31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/1
II
(Retsakterhvisoffentliggørelse ikkeerobligatorisk )
RÅDET
RÅDETSBESLUTNING
af22.december 1987
omvedtagelseafårsberetningen omdenøkonomiske situationiFællesskabet ogfastlæggelse af
retningslinjerne fordenøkonomiske politiki1988
(87/609/EØF)
RÅDETFORDEEUROPÆISKE
FÆLLESSKABER HAR—VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING :
underhenvisning tilTraktatenomOprettelse afDetEuro­
pæiskeØkonomiske Fællesskab ,Artikel 1
Rådetvedtagerhermeddenårsberetning omdenøkonomis­
kesituationiFællesskabet ogomderetningslinjer forden
økonomiske politik,somFællesskabet skalfølge,derer
indeholdt idelIidentildennebeslutningknyttedeberetning ,
ogfastlægger deretningslinjer formedlemsstaternes øko­
nomiskepolitik,someranførtidelIIinævnteberetning .underhenvisning tilRådetsbeslutning 74/120/EØFaf18.
februar1974omgennemførelse afhøjgradafoverensstem­
melseindenfordenøkonomiske politikiDetEuropæiske
Fællesskabs medlemsstater 0),ændretvedbeslutning
75/787/EØF(2)og79/136/EØF(3),særligartikel4,
Artikel2
Dennebeslutning errettettilmedlemsstaterne . underhenvisning tilforslagfraKommissionen ,
underhenvisning tiludtalelsefraEuropa-Parlamentet (4),
ogUdfærdiget iBruxelles,den22.december1987.
PåRådetsvegne
N.WILHJELM
Formandunderhenvisning tiludtalelsefraDetØkonomiske ogSociale
Udvalg(s)—
(')EFTnr.L63af5.3.1974,s.16.
(2)EFTnr.L330af24.12.1975,s.52.
(3)EFTnr.L35af9.2.1979,s.8.
(4)EFTnr.C345af21.12.1987.
(s)EFTnr.C356af31.12.1987.

Nr.L394/2 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.87
ØKONOMISK ÅRSBERETNING
1987/88

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/3
ØKONOMISK ÅRSBERETNING 1987/88
INDHOLDSFORTEGNELSE
Side
Forord 4
DelI—Fællesskabets økonomi
1.Enmeredynamiskvæksterbådenødvendig ogmulig -
Resuméogkonklusioner fordenøkonomiske politik
1.1.Denøkonomiske situation iFællesskabet ogudsigterfor1988
1.2.Uligevægtene iverdensøkonomien
1.3.Fællesskabets opgave:vækst,samhørighed ogindremarked .,
1.4.Denøkonomiske politik
2.Denøkonomiske udviklingogudsigterne ,
2.1.Verdensøkonomien
2.2.Tilpasningsprocessen ogdetinternationale samarbejde
2,3.Deøkonomiske udsigteriFællesskabet for1987og1988
2.4.Beskæftigelse ogarbejdsløshed
2.5.Deøkonomiske udsigterforFællesskabet påmellemlang sigt
3.Fællesskabets internevækstfaktorer ogmedlemsstaternes indbyrdesafhængighed
3.1.Detindremarkedogmerevækstfremmende økonomiske strukturer
3.2.Denmakro-økonomiske proces
3,3.Medlemsstaternes indbyrdesafhængighed
3.4.Forudsætningerne forsucces
4.Fællesskabets ogmedlemsstaternes strukturpolitik
4.1.Forbedring afmarkedernes tilpasningsevne
4.2.Konkurrenceevne ,forskningogudvikling iindustri-ogservicesektoren
4.3.Bestræbelser påatstyrkedenøkonomiske ogsocialesamhørighed
5.Retningslinjer ogmakro-økonomiske problemer
5.1.Denmonetære udviklingogpengepolitikken
5,2.Liberalisering afkapitalbevægselserne ogstyrkelsenafEMS
5.3.Udviklingen ideoffentligebudgetterogbudgetpolitik
Box:Vækstogbeskæftigelse
Langfristede rentesatser5
5
5
5
6
7
8
8
9
10
12
13
14
15
16
17
18
19
19
21
23
24
24
25
26
30
34
DelII—Denøkonomiske politikimedlemsstaterne
Belgien -
Danmark -
Forbundsrepublikken Tyskland
Grækenland
Spanien
Frankrig
Irland
Italien
Luxembourg
Nederlandene -
Portugal
DetForenedeKongerige
Statistiskbilag:Tabeller -
Diagrammer37
40
43
47
50
53
56
59
62
64
67
70
76
106

31.12.87 Nr.L394/4 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
FORORD
SidenKommissionens vedtagelse afudkastettilDenØkonomiske Årsberetning 1987/88er
aktiekurserne pådestoreindustrilandes børserfaldetbetydeligt .Derharkunnetnoteresetmereeller
mindremarkantrentefald iDeForenedeStateroginæstenallefællesskabslandene ,ogdollarener
blevetsvækketoverforECUogYenpådemegetustabilemarkeder .
Ibetragtning heraferdetindlysende ,atdeøkonomiske prognoser ,deropstillesiDenØkonomiske
Årsberetning ,børrevideres .Artenogomfangetafdennerevisionafhænger ividudstrækning af,
hvornårogpåhvilketniveaukapital-ogvalutamarkederne faldertilro.
DenØkonomiske Årsberetnings grundlæggende analyseafdenverdensøkonomiske situationog
problemerne meddenfaldendevækstrateogarbejdsløsheden iFællesskabet erfortsatgyldig.
Envæsentligforudsætning for,atdenuværende verdensøkonomiske problemer kanløses,er,atDe
ForendeStatergennemfører enbetydeligogvarigreduktionafføderalregeringens budgetunderskud .
Planenomatnedbringeunderskuddet med30,2miaUS$(netto)ifinansåret1988ogmed45,9mia
US$ifinansåret1989vedatskærenedpåudgifterneogøgeindtægterne eropmuntrende ,mendeter
nødvendigt ,atdengodkendes afKongressen inærfremtidoghurtigtbliveromsatipraksis.
Deøkonomisk-politiske retningslinjer forFællesskabet ,someranførtiDenØkonomiske Årsberet­
ning,erfortsatrelevante .Virkeliggørelsen afdissemålerblevetendnumerepåtrængende .En
videreførelse afmakroøkonomiske politikkerogstrukturpolitikker tilfremmeafvækstenerikkealene
iFællesskabets egeninteresse,menbidragerogsåtilenmindskelse afdeinternationale uligevægte .
SomRådetunderstregede påsitmødeden16.november1987,erFællesskabets medlemsstater fast
besluttetpåsåvelpåudbuds-sompåefterspørgselssiden atskabebedreforudsætninger forenikke
inflatorisk ogindefrakommende vækstogatbidragetilenmindskelse afdeudenrigsøkonomiske
uligevægte .
Determedlemsstaternes hensigtatsamarbejde aktivtmedandrelandeforatsikreenmerestabil
udviklingpådeinternationale kapital-ogvalutamarkeder .Deternødvendigt atføreentroværdig
makroøkonomisk politikpåmultilateral basisforatfremskynde reduktionen afdeinternationale
betalingsbalanceuligevægte .
Ibetragtning afdenusikkerhed ,derprægerverdensøkonomien ogsomihøjgradvilkunnepåvirke
investorernes ogforbrugernes dispositioner —erdetmereendnogensinde nødvendigt ,at
Fællesskabet ogdetsmedlemsstater erredetilattilpassederesøkonomiske politiktildekrav,der
følgerafdenændredesituation .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/5
DELI
FÆLLESSKABETS ØKONOMI
1.ENMEREDYNAMISK VÆKSTERNØDVENDIG OGMULIG
Resuméogkonklusioner fordenøkonomiske politik
1.1.Denøkonomiske situationiFællesskabet ogudsigter
for1988formindsket .Desudentegnerdersignuennyrisikoi
horisonten .Noglelande—Spanien,Italien,PortugalogDet
ForenedeKongerige —harhidtilkunnetfastholdevækstra­
tenover3%.Deharsåledesihøjgradbidragettilat
stimuleresamhandelen mellemEF-landene ogvæksteni
Fællesskabet .Afhensyntilderesudenrigsøkonomiske lige­
vægtvilnogleafdisselandemåskeblivenødttilatlæggeen
dæmperpåderesegenvækst,hvisopsvinget ideøvrige
EF-landeudebliver .DeltevilpåvirkeheleFællesskabet .
Risikoenherforbliverstørre,hvisderskerennyforværring
afdetinternationale klima.Fællesskabets økonomierblevetstyrketsiden1982.Ikke
siden60'erneharmanoplevetsålaveogkonvergerende
inflationstakter ,afkastningsgraden ogmarkedernes tilpas­
ningsevneerblevetklartforbedret,ogdestrukturtilpasnin­
ger,derergennemført —ikkealtidudenofre—harstyrket
produktionspotentiellet .Indtil1986stegdenøkonomiske
vækstrate daogsåognåedesidsteåroppå2,6%i
EF-gennemsnit .
Meni1987ervækstenaftagetiforholdtil1986ogoverstiger
nukunakkurat2%.Håbetomendnustørrevækstersåledes
gjorttilskamme.Alleredeislutningenaf1986ogatteri1987
såsenmængdemæssig tilbagegang iEF'seksporttiltredje­
landeunderindflydelse aftofaktorer,fordetførsteden
effektiveappreciering afdeeuropæiske valutaer,derhar
mindsketFællesskabets konkurrenceevne ikkeblotoverfor
USA,menogsåoverforandredeleafverden,somf.eks.de
nyligtindustrialiserede lande.Ogfordetandetharudvik­
lingenpåFællesskabets traditionnelle eksportmarkeder
praktisktagetværetstagnerende ,forOPEC-landenes ved­
kommende harderendogværettaleomenmegetkraftig
tilbagegang .SamtidigerFællesskabets importfortsatsteget.
Somfølgeherafmåudenrigshandelen antagesathavekostet
Fællesskabet omkring 1vækstpoint bådei1986ogi1987.
DermedharFællesskabet ydetetikkeubetydeligt bidragtil
deninternationale tilpasningsproces .11986blevforværrin­
genafdetinternationale klimaopvejetafdenpåvirkning ,
somforbedringen ibytteforholdet øvedepådenindenlands­
keefterspørgsel .Menvirkningerne herafforrealindkomster­
neogdetprivateforbrugernuvedatfortonesig.Hertil
kommer,atmangevirksomheder ieksportbrancherne harset
signødsagettilatnedjusterederesinvesteringsplaner ,hvilket
ikkemindstskyldestilbagegangen iEF'seksportogusikker­
hedenomkringvalutakurser ogrentesatser .1.2.Uligevægtene iverdensøkonomien
Verdensøkonomien erfortsatprægetafalvorliguligevægtpå
topunkter,nemligbetalingsbalancestrukturen iindustrilan­
deneogudviklingslandenes gæld.I1987vilUSA'sunder­
skudpådeløbendeposterudviseenfortsatstigningtil150
miaUS$(3,5%afBNP).Japansoverskud (ca.85miaUS$,
dvs.3,8%BNP)erfortsatmegetstort.Overskuddet iEF
somhelhederganskevistitilbagegang ,mendettemodsvares
i1987hovedsagelig afenbedringpåbetalingsbalancens
løbendeposternavnligideolieeksporterende landesomfølge
afmindreimport.Udviklingslandenes gælderifortsat
stigning(1200miaUS$i1987).Gældsomlægningsaftalerne
ogdefaldenderentesatser indtiludgangenaf1986har
hjulpetmedtilatlettegældsbyrden ,mendensenestetids
rentestigninger virkerimodsatretning.
Ogsåpositiveelementeraftegnersig.Udviklingen idereale
varestrømme bidragertilatretteoppåhandelsbalancerne .
Derernuetinternationalt samarbejde igang,somkanbane
vejforatfåtilpassetdenøkonomiske politikirigtigretning.
EfterLouvre-aftalen ifebruar1987lykkedesdetatfå
stabiliseret dollarkursen .Denneudviklingblevbekræftetpå
industrilandenes topmødeiVenedigijuni1987ogderefter
påsyvlandegruppens mødeiWashington iseptember1987.
UNCTAD VIIharvist,atdetermuligtatnåtilenighedmed
udviklingslandene omenanalyseafdevigtigsteproblemer i
verdensøkonomien .OgsåpåmøderneiVerdensbanken ogi
IMFiseptember1987blevdergjortfremskridt ,bl.a.hvad
angårdeafrikanske landesgældogudvidelsen afVerdens­
bankenskapital.Endeligåbner»Uruguayrunden «mulighed
foratvidereføre bestræbelserne indenforrammerne af
GATTforatbekæmpeogmodvirkeprotektionisme .11988ventesdenøkonomiske vækstfortsatatliggepålidt
over2%.Detteernetoptilstrækkeligt tilatholdearbejds­
løshedenpåsamme—utilfredsstillende —niveau,nemlig
omkring12%.Dererganskevistudsigttiletmindreopsving
iEF'stredjelandseksport ,menikkenoktil,atdetkanfå
positivindflydelse påvæksten,medensdetbidrag,den
interneefterspøgsel hidtilharydet,vilbliveyderligere

Nr.L394/6 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.87
Dererdogfortsatmangebetydeligerisikomomenter .Heller
ikkei1988bliverdertaleomnogenhurtiggenopretning af
deninternationale betalingsbalancesituation .Dererfortsat
behovforstørrestabilitetpåvalutamarkederne ,foratde
alleredeindtrufnebetydelige justeringer afvalutakurserne
kanfåtidtilatslåigennem .Interventioner fracentralban­
kerneoginternational styringafrenteforskellene vilkunne
hjælpemedhertil.Menenvarigstabilisering afvalutakurs­
forventningerne kræverførstogfremmest ,atderhurtigere
bliverrettetoppådeninternationale betalingsbalancesitua ­
tion.Imodsatfaldvilderværerisikofor,atrentespændet
mellemUSApådenenesideogEuropaogJapanpåden
andensidebliverendnustørre.Dettevilleisærdeleshed
kunneføretilnyerentestigninger iUSA.Ogdetvilforværre
situationen yderligere ideudviklingslande ,deralleredeer
ramtaftilbagegangen iverdenshandelen .Foratstyrkedenøkonomiske ogsocialesamhørighed i
Fællesskabet måallemedlemsstater gøreenstørresamordnet
indsatsherfor,somforeskrevet iTraktatens artikel13OB,
ændretimedførafDenEuropæiske FællesAkt.Hertil
krævestrebetingelser opfyldt.Fordetførstedrejerdetsigom
iEuropaatskabeforudsætninger fordynamiskvækst,og
dettekræverentilstrækkelig højvækstidelande,derer
længstfremme.Fordetandeterdetafafgørendebetydning ,
atdemindreudvikledelandesætterindpåatforbedrede
interneudviklingsbetingelser ,hvilketnavnligindebærer ,at
demåøgeinvesteringernes afkastogeffektivitet samtretteop
pådeoffentligefinanser.Dettevilskabegunstigeforudsæt­
ningerforattiltrækkeprivatkapital.Fordettredjemå
Fællesskabet støttetilpasningsprocessen viastrukturfondene
oggennemdefinansielle instrumenter ogEIB.Kommissio­
nenharforeslået,atmidlernetilstrukturfondene fordobles i
fastepriserindtil1992,ogateffektiviteten øges.
Underdisseomstændigheder erdetønskeligt,atdenrelative
udvikling idenindenlandske efterspørgsel ideforskellige
industrilande fortsatbidragertilatreducereuligevægtene på
handelsbalancerne ,samtidigmedatbehovetforøgetvæksti
verdenssamhandelen tilgodeses .Ifølgedesenesteprognoser
erudsigterne for1988lidetopløftende .Deterafafgørende
betydning ,atUSAfortsætterbestræbelserne påatnedbringe
budgetunderskuddet .MenJapanmåogsågøreenstørre
indsatsforatbanevejforøgetimportvedatstyrkeden
japanskevækstoggøredejapanskemarkedermereåbne.
OgsåFællesskabet vilvedatstyrkesinegenvæksthjælpemed
tilatstimulereverdenshandelen ogsamtidigydesitbidragtil
genopretningen afdeninternationale betalingsbalancesitua ­
tion.Gennemførelsen afdetindremarkeditidenindtil1992vil
skabeenkraftigdynamik .Detervigtigt,aterhvervslivets
forventninger hertilikkeskuffes.Derforerderbehovfor
hurtigefremskridt iretningafafskaffelse afgrænsekontrol og
toldformaliteter ,fjernelseafskatte-ogafgiftsmæssige hin­
dringerforfrievarebevægelser ogfriudveksling aftjeneste­
ydelser,harmonisering aftekniskenormerogskabelseafet
ensartetmarkedforoffentligeaftaler.Idennehenseende
fremlagdeKommissionen i1987forslag,dertogsigtepåen
indbyrdestilnærmelse afafgiftssatser ogharmonisering af
afgiftsstrukturerne samtskabelseafetensartetmarkedfor
offentligeaftaler.
1.3.Fællesskabets opgave:vækst,samhørighed ogindre
markedDenreduktionafomkostningerne ,dervilfølgeafgennem­
førelsenafdetindremarked,stordriftsfordelene ,denøgede
konkurrence ogudvidelsen afdetøkonomiske grundlagfor
forskning ogudvikling vilaltsammenlettepressetpåde
offentligefinanserogføretilproduktivitetsstigninger ,øget
konkurrenceevne påeksportmarkederne ogenstyrkelseaf
samhandelen indenforEF.Detindremarkedvilskabenye
investeringsmuligheder vedatåbnenyehorisonter foriværk­
sættere.Foratdissemuligheder kanudnytteshurtigtogfuldt
ud,mågennemførelsen afdetindremarkedfremskyndes for
dervedattydeliggøre udviklingens irreversible karakter .
Skabelsenafdetstoreindremarkedmåogsåledsagesafet
infrastrukturnet ,derstårmålhermed.Hertilvilgennemfø­
relsenafstoreinfrastrukturprojekter afbetydning forFæl­
lesskabetkunnebidrage .Idenaktuelleverdensøkonomiske situation vilFællesskabet
ikkelængerekunnenydegodtafpositivepåvirkninger
udefra.Derformåsamarbejdsstrategien forvækstogbeskæf­
tigelsesigtepåatklareovergangen fraenvækstbåretaf
udefrakommende påvirkninger tilenvækstbaseretpåinter­
nefaktorerogpåhurtigereatfåsatenstopperfor
konjunkturnedgangen ogdermedundslippedenlavvækst­
fælde,somEFsynes,fangetiogsåpåmellemlang sigt.
DermedvilFællesskabet igenkunnenedbringearbejdsløshe­
den,udnyttealledefordele,derliggeridetstoreindre
marked,ogstyrkedenøkonomiske ogsocialesamhørighed .
Enafgørendeforudsætning for,atFællesskabet tilfuldekan
udnyttedefordele,detråderover,vilværeøgetsamarbejde
ogvidereførelse afambitiøse fællespolitikker .Dererogså
fortsatbehovforbredopbakning fraarbejdsmarkedets
parteromdenpolitik,derskalføres,hvilketbørsikresvedat
intensivere dialogenomallestrategiens aspekter,bådepå
EF-planognationaltplan.Denhervedmuliggjorte produktivitetsstigning vilimidlertid
kunføretiløgetbeskæftigelse oghurtigere stigningi
levestandarden ,hvisproduktionspotentiellet udnyttesfuldt
ud.Desocialeogregionaleaspektervedgennemførelsen af
detindremarkedvildesudenletterekunnetilgodeses ien
situationmedkraftigerevækst.

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/7
1.4.Denøkonomiske politik Denfremskyndede liberalisering afkapitalbevægelser bør
fortsatledsagesafenstyrkelseafEMS.Etvigtigtskridti
denneretningblevtagetpåøkonomi-ogfinansministrenes
mødeiNyborg .Foratskabevarigstabilitetisystemeterdet
vigtigt,atdettesamarbejde fortsaterbaseretpåenbred
opbakning omenstabilitetsorienteret pengepolitik .Deterførstogfremmestnødvendigt fortsatatføreen
strukturpolitik ,derkanskabeøgetfleksibilitet påmarkeder­
ne.Idenneforbindelse hardehenstillinger vedrørende
udbudssiden ,dervarindeholdt idesenesteårsøkonomiske
årsberetninger ,ikkemistetderesaktualitet .Specieltbørde
internevækstfaktorer styrkesyderligerevedatlettepresset
påsmåogmellemstore virksomheder ,fremmekonkurrencen
ogreduceresubsidierne .Iøvrigtviløgetfleksibilitet på
arbejdsmarkedet ,omkostningsneutrale tilpasninger ogned­
sættelserafarbejdstiden samtinvesteringer ierhvervsuddan­
nelseogsåbidragetilatforbedrebeskæftigelsessituatio ­
nen.Pengepolitikken erimidlertidnuvedatnåsinbegrænsning ,
ogderforfårbudgetpolitikken nustørrebetydning .Deter
førstogfremmestnødvendigt målbevidst atvidereføre de
bestræbelser ,derergjortforatomlæggedeoffentlige
udgifterogindtægter .Medhensyntilunderskuddet påde
offentligefinanservildeenkelteEF-landeisoleretbetragtet
fortsatværeunderlagt stærkebindinger .Noglelandevil
fortsathaveenaltforstorogstigendestatsgæld ,ogvilblive
nødttilatgøreenbetydeligindsatsforatsaneredeoffentlige
finanser .Dissebestræbelsers virkninger forunderskuddet
mindskesogreduceresimidlertidafdenlavevækstogderaf
følgendenedgangiskatte-ogafgiftsprovenuet .Andrelande
harikkesåstorebudgetproblemer ,ogdeplanlagteskatte­
nedsættelser fordetkommende årogdereftervilværeen
velkommen stimulans ,hvispositivevirkninger ogsåvilgøre
siggældendepåmellemlang sigt.Inogleafdisselandehar
nedgangen iskatte-ogafgiftsprovenuet somfølgeaflavere
vækstsammenmeddeplanlagteskattenedsættelser allerede
førttilenstigningidetoffentligeunderskud .Derudgårbetydelige impulserfragennemførelsen afdet
indremarkedogstrukturpolitikkerne ,somvilkunneslåfuldt
igennemindenforrammerne afendynamiskmakro-øko­
nomiskproces.Foratafhjælpemangelenpåarbejdspladser
børinvesteringerne idekommende årstigelangtmereend
BNP.Udsigterne forefterspørgslen ,rentabiliteten ogreal­
renteneridennesammenhæng afgørende .Imangelaf
impulserudefravilefterspørgselsudsigterne imegethøjgrad
afhængeafudviklingen idetprivateforbrugogdermedaf
udviklingen idedisponible indkomster .Afhensyntil
rentabiliteten ogkonkurrenceevnen erderimidlertidfortsat
behovforendæmpetreallønsudvikling .Underdisse
omstændigheder måogsålempelserafdenskattebyrde ,der
bæresafhusholdningerne ogerhvervslivet ,bidragetilenøget
dynamik .Hvisdetoffentligeøgerdeøkonomisk rentable
investeringer ,vildettekunnestyrkeproduktionspotentiellet
ogsamtidiggivedenindenlandske efterspørgsel denfornød­
nestimulering .Desudenvilogsålavererealrentesatser være
ønskelige ."Medhenblikherpåerdetvigtigt,atderikkekan
sættesspørgsmålstegn vedsaneringen afdeoffentligefinan­
serpåmellemlang sigt,atinflationsforventningerne fortsat
holdespåetlavtniveau,ogatderrettesoppådefinansielle
uligevægte .Dettevilogsåkunnelettepressetpådeoffentlige
budgetter .Foratenhurtigerestigningidenøkonomiske
vækstratekanfåvarigkarakter,måderværesikkerhedforen
holdbarsituationpåbetalingsbalancen påmellemlang sigt.
Hvisdersamtidigskerenbedringafvilkårenepåudbudssi­
den,bliverdetsåledesmuligtatfremskynde vækstennoget
udenrisikoforbetalingsbalancen ogudenfareforetnyt
inflationsopsving .Ensituationmedfortsatsvagvækstindebærer enalvorlig
risiko.Landemedstorebudgetmæssige problemer vilmåske
sesignødsagettilativærksætte yderligereforanstaltninger
foratnåmåletomsaneringafdeoffentligefinanser.Dettevil
fånegativevækstmæssige virkninger iegetlandsamtide
øvrigeEF-lande,hvisspillerumligeledesvilblivepåvirket
heraf.Detteviser,hvorvigtigtdeter,atdeenkeltelandes
finanspolitiske myndigheder ideresbeslutninger ogsåtager
hensyntildesnævrebånd,derfindesmellemEF-landenes
økonomier .SpanienogPortugalyderiøjeblikket etbetyde­
ligtbidragtilsamhandelen indenforEF,ogmeddisselandes
tiltrædelse erdenindbyrdesafhængighed iøvrigtblevetøget.
Ogdenneafhængighed vilbliveendnustørremedgennem­
førelsenafdetindremarkedogliberaliseringen afkapital­
bevægelser .
Hvisdenøkonomiske vækstrate igenbegynderatfalde,bør
detværemuligtatudnyttedenneindbyrdes afhængighed
mellemEF-landene påenpositivmådegennemenfællesog
korrekttimetindsats.Detteindgåriøvrigtogsåiøkonomi­
ogfinansministrenes konklusioner framødetiRådetijuli
1987.Iforbindelse hermederdetnaturligvis nødvendigt at
tilgodesedemålogdebindinger ,derfindespånationaltplan.
Menhvishvertlandkanregnemedenmeredynamiskvæksti
deøvrigeEF-lande ,vildeeksterneogbudgetmæssige
bindinger blivemindretyngende ,ogdetvilselvkunne
bidragetilenikkeinflationsskabende styrkelseafvæk­
sten.Tiltrodsfordehøjerealrentesatser giverpengepolitikken for
øjeblikket ettilstrækkeligt spillerumforatfinansiere væk­
sten.Selvunderhensyntagen tildefinansielle nyskabelser ,
dererpåvejinoglelande,øgespengemængden fortsat
kraftigt.Detdrejersignuomatundgå,atderikkebliver
ophobetetlikviditetsoverskud ,dervilvirkeinflationsska­
bende.Dennerisikovilimidlertid blivemindsket itaktmed
enpositivudvikling ideandrefaktorer,dererafgørendefor
inflationen ,bl.a.lønudviklingen .
Fællesskabet ståroverforenvanskeliginternational situa­
tionogharkunsigselvatstolepå.EFråderikkedesto
mindreovermegetbetydelige fordele,navnligikraftafde
igangværende strukturtilpasninger ,denforbedrede rentabi­IndenforEMSharstyringenafrenteforskellene bedreend
hidtilvirketiretningafenstabilisering afvalutakurserne .

Nr.L394/8 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.87
litetogdæmpningen afinflationen ,somtilsammen skaber
godemuligheder forenkraftigereogmerebeskæftigelses­
fremmende vækst.Detstoreindremarkedvilskabeøget
dynamikiEF-landenes økonomiogfremskynde dentekno­
logiskeudvikling .Skabelsenafdettemarkedbørledsagesaf
effektiveEF-politikker ,derogsåkanbidragetiløgetøko­
nomiskogsocialsamhørighed .Virkningerne afdenøko­nomiskepolitik,derføres,vilkunnestyrkesgennemet
snævreresamarbejde mellemmedlemsstaterne .Foratskabe
størreopbakning omdennepolitikerdetfortsatmegetvigtigt
atvidereføredialogenmedarbejdsmarkedets parter.Udnyt­
telsenafEF-dimensionen vilsåledessætteEuropaistandtil
atfremmeenmeredynamiskøkonomisk udviklingogydesit
bidragtilenstabilisering afdeninternationale situation .
2.DENØKONOMISKE UDVIKLING OGUDSIGTERNE
2.1.Verdensøkonomien iverdenssamledeimport(inkl.EF)påomkring3,5%mod
detætved4,9%i1986(setabel3).ForEFerudsigterne
endnumeredystre.Nårdenneudvikling iverdensimporten
(Fællesskabet ikkemedregnet )sættesirelationtilEF's
eksportstruktur ,bliverresultatetfordetindeværende åren
vækstpåEF'seksportmarkeder påunder1%(setabel5).
Førstfor1988erdervissetegnepåetopsvingiverdenshan­
delen.Dentrægeudvikling i1987skyldeshovedsagelig
nedgangen iOPEC-landenes importogenklartlangsommere
stigningiUSA'simport.Bådei1985ogi1986ogogsåideførstetomånederaf1987
blevderrettetkraftigtoppådenovervurdering afdollaren,
somgradvisvaropståetiførstehalvdelaf80'erne(sediagram
1).Deringefremskridt iUSA'snedbringelse afunderskuddet
pådeløbendeposter,ogforventningerne ometnytfaldi
dollarkursen gavmidlertidigt næringtilenselvforstærkende
depreciering afdollaren .Mellemmarts1985ogfebruar
1987blevdollarens værdiiforholdtilECU'ensåledes
reduceretmedomkring40%.Detvarimidlertidførstefter
Louvre-aftalen ifebruar1987,atderkomrooverfeltetpå
valutamarkederne .PåmødetiLouvrevarderbredenighed
mellemdevigtigsteindustrilande omnødvendigheden afat
holdevalutakurserne tætveddetaktuelleniveau,ogforat
sikredetteforetogcentralbankerne massiveinterventioner på
valutamarkederne .Dermedlykkedesdetatfådollarkurserne
nogenlunde stabiliseret omkringniveauetfra1981,somvar
etårmedrelativtringebetalingsuligevægt .IDeForenedeStaterventesenbetydelignedbringelse af
budgetunderskuddet iindeværende år,mendettevilhoved­
sageligværeenfølgeafstigningen iskatte-ogafgiftsprove­
nuetefterskattereformen ,ogdetereténgangsfænomen ,hvis
virkninger ikkelængerevilspilleindi1988.1øvrigtharUSA
nusat1993somdetår,hvorforbundsstatens budgetunder­
skudskalværebragtudafverden,istedetfor1991som
oprindeligt fastsatiGramm-Rudman-loven .Faldetidollar­
kursenogdenheraffølgendestigningiimportpriserne vilfor
1987resultereienøgetinflationstakt .Samtidigerdertegn
på,atdollarfaldets forventede virkninger forvarehandelen
nuvilbegyndeatslåigennem .Forførstegangsiden1980har
udenrigshandelen haftpositiveindvirkninger påudviklingen
iBNPifastepriser.Mendadenegativevirkninger af
prisudviklingen indenforudenrigshandelen forøjeblikket
mereendopvejervirkningerne afdenpositiveudvikling i
import-ogeksportmængden ,erdetiårendnufortidligtat
håbepånogenstørrereduktionafUSA'snominellehandels­
balanceunderskud (J-kurveeffekten ).Ogsåunderskuddet på
betalingsbalancens løbendeposterventesatstigeigeni1987
tilomkring154miaUS$,svarendetil3,5%afBNI.Førsti
1988kanderventes-enbedring.Derforudsesetopsvingi
investeringerne i1988efterdentilbagegang ifastepriser,der
varkendetegnende for1987.Somhelhedkanderblivetale
omenlidtstørrestigningiBNIi1988,nemligpå2,7%mod
2,3%i1987.Råoliepriserne stegkraftigere i1987,enddetblevforudset
åretfør.Dengennemsnitlige importpris iEFventesat
kommeoppåca.17US$pr.tøndemod13,7US$i1986.1
modsætning til,hvaddervartilfældeti1986,kandersåledes
ikkeventesnogeninflationsdæmpende virkninger fraoliepri­
serne.Dererudsigttilmindreprisstigninger næsteår,men
olieprisudviklingen erfortsatbehæftetmedmegetstor
usikkerhed somfølgeafdepolitiskespændinger iPersergol­
fenogdeuholdbare produktionskvoter ,OPECerenedes
om.
Prisernepådeøvrigeråstofferidollarsventesatstigelidti
1987og1988(sediagram2).Daprisernepåforarbejdede
produkter samtidigerbegyndtatstigehurtigere ,bliverder
sandsynligvis taleomennyforværring ideråvareeksporte­
rendeudviklingslandes bytteforhold .
IJapanførtedenkraftigeappreciering afyen'ensidsteårsom
følgeafJapansstoreafhængighed afeksporttilenklar
tilbagegang iBNP-vækstraten ,nemligfra4,5%i1985til
2,4%i1986.Dererdogmulighedforetopsvingiårogide
kommende årikraftafdendynamiske udvikling ideninterne
efterspørgsel ogenmerevækstfremmende udvikling iVerdenshandelen blevigennemdesenestetolvmånederøget
mindreendforudsetsidsteefterår.Iførstehalvår1987har
derendogværetenmængdemæssig stagnation iimporten i
landeneudenforEF.For1987regnesdernumedenstigning

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/9
udenrigshandelen .Denneprocesstøttesafdetudgiftspro­
grampå6540miayen,derblevvedtageti1987.Investe­
ringerneventesatstigemedover7%,navnligikraftaføgede
offentligeinvesteringer oginvesteringer iboligbyggeri ,der
ventesatopvejedentrægeudvikling ierhvervsinvesteringer ­
ne.Tiltrodsfordenøgedeøkonomiske vækstrate ventes
arbejdsløshedsprocenten bådei1987ogi1988atliggepådet
nogetnærrekordhøje niveaupåomkring3%.Japans
overskudpådeløbendeposterventesatbliveafnogenlunde
sammestørrelsesorden somåretfør,nemligca.85miaUS$i
1987(svarendetilca.3,8%afBNI).forbindelse vardevigtigsteindustrilande nåettilenighedom
denønskedejusteringafpariteterne ,hvilketiseptember
1985blevudmøntet iPlaza-aftalen .Denneaftalegavsigpå
valutamarkederne udslagivedvarende faldidollarkursen .
Daderibetragtning afdetmegetkortetidsrumvartaleom
yderstbetydeligevalutakursændringer ,enedesmaniLouv­
reaftalenomatsætteindpåatstabilisere dollarkursen ,
såledesathandelsstrømmene kunnetilpassesigtildenye
kurskonstellaticiner ogdermedbanevejforengenopretning
afbetalingsbalancesituationen .Denneaftaleblevbekræftet
på67-mødet iseptember 1987iWashington .Dentilpasning
afbetalingsbalancerne ,dernuerigang,harganskevistgivet
visseresultater ,mendersesogsåenrækkeforuroligende
tegn.Udviklingen iJapansogEF'shandelsbalancer (i
konstante 1985-priser )gårnuidenrigtigeretning—idet
overskuddet forventesatblivereduceret medhenholdsvis ca.
23miaUS$og36miaUS$mellem1986og1988(setabel6)
—mendenneudviklingmodsvares imidlertidafenforbed­
ringafUSA'shandelsbalance påkun36miaUS$isamme
periode .Nårdersesbortfradenyligtindustrialiserede landeiAsien,
erudviklingslandenes situationpraktisktagetikkeblevet
forbedret i1986/87,hvilkethængersammenmeddenlave
vækstpåverdensplan ogdelaveråvarepriser (setabel7og8).
Denforværring afbetalingsbalancens løbendeposter,udvik­
lingslandene somhelhedoplevedei1986,skyldeshovedsa­
geligfaldetioliepriserne ogafspejlerennedgang ide
olieproducerende landesolieindtægter .Defaldendeoliepri­
serharderimodværettilgavnfordeikkeolieproducerende
landesbetalingsbalancesituation .Disselandesunderskud på
betalingsbalancen finansieres imidlertidfortsatkunimeget
begrænset omfangafprivatkapitaludefra.Derimodvilhandelsbalancesituationen blivekraftigtforbed­
retiudviklingslandene ,navnligideolieeksporterende lande,
somharreduceret deresimportbetydeligt .Tilpasningen
mellemindustrilandene skridersåledeskunmegetlangsomt
fremad.
Ligesomhidtilerderstoreforskelleideikkeolieeksporte­
rendeudviklingslandes situation .Medensderfortsatseshøje
BNP-stigningstakter ilandeneiDetFjerneØsten,ermellem­
indkomstlandene iLatinamerika ogEuropakendetegnet ved
lavvækst.Ideafrikanske landesydforSaharaersituationen
derimodmegetforuroligende ,ogderervissestedertaleom
faldilevestandarden .Detervanskeligt atvurdere,omdennuværende dollarkurs
åbnermulighedforpåmellemlang sigtatgenoprette beta­
lingsbalanceligevægten .Hvoromaltinger,harudviklingen i
derealevalutakurser siden1985ividudstrækning kunnet
opvejedetendenser tilenovervurdering afdollaren,der
prægedeførstehalvdelaf80'erne.Medhensyntilden
japanskeyenhardenappreciering ,derharfundetstedsiden
1985,endogmereendopvejetdenhidtidigerealedeprecie­
ring.Derkansåledesdragesdenkonklusion ,atdevaluta­
kursændringer ,derharfundetstedsiden1985,måskeer
tilstrækkelige tilatbanevejenforligevægtideninternatio­
nalebetalingssituation ,idetomfanghvordeledsagesaf
makroøkonomiske helhedspolitikker ,derkanfremmeen
hurtigeretilpasning . 2.2.Tilpasningsprocessen ogdetinternationale
samarbejde
Detinternationale samarbejde ernukoncentreret omatfå
nedbragtdeuligevægte ,derfindespåverdensplan ogdethar
alleredeførttiltilpasninger ,somgåridenrigtigeretning.
Navnligharbestræbelserne påatfåstabiliseret dollarkursen
nubåretfrugt,mendeterendnuikkelykkedesatfårettet
tilstrækkeligt oppådevigtigsteuligevægte .Detostørste
problemer ,nemligbetalingsbalanceskævhederne mellemde
vigtigsteindustrilande ogudviklingslandenes gæld,presser
sigstadigvæk på,ogogsåidekommende årvilenafde
vigtigsteopgaverværeatfåløstdisseproblemer .Iførstehalvår1987bidroginterventioner fracentralbanker­
neividudstrækning tilatfinansiere USA'sunderskud påde
løbendeposterogstabiliseredollaren .Pålidtlængeresigtvil
disseinterventioner imidlertid ikkeisigselvværenoktilat
sikredenvarigestabilisering afvalutakurserne somer
forudsætningen forengnidningsløs tilpasning .Enstabilise­
ringafdollarkursenerkuntænkeligunderforudsætning afet
positivtrentespænd kombineret mednegativevækstforskelle
hvadangårdenendeligeinterneefterspørgsel iUSApåden
enesideogJapanogEuropapådenandenside.Den
udvikling ,derersketirentespændet sidenåretsbegyndelse ,
haralleredebidragettilenstabilisering afvalutakurserne .
Frajanuartilaugust1987blevrentespændet mellemUSAog
Tyskland ,hvadangårsåveldenkortesomdenlange
nominelle rente,såledesøgetmedomkring 1procentpoint ,
hvilketmodvirkede tendensen tilenyderligere depreciering
afdollaren .Dekortsigtede prognoser erbaseretpåen
antagelseom,atdetterentespænd ikkeblivermindrei1988.Somdetsesafdiagram3,erbetalingsbalanceuligevægtene nu
størreendnogensinde før.Allerede i1985havdedisse
uligevægte antagetetheltuacceptabelt omfang,medden
deraffølgendeøgederisikoforen»hårdlanding«.Idenne

Nr.L394/10 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
Underalleomstændigheder erdetvigtigt,atdetgennem­
snitligerenteniveau holdessålavtsommuligt,samtidigmed
atdenødvendige renteforskelle bevares.Forhøjerentesatser
iUSApåvirkerikkeblotdeamerikanske investeringer ,men
førerogsåtilyderligereforværringer idemestgældtyngede
udviklingslandes situation .fællesanalyseafdestørsteproblemer iverdensøkonomien .
PåVerdensbankens ogIMF'sårsmøde iWashington i
september1987blevderopnåetvisseresultater ,bl.a.med
hensyntildeforhandlinger ,dernuerigangmedhenblikpå
enudvidelseafVerdensbankens kapital.Derernuvedat
værebredenighedomnødvendigheden afatstøttede
tilpasningsbestræbelser ,dergøresidelavindkomstlande ,der
hovedsagelig stårigældtilofficiellekreditorer ,vedatlette
deresgældsbyrde ogøgetilstrømningen afkapitaltilfavo­
rablerenter.Ideøvrigegældsattelandeerderpåbaggrundaf
måleneomøgetvækstogstrukturtilpasninger behovforatfå
mobiliseret deinterneressourcerogsikreentilstrækkelig stor
tilstrømning affinansiering udefra,specieltprivatkapital.
Samtidigmedatindustrilandene søgeratfremmeenhurti­
gereøkonomisk vækstpåverdensplan ,mådeimidlertidogså
selvafståfraprotektionistiske foranstaltninger ogåbneop
forderesmarkeder ,såledesatudviklingslandene fårmulig­
hedforatøgedereseksportogdermedletterekantilbage­
betalederesgæld.Denmestafgørendeforudsætning forenstabilisering af
dollarenogenvarignedbringelse afbetalingsbalanceskæv ­
hederneerimidlertidenpassendevækstforskel ,hvadangår
denindenlandske efterspørgsel iJapanogEuropapådenene
sideogUSApådenandenside.Erfaringerne harnemligvist,
atstørreændringer ivalutakurserne vilkunneslåhurtigere
igennem,nårvækstenioverskudslandene øgeshurtigereog
udløseretimportopsving meddederaffølgendevirkninger
forunderskudslandets betalingsbalancesituation .11987ser
detudtil,atmanervedatopnåbetydeligeresultaterpådette
område.Væksten idenendeligeinterneefterspørgsel iUSA
liggerca.1procentpoint undervækstenhosde19vigtigste
handelspartnere ,samtidigmedatderforJapanogEFeren
positivvækstforskel påhenholdsvis 1,6%og0,5%iforhold
tildereshandelspartnere (setabel4).PåEF-planmådet
imidlertiderkendes,atdenneudvikling ihøjeregradskyldes
denøkonomiske afmatningpåverdensplan endenhurtigere
stigningidenendeligeinterneefterspørgsel .Ifølgeprogno­
sernefor1988erderydermeresnareretendenstilen
mindskelse —istedetfordenønskedeognødvendige
forøgelse—afdissevækstforskelle ,nårdersesbortfra
Japan.I1988ventesvækstenidenendeligeinterneefter­
spørgseliUSAendviderekunatligge0,7%underden
gennemsnitlige vækstidevigtigsteandrelande,ogiforhold
tilEFbliverdernoksletikketaleomnogenvækstforskel
overhovedet .Hvisdisseprognoserkommertilatholdestik,
viludenrigshandelen idekommende årsikkertkunkomme
tilatydeetmegetbegrænsetbidragtilgenopretningen af
betalingsbalancerelationerne mellemindustrilandene .Dette
vilpåmellemlang sigtkunneskadetilpasningsprocessens
troværdighed .Detviløgerisikoenforetnytfaldidollar­
kursenogforenoptrapning afprotektionistiske foranstalt­
ninger.Deterderforyderstvigtigt,atderføresenøkonomisk
politik,derkanimødegåensådanudvikling .Sideløbende
hermedmådetsikres,atdenødvendige vækstforskelle
tilvejebringes ienkontekstmedhøj,menikkeinflationsska­
bendeøkonomisk vækst.Imodsatfaldvildetikkelykkesat
løsedetmegetalvorligearbejdsløshedsproblem iEuropa.
Desudenvilleenrecession iUSAværetilskadefordelande,
derharunderskud påbetalingsbalancen ,ogfordestærkt
gældstyngede udviklingslande .Deterderforønskeligt ,atderunderdeigangværende
forhandlinger (Uruguay-Runden )indenforGATThurtigt
gøresfremskridt idenneretning.Underalleomstændigheder
vildeinternationale problemer kunkunneløses,hvisder
rettesoppåskævhederne pådeløbendebetalingsbalance­
poster,oghvisgældskrisen bringesudafverden.Ibetragt­
ningafdenøgedeindbyrdesøkonomiske afhængighed ,vil
dettekunkunneskeindenforrammerne aføgetinternatio­
naltsamarbejde ogsamordning .Iforbindelse hermedvilden
skærpedemultilaterale overvågning ,manenedesomallerede
i1985påtopmødet iTokyo,ogsomblevbekræftet iVendigi
juni1987,væreetgodtmiddeltilatundgåuoverensstem­
melseridenøkonomiske politikogindkredse eventuelle
afvigelser itide.Idenneforbindelse erdetogsåvigtigt,at
Fællesskabet kantalemedénstemmepådekommende
måneders internationale møder.Dettegælderikkeblot
handelspolitikken ogudviklingslandenes gældsproblemer ,
menogsådetøkonomiske ogmonetæresamarbejde mellem
destoreindustriblokke iverden.
2,3.Deøkonomiske udsigteriFællesskabet for1987og
1988
Medenanslåetvækstratepå2,2%liggerdenøkonomiske
vækstiFællesskabet i1987klartunder,hvadderblev
forudsetisidsteårsøkonomiske årsberetning .Forventnin­
gerneomenhurtigerevækstholdtsåledesikkestik.Hvisman
sammenligner prognoserne frasidsteårogdesenesteskøn,
fremgårdetheltklart,hvaddetohovedårsager hertiler—
nemligeksportenoginvesteringerne ikapitaludstyr (seta­
bel9).Ogsåiårviludviklingslandenes gældstigeyderligere ,tildels
pågrundafvalutakursændringerne .Rente-ogafdragsbeta­
lingernesandelafdisselandeseksporterganskevistgåetlidt
tilbage,idetgældsbyrden erblevetlettetafdefaldende
rentesatser indtil1986ogdegældsomlægningsaftaler ,derer
indgåetspecieltindenforrammerneafPariserklubben .Men
densenestetidsrentestigninger vilpånyforværreudviklings­
landenessituation .FN'sSyvendeKonference omHandelog
Udvikling ijuli1987iGenéve(UNCTAD VII)viste,atdet
varmuligtatnåtilenighedmedudviklingslandene omenSelvomderibetragtning afdeninternationale tilpasnings­
proces(jf.ovenfor)ikkekanventesatudgånogenvækstim­

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/11
envækst,derhovedsagelig erbaseretpåinternefaktorer,
ikkeførttilstørrefremskridt medhensyntilvirkeliggørelsen
afEF-strategiens vækst-ogbeskæftigelsesmål .Ialleårenefra
1981til1986vardenendeligeinterneefterspørgsels positive
indflydelse påBNPkonstantstigende—fra0,5%til3,5%
—menikkenoktilfuldtudatopvejeudenrigshandelens
yderstnegativeindflydelse iårene1986og1987.Efterhån­
densomdepositivevirkninger fraforbedringen afbyttefor­
holdeti1986fortonedesig,kunnedenafmatning ,derindtraf
i1987,kunhaveværetundgåetmedenendnumerefleksibel
budgetpolitisk styring.Idetoårvardetkuneksporteninden
forEF,derudvistenogenstørrestigning,bl.a.ikraftafet
opsvingisamhandelen mellemSpanienogPortugalogde
øvrigeEF-lande (sekapitel3,3).pulserfraudenrigshandelen iEuropa,blevafmatningen i
eksportefterspørgslen dogmeremarkantendventet.Fordet
førsteharOPEC-landene reduceretderesimportkraftigtpå
baggrund affaldetiråoliepriserne .Fordetandeterde
europæiske producenters prismæssige konkurrenceevne ble­
vetkraftigtforværretsomfølgeafændringerne ivalutakur­
serne.Setiforholdtil1985erEF'seffektive,realvekselkurs
stegetmedkunca.20%iforholdtildevigtigstehandels­
partnere (setabel10).Endvidereharnoglenyligtindustria­
liseredelandeiStillehavsområdet ,hvisvalutaererblevet
deprecieret itaktmeddollaren,opnåetenforbedring afderes
internationale konkurrenceevne .Samtidigerkursenpåden
japanskeyenkunstegetmed9%iforholdtilECU'en,hvilket
harbevirket,atEF'sprismæssige konkurrenceevne kuner
blevetøgetrelativtlidt.Somdetfremgårafdenkonjunktur­
undersøgelse blandtvirksomhedsledere ,Kommissionen lod
gennemføre iapril/maj1987,komvalutakursændringernes
omfangsomenoverraskelse formangeerhvervsvirksomhe ­
derogforanledigede demtilatnedjustere deresprognoser og
projekter kraftigt (setabel11).Resultaterne afdenne
undersøgelse ^viser,atdernavnligvartaleomenkraftig
nedjustering afvirksomhedernes profitprognoser .Samtidig
erogsåafsætningsudsigterne påmellemlang sigtblevet
kraftigtforværret .Ibetragtning afdennesamtidigeforvær­
ringafdetofaktorer,derharstørstbetydningforinveste­
ringerne,erderikkenogetmærkeligt i,atmangeinveste­
ringsprojekter erblevetudskudt.Detteerogsåforklaringen
på,atinvesteringerne ikapitaludstyr ifølgenationalregn­
skabsopgørelserne erstegetvæsentligt mindrei1987end
forventet sidsteefterår.Dererikketegntilnogenforbedring i1988.Tværtimod
ventesennyafmatning idenendeligeinterneefterspørgsel ,
medenanslåetstigningstakt påikkeover2,7%mod3,2%i
1987og3,8%i1986.Dennesituationersamtidigkende­
tegnetvedmegetuensartede vækstrater indenforFællesska­
bet.IdestoreEF-lande ,f.eks.FrankrigogTyskland ,vil
stigningen idenendeligeinterneefterspørgsel ,deranslåstil
henholdsvis kun2,0%og2,3%i1988,kommetilatligge
underEF-gennemsnittet .Derimodvilvækstraterne komme
tilatliggelangtoverEF-gennemsnittet iItalien(3,3%)og
DetForenedeKongerige (3,3%)samtiSpanienogPortugal
(tætved5%).Inogleafdisselandeerderydermererisiko
for,atvækstenvilblivebremsetafdeøgedeeksterne
bindinger (setabel1).Dissebindinger vilkunnemindskes ,
hvisderskabesenmeredynamiskøkonomisk vækstidemest
velstående EF-lande .ImodsatfaldvilEF'sBNP-vækst nok
ikkeblivestørrei1988endi1987.Udenrigssektorens
negativeindflydelse vilikkeblivesåstor,efterhånden som
importstigningerne tageraf,ogeksportentillandeudenfor
EFstiger.Ændringerne ivirksomhedernes investeringsplaner togsin
begyndelse alleredeiandethalvår1986.Atderertaleom
størreændringer ,fremgårogsåafdeinvesteringsundersøgel ­
ser,EFregelmæssigt gennemfører .Medensmanendnui
marts/april1986regnedemedenstigningierhvervslivets
investeringer på10%ifastepriserfor1986,regnedemani
oktober/november sammeårikkemedmereend5%.Derer
dermedtaleomdenstørsterevisionsiden1981.Ifølgede
senesteprognoser anslåsdefastebruttoinvesteringer atstige
medca.3,3%ifastepriseri1988mod3,6%iår,eftersomet
vistopsvingindenforbyggerietikkevilopvejedentræge
udvikling iinvesteringerne ikapitaludstyr .
Ogsåudviklingen idetprivateforbrugharværetlidtmindre
gunstigendventet.11987førtefaldetiimportpriserne ogden
deraffølgendemarkantestigningideprivatehusholdningers
disponible indkomster tilennyekspansion idetprivate
forbrugpåca.3%.Daendelafdenneindkomststigning
imidlertid ergåettilopsparing ,kunnedenneudviklingikke
stimulerevækstennoktilatudløsestørrevækstimpulser .I
1988ventesdetprivateforbrugifølgeprognoserne atstige
medkunca.2,7%,somfølgeafenmeredæmpetudvikling i
dendisponible realindkomst .Dengunstigeprisudvikling harholdtsig,ogideflestelande
erinflationen fortsatitilbagegang .Forbrugerprisstigninger ­
ne(lidtover3%iEF)erendoglavereendgennemsnittet i
60'erne.Dennestabiliseringsproces togsinbegyndelse alle­
redeførsti80'erneunderindflydelse afenstabilitetsoriente­
retpengepolitik ogeriøvrigtsiden1986blevethjulpetpåvej
affaldetienergipriserne ogimportpriserne .Ibetragtning af
nominallønningernes hurtigetilpasning tildelavereinfla­
tionsraterogdenfortsatmoderatereallønsudvikling (setabel
14)resulterede desærligtgunstigeeksterneimpulser ien
positivudvikling idetinterneomkostningsniveau oglagde
dermedgrundentilvarigstabilitet .Selvomfartenervedatgå
afinflationsdæmpningsprocessen påEF-plan,regnerman
dogi1987og1988medennyforbedring afpriskonvergen­
seniretningafdelavesteinflationsrater (setabel12).Dette
hængersammenmed,atinflationsnedgangen ersærlig
markantidelande,dertidligerehavdedenhøjesteinflations­
rate.Tiltrodsfordeforbedringer ,derersketpåudbudssiden ,har
overgangen fraenvækst,derblevholdtoppeafeksporten ,til

