derer
fastsatiMTFSfor1984til1985,nemlig8mia£eller
2,5%afBNP,erstortsetudtrykforenuændret
finanspolitik påbaggrundafdenforøgelseafindtægter­
ne,derfølgerafenmoderatvækstiøkonomien .I
betragtning afdebeskednemålbådeiindeværende ogdet
kommende finansårerderpladstiletnogetstørre
PSBR.afvæsentligbetydning ,atderikkeskerenvæsentlig
forbedring aflønoverenskomsterne ,selvomforbruger­
prisinflationen stigersvagti1984.Mulighederne forat
opnåenstørreindustriproduktion ogbeskæftigelse på
længeresigtkanvisesigatværeafhængigaf,om
konkurrenceevnen kanforbedresgennemløntilbagehol­
denhedog,såfremtmarkedskræfterne tilsigterdet,envis
kursjustering .
Denpengepolitiske situationerforbedretbetydeligtgen­
nemdesenereår,efterhånden sominflationen ,den
nominellerenteogvækstenidemonetærestørrelserfaldt
fraetmegethøjtniveau.Denstærkeforøgelseafforbru­
getgennemdeseneste18månederharimidlertid været
ledsagetafenkraftigstigningiforbrugerlångivningen og
envisforøgelseafvækstenipengemængden .Samtidighar
denhøjerealrenteafholdtvirksomhederne fraatoptage
lånpåtrodsafefterspørgselsstigningen .Selvomvæksteni
pengemængden haroverstegetdetmålinterval (7til11%
påårsbasis),dererfastsatfor1983til1984iden
mellemfristede finansstrategi (MTFS),somblevoffent­
liggjortimarts1983,hardersomdetfremgårafandre
indikatorer fortsatværetførtenforsigtigpolitik,og
myndighederne burdemåskeovervejeenvissænkningaf
rentenmedhenblikpåatfremmelåntagning tilinveste­
ringeroglageropbygning .For1984til1985fastsættes i
ovennævnte MTFSetvejledende målinterval på6til10%
forvæksten idemonetære størrelser .Detteskulleværei
overensstemmelse meddefinansielle udsigterforden
pågældende periode,navnligibetragtning afdetplanlag­
teniveaufordenoffentligesektorslåneoptagelse ,ogder
skullederforværegrundlagforenyderligere mindre
nedsættelse afrenten.Pålængeresigtvildeoffentligeudgiftersrelativeniveau
formentlig kunnesænkes,ogdermedvilogsåskattebyr­
denkunnelettes.Detvilleværeønskeligt,omudgifts­
strukturen kunneforbedres ihenseende tildensproduk­
tiveelementer .Omdetteermuligt,afhængerdelsafdet
generelleudgiftsniveau ogdelsafentilstrækkelig øko­
nomiskvækst,såledesatdeudgiftskategorier ,derer
betingetafefterspørgslen iøkonomien ,såsomarbejdsløs­
hedsunderstøttelse ogandreydelseriforbindelse hermed,
kanmindskes .Mulighederne fornedskæringer iandre
udgiftsprogrammer synesmerebegrænsede somfølgeaf
demografiske faktorer (befolkningens gennemsnitlige
alderøges)ogdeoffentligeinvesteringers laveniveauide
senesteår.
TABEL13
DetforenedeKongerige :Vigtigsteøkonomiske aggregater ,1961til1984
VækstBNP
iløbende
priserVækstBNP
ifaste
priserBNP
pris­
deflatorStigning i
forbruger­
priserneLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterSaldopå
detoffent­
liges
budgetterVæksti
penge­
mængden
M2(3)Arbejdsløse
iarbejds­
styrken
% % % %(2)%(2)%BNP %BNP % %
1961til1970
1971til1980
1981
1982
1983(!)
1984(^7,2
16,0
9,9
9,4
7,9
7,22,8
1,9
-2,0
1,5
2,8
2,24,2
13,9
12,1
7.8
4.9
4,84,0
13,3
11,0
8,0
5.7
5.87,1
16,2
14,7
8,8
7,9
6,30,0
-0,7
2.4
1.5
0,2
-0,2-0,7
-3,2
-2,9
-2,1
-2,2
-2,15,9
14.5
14.6
9,3
10,6
8,61,9
4,4
9,6
11,1
11,7
11,9
(')Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende ellerforventede politik.
(2)Procentvis ændringiforholdtildenforegående periode,påårsbasis .
(3)£-SterlingM3.