31.12.87Nr.L394/12 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
heltogholdentafhængerafnetopdisseindustrisektorer .
Bådefor1987og1988måmanregnemed,atantalletaf
beskæftigede iindustrienpånyvilgålidttilbage.Kuni
SpanienogNederlandene vilderformentlig i1987og1988
blivetaleomenmærkbarstigningibeskæftigelsen indenfor
industrierhvervene .Somhelhederdetservicefagene ,der
holderbeskæftigelsen oppeiEF.Dererikkeopnåetstørrefremskridtmedhensyntilkonver­
gensenilevestandarden indenforEF,dvs.denrealøko­
nomiskekonvergens .Tværtimod hardersnarereværet
tendenstilenforværring afulighederne ,måltpåbasisaf
bruttonationalproduktet pr.capita,sidendenførsteoliekri­
se,hvilketskalsesisammenhæng meddebetydelige
forbedringer ,derblevopnåetendnui60'erne(setabel13).
Forøjeblikket liggerPortugalsogGrækenlands BNPpr.
capitaca.45%underEF-gennemsnittet ,Irlandsligger35%
underogSpaniens25%under.Siden1985erdetganskevist
lykkedesSpanienogPortugalatindhenteendelafdeøvrige
EF-landesforspringikraftafendynamiskvækst.Menudfra
enhelhedsbetragtning erderstadigvæktaleomaltforsmå
fremskridt ,ogintettyderpå,atdemestugunstigtstillede
områderi1988vilkunnekommeoppådeøvrigeEF-landes
niveau.Deterimidlertid aflivsvigtigbetydning forden
økonomiske ogsocialesamhørighed iFællesskabet ,atdernu
kommerskubidenneproces(sekapitel3.3).
2.4.Beskæftigelse ogarbejdsløshedNyeellerændredearbejdsformer ogarbejdsmarkedspolitiske
foranstaltninger harbidragettilstigningen ibeskæftigelsen .I
næstenallemedlemsstater erarbejdstiden pr.beskæftiget
gåettilbagesomfølgeafnedsættelser ogtilpasninger af
arbejdsugens længdeogstigningen ideltidsarbejde .Med
hensyntiltilpasninger iarbejdstiden erdersketenkraftig
udvikling iflekstidsarbejde (sekapitel1.4),deråbner
mulighedforenspredningaflønmodtagernes arbejdstidog
produktionstiden .Ogsåstigningen ideltidsarbejdet giver
mulighedforenmerefleksibeludnyttelseafarbejdskraften .I
1986var13,5%aflønmodtagerne (EUR9)deltidsansatte
mod10,8%i1979.IDanmark ,Nederlandene ogDet
ForenedeKongerigevarnæstenV4aflønmodtagerne ansati
endeltidsstilling (setabel16).Dedeltidsansatte erhovedsa­
geligkvinder,størstedelen indenforservicefagene .Idet
omfang,hvornedsættelse afarbejdstiden ogdeltidsarbejde
stemmeroverensmedlønmodtagernes egneønskerogkan
forenesmedvirksomhedens behov,kandenmerefleksible
indretning afarbejds-ogproduktionstiden givemangenye
beskæftigelsesmuligheder (1).Denøgedeanvendelse aftids­
begrænsede ansættelseskontrakter antagesathavelettet
adgangentilarbejdsmarkedet fordelønmodtagere ,derhidtil
havdeværetarbejdsløse .F.eks.iDetForenedeKongerige er
antalletaflønmodtagere ansatunderentidsbegrænset
kontraktstegetfra5%afdetsamledeantallønmodtagere i
1983til5,5%i1985.1Frankrigstegtalletfra2,3%til3,2%
isammeperiode,ogiForbundsrepublikken Tysklandsteg
detfra4,2%til6,8%påétenkeltår(fra1984til1985).
Blandtdelønmodtagere ,dereransatpåtidsbegrænsede
kontrakter ,udgørungeogdeltidsansatte enrelativtstor
andel(setabel17).Dettehængeroftesammenmednyelove
ellerkonkretejobskabelsesforanstaltninger (sekapitel
4.1).Afmatningen idenøkonomiske vækstharbevirket,atdet
ikkeerlykkedesFællesskabet atnålængerehenmodsit
prioriterede mål,nemligenmærkbarnedbringelse afarbejds­
løsheden .For1987og1988ventesganskevistenstigningi
beskæftigelsen påhenholdsvis ca.0,8%og0,6%mod0,8%
i1986.Mendetteerfortsatikkenoktilnogenmærkbar
nedbringelse afarbejdsløshedsprocenten ,somidetoår
ventesatliggepåtætved12%forheleEF(setabel1).Den
relation,derserudtilatopståi1987og1988mellemden
økonomiske vækstogbeskæftigelsen ,bekræfterimidlertid ,
hvadmanharkunnetobservere iflereår,nemligatvæksten
erblevetmerebeskæftigelsesfremmende (seboksenom
»Vækstogbeskæftigelse «).
11986gjordeudvidelsenafdensamledebeskæftigelse detfor
førstegangsiden1979muligtatsætteenstopperfor
stigningen iarbejdsløsheden .Efterspørgslen efterarbejds­
krafterimidlertidkunstegetlidtmereenddenerhvervsaktive
befolkning .Detdemografiske prespåarbejdsmarkedet ernu
vedatblivemindsket ,menerhvervsfrekvensen ,navnlig
blandtkvinder,ventesatstigefortsat.Somfølgeherafmå
manregnemedenfortsathøjarbejdsløshed i1988,nemlig
ca.16mioarbejdsløse .I1987og1988regnesdermedenstigningidensamlede
beskæftigelse påoverEF-gennemsnittet iSpanien,Italienog
DetForenedeKongerige ogpåunderEF-gennemsnittet i
Belgien,Danmark,Grækenland ,IrlandogFrankrig (setabel
1).Siden1985harstigningen ibeskæftigelsen imidlertid
hverkenværettilstrækkelig generelellertilstrækkelig mar­
kanttilatskabenogenvarigforbedring isituationen på
arbejdsmarkedet .Deterkunindenforservicefagene ,at
udviklingen harkunnethjælpemedtilatopvejedefaldende
tendenserindenforlandbrugogindustri (setabel15),og
stigningenerforøjeblikketikkestornoktilatvendeelleridet
mindstestandsetendensen tilfaldendebeskæftigelse iindu­
strien.Indenfordesektorer,hvortilpasningsprocessen på
verdensplan harnødvendiggjort smertefulde sturkturomlæg­
ninger,f.eks.indenforkulogstålsamtskibsbygning ,er
beskæftigelsen gåetkraftigttilbage.Afdeca.3,2mio
arbejdspladser iindustrien ,derblevnedlagtiperioden
mellem1982og1986,tegnerjern-ogstålindustrien sigfor
100000,kulminerne 150000ogskibsværfterne 80000.
Desudenventesderandreindskrænkninger ikriseramte
sektorer.Denneudviklingvilihøjgradpåvirkearbejdsløs­
heden,fordibeskæftigelsessituationen ivisseregionerofte(!)Detfremgårafenundersøgelse foretagetforKommissionens
regning(jf.Europæisk Økonominr.27,beskæftigelsesproble ­
mer:tilkendegivelser fravirksomhedsledere ogarbejdstagere ),at
kun10til20%afarbejdstagerne pådeltidønskeratarbejde
mere,medensandelenaffuldtidsansatte ,somønskeratarbejde
mindre,kannåheltoppå30%.Undersøgelsen viserdesuden,at
enmerefleksibeltilrettelæggelse afarbejds-ogdriftstiden kan
øgebeskæftigelsen medoptil6%.

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/13
ningenforhøjerevækst.Somfølgeafdekrav,deninterna­
tionaletilpasningsproces stiller,kanmanimidlertid ikke
regnemedpositiveimpulserudefra.Hvadangårarbejdsløshedens regionalefordeling,erarbejds­
løshedsprocenten ikkeblothøjereideøkonomisk tilbage­
ståenderegionerendidemerehøjtudviklede regioner,men
denerdesudenstegethurtigereherendEF-gennemsnittet .I
1985f.eks.komarbejdsløshedsprocenten oppåover20%i
de25mesttilbagestående regionermod6,6%ide25
højstudviklede regioner (setabel20).Hvaddergiveranled­
ningtilstørstbekymring er,atnetopdemestugunstigt
stillederegionertegnersigformereendhalvdelenafden
samledestigningibefolkningen idearbejdsdygtige alders­
grupperiFællesskabet —6,7mioindtil1995ifølgeprogno­
serne(setabel21).Hvismanpådennebaggrundvilgøreetforsøgpåatsættetal
pådeøkonomiske udsigterpåmellemlang sigtforFællesska­
bet,måmangøresigheltklart,atimodsætning til
kortsigtede prognoser kanprognoser påmellemlang sigt
underingenomstændigheder opfattessomenforudsigelse af
densandsynlige økonomiske udvikling .Menhvisman
anvenderplausiblehypoteserfordeninternationale udvik­
ling,fordevigtigsteøkonomiske reaktions-ogadfærdsme­
kanismersamtfordenøkonomiske politik,derføres,vil
sådanneprognoserkunnekastelysoverdenmuligeudvik­
ling.Deprognoserpåmellemlang sigt,somKommissionens
tjenestegrene haropstilletsidenbegyndelsen af80'erne,har
—ihvertfaldudfraderesultater ,somhidtilharkunnet
verificeres (setabel22)—givetetretrealistiskbilledeaf
vækst-ogarbejdsløshedsproblemerne iFællesskabet .Denne
relativesuccesændrerimidlertid intetveddenomstændig­
hed,atenhvernyprognoseerbehæftetmednyeusikkerheds­
momenter ,ogatmakroøkonomiske prognoserkunkangive
etufuldstændigt billedeafvisseudviklingstræk .Dettegælder
ikkealenedeninternationale situation,menogsådeninterne
udvikling .F.eks.varerdetlænge,førmakroøkonomiske
prognoser kanregistrere —ellerogsåkandesletikke
registrere—degradviseændringer ,derskerideøkonomiske
relationersomfølgeafdebestræbelser ,deriallemedlems­
staterudfoldesforatforbedremarkedernes tilpasningsevne
ellerfremmegennemførelsen afdetindremarked.Denhøjearbejdsløshed harikkeramtdeforskellige grupper
indenfordenerhvervsaktive befolkning ligehårdt.Risikoen
forarbejdsløshed ermegethøjblandtunge,kvinder,ældre
arbejdstagere ogufaglærte .IEFermereend1/3afde
arbejdsløse unge,mendererstoreforskellefradetenelandtil
detandet.11986var48%afdearbejdsløse iItalienunder25
år,medenstalletkunvar23%iDanmark og22%i
Forbundsrepublikken Tyskland .Igennemdesenesteårses
ikkedestomindreenvistilbagegang iungdomsarbejdsløshe ­
deniEF:i1986var36%afdearbejdsløse under25årmod
38%i1984,og22,7%afdeerhvervsaktive (beskæftigede
ogarbejdsløse )påunder25årvararbejdsløse i1986mod
23,5%i1984.Denneudvikling hængersammenmed
mindskelsen afdetdemografiske presogalledeprogrammer ,
dereriværksatforatbekæmpeungdomsarbejdsløsheden ,
herunderogsådeforanstaltninger ,dereriværksatindenfor
rammerne afDenEuropæiske Socialfond .Ogsåarbejdsløs­
hedenblandtkvinderne måbetragtes sometspecifikt
arbejdsmarkedsproblem .Arbejdsløsheden blandtkvinderer
bestandigt stegetigennemdesenesteåroglåi1986på
13,2%(setabel18).Iapril1986varder—ifølge
stikprøveundersøgelserne afarbejdskraften iFællesskabet —
særligstorarbejdsløshed blandtkvinderiSpanien(25,9%),i
Irland(20,2%)ogiBelgien (16,8%).Deterdesuden
arbejdsmarkedsproblemerne ,derergrundentildenforuro­
ligendestigningiantalletaflangtidsledige .Forøjeblikkethar
mereendhalvdelenafdearbejdsløse væretudenbeskæfti­
gelseioveretårifølgededefinitioner ,derblevlagttilgrundi
stikprøveundersøgelserne vedrørende arbejdsstyrken .11983
udgjordelangtidsledigheden 46%(setabel19).Dettefæ­
nomenersærligmarkantiBelgien,ItalienogIrland,hvor
over2/3afdearbejdsløse harværetudenbeskæftigelse iover
etår.ISpanienogNederlandene udgørdelangtidsledige
klartover50%.Denkraftigestigningilangtidsledigheden
gørdetendnumerepåtrængende atfindeenløsningpå
arbejdsmarkedsproblemerne .Nedenstående prognoseforårenefremtil1991erbaseretpå
følendehypoteser :ingenstørreappreciering afECU'eni
forholdtildollarenidekommende år,menfortsatmoderate
tendenser tilappreciering afyen'en;mulighedforgradvise
stigninger ioliepriserne idekommende år,udenatdette
resulterer iennyoliekrise;enfortsatvanskeligsituationi
udviklingslandene ,menmulighedforennystigningideres
importitaktmedopsvinget iverdenshandelen .Somhelhed
kandetudfradissehypoteserantages,atverdenshandelen
(verdenssamledeimportmængde ,eksklusive EF)fremtil
1990/91igenvilkunnekommeoppåenstigningstakt pålidt
under5%(setabel23).Medhensyntildenøkonomiske
politikiFællesskabet byggerprognosen påantagelsen om,at
dennuværende budgetpolitiske kurs—meddeplanlagte
skattelettelser idestorelandeogenlidtmeredynamisk
udvikling ideoffentligeinvesteringer —holdesuændret,at
pengepolitikken fortsaterkoncentreret omstabilitet,men
givertilstrækkeligt spillerumforrealøkonomisk vækst,ogat
denmoderatereallønsudvikling fortsætter ,dogmedenvis
acceleration iforholdtilperioden1981til1986.
2,5.Deøkonomiske udsigterforFællesskabet påmellem­
langsigtPåbasisafdissehypoteservilderiårene1987til1991blive
engennemsnitlig årligøkonomisk vækstrate iFællesskabet
på2,5%(setabel24).Inflationsraten ventesatholdesigpå
sitnuværende niveau,dvs.lidtover3%.Investeringernes
rentabilitet vilfortsatbliveøget,dogklartlangsommere endi
deforegående femår(sediagram13).Dervilbliveetmindre
opsvingierhvervsinvesteringerne ,mendogikkenoktilat
skabedetønskedeantalnyearbejdspladser .Stigningen iPåmellemlang sigtvilnedbringelsen afarbejdsløsheden
kræveenkraftigereogmerebeskæftigelsesfremmende vækst.
Somalleredenævnterdersketenbedringienlangrækkeaf
deinterneøkonomiske faktorer,dererforudsæt

Nr.L394/14 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
efterLouvreaftalen ifebruar1987.Deforventede virknin­
geraffaldetidollarkursen erbegyndtatslåigennemidereale
varestrømme ,ménendnuikkemedtilstrækkelige resultater
tilfølge.Foratdetskalkunnelykkesatstabiliseredollaren,
indtildereropnåettroværdige resultatermeddeninterna­
tionaletilpasning,mådernødvendigvis ikkeblotværeet
positivtrentespænd ,menogsåenpassendenegativvækst­
forskelmellemUSApådenenesideogJapanogEuropapå
denandenside.Udviklingen harværetpositividenne
henseende i1987,mendeførstetegnfor1988viser,atder
snarereertendenstilenindsnævring afvækstforskellene .
Hvisdisseprognoser holderstik,vildetkunnepåvirke
tilpasningsprocessens troværdighed påmellemlang sigt,hvil­
ketikkekanundgåatøgerisikoenfornyedollarkursfald og
optrapningafprotektionistiske foranstaltninger .Klareog
troværdigefremskridt medhensyntilnedbringelsen afdet
amerikanske budgetunderskud ogenøgetåbningafdet
japanskemarkedvilihøjgradkunnehjælpemedtilat
eliminere dennerisiko.IFællesskabet hardenmarkante
nedgangieksportentillandeudenforEFogdenderaf
følgendeforværring afinvesteringsklimaet tilintetgjort de
håb,mansidsteefterårnæredetilenhurtigereøkonomisk
vækst.Desudenerderkungjortfåfremskridt medhensyntil
konvergensen ilevestandarderne indenforFællesskabet .
Derimoderpriskonvergensen fortsatblevetstyrketpået
lavereinflationsniveau .Denstigningibeskæftigelsen ,der
harkunnetkonstateres siden1985,hari1986forførstegang
siden1979satenstopperforstigningen iarbejdsløsheden .
Nedsættelserne iarbejdstiden ,denøgedeudbredelse af
deltidsarbejde ,denmoderatereallønsudvikling ,denyefor­
merfortilpasningafarbejdstiden samtandrejobskabende
foranstaltninger harigennemdesenesteårgjortvæksten
merebeskæftigelsesfremmende .Tiltrodsfordissegunstige
faktorervilarbejdsløshedsprocenten iFællesskabet nokikke
faldei1987/88,eftersomdenøkonomiske vækstrateeri
tilbagegang .Etsærligtforuroligende trækerdenøgede
langtidsledighed .Påmellemlang sigtkanmanhellerikke
gøresighåbometmeredynamiskinternationalt klima.I
Fællesskabet tydernogletegnpåenvisforbedring ivækstog
beskæftigelse påmellemlang sigt.Detteberorhovedsagelig
påhypoteserne omskattelettelser ogøgedeoffentligeinve­
steringer,somertoefterspørgselsstimulerende faktorer,der
sammenmedenmoderatreallønsudvikling vilkunneøge
rentabiliteten .Ibegyndelsen af90'erneventesarbejdsløshe­
denikkedestomindrefortsatatliggepåoverde10%.beskæftigelsen (0,7%omåret)venteskunatføretilen
mindretilbagegang iarbejdsløshedsprocenten ,derfortsatvil
liggepåover10%.i1991.Betalingsbalanceoverskuddet i
Fællesskabet somhelhedvilgradvisblivemindsket ,hvilket
ogsåerønskeligtibetragtning afnødvendigheden afen
international tilpasning ,mendetbørimidlertidafbeskæfti­
gelsesmæssige hensynundgås,atderopståretnytstort
underskud ikølvandetpådetønskedevækstopsving .En
sådanforværring isituationen påbetalingsbalancens løbende
postervilimidlertidhovedsagelig kunnetilskrivesdenfor­
ventedestigningioliepriserne .Forudsatatoliepriserne i
1989holdersigpå18US$pr.tøndeogderefterikkestiger
mereendindustrilandenes eksportpriser ,vilderogsåi1991
væreetpæntoverskudpåFællesskabets betalingsbalance .
Irelationtilvækstogbeskæftigelse erdenneprognoselidet
opløftende ogadskillersigikkevæsentligtfradengrundprog­
nose,derblevopstilletidensidsteøkonomiske årsberetning .
Mensomalleredenævnttagerdenneprognoseikkei
tilstrækkelig gradhøjdeformarkedernes forbedrede tilpas­
ningsevneoghellerikkeforgennemførelsen afdetindre
marked.Hvismanserpådetårligeudviklingsforløb forde
vigtigstevariabler ,fremgårdet,atnårførstviharoverstået
lavkonjunkturerne i1987og1988,derhængersammenmed
eksternefaktorer,pegergrundprognosen foriårpåenlidt
meredynamisk vækstendsidsteårsgrundprognose (se
diagram14).Dettevilikkeumiddelbart fåstørrepositive
virkningerforarbejdsløsheden ,menvedperiodens ;udløbvil
derkunnekonstateres envisforbedring ibeskæftigelsen og
enlidtmeremarkanttilbagegang iarbejdsløshedsprocenten .
Ognetopheriliggerdeførsttegnpåenvisforbedring ide
økonomiske udsigter,somdoghverkenmåovervurderes
ellerpånogenmådefortolkessometsandsynligt konjunk­
turforløb .Hvismanimidlertidændrerlidtvedparametrene i
prognosen ,viserdetsig,atdenneforbedringhovedsagelig er
baseretpåhypoteserne omskattelettelser ogetlidtstørre
opsvingideoffentligeinvesteringer .Dissefaktorerstimule­
rerefterspørgslen ogvilsammenmedenmoderatlønudvik­
lingforbedrerentabiliteten .Hovedopgaven idenøkonomis­
kepolitikmåderforfortsatværeatstyrkeogfremskynde
dennepositiveudvikling .
Deprecieringen afdollarenfortsattei1986ogidetoførste
månederaf1987.Derkomførstroovervalutamarkederne
3.FÆLLESSKABETS INTERNE VÆKSTFAKTORER OGMEDLEMSSTATERNES INDBYRDES
AFHÆNGIGHED
Ibetragtning afdenændredeudvikling ideninternationale
situationerdetoptilFællesskabet selvatstyrkevæksten .Det
drejersigikkekunom,hvorledesdetbedstkanydeetbidrag
tilatgenskabedeninternationale ligevægtpådethøjeste
muligevækstniveau .EnstørrevæksterogsånødvendigforFællesskabet selv,isærmedhenblikpåatnådeinternemål,
somgårudpåatmindskearbejdsløsheden ,atudnytteallede
fordele,derfølgerafgennemførelsen afdetstoreindre
marked,ogatstyrkedenøkonomiske ogsocialesamhørig­
hediFællesskabet .Såfremthvertenkeltafdissegrundlæg­

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/15
gendeinternemålskalgennemføres ,måvækstenøges.Men
ethvertfremskridt henimodgennemførelsen afetenkeltaf
dissetremållettersamtidigihøjgradgennemførelsen afde
øvrigeto.Gennemførelsen afdetindremarkedkanogsåfåpositive
virkninger fordenprivateefterspørgsel :
i)delavereenhedsomkostninger sammenmedenstørre
konkurrence førertillaverepriserogforbedrerdermed
konkurrenceevnen .Dervedøgesikkeblotsamhandelen
indenforFællesskabet ,menogsåefterspørgslen fra
tredjelande
ii)demangeforskellige varer,derudbydespådetstore
indremarked,imødekommer virksomhedernes ogfor­
brugernesbehovogvilsåledeskunne -medføreenøget
efterspørgsel .Indenfordenoffentligesektormedfører
gennemførelsen afdetindremarkedmangeomkost­
ningsbesparelser .Fordetførstefalderudgifterne til
kontrolmednationalebestemmelser ,ogfordetandet
forbedresforsyningsmulighederne ,efterhånden somder
skabesfrikonkurrence iforbindelse medoffentlige
kontrakter iFællesskabet .Detbudgetmæssige spillerum
tilvækstfremmende foranstaltninger bådepåudbuds­
ogefterspørgselssiden vildervedogsåbliveøget.Styrkelsen afdeninternevækstindebærer ,atdensamar­
bejdsstrategi forstørrevækstogbeskæftigelse ,somMinis­
terrådetvedtogforFællesskabet sammenmeddeøkonomis­
keårsberetninger 1985/86og1986/87,skalfølges.Såfremt
denøgedevækstskalværevarigogisidsteinstansopnåen
selvstændig dynamik,skaldenkunnebevareogomnødven­
digtkonsolidere deninterneogeksternestabilitet,derer
opnået.Denskalbyggepåenstørrerentabilitet ogenbedre
tilpasningsevne formarkederne .Idenneforbindelse erde
henstillinger vedrørende udbudspolitikken ,dererindeholdt
idesenereårsøkonomiske årsberetninger ,fortsatheltak­
tuelle.
3.1.Detindremarkedogmerevækstfremmende øko­
nomiskestrukturerKommissionen harindledtenrækkeundersøgelser med
henblikpåatevalueredenkvantitative virkningafgennem­
førelsenafdetindremarkedindenforvisseområder .Den
samledeindflydelse forventesatblivestor,selvomdeter
vanskeligtatkvantificere dennøjagtigtsomfølgeafdemange
faktorer,derspillerind,ogdenvildesudenisidsteinstans
afhængeafdevilkår,hvorpådetindremarkedgennemfø­
res:Gennemførelsen afetområdeudenindregrænservilihøj
gradstimulere såveludbuds-somefterspørgselssiden i
Fællesskabets økonomi .Fjernelsen afskattemæssige og
administrative hindringer ,gensidiganerkendelse afstandar­
derogåbningafadgangentildeltagelse ioffentligeindkøbs­
kontrakter vilfåvirkninger bådeøjeblikkeligt ogsenere.For
denprivatesektorforventesvirkningen påudbudssiden at
blivefølgende :
i)fjernelsenaftoldformalitéterne samtekstrakontrolog
attesterudgørfordetførstedirekteomkostningsbespa­
relserforsamhandelen mellemmedlemslandene
ii)jolettereogbilligeredetbliverforenvirksomhed at
markedsføre sineprodukter iandremedlemsstater ,jo
størreviltilbøjeligheden væretilatøgeproduktionska­
pacitetenogatproducere tildetstoreindremarked.
Dettegivervæsentligestordriftsfordele ;produktiviteten
øges,ogenhedsomkostningerne falder
iii)somfølgeafdenforbedrede gennemsigtighed påmar­
kedetforoffentligeogprivatevarer,vilkonkurrencen
bliveøgetpåFællesskabets indremarked.Dettevili
endnuhøjeregradfåvirksomhederne tilatøgederes
effektivitet ogforbedreprodukternes kvalitet.Påmel­
lemlangsigtvilFællesskabets økonomiske struktur
dervedblivegenereltstyrket
iv)endeligskaberdetstoreindremarkedvæsentligtbedre
rammerforenøgeteuropæisk forsknings -ogudvik­
lingsindsats ,idetdedeltagende institutioner ogvirksom­
hederkanpåregneathaveheleFællesskabet som
afsætningsmarked ,hvilketigenvilværetilfordelfor
Fællesskabets konkurrenceevne pådetteknologiske
område .—Væsentligt øgedeinvesteringer vilgivemulighedforfuld
udnyttelse afdemuligheder ,derskabesvedgennemfø­
relsenafdetindremarked .Virksomhederne vililangt
højeregradværevilligetilatgennemføre disseinveste­
ringer,såfremtdeføler,atderertaleomenuafvendelig
udvikling .Disseøgedeinvesteringer medførerenstigende
efterspørgsel ogstyrkervækstdynamikken .Deterimid­
lertidogsånødvendigt ,atderskerenforbedring af
afsætningsforventningerne ,såfremtinvesteringsaktivite ­
tenreeltskaløges.Gennemførelse afstoreinfrastruktur­
projekterafeuropæisk betydningindgårogsåigennem­
førelsenafdetindremarked,idetdisseprojekterforsyner
Fællesskabet medmoderneogtransnationale transport­
ogtelekommunikationsnet ogdervedbidragertilat
overvindeulemperne veddespredtenationaleinfrastruk­
turer.Såfremtderskabesderetterammerfordisse
projekter ,vildeforenstordelkunnefinansieres ved
hjælpafprivatkapital.
—Imedlemsstaterne børtilpasningsevnen pådeforskellige
markederforvarerogtjenesteydelser ,kapitalogarbejde
forbedres ,ogvirksomhedernes initiativerbørstøttes(se
kapitel4.1).Detteforbedrerudbudsvilkårene iFælles­
markedet ,fårvirksomhederne tilatreagerehurtigerepå
denyevilkårpådetindremarkedogfremmerudnyttelsen
afdefordele,derfølgerderaf.Dedermedforbundne
strukturelle tilpasninger kanmedføresocialeogregionale
problemer .Derbørpåpassendevistageshensyntilden
socialedimension veddissejusteringer ,ogdenstruktu­
relletilpasningsproces børindgåienbredsocialdialog,
såledesatdetundgås,atdefundamentale rettigheder

Nr.L394/16 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.87
forventningerne ogrentabiliteten ,forbedressamtidig .Fæl­
lesskabetkanikkeindenforenoverskuelig fremtidforvente
envæsentligeksternstimulering afefterspørgslen ,ogde
nødvendige efterspørgselsvirkninger børderforkommefra
deninterneefterspørgsel iFællesskabet ,dvs.detprivate
forbrugogdeøgedeinvesteringer .Iløbetafdekommende år
børdetprivateforbrugsåledesstigemedstortsetsamme
rytmesomBNP,hvilketforudsætter enrimeligstigningi
husholdningernes disponible indkomst .indenforområdersomsocialsikring,sikringafdesociale
forbedringer ,dereropnået,ogarbejdsvilkårene ikke
bringesifare,hvilketogsåeretproblem,somMinister­
rådetgjordeopmærksom påisinresolution af22.
december1986.Styrkelsenafdenøkonomiske ogsociale
samhørighed iFællesskabet (sekapitel3.3og4.3)vil
desudenlettedenregionaletilpasning .Endeligvilde
socialeogregionaleproblemer ,somfølgerafdenstruk­
turelletilpasningsproces ,kunkunneovervindes ,såfremt
derblivertaleomenstørreøkonomisk vækst.Såledesvil
regeringernes ogarbejdsmarkedsparternes defensive
holdningletterekunneforhindres .
Detindremarkedbidragerivæsentliggradtilenstyrkelseaf
produktiviteten .Foratproduktivitetsstigningen kanføretil
øgetvelfærdogbeskæftigelse iheleøkonomien ,skalvæksten
væretilstrækkelig stor.Gennemførelsen afdetindremarked
vilgivetvisihøjgradstimulerevæksten;mendennestimu­
leringvilikkefåfuldvirkning,medmindre dersamtidig
finderenmeredynamiskmakroøkonomisk processted.Enstigningiinvesteringerne forudsætter imidlertid ,atderes
rentabilitet stigeryderligere inogleår(senedenfor);stignin­
genireallønnen iFællesskabet børsåledesfortsatforblive
moderat .Hvisdersamtidigmedensådanmoderatstigningi
lønningerne skerenhurtigereekspansion ibeskæftigelsen ,vil
derstadigkunneregistreres enrimeligstigningideprivate
husholdningers indkomst ,forudsatatbudgetpolitikken lige­
ledesspillerenaktivrolleidenneproces,vedpåsinsideat
bidragemedenforbedring afudbudsvilkårene ogenrimelig
udviklingafefterspørgslen gennemskattelettelser tilfordel
forhusholdningerne ogvirksomhederne samtvedenfor­
øgelseafdeoffentlige investeringer .Forathindreat
realrentesatserne pressesopad,hvilketvilværeugunstigtfor
deprivateinvesteringer ,børensådanbudgetpolitik ikketrue
saneringen afdeoffentligefinanserpåmellemlang sigt.
Inoglemedlemsstater hardenindsats,dertidligereblevgjort
foratsaneredeoffentligefinanser,nusatdemistandtilat
føreenmereaktivbudgetpolitik (sekapitel5.3).Idisselande
erderalleredegennemført skattelettelser ,ellerdererplaner
omatgøredet.Dereralleredetegnpå,atdisseforanstalt­
ningervilfåpositivevirkningerpåmellemlang sigt(sekapitel
2.5).Såfremtdenøkonomiske vækstimidlertidikkestigerså
megetsomforventet ienvisperiode,vildisseplanerkunne
bringesifare,idetdenfaldendevækstrate vilbetydefærre
indtægtertildeoffentligebudgetterogendnustørreudgifter
somfølgeafkrisen,hvilketmindskerdetbudgetmæssige
råderumtilsvarende .Foratderkanføresentroværdig og
realistiskbudgetsaneringspolitik påmellemlang sigt,synes
detderfornødvendigt ,atderudvisesenvisfleksibilitet både
medhensyntil,hvorstoreskattelettelser derskalværetale
omsamttidspunktet forderesgennemførelse .Denvækst­
fremmende effektvilblivestørreogfarenforuønskede
udenrigsøkonomiske uligevægte mindre,såfremtdemed­
lemsstater ,derkanføreenaktivbudgetpolitik ,koordinerer
deresindsats .Enmerevedvarende vækstiFællesskabet vil
givetvisforbedrebudgetsituationen fordeøvrigemedlems­
stater,somdervedogsåvilkunnebidragetilenforbedring af
vækstperspektiverne ,udenatdetteskerpåbekostning af
saneringen afderesbudgetter (sekapitel3.3).3.2.Denmakro-økonomiske proces
Denmakroøkonomiske politikbørogsåbidragetilathjælpe
Fællesskabet opafdenfælde,derhedderlangsomvækst,og
hvoridennuværende politikogadfærdvilfastholdedet,selv
omdermåskeertegnpåenlilleforbedring vedtiåretsudgang
(sekapitel2.5).Denbørgåudpåatfremmeenstærkereog
selvbærende vækst,somerbeskæftigelsesskabende ,udenat
deninterneogeksternestabilitetdervedbringesifare.Kun
pådennemådevildenhøjerevækstratekunneopretholdes på
mellemlang sigt.
Derbørsåledesskabesenafvejetdynamik iFællesskabet
melleminvesteringerne ogdetprivateforbrug .Fra1960til
1973stegdeprivateinvesteringer iFællesskabet ensmule
hurtigereenddetprivateforbrug,såledesatdeprivate
investeringers andelafbruttonationalproduktet steg;fra
1973til1985harudviklingen setganskeanderledes ud,idet
væksteniinvesteringerne endogaftogmereendvæksteni
bruttonationalproduktet ,sompåsinsideblevmereend
halveret (setabel25).Deprivateinvesteringer iFællesskabet
skalvoksevæsentligthurtigereendbruttonationalproduktet
iløbetafdekommende år,såfremtdetinvesteringsefterslæb ,
dererblevetskabtgennemmereendtiårog—somdelvis
forklarerdennuværende mangelpåarbejdspladser —skal
afhjælpes ,ogdetifremtiden skalforhindres ,atderopstår
kapacitetsflaskehalse ogsåfremtdenstrukturelle udvikling
samtmoderniseringen afproduktionsudstyret skalaccelere­
res.Deninvesteringsmængde ,derernødvendig forat
gennemføre enproduktionsudvidelse ogforøgeantalletaf
arbejdspladser ,eridagvæsentligt højereendi60'erne(se
tabel25),idethverproduceret enhedgennemsnitligt kræver
merekapitalendtidligere .Investeringernes andelafBNPmå
derforstigevæsentligt idekommende år.
Dettevilkunværemuligt,såmfremtdetofaktorer,derer
væsentligefordeprivateinvesteringer ,nemligefterspørgsels­Deoffentligeinvesteringer harlidtstærktundermedlemssta­
ternessaneringsbestræbelser .DeresandelafBNPergåetca.
entredjedelnedsidenbegyndelsen af70'erne.Enforøgelseaf
deoffentligeinvesteringer ,somerøkonomisk rentable,ville
ikkekunfåFællesskabets produktionspotentiel tilatvokse

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/17
3.3.Medlemsstaternes indbyrdes afhængighed hurtigere,menvilleogsåhaveendirektevirkningfor
efterspørgslen .Gennemførelsen afdestoreinfrastrukturpro­
jekterafeuropæisk betydningkanogsåbidragetilgennem­
iførelsenafdettemål(sekapitel3.1).
11987harnæsten60%afmedlemsstaternes vareimport og
-eksporthaftoprindelse iellerværetbestemttilandre
medlemsstater (modunder40%i1958,setabel26og27).
DensamledeimportogeksportindenforFællesskabet for
allemedlemsstaterne udgørca.13%afFællesskabets BNP.
EfterSpaniensogPortugalstiltrædelse afFællesskabet er
detteintensenetafvareudvekslinger fornyligblevetyderli­
gerestyrketsomfølgeafdeændringer ,derersketidisseto
landesudenrigshandel .ForSpaniensvedkommende erden
andelafimporten,derharoprindelse iFællesskabet ,steget
fraunder38%(1985)tilmereend52%(1987),ogi
Portugalerdenisammeperiodestegetfraunder46%til
mereend69%.Hvadangårvareeksporten erdenneandeli
Spanienstegetframereend53%tilmereend69%ogi
Portugalframindreend63%til70%.Gennemførelsen af
detindremarkedviløgedenneindbyrdesafhængighed .Den
fortsatteliberalisering afkapitalbevægelserne bidragerdes­
uden,bl.a.indenforrammerne afEMS,tilatopretholde
merestabilevekselkurser ogskaberenendnustørreindbyr­
desafhængighed mellemmedlemsstaternes penge-ogkapi­
talmarkeder .Deterimidlertid ikketilstrækkeligt kunatforbedreefter­
spørgselsudsigterne .Rentabiliteten måogsåforbedres .I
denneforbindelse erdergjortvæsentlige fremskridt ide
senereår.Størreudnyttelse afkapaciteten ,faldetipriserne
pådevigtigsteråstofferogisærdenlaverestigningi
reallønnen iforholdtilproduktivitetsforøgelsen ,derhar
kunnetkonstateres igennemflereår,haralleredeihøjgrad
forbedretforrentningen afdeninvesterede kapital.Denne
forrentning erimidlertidstadigikkesåhøjsomi60'erne;i
denneperiodevarrentabiliteten tilstrækkelig tilatmuliggøre
enselvforstærkende vækstmedlavledighed .11987harder
næstenikkeværetnogenstigningirentabiliteten .Påbag­
grundafdetstorebehovforprivateinvesteringer ,ogsålænge
derikkeerigangsatenselvbærende vækstproces ,erdet
derfornødvendigt atlønudviklingen fortsatbidragertilat
forbedreinvesteringsudsigterne .Idenneforbindelse vilskat­
telettelsertilfordelforlønmodtagerne kunnebidragetilat
holdestigningen ireallønsomkostningerne pr.capitapået
moderatniveau.
Somfølgeafdenøgedeindbyrdes afhængighed mellem
økonomierne reagerervare-ogkapitalstrømmene hurtigere .
Dettebegrænsermedlemsstaternes muligheder foratføreen
selvstændig økonomisk politik.Deterimidlertidogsåklart,
atdenneintegration aføkonomierne ogsååbnernyeperspek­
tiverforfælleshandlinger ogøgerFællesskabets vækstmu­
ligheder,forudsatatdepolitisk-økonomiske foranstaltnin­
gerkoordineres bedre.Denstabilisering ,dereropnåetinden
forEMS,viser,atdengensidigeafhængighed kanværeen
fordelforallemedlemsstater ,forudsatatdenmonetære
politikkoordineres .Determuligtogabsolutnødvendigt at
fortsætteaddennevej(sekapitel5.2).Enlønudvikling ,somikkepresseromkostningsniveauet i
vejret,ogvidereførelse afenstabilitetsorienteret pengepolitik
gørdetnemmereatholdeinflationen pådetnuværende lave
niveau,ellerendogatmindskedenifleremedlemsstater .
Såfremtinflationsforventningerne såledeskanændresined­
adgåenderetning,vilderværeskabtetsundtgrundlagfor
nyenedsættelser afdenlangerente.Højererentabilitet og
størreselvfinansiering fravirksomhedernes sidevildesuden
kunnemindskespændingen mellemudbudafogefterspørg­
selefterlangfristetkapital.Reduktionen affinansieringsom­
kostningerne ogdetændredeforholdmellemdetforventede
afkastpådenproduktive kapitalogrentesatsen påde
finansiellemarkedervilfremmedeproduktive investeringer .
Menfremforaltvilfaldetidenlangerenteisæraflastede
offentligebudgettermærkbart ;detforholder sigallerede
således,atdetoffentliges gældivissemedlemsstater svarertil
ellerendogoverstigerdenårligebruttonationalindkomst (se
boksenvedrørende rentesatserne ).Pånuværende tidspunkterdetimidlertidogsånødvendigt at
udnyttedennefællesafhængighed tilatstyrkevæksten
gennemenbedrekoordinering afbudgetpolitikken .Deydre
såvelsomdebudgetmæssige vanskeligheder ,dergørsig
gældendepånationaltplan,vildervedkunnereduceres .Ien
situation,dererkarakteriseret vedmangelpåvæsentlige
eksterneimpulser ,vilensådanpolitikbetydeenvigtig
udvidelseafmedlemsstaternes handlemuligheder .Ibetragt­
,ningafdenmegetstoresamhandel mellemmedlemsstaterne
kandisserentfaktiskforvente,atenkoordineret vækstfor­
øgelsevilfåmindrealvorligefølgerfordeløbendeposterend
enisoleretvækstforøgelse (ifølgeOECD'sberegninger vil
dissevirkninger blivereduceretmedmellemhalvdelenogto
tredjedele ).Detteersærligvigtigtfordemedlemsstater ,hvis
råderumindenfordenøkonomiske politikerbegrænsetaf
betalingsbalancehensyn ;dettegælderpånuværende tids­
punktisærforDanmarkogFrankrig ,menogsåforItalien,
PortugalogSpanien,hvordennuværende hurtigevækster
truetafeksternuligevægt .Denstigningideninterne
efterspørgsel ,somensådanindsatsvilmedføre,vilnaturlig­
visbevirke,atderskerenvisforringelse affællesskabslan­
deneseksternebalanceroverfortredjelande .Fællesskabet vilEnsådanforøgelseafvæksten,understøttet afdeninterne
efterspørgsel ,villigeledesbidragetilatmindskedeinterna­
tionaleuligevægte påbetalingsbalancens løbendeposterog
samtidigopretholde såhøjtetvækstniveau sommuligtfor
verdensøkonomien .Tillidentilstabiliteten ideinternationa­
leøkonomiske ogmonetære forbindelser vildervedblive
styrket,hvilketvilmindskehindringerne foryderligere
investeringer .Medhenblikpåatsikreenroligudviklinger
detimidlertidnødvendigt påtilfredsstillende visatbevare
Fællesskabets eksterneligevægtpåmellemlang sigt.Fælles­
skabetskonkurrenceevne børderforsikresogstyrkes.En
endnubedrerentabilitet ogenøgettilpasningsevne på
markederne vildesudengøredetmuligtatimødekomme en
størredelafdeninterneefterspørgsel gennemnational
produktion ;detersåledes—selviforbindelse medøget
vækst—muligtatopretholde deneksterneligevægtpå
mellemlang sigt.

DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87Nr.L394/18
såledeskunnebidragetilatgenskabedeninternationale
ligevægtpåbetalingsbalancerne .Hvisdenneindsatsskal
mundeudienvarigforøgelseafvæksten,måudbudsvilkå­
reneimidlertidsamtidigforbedres,mendettemåhverkenske
påbekostningafdeltagerlandenes holdbareeksternestilling
påmellemlang sigtellerafdestabiliseringsresultater ,derer
opnået.Vedenkoordineret indsatsvildebudgetmæssige
problemer ,deropståriforbindelse medskattenedsættelser
ogøgedeoffentligeinvesteringer ,blivemindremærkbare
somfølgeafdentættesamhandel mellemmedlemsstaterne .
Demedlemsstater ,derharenstørrevækst,vilivæsentlig
gradkunnebidragetildeøvrigemedlemsstaters vækst;
vækstforøgelsen ogdederaffølgendeøgedeskatteindtægter
blivervæsentligtstørre,endnårdertagesisoleredeinitiati­
ver.Pådennemådeerdetlettereatforenebudgetpolitiske
foranstaltninger ogbudgetsaneringen påmellemlang sigt.
Desudenvilenmerevedvarende vækstivissemedlemsstater
bidragetilatforbedresituationen idemedlemsstater ,som
harstorebudgetmæssige problemer (sesomillustration tabel
29),oggivedissemulighedforefterenvistidatbidragetil
denfællesforøgelseafvæksten.vedatøgeinvesteringerne væsentligtogmedstortunderskud
påbetalingsbalancen tilfølge.
IfirserneharisærGrækenland ogIrlandhaftvanskeligtved
atfortsætteindhentningsprocessen medhensyntilindkom­
stenpr.capita,dadisselandeharhaftenfaldendeinveste­
ringskvoteogenlavereinvesteringseffektivitet endgennem­
snittetiFællesskabet .Somfølgeafenstorinterntilpasnings­
indsatsharSpanienimidlertidkunnetøgeinvesteringseffek­
tiviteten,såledesatdenerkommetopinærheden af
gennemsnittet fordeøvrigemedlemsstater ;Spaniener
ligeledeskommetoppåniveaumeddeøvrigemedlemsstater
forsåvidtangårvæksteniindkomsten pr.capita,sompå
nuværende tidspunktendogliggerlidthøjereendideøvrige
medlemsstater ,samtidigmedatdeterlykkedesSpanienat
bevareligevægten overforudlandet .
Såfremtindhentningsprocessen skalgenoptages underde
ændredeforhold,skalallemedlemsstaterne koordinere deres
bestræbelser ioverensstemmelse med,hvaddererfastsati
artikel130B,somerindføjetiRom-Traktaten vedDen
Europæiske FællesAkt.Medhenblikherpåskalvæksten
øgesiFællesskabet ,såledesattilpasningsprocessen kan
lettes,ogforatundgå,atdemestugunstigtstillederegioner
oglandetvingestilatføreenrestriktivpolitikpågrundaf
udholdbare interneogeksterneuligevægte .Detteerkun
muligt,hvisdemedlemsstater ,hvisøkonomierstærk,i
tilstrækkelig gradbidragertilvæksten.Deterimidlertidogså
afgørende ,atdemestugunstigtstillederegioneroglande
førerenpolitik,somforbedrerdeinternemuligheder for
vækst,dvs.rentabiliteten ogeffektiviteten afderesinveste­
ringer.Dettestyrkerderesegenkapitaldannelse ,beskytter
deresbetalingsbalance påtrodsafdenstørrevækst,og
skaberdenødvendige forudsætninger forøgetkapitalim­
port.DesudenbørFællesskabets institutioner støttedenne
politikgennemøgedetilskud,bl.a.frastrukturfondene ,Den
Europæiske Investeringsbank ogdeøvrigeeksisterende
finansieringsinstrumenter ,somanførtafKommissionen i
meddelelsen tilRådetiKOM(87 )100.Såfremtenselvbæ­
rendeogvarigindhentningsproces kaniværksættes pådenne
mådeidisselande,vilFællesskabets økonomiske ogsociale
samhørighed dervedblivestyrket;demindrefavoriserede
landeogregionermedendynamiskvækstvildesudenydeet
væsentligtbidragtilvæksteniFællesskabet .Enkoordineret ogdifferencieret indsatspådetbudgetpoli­
tiskeområdegiverpåmellemlang sigtmulighedforat
forbedrekonvergensen mellemdeoffentligefinanseriFæl­
lesskabets medlemsstater .Pågrundafdenstadigtættere
gensidigemonetæreafhængighed erdennekonvergens meget
væsentlig ,dademedlemsstater ,hvisbudgetmæssige situa­
tionerrelativugunstig,imangelafensådankonvergens
ellersvillekunneblivetvungettilatfastsættehøjererente­
satserforatundgåkapitalflugt ,ogdetderaffølgendeprespå
deresvaluta.Deforhøjederentesatser villeimidlertidtvinge
disselandetilatgøreenyderligerejusteringsindsats ,hvilket
villeværeskadeligtfordensamledevækstproces iFællesska­
bet.
Såfremtderskerenbedresamordning afdenøkonomiske
politikpånationaltplanogpåfællesskabsplan ,vildetogså
blivelettereataccelerere »indhentningsprocessen «idemest
ugunstigtstillederegioneroglande(Grækenland ,Spanien,
IrlandogPortugal).Ensådanindhentningsproces fandtsted
indihalvfjerdserne ,bl.a.iSpanien,Grækenland ogPortu­
gal,hvorBNPifastepriserpr.capitastegmegethurtigere
endideøvrigemedlemsstater (setabel30ogkapitel2.3).I
SpanienogPortugalblevdenneudviklingyderligereforbed­
retafinvesteringskvoter ,dervarhøjereendgennem­
snittetiFællesskabet ,idetinvesteringseffektiviteten varhøji
defirelande.Denneindhentningsproces blevgjortvæsentligt
nemmere,somfølgeafatdenfandtstedsamtidigmeden
stærkøkonomisk vækst,hvilketgjordedetmuligtfordisse
landeatbevareligevægten overforudlandet .3.4.Forudsætningerne forsucces
Desenereårsbestræbelser harihøjgradøgetinvesteringer­
nesrentabilitet ogmarkedernes tilpasningsevne iFællesska­
bet,såledesatdetharværetmuligtatopnåenhurtigerevækst
ogskabeflerearbejdspladser ,samtidigmedatdeninterneog
eksterneligevægterblevetbevaret.Idesidstetoårhar
vækstenimidlertidværetaftagende ,førstogfremmestsom
følgeafeksternefaktorer;Fællesskabets økonomiharderfor
næstenikkegivetmuligheder foratgørefremskridthenimod
gennemførelsen afhovedmålet ,somvaratfåenmærkbarog
varignedsættelse afledigheden .DaFællesskabet ikkeinden
forenoverskuelig fremtidkanregnemedvæsentligepositive
virkningerfraudlandet,børdetmereendnogensinde satse
påegnekræfter.Iandenhalvdelafhalvfjerdserne faldtdisselandesinveste­
ringseffektivitet imidlertidtilgennemsnittet fordeøvrige
medlemsstater (ogendogvæsentligtunderiSpanien).Portu­
galogIrlandkunnefortsættemedatmindskederesefterslæb
forsåvidtangårBNPpr.capita,mendettelodsigkungøre

31.12.87 Nr.L394/19 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Underdissenyevilkårbørfællesskabsstrategien derforgåud
påatudnyttefordelenevedfællesskabsdimensionen bedre:
detindremarkedskalgennemføres ,denmakroøkonomiske
procesmedhenblikpåenstørreogmerestabilvækstskal
accelereres ,ogdepositivesiderveddenindbyrdesafhængig­
hedmellemmedlemsstaterne skaludnyttes .Foratdettekan
gennemføres ,erdetenabsolutforudsætning ,atderskabeset
endnutætteresamarbejde mellemmedlemsstaterne indenfor
penge-ogbudgetpolitikken samtatfællesskabspolitikkerne
udvikles (sekapitel4og5).DesudenskalFællesskabet ydeet
bidragtilfortsatstyrkelseafdetinternationale samarbejde
medhenblikpåisamarbejde meddeøvrigestoreøkonomiske
områderiverdenatfremmeafviklingen afinternationale
uligevægte ,atstabilisere valutakurserne samtatmodvirke
trusleromprotektionistiske foranstaltninger (sekapitel
2.2).Demål,somFællesskabet harsatsigisinsamarbejdsstrategi
forvækstogbeskæftigelse ,eraltsåfortsataktuelleogkan
omendmedenvisforsinkelse gennemføres påtrodsafde
ændredeydreforhold.
Idekommende årbørFællesskabet accelerere sinøkonomis­
kevækst,—ogsamtidigbevaredenopnåedestabilitet—
ikkekunforatbidragetileninternational tilpasningsproces
pådethøjestmuligevækstniveau forverdensøkonomien ,
menisærogsåforatnåsineegnemål,someretfaldi
ledigheden ,fuldudnyttelseafallefordeleveddetstoreindre
markedogenstyrkelseafdetsøkonomiske ogsociale
samhørighed .Dadetikkekanhåbepåstærkeimpulser
udefra,mådetihøjeregradstolepåegnekræfter.Gennem­
førelsenafdetindremarkedvilivæsentliggradstimulere
væksten,idetFællesskabets produktion vilblivemererenta­
bel,ogdetvilblivemuligtatimødekomme enøgetefter­
spørgselindenforFællesskabet ogpåverdensmarkederne .
Hvisallemuligheder veddetindremarkedskaludnyttes
fuldstændigt forsåvidtangårvækstogbeskæftigelse ,måden
makroøkonomiske politikogsåbidragetilenselvbærende og
hurtigerevækst,udenatdeninterneogeksternestabilitet
dervedbringesifare.Idenneforbindelse erdetvigtigt,atder
skerenvæsentligstørrestigningideprivateinvesteringer end
ivæksteniBNP.Veddefortsatmoderatestigninger i
reallønnen ,vilskattenedsættelser ogøgedeoffentligeinve­
steringerbådebidragetilenforbedringafudbudsvilkårene
ogtildennødvendige forbedringafefterspørgselsudsigterne .
Fortsættelse afenstabiliserende pengepolitik gørdetdesuden
lettereatforetageennysænkningafdenlangerente,somvil
styrkeinvesteringstilbøjelighederne ,ogisæraflastedeoffent­
ligebudgetter .Desudenvilenbedrekoordinering afmed­
lemsstaternes budgetpolitik kunnemindskedeeksterneog
budgetmæssige problemer ,somihøjgradbegrænser visse
medlemsstaters politisk-økonomiske råderum .Endeligvil
detværenødvendigt ,atallemedlemsstaterne ogFællesska­
bettræfferkoordinerede forholdsregler forigenatkunne
påbegynde endynamisk indhentningsproces fordemest
ugunstigtstillederegioneroglande.Underdenyevilkår
betyderanvendelsen afdenvækstfremmende samarbejds­
strategi,atdeternødvendigt atudnyttefællesskabsdimen­
sionenbedre.Detteforudsætter etmegetnærtsamarbejde
mellemmedlemsstaterne ,udviklingaffællesskabspolitikker ­
neogenbreddialogmellemarbejdsmarkedsparterne bådepå
nationaltplanogpåEF-plan .Enstyrkelseafdialogenmellemarbejdsmarkedets parterpå
såvelnationaltplansomEF-planerfortsatafafgørende
betydningforatøgeenighedenomdeholdningsændringer og
deøkonomisk-politiske foranstaltninger ,derernødvendige
foratFællesskabets strategikangivepositiveresultater (se
f.eks.Økonomisk Årsberetning 1986/87,kapitel4til6).
Dereropnåetstoreresultaterpåfællesskabsplan .Detteer
bl.a.kommettiludtrykvedtofællesudtalelserfraarbejds­
markedetsparter;deneneudtalelsevedrørerdegrundlæg­
gendemålforFællesskabets strategi(6.november1986),og
denandenvedrørerdeansattesuddannelse ogmotivation
samtinformation ogkonsultation afdemvedindførelseaf
nyeteknologier ivirksomheden (6.marts1987,seogså
kapitel4.2).Kommissionen harværetmegettilfredsmed
dissepositiveresultater,ogfortsættersinebestræbelser påat
udvikledialogenpåfællesskabsplan medogmellemarbejds­
markedets partervedrørende alleemnerindenforfælles­
skabsstrategien .
Detteerogsåioverensstemmelse medartikel118Bi
Traktaten ,derblevændreti1987vedDenEuropæiske
FællesAkt.Mendensamarbejdsvilje ,somarbejdsmarkeds­
parterneharvistpåfællesskabsplan ,børogsåudnyttesbedre
pånationaltplan.
4.FÆLLESSKABETS OGMEDLEMSSTATERNES STRUKTURPOLITIK
stemmelse medretningslinjerne iKommissionens hvidbogfra
juni1985(*).DerelevanteMinisterråd blevopfordret til
fuldtudatudnyttedenvedDenEuropæiske FællesAkt
indførteforbedrede beslutningsprocedure .Ikraftafdenye4.1.Forbedring afmarkedernes tilpasningsevne
4.1.1.PåEF-planstårgennemførelsen afdetindremar­
kedindenudgangenaf1992icentrumforbestræbelserne på
atstyrkemarkedsmekanismerne .Detteblevendnuengang
fremhævetpåDetEuropæiske RådsmødeiBruxellesden29.
og30.juni1987,hvordetdesudenblevunderstreget ,hvor
vigtigtdeter,atdetindremarkedgennemføres ioverens­(l)Jf.Gennemførelsen afdetindremarked—Kommissionens
hvidbogtilRådet.Dokument fraEF-Kommissionen —Luxem­
bourg—1985.

31.12.87Nr.L394/20 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
traktatbestemmelser iDenEuropæiske FællesAkt(især
artikel100A)erdetmuligtifremtidenatladeca.2/3af
forslagene ihvidbogenvedtagemedkvalificeret flertali
Rådetisamarbejde medEuropa-Parlamentet ;kunafgiftsbe­
stemmelser samtbestemmelser omfribevægelighed for
personerogomlønmodtageres rettigheder oginteresserer
undtagetfradissenyeregler.Kommissionen haralleredei
maj1986og1987isinerapporteromgennemførelsen af
hvidbogensmålsætninger (KOM(86 )300ogKOM(87 )203)
gjortredefordehidtidigefremskridt iarbejdetmeddetalrige
enkeltforslag .Kommissionen harendvideretagetfatpå
endnuenvigtigforudsætning forafskaffelseafgrænsekon­
trollenmedsineforslagfrabegyndelsen afaugust1987
(KOM(87 )320-328)omtilnærmelse afafgiftssatser og
harmonisering afafgiftsstrukturen .4.1.3.Enrækketiltagmedsigtepågennemregelsanering
ogliberalisering afadgangentilmarkederne atøgemarke­
dernestilpasningsevne vedrørerspecifiktdesmåogmellem­
storevirksomheder .Erfaringen viser,atdissevirksomheder
yderdetstørstebidragtiloprettelsenafnyearbejdspladser ,
isæridehøjteknologiske sektorer.Dererblevettagettoslags
initiativerforatfremmeudviklingen afsmåogmellemstore
virksomheder .Denførstetypeinitiativertagersigtepåatøge
markedernes fleksibilitet ogfremmevirksomhedernes
omstillingsevne .Deomfatterskridttillettelseafdebyrder^
EF-bestemmelserne læggerpåvirksomhederne ,f.eks.Kom­
missionensforslagomatforenkledenskatte-ogselskabslov­
givning,dergælderformindrevirksomheder .Adskillige
medlemsstater søgerogsåatletteoprettelsenafnyevirksom­
hedergennempolitisketiltagafdenneart.Denandentype
initiativerhartilformålatøgestrømmenafinformationer
omEF'sogmedlemsstaternes politikforherigennem at
fremmehandelenoginspireretilsamarbejde mellemvirk­
somhederpåtværsaflandegrænserne .Disseinitiativer
indgåridethandlingsprogram tilfordelforsmåogmellem­
storevirksomheder ,somRådetvedtoginovember1986.4.1.2.Udovergennemførelsen afdetindremarkedhar
detgenerellemålatforbedremarkedernes tilpasningsevne
ogsåbetydningforFællesskabets økonomiske politiksom
sådan.AlleredeiDenØkonomiske Årsberetning for1985/
86(x)påpegedeKommissionen ,atdermågøresenstørre
indsatsforatforbedremarkedernes tilpasningsevne ,ikke
blotarbejdsmarkedets .Denfremhævede desuden,atmålet
medbestræbelserne påatøgefleksibiliteten ikkeerat
nedbrydedelandvindinger ,lønmodtagerne haropnået,men
atskabenyejobs.Derformåderividestmuligtomfang
dragesomsorgfor,athensynettiløkonomisk effektivitet
ikkekommertilatmodvirkebestræbelserne påatfastholde
ogstyrkegrundlæggende socialefremskridt .Kommissionen
præsenterede iDenØkonomiske Årsberetning for1986/
87(2)enrækketiltag,dertagersigtepåatøgemarkedernes
fleksibilitet ,oghvorafadskilligeskalsesisammenhæng med
gennemførelsen afdetindremarked.4.1.4.Arbejdsmarkedets tilpasningsevne erfortsatet
megetvigtigtelementiregeringernes beskæftigelsespolitik og
idekollektiveoverenskomstforhandlinger .Kommissionen
gjordeisinmeddelelse omvirksomhedernes interneog
eksternetilpasningsetilysetafbeskæftigelsessituationen (3)
bl.a.redefordensenesteudvikling imedlemsstaternes
lovgivning ogkollektiveoverenskomster .
Afdennegennemgang fremgårdet,atregeringerne og
arbejdsmarkedets parterisærfokusererpåenkvalitativ
tilpasningafarbejdsstyrken .Indførelseogudbredelseafnye
teknologier gørdetistigendegradnødvendigt ,atvirksom­
hederneråderoverenvelkvalificeret ogmobilarbejdsstyrke ,
derhurtigtkanomstillesigtildeteknologiske nyskabelser på
verdensmarkederne .Dereridennesammehæng indgåeten
rækketo-ellertresidedeaftaleromuddannelsesprogram ­
mer.Endviderebørnævnesdebestræbelser ,Fællesskabet udfol­
dermedhenblikpåtilnærmelse mellemmedlemsstaternes
forbrugerbeskyttelseslovgivning ,ogsomprimærttagersigte
påatøgetilpasningsevnen påmarkederne forvarerog
tjenesteydelser gennemenøgetgennemsigtighed pådisse
markeder .Idenneforbindelse børiførsterækkenævnes
direktivetfra1979omprismærkning aflevnedsmidler og
angivelseafprispr.enhedvedanvendelseafstandardembal­
lage.Siden1983liggerenrækketilsvarendeforslagvedrø­
rendeandreforbrugsgoder tilbehandling iRådet.Oplysning
omprodukters egenskaber erogsåblevetforbedretog
harmoniseret iFællesskabet .Idennesammenhæng bør
nævnesforskrifterne ommærkning aflevnedsmidler og
bestemmelserne ompræsentation ogdistribution affarlige
stoffer.Forbrugeren informeres pågrundlagafetensartet
regelsætforheledetindreeuropæiske markedomdisse
produkterssammensætning ellersærligebeskaffenhed .En
harmonisering afbestemmelserne ombeskrivelse afandre
produktkategorier ,f.eks.pågrundlagafforslagetomfarlige
præparater ,vilyderligerebidragetilatøgemarkedets
gennemsigtighed iFællesskabet .Deterkendesogsåistadigstigendeomfang,atarbejdsstyr­
kensmotivation ogomstillingsevne øgesbetragteligt ,hvis
lønmodtagerne genneminformation oghøringinddrages i
administrative beslutninger ,isærbeslutninger medbeskæfti­
gelsesmæssige konsekvenser .Dereristoretrækopnået
enighedmellemarbejdsmarkedets parteromdissespørgsmål
iforbindelse meddensocialedialogpåfællesskabsplan (se
kapitel3.4).
Tilpasningafarbejdstiden ogdentidsmæssigt merefleksibel
udnyttelseafproduktionsapparatet erfortsatgenstandfor
forhandlinger .Såledeserderimetalindustrien iDanmarkog
(1)Jf.Økonomisk Årsberetning 1985/86—EuropæiskØkonomi
nr.26,november1985,Bruxelles,s.10og42ff.
(2)Jf.Økonomisk Årsberetning 1986/87—EuropæiskØkonomi
nr.30,november1986,Bruxelles,s.63ff.(3)Dok.KOM(87 )229.

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/21
deroginstitutioner elleralmennyttige frivilligeorganisatio­
ner,isærmeddetformålatletteerhvervsstarten forendel
unge.Dissedirektebeskæftigelsesforanstaltninger omfatter
nuetbetragteligt antallønmodtagere (seboksenom»vækst
ogbeskæftigelse «).iForbundsrepublikken Tysklandindgåetlængerevarende
overenskomster ,derindebærer engradvisarbejdstidsned­
sættelsemedlønkompensation til37timeromugeni
henholdsvis 1990og1989.IFrankrigblevderijuni1987
vedtagetennylovomtilpasningafarbejdstiden ogom
kvindersnatarbejde iindustrien ,ogdennelovskaberøgede
muligheder forfleksiblearbejdstidsordninger .IBelgienblev
deriapril1986iDetNationale Arbejdsråd indgåeten
tværfaglig aftaleomnyearbejdstidsordninger ivirksomhe­
derne,dogmedundtagelse afdistributionssektoren .Denne
aftaleblevophøjettillovijuli1987.Endeligsøgerenrækkeregeringeratskabeetbedreklimafor
dearbejdsløses egneinitiativer .Personer,deretablerersig
somselvstændige ellerønskeratopretteegenvirksomhed ,
kanfåstøttefradetoffentlige ,ikkeblotiformafrådgivning
oguddannelse ,menogsåiformafdirekteøkonomisk
bistand,derbegrænser denpersonlige økonomiske risiko
(ofteistedetfor,menundertiden ogsåsideløbende med
arbejdsløshedsunderstøttelsen ).Adskilligeinitiativersigterisærmodatbekæmpedenhøje
arbejdsløshed samtmodativærksætte socialeledsageforan­
staltninger tildestrukturomlægninger ,derfinderstedi
bestemteregionerellerindustrisektorer (kul,stål,skibsbyg­
ning),hvordereretsærligstortbehovfortilpasningpå
arbejdsmarkedet .Megetofteerdertaleomefter-og
videreuddannelse elleromskoling .Fællesskabet bidrager
hertilviaSocialfonden ogdensocialedelafEKSF-budgettet .
Etandetvigtigtaspekterstøttetilfremmeafbeskæftigelsen ,
isæriområder,hvorkul-,stål-ogskibsbygningsindustrien er
koncentreret .PådettefeltbidragerFællesskabet gennem
Regionalfonden ogdefinansielle instrumenter .4.2.Konkurrenceevne ,forskningogudvikling iindustri­
ogservicesektoren
Ivisselandeerdesåkaldt»atypiske«formerforbeskæftigel­
se,isærdeltidsbeskæftigelse ,tidsbegrænsede ansættelses­
kontrakter ogvikararbejde,blevetstadigmereudbredteide
senereår,navnligiforbindelse mednyansættelser .Detteer
ofteblevethjulpetpåvejgennemændringafloveog
administrative bestemmelser .Imereendetårtiharenrækkeindikatorer vist,atmange
europæiske industrisektorer harvanskeligt vedatfastholde
derespositioniforholdtilkonkurrenter ideandrestørre
højtudviklede lande.F.eks.faldtiperioden1979-1985
Fællesskabets eksportafindustriprodukter (bortsetfrahan­
delmellemlandeneiFællesskabet )iforholdtilOECD-lan­
denessamledeeksportmedca.1,4procentpoint ogersiden
1963faldetmedomtrentdetdobbelte .Fra1979til1985
øgedeUSAsinmarkedsandel med0,7procentpoints ,mens
Japanøgedesinandelmedover5procentpoints (setabel31).
Selvomtabetafmarkedsandele ,nuoginærmestkommende
år,erheltioverensstemmelse meddevigtigejusteringer af
handelsbalancerne påverdensplan ,giverdetikkedesto
mindreanledning tilbekymring ,atfaldetiFællesskabets
eksportandel isærgørsiggældende iindustrisektorer ,hvor
efterspørgslen ersærligdynamisk (såledesvarderfra1979til
1985ettabpå2,5procentpoints indenforelektriskeog
elektroniske produkter ,databehandling ogkontormaski­
ner).IndenfordissesektorerøgedeUSAsinmarkedsandel
med1,2procentpoints ogJapansinmedover7procent­
points.DerimodharFællesskabet isærvundetmarkedsande­
leisektorer,hvorefterspørgselsudvidelsen erbeskeden
(f.eks.engevinstpå1,9procentpoints indenforjernogstål,
tekstilerogbygningsmaterialer ).Dererendvideregjortvissefremskridt iretningafenmere
fleksibeltilpasning afarbejdskraftomkostningerne tilde
ændredemarkedsforhold .DereriBelgien,DanmarkogDet
ForenedeKongerige indførtellerplanlagtforskellige over­
skudsdelingsordninger ,ogiTysklandogFrankrigerde
alleredeeksisterende medejendomsretsordninger blevetudvi­
det.
Foranstaltninger medsigtepåatøgedeenkeltevirksomhe­
derstilpasningsevne erblevetsuppleretafsærligebeskæfti­
gelsespolitiske initiativer imedlemsstaterne .Manharisær
interesseret -sigfortiltag,derkanlettegenbeskæftigelse af
langtidsledige i1).Samtidigmeddenfortsatteerhvervsud­
dannelsesindsats søgeradskilligemedlemsstater atforbedre
delangtidslediges beskæftigelsesmuligheder gennemsupple­
rendemotivationsfremmende programmer ogbistandved
jobsøgningen samtvedhjælpafsærligefinansielleincitamen­
ter(f.eks.midlertidig fritagelseforarbejdsgiverbidrag til
socialeordninger iBelgien,FrankrigogIrland,ansættelse­
spræmier iNederlandene ogmidlertidige løntilskud iDet
ForenedeKongerige ).Deflestemedlemsstater hardesuden
øgetmulighederne formidlertidig ansættelse vedoffentlige
virksomheEnmeredetaljeretstatistikoverdeenkelteindustrisektorer
(setabel32)viser,atFællesskabet siden1979harværeti
standtilisæratvindemarkedsandele indenfortræforarbejd­
ning,levnedsmiddelproduktion ,tekstiler,beklædning og
papir.USAharogsåtabtmarkedsandele indenfordefleste
industrisektorer ,menvundetandeleindenforsåvigtige
sektorersomkontormaskiner ogelektroindustri .Allesekto­
reridenjapanskeindustriundtagenlevnedsmiddelindustrien
vandtmarkedsandele mellem1979og1985.
Dererdetinteressante vedudviklingen imarkedsandelene ,at
deneuropæiske industristabindenforFællesskabet iårene
1979til1985kunvarca.halvtsåstoresomtabenepå(*)Problematikken ermeredetaljeretbeskrevet iKommissionens
memorandum ombekæmpelse aflangtidsledigheden (KOM(87 )
231).

Nr.L394/22 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
ændringervildetdognæppeværemuligtpådennemådeat
kompensere fordenforringede omkostningskonkurrence ­
evne.tredjelandemarkeder (sediagram14),ogatdisseandelesiden
1963praktisktaltikkeharændretsig.Samhandelen mellem
EF-landene indbyrdeshartydeligvishaftenstabiliserende
indflydelsepåudviklingen afmarkedsandele forindustripro­
dukter.Desudenvilgennemførelsen afdetindremarkedi
kraftafdegunstigevirkninger forkonkurrenceevnen anta­
geligføretilyderligerefordele.Deterderforsåmegetmerevigtigtatprioriterekonkurren­
ceevnenmedhensyntilproduktions -ogproduktteknologi .
Tabetafmarkedsandele itredjelande ivigtigeindustrisekto­
rermellem1979og1985uansetudsvingene ivalutakurserne
børvækketileftertanke (tabel31og32:elektriskeartikler
-10,5points,motorkøretøjer -11,4points,kontormaskiner
-6,3points).Tilsammenligning viserjapanskeeksportsuc­
ceserpåområdersomelektronik ogbilproduktion ,hvor
vigtigtdeterattageavanceretteknologiibrugitraditionelle
industrier .Idennesammenhæng erdetimidlertidværdat
bemærke ,atvigtigebrancherindenforeuropæisk industri
(tekstil,værktøjsmaskiner ogogsåbilindustrien )harforbed­
retderespositiontakketværeenproduktionsrationalisering
samtindførelseafnyeprodukter ogproduktionsmetoder .Enungunstig strukturudvikling harendvidere kunnet
konstateres iforbindelse medinvesteringsaktiviteten (setabel
33).Iårene1979til1982faldtinvesteringerne mærkbart ide
sektorer,hvorefterspørgslen voksedekraftigt,menmeddet
generelleopsvingiinvesteringsaktiviteten siden1983har
væksteniinvesteringerne idissesektorerihvertfaldindtil
1985liggetovergennemsnittet .Dettetyderpå,atmaniet
vistomfangharhaletindpåkonkurrenterne fratredjelande .
Detbidrogsandsynligvis ogsåtilfaktiskstandsning affaldeti
beskæftigelsen fra1982til1985iproduktionssektorer med
storefterspørgsel (setabel34).
Foratforbedredenteknologiske konkurrenceevne har
Fællesskabet udfoldetbetydeligebestræbelser påatfremme
industrielinnovation vedatkoncentrere ogstyrkeforsk­
nings-ogudviklingsprogrammer foratindhenteandres
teknologiske forspring .Denomstændighed ,atdetforsk­
ningsmæssige samarbejde mellemeuropæiske virksomheder
stadigerutilstrækkeligt ,harutvivlsomt hidtilværetetminus
forEuropa;forskningsindsatsen iEuropaforegårdaogså
unødvendigt spredt,selvomforskningskapaciteten ogde
finansielle midlertilforskningsformål tagetunderettåler
sammenligning medUSA's.Desamledeforsknings -og
udviklingsudgifter påEF-plan(forskning ,deradministreres
afFællesskabet ,EUREKA ,ESAm.v.)udgørmellem5%og
6%afdesamledeoffentligeudgiftertilforskningsformål i
EF.HvadselveEF-budgettet angår,udgørbevillingerne til
forskningssamarbejde kunca.2,8%afdetsamledebudget.
Ennyæravilbliveindledtmeddetijuli1987vedtagne
rammeprogram forforskningforperioden1987til1991.
Indenfordemoderneteknologier børnævnesESPRIT-pro­
grammet (informationsteknologi ),RACE(kommunika­
tionsteknologi ),BRITE(indførelseafavanceretteknologipå
traditionelle produktionsområder )samtEURAM (avancere­
dematerialer )ogbioteknologiprogrammerne .Denneudvikling imarkedsandele ,investeringsaktivitet og
beskæftigelse skalogsåsessammenmedudviklingen i
industrilandenes valutakurser ,isærdollarensstigningiførste
halvdelaf1980'erne ogdensfaldsidenmaj1985.Disse
valutakursændringer hardognæppealeneværetbestemmen­
deforudviklingen imarkedsandelenes forskellige kompo­
nenter.FaldetiFællesskabets markedsandele forprodukter
frasektorermedhøjellermiddelhøjefterspørgsel fandtfor
eksempelstediperioden1981til1984,hvorECU'enskurs
faldt(setabel31).Denenestestigningfandtstedindenfor
varegrupper medbeskedenefterspørgsel .ForUSAhavdeden
stigendedollarkurs mellem1981og1984sågodtsomingen
virkningisektorermedkraftigefterspørgsel ,menderimod
forprodukter frasektorermedmiddelstor ellerbeskeden
efterspørgsel .Dettepegeriretningaf,atdeteknologiske og
organisatoriske faktorererafcentralbetydningnetopide
sektorer,deropleverendynamiskvækstiefterspørgslen .
EF'sforskningsprogrammer erkunétvigtigtelementien
overordnet industristrategi ,deromfatterbådedeinterneog
deinternationale teknologiske aspekter .Forskningspro­
grammerne sigtersåledesmodatskabedetnødvendige
grundlagforforslagtilinternationale standarder samt
ansporertilsamarbejde omindustrieludnyttelseafforsk­
ningsresultater .Forskningssamarbejdet mellemforskellige
europæiske virksomheder giversamtidigstødettiløget
samarbejde påandreområder .Siden1985erECU'enopskrevetmedca.50%iforholdtil
dollar,hvismansammenholder gennemsnitskurserne for
1987meddetilsvarende for1985.Isammeperiodeerde
nominelle effektivevekselkurser fordetolvmedlemsstaters
valutaer (etvejetgennemsnit iforholdtildenivigtigste
handelspartneres valutaer)stegetmed20%.Daderelative
enhedslønomkostninger inationalevalutaerforFællesskabet
somhelheddårligtnokharændretsigiforholdtildevigtigste
handelspartnere blandtindustrilandene ,måkonkurrenceev­
nenbæredenfuldebyrdeafopskrivningen afdeneffektive
valutakurs .Fællesskabets omkostningskonkurrenceevne er
såledesforringetmedca.20%somfølgeafECU'ens
opskrivning .Detteerendnuetargumentforendæmpet
omkostningsudvikling iFællesskabet ,isærhvadlønomkost­
ningerneangår.Ibetragtning afomfangetafdesketeForatsikre,atforskningen fårhåndgribelige virkninger på
konkurrenceevnen ,ogatresultaterne udbredesmestmuligti

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/23
instrumenter .Formåleterattiltrækkeprivatkapital,navnlig
vedudviklingafnyefællesskabsinstrumenter ,dergivernye
finansieringsmuligheder vedenkombination afEF-midlerog
privatkapital.Demidler,dertilvejebringes pådennemåde,
skalprimærtanvendestilatfinansiereprojekterafsærlig
interesseforFællesskabet .forsknings -ogindustrimiljøerne ,harKommissionen netop
iværksatetEF-program foruddannelse inyteknologi
(COMETT ),derfastlæggerforskelligeprocedurer forsam­
arbejdepåeuropæiskplanmellemuddannelsesinstitutioner
ogvirksomheder .
Jomerekonkurrencedygtig industrien iEFblivermedhensyn
tilomkostninger ogteknologi,jomerepladsbliverdertilen
dynamiskekspansion iservicesektoren .Erfaringerne iEuro­
pasidenbegyndelsen af1970'erneviser,atvæksteniden
privateservicesektor ,derspillerencentralrolleforoprettel­
senafnyearbejdspladser ,bl.a.afhængerafefterspørgslen fra
industrien .Derforerder,isærudfraetbeskæftigelsessyns ­
punkt,etnødvendigt komplementært forholdmellemen
kraftigtvoksendeservicesektor ogenhøjproduktiv oginter­
nationaltkonkurrencedygtig industrisektor .Kommissionen
harfornyligudsendtengrønbogomdefremtidige øko­
nomiskeoglovgivningsmæssige rammerfortelekommunika­
tioniEuropa,ogherigøresderredefor,hvilkeforanstalt­
ningerderskaltilforatskabeetægteindremarkedfor
avancerede telekommunikationstjenester .Dekvantitative virkninger afdeforeslåedeforanstaltninger
kanbliveganskebetragtelige .Medstyrkelsenafstrukturfon­
denesindsatsogdensideløbende udviklingaflåneinstrumen­
tervildissemidlerivissesærligugunstigtstilledelandesom
Grækenland ,IrlandogPortugalvedudgangenaf1980'erne
udgørelidtover4%afBNP(modnugodt2%).Skalden
ønskedevirkningforvækstenslåigennem,erdethelt
afgørende ,atdisseekstrafinansiellemidleranvendestilat
øgeinvesteringsaktiviteten .
Destoreopgaver,derpålæggesFællesskabet somfølgeaf
DenEuropæiske FællesAkt,isærreformenafstrukturfon­
dene,nødvendiggør etstørrebudgetpolitisk råderum .Kom­
missionenharisinerapporter »Gennemførelsen afFællesak­
ten—Fællesskabets nyegrænser«(KOM(87 )100)og
»Finansieringen afFællesskabets budget«(KOM(87 )101)
opstilletretningslinjer fordenfremtidigebudgetpolitik .På
udgiftssiden erfølgendeelementerafsærligbetydningforden
fremtidigestrukturpolitik iFællesskabet :væksteniudgifter­
netilEUGFL,Garantisektionen ,børholdesindenfor
budgetdisciplinens rammer,sådensandelafdetsamlede
budgetnedbringes fradenuværende godt60%tillidtover
50%i1992.Denneopbremsning afGarantisektionens
udgiftervilmuliggøreenfordobling ifastepriserindtil1992
afbevillingerne tilstrukturfondene .Deterendvidereplanen,
atforskningsbevillingerne ihenholdtilrammeprogrammet
for1987til1991skalstigetil3%afdetsamledebudgetmod
denuværende 2,5%.Påindtægtssiden vildetskabeøget
budgetmæssig sikkerhed ,dersomderfastsættes enøvre
grænsefordeegneindtægterpå1,4%afFællesskabets BNI,
ogKommissionen hardesudenforeslåetetnytindtægtsele­
ment,derihøjeregradtagerhensyntildeenkeltemedlems­
statersøkonomiske ydeevne.Samtidighermedskalden
finansielle forvaltning forbedresgennemøgetbudgetdisci­
plin.4.3.Bestræbelser påatstyrkedenøkonomiske ogsociale
samhørighed
Ihenholdtilartikel130AiDenEuropæiske FællesAkt
udviklerogfortsætterFællesskabet sinebestræbelser påat
styrkesinøkonomiske ogsocialesamhørighed foratfremme
enharmonisk udviklingafFællesskabet somhelhed.Fælles­
skabetstræbernavnligefteratformindske ulighederne
mellemdeforskelligeregionerogforbedredemindstbegun­
stigederegionersstilling.Fællesskabet ydergennemstruktur­
fondenesinefinansielleinstrumenter ogEIB'svirksomhed
envigtigstøttetilmedlemsstaternes bestræbelser påat
udformeogkoordinere deresøkonomiske politikmed
henblikpåatnådemål,dererfastsatiartikel130A(se
kapitel3,3).
Hvadstrukturfondene angår,harKommissionen siden
februarudstukket noglepolitiskeretningslinjer forderes
fremtidigeorganisation ogformulerede idenforbindelse fem
hovedmål (KOM(87 )100).Toafdissemålvedrørerregio­
nalpolitikken oggårudpåatopnåvækstogtilpasning i
økonomien istrukturelt tilbagestående regionersamtat
gennemføre enomstilling iindustriregioner itilbagegang .De
treøvrigemålerafmeregenerelkarakterogomfatter
bekæmpelse aflangtidsledigheden ,denerhvervsmæssige
integrering afdeungesamtenhurtigeretilpasning af
landbrugets produktionsstrukturer .Kommissionen harend­
videreforeslået,atdebudgetmidler ,derviastrukturfondene
anvendestilvirkeliggørelsen afdissefemmål,fordobles i
fastepriserindenudgangenaf1992,ogatdissemidler
samordnes meddefinansielle instrumenter ogprimært
anvendestilfordelfordeugunstigst stillederegioner .Med
udgangspunkt idisseretninglinjer forelagdeKommissionen
den30.juli1987RådetetforslagtilRådetsforordning
(KOM(87 )376).
Sideløbende medudvidelsen afstrukturfondene vilKommis­
sionenlæggesærligvægtpåudviklingen afnyefinansierings­Gennemførelsen afdetindremarkedvilmuliggøre enbedre
ressourceallokering ogherigennem bidragetilenhurtigere
vækstogstimulereinvesteringerne .Projektetsirreversible
karaktermåimidlertidhurtigtgøresklarfordeøkonomiske
aktører,sådekanforberedesigpåændringerne ogdisponere
udfraetpræcistbilledeafdenkommende udvikling .Dette
forudsætter ,atdentidsplan,dereropstilletiHvidbogen
overholdes ,ogateventuelleforsinkelser indhenteshurtigst
muligt.Dennødvendige økonomiske omstrukturering bør
lettesgennementilpasningafmarkederne >forarbejdsmar­
kedetsvedkommende førstogfremmestvedenøgeterhvervs­
uddannelsesindsats .Enrækkeindikatorer viser,atdestruk­
turelletilpasninger iFællesskabet foregårforlangsomt,
sammenlignet medandreindustrialiserede lande;dettegæl

Nr.L394/24 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
derisærliggradforFællesskabets industrielle konkurrence­
evneidehøjteknologiske sektorer .Derforerdetogsåmeget
vigtigt,atFællesskabets målsætninger medhensyntilatøge
denteknologiske konkurrenceevne realisereshurtigt,dels
gennemdeneuropæiske forsknings -ogudviklingspolitik ,
delsgennemudnyttelseafdesmåogmellemstore virksom­
hederskapacitetsressourcer .StyrkelsenafFællesskabets
strukturfonde ,koncentreringen afdemomenbegrænsetrækkemålsamtudviklingen affinansielle instrumenter vil
efterKommissionens opfattelsesætteFællesskabet bedrei
standtilsideløbende medmedlemsstaternes indsatsatbidra­
getilatstyrkedenøkonomiske ogsocialesamhørighed .På
dennebaggrundbetragterKommissionen detsommagtpå­
liggende,atforslageneomfinansieringen afFællesskabets
budgetogomstyrkelsenafbudgetdisciplinen blivervedtaget
hurtigstmuligt.
5.RETNINGSLINJER OGMAKRO-ØKONOMISKE PROBLEMER
Fællesskabet erstilletoverforenvanskeliginternational
situationogmåstolepåsineegnekræfter.Detharikkedesto
mindregodekortpåhånden:inflationsrater ,dererlavereog
merekonvergerende endinæsten25år,enforholdsvis tålelig
positionoverforomverdenen ,enbetydeligforbedring
(virksomhedernes lønsomhed ogfinansielle situationog
stukturændringer ,som,skøntsmertelige ,varnødvendige .
Dennestyrkeudgøretsolidtgrundlag,hvorpåderkan
iværksættes penge-ogbudgetpolitik medhenblikpåat
fremmeikkeinflatorisk vækst.bankenspengeudvidelse blevetreduceretfraengaffelpå
4-7%i1981til3-6%i1987,iFrankrigblevmåletforM2
nedbragtfra9%i1983tilengaffelpå3-5%i1987.1Italien
vedtoges i1987enmålsætning på7%forudvidelseaf
långivningtildenprivatesektor.Detteliggerenheldelunder
deprocenter ,somkunnekonstateres ibegyndelsen af
80'erne,dadevarover13%.Skøntmålsætninger ivisse
landeundertiden synesathaveværetforambitiøse ,harder
dogidennuværende vækstipengemængden værettaleom
betydeligkonvergens .
5.1.DenmonetæreudviklingogpengepolitikkenAfmatningen ipengemængdens væksternumindreudpræ­
get.Desenestforeliggende oplysninger viser,altefter
tilfældet,satserforudvidelsen afpengemængde ogkredit,
dererhøjereenddefor1987vedtagneøvremålgrænser (se
tabel36).Likviditetsraten erstegetideflestemedlemsstater .
Indtilnuhardenneudviklingikketruetdennedadgående
konvergens iinflationsraterne . Vækstraten ipengemængden erfaldetsidenbegyndelsen af
80'erne:fraetgennemsnit påover14%i70'erneliggerden
nupåca.10%.Denneafmatning ipengemængdens udvidel­
seharstøttetdeflationsprocessen .Inflationsraten måltefter
BNP-deflatoren erblevetnedbragtframereend13%i1980
tilomkring4%i1987(EUR12).Samtidigerstigningen i
lønomkostningerne pr.beskæftiget gåetbetydeligtned(fra
over14%i1980tilca.5,5%i1987)ogdervedbidraget
betydeligttilstabiliseringen .Somfølgeheraferderestriktive
virkninger afdenmonetære stabiliseringspolitik blevet
stærktformindsket .Såledesharderværetengradvisaccele­
rationidenrealepengeforsyning ,dvs.dennominelle
pengeforsyning ,korrigeretefterinflation,enindikatorfor
denlikviditet,somertilrådighedtilfinansiering afreal­
vækst.Vurderingen afpengepolitikkens stillingpågrundlagaf
likviditetsindikatorer erbehæftetmednogenusikkerhed :
hurtigefinansielle innovationer ,strukturel tilpasning på
penge-ogkapitalmarkederne ogstørrefrihedforkapitalens
bevægelighed kanledsagesafstørreændringer iforholdet
mellempengemængdens udvidelseogandrevariabler,især
BNP.Detsynesdog,atretningslinjerne forpengepolitikken
hidtilharværetioverensstemmelse medkraveneisamar­
bejdsstrategien ,menstørrepåpasselighed synesnuatvære
nødvendig foratforhindre,atderopståroverskydende
likviditet iFællesskabet ,dereventueltførellersenerekan
medføreengenoplivning afinflationen .
Stigningstakten ernupåca.5%,ensatsderklarterhøjere
endproduktionens ,
Derharfortsatværetbetydeligeforbedringer ikonvergensen
ipengepolitikken ,navnligindenforEMS,hvoromogså
vidnerkonvergensen imålsætningen fordenpenge-og
kreditudvidelse ,dereropstilletideforskelligemedlemssta­
ter.IForbundsrepublikken TysklandermåletforcentralIdesidstetolvmånederhardeindenlandske pengepolitikker
iEuropaværetunderstærkpåvirkning afbegivenhederne på
deudenlanske valutamarkeder :deeuropæiske valutaers
stigningiforholdtildollarenharganskevistgjortdetlettere
atafdæmpeinflationen ,mensamtidigmåttedepengepoli­
tiskemyndigheder drageomsorgfor,atderesegenvaluta
ikkestegaltforhurtigtforatforhindreenaltforstornedgang
ikonkurrenceevnen ogbegrænsedeheraffølgendeskadevol­

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/25
dendestrukturelle virkninger påmellemlang sigt.Indtil
udgangenaf1986ledsagedesdollarensfaldafennedgangi
denominellerentesatser iUSAogEuropaogafenindsnæv­
ringafforskellen irentesatserne mellemdetoregioner (se
diagram16).forventninger .Sammenmedindenlandske faktorerafspejler
denlangerenteogsåspændingerne pådeinternationale
kapitalmarkeder .Depengepolitiske myndigheder kanfor
deresvedkommende gennemderespolitikbidragetilen
nedbringelse afdenlangerentevedatoverbevise deøko­
nomiskebeslutningstagere om,atdepåmellemlang sigt
tilstræber entroværdig monetærstabilitet,somderved
stabiliserer inflationsforventninger pålavtniveau.Dette
betyder,atdetstadigervigtigt,atderivedkommende lande
sættesogforfølgeskvantitative målfordenmonetærevækst
ogkreditudvidelsen .Endvidere vilspændinger iEMS,
efterhånden somkapitalbevægelsernes liberalisering bliver
større,lettereoghurtigerekunnebekæmpes ,nårdepenge­
politiskemyndigheder erfastogvarigtforpligtede tilenmod
stabilitetrettetpolitik.Isærkunnesmidigetilpasninger af
denkorterenteblivenødvendige ,mendeburdeikkeunder
sådannebetingelser havestørrevirkningerpådenlangerente
ogbankernes basisrenter .Sidenfebruar1987harrenteforskellen stabiliseret sig.Som
følgeafLouvreaftalen harfleksiblerentetilpasninger —der
isæri1987førtetilenstørreforskelmellemamerikanske og
tyskesatser—ogbetydeligeinterventioner påudenlandske
valutamarkeder førttilentroværdigstabilisering afkortfris­
tedeforventninger vedrørende fremmedvalutatrodsvedva­
rendeinternationale betalingsbalanceuligevægte .
5.2.Liberalisering afkapitalbevægelserne ogstyrkelsenaf
EMSIndenforrammerne afvalutakursmekanismen iEMShar
myndighederne ideflestelandeiderespengepolitik taget
størrehensyntildenøkonomiske udvikling iderespartner­
lande.Denkorterenteerblevethyppigere anvendtsom
supplement tilintramarginale interventioner tilstabilisering
afdebilateraleparitetermellemdevalutaer,derdeltageri
EMS-mekanismen .ForeksempelerdenkorterenteiTysk­
landsidenudgangenaf1986faldetmednæstenetpointindtil
sommeren 1987,medensdenkorterenteiFrankrigkunfaldt
beskedent .Depengepolitiske myndigheder harnutendenstil
undergennemførelsen afderespengepolitiske målsætninger
attagestørrehensyntileksternekrav,ihvertfaldsålængedet
internestabiliseringsmål ikkeudsættesforfare.Gennemførelsen affriekapitalbevægelser erendelafdet
videreskridtmodgennemførelsen afdetindremarked,dog
såledesatdenøkonomiske ogmonetære sammenhæng og
Fællesskabet bevares .
Idesenereårerderopnåetvæsentligefremskridtmedhensyn
tilliberalisering afkapitalbevægelserne iFællesskabet .
Den17.november 1986vedtogRådetetnytdirektiv,der
udvidedeliberaliseringspligten iFællesskabet tilendnutre
kategorierafkapitalbevægelser (1).Direktivettrådteikraft
den1.marts1987.DogharSpanienogPortugalen
overgangsperiode (tilhenholdsvis 1990og1992).Trodsnedgangen iinflationsraterne ogdenkorterenteindtil
midtenaf1987,liggerdenlangerentestadigpåethøjtniveau
ogeridesenestemånederstegetivisselande.IEMS-landene
lådeniseptember 1987lidtoverniveauetioktober1986,
medensdegennemsnitlige kortesatserisammelandefaldt.
Imidlertid erintervallet mellemdenlangerenteogden
nuværende inflationsrate stadigmegetstort.Detersandsyn­
ligt,atdethurtigefaldiinflationen idesenesteårendnuikke
harindvirketpåinflationsforventningerne iallelande.
Derforerdetoverenlængereperiodeforventede interval
mellemdennominellerenteoginflationsraten ,enafgørende
faktorforinvesteringerne ,sandsynligvis mindreenddet
interval,derermåltpågrundlagafløbendeiagttagelser .
Trodsenstørrestigningidenfastekapitalsafkastkunne
yderligerestigninger idenlangerentevirkebremsendepåde
produktive investeringer ogibetydeliggradvirkehindrende
pådebestræbelser ,derudfoldesforatsaneredeoffentlige
finanserilandemedstoroffentliggæld(jf.inserat).Fleremedlemsstater —Danmark ,Frankrig,ItalienogSpa­
nien—haralleredetruffetliberaliseringsforanstaltninger ,
dergårudoverdeforpligtelser ,dererpålagtdemihenholdtil
detnugældende direktivellerTiltrædelsesakten .Kapitalbe­
vægelsererheltfrieiTyskland ,Nederlandene ogDet
ForenedeKongerige ogunderhensyntagen tildetdobbelte
valtuamarked iBelgienogLuxembourg .Bortsetfradenye
medlemsstater harkuntomedlemsstater —Grækenland og
Irland—ihenholdtilbeskyttelsesklausulen iTraktatens
artikel108,stk.3—restriktioner forvissekapitalbevægel­
ser,dernormalterfrie.
DenneudviklingansporerKommissionen tilatgåvideremed
detinitiativ,denindledteimaj1986medhenblikpå
fuldstændig liberalisering afkapitalbevægelserne iFællesska­Enreduktionafdenlangerentesynesatværeønskelig .Den
senesteudvikling ibådedenlangeogkorterentebekræfter
imidlertid ,atdepengepolitiske myndigheder harbegrænset
evnetilatøveindflydelsepådenlangerente.Yderligerefaldi
denkorterente,somvilbliveledsagetafenoverdreven
likviditetsudvidelse ,kunneendogføretilhøjerelangerenter,
hvisdeigenskullegiveanledning tilstørreinflations­(1)Langfristede kommercielle kreditter,erhvervelse afikke-børsan­
satteværdipapirer ogoptagelseafværdipapirer påkapitalmar­
kederne .

Nr.L394/26 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
betindenudgangenaf1992.Omkorttidvilderpådette
områdebliveforelagtRådetetnytdirektiv,hvoriderogså
tageshensyntildensærligesituationivissemedlemsstater ,
oghvoridergivesmulighedforatimødegåalvorlige
forstyrrelser påpengemarkedet ,hvisdetteskullevisesig
nødvendigt .
Dettekommissionsforslag vilbliveledsagetaftoandre
forslagomtilladelsetilatanvendestøttefaciliteter for
betalingsbalancer tilopbakning afetprogramforkapitalli­
beralisering .ningerbaseretpåenrækkemakro-økonomiske indikatorer ,
deranvendestildespeciellebehovforstyringenafEMS,men
somideresanvendelse supplererdem,deranvendespå
internationalt plan.
Kapitalens størrebevægelighed kræverhurtigreaktionpå
spændinger isystemet.Medensdenstadigvilværebaseretpå
enbredenighedomretningslinjerne forpengepolitikken ,vil
samarbejdet nufokuseremerepåproblemervedrørende den
kortfristede styringafvalutakurserne ogisærdenmere
fleksibleanvendelse afdetilladteudsvingsmargener ,den
samordnede styringafrenteforskelle ogforbedringafpraksis
ogbetingelser forintervention påellerindenformargen­
erne.
Ogsåhererenskærpetovervågningsprocedure blevetindført
medhenblikpåatforbedreentidligpåvisningafde
spændinger ,derkanopståudenforsystemetogatopnå
enighedom,hvorledesdekanbehandles .
Dennepragmatiske angrebsvinkel ledsagesafnoglehensigts­
mæssigeændringer iEMS-mekanismen ,såsomforlængelse
afdenmaksimale varighedafkortfristetfinansiering (fra2
1/2til3V2måned),fordobling afdensloftforautomatisk
forlængelse ogforhøjelsen af»defacto«accepttærskelen for
officielECUfra50%til100%.Endeligaccepteredes
formodningen om,atmegetkortfristetfinansiering påvisse
betingelser vilkunnebenyttestilintramarginale interventio­
ner.Afskaffelse afvalutakontrol erennødvendig menikke
tilstrækkelig betingelseforindførelsen afetintegreretfinan­
sieltsystem.Etsådantsystemforudsætter ogsåeffektiv
bevægelsesfrihed forfinansielle tjenesteydelser indenfor
rammerneaftilstrækkeligt harmoniserede bestemmelser til
atgaranterebeskyttelsen afopsporingen ,sikresamme
konkurrencebetingelser mellemfinansiellemellemmænd og
undgårisikoforstærkefordrejninger ikapitalstrømmens
retning.Vedtagelsen oggennemførelsen afforslagene i
Hvidbogen ometableringen afdetindremarkedskulle,skønt
ikkeenforudsætning forkapitalbevægelsernes liberalisering ,
gøredetmuligtforsåvidtangårtilsyn,attilvejebringe en
sådanramme,derertilpassetdetnyeinternationale finan­
siellemiljø.Medhensyntilskattererdetogsåvigtigtat
harmonisere selskabsskatsystemerne ogetablereetsnævrere
samarbejde mellemderelevantemyndigheder foratbekæm­
peskatteunddragelse .
Afskaffelse afalvalutakontrol mellemmedlemsstaterne og
denvidereintergrering afpenge-ogkapitalmarkederne er
storeskridtpåvejenmodenmonetærunion.
Deyderligerebindinger ,somhervedlæggespåmedlemssta­
ternesadgangtilatførepengepolitik ,mådogikkesvække
valutakursernes stabilitet »enandennødvendig betingelsefor
detindremarkedsgennemførelse oglevedygtighed «.5.3.Udviklingen ideoffentligebudgetterogbudget­
politik
Deterderforuomgængeligt nødvendigt atgåvideread
samarbejds -ogkonvergensvejen idenøkonomiske ogmone­
tærepolitikogatstyrkestyrings-ogfunktionsmekanismerne
iEMS.Den12.januar1987anmodede Fællesskabets
finansministre DetMonetære UdvalgogCentralbankkomi­
téenomatundersøgekonkretemidlertilatopnådette.Disse
toorganer,somideresarbejdeharbenyttetforslagfra
Kommissionen ,harfremsatenrækkeforslagtilforbedringaf
overvågningen afdenøkonomiske ogfinansielleudvikling i
Fællesskabet .ICentralbankchefkomitéen erderogsåopnået
enighedomenrækkeoperationelle ændringer iEMS.Alle
disseforslagblevenstemmigt tiltrådtaføkonomi-ogfinans­
ministrene påetuformeltrådsmøde iNyborgden12.
september 1987.Deoffentligeadministrationers underskud erigennemsnit
forFællesskabet faldende ifortsættelse afdentendens,der
indledtes i1982.Detforventesatvillebeløbesigtil4,5%af
BNPi1987sammenlignet med4,8%i1986ogca.5,5%i
1982.Dogernedgangenfor1987mindreendpåregnetiden
sidsteøkonomiske årsrapport (1986/87),isærpågrundaf
virkningen afdenuforudsetevækstafmatning påskatterog
socialsikringsbidrag ogvisseudgiftsposter .Endviderefort­
sætterdenoffentligegældsprocentvise andelafBNPmed
gennemsnitligt atstigeiFællesskabet ,dogienmeget
langsommere taktendibegyndelsen af80'erne(se.tabel38).
Detsamledeskattetryk (direkteogindirekteskattersamt
socialsikringsbidrag )harefterenstigendetendensi60'erne
og70'erneholdtsigpåpraktisktagetsammeniveausiden
begyndelsen af80'erne.Deterikkedestomindrefaldetiflere
medlemsstater .Iøvrigtvildeløbendeudgifterigennemsnit i
Fællesskabet fortsættemedatstigeienaftagenderytme,
medensderesandeliBNPaftagerbetydeligt ,ogdeoffentlige
investeringers andelforbliverpraktisktagetkonstant .
Indenforrammerne afFællesskabets samarbejdsstrategi
burdebudgetpolitikken bidragetilatstyrkeproduktions­Medhenblikpåatskabebedresammenhæng ogforenelighed
ideøkonomisk-politiske foranstaltninger ,derertruffetaf
medlemsstaterne ogresultaterne heraf,erovervågningspro­
cedurenpåmellemlang sigtblevetskærpet.Denneforanstalt­

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/27
hastendeatgennemføre endybtgående saneringafde
offentligefinanser.ISpanienogNederlandene erstørrelsen
afdenoffentligesektorsunderskud oggældbetydningsfulde
bindinger ,mendogmindreendideandrelandeigruppen.
Desyvlandeidenneførstegruppeudfolderiforskelliggrad
betydelige anstrengelser tilsaneringafbudgetsituationen ,
hvilketmellem1985og1988burdegenspejles ienforbedring
afbudgetstillingen svarendetil2til4procentpoints afBNP,
nårdersesbortfrarentebetalinger .Iøjeblikket erdisse
bestræbelser imidlertidsærligpinefuldepågrundaflavvækst
ogtemmelighøjerealrentesatser .mulighederne ,samtidigmedatderopnåselleropretholdes en
udvikling idenoffentligegæld,derkanfastholdes på
mellemlang sigt.Mellemlange foranstaltninger tildettefor­
målbørbaserespåengradvislettelseafskattetrykket ogen
særliganstrengelse forsåvidtangårøkonomisk rentable
offentligeinvesteringer (sekapitel3.2).Sådanneforanstalt­
ningerforbedrerudbudsbetingelserne samtidigmedatefter­
spørgslenstøttes.Hertilkommer,atderiøjeblikketlægges
størrevægtpåbudgetpolitikken bådepågrundafden
internationale doseringafdeøkonomiske politikker ,der
krævestilatnedbringeuligevægten påbetalingsbalancerne ,
ogpågrundafdebegrænsede muligheder pengepolitikken
harforatbibringevækstenenaktivstøtte(sekapitel5.1).
Detdrejersigomatskabegunstigebetingelser foren
hurtigerevækst,somervarig.Budgetpolitikken skalaltså
ikkeindskrænke sigtilkunpåkortsigtatudløseetstørre
indenlandsk forbrug. Idenandenlandegruppe ,Danmark,Tyskland ,Frankrig,
DetForenedeKongerigeogLuxembourg ,erbudgetsituatio­
nengunstigere .Denoffentligegældskvote iforholdtilBNP
stigerienlangtmindretaktellererfaldendefraetniveau,der
alleredeerlavereendandetsteds .I1987lådenoffentlige
sektorsunderskud somprocentafBNPmellem —2,8%
(Frankrig )og+1,9%(Danmark )og+2,8%(Luxem­
bourg).Nogleafdisselande,isærFrankrigogTyskland
anvenderalleredederesmanøvreringsrum tilfremmeaf
væksten,ellerplanlægger atgøredeti1988.Dettevilleføretilenhurtignedgangibetalingsbalanceover ­
skuddeneudenvedvarende positivevirkninger påvækstog
beskæftigelse .
Imangelandeerdebudgetpolitiske målsætninger ,somde
tegnersigfor1988alleredepålinjemedsamarbejdsstrategi­
en.Foreksempelregnesdermedskattenedsættelser iTysk­
land,Frankrig,DetForenedeKongerigeogiSpaniensåvel
somiBelgienogNederlandene .Dererogsåbegyndtatskeen
stigningideoffentligeinvesteringer ilandesomTyskland,
FrankrigogDanmark .Iandrelandeharimidlertidenstram
budgetpolitik betydetenyderligerevæsentlignedgangide
offentligeinvesteringers andelafBNP(setabel40).
Pånationaltniveauerdertovigtigemakro-økonomiske
begrænsninger medhensyntilatføreoffentligfinanspolitik :
budgetbegrænsningen isnævrereforstandogbegrænsningen
udadtil.Betydningen afdissebegrænsninger variererbety­
deligtfradetenelandtildetandet.Deresbudgetmæssige ligevægterdesudenpåvirketaf
afdæmpningen ivæksten,såledessomdetertilfældeti
Danmark,idetindtægterne erlavereog»kriseudgifter «
stigende.I1987hardettealleredeførttilenstigningiden
offentligesektorsunderskud iTyskland .IDanmark vil
budgetoverskuddet faldei1987og1988,trodsrestriktive
finanspolitiske foranstaltninger medhenblikpåatgenoprette
ligevægten overforudlandet .IFrankrigvildenoffentlige
sektorsunderskud ihenholdtilregeringens målsætninger
faldemellem1986og1988(fra3,0%til2,3%afBNP).Da
intetafdisselandelængerekanregnemedenhurtigere
aktivitetsudvidelse hossinepartnerehardet,isoleretset,kun
megetbegrænsede ekstramanøvreringsmargener ,hvisde
overhovedet eksisterer .IDetForenedeKongerige ervæksten
påca.3%,medensBNP-deflatoren ersvagtstigende.
Nedskrivningen afpundetharindtilførstehalvdelaf1987
givetengodstimulanstileksporten .Lønstigningen fremmer
stærktdetprivateforbrug,menbidragernæppetilen
forbedring afrentabiliteten .Underdisseomstændigheder
fortsætter regeringen medatnedbringe underskuddet på
budgettet ;dennenedbringelse skernuhurtigereendpåregnet
idenfinansielle strategipåmellemlang sigt.Sesderblotpåstørrelsenafdeoffentligeunderskud ogden
offentligegælderdennuværende situationmegetforskellig .
Erdemålsætninger ,somaftegnersig,mereogmere
konvergerende .Skematiskerdetmuligtatskelnemellemto
landegrupper .Idenførstegruppeudgørdeoffentlige
administrationers underskud over5%afBNPogliggeri
nogletilfældetætved10%.Denoffentligegældskvote i
forholdtilBNP,deralleredeermegethøj,fortsættermedat
stigeienhurtigtaktpåmellem3%og8%omåret.Denne
kvoteersærlighøjiBelgien,IrlandogItalien,hvordenligger
tætpåellerendogover100%afBNP.Denerlaverei
Grækenland ogPortugal (60-70%),menbudgetunderskud­
detliggerstadigtætpå10%afBNP,ogibeggelandekunne
nødvendigheden afistigendegradattagetilflugttilikke-mo­
netærfinansiering afunderskuddet foratfuldføredeflations­
processenyderligeresættefartiudvidelsen afdenoffentlige
gæld,hvilketgørdetsåmegetmerenødvendigt ogForskellene ibudgettendenserne mellemdissetolandegrup­
perindebæreralvorligerisici.Dekomplicerer myndigheder­
nesopgavemedhenblikpåhurtigereatbefriFællesskabet fra
denlangsomme vækst,hvoridetsynesatværeindespærret på
mellemlang sigt.Fordetførstekandetilande,hvorden
offentligegældstigerforhurtigt,blivenødvendigt med

Nr.L394/28 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
uholdbareudenrigsøkonomiske ogbudgetmæssige uligevæg­
teudenvarigevirkninger forvæksten.
Dermåogsåtageshensyntildeisådanneaktionerindeholdte
inflationsrisici ,ogisærbørdeudgøreendelafenøkonomisk
politik,hvismålerrettetmodvedvarende prisstabilitet .endnumererestriktive bestræbelser tilforbedring afde
offentligefinanserforatopvejevirkningerne påskattepro­
venuetafenvækst,derkuniringegradstøttesudefra.
Konvergensprocessen ogprocessentilsaneringafdeoffent­
ligefinanserersåledesblevetlangsommere ,hvilketogså
komplicerer depengepolitiske myndigheders opgaver,især
indenforEMSogforsinkerdetkonvergerende faldi
realrenten .Derforerderrisikoforatnoglelande,hvisvæksti
øjeblikketliggeroverfællesskabsgennemsnittet ,isærSpani­
en,ItalienogPortugal,blivertvunget(ellereralleredeblevet
tvunget)tilatgivederespolitikenmererestriktivdrejningfor
atsikrederesstillingoverforudlandet *Detteskader
samhandelen indenforFællesskabet ,somiøjeblikket eren
vigtigfaktoridenøkonomiske udviklingpåkortsigt.Disse
landevillesåledesikkebliveistandtilatudnyttealle
fordeleneafdeindenlandske tilpasningsbestræbelser ,dealle
harforetagetogburdefortsætte .Devillesåledesikke
længere,somiøjeblikket ,bidragetilatopretholdevæksteni
Fællesskabet .
Dererrisikoforatdisseugunstigetendenserblivermere
markerede itilfældeafenyderligere indskrænkning af
verdenshandelen elleretyderligere faldidollarkursen ,
hvilketvillefremkaldeennyafmatningafvæksteniFælles­
skabet.Ietsådanttilfældevildetsomalleredeforudset i
Rådets(økonomi-ogfinansministrene )konklusioner ijuli
1987drejesigomatværeparattilpåpositivmådeindenfor
rammenafdenfællesanstrengelse atanvendedenmellem
Fællesskabets økonomier eksisterende indbyrdes afhængig­
hed(sekapitel3,3).Ensådananstrengelse villebidragetil
opnåelsenafFællesskabets indremålsætninger ogtilgeno­
prettelseafdeinternationale betalingsbalanceligevægte pået
forverdensøkonomien tilfredsstillende vækstniveau .Tagermanhensyntillandenessærligeøkonomiske situation,
såerdebidrag,somdeenkeltelandeitilfældeafenyderligere
afmatningafvækstenvilkunneydetilensamarbejdsløsning
megetforskellige .IDanmarkogFrankrigforeksempelgør
denudenrigsøkonomiske situationdetnødvendigt —omend
iforskelliggrad—atbibeholdeennegativvækstforskel over
fordevigtigstehandelspartnere ogsamtidigyderligerestyrke
produktionsmulighederne .IDanmarkermulighederne forat
føreøkonomisk politikendnumerebegrænsede pågrundaf
etvedvarende betydeligtbetalingsbalanceunderskud .IFran­
krigburdedefor1988planlagteskattelettelser alleredenu
bidragetilatstyrkedenindenlandske vækstinden,for
grænser,dererforeneligemedudenrigsøkonomisk ligevægt.
Dogbørdisselandeværeparatetilattræffeyderligere
budgetpolitiske foranstaltninger tilfremmeafderesinterne
vækst,såsnartderesbestræbelser foratforbedrederes
erhvervslivs konkurrenceevne ogderesfællesskabspartneres
politikvirkergunstigtpåderesbetalingsbalancer .ITyskland
vildefor1988planlagteskattelettelser ydedetønskede
bidragtildennødvendige overgangtilenvækst,der
understøttes afindenlandske kræfter.Devilmedføreenvis
stigningibudgetunderskuddet ,somalleredeerpåvirketaf
afmatningen ivæksten .Iøjeblikketsynesdetvanskeligtat
gøreyderligerefinanspolitiske impulservirksomme ,hvis
Tysklandhandleralene.Ibetragtning afdenalleredeopnåe­
destyrkelseafproduktionspotentialet villeForbundsrepu­
blikkenfåfuldfordelafenfællesaktionsammenmeddens
partnereiFællesskabet ,hvilketvilleudvidehandlingsmarge­
nenoggøredetmuligtatfremskynde detforåreneefter1988
planlagteskattenedsættelsesprogram .IDetForenedeKonge­
rigeerinflationsfaren større.Enmoderatstigningide
nominelle lønninger villeafsvækkedennefareogogså
forbedreerhvervslivets konkurrenceevne ogdermedskabe
gunstigerebetingelserforinvestering ogbeskæftigelse .Detaf
myndighederne efterLouvreaftalen opstilledemålmedhenb­
likpåstabilisering afpundkursen kunneogsåbidragetilen
begrænsning afinflationen .Dettelandkunneimidlertidpå
nyttigmådebidragetilenstørredynamikindenforFælles­
skabet,hvisdetvedvarende kunneopretholde sinnuværende
forholdsvis højerealevækstrate samtidigmedmonetær
stabilitet .Varigepositivevirkningerharsådanneanstrengelser kun,
nårdevæsentligemakro-økonomiske ligevægtetilgodeses i
hvermedlemsstat ognårisærbudget-ogbetalingsbalance­
positioner ,somerholdbarepåmellemlang sigt,opnåseller
bibeholdes .Artenafmuligeforanstaltninger ogderestids­
planbørogsårettesigefterdenøkonomiske situationihvert
land.
Kundefemlande,hvisbudgetpolitiske situationermindre
anspændtogsomtilsammen tegnersigforca.70%af
Fællesskabets BNP,kunneiøjeblikket —setfraetbudget­
synspunkt —aktivtstøttevæksten.
Deandrelande,hvisbudgetsituation erustabil,burde
udnyttedefordele,deropstårfordemsomfølgeafstærkere
væksthosderespartnere,tilatnåderesbudgetsaneringsmål
vedethøjerevæksttempo .Idenneandengruppeerdeenkelte
landessituationer ogsåmegetforskellige ,IBelgienog
Nederlandene ervækstenstadiglav.Beggelandeharover­
skudoverforudlandetogharnæreforbindelser medderesHvisensådanaktionindgikiensamarbejdsløsning villedens
negativevirkningerpådeoffentligebutgetterogdeninden­
rigsøkonomiske ligevægtafsvækkes .Enisoleretaktionfor
deteneellerandetafdisselandekunnehurtigtføretil

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/29
øgedeoffentligeinvesteringer ,erdeblevetstrammere som
følgeafafmatningen ivæksten.Allebekræfternødvendighe­
denaf,atderivalgetafdennationaleøkonomiske politik
tageshensyntilfællesskabsdimensionen .fællesskabspartnere .Defårsåledesdetfuldeudbytteafet
meredynamiskklimaiFællesskabet .Detspillerum,der
opstårsomfølgeafenstærkvæksthosderesfællesskabspart­
nere,kunnedissetolandeudnyttetilatstyrkederes
indenlandske efterspørgselskomponenter ,hvorveddeskulle
kunnefastholdederesmålsætning medhensyntilengradvis
afviklingafbudgetunderskuddene ellertilhurtigereatnå
deressaneringsmål.I Spanien,ItalienogPortugalvilvæksten
sandsynligvis forblivehøjereendgennemsnittet forFælles­
skabet,skøntdenerlidtlavereendi1987.Dissetrelande
yderetvæsentligtbidragtildenrelativtstærkeudvidelseaf
samhandelen indenforFællesskabet .Enhøjerevækstrate
hosfællesskabspartnere villehjælpedissetrelandemedat
opretholde ellerendogforhøjederesnuværende vækstrate ,
samtidigmedatdebevarerenforsvarligudenrigsøkonomisk
stillingognedbringer deresbudgetunderskud somplanlagt
ellermåskeendoglidthurtigere .IGrækenland ogIrland
foregårsaneringsprocessen samtidigmedatvækstenermeget
langsom.Grækenland kæmperdesudenstadigmedetbety­
deligtunderskud Overforudlandet .Denlangsomme stigningipengemængden fortsætter ,meni
enmindremarkerettaktendtidligere .Dadensamtidige
stigningipriserogomkostninger skerendnulangsommere ,
opstårderertilfredsstillende spillerumforrealvækst.Envis
agtpågivenhed erdognunødvendigforatundgå,atderi
økonomien opståroverskydende likviditet .EfterLouvre­
aftalenhardollarkursen stabiliseret sig.IndenforEMShar
ensmidigereanvendelseafpengemarkedsrentesatserne bedre
endtidligerebidragettilatstabilisere debilateralevaluta­
kurser.Fortsættelse afenpengepolitik ,derpåtroværdigog
varigmådeharstabilitetforøje,bidragertiletyderligerefald
idenlangerente,somstadigerhøj,trodsfaldetidenkorte
renteogdenaftagendeinflation .
Ibeggedisselandeforbliversaneringen afdeoffentlige
finanserdenprioriterede opgave.
Selvomensådansamarbejdsløsning synesvanskelig ,erden
underdenuværende omstændigheder påkrævet,isæri
betragtning afdeverdensøkonomiske usikkerhedsfaktorer .I
tilfældeafenyderligereafmatningafvækstenkunneenefter
landeogtidsforløb velafstemtfinanspolitisk anstrengelse
føretiletbudgetunderskud igennemsnit forFællesskabet ,
derliggernogethøjereendidenuværende prognoser (4,5%
afBNPi1988).Iensituationhvormarkederne haren
betydeligstørretilpasningsevne ,oghvordenproduktive
kapitalsrentabilitet erstørre,kanmanimidlertidafensådan
politik,forsåvidtangårvækst,forventeatstigningen i
investeringerne ogdermedogsåiskatteprovenuet vilresul­
terneietresultat,dererstørreenddet,dervillehaveværeti
slutningenaf70'erneelleribegyndelsen af80'erne.Ensådan
finanspolitisk impulsvilleiøvrigtgivesåmegetdestostørre
resultater ,joflerelandederdeltager,ogjohurtigereden
indledende forværring afbudgettet ihvertlandkompenseres
afekstraskatteindtægter .Denheraffølgendevarigestyrkelse
afvæksteniFællesskabet villeikkeblotgøredetlettereatnå
detprioriterede indenlandske mål,ennedbringelse afar­
bejdsløsheden ,menogsåsamtidigspilleenvigtigrollei
forbindelse medløsningen afproblemer vedrørende de
internationale betalingsbalanceuligevægte .IndenforEMSvilleensådanpengepolitik gøredetlettereat
overvindedespændinger ,somkunneopståsomfølgeafden
alleredefremskyndede liberalisering afkapitalbevægelserne .
DepåRådets(økonomi-ogfinansministrene )mødeiNyborg
iseptember 1987opnåedefremskridt skulleogsåbidrage
hertil.Dapengepolitikken ikkelængereudenvisserisicikan
støttevæksten,fårbudgetpolitikken størrebetydning .Dette
gælderogsåmedhenblikpåforbedringafdeninternationale
økonomisk-politiske »policymix«.Ifællesskabsgennemsnit
falderdenoffentlige sektorsunderskud stadiglidt.De
budgetpolitiske retningslinjer for1988falderitrådmed
samarbejdsstrategien ogbidragertilforbedringafudbudsbe­
tingelserne ,medensdesamtidigt ietvistomfangstøtter
efterspørgslen .Hvisdeindgårirammenomenstabilitets­
orienteretøkonomisk politikvilhurtigereskattenedsættelser
ogøgedeoffentligeinvesteringer ,dererforenelige medenpå
mellemlang sigtforsvarlig offentliggældssituation ,bidrage
tilatstyrkeforudsætningerne forvækst.Gennemførelsen af
enstærkerevækstfremmende budgetpolitik støderoftepå
udenrigsøkonomiske ogbudgetbetingede bindinger .Disse
bindingerkunneløsnesindenforrammenomenfællesog
tidsmæssigt velafstemtanstrengelse ,hvordertageshensyn
tildenmellemmedlemsstaterne eksisterende indbyrdes
afhængighed .Skullederindtræffeennyafmatning ivæksten,
kunnefemfællesskabslande medenmindrespændtbudget­
situationiforskelliggradogunderforskellige betingelser
medvirkeiensådananstrengelse ,medensdeandremedlems­
staterkunneudnyttefordeleneafenstærkerevæksthosderes
partneretilatnåderesmålforsaneringenafderesoffentlige
finanserpåethøjerevækstniveau .Ensådananstrengelse ville
muliggøre enhurtigerekonvergens afbudgetsituationerne og
formindske risikoenfor,atnoglelandeblivertvungettilat
bremsederesegnevækstrater pågrundafstrammere bud­
getmæssige og/ellerudenrigsøkonomiske bindinger ,som
ogsåkunnehavenegativevirkninger påderespartnere .Landekapitlerne iandendelafdennerapport,hvorpåde
økonomisk-politiske henstillinger bygger,viserdebindinger ,
somhvertlandforsigerstilletoverfor.Hvadentendisse
vedrørerdenudenrigsøkonomiske ligevægtellerhvadderer
nødvendigt forsaneringafdeoffentligefinansermedhenblik
påatgennemføre skattenedsættelser ellerbestræbelser forat

Nr.L394/30 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
Vækstogbeskæftigelse
DenårligevækstrateforFællesskabets bruttonationalprodukt ifastepriserlåitidsrummet 1983-1986
påhalvdelenafdet,denlåpåiårene1960-1973 ,menbeskæftigelsen voksedenæstendobbeltså
hurtigt.Ifølgeprognoserne påmellemlang sigtfortidsrummet 1986-1991 vildennerelationmellem
vækstogbeskæftigelse ,someroverordentlig gunstigudfraetarbejdsmarkedspolitisk synspunkt ,
vedblivemedatgøresiggældende (jf.tabel1).
TABEL 1
Vækstogbeskæftigelse iFællesskabet
Gennemsnitlig årligprocentvis stigning
1973/1960 1979/1973 1983/1979 1986/1983 1991/1986(»)
BNPifastepriser 4,8 2,4 0,8 2,4 2,6
Beskæftigelse 0,3 0,1 -0,6 0,5 0,6
(')Prognose .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .
Dentærskel,somFællesskabets økonomiske vækstskalnåoppå,førderkanforventesnogen
forøgelseafbeskæftigelsen ,liggersåledesnupåetklartlavereniveauendi1960'erne .Kommissionens
tjenestegrene haranslået,atdennetærskeli1960'ernelåpåenvækstiBNPifastepriserpå4,2%,
medensdenitidsrummet 1973-1979 låpå2,1%ogitidsrummet 1979-1987 på1,7%.
DIAGRAM
Tærskler,somdenøkonomiske vækstskaloppå,førbeskæftigelsen begynderatvokse
4,2%(»)■
2,1% 1
1,7%(i)
1973/1960 1979/1973 1987/1979
(i)Vededenne(årlige)BNP-vækstrate begynderbeskæftigelsen atvokse.
Kilde:SkønfraKommissionens tjenestegrene .
Atvækstenidesenesteårerblevetmerebeskæftigelsesskabende ,erikkenogetnytfænomen,men
derimodfortsættelsen afentendens,somalleredebegyndteatgøresiggældendeunderdenførste
oliekrisei1973.Dennetendenserdogtilsyneladende blevetensmulemereudtalti1980'erne ,ligesom
detnuøjensynligerandrefaktorer,derliggerbagden.
Blandtdefaktorer,somøgervækstens »beskæftigelsesintensitet «,skalfølgendefremhæves :
a)nedsættelsen afdengennemsnitlige arbejdstidpr.beskæftiget ,hvilketgørdetmuligtatfordeledet
samledearbejdepåetstørreantalpersoner.Dennenedsættelse kanhaveformafnedsat
arbejdsuge ,længereferieogforøgelseafantalletafdeltidsansatte

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/31
b)destrukturelleforandringer ,derhængersammenmedservicesektorens tiltagendestørrelse.Ifølge
deteorier,dererbaseretpåtrehovedsektorer ,erdetkendetegnende forenudpræget
vækstøkonomi ,atservicesektoren læggerbeslagpåenstadigvoksendedelafnationalindkom­
sten.Daarbejdskraftintensiteten normalterhøjereiservicesektoren endindenfordevarepro­
ducerendeerhverv,bevirkerdenneudvikling,atvækstensbeskæftigelsesskabende effektøges
c)opbremsningen afprocesseniretningaføgetsubstitution afarbejdskraft medkapital,hvilket
betyder,atvæksteninationalindkomsten opnåsvedhjælpafrelativtmerearbejdskraft ogrelativt
mindrekapital.Tendensen iretningafstadigstørrekapitalintensitet erlangtmindreudtaltend
tidligere.Opbremsningen afsubstitutionen medkapitalbevirker,atarbejdskraftens gennemsnit­
ligeproduktivitet ikkevokserligesåhurtigtsomtidligere.Vækstenblivermedandreordmere
beskæftigelsesskabende .
Dissetrefaktorererikkeindbyrdesuafhængige ,menoverlapperhinanden .Deterderforikkemuligt
atforetageennøjagtigmålingheraf.Desudenudgørdeikkedenenesteforklaringpå,atvækstennu
harstørrebeskæftigelsesskabende effektendtidligere.
IFællesskabets firestoreindustrilande (EUR4)erdengennemsnitlige arbejdstid iheledenbetragtede
periodeigennemsnitafkortetmedlidtunder1%omåret(setabel2).11960'erneog1970'erneblev
arbejdstidsnedsættelsen ledsagetafenbehersketstigningibeskæftigelsen (0,1-0,2 %omåret);i
tidsrummet 1980-1985 bevirkedearbejdstidsnedsættelsen blot,atbeskæftigelsesnedgangen blev
bremset.Medenshovedvægten i1960'erneog1970'erneblevlagtpåennedsættelse afarbejdsugen og
enforlængelse afdenårligeferie,hardetidesenesteårnavnligværetdenøgedeanvendelseaf
deltidsarbejde ,somharbidragettilatøgevækstensbeskæftigelseseffekt .Detfremgårklartaftabel3,
hvilkenbetydningmangedoblingen afantalletafdeltidsansatte harhaftpåbeskæftigelsesudviklingen i
desenesteår.Itidsrummet 1983-1985 kunnebeskæftigelsesfremgangen udelukkende tilskrivesdet
øgedeantaldeltidsansatte ;dervarendogtaleomensvagnedgangiantalletaffuldtidsansatte .Tallene
viserklart,ateffektenafennedsættelse afdengennemsnitlige arbejdstidikkealeneafhængeraf
arbejdstidsnedsættelsens gennemsnitlige omfang,menogsåaf,omdengennemsnitlige arbejdstids­
nedsættelseharformafenforøgelseafantalletafdeltidsansatte ellerennedsættelse afarbejdstiden for
fuldtidsansatte .
Selvomforøgelsenafantalletafdeltidsansatte førstogfremmestharværetmærkbariservicesektoren
(deresandelidensamledebeskæftigelse voksedefra16,1%i1983til17,3%i1985),harderogså
væretensvagstigningideltidsbeskæftigelsen iindustrien (fra5,1%i1983til5,7%i1985).Denne
ansættelsesform vinderogsåudbredelseblandtmandligearbejdstagere (3,4%i1985mod2,8%i
1983),selvomdeltidsbeskæftigelse fortsatermestudbredtblandtkvinder(28,7%afsamtlige
kvindelige arbejdstagere i1985mod24,4%i1983).
Detskalherbemærkes ,atdenøgedeanvendelseafdeltidsarbejde imegetvidudstrækning erårsagtil,
atvækstenharfåetmerebeskæftigelsesskabende effekt.Idetomfangdennebeskæftigelsesreform eri
overensstemmelse meddeansattesegneønskerogikkeerenformforufrivilligunderbeskæftigelse ,er
deringengrundtilatrejseindvendinger herimod,navnligikkehvisdeneromfattetafdekollektive
overenskomster ogikkeindebærerstørreulempermedhensyntilsocialesikkerhedsordninger eller
karriereforløb .Detmåimidlertid ikkeladesudeafbetragtning ,atdedeltidsansatte hyppigt
rekrutteresfra»arbejdskraftreserven «(husmødreoglignende),såledesatdetregistrerede arbejdsløs­
hedstalikkenedbringes tilsvarende .
Denstrukturbetingede procesiretningafenstadigstørreservicesektor fortsætter .Servicesektoren har
siden1960tegnetsigforenbestandigstørredelafdensamledebeskæftigelse ogafbruttonational­
produktet (setabel4).Dennedeleridesenesteårendogvoksetmedstadigtiltagendehast.Intil1973
forløbstigningen iservicesektorens bruttoværditilvækst paralleltmeddeøvrigesektorersvækstrate ;
sidendaharservicesektorens vækstrateliggetoverøkonomiens samledevækstrate .Desudener
servicesektorens stærkebeskæftigelsesskabende effektidesenesteårblevetendnumereudtalt(se
tabel4).I1984og1985voksedeservicesektorens værditilvækst ifasteprisermednæsten3%i
årsgennemsnit ogblevledsagetafenbeskæftigelsesfremgang påca.2%.Itidsrummet 1973-1979lå
detilsvarendeprocentsatser påhenholdsvis 3,2%og1,7%.Denneøgedebeskæftigelsesskabende
effektkanutvivlsomt ividudstrækning tilskrivesdetstærktøgedeantalansattepådeltid.
\

Nr.L394/32 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
Langtidstendensen tiløgetkapitalintensitet ogbesparelserpåarbejdskraftområdet harværetmindre
udtaltiFællesskabet sidendetførsteolieprischok i1973.Dettekanudledesafdetbidrag,som
substitutionen afarbeidskraft medkapitalharydettilforbedringen afarbejdskraftens produktivitet
(setabel5).Itidsrummet 1960-1973androgdettebidragiårsgennemsnit 1,8%idenprivatesektor
(dvs.densamledeøkonomiminuslandbruget ,boligbyggeriet ogdenoffentligesektor),menkun
1,3%itidsrummet 1979-1986 (EUR4).Nedgangen harværetsærligudtaltiForbundsrepublikken
TysklandogItalien.Detharutvivlsomtvirketfremmendepådenneudvikling,atreallønsstigningen i
medlemsstaterne harværetdæmpet,ogatudbuddetpåarbejdsmarkedet harværetstort.Derharikke
væretsynderligstortilskyndelse tilatrationalisere .Detharværetrentabeltatansættemere
arbejdskraft .Detteharstimulerettiløgetbeskæftigelse idestærktarbejdskraftintensive sektorer
(såsomservicesektoren ).Tendensen tilopbremsning afsubstitutionsprocessen kanmegetvelblive
endnumereudtalt,hvisdennuværende udvikling iretningafmindrestringentebestemmelser om
arbejds-ogdriftstidenfortsætter .Derbørifremtidenudfoldesbestræbelser foratbevareogudbygge
alledefaktorer,somøgermulighederne forenvækstinduceret beskæftigelsesfremgang .Samtidigviser
opbremsningen afarbejdskraftens ogkapitalensproduktivitetsgevinster (jf.tabel5),atden
økonomiske proceserblevetmindreeffektiv.Denøkonomiske vækstkrævermerekapitalog
arbejdskraft nuendtidligere.Hvisvækstenskalværestærktbeskæftigelsesskabende ,erdetderfor
nødvendigt ,atinvesteringerne voksermereendproportionalt .
Deoffentligemyndigheders beskæftigelsesfremmende tiltagharidesenesteårogsåbidragettilatgøre
vækstenmerebeskæftigelsesskabende .Dissetiltaggjordedeti1985og1986muligtatbeskæftige
mereendenmillionlønmodtagere iFællesskabet .Tiltagenesbeskæftigelseseffekt erimidlertidtildels
blevetneutraliseret afenklaropbremsning afansættelsestempoet indenforoffentligservice
(gennemsnitlig 1%årligtitidsrummet 1979-1985mod2,3%itidsrummet 1973-1979 ).Idefleste
medlemsstater gårtendensenimidlertidsomfølgeafbudgetmæssige besparelser nærmestiretningaf
stabilisering afantalletafpersoner,somerbeskæftiget indenforrammerneafsådanneprogrammer .
Derkanderforikkeforventesandetendenstabiliserende beskæftigelseseffekt afdissespecifikke
arbejdsmarkedsmæssige tiltagogihvertfaldikkenogenstyrkelseafvækstensbeskæftigelsesfrem­
mendeeffekt.
Resumé:Dentærskel,vedhvilkenvækstenibruttonationalproduktet ifastepriserførertiløget
beskæftigelse ,erfaldetframereend4%årligtfør1973tilmindreend2%i1980'erne .Denne
forstærkede beskæftigelsesfremmende effektafdenøkonomiske vækstkantilskrivesnedgangen iden
gennemsnitlige arbejdstidpr.beskæftiget (dettefænomenskyldesistadighøjeregraddenøgede
anvendelse afdeltidsarbejde )ogopbremsningen afprocessen iretningaføgetsubstitution af
arbejdskraft medkapital(sombremserstigningen iarbejdskraftens produktivitet ).Hertilkommeren
vækstovergennemsnittet idenstærktarbejdskraftintensive servicesektor .Disseeffekterkanikke
sammenlægges udenvidere,idetdeibetydeligtomfangerindbyrdesafhængige .Dererdogingentvivl
om,atvækstensøgedebeskæftigelseseffekt imegetvidudstrækning skyldesdissefaktorer.
TABEL2
Udførtarbejde,gennemsnitlig arbejdstidpr.beskæftiget ogantalbeskæftigede
(årligeprocentvise stigningstakter )
\1970/1960 1980/1970 1985/1980 1983/1980 1985/1983
Tyskland
—udførtarbejde -0,8 -1,2 -1,2 -1,6 -0,4
—arbejdstid -1,0 -1,1 -0,5 -0,3 -0,8
—antalbeskæftigede 0,2 -0,1 -0,6 -1,3 0,4
Frankrig \ \ I
—udførtarbejde 0 -0,4 -2,0 -3,1 -1,3
—arbejdstid -0,6 -0,9 -1,6 -2,1 -0,7
—antalbeskæftigede 0,6 0,5 -0,4 -1,0 -0,6
ItalienII||II||
—■udførtarbejde -1,1 -0,7 0 -0,2 0,3
—arbejdstid -0,6 -1,2 -0,6 -0,5 -0,8
—antalbeskæftigede -0,5 0,5 0,6 0,3 1,1

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/33
1970/1960 1980/1970 1985/1980 1983/1980 1985/1983
DetForenedeKongerige
—udførtarbejde -0,9 -0,7 "1,1 -3,1 2,2
—arbejdstid -1,1 -0,9 -0,5 -1,0 0,4
—antalbeskæftigede 0,2 0,2 -0,7 2,1 1,7
EUR4 \||II
—udførtarbejde -0,7 -0,8 -1,1 -1,8 0,2
—arbejdstid -0,8 -1,0 -0,8 -0,9 -0,5
—antalbeskæftigede 0,1 0,2 -0,3 -0,8 0,7
Kilde:Eurostat,OECD'sbeskæftigelsesprognoser for1987.
TABEL3
Procentvis stigningiantalletafbeskæftigede fra1983til1985
BDK DGR FIRL I LNLUKEUR10
lait 0,85,60,81,3-1,2-4,30,90,63,33,31,1
Bidrag(')tilstigningen idetsamledeantalbeskæftigede :
—Fultidsarbejdere 04,00,41,4-2,5-4,20,201,10,9-0,1
—Deltidsarbejdere 0,81,60,4-0,11,3-0,10,70,62,22,41,2
(')Vedopdelingen afdetsamledeantalbeskæftigede påfuldtidsarbejdere ogdeltidsarbejdere påbasisafresultaterne af
stikprøveundersøgelsen afFællesskabets arbejdsstyrke skaldertageshensyntil,atdenpågældende undersøgelse erforetageti
løbetafenenkeltafåretsuger(nærmerebestemt iforåret)ogderformuligvisikkeerheltrepræsentativ for
årsgennemsnittet .
Kilde:Eurostat,stikprøveundersøgelse afarbejdsstyrken ,1983og1985.
TABEL4
Beskæftigelse ogvækstiFællesskabets (EUR12)samledeøkonomiogidetsservicesektor
1968/
19601973/
19681979/
19731985/
19791983 1984 1985
Samletantalbeskæftigede
(%pr.år) 0,10,50,1-0,3-0,5-0,10,6
Bruttonationalprodukt ifastepriser
(%pr.år) 4,64,92,4 1,21,42,32,4
Antalbeskæftigede iservicesektoren
(%pr.år) 1,71,91,7 1,51,21,92,2
Servicesektorens bruttoværditilvækst
ifastepriser(%pr.år) 4,55,03,2 2,12,02,82,9
1960 1968 1973 1979 1983 1984 1985
Aantalbeskæftigede iservicesektoren i
forholdtildetsamledeantal
beskæftigede (%) 39,144,247,3 51,855,756,857,6
Servicesektorens bruttoværditilvækst i
forholdtilbruttonationalproduktet (%)48,152,753,5 57,259,259,459,5
Kilde:Eurostat .

Nr.L394/34 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
TABEL5
Detbidrag,somsubstitutionen mellemproduktionsfaktorerne ydertiltrend'enfordenprivatesektors
produktivitet H;årligestigningstakter
D F I UK EUR4USA(2)Japan(2)
Arbejdskraftens produktivitet (3)
1973/1960 4,35,16,53,14,51,89,6
1979/1973 3,83,42,22,73,10,13,0
1986/1979 2,52,41,42,72,30,33,8
Kapitalens produktivitet \
1973/1960 -2,10,20,5-1,7-0,9-0,3-0,5
1979/1973 -1,3-1,2-0,7-1,8-1,3-0,8-1,5
1986/1979 -2,0-2,0-1,2-1,5-1,7-0,5-3,0
Produktionsfaktorernes || Il
samledeproduktivitet \\|| II
1973/1960 1,93,44,71,72,71,25,8
I979/I973 1,91,81,31,41,7-0,11,4
1986/1979 0,80,80,61,51,00,11,3
Detbidrag,somsubstitutionen af \|| \
arbejdskraft medkapitalydertilden \ I \
forhøjedeproduktivitet \ \ \ \ \
1973/1960 2,41,71,71,41,80,53,5
1979/1973 1,91,60,91,31,40,21,6
1986/1979 1,61,50,81,21,30,22,5
(1)Denprivatesektor=densamledeøkonomiminuslandbruget ,boligbyggeriet ogdenoffentligesektor.
(2)Derforeliggerkundatatilogmed1985.
(3)Somfølgeafsektorernesafgrænsning ogdefinitionen afarbejdstidens varighed(antalpræsteredearbejdstimer pr.uge)erde
ovenforanførteværdierikkeheltsammenlignelige meddataeneitabel2.
Definitioner :
—Arbejdskraftens produktivitet :bruttoværditilvækst ifastepriserpr.arbejdstime .
—Kapitalensproduktivitet :Bruttoværditilvækst ifastepriserpr.installeretkapitalenhed ifastepriser.
—Produktionsfaktorernes samledeproduktivitet :vejetgennemsnit afarbejdskraftens ogkapitalensproduktivitet .Vægtene
svarertilderespektivefaktoraflønningers andeleibruttoværditilvæksten .
—Detbidrag,somsubstitutionen afarbejdskraft medkapitalydertildenforhøjedeproduktivitet :forskellenmellem
stigningstakterne forarbejdskraftens produktivitet ogproduktionsfaktorernes samledeproduktivitet (derhenvisesidenne
sammenhæng tilEuropæisk Økonomi ,nr.20,juli1984).
Kilde:SkønfraKommissionens tjenestegrene .
Langfristede rentesatser
Dererisærtoårsagertil,atennedsættelseafdelangfristede rentesatser ialmindelighed kanforventes
atfremmesamarbejdsstrategiens gennemførelse :fordetførstevirkerlavesatserstimulerende på
investeringsaktiviteten ,ogfordetandet—ogmåskevigtigereendnu—indebærerdeenmærkbar
lettelseafdeoffentligebudgetter ,somerstærkttyngetafrente-ogafdragsbetalingerne påden
offentligegæld.Lavererenteførerderfortilstørreråderumtilsikringafenhurtigeresaneringelleren
styrkelseafdenøkonomiske vækst.
Beslutningen omatinvestereafhængerimegetvidudstrækning af,hvorstorforskelderermellem
investeringens forventederentabilitetogfinansieringsomkostningerne ellerafkastetafenfinansiel
kapitalanbringelse .Deternødvendigtatøgedenneforskel,hvisinvesteringsaktiviteten skalgøres
meredynamisk .Rentabiliteten haralleredeværetvoksendeidesenesteår.Detskaldogtilføjes,atden
gennemsnitlige rentabilitetafdenerhvervsmæssige kapitalindenforFællesskabet endnuikkeernået
oppådetniveau,dengenereltlåpåi1960'erne (sediagram12).Deterfortsatbådemuligtog
nødvendigtatforetageyderligereforbedringer .Menennedbringelse afdelangfristederentesatserville
ligeledeshavepositivindvirkning påinvesteringerne .IfølgedeafKommissionens tjenestegrene
foretagneøkonometriske analyservilleenvarignedbringelse afdelangfristederentesatsermed0,8
pointsstøttetafenstabiliseringafinflationsforventningerne påetlavtniveaupåfireårgøredetmuligt
atøgedeårligeprivateinvesteringer medlidtover2%;dereftervilledeprivateinvesteringers årlige
vækstrateligge0,4-0,5%højereendførændringen .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/35
Detandetvigtigeaspektveddelangfristede rentesatsererderesindvirkning pådeoffentligeunderskud
ogderigennem pådenbudgetpolitiske styring.Enrentesænkning indvirker iførsteomgang
umiddelbart påfinansieringsomkostningerne itilknytning tilnyoptagnelån.Senereførerrentesænk­
ningentilentilsvarende aflastningafdeoffentligebudgetter itaktmed,atdengamlegældfornys,
forudsatrentesænkningen erafvarigkarakter.Selvomdenumiddelbare effektoftekanvære
ubetydelig ,medmindre derertaleomlandemedmegetstorebudgetunderskud ,kanderpålangsigt
væretaleomensærdelesmærkbareffekt.IfølgeskønforetagetafKommissionens tjenestegrene kan
effektenafdenforudsatte rentesænkning på0,8procentpoints megetvelpålangsigtbliveen
gennemsnitlig nedbringelse afFællesskabets budgetunderskud med0,5-0,6%afBNP,efteratden
samledegælderforfaldettilbetalingogrefinansieret tillavererente.Ifølgeetforsigtigtskønkander
overfireårblivetaleomenlettelsepå0,4BNP-procentpoints .Dennelettelseafrentebyrden kan
gradvisføretil,atbudgetpolitikken gøresmerefleksibel.
Ensådanlettelsevilleisærkommedelandetilgode,derhardenstørsteoffentligegæld.Denvilleiet
omfang,derliggerklartovergennemsnittet ,bidragetilatdæmpedenoffentligegældsindbyggede
dynamik,somdisselandeiøjeblikketkunkanbremsevedenkraftigoverskudsbudgettering ekskl.
renter.Denvillederigennem bidragetilenihøjgradønskeligkonvergerende udvikling i
medlemsstaternes offentligegæld,hvilketattervillehavegunstigevirkninger iformafkonvergerende
udvikling inedadgående retningforrentesatserne selv.
Hvilkendom,derskalfældesoverdenominellerentesatsers absolutteniveau,afhænger imegethøj
gradaf,hvordandeliggeriforholdtilinflationstakten ,dvs.»realrentens «størrelse.Inflationsfor­
ventningerne eridennehenseendeafafgørendebetydning .Dadisseimidlertidikkeerdirektemålelige,
benyttes»realrenten «måltsomforskellenmellemdennominellerenteogdenaktuelleinflationstakt
oftesomproxy.Dererimidlertid visseproblemer forbundetmeddennemetode,navnlighvis
inflationstakten fluktuerer kraftigt.Idettetilfældeafvigerdenaktuelleinflationstakt ogden
forventede inflationstakt sandsynligvis stærktfrahinanden,ogdeøkonomiske beslutningstagere
skuffesideresforventninger .Deterogsåetømtåleligtforetagende atvælgedenretteindikatorfor
inflationen .Ialmindelighed udviklerdeforskellige indikatorer forinflationen (BNP-priser ,prisin­
deksetforprivatkonsum,enhedslønomkostningerne iløbendepriser)sigparallelt.Mennårdersker
storeændringer iderelativepriser,såledessomdetf.eks.vartilfældeti1986efterbytteforholds­
forbedringen ikølvandetpådollarensdepreciering ogfaldetioliepriserne ,kandisseforskellige
indikatorer udviklesigividtforskelligretning.Derskaltageshensyntildissefaktorerved
bedømmelsen afrealrentens niveauogdeeksisterende margenerforfremtidige faldheri.
' 1
Måltmedhistoriensalenerderiøjeblikketstorafstandmellemdenlangfristede nominellerenteog
inflationstakten ,nemligca.5%(sediagrammet ).Denneafstandernaturligvis klartstørreendi
1970'erne ,dadensvingedeomkringnul,ogrealrentenindimellemendogvarnegativ.Realrenten var
imidlertidpådaværende tidspunkt ihøjeregradudtrykforustabilevalutaforhold kombineret med
højeinflationstakter ogfluktuerede kraftigtudenatafspejledenrelativeknaphedpåkapital.Pådette
tidspunktspillederentesatserne ienrækkelandeikkelængeredenrolle,deskalspillesommiddeltilat
kanaliserekapitalenhentildenmestrentableanvendelse afdenknappeopsparing .Detteførte
sandsynligvis tilspildaffinansielle ressourcer oggjordeproduktionsprocessen endnumere
kapitalintensiv .Menafstandenmellemrentesatseroginflationstakter erpånuværende tidspunktogså
nogetstøtteendafstanden i1960'erne ,dermedhensyntilvalutariskstabilitettålernogetbedre
sammenligning meddenaktuellesituation .Dethøjerealrenteniveau erogsåtegnpå,atopsparingen
ikkeertilstrækkelig stortilatdækkedeforskellige økonomiske beslutningstageres finansierings­
behov.
Sidenbegyndelsen af1980'ernehardetvedhjælpafenstabiliserende pengepolitik væretmuligtat
udvirke,atrentesatserne mereeffektivtsikrerligevægtpåkapitalmarkederne .Detforholdsvis høje
renteniveau kantilskrivesenrækkefaktorer;hvisdissefaktorerudviklersigigunstigretning,erder
begrundethåbom,atdelangfristede realrentesatser varigtvilværeaftagende ,udenafdenerhvervede
stabilitetsættesoverstyr.
Betragtermaniførsteomgangdeninternationale situation,kandetkonstateres ,atDeForenede
Statersunderskudpåstatsbudgettet ogiudenrigsøkonomien samtudviklingslandenes gældssituatipn
vejermegettungtpådeinternationale kapitalmarkeder .Idenudstrækning detlykkesatformindske
disseuligevægte ,erdetmuligtatskaberåderumforenrentesænkning pådissemarkederog
derigennem pådeeuropæiske kapitalmarkeder .

DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87Nr.L394/36
SermanderefterpåFællesskabets situation,mådeterkendes,attendenseniretningaffornyet
stabiliteteretforholdsvisnytfænomen,ogatinflationsbekæmpelsesprocessen endnuikkeerafsluttet
isamtligelande.Hvispengepolitikken varigtogoverbevisende holdesfastpåenstabilitetsmålsætning ,
oginflationstakten årforårholdespåetlavtniveau,vildetantageligværemuligtatsænke
inflationsforventningerne yderligere,hvilkethargunstigindflydelsepårentesatserne .Desudenvilen
gradvisforbedringafligevægtenmelleminternopsparingoginvesteringer formodentlig bidragetilat
sænkerealrentesatserne .Ensådanforbedringermulig,hvisstimuleringen afinvesteringsaktiviteten
indenforsamarbejdsstrategiens rammerledsagesafenforbedretrentabilitetkombineret meden
gradvisforøgelseafvirksomhedernes cashflowogdermedenstyrkelseafdeninterneopsparing .
Desudenvildervedenuændretpolitikgradvisskeensaneringafdeoffentligefinanserdesteder,hvor
deternødvendigt ,ogdenmerekonvergerende udviklingigældssituationen ideforskellige
medlemsstater kanforventesatvillebidragetilatmindskespændingerne påkapitalmarkederne og
beredevejenforenstabiliseringbådeindad-ogudadtilviapengepolitikken .Denrentesænkning ,der
dervedåbnesmulighedforindenforFællesskabet ,kanbidragetil,atrentespændet mellemde
europæiske ogdeamerikanske satserindsnævres idetomfang,somhensynettilenmerestabil
dollarkurs kræver .
LANGFRISTEDE RENTESATSER
(årsgennemsnit )
Forskellemellemnominellerentesatser ogændringer iBNP-priser
1.Denunderliggende interneinflationrepræsenteres afBNP-priserne .Setoverlængeretidsrumerudviklingen
heristortsetidentiskmedudviklingen iprisindekset forprivatkonsum(gennemsnit fortidsrummet
1970-1985 :BNP-priser :+10,1%årligt;prisindeksforprivatkonsum:10,0%årligt;EUR12).Mender
forekommer visseårbetydeligeudsvingiforbindelsemedkraftigeændringerafbytteforholdet (f.eks.1974:
BNP-priser :+13,0%;prisindeksforprivatkonsum:+14,6%;1986:BNP-priser :+5,6%;prisindeksfor
privatkonsum:+3,7%,EUR12).
2.Dennominellerentesatssvarertildetvejedegennemsnit afderepræsentative langfristede nominellerentesatser
påEF-landenes kapitalmarkeder (sammenvejningsgrundlag :BNPi1985-priser og-KKP).

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/37
DELII
DENØKONOMISKE POLITIK IMEDLEMSSTATERNE
BELGIEN
dervedatkunnenåmålsætningen på7%i1989.Dettevil
indebæreennyrækkeudgiftsnedskæringer ,isærafdesociale
overførsler ogdriftsudgifterne ,samttilvejebringelse afnye
indtægtskilder ,delvisgennemprivatisering afvisseoffentlige
virksomheder .IBelgienfikdenbetydeligefinanspolitiske tilpasning iløbet
af1987enmarkantindvirkning påvækstenidenindenland­
skeefterspørgsel ,somfaldttil1,6%måltifastepriser;og
eftersomudenrigshandelen måltimængderfortsatbidrog
negativttiløkonomien ,faldtvæksteniBNPtil1,3%.På
trodsafdennenogetmatteudviklingvardefasteerhvervs­
investeringer fortsatbetydelige ,ogdestegknap8%ifaste
priserforandetåritræk,medensdeoffentligeinvesteringer
faldt10%.Mængdemæssigt stegdetprivateforbrugkun
1,5%somfølgeafnedgangen idedisponiblerealindkom­
ster.Importenmåltimængdersteghurtigereendeksporten ,
menbytteforholdet blevfortsatforbedret,ogbetalingsbalan­
censløbendeposterudvisteetbetydeligtoverskud (2,3%af
BNP).Stigningen iforbrugerpriserne blevholdtnedepå
1,8%påårsbasis.Arbejdsløsheden giknogettilbagetiltrods
fordefinanspolitiske foranstaltningers dæmpende indvirk­
ningpåbeskæftigelsen .Samtidigharregeringen bebudetetambitiøstskattereform­
programiløbetaf1989-1993 ,somomfatterennedskæring
afantalletafpersonskatter ogafskatteprocenterne ,hvilket
delvisskalopvejesvedatafskaffenogleafvirksomhedernes
oghusholdningernes skattefradrag .Programmet erendnu
ikkeforelagtParlamentet .
Foratafbødevirkningerne påarbejdsmarkedet afden
strammefinanspolitik ogdenbeskedneøkonomiske vækst
harregeringen isitprogramfor1988foreslåetnogledirekte
ogspecifikkebeskæftigelsesforanstaltninger ,herunderned­
sættelseafsocialesikringsomkostninger idissesektorerog
forbedring afmulighederne forungearbejdsløse oglangtids­
ledige.Jobskabelsen idenprivatesektorforløberfortsat
gunstigtunderindtrykafdenfortsattenedgangienhedsløn­
omkostningerne måltifastepriser.Udfraenvurderingaf
lønoverenskomsterne for1987og1988vilstigningen i
realindkomsterne formentlig væremindreendproduktivi­
tetsfremgangen .Dedisponiblerealindkomster vilkunnestigenogethurtigere
i1988.Dettevilsammenmetetyderligerefaldiopsparings­
kvotenkunnefådetprivateforbrugtilatstigeisammetakt
somi1987.Deprivateinvesteringer vilfortsatstigeansporet
afbedrefortjenstmargener ogdenfortsatbeskedneudvikling
ireallønningerne .Udenrigshandelen vilformentlig bidrage
positivttilvæksten,idetdenomkostningsbetingede konkur­
renceevne igenforbedres .Underdisseomstændigheder
skulledetværemuligtatfastholdeetoverskudpåbetalings­
balancensløbendeposterpåomkring4,5%afBNP.Real­
væksteniBNPvilkunneblivepåknap2%,hvorimod
arbejdsløsheden vilfaldenoget.Inflationen vilfortsatligge
påetbeskedent niveau,omendderkanblivetaleomen
mindrestigning,tildelsfordiimportpriserne erbegyndtatgå
opad.Desudenharforbedringer afarbejdsmarkedets funktion
gjortdetmuligtatøgesmidigheden påudbudssiden .Nye
lovemedmeresmidigebestemmelser omsøndagsarbejde ,
natarbejde ogarbejdstiden trådteikraftijuli.Ihenholdtil
lovenekanderindføresnyearbejdsaftaler vedkollektive
forhandlinger indenfordeenkeltesektorerellervirksomhe­
der.Denneøgedesmidighedogdemoderateinterneomkost­
ningerskabergunstigevilkårforudviklingen ieksportog
investeringer .Saneringen afdeoffentligefinansererfortsatenmålsætning ,
dernyderabsolutprioritet.Dererfleregrundetil,at
yderligereresultaterpådetteområdeerstærkttiltrængte :
bruttogælden erbetydeligognåedei1987oppå125%af
BNP(dettilsvarende talforheleEFunderéter61%),
udlandsgælden alenetegnersigfor20%afBNP,rentebyr­
denvilnåoppå11%afBNP(5%forEFunderét);endeliger
degensidigemultiplikatorvirkninger mellemgældenog
rentebetalingerne endnuikkebragtunderkontrol.Denafregeringen indførtepolitiki1982medhenblikpåat
genoprette erhvervslivets rentabilitet ogsanerefinanserne
haralleredeøgeterhvervsinvesteringerne ,isæri1986-87 .
Pengepolitikken tagersigtepåatbevarebelgierfranc'ens
kursstabilitet indenforDetEuropæiske Monetære Systemog
samtidigudnyttedeteksisterende råderumtilatskabe
grundlagforetfaldirentenogenlempelseafrente-og
afdragsbyrden fordenoffentligegæld.Justeringen ijanuarEfterenkraftignedskæring (ca.3%afBNP)afstatens
finansieringsbehov i1987hovedsagelig takketværestore
nedskæringer afdeoffentligeudgifter,erdetregeringens
hensigtatreducerebudgetsaldoen i1988til7,4%afBNPfor

Nr.L394/38 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
1987medførteenopskrivning afdenbelgiskefrancmed2%
iforholdtilECUefteropskrivningen på1%vedforegående
justeringiapril1986.Detbetydeligeoverskudpåbetalings­
balancensløbendeposterogdebeskedneinflationstal har
gjortdetnemmereatgennemføre dennepolitik.Bestræbel­
sernepåatmindskebudgetunderskuddet vilformentlig
bidragetilatlettedestrammevilkårforrenten,somer
dikteretafændringerne ikapitalbevægelserne .Denneudvik­
lingvilsammenholdt medoverskuddet påbetalingsbalan­
censløbendeposterogsåkunnegøredetmuligtformyndig­
hederneatreducereudenlandsgælden ,somharhobetsigop
siden1979.investeringerne ogbegrænserentebyrden iforbindelse med
detoffentligesgæld.Løntilbageholdenhed vilbevarekonkur­
renceevnen ogholderentabiliteten påettilfredsstillende
niveau.Såfremtdissebetingelser ertilstede,vilvæksten
kunnestigeigenoggøredetlettereatrealiseredebelgiske
myndigheders dobbeltemålsætning :nedskæring afbudget­
underskuddet ogafbyrdenaftvungneafgifter—enmålsæt­
ning,derpasserindidenafEFanbefalede strategi,ogsom
forventesatfågunstigindvirkning påbeskæftigelsen .Hvis
myndighedernes målsætning skalopfyldesipraksis,må
myndigheden bevarekontrollen overdeoffentligeudgifter,
ogdenbelgiskeøkonomimåogsåværeistandtilatkunne
udnytteentilstrækkelig dynamisksamhandel iEF.Derved
vilmanvedgennemførelsen afprogrammet forskattelettelser
kunnenøjesmedatstøttesigtildegunstigeindvirkninger på
budgettet,somvilbliveskabtafenforbedring afvækstbe­
tingelseindenforEF.Omgenopretningsplanen fordenbelgiskeøkonomilykkes,
afhængerafsamspilletmellemenrækkefaktorer.Enlav
inflationstakt vilbidragetilatholderentennede,fremme

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/39
Belgien:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling
(årligændringi%)
1983 1984 1985 1986i1) 1987(2) 1988(2)
Bruttonational­
produkt""iløbendepriser
ifastepriser
BNP-deflator6,0
-0,3
6,37,2
1,6
5,56,7
1,5
5,16,9
2.3
4.43,4
1,3
2,14,0
1,8
2,2
Privatforbrug,deflator 7,3 6,5 4,8 1,3 1,8 2,5
Fastebrutto­
investeringer <
ifastepriserrprivate
offentlige
^ialt-3,6
-7,6
-4,34,4
-8,8
2,23,8
-13,1
1,26,6
-7,2
4,87,0
-11,0
5,04,9
0,2
4,4
heraf:byggeri
kapitalgoder
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante
priser
ForskeliforholdtilandreEF-lande (3)-5,5
-2,3
-2,5
-3,8-4,8
13,9
i,7
-0,1-0,4
3,5
1,3
-1,01,6
9,1
3,4
-0,31,6
9,2
1,6
-1,03,1
6,0
1,7
-0,6
Lønsumpr.
lønmodtager"nominel
realA('«)
,.BH6,0
-0,3
-1,35,8
0,3
-0,64,4
-0,7
-0,42,5
-1,8
1,23,7
1,6
1,93,0
0,8
0,5
Produktivitet (s)
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed
Konkurrenceevne (6)
Beskæftigelse
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (7)
Saldopåbetalingsbalancens løbendeposter
i%afBNP
Langrente
Pengemængde (8)
Offentlignettolånoptagelse eller
-långgivning i%afBNP(9)
Offentliggældi%afBNP
Renterafoffentliggældi%afBNP0,9
-1,2
-2,2
-1,1
14,4
-0,6
11,8
7,0
-11,3
105,1
9,41,7
-1,4
-1,3
0,0
14,5
-0,4
12,0
6,1
-9,4
111,0
9,90,6
-1,2
I.1
0,8
13,7
0,4
10,6
6,7
-8,4
117,9
10,61.3
-3,1
4,5
1,0
12,6
2.4
7,9
10,7
-8,7
120,3
11,11,2
0,4
3,8
0,1
12,4
2,3
7,6
8,0
—6,6
125,3
10,91,6
-0,8
-0,6
0,2
12,1
2,3
7.4
6,0
-6,1
128,4
11,0
(1)SkønfraKommissionens tjenestegrene ,september 1987.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,september1987.
(3)Forskeliprocentpoints .
(4)A:BNP-deflator ,B:privatforbrugsdeflator .
(5)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(s)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceretenhediøkonomiensomhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(7)Eurostatdefinition .
(8)Ultimoåret.
(®)Lånoptagelse somangivetherervæsensforskelligt fradetnationalebudgetbegreb »nettosaldo,derskalfinansieres«,somomfatterlån,forskud,kapitalindskud og
visseaffinansministeriets transaktioner .

Nr.L394/40 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
DANMARK
Derforventesenvisstigningiaktiviteten igeniløbetaf1988,
isærsomfølgeafenfortsatforbedring afudenrigshandels­
talleneregnetifastepriser.Vækstenpåeksportmarkederne
vilformentlig værebeskeden,ogkonkurrenceevnen kan
bliveyderligereforværret .Pådenandensidevilproducen­
ternemuligvispågrundafdetvigendeindenlandske marked
vendesigmeremodudlandet,ogeksporten vilsåledes
alligevelkunnestigehurtigereendi1987.Derregnesmeden
fortsatnedgangidenindenlandske efterspørgsel ifaste
priser,omendietnogetlangsommere tempo,ogdettevilgive
sigudslagiet:yderligerefaldiimportmængderne .Som
gennemsnit foråretvilbruttonationalproduktet kunneudvi­
seenstigningpåunder1%,ogarbejdsløsheden vilforment­
ligstigetilethøjereniveauendi1987.Deindenlandske
omkostninger vilvokseilangsommere tempo,menøgede
importpriser vilpresseomkostningerne op,ogdenlangsom­
merevækstiforbrugerpriserne erderforikkesandsynlig .På
baggrundafdenforventede forværring afbytteforholdet
(somafspejlerenstigningiimportpriserne såvelsometfaldi
eksportpriserne pålandbrugsprodukter ),vilhandelsbalan­
cenregnetiløbendepriserikkebliveforbedretheltitaktmed
ændringerne ihandelsbalancen måltifastepriser.Endvidere
kanderskeenforværring afdeusynligepostersomfølgeaf
nettooverførslerne fraEF.Ikkedestomindrevilunderskud­
detpåbetalingsbalancens løbendeposterformentligfaldefra
2,9%afBNPi1987til2,2%i1988.EfterfemårmedenvækstoverEF-gennemsnittet ventesderi
Danmarketmindrefaldibruttonationalproduktet i1987
måltifastepriser.Eksportenafvarerogtjenesteydelser faldt
ganskevistalleredei1986,menaktivitetsniveauet blev
opretholdt afenmegetkraftigudvidelseafdetprivate
forbrug(5,7%igennemsnit iforholdtil1985).Modårets
slutningnoteredesdogenkraftignedganginøglekomponen­
terafdenindenlandske efterspørgsel underindtrykafringere
eksportudsigter ogdermedogsåringereinvesteringsklima
samtsomdegentagneogmegetkraftigestramninger af
finanspolitikken iløbetafåretogforanstaltningerne med
henblikpåatøgedeprivatehusholdningers opsparingskvo­
te.Detprivateforbrugfaldtsåledesomkring5%alenefra
tredjetilfjerdekvartal1986ogvilselvmedenvisstigningi
løbetaf1987formentlig udviseetmindrefaldigennemsnit i
1987iforholdtil1986.Boligbyggeriet anslåsatværefaldet
ca.10%,ogerhvervsinvesteringerne vilformentlig også
væremindsket .Selvomdeoffentligeinvesteringer stegnoget
iforholdtil1986,forventesdersåledesalligevelennedgang
påca.6,5%idesamledefastebruttoinvesteringer .Hvisman
yderligereregnermedennedgangilageropbygningen ,kan
densamledeindenlandske efterspørgsel værefaldetmed
knap2%måltifastepriser.Importenfaldtiendnuhurtigere
tempoenddenindenlandske efterspørgsel ,ogdaeksporten
holdtsignogenlunde uændret,bidrogeksportenpositivttil
væksten,dogikkenoktilatforhindreetmindrefaldiden
indenlandske aktivitet.Alligeveløgedesbeskæftigelsen lidt,
mendogikkenoktilatopvejedenretkraftigetilgangtil
arbejdsstyrken .Efterenfaldendeudviklingsiden1983steg
arbejdsløsheden derfornogetfra1986til1987.
Importpriserne menesatværefaldetca.3,5%regnet x
nationalvaluta,mendeindenlandske lønomkostninger pr.
produceret enhederstegetbetydeligtkraftigereendi1986
(delvissomfølgeafarbejdstidsforkortelsen ),ogforbruger­
priserneforventesatværesteget4%modca.3,5%i
1986.Medenuændretpolitik—ogdetvilisærsigeenvidereførelse
afdegenerelleretningslinjer forudviklingen istatensog
kommunernes udgiftersamtuændredebeskatningsregler —
vildernæppeskestørreændringer istatensfinansiellestilling
i1988.Denlangsomme vækstidenprivatesektorsefter­
spørgselvilvirkedæmpende påprovenuetfradeindirekte
skatter,mendedirekteskattervilformentlig stigehurtigt
somfølgeafdetbredereskattegrundlag efterskattereformen
(isærbegrænsning afmulighederne foratfratrækkerenter).
Rentebetalingerne pådenoffentligegældforventesatfalde
noget,ogstatensbudgetoverskud vilderforblivestortset
uændretellermåskeendogstigelidtoverniveauetpå1,9%i
1987.Behovetforenyderligerestyrkelseafstillingenoverfor
udlandetgældermereendnogensinde ognødvendiggør et
betydeligtoverskudpåstatensbudget,sålængeopsparingen
idenprivatesektorerutilstrækkelig .Denprivatesektors
finansielle overskud,derstegfra2,7%afBNPi1985til
8,6%i1986,faldtnogeti1987,menforventesdogfortsatat
væreoppepåhele3,9%afBNPi1988.Enmerevarig
forbedringafdenprivatesektorsfinansiellestillingvilkræve
yderligereforanstaltniger medhenblikpåatøgehushold­
ningernesopsparingogberettigersåledesvidereførelsen afen
forsigtigpengepolitik .Trodsdenneøgedeinflationudvistepengeindkomsterne en
markanttilbagegang ,ogstigningstakten forskatteindtægter­
ne—somvarexceptionel høji1986pågrundafstørre
skatteforhøjelser —udvisteenmarkantvigendetendens.På
denandensidestegstatensudgiftersomfølgeaflønforbed­
ringerfordeoffentligtansatteogstigendeioverførsler til
husholdningerne .Somfølgeherafvilstatensbudgetoverskud
formentlig faldefra3,3%afBNPi1986tilca.1,9%i1987.
Handels-ogtjenestebalancen ,somudvisteetmindreunder­
skudi1986,blevigenpositivi1987,ogdanettorentebeta­
lingernetiludlandetforblevpraktisktagetuændrede ,blev
detløbendeunderskud overforudlandetreduceretfra5,1%
afBNPi1986til2,9%i1987.Forværringen afdenprivatesektorsfinansiellestillingi1986
(somudtrykforetfaldiopsparingskvoten såvelsomen
kraftigstigningiboligbyggeriet ogerhvervsinvesteringerne )

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/41
bevirkedeenkraftigstigningidenlangerente—fraca.9%i
marts1986tilmereend12%iseptember1987.Bortsetfra
enkortvarigstigningijanuar1987iperiodenumiddelbart
efterjusteringerne indenforEMS,erdenkorterenteikke
stegetfuldtudpålinjemeddenlange,hvilketindebærer
kraftigtstigendeafkast.
Forskellen mellemdenkorterenteiDanmarkogVesttysk­
landerimidlertidblevetbetydeligstørresidenbegyndelsen af
1986.Dennefrigørelseafdendanskerentefradetgenerelle
rentefaldindenforEMSvarmedtilatopretholde kronens
relativtstærkestillingindenforudsvingsbåndet ogsåledes
ogsådæmpestigningen iforbrugerpriserne påtrodsaf
stigningen ideindenlandske omkostninger .Stramningen af
denindenlandske pengepolitik varibetydeligudstrækning en
»endogen«tilpasningtildisseomkostningsstigninger snarere
endenbevidstændringipolitikken .Enhverreduktionaf
underskuddet påbetalingsbalancens løbendepostervil
bidragetilatsænkedenlangerenteogfremmedeprivate
investeringer .Vækstenvarexceptionel kraftigiårene1984-1986 ,isærsom
følgeafetkraftigtopsvingideprivateinvesteringer under
indtrykaføgetrentabilitet oggunstigeeksportudsigter .Det
stigendemisforhold mellemudvidelsenafdenindenlandske
efterspørgsel iDanmarkiforholdtildeøvrigeEF-landeog
skandinaviske landesammenmedforværringen afden
omkostningsmæssige ogprismæssige konkurrenceevne fik
underskuddet pådenløbendebetalingsbalance tilatstigetil
etuholdbart niveau.Påbaggrundherafogilysetafden
betydeligeudlandsgæld ogdeheraffølgenderentebetalinger
børengenopretning afdenøkonomiske stillingoverfor
udlandetfortsatværehovedmålet forregeringens politik.
Hererdetvigtigt,atsåvelfinanspolitikken sompengepoli­
tikkenbidrager,menløntilbageholdenhed vilværeligeså
vigtigforatsikreentilbagevenden tildetdynamiske
vækstmønster ,sommedhelderblevetopnåetidesenereår.
Enstyrkelseafdenudenlandske efterspørgsel vilkunnevære
medtilatmindskeafhængigheden udadtil.Øgetvæksti
samhandelen mellemEF-landene viaenhensigtsmæssig
makro-økonomisk politikimedlemsstaterne vilidenforbin­
delseværetilstorhjælp.

Nr.L394/42 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
Danmark :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling
(årligændringi%)
1983 1984 1985 1986(>) 1987(2) 1988(2)
riløbendepriser
ifastepriser
LBNP-deflator10,4 9,4 9,7 8,4 4,4 5,1
Bruttonational­
produkt2,5 3,5 4,2 3,4 -0,2 0,9
7,6 5,7 5,3 4,9 4,6 4,1
Privatforbrug ,deflator 6,8 6,5 4,9 3,6 4,1 4,0
Fastebrutto­
investeringer
ifastepriserfprivate
loffentlige
Lialt5,0
-14,812,0
0,111,5
14,719,9
-5,3-7,6
1,9-3,8
2,1
1,9 10,5 11,9 16,8 -6,6 -3,2
heraf:byggeri '1,9 7,3 8,6 19,4 -7,1 -4,3
kapitalgoder 1,8 14,5 15,9 13,9 -6,1 -1,9
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante
priser 1,4 4,1 5,7 5,7 -1,9 "-0,7
Forskeliforholdtil
andreEF-lande (3) -0,2 2,1 3,2 1,9 -4,7 -3,1
Lønsumpr.
lønmodtagerCnominel
<realA(4)lBH8,2 5,4 4,6 5,1 7,2 5,2
0,5
1,4-0,4
-1,1-0,6
-0,20,2
1,42,5
3,01,1
1,2
Produktivitet (5) 1,8 1,8 0,8 1,2 -0,8 1,2
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed-1,3 -2,1 -1,4 -1,0 3,3 -0,2
Konkurrenceevne (6) 0,9 -3,6 M 7,4 9,1 0,2
Beskæftigelse 0,3 1,5 2,9 2,0 0,8 -0,1
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (7) 10,1 9,9 8,7 7,6 7,7 8,6
Saldopåbetalingsbalancens løbendeposter
i%afBNP -2,6 -3,4 -4,7 -5,1 -2,9 -2,2
Langerente 14,4 14,0 11,6 10,5 11,9 11,0
Pengemængde (8) 25,5 17,0 15,8 8,0 4,3 4,4
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP -7,2 -4,1 -2,1 3,3 1,9 1,7
Offentliggældi%afBNP 62,6 67,6 65,8 61,7 59,1 53,3
Renterafoffentliggældi%afBNP 8,1 9,7 9,9 8,8 8,2 7,8
(1)SkønfraDanmarks Statistik,april1987.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværendepolitik,september1987.
(3)Forskeliprocentpoints .
(4)A:BNP-deflator ,B:privatforbrugsdeflator .
(s)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(s)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceretenhediøkonomiensomhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(7)Eurostatdefinition .
(8)Ultimoåret.

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/43
FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND
Udsigterne fordenøkonomiske udvikling iForbundsrepu­
blikkenTysklandvurderesiøjeblikketmedenvisforsigtig­
hed.Iandethalvåraf1986resulterede denkraftigeappre­
cieringafDM,særligoverforUS$,ietmængdemæssigt fald
ieksportenogenstigningiimporten,særligaffærdigvarer .
Tiltrodsfordenvedvarende dynamikidenindenlandske
efterspørgsel virkedeimpulserne fraudenrigsøkonomien i
højereoghøjeregradsomenbremseklods pådenøkonomis­
keudvikling .kedernevileksporten ,såfremtdenrealeDM-kurskunstiger
svagt,atterstigemoderat,medensimportenvilkunnestigei
omtrentsammetemposomi1987.Pådennebaggrundventes
bruttonationalproduktet atvillestigeca.2%i1988.Som
helhedforventesprisstigningstakten atblivepåca.2%,
hvilketstortsetsvarertilstigningen idetindenlandske
omkostningsniveau .Overskuddet påbetalingsbalancens
løbendepostervilblivereduceret inogenlunde samme
omfangsomi1987,dvs.ca.0,5%,menvilstadigliggepå
lidtover3%afBNPi1988.
I1988vilbeskæftigelsen antageligstigeitilsvarende grad
somi1987,menantalletafbeskæftigede iindustrien ventes
atfaldepåny.Hvisbeskæftigelsen somventetøgesmedca.
70000enhederforheleøkonomien ,vilarbejdsløsheden
atterstigeensmule.Ogsåi1987havdedisseudenrigsøkonomiske faktoreren
mærkbarinndvirkningpådenøkonomiske udvikling .Da
DMvarstegetmedyderligereca.10%iforholdtilUS$,og
dadenøkonomiske aktivitetvarblevethæmmetbetydeligt
pågrundafdenhårdevinter,faldtproduktionen iførste
kvartal.Defaktorer,somhavdebremseteksporten ,svæk­
kedesdoglidtefterlidt,ogeksportentogetfornyetopsving
alleredeiandetkvartal,meniårsgennemsnit vileksport­
mængdennæppeoverstigeniveauetfor1986.Deninden­
landskeefterspørgsel fortsattemedatstigemegethurtigere
endproduktionen ,skønttempoetvarbetydeligtlangsomme­
reendi1986—særligpågrundafenvisopbremsning idet
privateforbrug.Denugunstigeudvikling ieksportenbrem­
sedeendviderestigningen iinvesteringerne ikapitaludstyr ,
somdogsynesathavetagetetfornyetopsvinghenimodårets
slutning;detdrejersigdogfortsatominvesteringer ,med
henblikpårationalisering .Byggerietfortsattemedatstagne­
re,ikkeblotpågrundafdeugunstigevejrforhold ,menogså
fordidetikkesåudtil,atdenfaldendetendensiefterspørgs­
lenefterboligervillevende.Ibetragtning af,atdensamlede
efterspørgsel istigendeomfangtilfredsstilles vedhjælpaf
importafvarertilkonkurrencedygtige priser,ateksportener
indeienstilstandsperiode vilvækstraten forBNPantagelig
liggepåca.1,5%i1987,dvs.1procentpoint mindreendden
samledeefterspørgsel .Underdisseomstændigheder har
beskæftigelsen kunhaftringevækstmuligheder .Dengen­
nemsnitlige årligestigningsakt på0,5%varikketilstrække­
ligtilatbringearbejdsløsheden underdetgennemsnitlige
niveaufor1986.Ligesomsidsteårfaldtsaldoenpådenreale
vare-ogtjenestebalance kraftigt;måltifastepriserblevden
praktisktagethalveretiforholdtil1985.Pågrundafnye
betydelige bytteforholdsgevinster faldtdetnominelle over­
skudpåbetalingsbalancens løbendeposterdogkunca.et
halvtprocentpoint til3,7%afBNP.Arbejdsløshedens omfangogdenssvagtstigendetendenser
fortsatforuroligende .Arbejdsmarkedets parterogdeansvar­
ligefordenøkonomiske politikbørifællesskab udnyttealle
muligheder foratmindskearbejdsløsheden .Ihenholdtilde
kollektiveoverenskomster ,somblevindgåetibegyndelsen af
året,villønomkostningerne pr.capitai1987stige3,5%.At
denderaffølgendestigningilønomkostningerne pr.produ­
ceretenhedikkeharmedførtenreduktion afvirksomheder­
nesprofitterskyldesudelukkende denbetydeligeforbedring
afbytteforholdet .Deterderfortvingende nødvendigt ,at
stigningen ireallønningerne holdespåetrimeligtniveau,hvis
investeringslysten skalopretholdes tiltrodsforforringelsen
afkonkurrenceevnen somfølgeafapprecieringen .Idenne
henseende rummerdenkollektive overenskomst ,somfor
nyligblevindgåetindenformetalindustrien ,dogpositive
elementer :arbejdstiden vilgradvisblivereduceret med
halvanden time,hvilketpågrundafdeårligelønstigninger ,
hvoromdererindgåetaftale,vilresultere ienstigningi
timelønsomkostningerne påca,4%pr.år,menforførste
ganghararbejdsmarkedets parterunderskrevet enoverens­
komst,somgælderitreår,hvilketgivervirksomhederne
mulighedforatudarbejde deresplanerpåetmeresikkert
grundlagheltioverensstemmelse medregeringens politikpå
detmakro-økonomiske område .Ibetragtning afstørrelsenaf
denneindustrigren ,somrepræsenterer ca.50%afbeskæf­
tigelseniindustrien ,errammerne forudviklingen ilønom­
kostningerne forheleøkonomien såledesafstukketpåmel­
lemlangsigt,hvilketeretbetydeligt aktivforpenge-og
budgetpolitikken .
11988vilstigningen idenindenlandske efterspørgsel næppe
mindskes iforholdtil1987.Deprivatehusholdningers
bruttoreallønninger vilmuligvisstigemindrekraftigtendi
1987(knap4%),menpådenandensidevilderibegyndelsen
af1988bliveindførtskattelettelser ,somviløgehushold­
ningernesdisponible indkomstbetydeligt .Tiltrodsforen
hastigerestigningiforbrugerpriserne (ca.2%)venteshus­
holdningernes disponible realindkomst derforatstigeca.
2%.Takketværeenlidtmerestabilvækstieksportmar­Tiltrodsforstigningenpåca.1,5%ilønomkostningerne pr.
produceret enhedvilvirksomhedernes indtjeningsmulighe ­
dergenereltfortsatværegode.Profitraten (dvs.nettodrifts­
overskuddet iprocentafnettokapitalmængden ),somnåede
sitlavesteniveaui1981,vilantageligstigeensmuleognæste
årnåoppåomtrentsammeniveausomibegyndelsen af

Nr.L394/44 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
70'erne.Davirksomhederne kanpåregneenstabil,omend
moderatstigningiefterspørgslen ,erinvesteringsvilkårene
genereltikkeugunstige .udfoldelse .Endrastiskreduktion afsubsidierne børisær
hindreopretholdelsen afproduktionsstrukturer ,somikkeer
levedygtige pålængeresigt.
SkøntForbundsrepublikken Tysklandalleredeharbidraget
kraftigttilatreduceredeinternationale betalingsbalanceuli ­
gevægte,viloverskuddet påbetalingsbalancens løbende
posteribetragtning af,atdenrealestigningsakt forden
indenlandske efterspørgsel ventesatligge2,5%højereend
BNP-væksten iperioden1986-1988 ,kunmindskesgradvis
pågrundafdenbetydeligeforbedringafbytteforholdet .Sidenbegyndelsen af1986harstigningstakten forcentral­
bankenspengemængde liggetpåover7%iårsgennemsnit ,
medensdennominellenationalindkomst isammeperiode
kunerstegetca.5%.Ibegyndelsen skyldtesdenstadig
kraftigereudvidelseafpengemængden hovedsagelig forøgel­
senafdemegetlikvidemonetæreaktiversomfølgeaf
rentefaldet ,mensenere,ca.framidtenaf1986,øgedesde
monetæreaggregater overenbredfront.Detlaverenteni­
veauiforbindelse medprisfaldetresulterede ienkraftig
produktion afofferomkostningerne vedatliggeindemed
likvidemidler,medenspengeudbuddet blevpåvirketafden
kraftigevækstikreditinstitutternes nettofordringer på
udlandet .
Pengepolitikken erfortsatsplittetmellemdeindenrigsøko­
nomiskeogdeudenrigsøkonomiske mål;undersådanne
omstændigheder erderfarefor,atdeforanstaltninger ,derer
nødvendige foratbremseudvidelsenafpengemængden ,vil
blivemodvirketafeteventueltyderligereprespåD-marken .I
øvrigthardenudvikling ,derharkunnetiagttagessidenmaj
1987,klartvist,atcentralbankens muligheder foratøve
direkteindflydelse pådenlangerenteerbegrænsede .Siden
majmånedharkapitalmarkedet ikkefulgtderetningslinjer ,
somcentralbanken harafstukket ;tværtimod stegafkastetaf
deoffentligelånover0,5procentpoints dogikkesåmegetpå
grundafenændringafinvestorernes inflationsforventninger
sompågrundafudviklingen ideinternationale valutakurser
ogrentesatser .Setfraetpengepolitisk synspunkt villedet
væreønskeligt,omudvidelsenafpengemængden blevbrem­
set,indendertageshulpådetnyeår.Dettemålvil
sandsynligvis kunnenås,hvisdeudenrigsøkonomiske fakto­
rerudviserstørrestabilitetendi1986/87.Formåletmedbudgetpolitikken erfortsatatreducerestatens
andelafdeknapperessourcervedatbegrænseudgiftsstig­
ningenkraftigt;siden1986harmandogkunnetiagttageet
markantsporskifte :indtil1985havdeudgiftsnedskæringer ­
nehovedsagelig tilformålatreducerebudgetunderskuddene
ogatbremsestigningen idenoffentligegældmåltiprocenta
BNI.Mensiden1986erdedervedfrigjortemidlerderimo «
blevetanvendttilatletteskattetrykket .Efterenreduktion a
dedirekteskatteri1986(svarendetil0,6%afBNP)vil
derblivegennemført yderligere skattelettelser i1988
(0,6-0,7%afBNP),idetdeoprindeligt fastsattenedsættelser
ifølgeLouvreaftalen ifebruar1987forhøjesmed5miaDM
gennemenfremskyndet iværksættelse afendelafden
skattereform ,dererfastsatfor1990.Denresterende delaf
skattereformen ,somskalgennemføres fra1990,vilresultere
iyderligereskattelettelser svarendetillidtunder1%afBNP.
Endvidere harbudgetpolitikken i1986og1987støttet
væksten,forsåvidtsomdeoffentligeinvesteringer erøgetiet
betydeligthastigeretempoendBNI.Endeligervirkningerne
afdeøkonomiske stabilisatorer slåetigennemi1987,idet
regeringenikkeharforsøgtatudlignetabetafskatteindtæg­
tersomfølgeafkapacitetsudnyttelsesgraden vedhjælpafen
tilsvarende reduktionafudgifterne .Detsamledebudgetun­
derskudfor1987ventesderforatvoksebetydeligtforførste
gangsiden1981.Bestræbelserne foratøgemarkedernes fleksibilitet erblevet
fortsatmeduformindsket styrke.Idenseneretidharmani
mangetilfældefortrinsvis forsøgtatletteadgangentil
markedetfornyefirmaer,somoprettesafselvstændige
erhvervsdrivende ellerafvirksomheder ,atforbedrederes
muligheder foratskaffenyegenkapital ogatfjernenogleaf
detalrigehindringer ,demøder.Derimoderderikkesket
nogenfremskridt medhensyntilafviklingen afsubsidier,
somfaktiskerstegetkraftigt,særligi1986,ikkeblotsom
følgeafapprecieringen afD-marken ,menogsåsomfølgeaf
etøgetpresfrainteresseorganisationernes side.Vedattræffe
forsigtigebeslutninger medhensyntilenyderligerereduktion
afdenugentligearbejdstidogvedatudvidemulighederne for
enmeresmidigtilrettelæggelse afarbejdstiden hararbejds­
markedetsparterbidragettilatforbedrebeskæftigelsesmu­
lighederne ;samtidigharBundesanstalt furArbeitudvidetsin
aktionmedhenblikpåatfremmedenerhvervsmæssige
uddannelse ogvidereuddannelse .Somdetalleredeerblevetfremhævet ,vilbudgetpolitikken
for1988bliveprægetafskattenedsættelser påialt13til14
miaDMsvarendetil0,6-0,7%afBNP.Dettevilikkeblot
stimuleredensamledeefterspørgsel menogsåfremmearbejds­
lystenhosarbejdstagere ogvirksomheder .Ibetragtning af
udsigternetilenmoderatvækstvilenyderligereforøgelseaf
budgetunderskuddene væreuundgåelig .Statens(dvs.for­
bundsstatens ogdelstaternes )finansieringsbehov vilantage­
ligkunnenåoppå2,7%afBNPi1988,svarendetilen
stigningpå0,3procentpoints iforholdtil1986,medensdet
samledeoffentligeunderskud (delstatersamtforbundssta­
tenssærligefonde)vilkunnenåoppå3%i1988.Da
udgiftsstigningen alleredeerblevettilpassetdenmereugun­
stigeudviklingiindtægterne ,børenmidlertidigforøgelseaf
underskuddene somfølgeafskattelettelserne ikkeundergra­
vetillidentilregeringens budgetpolitik .Iforbindelse med
reduktionen afsubsidierne ogbeslutningerne vedrørende
finansieringen afskattereformen børderikkedestomindre
dragesomsorgfor,atvækstfaktorerne kommertilfuldGenerelterudsigterne fordenøkonomiske udvikling i
Forbundsrepublikken Tyskland i1988ikkehelttilfredsstil­
lende,særlighvismantageribetragtning ,atderikkekan

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/45
forventesnogenyderligereformindskelse afarbejdsløsheden .
Erfaringerne viserdog,atetfornyetopsvingieksporten i
lighedmeddet,derharkunnetiagttagessidenmidtenaf
1987,efternogentidresultereriengenerelforøgelseafden
indenlandske vækst,sommedførerenyderligeremindskelse
afoverskuddet overforudlandet .Hvisdenøkonomiske
vækstalligevelskullevisesigatblivevæsentligt mindre
dynamisk ,vildetværenødvendigt attagemålsætningen forbudgetpolitikken optilfornyetovervejelse ,ikkeblotforat
hindreenyderligereforværring afarbejdsmarkedet ,men
ogsåforatforebyggeensvækkelseafbestræbelserne forat
modernisere produktionskapaciteten .Dettevilkunneresul­
tereienyderligereforværringafbudgetsituationen ,menvil
næppeundergrave tillidentilenpolitik,somtagersigtepå
budgetmæssig stabilitet,særlighvispengepolitikken fortsat
erkonsistent medvæksteniproduktionspotentiellet .

31.12.87Nr.L394/46 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Forbundsrepublikken Tyskland :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling,1983-1988
(årligændringi%)
1983 1984 1985 1986 1987(') 1988C1)
iløbendepriser
ifastepriser
^BNP-deflator4,8 4,8 4,3 5,7 3,3 3,7
Bruttonational­
produkt1,5
3,32,8
2,02,1
2,22,6
3,11,4
1,91,9
1,8
Privatforbrug ,deflator 3,2 2,5 24 -0,5 0,6 1,8
Fastebrutto­
investeringer
ifastepriser^private
offentlige
^ialt5,1
-8,61,2
-2,1-0,1
0,82,5
7,31,2
2,91,6
0,7
3,2 0,8 -0,1 3,1 1,4 1,4
heraf:byggeri 1,7 1,6 -5,6 2,4 -0,4 0,8
kapitalgoder 5,6 -0,5 9,4 4,1 3,8 2,3
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante
priser 2,3 2,0 1,0 3,7 2,5 2,3
Forskeliforholdtil
andreEF-lande (2) 1,6 -0,1 -0,9 -0,1 -0,4 -0,1
Cnominel
1realA(3)LB(3)3,9 3,5 3,1 3,9 3,3 2,9
Lønsumpr.
lønmodtager0,6
0,71,4
1,00,9
1,00,8
4,41,4
2,61,1
1,1
Produktivitet (4) 3,0 2,8 1,8 1,8 0,8 1,6
Reallønsomkostninger pr.produceret
enhed(5) -2,4 -1,3 -0,9 -1,0 0,6 -0,5
Rentabilitet (6) 11,5 2,1 5,2 5,0 -3,2 -2,2
idem(1970=100) 85,4 87,2 91,7 96,3 93,2 91,2
Konkurrenceevne (7) -0,9 -4,3 -2,6 10,0 5,7 -0,0
Beskæftigelse -1,5 0,1 0,7 1,0 0,6 0,3
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (8) 8,4 8,4 8,5 8,1 8,1 8,2
Saldopåbetalingsbalancens .
løbendeposteri%afBNP 0,7 1,3 2,4 4,1 3,7 3,2
Langrente 7,9 7,8 6,9 5,9 5,7 5,7
Pengemængde (9) 7,0 4,6 4,5 7,8 6,9 5,9
Statensnettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP -2,5 -1,9 -1,1 -1,2 -1,6 -2,0
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP(10) -3,3 -2,6 -2,1 -2,2 -2,6 -2,9
Offentliggældi%afBNP 40,9 41,8 42,5 42,6 43,8 45,2
Renterafoffentliggældi%afBNP 3,0 3,0 3,0 3,0 2,9 2,9
(])SkønfraKommissionens tjenestegrene pågrundlagafnuværende politik,april-maj1987.
(2)Forskeliprocentpoints .
(3)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
(4)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(5)Forholdmellemreallønpr.beskæftiget ogproduktivitet .
(e)Løbendenettooverskud iforholdtilnettokapitalbeholdning (genanskaffelsesomkostninger ).
(7)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceretenhediøkonomiensomhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(8)Eurostatdefinition .
(9)Centralbankpengemængde ;M4iforholdtilM4.
(10)Delstaterogforbundsstatens særligefonde;sammedefinitionsomidefinansiellestatistikker .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/47
GRÆKENLAND
opvejedefaldetioliepriserne .I1987forventesderet
yderligerefaldtil12%afBNP,mendetteniveauerhøjere
endplanlagt .IGrækenland sketederi1987yderligerefremskridt iretning
afenstabilisering ,selvomdetikkeharværetmuligtatnåalle
deoprindeligt fastsattemål.Underskuddet påbetalingsba­
lancensløbendeposterblevyderligereformindsket somfølge
afetfaldidenindenlandske efterspørgsel ogiBNP;det
offentligeunderskudfaldtpånyiforholdtilBNP,ogvæksten
idemonetæreaggregater aftogiforholdtil1986.Derkunne
sporesenfaldendetendensiinflationen ,medensarbejdsløs­
hedenforblevuændret,fordifaldetidensamledebeskæfti­
gelseblevopvejetafettilsvarende faldiarbejdsstyrken .I
1988vilaktiviteten begyndeatstige.Detprivateforbrugi
fastepriserogopsparingskvoten vilformodentlig stabilise­
res,oginvesteringerne vilfortsatstige,hvilketførertilen
realvækst iefterspørgslen ogiproduktionen .Prisernefor­
ventesatstigelangsommere ,efteratdei1987blevpåvirket
afekstraordinære faktorer,mendetoffentligeunderskud vil
kunbliveformindsket ,hvisdertræffesyderligereforholds­
regler;derforventesikkenogenmærkbarforbedring af
betalingsbalancens løbendeposter.Denneudviklingmedførtesammenmeddetforhold,at
afsætningen afstatsgældsbeviser ogmellemfristede papirer
varmindreendventet,atmåletfordenindenlandske
kreditudvidelse blevoverskredet ,selvombankernes udlåntil
denprivatesektorgenereltlåindenfordeplanlagtesatser.
Forbrugerprisstigningerne ,derhavdeliggetpåca.20%ien
årrække,mensomvedudgangenaf1985stegtil25%,blev
nedbragttil17%i1986.Dennesatsforventesatfaldemed
næsten3procentpoints vedudgangenaf1987tiltrodsfor
momsensinflatoriske virkning .
Nedskæringen idetindenlandske forbrugogdenlavere
olieregning havdeensærdelespositivvirkningpåbetalings­
balancensløbendeposter,derudvisteetunderskud på9,8%
afBNPi1985,4,3%i1986og3,1%i1987.Underskuddet
pådeløbendeposteri1986andrager1,7miaUS$oger
formeltioverensstemmelse meddetmål,derblevfastsati
forbindelse medfællesskabslånet ,menunderskuddet for
1987,derganskevisterlavereendi1986,vilsandsynligvis
overskride dettemål.Stabiliseringsplanen skulleofficieltværegennemført ved
udgangenaf1987.Denneplanblevvedtagetsidsti1985med
detformålatopnåenhurtigereforbedring afbetalingsba­
lancengennemennedskæring idenindenlandske efterspørg­
selmedhenblikpåatstabilisereudlandsgælden fra1988.
PlanenblevstøttetafDetEuropæiske Fællesskab ,deridenne
forbindelse ydedeetbetalingsbalancelån .Detvarbl.a.
formåletatnedbringeinflationsakten til10%indenudgan­
genaf1987,atnedskæredenoffentligesektorsnettolånebe­
hovmed8%afBNPovertoårogatbegrænse den
indenlandske kreditudvidelse til17%i1986og11%i
1987.Derersketbetydeligefremskridt medhensyntilenreformaf
denfinansielle sektor.Præferencerenten forvissevirksom­
hedskategorier erblevetafskaffet .Detgenerellerenteniveau ,
dertidligerevarlavereendinflationstakten ,erblevetforhø­
jet,ogforretningsbankerne kantilenvisgradfritfastsætte
deresudlånsrente .Denstrammeadministrative kreditregu­
leringerblevetlempet,ogderergjortbestræbelser påat
placerestatsgældsbeviser ogmellemfristede papirerhos
andreprivateforetagender endbanker.Enfortsættelse af
dissebestræbelser samtetablering afetkapitalmarked uden
forbanksektoren skullelettegennemførelsen afpengepoli­
tikkenogbidragetilenmodernisering afdenfinansielle
sektor,hvilketerafvæsentligbetydningforlandetsudvik­
ling.Lønpolitikken ,dererdetvigtigstemiddeltilbegrænsning af
denindenlandske efterspørgsel ,varbaseretpåendegressiv
indeksreguleringsordning ,derbyggedepåetfastsatmålfor
inflationsakten ,oghvoriimportprisernes virkninger ikke
indregnes .
Endvideretillodmanenmegetbeskedenstigningilandmæn­
denesindkomster .Denstrammeindkomstpolitik medførte
enreallønsnedskæring på10%ogetfaldpå7%iden
disponible realindkomst forperioden1986/87.DenoffentligesektoriGrækenland erienårrækkeekspan­
deretkraftigt,hvilketharmedførtenbetydeligforøgelseaf
denoffentligegæld.Deteretklartprioriteretmålatfåstatens
driftsunderskud bragtunderkontrol,mendetstørstepro­
blemerunderskuddet iforbindelse medsocialsikringsord­
ningerne .Denkraftigeforringelse pådetteområdeskyldes,
atmansidenbegyndelsen af1980'erneharforhøjetpensio­
nernevæsentligt ogudvidetsocialsikringsordningerne tilat
omfattepersoner,derikketidligerehavdebetaltbidrag
dertil.Myndighedernes bestræbelser påatfånedbragtdet
offentligeunderskud månødvendigivs fortsætteiendnuen
årrækkeforatdenoffentligegældkanblivestabiliseret i
forholdtilBNP.Dadetprivateerhvervsliv ibegyndelsen varskeptiskmed
hensyntilplanensbæredygtighed ,ogdadervartaleom
spekulation ,sketederkunetbeskedentfaldiprivatforbruget
medetkraftigtfaldihusholdningernes opsparingskvote til
følge,hvilketisærskyldteshusholdningernes højelikviditets­
grad.Denoffentligesektorsnettolånebehov blevformind­
sketfra17,6%afBNPi1985til13,7%i1986,hvilketdelvis
skyldesenstigningiafgifternepåolieprodukter ,som

Nr.L394/48 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
ligfordiunderskuddet iforbindelse medsocialsikringsord­
ningernehartendenstilatstige,medensindkomstpolitikken
ikkevilbidragetilatafdæmpelønudviklingen indenfordet
offentligeisammeudstrækning somdetoforegåendeår,og
enrækkesærligeindtægtervilfaldebort.Derbørhurtigt
foretagesenrækkevæsentlige ændringer ilovgivningen ,
såsomomlægning afpensionsordningerne ,udvidelseaf
beskatningsgrundlaget gennemenmerefuldstændig beskat­
ningafvissekategorierafskatteydere ,ogbegrænsning af
lønudgifterne indenfordetoffentligegennemetforbudmod
nyansættelser ogbegrænsning aflønstigningerne tilunder
gennemsnittet forøkonomien somhelhed.Paralleltmedden
afskaffelseafeksportstøtten ,derpåbegyndtes i1987,vildeit
værenødvendigt atnedskærelandbrugsstøtten ,derigensteg
betydeligt i1987.Gennemenmererationelledelseafde
offentligevirksomheder ogorganer,skulledetværemuligtat
nedbringe dissesunderskud ogbudgetoverførslerne til
dem.
Påbaggrundafmålenefordeoffentligefinanserpåmellem­
langsigtogforatstabilisereudlandsgælden i1988bør
budgetpolitikken fordetkommende årtagesigtepåat
korrigeredenoverskridelse afmålet,derfandtstedi1987,og
påatopnåbetydeligefremskridtmedhensyntilennedbrin­
gelseafdenoffentligesektorsnettolånebehov udtrykti
procentafBNP.Enaktivpengepolitik ,dertagersigtepåen
yderligerenedskæring afdenindenlandske kreditudvidelse ,
børledsagedennerestriktivepolitik.Underdisseomstæn­
dighedervildenindenlandske efterspørgsel faldeyderligere ,
ligesominflationstakten vilfaldetilunder10%inden
udgangenaf1988,ogunderskuddet påbetalingsbalancens
løbendepostervilblivenedbragttilca.2%afBNP.Udfraetstrukturbetonet synspunkterGrækenlands væsent­
ligsteøkonomiske problemdetfortsattefaldierhvervsinves­
teringerne siden1980,hvilketskyldesdetugunstigeer­
hvervsklima somfølgeafdenvidtrækkende reguleringaf
markederne .Sidenudgangenaf1985harregeringenforsøgt
atlempepriskontrollen ;sammenmeddensærdelesbeskedne
vækstilønomkostningene ogenkonsekvent valutakurspoli­
tikhardettebidragettilenbetydeligforbedringafvirksom­
hedernesfinansielle situation .Detteforventesatføretilen
væsentligstigningierhvervsinvesteringerne ,selvomvirk­
somhederne prioriterer enforbedring afderesbalancer
højest.
Landetsproduktionskapacitet erderforblevetbetydeligt
svækket,såledesatderi1988fortsatmågøresbestræbelser
påatbegrænsedenindenlandske efterspørgsel ogdermedat
undgåenforringelseafbetalingsbalancen .Ibetragtning afde
sidstetoårstilpasningafreallønsindkomsterne ,kanlønpo­
litikkenikkelængereværedetvigtigstemiddeltilstyringaf
efterspørgslen .Vedlønforhandlingerne børdertageshensyn
tileninflationstakt ,dererforeneligmeddemakro-øko­
nomiskemålsætninger ,medensdegradvisaftagendelønstig­
ningerefterhånden måafskaffes,dadetteharmedførten
udligningafindkomsterne ,somikkeertilgavnforvæksteni
produktiviteten .Dennepolitikkangenereltværeforenelig
medenbeskedenstigningireallønnen iåretsløb.
Underdisseomstændigheder måennedskæring afdet
offentligeunderskud væredetvigtigstemiddeltilstyringaf
efterspørgslen .Denvilblivevanskeligatgennemføre ,navn­

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/49
Grækenland :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1983-1988
(årligændringi%)
I1983 1984 1985 1986 1987(]) 1988(J)
Bruttonational­
produkt""iløbendepriser
ifastepriser20,3
0,323,0
2,619,6
2,120,6
1,315,8
-0,812,2
0,5
BNP-deflator 19,9 19,9 17,1 19,0 16,7 11,6
Privatforbrug,deflator 18,6 18,0 18,4 22,1 16,0 12,0
Fastebrutto­
investeringer
ifastepriser^private
offentlige
s.ialt -1,9 -4,7 3,4 -4,8 -2,0 3,7
heraf:byggeri 3,9 -7,7 2,6 -3,4 -5,5 3,7
kapitalgoder -8,2 -0,9 4,4 -6,5 2,2 3,8
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante
priser -0,7 0,8 4,9 -0,3 -0,6 0,3
Forskel iforholdtil
andreEF-lande (2) -0,4 -2,5 3,0 -4,5 -3,4 -2,2
Lønsumpr.
lønmodtagernominel
realA(3)
B(3)21,8
1,5
2,722,6
2,3
3,920,4
2,8
1,713,7
-4,5
-6,912,5
-3,6
-3,012,0
0,4
0,0
Produktivitet (4) -0,1 2,9 1,0 0,3 0,1 0,2
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed
Konkurrenceevne (s)1,6 -0,6 1,9 -4,7 -3,7 0,2
-3,4 1,4 -2,1 -13,6 -2,9 -3,5
Beskæftigelse -1,0 -0,2 1,1 0,3 0,1 0,2
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (6) 7,9 8,1 7,8 7,4 7,4 7,5
Saldopåbetalingsbalancens løbendeposter
i%afBNP -4,7 -4,1 -8,2 -5,4 -4,2 -4,1
Langrente I 18,2 18,5 15,6 15,8 17,3 16,0
Pengemængde (7)I 20,3 29,4 26,7 18,5 17,3 11,7
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP -8,9 -10,1 -13,6 -10,7 -10,6 -9,8
Offentliggældi%afBNP 44,3 53,2 62,6 64,3 65,4 67,2 •
Renterafoffentliggældi%afBNP 3,4 4,6 5,4 5,9 6,5 6,9
(')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,september 1987.
(2)Forskeliprocentpoints .
(3)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
(4)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(5)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceret enhediøkonomien somhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(6)Eurostatdefinition .
(7)Ultimoåret.

Nr.L394/50 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
SPANIEN
anledningtilstørstbekymring ,ogatfågennemført den
modernisering afproduktionsstrukturerne ,dererennødven­
dighednu,hvorSpanienhastigtåbnersinøkonomioverfor
udlandet .Påmellemlang sigthardennepolitiksommålsæt­
ningenårligøkonomisk vækstpå3,5-4%ifastepriser,isæri
kraftafendynamiskudvikling iinvesteringer ogeksport,en
nedsættelse afdetoffentliges finansieringsbehov med1/2
BNP-point omåretogeninflationsrate ,dernærmersig
fællesskabsgennemsnittet .Forskellenmellempr.capitaind­
komsteniSpanienogidemestvelstående EF-landevil
såledesfortsatkunnemindskes .11987blevdenøkonomiske vækstiSpanienpånystørreend
ideøvrigemedlemsstater ,ogstigningen idenindenlandske
efterspørgsel varfortsatmegetstørreendirestenafFælles­
skabet.Stigningen ibruttonationalproduktet ifastepriserlå
pågodt4%.Detprivateforbrugblevstimuleretafsåvel
reallønsstigninger idenprivatesektorsomdenkraftige
stigningibeskæftigelsen udenforlandbruget .Denmeget
markantestigningidefasteinvesteringer fortsatte,hvilket
afspejlerenvedblivende gunstigudviklingivirksomhedernes
profitter,degunstigeafsætningsmuligheder samtbehovetfor
modernisering afproduktionsapparatet overforenuden­
landskkonkurrence ,dererstegetstøtsidenoptagelsen i
Fællesskabet .Eksporttallene ,dervarmiddelmådige i1986,
eriløbetafåretblevetgradvisbedresomfølgeafenstøt
efterspørgsel fradeandrefællesskabslande .Stigningen i
importenvarfortsatmegetstor,ogdenekstraordinære
dynamikidenindenlandske efterspørgsel harderforkun
delvishaftindvirkning påbruttonationalproduktet .Handel­
sunderskuddet stegligeledeskraftigt,ognedgangen iover­
skuddetpådeløbendeposterblevkunbremsetafden
kraftigestigningituristindtægterne .Takketværedenmeget
gunstigebeskæftigelsesudvikling erarbejdsløsheden faldettil
knap21%,menenyderligerenedganghæmmesfortsataf
denkraftigestigningidenerhvervsaktive befolkning .Infla­
tionsdæmpningen erfortsat,bl.a.somfølgeaffødevarepri­
sernesstabilitet,såledesatdenmålsætning ,sommyndighe­
derneharfastsatherfor,sandsynligvis blivernået(etforbru­
gerprisindeks ultimo1987på+5%iglidendetolvmåneders
gennemsnit ).Dereralleredeblevetopnåetbetydeligeresultater i1986og
1987indenforrammerneafvækst-ogbeskæftigelsesstrate ­
gien,hvordetmestpositiveelementutvivlsomtharværet
opsvinget ierhvervsinvesteringerne .Påbaggrundafbedrin­
geniprofitraterne ogdetøkonomiske miljøharvirksomhe­
dernevistviljetilatmodernisere produktionsapparatet ogat
tagedenudfordringop,derliggeriEF-medlemskabet ,som
bådeindebærer deniTiltrædelsestraktaten fastsatteafvik­
lingaftoldskrankerne ogoprettelsen afdetindremarked
senesti1992.Ogsådenkraftigestigningibeskæftigelsen eret
positivtresultatogenbekræftelse pådendynamiskekon­
junkturudvikling ogdengenvundnetillidhosvirksomheds­
lederne;beskæftigelsen udenforlandbruget forventesatstige
med3,3%i1987og2,4%i1988,selvomenstordelaf
dennestigningskeriformafmidlertidige kontrakter eller
deltidskontrakter .Dakvindernes erhvervsfrekvens ogandel
afarbejdsmarkedet erforholdsvis lav,hardenpositive
beskæftigelsesudvikling bidragettilatmobiliseremangeafde
arbejdsløse ,derellershavdeopgivetethverthåbombeskæf­
tigelse.Somfølgeheraferdenerhvervsaktive befolkning
stegetbetydeligthurtigereendbefolkningen idenarbejds­
dygtigealder.Pådennebaggrundvildetmangeårfremvære
nødvendigt medenkraftigstigningibeskæftigelsen ,forat
arbejdsløshedsniveauet kanmindskessignifikant .Dehovedtendenser ,dererkonstateret i1987,forventesstort
setatfortsættei1988;væksteniBNPifastepriserforventes
atblivepåca.3,75%.Denindenlandske efterspørgsel
antagesatforblivedynamisk ,dogmedenvisafmatning i
såvelforbrugsominvesteringer .Specieltvildennyenedgang
ivirksomhedernes finansieringsevne efteropsvinget ier­
hvervsinvesteringerne i1986/87kunnefåenmodererende
virkning.Endviderekanderventesenafmatning ieksporten
trodsenvisbedringpåeksportmarkederne .Derforventes
ligeledesenfortsatforringelseafbetalingsbalancens løbende
poster,hvorderkankommeetmoderatunderskud (0,5%af
BNP),bl.a.pågrundafstigningen iimportenisærsomfølge
afdenfortsatstoreforskelmellemvækstraterne forden
indenlandske efterspørgsel iSpanienogideandremedlems­
stater.Beskæftigelsen vilstigekendeligt (1,7%),omend
langsommere ,medensarbejdsløshedsprocenten kunforven­
tesatfaldesvagtsomfølgeafdenkraftigestigningiden
erhvervsaktive befolkning .Inflationsdæmpningen forventes
atfortsætte,trodsenlidtstørrestigningiimportpriserne .Efteratdialogenmellemarbejdsmarkedets parterble
afbrudtibegyndelsen af1987,togregeringen ,foratsikre
roenpåarbejdsmarkedet ogundgårisikoenforukontrollable
lønomkostningsstigninger idekommende år,isommerendet
initiativatforeslåindgåelsenafennyaftaleindtiludløbetaf
dennuværende valgperiode (1988til1990).Selvomgen­
nemførelsen afdenneaftaleerstødtpåvanskeligheder ,erdet
vigtigtatsikredenstørstmuligeenighedomikkeblot
lønudviklingen ogarbejdsvilkårene ,menogsåomden
økonomiske ogsocialestrategipåmellemlang sigt.
Regeringens økonomiske politik,derstortsetharværet
uændretsiden1983,erfortsatioverensstemmelse med
hovedlinjerne isamarbejdsstrategien formerevækstog
beskæftigelse .Dentagerisærsigtepåatafskaffedemakro­
økonomiske uligevægte ,afhvilkearbejdsløsheden givetgiverBestræbelserne påatmindskedetoffentligesfinansieringsbe­
hovskullemuliggøreenreduktionafdennesandelafBNP
fra5,7%i1986til5,0%i1987og4,9%i1988.På
indtægtssiden forventesopretholdelsen afdendirektebeskat

DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/5131.12.87
investeringerne ogeksporten .Denøkonomiske politikmå
prioritereenmoderatudviklingilønomkostningerne ,ikke
blotunderhensyntagen tilomfangetafuligevægtene på
arbejdsmarkedet ,menogsåforatafdæmpeinflationen og
forbedreøkonomiens konkurrenceevne .Altforstorelønfor­
højelservilisærmedføreenstorstigningiprivatforbruget ,
hvilketvilføretilenyderligerestigningiimporten .
Saldoenpåbetalingsbalances løbendeposterrisikerernemlig
påmellemlang sigtatbliveenstadigstørrebelastning ;selv
meddemestoptimistiske prognoserhvadangårmodernise­
ringafkapitalapparatet vildetindenlandske udbudstadigi
flereårfremværeutilstrækkeligt tilatopvejedekombinerede
virkningerafdelsenøgetindtrængningsgrad pådetspanske
marked,delsenlaverestigningstakt isamhandelen indenfor
Fællesskabet ,endderkunneværeopnåetvedenmeregenerel
anvendelse afsamarbejdsstrategien formerevækstog
beskæftigelse .Detmåsåledesforventes,atimportenstiger
hurtigereendeksporten ,ogathandelsunderskuddet fortsat
øges.Selvomudviklingen isaldoenfordeusynligetransak­
tionerdelviskankompensere herfor,måmyndighederne
sørgefor,atstigningen istatensfinansieringsbehov ikke
kommertilatlæggefortungebyrderpåvirksomhederne .
Derformådetoffentliges underskud reduceres tilnoget
under5%afBNPi1988,foratderkanfrigøresyderligere
finansielle midlertilenstigningierhvervsinvesteringerne .ningshovedsatser og-skalaeri1987samtenstørreeffekti­
vitetiopkrævningen atudløseenmærkbar »fiscaldrag«(en
inflationsbetinget forøgelseafbeskatningen ).Påudgiftssiden
blevmålsætningerne i1987betydeligtoverskredet ,trods
nedsættelsen afsubsidierne tildeoffentligevirksomheder .
Dermåderfori1988gennemføres eneffektivudgiftskontrol
foratnedsættedetoffentliges finansieringsbehov ogeventu­
eltskabeetspillerumfornedsættelse afdendirektebeskat­
ningogafsocialsikringsbidragene .
Pengepolitikken stodoverforenvisuroiførstehalvdelaf
1987,idetudviklingen idenprivatesektorslikvideaktiver
(ALP)ividudstrækning overskredmålene.Denneoverskri­
delseskyldtesenkraftiglåneefterspørgsel idenprivatesektor
sidenandetkvartalaf1986og,afnyeredato,denkraftige
stigningidenmonetærefinansiering afdenoffentligesektor
samtdenøgedelånoptagelse iudlandet .Efterenkraftig
stigningiforåreterdetkorterenteniveau faldetnogetefter
sommeren .Satserneerimidlertidfortsatrethøje.Ydermere
erdelangerentesatser påvirketafdennebevægelsetiltrods
for,atinflationsforventningerne fortsaterpositive.Pådenne
baggrunderetnytrentefaldbetingetafenpassendekombi­
nationafinflationsdæmpende finans-ogpengepolitik .
Skalbeskæftigelsen fortsatforbedres ,måderværeenstorog
endogstigendeøkonomisk vækst,koncentreret omerhvervs­

31.12.87Nr.L394/52 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Spanien:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling,1983-1988
(årligændringi%)
1983 1984 1985 1986(*) 1987(2) 1988(2)
1"iløbendepriser 13,6 13,0 10,9 15,1 10,0 7,9
Bruttonational -I
produkt |ifastepriser
^BNP-deflator1,8
11,61,9
10,92,1
8,63,5
11,24,1
5,73,7
4,1
Privatforbrug,deflator 12,4 10,9 8,3 8,9 5,4 4,2
Fastebrutto­
investeringer A
ifastepriser^private
offentlige-2,1
-5,2-7,2
8,50,8
20,714,1
2,112,5
12,59,4
7,2
v_ialt -2,5 -5,1 3,9 11,9 12,5 9,0
heraf:byggeri -2,0 -5,4 2,0 6,9 9,4 6,9
kapitalgoder -3,5 -4,6 7,1 20,2 17,0 12,0
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante
priser 0,3 0,0 2,3 6,5 6,2 4,8
Forskeliforholdtil
andreEF-lande (3) -1,2 -2,3 0,5 3,0 3,4 2,5
."nominel 16,0 10,1 9,9 8,7 6,5 5,3
Lønsumpr.
lønmodtagerrealA(4)
B(<)3,9
3,2-0,7
-0,71,2
1,4-2,3
-0,10,8
1,01,1
1,0
Produktivitet (5) 2,8 3,9 3,3 i,5 1,7 1,9
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed 1,0 -4,4 -2,1 -3,7 -0,9 -0,8
Konkurrenceevne (6) -12,1 0,6 0,2 3,2 0,9 -0,1
Beskæftigelse -1,0 -2,0 -1,2 2,0 2,4 1,7
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (7) 18,7 20,7 22,0 21,6 20,8 20,5
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNP -1,5 1,3 1,7 2,0 0,6 -0,4
Langrente 16,9 16,5 13,4 11,4 12,7 12,3
Pengemængde (8) 16,0 13,3 12,9 12,2 12,0 10,0
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP
Offentliggældi%afBNP-4,8
34,5-5,5
41,2-6,7
46,5-5,7
47,3-5,0
49,2-4,9
51,6
Renterafoffentliggældi%afBNP 1,3 2,0 3,4 3,9 3,7 3,7
(1)SkønfraKommissionens tjenestegrene ,september 1987.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,september1987.
(3)Forskeliprocentpoints .
(*)A:BNP-deflator ,B:privatforbrugsdeflator .
(5)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(4)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceretenhediøkonomiensomhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(7)Eurostatdefinition .
(«)Ultimoåret.

Nr.L394/5331.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
FRANKRIG
Arbejdsløsheden udgørstadigdetstørsteproblemforden
franskeregering .Sidenmidtenaf1986harmanmedsucces
iværksatenrækkesærligeforanstaltninger medhenblikpå
isæratbekæmpeungdomsarbejdsløsheden oglangtidsledig­
heden.Disseharomfattetfremmeafvekseluddannelse samt
nedsættelse afarbejdsgiverbidragene vednyansættelser .For
delangtidsledige erunderstøttelsesordningen blevetforbed­
retved,atdenukangådirektefraarbejdsløshedsunder ­
støttelsetilbistandshjælp .Detinternationale økonomiske miljøudviklede sigmindre
gunstigti1987,enddetblevforudsetiefteråret1986,hvilket
hargjortdetvanskeligere fordennyeregeringeftervalgeti
marts1986atnådemål,denhavdesatsigforvækstog
beskæftigelse .Vækstenibruttonationalproduktet —somfor
året1987somhelhedanslåstil1,2%irealetermer—
skyldtesaleneenforøgetindenlandsk efterspørgsel ,medens
balancenoverforudlandetbidrognegativt.Trodsenvis
nedjustering afinvesteringsprojekterne pågrundafdet
forværrede internationale miljø,udgjordeerhvervsinveste­
ringernedenmestdynamiske efterspørgselskomponent .Er­
hvervsinvesteringen stegbetydeligtindenforhandelogprivat
industri,medensmanoplevedeentilbagegang idestore
statsejedevirksomheder ogindenforlandbruget .Eftersom
deprivateinvesteringer stegmedomtrent2%ifastepriserog
deoffentligeinvesteringer ligeledesforøgedes ,stegdefaste
bruttoinvesteringer kunenanelsemindreendde3%,der
blevregistreret i1986.Detprivateforbruggiktilgengæld
tilbage,primærtpågrundafenmeredæmpetudvikling i
lønindkomsterne .Denrealevækstideninterneefterspørgsel
(2,2%)faldtsåledesmærkbart iforholdtilde3,5%i
1986.Demakro-økonomiske betingelser forenmærkbarstigningi
beskæftigelsen erimidlertidfortsatusikre,idetopsvinget i
denøkonomiske aktivitetstadigbremsesafeksternefaktorer
ogerbetingetafenstørrefleksibilitet idenfranskeøko­
nomi.
Denlaverestigningstakt idetinterneomkostningsniveau på
grundaflønstramninger ogimindreomfangtilpasningen i
januar1987hargjortdetmuligtatvindemarkedsandele i
Europa,somdelvisharkompenseret fortabenepåmarke­
derneudenforFællesskabet .Detervigtigtatopretholde den
dæmpedereallønsudvikling i1988,såledesatdenfranske
eksportkanfortsættemedatdragefordelafenforbedret
konkurrencedygtighed påpriser,ogsåledesatdenuden­
landskeindtrængen pådetfranskemarked,isærforsåvidt
angårforbrugsvarer ,idetmindstekanstabiliseres .Stigningen iforbrugerpriserne forblevmoderat,idetårsgen­
nemsnittet holdtsignæstenuændretiforholdtil1986;
virkningen afdefaldendeimportpriser varstortsetumær­
kelig,menstigningen idetindenlandske omkostningsniveau
begyndteattageafistyrke.
Påudbudssiden harregeringenfortsatsinebestræbelser påat
stimuleredenøkonomiske tilpasning .I1986vedrørtedisse
bestræbelser primærtarbejdsmarkedet ,bl.a.iformaf
tilpasninger afarbejdstiden ogændringer iafskedigelsesvil­
kårene,medensregeringen i1987harlagthovedvægten på
liberalisering afkapitalbevægelser ogophævelse afvaluta­
restriktioner ,smidiggørelse afpengemarkedet samtafvikling
afdesidsterestriktioner iforbindelse medpriskontrollen .
Alledissetiltagventes ;atbidragetilenbedretilpasningtilde
skiftendebetingelser påefterspørgselssiden ogenstyrket
konkurrencedygtighed .Deskullekunnetilskyndetiletøget
investeringsniveau .Udennogennævneværdig ændringafdenrealevalutakurs ,
menmedenlidtstørrevækstieksportmarkederne endi
1987,venteseksportenatkunnegivestørreimpulsertilden
franskeøkonomi i1988.Derimod vildenindenlandske
efterspørgsel sikkertkunstigeimindregrad.Forbedringen af
rentabiliteten ventesatvilleholdeinvesteringerne ikapital­
udstyroppe,ogdervilfortsatværemulighedforenvis
stigningiboligbyggeriet .Selvomderefteralsandsynlighed
vilfindeenyderligereinflationsdaempning stedi1988,vilde
privatehusholdningers forbrugnæppestigemedmereend
1,7%ifastepriser,idethusstandsindkomsterne ogisær
lønindkomsterne kunstigerganskesvagt.
Regeringen harforbeholdt trefjerdedeleafdeoprindeligt
anslåedeindtægterfraprivatiseringerne tilenafviklingaf
statsgælden ,ogdenvilanvendedensidstefjerdedeltil
kapitaltilskud tiloffentligevirksomheder .Merindtægterne
påomtrent20miaffr.iforholdtildeoprindelige beregninger
vilmedtilsvarende andelebliveanvendttilhenholdsvis
afviklingafgældogkapitaltilførsel tiloffentligevirksomhe­
der.Såledesregnermanmedatkunnetilendebringe sane­
ringenafdeoffentligefinanserogafviklingen afdeoffentlige
virksomheders gæld.Ilysetafdenrethøjeindtrængningsgrad pådetfranske
markedvilimportudviklingen nøjefølgeudviklingen i
eksporten .Derforvilbalancenoverforudlandetnæppe
bidragetilnogenstigningibruttonationalproduktet ifaste
priser.BNP-væksten forventesatblivepå1,5%eller2%,
hvilketikkegiverhåbometfaldiarbejdsløsheden .Trods
stigendepriserpåolieogandreråvarervilbytteforholdet
kunnebliveforbedret enanelse.Deløbendeposterpå
betalingsbalancen (ifølgenationalregnskabsdefinitionen )vil
formentligkommetilatbalancereefteretmindreunderskud i
1987.Ogsåpengepolitikken vilmedvirketilatstyrkeerhvervsin­
vesteringerne vedatreduceredennominellerenteogrealren­

DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87Nr.L394/54
ten.Detskullefremoverværemuligtatforfølgedettemålved
atgørebrugafenstrategi,dereribedreoverensstemmelse
medmarkedskræfterne .Fra1.januar1987overtogrente­
satsernekreditkontrollens hidtidigefunktionsomdenpri­
mæreregulerende faktor.Valutakontrollen erblevetlempeti
fleretempi.Vedatligestillevirksomhedernes kommercielle
papirer(»billetsdetrésorerie«)ogbankernesomsættelige
indlånsbeviser medstatsgældsbeviser ,hvadangårderes
løbetid,harregeringenfjernetdeeksisterende skelpådette
værdipapirmarked ,fordervedatgøredetmereaktivt.
Fremovervilvirksomhedernes låneudgifter blivebestemtaf
forholdenepåpengemarkedet snarereendafforretningsban­
kernesbasisrente .Detteforventesdogatskeiforholdsvis begrænsetomfang,og
dervillesåledeskunneskabesfordelagtige betingelser foren
fortsatreduktion afrealrentesatserne .
Enstyringafdeoffentligefinansererafafgørendebetydning
ikkeblotudfradettesynspunkt ,menogsåforatholdeden
indenlandske efterspørgsel indenfornoglerammer,derer
kompatible meddeneksterneligevægt.Deterregeringens
hensigtatskabeligevægtpåstatsbudgettet (eksklusive
renter)i1989,dvs.begrænseunderskuddet tilomtrent2%
afbruttonationalproduktet ,hvilketbliverbaggrunden for
densbudgetpolitik i1988.Eftersomregeringenogsåharsat
sigsommåli1988atreducereskattetrykket forvirksomhe­
derogprivatehusstande (herunderennedsættelse afmoms­
satsenpåvissevarer)medomtrent30miaffr.(0,5%af
BNP),vildetværenødvendigt atbegrænsestigningen ide
offentligeudgiftertilomtrent2%inominelletermer.De
besparelser ,derskalgennemføres ,vilprimærtrammede
offentligevirksomheders driftsudgifter ogtilskud.Statens
nettofinansieringsbehov vilsåledesformentlig ikkekomme
opover115miaffr.Pådenandensidevildetforatopnå
balanceindenforsocialsektoren måskeblivenødvendigt ,at
deriværksættes nyesaneringsbestræbelser udoverdeforan­
staltninger ,derblevtruffetimaj1987,hvilketvilkunne
medføreenforhøjelse afsocialsikringsbidragene ogen
rationaliseringsplan forudgifterne tilsundhedsvæsenet .Det
indtægtsloft ,dererenfølgeaflønstramninger ,denhøje
arbejdsløshed ogdeforhøjedeydelser,belasterfortsatden
finansielle situationindenfordennesektor.
Somhelhedforekommer deoverordnede retningslinjer forde
.offentligefinanseratværeioverensstemmelse meddekrav,
denøjeblikkelige situationogdenuværende perspektiver
stiller.Såfremtverdenskonjunkturerne imidlertidforværres i
forholdtildenuværende prognoser ,kunnedetgiveanled­
ningtilenrevideringafretningslinjerne forbudgetpolitik­
ken,herunderisærihvilketomfangdetvilværepåkrævetat
ladedeautomatiske stabilisatorer trædeikraft.Hensigten meddisseforanstaltninger eratpåvirkede
pengepolitiske aggregater ogatskabeenmeredirekte
forbindelse tilderentesatser ,deranvendespådeinternatio­
nalemarkeder .Somfølgeafenforøgetefterspørgsel på
indlånsbeviser harvæksteniM3såledesi1987(ifølgetalfra
slutningenafjuli1987)hafttendenstilatstigehurtigereend
denøvregrænseidetmålinterval ,depengepolitiske myndig­
hederharfastlagt,medensMlogM2harudvikletsig
langsommere endforudset.Efterrentesatsernes pludseligeog
voldsomme stigningforudfordentilpasning ,derblev
foretagetden12.januar1987,faldtdisseigengradvist.
For1988kunnedepengepolitiske myndigheder vælgeen
stigningstakt fordemonetæreaggregater ,derliggertætop
adstigningstakten fordennominellenationalindkomst .Den
gunstigeudvikling iinflationstakten ,somefterhånden ligger
pålinjemedden,dersesiandreFællesskabslande ,f.eks.
TysklandogNederlandene ,ogdederaffølgendesvækkede
inflationsforventninger kunneforstærkefaldetidekorteog
langerentesatser .Størrelsenafdettefaldvilisærvære
betingetaf,hvormegetstatskassen trækkerpåkapitalmar­
kedet.

Nr.L394/5531.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Frankrig:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling,1983-1988
(årligændringi%)
1983 1984 1985 1986 1987(') 1988(')
Bruttonational­
produkt^iløbendepriser
ifastepriser
^BNP-deflator10,5
0,7
'9,78,9
1.4
7,57,5
1,7
5,76,9
2,1
4,84,5
1,2
3,34,6
1,9
2,6
Privatforbrug,deflator 9,7 7,5 5,7 2,5 3,1 2,6
Fastebrutto­
investeringer -<
ifastepriserprivate
offentlige
ialt-3,6
-3,6
-3,6-2,4
-1,6
-2,30,2
6,2
1,12,1
.7,6
3,02.3
1.4
2,22,8
2,0
2,7
heraf:byggeri -2,9 -3,4 0,2 1,4 1,8 2,3
kapitalgoder -4,1 -1,4 1,8 4,3 2,5 3,0
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante
priser -0,4 0,6 2,2 3,5 2,2 2,0
Forskelihenholdtil
andreEF-lande (2) -1'7-1,6 -0,3 0,0 -0,7 -0,5
Lønsumpr. ^
lønmodtagerrnominel
realA(3)
B(3)'10,1
0,4
0,48,6
1,0
1,06,7
0,9
0,94,0
-0,8
1,53,0
-0,3
-0,13,5
0,9
0,9
Produktivitet (4) 1,3 2,5 2,0 1,7 1,4 1,9
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed-0,9 -1,5 -1,1 -2,5 -1,7 -1,0
Rentabilitet (5) 3,2 16,9 5,8 13,5 1,5 1,5
idem(1970-1973 =100) 52,2 61,0 64,6 73,3 74,4 75,5
Konkurrenceevne (6) -2,9 -2,6 1,7 4,2 -0,5 -1,5
Beskæftigelse \ -0,6 -1,0 -0,3 0,3 -0,2 0,0
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (7) 8,8 9,9 10,3 10,5 10,7 11,0
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNP(8) -0,9 -0,1 0,0 0,6 0,0 0,0
Langrente 14,4 13,4 10,9 8,4 9,0 8,5
Pengemængde (9)*é 11,2 8,3 5,6 4,4 6,3 6,0
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP -3,2 -2,7 -2,9 -2,9 -2,8 -2,3
Offentliggældi%afBNP 30,7 32,9 35,2 37,0 38,9 40,3
Renterafoffentliggældi%afBNP 2,6 2,8 2,8 2,8 2,8 2,7
(')SkønfraKommissionens tjenestegrene .
(2)Forskeliprocentpoints .
(3)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
(4)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(s)Nettodriftsoverskud iforholdtilnettokapitalapparatet tilgenanskaffelsesomkostninger .
(6)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceret enhediøkonomien somhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(7)Eurostatdefinition .
(8)Ifølgenationaleregnskabsdefinitioner .Ifølgedenfranskecentralbanks definitioner ertallenefølgende :
1981
-0,81982
-2,21983
-0,91984
-0,21985
0,01986
0,51987
0,01988
0,0
(')Ultimoåret.

31.12.87Nr.L394/56 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
IRLAND
virkning,måmantilligeihøjeregradværeopmærksom over
forøkonomiens udbudsside ,hvorenstørrefleksibilitet er
påkrævet .Deændringer ,dersketeiløndannelsen ibegyn­
delsenafindeværende årti,harførttilenmeresmidigog
omkostningsbetinget lønudvikling ,mendererandreområ­
derafarbejdsmarkedet ,f.eks.arbejdstidstilrettelæggelsen ,
arbejderbeskyttelseslovgivningen ogadministrationsom ­
kostningerne iforbindelse mednyansættelser ,somogså
kunneunderkastes ennærmereundersøgelse .Hvoromalting
er,erløntilbageholdenhed afafgørendebetydningforatsikre
detnuværende beskæftigelsesniveau .Videreuddannelse og
jobskabelsesordninger erfortsatvigtigemidlertilpåkortsigt
atimødegåvanskelighederne påarbejdsmarkedet .Hvad
erhvervsuddannelserne angår,måderlæggesstørrevægtpå
uddannelserne iledelseogmarkedsføring ,såledesatdisse
kommertilattjenesomstøttefordesideløbende bestræbel­
serpåatøgeaktiviteten ieksporterhvervene .IIrlandskriderdenøkonomiske genopretning i1987fremad
ietlangsomt,menstøttempo.Tiltrodsforenbetragtelig
stramningafeniforvejenstrambudgetpolitik ventesBNPi
fastepriseratstigemedmereend2%iindeværende årmod
nulvæksti1986.Detprivateforbrugøgesfortsatietmoderat
tempo,menudviklingen idesamledeinvesteringer udviseret
ujævntbillede.Medensdeindenlandske rentefaldharsat
skubiinvesteringerne ikapitaludstyr ,eraktiviteten ibygge­
oganlægssektoren fortsatlavpågrundafvigendeefterspørg­
selindenforboligbyggeriet ogetnedsataktivitetsniveau iden
offentligesektor.Hvadudenrigshandelen angår,ereksport­
mængdenstegetkraftigtiår,ogeftersomimportenersteget
langsommere ,hardervistsigetbetydeligthandelsoverskud .
Forbrugerpriserne ventesatstigemedgennemsnitligt 3%i
1987,hvilketerdenlavesteinflationsrate siden1960'erne ,en
udvikling ,dererblevethjulpetpåvejaflaveimport-og
engrospriser ogdeforsinkedevirkningerafolieprisfaldet i
1986.1forholdtildevigtigstehandelspartneres valutaerhar
kursenpådetirskepundgennemdetmesteafåretværet
stabil,samtidigmedatdenmålbevidste budgetpolitik og
udviklingen pådeinternationale pengemarkeder harførttil
etbetydeligtfaldidetindenlandske renteniveau .Imangelaf
nævneværdig vækstidensamledebeskæftigelse erarbejds­
løshedsprocenten dogfortsatmedatkrybeopad.Budgetpolitikken hari1987væretkendetegnet veden
forholdsvis kraftigfinanspolitisk stramning .Iprocentaf
BNPventesstatenslånebehov atfaldemedomkring2%til
under10%.Underskuddet påstatensdriftsbudget skulle
faldemedmereend1%afBNP.Stramningen istatsfinan­
sernetilvejebringes vedatbortskæreellerudskydekapital­
udgifter,vedatforetagediversebesparelser påserviceydelser
ogvedatgennemføre enstramstyringafstigningerne i
statenslønudgifter .Idetheletageterenafdæmpetlønud­
viklingiheledenoffentligesektoretnøgleelement ibudget­
strategiensometmiddeltilatfåstyrpåstatensudgifterog
tilskyndetilmerebeherskede lønkraviandresektoreraf
økonomien .Idennebestræbelse somisåmangeandrehar
budgetpolitikken i1987stortsetværetkronetmedheldog
harmedvirket tilattilvejebringe etkonstantfaldidet
indenlandske realrenteniveau ,somendnuvedåretsbegyn­
delselåpåover10%pådetkortemarked.Denøkonomiske vækstskullefortsætte i1988,mendogiet
mereafdæmpettempo,idetderventesendnuenvoldsom
budgetstramning .Denlangsomme stigningidetprivate
forbrugvilsandsynligvis fortsætte,ogdenfornyedefortrøst­
ningsfuldhed ierhvervslivet ,dereraffødtafdefremskridt ,
derergjortmedatmindskebudgetunderskuddet ,vilmed­
virketilatsætteskubideprivateinvesteringer .Enfortsatlav
inflationstakt ogenefteralsandsynlighed fortløbende
nedgangidetindenlandske renteniveau vilmedvirketilat
sikre,ateksportsektorens konkurrenceevne opretholdes på
detnuværende niveau,ogselvomimportmængden skulle
stigeitaktmedforbrugsefterspørgslen ,vilhandelsbalancen
efteralsandsynlighed endnuengangudviseetpositivt
resultat.Væksten iBNPventesi1988atkommetilatliggepå
omkring1,25%ifastepriser.Detteskulleværetilstrække­
ligttilenvisforøgelseafbeskæftigelsen idenprivatesektor
medundtagelse aflandbruget ,hvilketkunnegøresittilat
dæmmeopfordenopadgående tendensiarbejdsløshedstal­
let.Vedvarende uligevægt istatensfinanserlæggerenalvorlig
dæmperpådenøkonomiske vækstderved,atdenmedfører
ethøjtrenteniveau ,højeskatteroganvendelse afoffentlige
midlertilnedbringelse afgældistedetfortilmereproduktive
formål,ogbetydeligebudgetstramninger erpåkrævede gen­
nemenrækkeår.Foratkunnestabilisere detindbyrdes
forholdmellemstatsgælden ogBNPerdetpågrundlagaf
realistiske antagelser omvækstraten ogrenteniveauet på
mellemlang sigtnødvendigt ,atstatenslånebehovnedsættes
tilomkring5-6%afBNP.Detteindebærer ,atstatenmå
gennemføre yderligerestorenedskæringer afdeandreudgif­
ter,endrenteudgifterne ,iløbetafdekommende år.Statsfinanserne ogarbejdsløsheden erheltklartdestørste
strukturelle problemer ,somøkonomien slåsmed.Selvom
densenestedemografiske udvikling ,ikkemindstemigratio­
nen,haropvejetdenunderliggende kraftigestigningi
udbuddetafarbejdskraft ,kanderikkeventesnogennævne­
værdignedgangiarbejdsløsheden udenenvedholdende
stigningiefterspørgslen påarbejdsmarkedet .Detteafhænger
påsinsideaf,atøkonomien somhelhedbringestilatyde
mere.Genskabelsen afgunstigebetingelser forvækstgennem
fornyedebudgetmæssige tiltagersåledesenaltafgørende
forudsætning for,atdetlykkesatmindskearbejdsløsheden .
Foratsikre,atvækstenfårenstorbeskæftigelsesfremmendeI1988mådenstrammebudgetpolitik derforvidereføres ;
detvilleværepassende,omderkunneopnåsennygradvis
nedsættelse afstatenslånebehov medmindst1,5procent­

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/57
pointsafBNPiforholdtildetforindeværende årforventede
resultat.Detteskulleværeforeneligtmedenfortsatrealvækst
iBNPi1988.Ensådanfinanspolitisk stramningudelukker
enhverlempelseidetsamledeskattetryk i1988,selvomde
finanspolitiske myndigheder burdeoverveje,hvilkemulighe­
derdererforatudvidebeskatningsgrundlaget ogrationali­
sereskattesystemet idekommende år.Vedafgørelsenafpå
hvilkeområderdetermuligtatskærenedpådeoffentlige
udgifter,forekommer dethensigtsmæssigt atkoncentrere
opmærksomheden omdeområder,hvorderligeledeskangennemføres besparelserpåmellemlang sigt.Etområde,der
umiddelbart falderiøjneneidenneforbindelse ,erstatens
lønudgifter ,hvorenøgetstyringkangivebetydeligebespa­
relser.Ibetragtning afdentrangesituationforbeskæftigelsen
erenafdæmpetlønudvikling iøkonomien somhelhedaf
afgørendebetydning foratbevarekonkurrenceevnen og
genskabeensundvækst,derhvilerpåetopsvingiinveste­
ringerogeksport.Stigninger ioverførselsindkomsterne bør
ligeledesbegrænses ,ogderbørlæggesstørrevægtpåat
afpasseydelserneefterbehovetpåenmereeffektivmåde.

DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87Nr.L394/58
Irland:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling,1983-1988
(årligændringi%)
1983 1984 1985 1986(*) 1987(2) 1988(2)
Bruttonational­
produkt^iløbendepriser
ifastepriser
^BNP-deflator9,7 H,1 6,1 5,4 5,5 4,1
-0,6 3,2 1,1 -0,3 2,5 1,3
10,3 7,7 5,0 5,7 2,9 2,7
Privatforbrug,deflator 8,6 9,4 4,5 3,6 3,0 3,2
Fastebrutto­
investeringer ■<
ifastepriserrprivate
offentlige
Lialt4,7
-5,22,0
-8,05,3
-8,06,8
-6,5
-9,0 -2,4 -4,4 -2,3 -0,7 1,0
heraf:byggeri -14,4 -3,9 -9,6 -5,3 -5,0 -4,1
kapitalgoder -2,3 -0,9 0,9 0,3 3,0 5,0
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante
priser -2,9 0,2 -1,3 0,8 0,0 0,2
Forskeliforholdtil
andreEF-lande (3) -2,9 -1,7 -3,6 -2,9 -2,8 -2,3
Lønsumpr.løn­
modtager^nominel
realA(4)
B(4)11,9
-1,4
3,011,8
3,8
2,26,5
1,4
!,96,1
0,4
2,46,1
3,1
3,04,9
2,1
1,6
Produktivitet (5) 0,0 6,2 4,6 0,1 2,8 1,1
Reallønsomkostninger pr.produceret
enhed(6)-0,2 -0,5 -2,3 0,3 0,3 0,9
Konkurrenceevne (7) -2,4 -2,2 -0,2 7,4 -2,1 0,8
Beskæftigelse -1,9 -1,9 -2,2 -0,4 -0,3 0,2
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (8) 14,9 16,6 17,9 18,4 18,5 18,2
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNP -6,3 -5,5 -3,2 -1,8 -1,1 -0,3
Langrente 13,9 14,6 12,6 11,1 11,3 10,5
Pengemængde (9) 5,6 10,1 5,3 -1,0 9,3 6,4
Offentlignettolånoptagelser eller
-långivning i%afBNP -11,8 -9,7 -11,4 -11,2 -10,0 -7,5
Offentliggældi%afBNP 107,4 113,3 117,9 133,2 136,0 138,0
Renterafoffentliggældi%afBNP 9,1 9,6 10,6 10,9 10,3 10,2
1)SkønfraKommissionens tjenestegrene ,september 1987.
2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,september1987.
3)Forskeliprocentpoints .
4)A:BNP-deflator ,B:privatforbrugsdeflator .
s)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
s)Realelønomkostninger pr.beskæftiget iforholdtilproduktivitet .
7)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceretenhediøkonomiensomhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
8)Eurostatdefinition .
9)M3;ultimoåret.

Nr.L394/5931.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
ITALIEN
Italienoplevedei1987enkraftigstigningidenindenlandske
efterspørgsel ogiimportensomfølgeafdesenevirkningeraf
olieprisfaldet ,delønforhøjelser ,derblevvedtagetibegyn­
delsenafåretveddetreårigeoverenskomstforhandlinger ,
samtdentiltagendestigningideoffentligeudgifter.Den
kraftigeefterspørgsel harforringethandelsbalancen ogbevir­
ket,atmyndighederne umiddelbart efterregeringsdannelsen
eftervalgetden15.juni1987strammede pengepolitikken og
trafenrækkeskattepolitiske foranstaltninger medhenblikpå
atbegrænsehusholdningernes forbrugogafværgeenfor­
øgelseafinflationsforventningerne .Budgetpolitikken ernemligfortsatprægetafdetstrukturbe­
stemteproblem,somdetstoreunderskudogdenvedvarende
stigningidenoffentligegæld,medfører .Pågrundlagafde
reviderede nationalregnskaber (*)ergældennunåetoppå
90%afBNP.Denplan,derblevgodkendt ijuni1986,og
somskullegældepåmellemlang sigt,hartilformålat
stabiliseredetteforholdinden1990vedatfjerneunderskud­
det,eksklusiverenter,udenatændreskattetrykket ,ogvedat
holderente-ogafdragsbetalingerne påca.6%afBNP.Dette
villebetydeennedskæring påca.halvdelen afstatens
underskud iprocentafBNPiforholdtil1986,under
forudsætning afatrealvæksten holdersigpågennemsnitlig
ca.3,5%indtil1990,ogatinflationstakten nedbringes til
3%fra1988.Pågrundafudviklingen idenøkonomiske
aktivitet,dervardårligereendventet,ogtendensen i
realrentesatserne sidenudgangenaf1986hardisseprognoser
dogmåttetajourføres .Dennyemakro-økonomiske plan
omfatterdogenvækstpålidtover3%årligtiperioden
1988-1990 ogetfortsatfaldiinflationen .Deterstadigmålet
atopnåligevægtistatensnettolånebehov i1990,eksklusive
renter,hvilketfortsatvilindebæreenbeskedenstigningiden
offentligegældiforholdtilBNPvedudgangen afdette
tiår.For1987somhelhedvildenindenlandske efterspørgsel stige
medover4%,forringelsen afdeneksternebalanceifaste
priservilblivetregangesåkraftigsomi1986—hvilketogså
skyldesdenfaldendeeksport—ogvæksteniBNPvilværepå
ca.3%.Tiltrodsforat1987harværetetgodtårfor
turismen,vilsidsteårsoverskudpåbetalingsbalancens
løbendeposterividudstrækning forsvinde .Denstigningi
inflationen ,derharkunnetnoteressidenjuli,vilformodent­
ligfortsætteendnuetstykketidsomfølgeafenrække
afgiftsforhøjelser .Selvombeskæftigelsen igenerstegetinden
fordentertiæresektor,hardetrægeeksportmarkeder ogen
visforringelse afproduktionsudsigterne begrænsetnyansæt­
telserneindenforindustrien ,ogarbejdsløsheden erfortsat
steget.
I1988vilstigningen idenindenlandske efterspørgsel
formodentlig aftagesomfølgeafenlangsommere stigningi
husholdningernes disponible indkomster samtdebudget-og
kreditpolitiske foranstaltninger .Denstigningieksporten ,
derforventes somfølgeafenkraftigere vækstpåde
internationale markeder ,vilivæsentliggradkunneformind­
skedeneksternebalancesnegativebidragtilvæksten .BNPi
fastepriserskullestigemedca.3%,dvs.ensmulemindre
endi1987.Underdisseomstændigheder ogunderforudsæt­
ningafetuændretbytteforhold vilbetalingsbalancens løben­
deposterkunudviseetbeskedentunderskud .Arbejdsløshe­
denvilnæppeændresigiforholdtil1987.Dettemålforekommer ambitiøst ,navnligibetragtning af
udviklingen ideoffentligefinanseri1987ogfinanslovsfor­
slagenefor1988,derblevfremsatsidstiseptember .Medens
statenslånebehov ikkeburdehaveværetmereend102000
mialire(10,2%afBNP)i1987,vildetnærmerekommetilat
liggepå110000mialirepågrundafdenkraftigerestigningi
udgifterne bl.a.somfølgeafdenyelønoverenskomster .I
1988agterregeringen atbegrænselånebehovet til103500
mialire,hvilketvilbegrænseunderskuddet til9,9%afBNP,
hvilketkunerlidtunderdetniveau,deroprindelig varfastsat
sommålfor1987,menstadigvære2,5procentpoints større
enddetunderskud ,derermåletfor1990(ca.7,5%afBNP).
Finanslovsforslagene knytterennedskæring idenpersonlige
indkomstbeskatning (IRPEF)tiloverholdelse afdenplanlag­
teinflationsrate ogudskydermomsforhøjelsen .Derpåregnes
øgedeindtægter ,navnligsomfølgeafenrækkeafgiftsforhø­
jelserogenhurtigereopkrævning afdedirekteskatter.Ikke
destomindrevildetværenødvendigt atnedskæreudgifterne
væsentligt ,navnligindenforsundhedssektoren ,forat
begrænsedetoffentligeunderskud i1988.Dettevilværeet
vigtigtskridtiretningafdenligevægtpåbudgettet ,derer
måletfor1990,ogsomerafvæsentligbetydning ,ikkeblot
foratopnåligevægtpådeoffentligefinanser,menogsåforat
genoprette envedvarende pengepolitisk stabilitet .Dersynesatværemulighedforenforbedring afinflationen i
1988,delspågrundafdenyekollektiveoverenskomster ,der
indeholder tilsagnom,atlønningerne ikkevilstigeudover
detalleredefastsatte,delspågrundafdenstrammepenge­
politik.Deterdogstadiguvist,hvormegetprisstigningerne
vilaftage.Deterregeringens målatopnåeninflationpå
4,5%igennemsnit for1988,ogdetteforudsætter ,at
prisstigningerne aftageriåretsløb(ca.1procentpoint fra
januartildecember),mendererikkenogensikkerhedfor,at
detteskeribetragtning afproduktivitetsudviklingen ,og
udviklingen ideoffentligefinanser,navnligudgifterne .i1)Idereviderede nationalregnskaber ,derblevoffentliggjort i
1987,blevBNPforhøjetmed17,7%i1986,hvilketautomatisk
nedbragteenrækkebudgetindikatorers relativestørrelseipro­
centafBNP(denoffentligegæld,lånebehovet ,skattebyrden
osv.).

Nr.L394/60 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
Degoderesultater,dereropnåetidesenereår,skyldesihøj
grad,atdenøkonomiske politikharværetbaseretpåen
strampengepolitik ogfleksibleløntilpasninger .Medhenblik
påFællesskabets indremarked,derskalværegennemført
inden1992,synesdetnødvendigt atstyrkedeinterne
strukturer ,såledesatåbningenafmarkederne kanbidragetil
atøgevækstpotentiellet .Udfradettesynspunktersundere
offentligefinanserogfriekapitalbevægelser tohovedmål .
Hvispenge-ogkapitalmarkederne åbnes,vilpenge-og
finansieringsinstitutterne fåflereinvesteringsmuligheder og
øgekapitalstrømmene .Myndighederne spillerensærligrolle
iforbindelse medstyrkelsenafproduktionskapaciteten ,idet
ensådanstyrkelseforudsætter enforbedring afdenøko­
nomiskeinfrastruktur samtenomlægning afdeoffentlige
serviceydelser .Idenneforbindelse villedetogsåvære
hensigtsmæssigt atforetageennyvurderingafdeenergipo­
litiskeforanstaltninger ibetragtning afItaliensstærke
afhængighed afimporteret energiogderisici,somen
forøgelseafolieregningen vilmedføreforbetalingsbalan­
cen.Denstadigstrammere pengepolitik i1987skyldtesden
kraftigeforøgelseafkreditefterspørgslen idenprivatesektor
ogoverskridelsen afdebudgetpolitiske mål.Degrænser,der
ersatforvækstenidevigtigstelåneaggregater indtilårets
udgang(6-9%forprivatelånog11%fordesamlede
indenlandske lånpåbasisafetstatsunderskud på100000
mialire),blevoverskredet iførstehalvår.Situationen på
kapitalmarkedet blevstadigmerespændtitredjekvartalog
gjordedetnødvendigt formyndighederne athæverentesat­
sernefleregange.Disseforholdsregler skalsespåbaggrund
afdeforanstaltninger ,derblevindførtimajmedhenblikpå
atliberalisere kapitalbevægelserne ;manafskaffede idenne
forbindelse detobligatoriske rentefriedepositum vedkøbaf
udenlandske værdipapirer .Kommissionen kunnesåledesi
begyndelsen afaugust1987ophævedenbemyndigelse ,den
havdegivetItalienihenholdtilEØF-Traktatens artikel108,
stk.3.Dakapitaleksporten ervoksetisommerens løb,ogda
derhertilogtilandrekortfristede transaktioner synesatvære
anvendtindenlandske lån,hardepengepolitiske myndighe­
derfornyliggenindførtudlånsloftet .Depotentielle risici,der
erforbundetmeddeninterneogeksterneligevægt,gørdet
ønskeligtatlempepengepolitikken i1988.Forvæksteni
hovedaggregaterne vildetværehensigtsmæssigt atanvende
vejledendesatser,somerforeneligemedennominelvæksti
BNPpåca.7,5%.
Denændredeindeksregulering aflønningerne samtdeløn­
stigninger ,derforventes idekommende år,vilgradviskunne
skabeprisfald,forudsatatlønningerne ikkestigermereend
alleredeplanlagt;menhurtigeprisfalderusandsynlige uden
enstærkvækstiinvesteringerne ,dererdenenestemåde,
hvorpåafhængigheden afudlandetvarigtkanformindskes ,
oghvorpåproduktivitetsstigningerne kanforøges.Erhvervs­
investeringerne børbliveennøglefaktor ,nårderertaleomat
bevareentilstrækkelig hurtigogsundvækstidenitalienske
økonomi .Beskyttelse afdenitalienskeøkonomiskonkurrenceevne eraf
afgørendebetydningforenfortsatsundekspansion ogen
nedbringelse afarbejdsløsheden .Selvomdenøkonomiske
vækstrelativtsetharværetmeretilfredsstillende iItalienide
senereårendideflesteandreEF-lande ,harden,undtagen i
1986,væretforbundet medenlangtstørrevækstiden
indenlandske efterspørgsel endideøvrigeEF-lande,medens
lirensrealvekselkurs apprecieredes indtilbegyndelsen af
1987.Penge-ogfinanspolitikken skalsammenbidragetilat
begrænsebådeomkostningsstigninger ogstigningen iden
indenlandske efterspørgsel ietsådantomfang,atderkan
opretholdes eneksternligevægt .Myndighederne villenatur­
ligvishaveetstørreråderum,hvismedlemsstaterne kunne
forøgederessamhandel gennemenfællesindsats.

DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/6131.12.87
Italien:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1983-1988
(årligændringi%)
1983 1984 1985 1986 1987(') 1988(>)
Bruttonational -J
produkt^iløbendepriser
ifastepriser
BNP-deflator15,9 14,1 11,8 11,0 8,7 7,6
0,5
15,33,5
10,22,7
8,92,7
8,03,0
5,52,8
4,7
Privatforbrug,deflator 14,9 11,4 9,3 6,3 4,8 4,9
Fastebrutto­
investeringer «
ifastepriserrprivate
offentlige
^ialtl
-1,6 4,4 3,3 1,2 3,5 2,8
heraf:byggeri 0,8 0,6 -0,5 -0,7 1,0 2,1
kapitalgoder -4,2 8,9 7,4 3,1 6,0 3,5
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante
priser -0,4 4,4 3,1 3,2 4,5 3,3
Forskeliforholdtil
andreEF-lande (2) -1,8 3,0 1,1 -0,6 2,0 1,0
Lønsumpr.løn­
modtager^nominel
realA(3)
B(3)16,0 11,4 10,2 7,7 8,3 6,0
0,6 1,1 1,2 -0,3 2,8 1,3
1,0— 0,8 1,4 3,5 1,1
Produktivitet (4)| 0,1 3,4 1,8 1,9 3,0 2,1
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed 1,0 -2,6 -0,5 -0,6 0,3 -1,1
Konkurrenceevne (5) 11,9 2,0 3,1 10,5 7,2 2,9
Beskæftigelse 0,5 0,8 1,4 0,8 0,3 0,2
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (6) 10,9 11,9 12,9 13,0 14,2 14,3
Saldopåbetalingsbalancens
løbendeposteri%afBNP 0,4 -0,6 -0,7 0,8 0,2 0
Langrente 18,0 14,9 14,3 11,7 10,9 11,6
Pengemængde (7) 13,2 12,1 11,1 9,4 8,9 6,6
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP -11,0 -10,8 -12.3 -11,3 -10,4 -10,4
Offentliggældi%afBNP 72,1 77,7 84,6 88,6 93,6 97,9
Renterafoffentliggældi%afBNP 7,5 7,6 8,1 8,5 7,7 7,9
(')PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværendepolitik,september1987.
(2)Forskeliprocentpoints .
(3)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
(4)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
i5)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceretenhediøkonomiensomhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(6)Eurostatdefinition .
(7)Ultimoåret.

DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87Nr.L394/62
LUXEMBOURG
ILuxembourg sketederenafmatningafdenøkonomiske
væksti1987,ogvækstenibruttonationalproduktet ifaste
priserfaldttil2%.Husholdningernes forbrugstegsomfølge
afenvæsentligforøgelseafderesdisponibleindkomster ,der
bl.a.skyldesskattelettelser ;defastebruttoinvesteringer
indenforindustrien ,dertidligerevarvoksetkraftigt,
udvikledesigforholdsvis tøvendepågrundafdenfaldende
efterspørgsel indenforstålindustrien .Dentrægeomsætning
afstålprodukter medførtedesudenenlaverestigningiden
samledeeksport.Ogsåimportenaftog.Inflationstakten var
fortsatbeskedentakketværefaldetiimportpriserne ,og
arbejdsløsheden stegkunganskelidt.
Bruttonationalproduktet forventesi1988atstigemedca.
1,8%ifastepriser.Somfølgeafdendårligereafsætningaf
stålprodukter vildensamledeeksportkunstigelangsomt .
Selvomlønstigningen pr.capitaformodentlig vilsvaretil
stigningen idetforegående år,vilskattelettelserne blive
mindremærkbareforhusholdningerne ,ogstigningen ideres
disponibleindkomstifastepriservilaftageiforholdtil1987.
Derforventesderforenaftagendestigningiprivatforbruget .
Tilbagegangen ierhvervsinvesteringerne ,derbegyndteat
kunnesporesi1987,vilantageligfortsætte,ogboligbygge­
rietskulleblivestabiliseret .Stigningen iprisindekset fordet
privateforbrugvilformodentlig tageklarttilsomfølgeafde
højereimportpriser .Afskedigelserne indenforjern-og
stålindustrien vilkunfåringeindvirkning påarbejdsløsheds­
procenten ,derforventesatfaldeensmule.
Luxembourgs økonomiske politiksvarerpåmangepunkter
tilhovedlinjerne isamarbejdsstrategien forenmerebeskæf­
tigelsesfremmende vækst.Detbudgetmæssige råderum,der
opstår,efterhånden somstrukturomlægningen indenfor
jern-ogstålindustrien skriderfrem,anvendestilattilveje­
bringefinansiellemidlertildeoffentligeinvesteringsfonde og
tilatstyrkevirksomhedernes konkurrencemæssige stilling,
navnliggennemennedskæring afdendirekteselskabsbeskat­
ning.Skattelettelserne forvirksomheder oghusholdninger
udgjordenæsten2,5%afBNPi1987,udenatdettebragte
budgetligevægten ifare.Lønudviklingen ertilgengældforuroligende ibetragtning af,
atdenluxembourgske økonomiermegetåben,ogatdeter
nødvendigt ikkeblotatforbedrevirksomhedernes rentabili­
tet,menogsåatbeskyttedereskonkurrencemæssige stilling.
Forøkonomien somhelhedsteglønningerne pr.capitaifaste
prisermed3,9%i1987,medensdefor1988forventesat
stigemedca.2,0%,hvilketlangtoverstigerproduktivitets­
stigningen (0,4%i1987og1,2%i1988).Dererfarefor,at
deakkumulerede lønstigninger ogsocialsikringsudgifter vil
bremsedenøkonomiske udviklingpålængeresigt.
Bestræbelserne påatdifferentiere ogomstrukturere produk­
tionsapparatet harikkeblotgjortøkonomien mindre
afhængigafjern-ogstålindustrien ,menharogsågjortdet
muligtatoprettenyearbejdspladser .Endvidereharsærlige
foranstaltninger ,såsomførtidspensionering ,bidragettilat
holdearbejdsløshedstallet nede.Daderistadigstigendegrad
ansættesgrænsearbejdere ogindvandrere indenforforskel­
ligeerhverv,harregeringen intensiveret erhvervsuddannel­
senog-vejledningen foratfåbugtmeddensidstehårdnak­
kedearbejdsløshed .Denagterendvidere atindføreen
lovgivning ,derkangørearbejdsmarkedet merefleksibelt
gennemandreforanstaltninger ,såsomomlægning af
arbejdsugen ogrevisionafreglerneforsøndagsarbejde ,
forudsatatalleberørtepartervilmedvirkedertil.
I1988vildenoffentligesektorsnettolångivning antagelig
bliveensmulestørreendi1987,hvilketskullegøredet
muligtatstyrkedeoffentligeinvesteringsfonde .Stigningen i
deoffentligeudgiftervilikkekunneopvejevirkningerne af
dentrægeudenlandske efterspørgsel ,mennedsættelsen af
dendirekteselskabsbeskatning ,dererbevilgetover1987-og
1988-budgettet ,vilbidrageeffektivttilbestræbelserne for
øgetdifferentiering afdenøkonomiske struktur,ligesom
nedsættelsen afpersonbeskatningen skullestimulereforbru­
get.Deterdogfortsatnødvendigt atudviseenvisforsigtig­
hedmedhensyntilforvaltningen afudgifterne ,dade
socialpolitiske foranstaltninger (førtidspensionering ,pensio­
ner,lønningerindenfordetoffentlige )ikkevilkunneundgå
afformindske dedisponible budgetmidler .

Nr.L394/6331.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Luxembourg :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling,1983-1988
(årligændringi%)
\1983 1984 1985 1986(») 1987(2) 1988(2)
""iløbendepriser
ifastepriser
s_BNP-deflator11,2 12,1 5,5 6,7 4,6 4,0
Bruttonational­
produkt3,2 5,5 2,9 -2,5 2,0 1,8
7,7 6,3 2,5 4,1 2,5 2,2
Privatforbrug,deflator 8,1 6,4 3,3 0,3 0,5 2,3
Fastebrutto­
investeringer
ifastepriser^private
offentlige
v_ialt-8,0 -0,6 2,6 5,3 2,8 1,2
-9,0 -3,7 0,6 3,1 2,2 3,2
-8,3 -1,3 2,1 4,8 2,7 1,7
heraf:byggeri\ -8,6 -3,1 1,2 3,2 3,0 1,8
kapitalgoder -7,5 2,5 4,0 7>9 2,0 1,5
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante
priser
Forskeliforholdtil
andreEF-lande (3)0,5 1,7 0,8 3,7 3,3 2,1
Lønsumpr.
lønmodtagernominel
realA(4)
B(<)6,9 7,0 4,1 4,0 4,4 4,2
-0,7
-1,10,7
0,51,5
0,7-0,2
3,61,8
3,91,9
1,9
Produktivitet (s) 3,9 4,6 1,6 0,4 0,4 1,2
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed-4,5 -3,7 -0,1 -0,5 1,5 0,7
Beskæftigelse -0,4 0,6 1,4 2,4 1,0 0,4
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (s) 1,6 1,7 1,6 1,4 1,5 1,4
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNP 38,5 38,9 41,9 40,4 38,7 37,8
Langrente 9,8 10,3 9,5 8,7 (8,2)\
Pengemængde (7) \ I I I=\||:
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP 0,2 2,0 4,4 3,9 2,8 3,1
Offentliggældi%afBNP 14,6 14,6 14,4 14,7 14,7 14,8
Renterafoffentliggældi%afBNP 1,0 1,2 1,3 1,3 1,3 1,1
1)SkønfraKommissionens tjenestegrene ,september 1987.
2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende politik,september1987.
3)Forskeliprocentpoints .
4)A:BNP-deflator ,B:privatforbrugsdeflator .
5)Bruttværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
6)Eurostatdefinition .
7)Ultimoåret.

31.12.87Nr.L394/64 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
NEDERLANDENE
muligtlettes,ligesomhusholdningernes købekraftgenerelt
børbevares.Myndighederne satserpåatnedbringeantallet
afarbejdsløse med200000,såledesatdetfaldertil500000
inden1990.INederlandene faldtvækstenibruttonationalproduktet i
fastepriseri1987tilca.1,7%bl.a.pågrundafenfaldende
efterspørgsel påhjemmemarkedet .Ligesomi1986stegdet
privateforbrugmednæsten3%ifastepriser,bl.a.somfølge
afenbetydeligstigningihusholdningernes disponibleind­
komst,medensdetoffentligesforbrugoginvesteringer gik
tilbage.Efterathaveværetistærkstigningienårrækkefaldt
virksomhedernes investeringer betydeligt ,isærinvesteringer­
neikapitalgoder ,medensdeoffentligeinvesteringer udviste
etfaldhovedsagelig pågrundafafslutningen afdestore
vandbygningsprojekter .Medenseksportenafnaturgasigen
låunderniveauetdetforegående år,holdteksportenaf
forarbejdede varersigforholdsvis støtpåtrodsafden
betydeligestigningihfl.-kurseni1986og1987.Dette
positiveresultatblevopnåetvedatnedsætteavancenved
eksport .Forsåvidtangårbudgettet ,omfatterregeringens programen
begrænsning afstatensunderskudfra8%afnettonational­
indkomsten i1988til7%i1988,6%i1989og5,25%i
1990.Pågrundafforpligtelsen tilatstabilisereskatte-og
afgiftsbyrden ,viltilpasningen hovedsagelig skulleskevia
udgiftsbesparelser .Dervilkunneopnåsstorebesparelser
gennemenfastfrysning afdesocialeoverførsler ,envæsentlig
beskæringafstøttentildenprivatesektorognedskæring af
antalletafoffentligtansatte.Dissemålerbaseretpåen
forventning ometgunstigtinternationalt klima,stabilisering
aflønningernes andelafBNPmellem1986og1990,en
stigningibeskæftigelsen ,udtryktimandår,påover3%i
sammeperiode,nedsættelse afarbejdstiden ogstørreudbre­
delseafdeltidsarbejde .Enøkonomisk udvikling,derer
mindregunstigendforudsat,vilnødvendiggøre enyderligere
indsats,hvisdentilpasning ,sommyndighederne ønsker,skal
kunnegennemføres .Antalletafbeskæftigede stegmed1,4%i1987,delvissomet
resultataføgetdeltidsarbejde ,ogarbejdsløsheden faldt.
Overskuddet påhandelsbalancen reduceredes betydeligt ,og
saldoenpåløbendeposterfaldtderforfranæsten3%afBNP
i1986til1,9%i1987.
Siden1983erdergjortreellefremskridt medhensyntilat
konsolidere deoffentligefinanser,såledesatdeterblevet
muligtatnedbringedetoffentligesnettounderskud ;imidler­
tidbetøddetinternationale klimaognedgangen iikke
skattemæssige indtægter i1986og1987enopbremsning på
vejenmoddeflerårigemål.I1988vilhovedlinjerne i
budgetpolitikken efteralsandsynlighed ikkeafvigemegetfra
denuværende ,somhovedsagelig tagersigtepåatundgåen
forøgelseafudgifterne .Detforventes ,atvækstenibruttonationalproduktet ,dersom
i1987påvirkesafenfaldendeenergiproduktion ,i1988vil
blivemindreognæppenåoppå1,2%ifastepriser.
Eksportenafvarerskullekunnestigeinæstensammeomfang
somi1987,menvækstenidenindenlandske efterspørgsel vil
sandsynligvis blivedæmpetbetydeligt .Stigningen iden
disponibleprivatindkomst vilnæppenåoppå1,2%ifaste
priser,specieltpågrundafdenlaverestigningstakt i
lønningerne .Selvmedenlavereopsparingskvote endi1987
vildetprivateforbrugnokkunstigesvagt.Medmindre der
skerenvæsentligforbedring ideninternationale situation,vil
virksomhedernes investeringer næppestigei1988,ogde
offentligeinvesteringer vilstagnere .Efteratværefaldeti
1987vilforbrugerpriserne kunneudviseenletterestigning,
efterhånden somvirkningerne afdelaverenaturgas-og
importpriser fortonersig.Påtrodsafenlettereforringelseaf
bytteforholdet ,viloverskuddet påbetalingsbalancens løben­
deposterkunnestabiliseresigpå1987-niveauet .Antalletaf
beskæftigede forventesatstigemedca.1%,delvissomet
resultatafgennemførelsen afbeskæftigelses -oguddannelses­
programmer ogøgetdeltidsarbejde ;arbejdsløsheden vil
såledeskunnefaldetilkun11%afdenerhvervsaktive
befolkning .Enstørrevækstiskatteprovenuet endforventetmedførte ,at
myndighederne nedsattebeskatningen afpersonligeindkom­
stermed1,35miahfl.for1988.Muligheden foren
overskridelse afdebudgetterede udgifterharimidlertid
tvungetregeringentilatforetageendnuflerenedskæringer
enddem,deralleredevarplanlagtihenholdtilregeringsaf­
talen.Slutresultatet bliverenmindreændringafmålsætnin­
genforbudgettet (statensunderskudvilsandsynligvis blive
på7,2%afnettonationalindkomsten i1988,hvordet
oprindelige målvar7%,ogdettilsvarendeunderskudfor
1987'svedkommende erpå7,6%).Denneoverskridelse er
acceptabel ibetragtning afdensvagevækst,somikke
fremmerbestræbelserne foratfåbragtdeoffentligefinanser
indiensundudvikling .Detbetyderdog,atderskalforetages
nogetstørreudgiftsnedskæringer idekommendeår,hvisde
flerårigemålsætninger skalopfyldes,specieltpåbaggrundaf
denfortsatøgederentebyrde iforbindelse medudlandsgæl­
denfremtil1991.Denmålsætning fordenøkonomiske politik,derharværet
gældendesidenefteråret1982,ogsomharmedførten
væsentligbegrænsning afunderskuddet indenfordenoffent­
ligesektor,enøgetbeskæftigelse ogetmerefleksibelt
arbejdsmarked ,erblevetbekræftetafdennyeregering,der
tiltrådteijuli1986.Iregeringsaftalen understreges nødven­
dighedenafatbegrænsedevigtigsteuligevægte —dvs.
budgetunderskuddet ogdenhøjearbejdsløshedsprocent
udenatskattebyrden dervedøges;tværtimodbørdenom

Nr.L394/65 31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Centralbankens ledelselæggerstorvægtpåatopretholde
kursforholdet mellemhlf.ogDM.Denforskelirenten,som
dettemedfører ,kunnegradvisblivemindre,såfremtforvent­
ningerneom,atdervilindtræffesvageprisstigninger ,holder
stik.Investeringslysten vilsåledesblivestimuleret .Pånatio­
naltplanindgikdemonetæremyndigheder enaftalemed
bankerne islutningenaf1986,ihenholdtilhvilkendisseito
årvilbegrænsedereslikviditetsskabelse til11-12%.Central­
bankensmålsætning forudvidelsen afpengemassen synesat
værepassende,forsåvidtsomdetdrejersigomatsikreen
tilstrækkelig likviditet iøkonomien ,samtidigmedatman
forsøgeratholdeinflationen nede.
Selvombudgetpolitikken errestriktiv,indebærer denikke
destomindre,atderanvendesbetydelige midlertilrelevant
uddannelse afarbejdskraft ogjobskabelse forungeogældre
arbejdsløse .Endviderefortsætterdecentraliseringen afløn­forhandlingerne ,hvilketvilgøredetmuligtihøjeregradat
tilpasselønningerne tilproduktivitetsstigningerne indenfor
deenkeltesektorerogsåledesgenereltdæmpestigningen i
reallønnen .Bestræbelserne påatsmidiggøre arbejdsmarke­
detomfatterligeledesenfastfrysning afmindstelønnen ,
hvilketpåvirkerdeforskellige primæreindkomster oghar
betydning forudviklingen ivirksomhedernes lønomkost­
ningerpågrundafdisselønningers storebetydning for
gennemsnitslønnen .Damyndighederne formeltholdersig
udenforfastsættelsen aflønningerne ,viludviklingen ide
faktiskelønomkostninger ihøjeregradafhængeafmarkeds­
kræfterneogafholdningerne hosarbejdsmarkedets parter.
Vedatsænkepersonskatten bidragermyndighederne tilat
sikreløntilbageholdenhed .Daproduktivitetsforøgelsen sta­
digerlav,børstigningen ireallønnen fortsatværemeget
begrænset ,såledesatmankanfremmedeninvesteringsbe­
stemtevækstproces ,derindledtesi1985og1986,mensom
sidenharvistentendenstiligenatblivesvækket .

31»12.87Nr.L394/66 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Nederlandene :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1983-1988
(årligændringi%)
1983 1984 1985 1986(') 1987(2) 1988(2)
. ^iløbendepriser
ifastepriser
BNP-deflator3,3 5,0 4,1 3,1 0,7 1,7
Bruttonational­
produkt1,4'
1,93,2
1,82,3
1,82,4
0,71,7
-1,01,2
0,5
Privatforbrug,deflator 2,7 2,0 2,5 0,2 -0,8 1,0
Fastebrutto-.
investeringer ■<
ifastepriserrprivate
offentlige
Lialt3,3
-4,65,1
7,67,4
-7,79,6
-8,83,9
-1,10,8
0,0
2,1 5,5 5,1 7,2 3,3 0,7
heraf *,byggeri
kapitalgoder-2,6
10,03,6
8,2-3,1
16,94,9
9,92,6
4,10,5
0,9
Indenlandske efterspørgsel ikonstante
priser 1,5 1,7 2,5 3,9 2,3 1,0
Forskeliforholdtil
andreEF-lande (3) 0,4 -0,5 0,2 0,2 -0,3 -1,4
Lønsumpr.
lønmodtagerCnominel
]realA(4)lB(4)3.2
1.3
0,40,2
-1,5
-1,71,4
-0,4
-1,11,6
0,8
1,41,9
3,0
2,71,6
1,1
0,6
Produktivitet (5)
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed
Konkurrenceevne (6)3,4
-2,0
-2,83,2
-4,6
-7,01,0
-1,3
-2,60,6
0,2
5,80,8
.2,1
2,71,0
0,1
-0,7
Beskæftigelse -1,9 -0,1 1,3 1,8 0,9 0,2
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (7) 14,0 14,3 13,1 12,1 H,4 11,0
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNP
Langerente
Pengemængde (8)3,1
8,8
10,54,2
8,6
7,74,3
7,3
10,52,8
6,4
4,41,9
6,3
3,51,8
6.4
5.5
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP
Offentliggældi%afBNP
Renterafoffentliggældi%afBNP-6,4
61,9
5,7'-6,3
66,4
5,9-4,7
69,9
6,0-4,7
73,0
6,0-5,6
79,3
6,0-5,9
85,2
5,9
(')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,september1987.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværendepolitik,september1987.
(3)Forskeliprocentpoints .
(4)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
(5)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(«)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceretenhediøkonomiensomhelhed.Positivetal-tabat
konkurrenceevne .
(7)Eurostatdefinition .
(8)Ultimoåret.

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/67
PORTUGAL
Detopsvingidenøkonomiske aktivitet,dertogsinbegyn­
delsealleredei1985,ersidenfortsatunderindflydelse afen
kraftigstigningidenindenlandske efterspørgsel .BNPifaste
priser(*)forventesimidlertidefterenkraftigstigningi1986
(+4,3%)atstigelidtmindrei1987(3,75%).Denne
afmatning skyldesudelukkende denvoksendekontraktive
indvirkning frabalancenoverforudlandetogdenlangsom­
merelageropbygning .Tilgengældfortsattedenkraftige
stigningidetprivateforbrug,medensvæksteniinvesterin­
gerneunderindvirkning afPortugalsmedlemskab afEFvar
betydelig .Beskæftigelsesforbedringen blevøget,ogarbejds­
løshedenfaldtkraftigt(fra8,6%i1986til7,2%i1987).
Samtidigaftoginflationen betydeligt ,selvomderstadigeren
markantinflationsforskel iforholdtildeøvrigemedlemslan­
de.Overskuddet overforudlandeterskrumpetindefteret
markantopsvingi1985og1986.Dereralleredegjortbetydeligefremskridtmedhenblikpåat
forbedrevilkårenepåefterspørgsels -ogudbudssiden .Især
hardenplanlagtedepreciering afescudoenoglønpolitikken
væretbenyttettilatskabestørrenominelkonvergens i
forholdtildeøvrigemedlemsstater .Sidenjuli1986haret
permanent rådgivende organmeddeltagelseafarbejdsmar­
kedetsparterspilletenaktivrollepådetteområde.Endvidere
erinvesteringsbestræbelserne blevetstøttetaftilpasningsfor­
anstaltninger påskatte-ogafgiftsområdet ogforanstaltnin­
gertilmodernisering affinansmarkederne .Fællesskabet yder
fortsatetbetydningsfuldt bidragtilatfremmeenstørrereel
konvergens ogtilatmindskeafstandentildeøvrigemed­
lemsstaters udviklingstrin .Såledeserdenrelativeandelaf
Fællesskabets strukturfonde ogfinansieringsinstrumenter i
1986nåetoppågodt2,8%afPortugalsbruttonationalpro­
dukt.Altialterdenudviklinghenimodsåvelrealøkonomisk
somnominelkonvergens ,dernuhartagetsinbegyndelse ,
imidlertidbådeutilstrækkelig ogusikker.Denneprocesmå
derforfortsættesaktivtogendogstyrkes.
Påbaggrundafenbetydeligafmatning idenindenlandske
efterspørgsel forventesBNP-væksten ifastepriser(')trods
godeeksporttalatfaldetil3%il988.Beskæftigelsesstig­
ningenforventesatblivemindrekraftig,hvilketgiversig
udslagienlangsommere nedgangiarbejdsløsheden .I
overensstemmelse medmyndighedernes målvilderpåny
kunneregistreresmarkantefremskridtmedinflationsdæmp­
ningen.Betalingsbalancens løbendepostervilfortsatblive
forringetogventesforførstegangsiden1984atudviseet
underskud (ca.1%afBNP).Idenforbindelse harbudgetpolitikken ensærligvigtigrolle.
Ligesomi1985lykkedesdetmyndighederne atreduceredet
offentligesfinansieringsbehov i1986,navnliggennemafgif­
tenpåolieoggasogindførelseafmoms.Imidlertidviser
udviklingstendenserne forstatsbudgettet i1987,atderer
behovforenstramledsagepolitik foratnåbudgetmålene på
indtægtssiden ,bl.a.forsåvidtangårmerværdiafgiften .Det
målfornedsættelse afstatensfinansieringsbehov påmellem­
langsigt,derførstegangblevfastsati1987,ogsomsigterpå
atreduceredettebehovfra8,8%afBNPi1987tilunder5%
afBNPalleredefra1990/91,kanikkenås,udenatdergøres
envedvarende indsatsforatholdedriftsudgifterne nede,for
atnedsættetransfereringerne ,bl.a.tilvirksomhederne iden
privatesektor,ogforatudvidebeskatningsgrundlaget .En
hurtiggennemførelse afskattereformen vilkunnespilleen
positivrolleisåhenseende .Imangelafkonkreteresultaterpå
disseområder,vildetblivevanskeligt atfågennemført de
fornødneinfrastrukturforbedringer ,ogmeregenerelt,den
nødvendige budgetpolitiske indsatsmedhenblikpåatøge
investeringskvoten iPortugal,forbedreerhvervsuddannelsen
ogfremmeenbedreudnyttelseafdemenneskelige ressour­
cer.Dettevilisærværetilfældet,hvisderimangelafen
tilstrækkelig nedbringelse afdetoffentligeunderskud allere­
dei1988skerensåhurtigforringelse afbetalingsbalancen ,at
detblivernødvendigt atvendetilbagetilderestriktive
politikker ,derindtilfornylighæmmedelandetsvækstproces
ogmuligheder foratopsugeunderbeskæftigelsen ilandbru­
get.Hvadangårdenindenlandske efterspørgsel ,vilderfortsati
1988væreforskelmellemPortugalsogdeøvrigemedlems­
landesstigningstakter ,omenddenblivermindreendiårene
før.Denneforskelerganskevistbegrundet inødvendigheden
afenfortsatnedbringelse afPortugalsstrukturproblemer
gennemenvarigforbedringafinvesteringskvoten ,derfortsat
liggerbetydeligt underniveauetindtilbegyndelsen af
80'erne.Ibetragtning afdenusikkerhed ,deromgiverdet
eksternemiljøogdenportugisiske økonomisstoreafhæn­
gighedafolieimport ogstigendeåbningoverforudlandet,
indebærer ensådanudviklingimidlertid enrisikoforbeta­
lingsbalancens løbendeposter.Gennemførelsen afdetpro­
gramforstrukturelgenopretning afbetalingsbalance -og
beskæftigelsessituationen (PCEDE-programmet ),derblev
vedtagetimartsogbekræftetultimoaugustveddennye
regeringsforelæggelse afsitpolitiskeprogramiparlamentet ,
vilgøredetmuligtatundgådennerisiko,såmegetdestomere
somdenpåtænktepolitikihovedlinjerne stemmeroverens
medFællesskabets samarbejdsstrategi formerevækstog
beskæftigelse . Detervigtigt,atbudgetmålene gennemføres ,idetdetvil
kunnelettepengepolitikken såvelmedhensyntilden
nødvendige afdæmpning afstigningen idepengepolitiske
aggregaterpådetinterneplansommedhensyntiludviklin­
genivalutakursen .Detteerforudsætningen forenfortsat
dæmpning afinflationsforventningerne ogetyderligere(1)1985-priser .Pågrundlagafsidsteårspriserforventesvækstenat
blivepå5,2%i1987og4,2%i1988.

Nr.L394/68 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
rentefald .Nyefremskridt medmoderniseringen afdefinan­
siellekredsløbvilkunnevirkeisammeretning.
Denfortsataktivepolitiktilfremmeafropåarbejdsmarke­
detudgørsomfølgeafsinindvirkning påinflationsforvent­
ningerneogpåudviklingen iproduktionsomkostningerne et
andethovedelement idenafbalancerede ogvarigeekspan­
sion,derernødvendig ,foratdengradviseintegration af
Portugalsøkonomi iFællesskabet kanlykkes.Deterisær
vigtigt,atderfortsaterbredenighedommåletomeninflationsrate på6%for1988,ogatderifuldtomfangtages
hensynhertililønforhandlingerne fornæsteår.
Konklusionen er,atdermåskeenkonsekvent gennemførelse
afdeforskelligeforanstaltninger ,derernødvendige forat
opnådeafmyndighederne fastlagtemakro-økonomiske mål.
Kundervederdetmuligtatopretholde entilfredsstillende
vækst,såvelkvantitativt somkvalitativt ,oggradvisfå
inflationstakten bragtnedinærheden affællesskabsgen­
nemsnittet .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/69
Portugal :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling,1983-1988
(årligændringi%)
1983 1984 1985 1986i1) 1987(2) 1988(2)
Bruttonational -I
produkt |iløbendepriser
ifastepriser
„BNP-deflator (3)*23,7
-0,3
24,123,4
-1,7
25,625,9
3,7
21,323,1
4,3
18,015,3
3,7
11,210,5
3,0
7,3
Privatforbrug,deflator \ 25,5 29,3 19,3 12,1 9,3 6,5
Fastebrutto­
investeringer <.
ifastepriser |"private
offentlige
^ialt -7,5 -18,0 -1,8 9,9 14,6 10,5
heraf:byggeri
kapitalgoder
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante
priser
Forskeliforhold
tilandreEF-lande (4)-3,0
-13,1
-7,0
-8,7-13,5
-23,0
-7,0
-8,4-4,0
1,0
0,6
-1,74,7
16,0
8,5
4,39,5
20,0
8,3
5,19,0
12,0
5,0
2,4
Lønsumpr. I
lønmodtager j^nominel
realA(5)
BH21,6
-2,0
-3,119,8
-4,6
-7,422,0
0,6
2,216,7
-1,1
4,111,9
0,6
2,48,5
1,1
1,9
Produktivitet (6)
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed
Konkurrenceevne (7)
Beskæftigelse
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (8)1.4
-3,4
-8,3
-1,7
7,9-0,4
-4,2
-4,9
-1,3
8,54,2
-3,6
-1,2
-0,5
8,74,0
-4,9
1,2
0,2
8,61,3
-0,6
-0,2
2,3
7,21,9
-0,8
-1,2
1,0
6,8
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNP
Langrente
Pengemængde (9)-7,2
30,3
16,3-3,0
32,5
24,71,7
25,4
29,13,9
17,9
25,71,4
15,1
17,0-1,0
14,3
13,0
Offentlignettolånoptagelse eller.
-långivning i%afBNPA(10)
LB(»>)10,4
9,113,3
12,011,0
10,09,2
8,29,4
8,88,3
7,8
Offentliggældi%afBNP
Renterafoffentlig
gældi%afBNP56,2
6,461,2
7,164,8
7,867,1
9,371,8
8,178,5
7,2
(')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,september 1987.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,september1987.
(3)TalleneafvigerfraKommissionens officielleprisindeks .
(4)Forskeliprocentpoints .
(5)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
(6)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(7)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceretenhediøkonomien somhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(8)Eurostatdefinition .
(')Ultimoåret.
(,0)A:inkl.lånogkapitalinteresser ,B:ekskl.lånogkapitalinteresser .

Nr.L394/70 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
DETFORENEDE KONGERIGE
IDetForenedeKongerige hardenøgedeøkonomiske
aktivitet,somharværetigangudenafbrydelsesiden1981,
fåetfornyetstyrkesidenmidtenaf1986,ogvæksteniBNPi
fastepriserventesi1987atblivepåca.3,5%.Antalletaf
registrerede ledigeharklartværetfornedadgående siden
midtenaf1986,ogbeskæftigelsen erigenbegyndtatstige
hurtigere .Selvomdetbrattefaldiinflationen sidsteårtilen
visgradervendt,erdetailprisindekset påtolvmåneders basis
kunstegetenanelseiløbetaf1987ogharholdtsigtætpå
4%.Svækkelsen påbetalingsbalancens løbendeposterblev
mindre,endmantidligereansåforsandsynligt ,ogdettepå
trodsafenforværring ibytteforholdet påover3%iløbetaf
1986og1987.poster.IaltventesBNPifastepriseratstigemedca.2,5%,
dvs.nogetlangsommere endi1987.
Aktivitetsforøgelsen erbegyndtatfåenstadigstørreindvirk­
ningpåarbejdsløshedstallene .Dererblevetskabtomkring
1,250mionyearbejdspladser sidenlavpunktet ibeskæftigel­
seni1983.Vækstenibeskæftigelsen erøget,isæriløbetafde
senestekvartaler ,medenkraftigstigningibeskæftigelsen
blandtmændvedstartenaf1987.Indtilfornyligvar
strukturen ibeskæftigelsesvæksten afensådanart,atden
afsvækkede denstigendebeskæftigelses indvirkning påden
samledeledighed,mendennedadgående tendensiledighe­
denernuenfastslåetkendsgerning ,somihovedsagen synes
atkunnetilskrivesdenkraftigeøkonomiske vækst.Det
offentliges jobskabelses -oguddannelsesprogrammer har
ogsåmedvirkettilatøgebeskæftigelsen ogmindskearbejds­
løsheden .Indenfordesenestemånedervar400000men­
neskeromfattetafdisseordninger ,hvilketerlidtflereend
åretfør.Økonomiens relativestyrkei1987afspejlesiudviklingen i
deneffektivevalutakurs ,derfratredjekvartal1985tilsidste
kvartal1986faldtmed17%,hvilketforbedrede økonomi­
enskonkurrencedygtighed påpriser.Denlavevækstpå
eksportmarkedet ersåledesslåetmindreigennemiDet
ForenedeKongerigeendilandemedenapprecieret valuta.
Eksportenrettedesigkraftigtopidensidstedelaf1986og
harholdtsigpåethøjtniveaugennemheleindeværende årpå
trodsaf5%-stigningen idetbritiskepundsværdiimåneder­
neoptilparlamentsvalget ijuni.Desudenvidnerenbehersket
importibegyndelsen af1987om,atderharfundetenvis
importsubstitution sted,ogatøkonomien harreageretmed
etøgetudbud.Arbejdsløshedsprocenten liggerstadigpåover10,ogden
fortsattekraftigestigningiindkomsten pr.indbygger ogi
lønomkostningerne pr.produceret enhedgiveranledningtil
bekymring .Henimodslutningen af1986sketederenvis
opbremsning istigningstakten ioverenskomstlønningerne ,
menpågrundaføgetoverarbejde havdedetteingenindfly­
delsepådenbagvedliggende stigningstakt igennemsnitsløn­
ningerne,somerfortsatmedatstigenæstenuforandret med
henved7,5%siden1983.Irealitetensynesoverenskomst­
lønningerne atværebegyndtatstigeigenfornylig.Bortsetfra
ennedgangireallønnen ibegyndelsen af1980'erne ,der
havdesinforklaring idetøkonomiske tilbageslag ,erreal­
lønnenstegetkraftigtiindeværende årti.Mensamtidigerder
sketenikkeubetydeligforbedring irentabiliteten takketvære
enbetragteligproduktivitetsstigning ,ikkemindstindenfor
industrien .Kapitalapparatet erkunforøgetlangsomt ide
senereår.Iensituation ,hvorstadigflerevirksomheder
melderomkapacitetsproblemer ,oghvorledigheden fortsat
ermegethøj,erdetsåmegetdestomerenødvendigt meden
betragtelig forøgelseafdeproduktive investeringer .Idenne
forbindelse erdetopmuntrende atkonstatere ,atderpådet
senesteharværetklaretegnpåenfornyetvækstierhvervs­
investeringerne .Selvomdetprivateforbrugikkelængereerdendominerende
drivkraftbagvæksten,erdetfortsatstegetkraftigti1987.
Størreinflationogenstabilisering afopsparingskvoten efter
nedgangen sidsteårharkundelvisopvejetdenstimulering af
forbruget ,somudspringer afdenkraftigestigninginomi­
nalindkomsterne ogandrepersonindkomster samtafned­
sættelsenigrundsatsen ipersonbeskatningen til27%idet
statsbudget ,derblevfremlagtimarts.Genereltsethar
forventningerne ierhvervslivet ogblandtforbrugerne haften
tendenstilatgåipositivretning,ogderersketetfornyet
opsvingierhvervsinvesteringerne ,navnligiindustrien ,efter
enperiodemedafmatning siden1985,somtildelskunne
tilskrivesændringer iselskabsbeskatningen .Detopadgående
prespåpundetiåretsførstehalvdelsattepengeinstitutterne i
standtilatsættebasisrentesatserne nedmedialt2procent­
points,hvilketyderligere stimulerede denindenlandske
efterspørgsel ,selvomdennetendensdelvisvendteiaugust
somfølgeafdelsenvismidlertidig svækkelseafpundetog
delsenstorkreditefterspørgsel .I1986,daolieprisenfaldt,ogdenkraftigeudvidelseafdet
privateforbrugmedførteenstigningiimporten,indtrafder
enmarkantforværring afhandelsbalancen .Denforbedrede
konkurrenceevne bidrogforentidtilatstabiliseresituatio­
nenidenførstehalvdelaf1987,menenyderligereforværring
forekommer nusandsynlig itaktmed,atimportenigenøges
pågrundafenstigendeforbrugsefterspørgsel ,ogden
indenlandske produktion afoliegradvisfalderpåmellem­
langsigt.Foratmodvirkedenneforværring erdetnødven­
digtatstyrkeudbudssiden ,hvilketpåsinsidekræver,at
konkurrenceevnen bevaresvedilighedmedDetForenede
Kongeriges vigtigstekonkurrenter atsikreenpassende
udvikling ilønomkostningerne pr.produceret enhed,vedatPåbaggrundafdeforholdsvis opmuntrende udsigterfor
verdensøkonomien skulledenpositiveudviklingfortsætte i
1988.Ennykraftigstigningidetprivateforbrugvil
sandsynligvis indtræffe,specielthvisinflationsraten som
forventetstabiliseres ,ogderskerenyderligerenedsættelse af
grundsatsen ipersonbeskatningen .Vækstenidefasteinves­
teringerskulleblivemeremarkant.Detkandogtænkes,at
eksportmængden stigerietlangsommere tempo,hvilketvil
indebæreenvisforværring ibetalingsbalancens løbende

Nr.L394/7131.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
fastholdefastkurspolitikken ,samtvedatudvideproduk­
tionskapaciteten ietstøttempo.Hvadbetalingsbalancens
usynligeposterangår,erindtægtsstrømmen fradenvoksen­
demasseaffordringerpåudlandetgåetop.Selvomdetikke
ersærligsandsynligt ,atdenkraftigestigninginettofaktor­
indkomsten i1986vilfortsættepåmellemlang sigt,skulle
indtægtenfradeusynligeposterværetilstrækkelig tilat
opvejeenstordelafindeværende årshandelsbalanceunder ­
skudogtilideefterfølgende åratydeetbetydeligtbidragtil
atholdebetalingsbalanceunderskuddet nedepåetniveau,
somikkeivæsentlig gradhæmmerdenøkonomiske
vækst.
Derergjortbetydeligefremskridtmedatnådebudgetmål ,
derblevfastsatindenforrammerne afdenfinansielle strategi
påmellemlang sigt.Denrigeligeindtægtsstrøm (olieindtæg­
terneikkemedregnet )ogfremskyndelsen afprivatiserings­
programmet gjortedetmuligtatnådetlangsigtede målomat
bringedenoffentligesektorslånebehovnedpå1%afBNPi
løbetafregnskabsåret 1986/87,dvs.forudfortidsplanen .
Eftersomlånoptagelsen nuerbragtnedpåetlavtniveau,er
derforetagetenpolitiskomprioritering ,derindebærer ,atdet
råderum,somdenstrammeudgiftsstyring harskabt,benyt­
testilatletteskattetrykket ,nårdetskønneshensigtsmæssigt
(detkonkretemåleratnedsættegrundsatsen ipersonbeskat­
ningentil25%).Iindeværende regnskabsår 1987/88erder
dogstadigopadgående prespåudgifterne ,navnligfrade
offentligtansatteslønningerogfradelokalemyndigheders
udgifter,somstatenharforholdsvis ringekontrolmed.Men
pågrundafderigeligeindtægter ,navnligefterstigningen i
olieprisen ,vileneventueloverskridelse afbudgetrammerne ,
somikkekandækkesafreserverne ,sandsynligvis ikkeføretil
overskridelse afdetbudgetterede offentligelånebehov på
1%afBNP.Regeringen presserfortsatpåmedenstrukturpolitik ,der
tagersigtepåatsikre,atmarkederne fungererfleksibeltog
efterhensigten .Forkapitalmarkedernes vedkommende eren
langrækkekontrolforanstaltninger aflovgivningsmæssig og
andenartblevetafskaffetsiden1979.Iøjeblikket er
hovedproblemet pådetteområde,hvordandersikresen
passendegradaftilsyn,somgårispændmedliberaliserin­
gen.Afandreforanstaltninger påudbudssiden kannævnes
nedsættelserne afgrundsatsen ipersonbeskatningen ,skatte­
incitamenter foratfremmeordninger ,hvorendelaflønnen
afhængerafvirksomhedens overskud ,omfattende beskæfti­
gelsesfremmende ordningerogvidereuddannelsesprogram ­
mer,støttetildesmåvirksomheder ,somansesforatværeen
betydeligkildetiløkonomisk vækst,fagforeningsreformer
ogenmærkbarudvidelseafprivatiseringsprogrammet .
Etproblem,sommyndighederne muligviskankommetilat
ståoverfor,er,hvordanderskalreageres,hvisdeteksterne
miljøskullevisesigatblivesvagerei1988endforudset.Hvis
BNPiløbendepriservokserlangsommere endplanlagt,kan
detværepåsinpladsatføreenlempeligere politik,f.eks.ved
midlertidigt attilladedenoffentligesektorslånebehov at
stigeudoverniveauetpå1%afBNP,somermålsætningen
påmellemlang sigt,meddetsigteatstimuleredennominelle
efterspørgsel .
I1988ogdeefterfølgende årbliverdetenhovedopgave at
sikre,atdenforbedring iforholdene påarbejdsmarkedet ,der
nuerundervejs ,videreføres ogstyrkes.Ibetragtning af,at
vækstenibeskæftigelsen harværetkraftigere inogleområder
endandre,ogatderfortsatfindeslommermedhøjledighed,
synesdetatværepåsinplads,ommyndighederne overvejede
atgørebrugafmuligheden forskattelettelser idetkommende
regnskabsår tilenmålsrettet aktioniområdermedhøj
arbejdsløshed ,f.eks.vedatlettedeskatter,derharen
indvirkning påomkostningerne vednyansættelser ,såledesat
mandervedfremmerskabelsen afnyearbejdspladser og
tiltrækker investeringer tildisseområder .Etfremstød ,der
sigtermodathøjneniveauetogeffektiviteten ierhvervsud­
dannelserne ,villeligeledesværeetfornuftigtskridtibetragt­
ningaferhvervslivets bekymring overmangelenpåkvalifi­
ceretarbejdskraft .Idenneforbindelse villedetogsåvære
ønskeligt ,omarbejdskraftmobiliteten blevfremmetved,at
dertræffesdenødvendige foranstaltninger foratstille
tilstrækkeligt medboligerietrimeligtprislagtilrådighed,
isæridensydøstlige delaflandet,hvordenøkonomiske
aktiviteterstørst,idetnetopmangelenpåboligerafdenneart
hæmmermobiliteten .Myndighederne harpådetsenestelagt
øgetvægtpåatgøredeområderideindrebydele,someri
forfald,beboelige igengennemenbedrekoordinering af
beståendeoffentligeprogrammer oginitiativer ,derharderes
udspringidenprivatesektor.Dettekunneværeenpassende
lejlighedtilefteromhyggelig udvælgelse atøgekapitaludgif­
terneidisseområder,navnligtilgenopbygning afinfrastruk­
turen.
Selvomdetkunneværeønskeligtmedenbedreregional
differentiering afreallønnen ,erbehovetforatdæmpe
lønstigningstakten iøkonomien somhelhedmerepresseren­
de,hvisdetskallykkesatopretholde konkurrenceevnen og
entilfredsstillende vækstibeskæftigelsen .Regeringen går
ikkeindforindkomstpolitik ,dadeneruforenelig med
måleneommarkedsliberalisering ogstørreløndifferentie­
ring.Stortilbageholdenhed vedafslutningen afoverenskom­Hvadpengepolitikken angår,harfastsættelsen afmålforde
specifikkepengepolitiske størrelserbortsetfraMO,somer
detsnævrestemålforpengeforsyningen ,mistetendelafsin
hidtidigebetydning .Informationsindholdet idebredere
aggregater forvækstenidennominelleindkomsterblevet
udvisketitaktmeddenøgedeliberalisering oginnovation på
kapitalmarkederne .Ikkedestomindrehardepengepolitiske
myndigheder fastslået,atudviklingen ilikviditeten eren
nøglefaktor vedvurderingen afdenpengepolitiske situation .
Denvoldsomme vækstiM3iårgivermuligvis,selvomden
delvisharsinforklaring ideomfattende interventioner fra
centralbankens sideforatdæmpepundetsstigningiårets
førstehalvdel,etfingerpeg omenforkraftigvæksti
kreditgivningen tilprivateogmåholdesunderopsyn.I
mangeårharmåletforpengepolitikken væretatfindeden
rettebalancemellemdenindenlandske pengepolitiske situa­
tionogvalutakursen ,såledesatresultatetbliverenkonstant
inflationsdæmpning .Dersynesdogefterhånden atblive
tillagtvalutakursen størrebetydningsomindikatorforden
pengepolitiske situation .Myndighederne accepterede en
betydelignedjustering afvalutakursen i1986efterfaldeti
olieprisenogklarededetteudennævneværdige følgerfor
renten.EfterLouvreaftalen ifebruar1987udtalteden
britiskefinansminister ,atdetvarønskeligtmedenperiode
medstabilekurserpåpundetogandrevalutaer,ogvedat
sikredenrettekombination afinterventioner ogrentejuste­
ringerharmankunnetholdedeindbyrdesudsvingmellem
pundetogDMindenforforholdsvis snævregrænser.

31.12.87Nr.L394/72 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
derpånygøresenindsatsforatgennemføre gennemgribende
reformeripersonbeskatningen ogdetsocialesikringssystem
påtrodsaf,atdengrønbog,somfornyligblevudgivet
herom,ikkefiknogensærligbegejstretmodtagelse .Derved
villemanikkeblotansporetilenøgetarbejdsindsats og
reducerefattigdomogarbejdsløshed ,menogsåbidragetilen
afdæmpetlønudvikling .sterpådetoffentligearbejdsmarked erimidlertidetvigtigt
middeltilatpåvirkelønudviklingen isamfundetsomhelhed.
Enlængereperiodemedvalutakursstabilitet ,somvilleblive
fortstærket ,hvisDetForenedeKongerigefuldtudtilsluttede
sigDetEuropæiske MonetæreSystem,kunneogsåmedtiden
fåendæmpende virkningpålønstigningstakten ikraftaf
densindflydelsepåinflationsforventningerne .Samtidigbør

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/73
DetForenedeKongerige :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling,1983-1988
(årligændringi%)
1983 1984 1985 1986 1987(^ 1988(»)
Bruttonational -<
produkt (2)^iløbendepriser
ifastepriser
BNP-deflator8,9 6,4 9,9 6,5 7,4 7,6
3,6 2,0 3,7 2,9 3,2 2,7
5,2 4,3 5,9 3,5 4,0 4,7
Privatforbrug,deflator 5,0 4,7 5,2 3,6 3,0 3,9
Fastebrutto­
investeringer <
ifastepriserrprivate
offentlige
_ialt2,7 8,6 4,1 -0,5 4,7 3,8
36,6 11,9 -3,1 4,4 -2,5 3,7
•5,2 8,2 3,1 0,3 3,8 3,9
heraf:byggeri 7,3 7,9 -3,2 4,3 3j5 4,0
kapitalgoder 4,2 10,3 8,1 -4,0 4,2 3,7
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante
priser 4,5 2,7 2,9 3,8 3,2 3,3
Forskeliforholdtil
andreEF-lande (3) 4,2 1,0 0,8 0,0 0,6 1,2
Lønsumpr.
lønmodtager""nominel
realA(4)
B(<)9,1 5,1 7,3 7,2 6,8 6,6
3,7 0,8 1,3 3,6 2,7 1,8
3,9 0,4 2,0 3,5 3,7 2,6
Produktivitet (5) 4,7 0,2 2,4 2,3 1,8 1,8
Reallønsomkostninger pr.produceret
enhed(é)-1,0 0,6 -1,1 1,3 0,9 0,0
Rentabilitet (7) 9,9 0,7 2,2 -1,4 -1,5 -1,8
idem(1970=100) 84,7 85,3 87,1 85,9 84,7 83,1
Konkurrenceevne (8) -7,6.-2,9 1,1 -5,3 -0,3 3,0
Beskæftigelse I -0,8 1,7 1,5 0,6 1,4 0,9
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (9) 11,6 11,8 12,0 12,1 11,0 10,4
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNP 1,0 0,4 0,8 -0,3 -0,5 -0,8
Langrente 10,8 10,7 10,6 9,8 9,3 9,5
Pengemængde (10)I 10,3 9,8 13,1 18,9 21,7 11,9
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP -3,6 -3,9 -2,9 -2,7 -2,0 -2,0
Offentliggældi%afBNP(n) 57,5 59,3 57,5 57,6 56,2 54,1
Renterafoffentliggældi%afBNP 4,7 4,9 5,0 4,5 4,3 4,1
(')PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværendepolitik,september1987.
(2)Udgiftmåltimarkedspriser .Påbasisafetgennemsnitligt skønoverBNPifaktorpriser erdetilsvarendetalifastepriserfor1986,1987og1988henholdsvis
3,0%,3,8%og2,7%.
(3)Forskeliprocentpoints .
(4)A:BNP-deflator ,B:privatforbrugsdeflator .
(5)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(s)Realelønomkostninger pr.beskæftiget iforholdtilproduktivitet .
(7)Nettooverskud pådriftendivideretmednettokapitalmængde opgjorttilløbendegenanskaffelsespriser .
(8)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceretenhediøkonomiensomhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(')Eurostatdefinition .
(l0)M3ipundsterling,ultimoåret.
(u)Samletbruttostatsgæld imarkedsværdi .

Nr.L394/74 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.87
STATISTISK BILAG
ØKONOMISK ÅRSBERETNING 1987/88
TABELLER
side
1.Oversigtoverdevigtigstemakro-økonomiske aggregateropdeltpålande,1960-1988.....76
2.Oversigtoverdevigtigstemakro-økonomiske aggregaterforEUR12,1960-1988 79
3.Produktion ,samhandel ogverdensmarkedspriser 80
4.BidragtilvæksteniBNPifastepriser 81
5.Vareimport og-eksport(ifastepriser) 81
6.Handelsbalancer ifastepriser,1985-1988 82
7.Udviklingslandenes betalingsbalancer 82
8.Dekapitalimporterende udviklingslandes internationale lånoptagelse oggæld 83
9.Sammenligning afprognoserne for1987(EUR12) 83
10.Bilateralenominellevekselkurser ,effektivenominellevekselkurser ogeffektiverealveksel­
kurser 84
11.Resultaterne afundersøgelsen vedrørende ændringerafplanerogforventninger somreaktion
påændredevalutakurser (vejetnettotal) 85
12.Prisindeksforprivatkonsumogkonvergerende prisudvikling .. 85
13.Realøkonomisk konvergens —BNPpr.capitaogspredningen heriindenforFællesskabet .86
14.Pengeløn,reallønogrealeenhedsomkostninger 86
15.Beskæftigelsesudviklingen ienkeltsektorer (EUR10) •87
16.Antaldeltidsansatte i%afsamtligelønmodtagere 88
17.Beskæftigelse påkontrakterafbestemtvarighed 88
18.Arbejdsløshedens struktur(EUR12) 88
19.Antallangtidsledige i%afdetsamledearbejdsløshedstal 89
20.Udvikling iarbejdsløshedsprocenterne fraregiontilregion 89
21.Udviklingen iarbejdsstyrken ,1985-1995 89
22.Sammenligning mellemEF-Kommissionens prognoserpåmellemlang sigtogdefaktisketal
(EUR10) 90
23.Vigtigstearbejdshypoteser forgrundfremskrivningen 1987-1991fraseptember1987......90
24.Grundfremskrivning 1987-1991 fraseptember1987(EUR12) 91
25.Balanceretvækstudfraetefterspørgselssynspunkt 91
26.EF-medlemsstaternes indbyrdessamhandel i%afdensamledevareimport 92
27.EF-medlemsstaternes indbyrdessamhandel i%afdensamledevareeksport 92
28.Direkteeksportvirkning imedlemsstaterne afenforøgelseafderesimportmed10% 93
29.Effekterafenforøgelseafdeoffentligeinvesteringer ivisseafFællesskabets medlemsstater
underhensyntagen tilEF-medlemsstaternes indbyrdesafhængighed 94
30.Realøkonomisk konvergens ,investeringskvoter ,kapitalensproduktivitet ogbetalingsbalan­
95cer
31.Eksportmarkedsandele 96
32.Gevinstogtabafeksportmarkedsandele itidsrummet 1979-1985 97
33.Stigningstakter forindustriensfastebruttoinvesteringer opdeltpåsektorer 98
34.Stigningstakter forbeskæftigelse opdeltpåsektorer 98
35.DeEuropæiske Fællesskabers almindelige budget1985-1988 :betalingsbevillinger ,mioECUi
%afdetsamledebeløb 99
36.Penge-ogkreditpolitiske målogdedertilsvarendefaktisketal 100
37.Nominellelangfristede rentesatser 101
38.Sammenfattende budgetpolitiske indikatorer forFællesskabet 102
39.Detoffentligesudgifter,indtægterogfinansieringsevne 103
40.Enrækkeoffentligeindtægts-ogudgiftsposter opgjorti%afBNP 105

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/75
DIAGRAMMER
Pagina
1.Vekselkurser ECU/US$ . . ...106
2.Verdensmarkedspriser forråolie,råvarer(eksl.brændselsstoffer )ogfærdigvarer iUS$...107
3.Betalingsbalancesaldo overforrestenafverden(i%afBNP) 108
4.—11.Sammenligning afdenøkonomiske udvikling iEF,DeForenedeStaterogJapan,
1984-1987 109
12.Rentabilitet ,samletendeligefterspørgsel ogprivateinvesteringer 111
13.Vækst,beskæftigelse ogarbejdsløshed ifølgegrundfremskrivningerne fra1986og1987—
EUR12 112
14.EF-industrieksportens verdensmarkedsandele 113
15.Realpengemængde ogopbremsning idenominellevariabler (årligeprocentvise stigningstakter
påbasisafårsgennemsnit )—EUR12 114
16.Lang-ogkortfristede nominellerentesatser 115

Nr.L394/76 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
TABEL 1
Oversigtoverdevigtigstemakro-økonomiske aggregateropdeltpålande,1960-1988
a)BNPifastepriser
(årligeprocentvise ændringer )
1973/19601980/1973 1981 1982 1983 1984 1985 1986(')19870)1988(>)
B 4,9 2,5-1,5 1,9-0,3 1,7 1,5 2,3 1,3 1,8
DK 4,3 1,6-0,9 3,0 2,5 3,5 3,9 3,4-0,2 0,9
D 4,4 2,2 0,2-0,6 1,5 2,7 2,6 2,6 1,4 1,9
GR 7,7 3,4-0,3-0,2 0,4 2,8 2,1 1,3-0,8 0,5
E 7,3 2,4-0,2 1,2 1,8 1,9 2,2 3,5 4,1 3,7
F 5,6 2,8 0,5 1,8 0,7 1,5 1,1 2,0 1,2 1,9
IRL 4,4 4,4 3,4 1,4-1,9 4,2 2,0-0,3 2,5 1,3
I 5,3 2,8 1,1 0,2 0,5 3,5 2,7 2,7 3,0 2,8
L 4,1 1,5-1,0 1,5 3,2 5,5 2,9 2,5 2,0 1,8
NL 4,8 2,4-0,7-1,4 1,4 2,4 1,7 2,4 1,7 1,2
P 6,9 3,3 0,5 3,2-0,3-1,6 3,3 4,3 3,7 3,0
UK 3,1 0,9-1,2 1,0 3,8 2,2 3,7 2,9 3,2 2,7
EUR12 4,8 2,3 0,0 0,6 1,5 2'4 2,5 2,6 2,2 2,3
USA 3,9 2,1 2,1-2,5 3,4 6,6 2,9 2,9 2,3 2,7
Japan 9,6 3,7 3,9 2,8 3,2 5,0 4,5 2,4 2,9 3,5
b)Endeliginternrealefterspørgsel (inkl.lagerændringer )
(årligeprocentvise ændringer )
1973/19601980/1973 1981 1982 1983 1984 1985 1986C1)1987(»)1988(>)
B 4,8 2,6-4,3 0,4-2,5 1,8 1,2 3,4 1,6 1,7
DK 4,6 0,7-4,1 3,5 1,4 4,1 5,4 5,7-1,9-0,7
D 4,5 2,3-2,6-2,0 2,3 1,9 1,5 3,7 2,5 2,3
GR 8,2 2,1 1,8 2,9 0,8-0,4 5,3-0,3-0,6 0,3
E 7,8 2,2-2,3 1,1-0,1-0,5 2,7 6,5 6,2 4,8
F 5,8 2,9-0,3 3,7-0,4 0,6 1,9 3,5 2,2 2,0
IRL 5,4 3,6 3,0-2,9-4,1 1,0-0,4 0,8 0,0 0,2
I 5,5 2,5-1,2 0,3-0,5 4,5 3,2 3,2 4,5 3,3
L 3,9 2,1 0,7 0,4 0,5 1,7 0,8-3,8 3,3 2,1
NL 4,9 2,4-4,6-0,9 1,5 1,4 2,2 3,9 2,3 1,0
P 7,5 2,8 2,5 3,4-7,4 —6,6 0,5 8,5 8,3 5,0
UK 3,2 0,4-1,7 2,1 4,7 2,8 2,8 3,8 3,2 3,3
EUR12 5,0 2,1-1,7 0,9 1,0 1,9 2,4 3,8 3,2 2,7
USA 4,0 1,8 2,8-1,5 5,1 8,6 3,4 3,9 1,7 2,0
Japan 9,9 2,7 2,1 2,8 1,8 3,8 3,6 4,0 3,9 4,1

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/77
c)Betalingsbalancesaldo overforrestenafverden
(%afBNP)
1973/19601980/1973 1981 1982 1983 1984 1985 1986(»)1987(»)1988(>)
B 1,0-1,4-4,6-3,3-0,5-0,4 0,5 2,4 2,3 2,3
DK -1,9-3,5-3,0-4,2-2,6-3,5-4,6-5,1-2,9-2,2
D 0,8 1,0-0,5 0,5 0,6 1,1 2,2 4,1 3,7 3,2
GR -2,9-1,8-0,7-4,4-5,1-4,1-8,3-5,4-4,2-4,1
E 0,1-1,9-2,7-2,5-1,5 1,3 1,7 2,0 0,6-0,4
F 0,3-0,8-1,4-3,0-1,7-0,8-0,8 0,6-0,0 0,0
IRL -2,3-7,7-14,7-10,6-7,0-6,1-3,8-1,8-1,1-0,3
I 1,4-0,5-2,2-1,6 0,3-0,6-0,9 0,8 0,2 0,0
L 7,0 20,7 23,0 35,2 38,5 38,9 42,4 40,4 38,7 37,8
NL 0,7 0,8 2,2 3,2 3,1 4,1 4,3 2,8 1,9 1,8
P 0,1-6,1-11,8-12,7-6,3-1,9 3,0 3,9 1,4-1,0
UK -0,1-0,9 2,3 1,2 0,7-0,3 i,0-0,3-0,5-0,8
EUR12 0,4-0,4-1,0-1,1-0,2 0,1 0,6 1,5 1,1 0,8
USA 0,5 0,3 0,3-0,0-1,0-2,4-2,9-3,3-3,5-3,1
Japan 0,5 0,1 0,5 0,7 1,8 2,8 3,7 4,5 3,8 3,3
d)Prisindeks forprivatkonsum
(årligeprocentvise ændringer )
1973/19601980/1973 1981 1982 1983 1984 1985 1986(')1987(»)1988(l)
B 3,7 7,8 8,0 7,3 7,5 6,2 4,8 1,3 1,8 2,5
DK 6,6 10,8 12,0 10,2 6,8 6,5 4,8 3,6 4,1 4,0
D 3,6 4,9 6,0 4,7 3,2 2,4 2,1-0,5 0,6 1,8
GR 3,5 16,0 23,4 20,8 17,9 18,4 18,6 22,1 16,0 12,0
E 6,7 17,8 14,3 14,5 12,3 10,7 8,3 8,9 5,4 4,2
F 4,7 10,8 12,8 11,2 9,5 7,2 5,5 2,5 3,1 2,6
IRL 6,0 16,1 19,6 15,9 10,0 7,5 4,2 3,6 3,0 3,2
I 4,8 17,6 17,9 15,9 14,8 11,4 9,3 6,3 4,8 4,9
L 3,1 7,4•8,7 10,8 8,1 6,4 3,3 0,3 0,5 2,3
NL 5,0 7,2 6,3 5,3 2,7 2,5 2,6 0,1-0,8 1,0
P 3,4 22,0 18,3 22,5 25,5 29,3 19,0 12,1 9,3 6,5
UK 4,8 15,7 11,4 8,7 5,0 4,8 5,2 3,6 3,0.3,9
EUR12 4,6 12,3 12,0 10,4 8,5 7,0 5,9 3,7 3,2 3,4
USA 3,1 8,0 8,7 5,8 4,0 3,9 3,3 2,2 4,1 4,9
Japan 6,2 9,0 4,4 2,6 1,9 2,1 2,2 0,7 0,2 1,5

Nr.L394/78 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
e)Samletbeskæftigelse
(årligeprocentvise Ændringer )
\ 1973/19601980/1973 1981 1982 1983 1984 1985 19860)1987(M19880}
B 0,6 0,1-2,0-1,3-1,1 0,0 0,8 1,0 0,1 0,2
DK 1,1 0,4-1,3 0,4 0,3 1,5 2,8 2,0 0,8-0,1
D 0,2-0,3-0,7.-1,7-1,5 0,1 0,7 1,0 0,6 0,3
GR -0,5 0,8 4,9-0,8 1,1 0,3 1,0 0,3-1,0 0,3
E 0,8-1,3-3,0-1,0-0,8-3,0-1,0 2,0 2,4 1,7
F 0,7 0,3-0,6 0,1-0,4-0,9-0,3 0,3-0,2-0,0
IRL 0,1 1,2-0,9 0,1-2,2-1,6-2,8-0,4-0,3 0,2
I -0,4 0,8-0,0 0,6 0,5 0,8 1,4 0,6 0,6 0,8
L 1,1 .0,6 0,3-0,3-0,3 0,6 1,4 2,4 1,0 0,4
NL 0,9 0,3-1,5-2,5-1,9-0,4 1,1 1,8 0,9 0,2
P -0,5 0,3 1,2-0,4 4,3-1,5 0,3 0,2 2,3 1,0
UK 0,3 0,1-3,9-1,8-1,2 2,0 1,3 0,6 1,4 0,9
EUR12 0,3 0,1-1,3-0,8-0,5 0,1 0,6 0,8 0,8 0,6
USA 1,9 2,0 0,9-0,5 1,0 4,8 2,4 2,3 2,5 1,9
Japan 1,3 0,7 0,8 1,0 1,7 0,6 0,7 0,8 0,8 1,0
f)Arbejdsløshed (2)opgjort
(%afdencivilearbejdsstyrke )
1 1973/19601980/1973 1981 1982 1983 1984 1985 1986(')1987(')19880)
B 2,4 6,8 11,1 13,0 14,3 14,4 13,6 12,6 12,4 12,1
DK 1,2 5,5 8,7 9,3 10,1 9,9 8,7 7,6 7,7 8,6
D 0,9 3,6 4,8 6,9 8,4 8,4 8,4 8,1 8,1 8,3
GR.I 4,2 5,8 7,8 8,1 7,8 7,4 7,4 7,5
E I 14,4 16,2 17,7 20,6 21,9 21,5 20,7 20,3
F 1,1 '4,7 7,7 8,7 8,9 10,0 10,5 11,1 11,3 11,7
IRL 5,1 8,1 10,2 12,3 14,9 16,6 17,9 18,4 18,5 18,2
I 5,7 5,9 8,1 9,7 11,0 12,0 12,9 13,0 14,2 14,3
L 0,1 0,4 1,0 1,3 1,6 1,8 1,7 1,4 1,5 1,4
NL 1,4 5,3 8,8 11,8 14,2 14,5 13,3 12,1 11,4 10,9
P I=\.II-I: 8,5 8,6 8,6 7,2 6,8
UK 2,2 4,5 9,1 10,6 11,6 11,8 12,0 12,1 11,0 10,4
EUR12 I: 11,7 12,1 11,9 11,8 11,7
EUR9 2,2 5,1 7,7 9,3 10,4 10,9 11,1
USA 5,3 6,8 7,6 9,7 9,6 7,5 7,2 7,0 6,3 6,0
Japan 1,4 1,9 2,2 2,4 2,7 2,7 2,6 2,8 3,0 2,9
i1)Økonomiske budgetter,september 1987. .. ._,,,c
(2)Defremlagtetalvedrørerdenregistrerede arbejdsløshed opgjortefterdenharmoniserede Eurostatdefinition ,undtagenhvadangårGrækenland ,Spanienog
Portugal,forhvisvedkommende materialetstammerfranationaleopgørelser .
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene . ■

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/79
TABEL2
Oversigtoverdevigtigsteøkonomiske aggregaterforEUR12,1960-1988
(procentvise ændringer )
1973/
19601981/
19731982 1983 1984 1985 1986 1987(M1988(»)
Bruttonationalprodukt
—løbendepriser
—fastepriser
—BNP-prisindeks
Fastebruttoinvesteringer (2)
—bygge-oganlægsvirksomhed
—maskineroginventar
Fastebruttoinvesteringer i
forholdtilBNP
—samledeinvesteringer
—offentligeinvesteringer
Privatkonsum (2)
Internefterspørgsel
(inkl.lagerændringer )
—iFællesskabet
—afgivelsefradeøvrige
OECD-lande
Inflation (prisindeksforprivatkon­
sum)
Lønudgiftpr.lønmodtager
—løbendepriser
—deflateretmedprisindekset for
privatkonsum
—deflateret medBNP-
priser
Produktivitet (3)
Realeenhedslønomkostninger (4)
Rentabilitet (s)
Konkurrenceevne (6)
Beskæftigelse
Civilarbejdsstyrke
Betal,balanc.løb.
poster(i%afBNP)
Denoffentligesektorsfinansierings­
behov
eller-evne(i%afBNP)
Offentliggæld
(i%afBNP)
Pengemængde (10)
Langfristede rentesatser (13)10,2
4,8
5,i
5.5
23,1
3,8(»)
5,0
5,0
-0,5
4,6
10,0
5.1
4,6
4,5
100,3
108,2
101,3
0,3
2,2(?)
0,4
-1,0(»)
37,5(«)
11,4(7)
7,114,4
2,0
12,2
-0,2
-1,4
1,7
22,1
3,3(V2)
2,3
1,6
-0,6
12,2
14,8
2.3
2.4
2,1
104,0
72,8
108,9
-0,1
5,1H
-0,6
-4,1(8)
43,4n
13,7
10,711,2
0,6
10,6
-1,8
-2,4
-1,0
20,1
3,0
0,7
0,9
0,9
10,4
11,1
0,6
0,4
1,5
102,9
63.5
99,2
-0,8
9,3C)
-1,1
-5,5
48.2
11.3
12.610,1
I,5
8,5
0,2
0,4
2,1
19,6
2,9
1,3
1,0
-1,8
8,5
9,9
1,3
1,3
2,0
102,2
66,4
93,6
-0,5
10,4n
-0,2
-5,3
51.5
II,2
10,79.1
2.4
6,5
1.6
1.2
5.8
19.3
2,8
1,4
1.9
-3,4
7,0
7.4
0,3
0,8
2,3
100,7
72,7
86,6
0,1
11.7
10,9H
0,1
-5,3
54.8
9.5
10.48.7
2,5
6,1
2.3
-3,1
9,2
19,1
2.8
2,5
2.4
-1,1
5,9
6,8
0,9
0,7
1,8
99.6
77.7
85.8
0,6
12,1
11,1(7)
0,6
-5,2
57,4
8.5
9.68,4
2,6
5.6
3.4
2.7
4,2
18,9
2.7
3,9
3,8
0,1
3.7
6,0
2,2
0,4
1.8
98.2
82,1
95.3
0,8
11,9
1.5
-4,8
59,0
10,2
7.96,2
2,2
3,9
3.6
2,0
5.3
19.1
2.7
3.1
3.2
0,5
3,2
5.4
2,1
1.5
1,4
98.3
80,9
101,6
0,8
11,8
1,1
-4,5
61.4
10.2
7.85,9
2,3
3.5
3.3
2.6
4,0
19,2
2,8
2,7
2,7
0,0
3.4
4,7
1,3
1,2
1,7
97,8
81,1
101,8
0,6
11,7
0,8
-4,5
63,6
8,6
7,7
1)Økonomiske budgetter ,september 1987.'
2)Ifastepriser.
3)BNPifastepriserpr.erhvervsaktiv idensamledeøkonomi .
4)Lønudgiftpr.lønmodtager deflateretmedBNP-priser ogdivideretmedBNPifastepriserpr.erhvervsaktiv ,indeks1970=100.
5)SkønforEUR4:samledemarkedsbestemte sektorekskl.landbrug .Indeks1970=100.Nettosatsiforholdtilnettokapitalmængde .
«)Fællesskabets enhedslønomkostninger opgjortiforholdtildetsnivigtigsteindustrialiserede partneresenhedslønomkostninger ,1970=100.
7)EUR9(EUR12minusGrækenland ,SpanienogPortugal).
8)EUR9(EUR12minusGrækenland ,IrlandogPortugal),henholdsvis 1973og1981.
(9)1981(EUR12)
(10)Årsgennemsnit .Pengemængde ibredforstand,M2ellerM3ideforskelligelande.
(")EUR9(EUR12minusGrækenland ,IrlandogPortugal),1970-1973 .
(12)EUR9(EUR12minusGrækenland ,IrlandogPortugal).
(1S)EUR10(EUR12minusSpanienogPortugal).Talmaterialet gårtilbagetil1961ogviserrenteniveauet .
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

Nr.L394/80 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.87
TABEL3
Produktion ,samhandel ogverdensmarkedspriser
1986(> 1987-(») 1988(»)
Bruttonationalprodukt iindkomstifastepriser
(procentvisændringiforholdtilåretfør)
EUR12
ØvrigeOECD-lande
—USA
—Canada
—Japan
—RestenafOECD
OECDialt2,6
2,8
2,9
3,2
2,4
2,6
2,72,2
2,5
2,3
3,2
2,9
2,2
2.42,3
2,9
2,7
2,9
3,5
2,3
2,7
Vareimporten påverdensplan
(procentvisændringiforholdtilåretfør)
EUR-definition (2)
—ekskl.EUR
—inkl.EUR
OECD-definition (3)
—ekskl.EUR
—inkl.EUR3,8
4.9
4.2
4.32,1
3,5
3,1
3,43,5
3,9
3,9
4,0
Verdensmarkedspriser (eksport)iUS$
(procentvisændringiforholdtilåretfør)
Råvarerekskl.brændselsstoffer
Råolie(fob)
Færdigvarer5,1
-49,7
19,24,1
26,2
11,44.8
4,1
5.9
Betalingsbalancens løbendeposter
(miaUS$)
EUR12
ØvrigeOECD-lande
—USA
—Canada
—Japan
—RestenafOECD
OECDialt
OPEC-landene
Andreudviklingslande (4)
Andrelande(5)
Fejlogudeladelser52,8
-87,8
-141,3
-6,3
85,8
-25,9
-35,0
-33,0
-7,2
-2,5
-77,744.8
-94,8
-154,3
-4,0
84.9
-21,5
-50,1
-6,9
-8,6
-0,6
-66,236,3
-89,9
-147,3
-1,5
79,0
-20,0
-53,6
-2,4
-14,4
-0,3
-70,7
(>)Økonomiske budgetter,september1987.
(2)Stigningstakter forimportenpåverdensplan .
(3)Detaritmetiskegennemsnitafstigningstakterne forimportenhenholdsviseksportenpåverdensplan .
(4)Posten»andreudviklingslande «omfatterKina,Jugoslavien ogSydafrika .
(5)Posten»andrelande«omfatterikkeCOMECON-landenes indbyrdessamhandel .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/81
TABEL4
BidragtilvæksteniBNPifastepriser
(procentpoints ,1980-priser )(2)
1981 1982 1983 1984 1985 1986(>)1987(»)1988(l)
EUR12 l\
Internefterspørgsel
(ekskl.lagerændringer )
Lagerændringer
Vare-ogtjenestebalancens saldo
VækstiBNP-0,5
-1,3
1,7
0,00,3
0,6
-0,3
0,61,1
-0,1
0,5
1,51,4
0,5
0,5
2,42,3
0,0
0,1
2,53,5
0,2
-1,2
2.62,9
0,3
-1,0
2,22,7
0,1
-0,4
2,3
Forskelmellemvækstiinternefter­
spørgselogsammestørrelseide
øvrigeOECD-lande (3) -3,5 0,9-1,8-3,4-1,1 0,1 0,5 0,0
USA \ \ \
Internefterspørgsel
(ekskl.lagerændringer )
Lagerændringer
Vare-ogtjenestebalancens saldo
VækstiBNP1,9
0,9
-0,8
2,10,0
-1,5
-1,0
-2,54,7
0,5
-1,8
3,46,9
2,0
-2,4
6,65,1
-1,5
-0,7
3,14,1
0,3
-1,2
2,91,3
0,7
0,3
2,32,3
-0,1
0,5
2,7
Forskelmellemvækstiinternefter­
spørgselogsammestørrelseide
øvrigeOECD-lande (3) 2,5-1,2 3,2 5,4 0,3 0,3-1,0-0,7
Japan
Internefterspørgsel
(ekskl.lagerændringer )
Lagerændringer
Vare-ogtjenestebalancens saldo
VækstiBNP2,2
-0,1
1,7
3,92,8
-0,1
0,1
2,82,1
-0,4
1,4
3,23.2
0,5
1.3
5,03.4
0,1
1,0
4.54,1
0,6
-1,3
2,44,4
0,1
-0,8
2,94,0
0,1
-0,4
3,5
Forskelmellemvækstiinternefter­
spørgselogsammestørrelseide
øvrigeOECD-lande (3) 1,4 3,6-1,5-1,6 0,6 0,2 1,6 !'7
(*)Økonomiske budgetter,september 1987.
(2)SomfølgeafstatistiskejusteringererbidragenessumikkenøjagtigligmedBNP'ssamledevækst.
(3)Forskelmellemvækstenideninterneefterspørgsel (inkl.lagerændringer )ogdetvejedegennemsnitforpartnerneiOECDdereranvendtsamme
sammenvejningsgrundlag somdet,dererbenyttetvedberegningen afdeeffektivevekselkurser .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .
TABEL 5
Vareimport og-eksport(ifastepriser)
(procentvisændringiforholdtilåretfør)
Import Eksport Markedets vækst(') Eksportens dynamik (2)
19861987(2)1988(2)19861987(2)1988(2)19861987(2)1988(2)19861987(2)1988(2)
EUR12ialt 6,75,74,62,02,03,34,13,33,9-2,0-1,3-0,6
—mellemEUR-landene
indbyrdes (4)
—overfortredjelande (4)6,0
7,44,5
7,53,9
5,75,6
-2,15,3
-1,94,7
1,57,2
0,55,5
0,74,5
3,1-1,5
-2,6-0,2
-2,60,2
-1,6
USA 13,9 2,52,67,711,811,1 2,73,04,44,98,66,4
Japan 10,16,25,2-2,7-4,90,63,82,63,4-6,3-7,3-2,7
OPEC -20,5-17,0-0,06,02,54,4||||\\II
Øvrigeudviklingslande -0,94,34,96,04,64,4IlIIIIIl
Heleverden 4,93,53,93,43,44,4\li\\\\
Heleverdenekskl.EUR 3,82,13,54,24,15,0IlIl
(i)Variationer iimportenfratredjelandesammenvejet medeksportensregionalestrukturidelandeellerdenzone,derertaleom.
(a)Økonomiske budgetter ,september 1987.
(3)Indeksetforeksportdivideretmedindeksetformarkedetsvækst.
(4)SkønfraKommissionens tjenestegrene .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

Nr.L394/82 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
TABEL6
Handelsbalancer ifastepriser,1985-1988 (2)
1985 1986C1) 1987(») 1988(')variat.
1985/86variat.
1985/88
a)imiaUS$i1985-priser
USA -124,5 -155,1 -137,5 -119,1 -30,6 36,0
Japan 56,0 39,4 23,0 16,9 -16,6 -22,5
EUR12 11,9 17,3 -42,3 -52,8 -29,2 -35,5
Forbundsrepublikken
Tyskland28,1 21,7 16,1 14,6 -6,4 -7,1
Udviklingslandene
—OPEC 57,1 86,6 104,1 111,5 29,5 24,9
—Øvrigeudviklingslande -4,4 19,0 21,0 20,1 23,4 i'1
b)i%afBNPi1985-pnser
USA -3,1 -3,8 -3,3 -2,7
Japan 4,2 2,9 1,6 1,2I
EUR12 0,5 -0,7 -1,6 1,9
Forbundsrepublikken Tyskland 4,5 3,4 2,5 2,2Il
(*)Økonomiske budgetter,september1987.
(2)Ifølgenationalregnskaberne ,fob-fob.
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .
TABEL7
Udviklingslandenes betalingsbalancer
(miaUS$)
Samtlige
udviklingslande underét(2)Brændselsstof ­
eksporterende landeIkkebrændselsstof ­
eksporterende landeFærdigvareeksporterende
lande
1981 1985 1986 1981 1985 1986 1981 1985 1986 1981 1985 1986
Løbendeposterialt -48,5-23,8-46,334,83,0-37,1-83,2-26,8-9,2-15,2-4,213,0
—handelsbalance 37,145,47,2120,467,415,2-83,2-22,0-8,0-25,2-12,21,9
—tjenestebalance -100,7-90,6-79,5-68,8-50,6-40,0-31,9-40,0-39,50,8-2,6-0,5
—ensidigeoverførsler 15,121,326,0-16,8-13,8-12,331,935,138,39,110,611,5
Saldoforoliehandel 216,8118,463,8278,1155,287,4-61,4-36,8-23,6-25,3-15,6-10,0
Ressourcesaldo (*) -30,720,0-3,517,21,6-39,2-47,818,535,7-5,24,021,2
(J)Ressourcesaldoen ansesforatrepræsentere deeksterneressourcer,derstårtildenpågældende økonomisrådighed.Idenaktuellesammenhæng erdenberegnet
somsaldoenpåbetalingsbalancens løbendeposterminusnettoindtægter iformafrenterogudbytter.Enpositivressourcesaldo betyderudstrømning affinansielle
ressourcer ogviceversa.
(2)Landeneinddelespåbasisafderesdominerende eksportvare .Debrændselsstofeksporterende ogdeikkebrændselsstofeksporterende landeudgørundergrupper af
detsamledeantal.Defærdigvareeksporterende landeerikkebrændselsstofeksporterende lande,hviseksportaffærdigvarer i1980udgjordeover50%afden
samledeeksport.
Kilde:IWFWorldEconomicOutlook1987ogKommissionens tjenestegrene .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/83
TABEL 8
Dekapitalimporterende udviklingslandes internationale lånoptagelse oggæld
(miaUS$)
Kapitalimporterende
lande(')Lande,derfornylig
harhaftproblemer
medamortiseringen
afudlandsgældenUndergrupper (7):
defemtenmest
gældstyngede landeAfrikasydfor
Sahara
19811985 1986 198119851986 198119851986198119851986
(a)International lånoptagelse
International nettolånoptagelse 129,544,241,586,313,714,465,25,79,19,24,05,7
—langfristede lånhosofficiellekreditorer 31,424,030,617,116,216,56,57,76,74,84,04,0
—forpligtelser itilknytning tilreserver 12,22,87,19,12,47,31,4-0,52,22,41,80,4
—andeninternational lånoptagelse (6)85,817,4 3,860,1-4,9-9,457,3-1,50,22,0-1,81,4
(b)Udlandsgæld
Samletgæld(2) 708,0954,11036,3462,0585,9621,6332,3416,5433,548,665,174,1
Gældskvote (3) 30,439,841,537,648,650,332,846,260,344,665,767,8
Rente-ogafdragsbetalinger på
udlandsgælden i%afeksporten (4) 22,225,027,132,936,742,039,342,149,819,324,929,6
Rentebetalinger påudlandsgælden
i%afeksporten (s) 12,314,213,318,623,823,222,829,630,09,111,111,3
(1)Samtligeudviklingslande minusIran,Irak,Kuwait,Libyen,Oman,Qatar,Saudiarabien ogDeForenedeArabiskeEmirater .
(2)Foralleudviklingslande underét(bådekapitaleksporterende og-importerende )androgdensamledeudlandsgæld i1986rundtregnet1101miaUS$.IMF
forventer,atdennegældi1987vilvoksetil1198miaUS$,heraf1128miaUS$forallekapitalimporterende landeunderét.
(3)Samletudlandsgæld iforholdtilBNP.
{*)Renterogafdragiforholdtilvare-ogtjenesteeksporten .
(5)Renteriforholdtilvare-ogtjenesteeksporten .
(«)Beregnetsomresidualstørrelse .Deangivnebeløbomfatterhovedsagelig international nettolånoptagelse hosprivatekreditorerogkortfristede mellemværen­
der.
(7)Ifølgediverseaktuelleklassifikationer .
Kilde:IWFWorldEconomic Outlook1987ogKommissionens tjenestegrene .
TABEL9
Sammenligning afprognoserne for1987(EUR12):oktober1986tilseptember1987
(procentvis ændringiforholdtilåretfør)
oktober1986(')september 1987(2)
BNPifastepriser 2,8 2,2
Privatkonsum 3,5 3,1
Fastebruttoinvesteringer 5,1 3,6
—bygge-oganlægsarbejder 3,2 2,0
—maskineroginventar 6,9 5,3
Vare-ogtjenesteeksport 3,7 1,9
Prisindeks forprivatkonsum 3,0 3,2
Beskæftigelse 0,8 0,8
Betalingsbalancens løbendeposter(3) 0,9 1,1
Arbejdsløshedsprocent (4) 11,7 11,8
(')Økonomiske budgetter ,oktober1986.
(z)Økonomiske budgetter,september 1987.
(3)%afBNP.
(4)%afdencivilearbejdsstyrke .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

Nr.L394/84 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
TABEL10
Bilateralenominellevekselkurser ,effektivenominellevekselkurser ogeffektiverealvekselkurser
(indeks1970=100ogprocentvise ændringer iforholdtilåretfør)
IBilaterale nominelle
vekselkurserEffektive nominelle
vekselkurser (1)Relativeenheds­
lønomkostninger
inationalvaluta(2)Effektive
realvekselkurser (3)
niveau variat. indeks variat. indeks variat. indeks variat.
EUR12 ECU/US$ |
gennemsnit 1960-1969
gennemsnit 1970-1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987(4)
1988(4)1,059
1,139
1,274
1,371
1,392
1,116
0,980
0,890
0,789
0,763
0,984
1,136
1,18011,7
7,6
1,6
-19,8
-12,2
-9,1
-11,4
-3,3
29,0
15,4
3,9101,9
100,8
94,7
100,9
102,6
86,1
80,0
73.2
66,6
65.3
72.4
77,2
78,20,6
6.5
1.6
-16,1
-7,0
-8,5
-9,1
-1,8
10,8
6,6
1,398,5
103.8
111.5
114,4
119.9
122,4
123,9
127,8
130.1
.131,4
131,7
131.6
130.21,9
2,5
4,8
2,1
1,2
3,2
1,8
1,0
0,2
0,0
-1,1100.3
104,7
105.7
115.4
122,9
105,3
99.2
93,6
86,6
85,8
95.3
101,6
101.82.4
9,3
6.5
-14,3
-5,9
-5,6
-7,5
-0,9
11,1
6.6
0,2
USA US$/ECU\
gennemsnit 1960-1969
gennemsnit 1970-1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987(4)
1988(4)0,945
0,879
0,785
0,730
0,718
0,896
1,021
1,123
1,267
1,310
1,016
0,881
0,848-10,4
-7,0
-1,6
24.7
14.0
10.1
12.8
3,4
-22,5
-13,3
-3,798,9
89.7
80,2
77,9
77.8
87,7
98,3
103,9
112,0
116,5
95,0
85.0
82.1-9,2
-2,8
-0,2
12,8
12,0
5.7
7,8
4,0
-18,4
-10,5
-3,499.6
88,4
79.7
82,0
82.4
82,0
83.1
82,3
82.2
82.8
81,5
81,3
82,01,4
2,9
0,5
-0,4
1,3
-1,0
-0,1
0,7
-1,6
-0,2
0,998,6
79.3
63,9
63,9
64,1
72,0
81,6
85,5
92.0
96,5
77,5
69.1
67.4-8,0
-0,0
0,4
12.3
13.4
4,7
7.7
4.8
-19,7
-10,8
-2,5
Japan Yen/ECU
gennemsnit 1960-1969
gennemsnit 1970-1977
1978
1979
1980
1981
1982
1983
1984
1985
1986
1987(4)
1988(4)0,00262
0,00291
0,00374
0,00333
0,00317
0,00408
0,00411
0,00473
0,00535
0,00554
0,00606
0,00601
0,0061214,5
-11,1
-4,6
28,4
0,8
15,2
13,0
3,6
9,4
-0,9
1,998,1
111.3
153,5
142.2
136.4
155,0
147.3
163.3
172,2
177.4
228.5
246.6
256,921,8
-7,4
-4,0
13,6
-5,0
10,9
5,5
3,0
28,8
7,9
4,2101,3
113,5
116.5
109,0
100.6
95.1
89,7
87.2
84,2
80,9
80.7
80,0
79.8-3,6
-6,4
-7,7
-5,5
-5,7
-2,7
-3,5
-3,9
-0,2
-0,9
-0,399,3
127,5
178.8
155.0
137.3
147,5
132.1
142.4
145,0
143.5
184,4
197,3
204.917.4
-13,3
-11,4
7,4
-10,5
7,8
1,8
-1,0
28.5
7,0
3,8
(1)DeneffektivenominellevekselkurseretvejetgennemsnitafkursernemellemengivenvalutaogDeNi(EUR12)ellerde19vigtigstekonkurrenters valutaer.Den
vægt,dertildeleshverenkeltvaluta,afspejlerlandetsbetydningsombilateralhandelspartner ogsomkonkurrentpåtredjelandes markeder (dobbelt
eksportsammenvejning ).
(2)Indeksfordetpågældende landsellerdenpågældende zonesenhedslønomkostninger satiforholdtildetvejedegennemsnitafDeNi(EUR12)eller19
konkurrenters enhedslønomkostninger udtryktinationalvaluta.Indeksetangiverdetpågældende landsellerdenpågældende zonesrelativekonkurrenceevne ien
situation,hvorderikkeforetagesændringerafvekselkurserne .
(3)Indeksetfordeneffektiverealvekselkurs fremkommer vedmultiplikation afindeksetfordeneffektivenominellevekselkursogetindeks,beregnetpåanalogmåde,
forrelativepris-elleromkostningsvariationer inationalvaluta,idettetilfældeenhedslønomkostningerne idensamledeøkonomi.Etsådantindekskanogså
benyttessomindikatorforetlandskonkurrenceevne ,idethøjereindeksværdier (indeksforrelativeenhedslønomkostninger ifællesmåleenhed )udtrykker
forringetkonkurrenceevne påomkostninger .
(4)Økonomiske budgetter,september 1987.
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/85
TABEL 11
Resultaterne afundersøgelsen vedrørendeændringerafplanerogforventninger somreaktionpåændredevekselkurser
(vejetnettotal)(!)
B D GR E F IRL I L NL UK
Internproduktion
Antalansatte
Interneinvesteringer (nominelt )
Investeringer iudlandet
(inationalvaluta)
Overskud
Internesalgspriser
Eksportpriser (inationalvaluta)
Forventetafsætningpåmellemlang sigt-23
-15
-10
-8
-39
-14
-51
-23-10
-13
-8
-2
-35
-5
-19
-15-15
-18
-59
+55
+25-1
-19
+23
+2
0
0-18
-8
-1
-37
-12
-28-11
-11
0
-12
-10
-22
-19-6
+10
0
-2-41
-42
+4
+3
-51
-6
-89
-34-25
-25
-9
-6
-49
-42
-68
-41+2
-8
-2
-3
-32
+20
+4
-5
pm:
valutakursvariation frajanuar1986
tilmaj1987overfor:
—US$
—etvejetgennemsnit afde19vigtigste
handelspartneres valutaer+34,9
+7,5+36,8
+11,6+11,5
-10,8+22,3
-0,4+25,6
+1,1+20,2
-1,5+29,1
+4,7+34,9
+7,5+36,8
+8,4+17,1
-4,2
(>)Dennesærundersøgelse blevforetagetiapril/maj1987.Spørgsmålet havdefølgendeudformning :»Desuccessiveopskrivninger afdennationalevalutaharførttil
følgendeændringerafvoreplanerforellerforventninger til1987iforholdtilsidsteefterår«.Dervarfølgendesvarmuligheder :uændret/intetsvar,kraftigt
opjusteret,svagtopjusteret ,kraftigtnedjusteret ,svagtnedjusteret .Nettotalletberegnesfordensamledeindustri,idetdekraftigejusteringertillæggesdobbelt
vægt.
Resultaterne forPortugalforeliggerendnuikke.
Danmarkdeltogikkeidennesærundersøgelse .
Kilde:Konjunkturundersøgelse foretagetafDetEuropæiske Fællesskab .
TABEL12
Prisindeksforprivatkonsum ogkonvergerende prisudvikling
I 1969/19601977/19691981/1977 1982 1983 1984 1985 1986(')1987(>)1988(>)
B 3,2 7,4 5,6 7,3 7,5 6,2 4,8 1,3 1,8 2,5
DK 5,7 10,0 10,6 10,2 6,8 6,5 4,8 3,6 4,1 4,0
D 2,7 5,5 4,7 4,7 3,2 2,4 2,1-0,5 0,6 1,8
GR 2,4 10,7 18,6 20,8 17,9 18,4 18,6 22,1 16,0 12,0
E 5,9 13,5 16,3 14,5 12,3 10,7 8,3 8,9 5,4 4,2
F 4,2 8,3 11,3 11,2 9,5 7,2 5,5 2,5 3,1 2,6
IRL 4,5 13,8 15,2 15,9 10,0 7,5 4,2 3,6 3,0 3,2
I 3,7 13,0 16,5 15,9 14,8 11,4 9,3 6,3 4,8 4,9
L •2,3 6,8 6,2 10,8 8,1 6,4 3,3 0,3 0,5 2,3
NL 4,1 8,0 5,5 5,3 2,7 2,5 2,6 0,2-0,8 1,0
P 2,7 13,4 21,6 22,5 25,5 29,3 19,0 12,1 9,3 6,5
UK 3,7 12,6 12,6 8,7 5,0 4,8 5,2 3,6 3,0 3,9
Vejetgennemsnit
EUR12 3,7 9,9 11,3 10,4 8,5 7,0 5,9 3,7 3,2 3,4
EMS 3,6 8,7 9,9 9,8 8,3 6,4 5,1 2,4 2,5 2,9
Spredningsindeks beregnetiforholdtilgennemsnitter (2)
EUR12 0,9 2,5 4,7 4,6 4,7 4,6 3,9 4,1 2,7 1,8
EMS 0,8 2,2 3,9 3,4 2,8 1,9 1,7 1,8 1,6 0,8
Spredningsindeks beregnetiforholdtildetlavesteniveau(2)
EUR12 1,4 4,7 7,4 7,7 7,6 7,0 5,2 5,8 5,0 3,2
EMS 1,5 3,6 4,8 5,5 5,1 3,8 2,5 2,7 2,9 1,7
(')Økonomiske budgetter,september 1987.
(2)Spredningsindekset erenikke-vejetsumafdeabsolutteafvigelserfraenreferencestørrelse (f.eks.vejetgennemsnit ellerlavesteværdi).
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

Nr.L394/86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
TABEL13
Realøkonomisk konvergens —BNPpr.capitaogspredningen heriindenforFællesskabet (2)
\1960 1970 1975 1980 1985 1986 1987(1)1988(»)
B 96,1 99,5103,0 104,4 101,7 101,8 101,2 101,0
DK 119,8 116,7 111,3 109,5 116,7 117,8 115,1 113,6
D 118,2 113,6 109,6 114,2 116,0 116,2 115,6 115,4
GR 38,7 51,7 57,1 58,4 56,1 55,3 53,7 52,6
E 58,3 72,3 80,1 73,8 72,3 72,7 73,9 74,6
F 101,4 106,1 110,4 111,6 109,0 108,2 106,8 106,2
IRL 61,9 61,4 63,0 64,7 63,8 62,3 62,7 62,3
I 91,4100,6 97,7102,0 103,2 103,5 104,4 105,1
L 141,3 125,3 122,7 120,5 127,5 127,5 127,4 127,0
NL 120,0 117,3 116,3 112,4 107,3 106,7 105,9 104,4
P 38,2 47,4 50,3 54,3 52,6 53,2 53,8 54,1
UK 128,3 108,0 105,7 100,7 103,9 104,2 105,3 105,8
EUR12 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
Vejetstandard­
afvigelseEUR12 26,2 17,9 15,5 16,8 17,6 17,5 17,2 17,1
Forholdmellem -de
firefattigsteogde
firerigestelande 41,0 56,3 63,4'60,0 58,6 58,9 59,9 60,4
(')Økonomiske budgetter,september 1987.
(2)BNPpr.capitailøbendepriserogløbendekøbekraftstandarder i%afEF-gennemsnittet .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .
TABEL14
Pengeløn,reallønogrealeenhedsomkostninger
(årligprocentvis ændring)
1973/
19601980/
19.731981 1982 1983 1984 19851986(»)1987(')1988(')
a)Nominellønudgiftpr.lønmodtager
B 8,911,6 6,58,26,05,84,42,53,73,0
DK 10,711,7 9,211,9 8,25,34,85,17,25,2
D 9,27,45,24,23,83,43,03,93,32,9
GR 10,221,121,527,821,321,221,713,712,512,0
E 14,521,815,713,814,511,8 9,98,76,55,3
F 9,914,714,313,710,6 8,15,84,03,03,5
IRL 11,319,518,114,411,611,8 7,56,16,14,9
I 11,620,222,616,216,011,410,2 7,78,36,0
L 7,411,0 8,56,96,87,24,14,04,44,2
NL 11,4 9,53,55,83,20,41,31,61,91,6
P 12,025,219,920,116,618,719,916,711,9 8,5
UK 8,317,513,2 9,39,15,17,37,26,86,6
EUR12 10,015,113,011,1 9,97,46,86,05,44,7
l1)Økonomiske budgetter,september1987.

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/87
(årligprocentvis ændring)
1973/
19601980/
19731981 1982 1983 1984 19851986(*)1987(')1988(»)
b)Nominellønudgiftpr.lønmodtager deflateretmedprisindekset forprivatkonsum
B 5,13,5-1,40,9-1,4-0,4-0,31,21,90,5
DK 3,80,8-2,51,51,3-1,10,01,52,91,2
D 5,42,4-0,8-0,50,61,00,94,42,61,1
GR 6,54,4-1,65,82,92,42,6-6,9-3,00,0
E 7,33,4 1,2-0,61,91,01,5-0,21,01,1
F 5,13,5 1,32,31,00,80,4*1,4-0,11,0
IRL 5,02,9-1,2-1,31,54,03,22,43,01,6
I 6,52,3 3,90,21,00,00,81,33,31,0
L 4,23,4-0,2-3,5-1,20,70,73,63,91,9
NL 6,02,2-2,70,50,4-2,0-1,31,42,70,6
P 8,32,7 1,3-2,0-7,1-8,20,84,12,41,9
UK 3,31,6 1,60,63,90,42,03,53,62,6
EUR12 5,12,5 0,90,61,30,30,92,22,11,3
c)Realeenhedslønomkostninger (2)
B 0,31,41,0-2,0-1,1-1,2-1,3-3,10,4-0,8
DK 0,20,5-1,2-1,3-1,7-2,3-1,5-1,13,40,0
D 0,50,00,3-1,2-2,5-1,2-1,1-0,80,6-0,5
GR -2,51,96,51,72,5-1,62,4-5,4-3,80,1
E 0,5-0,20,4-2,20,0-4,0-2,1-3,7-0,9-0,8
F 0,01,01,2-0,7-0,1-1,6-1,4-2,5-1,6-1,0
IRL -0,41,2-3,5-2,40,0-0,7-2,40,30,31,0
I 0,20,32,20,30,6-1,6-0,1-2,40,3-0,7
L -0,23,31,7-5,0-4,3-3,9-0,7-0,30,90,6
NL 1,00,2-2,7-1,3-2,0-4,4-1,60,22,10,1
P 0,31,44,0-5,2-1,5-5,0-4,8-5,0-0,7-0,8
UK 0,20,0-1,3-1,3-1,10,8-1,01,20,8-0,1
EUR12 0,10,30,5-1,0-0,7-1,5-1,1-1,40,1-0,5
(*)Økonomiske budgetter,september 1987.
(2)Lønudgiftpr.lønmodtager deflateretmedBNP-prisindekset ogdivideretmedBNPifastepriserpr.beskæftiget .
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .
TABEL15
Beskæftigelsesudviklingen ienkeltsektorer (EUR10)
Gennemsnitlig årligprocentvis ændringI%afdensamlede
beskæftigelse
1980/19701983/19801985/1983 1986(>)1987i1)(2)1988(»)(2)1970 1985
Beskæftigelse i
—landbrug "3,2-2,4-2,4 11,2 7,0
—industri -0,8-3,3-1,4-0,2-0,5-0,3 41,7 33,2
—servicefag 1,9 0,9 2,0— — — 47,1 59,8
Ialt 0,3-0,6 0,5 0,8 0,8 0,6 100 100
■(»)EUR12.
(2)Økonomiske budgetter,september 1987.
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

Nr.L394/88 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
TABEL16
Antaldeltidsansatte i%afsamtligelønmodtagere
B DK D F IRL I L NL UK EUR9
1975 4,1 22,3 10,1 6,5 4,7 4,0 4,8 8,8 17,9 10,2
1979 5,5 24,6 10,8 6,9 4,1 3,7 5,4 10,8 17,9 10,8
1983 8,3 25,6 12,0 8,9 5,8 3,5 6,2 20,9 19,4 12,3
1985 9,3 25,3 12,3 10,5 5,8 4,5 7,1 22,4 21,7 13,5
Kilde:Eurostat,Beskæftigelse ogarbejdsløshed-1987,TabelVI/2-ogtidligerepublikationer-Beregningerbaseretpåstikprøveundersøgelsen afFællesskabets
arbejdsstyrke .
TABEL17
Beskæftigelse påkontrakterafbestemtvarighed
DetForenede
KongerigeFrankrig Tyskland
1983 1985 1983 1985 1984 1985
Antalkontrakter afbestemtvarighed
i%afsamtligekontrakter :
—samtligelønmodtagere
—mænd5,0
3,85,5
4,02,3
2,03,2
3,14,2
4,26,8
7,0
—kvinder 7,0 7,4 2,7 3,3 4,1 6,4
—deltidsansatte 11,5 13,2 2,1 4,1 7,6 8,9
—fuldtidsansatte 2,5 2,4 2,3 2,8 3,6 6,4
—ungeunder25år 10,2 9,8 7,0 10,9 9,5 16,7
1985/1983 1985/1983 1985/1984
Procentvis ændring :4I
—beskæftigelse påkontrakter af
bestemtvarighed +11,2 +36,2 +64,0
—samletbeskæftigelse +1,9 -1,0 +0,8
Kilde:Wissenschaftszentrum Berlinpågrundlagafstikprøveundersøgelsen afFællesskabets arbejdsstyrke forFrankrigogDet
ForenedeKongerige ;1985-stikprøveundersøgelsen (Statistisches Bundesamt )forTyskland.
TABEL18
Arbejdsløshedens struktur (EUR12)(*)
Arbejdsløshedsprocenter1984 1985 1986
—ialt 10,5 10,7 10,8
—mænd 9,3 9,4 9,3
—kvinder 12,5 12,7 13,2
—under25-årige 23,5 22,9 22,7
—over25-årige 7,3 7,6 7,8
(i)Talleneerudledtafstikprøveundersøgelsen afarbejdsstyrken udførtpåetharmoniseret EF-grundlag .Arbejdsløshedspro­
centerneafvigerderforfradeopgørelser,somoffentliggøres påbasisafdetregistreredearbejdsløshedstal opgjortiprocentaf
dencivilearbejdsstyrke .
Kilde:Eurostat:Beskæftigelse ogarbejdsløshed 1987.TabelVI/1.Beregningerne erbaseretpåstikprøveundersøgelsen af
Fællesskabets arbejdsstyrke .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/89
TABEL19
Aantallangtidsledige (x)i%afdetsamledearbejdsløshedstal
1983 1984 1985
B 64,1 67,1 68,2
D 38,4 43,4 46,9
DK 32,2 30,9 32,0
GR 32,3 37,1 43,4
E 52,5 53,4 56,3
F 39,6 39,1 43,8
I 54,6 60,5 63,6
IRL 35,2 44,5 62,2(3)
L 32,7 29,3 36,8
NL 46,9 n.a. 56,4
P 45,2 43,5 48,4
UK 44,8 45,5 48,7
EUR12 46,3(2) 48,3(2) 52,1(2)
(?)Ledighedafmereendetårsvarighed .
(2)Skøn.
(3)Ændringerne i1985-spørgeskemaet harøjensynligpåvirketsvarene.
Kilde:KOM(87 )231—endeligudg.—beregninger pågrundlagafstikprøveundersøgelsen afFællesskabets arbejdsstyrke .
Spanien:nationalundersøgelse .
Portugal :nationalarbejdsløshedsdefinition .
TABEL20
Udviklingiarbejdsløshedsprocenterne fraregiontilregion(i%afarbejdsstyrken )
l 1976 1980 1985
EUR11(») 4,6 6,2 11,7
De25ringeststillederegioner 8,0 11,7 21,1
De25mestavancerede regioner 2,4 3,0 6,6
(')EUR12minusGrækenland .
Kilde:KOM(87 )320—bilags.134.
TABEL21
Udviklingen iarbejdsstyrken ,1985-1995 (*)
Forøgelse i1000
(1985-1995 )Gennemsnitlig
årligstigningstakt
Ungunstigt stilledelandeogregionerialt3442 1,0
—Spanien1380 0,9
—Portugal387 0,8
—Grækenland 338 0,8
—Irland 291 1,9
—Mezzogiorno1046 1,3
Avancerede regionerialt3256 0,3
EUR12ialt 6698 0,5
(')Underforudsætning af,atderikkeernogennettovandring mellemregionerne .
Kilde:KOM(87 )320,bilags.149.

Nr.L394/90 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87.
TABEL22
Sammenligning mellemEF-Kommissionens prognoserpåmellemlang sigtogdefaktisketalEUR10
(Årligprocentvisændring)
PrognoseFaktiske
tal
Europæisk Økonominr.5,juli1981—S.program
BNPifastepriser1985/1980 1,9 1,2
Beskæftigelse 1985/1980 -0,2 -0,5
Arbejdsløshedsprocent (')1985,%afcivilarbejdsstyrke 10,2 11,1
Europæisk Økonominr.14,november1982
BNPifastepriser1987/1980 1,6 1,4
Beskæftigelse 1987/1980 -0,2 -0,2
Arbejdsløshedsprocent (')1987,%afcivilarbejdsstyrke 11,1 10,5
Europæisk Økonominr.18,november 1983
BNPifastepriser1987/1982 1,9 1,9
Beskæftigelse 1987/1982 -0,1 0,2
Arbejdsløshedsprocent (x)1987,%afcivilarbejdsstyrke 10,4 10,5
(1)Satserneeropnåetvedaggregeringafmedlemsstaternes procentsatser beregnetpåbasisafnationaledefinitioner .Dekanderfor
afvigefradeafEurostatoffentliggjorte harmoniserede satser.
TABEL23
Vigtigstearbejdshypoteser forgrundfremskrivningen 1987-1991fraseptember1987—EUR12
(gennemsnitlige årligeprocentvise vækstrater ,medmindre andeterangivet)
1970/
19601980/
19701985/
19801986 1987 1988 1989 1990 19911991/
1986
Arbejdshypoteser vedrørende internatio­
naleforhold
Oliepris (US$/tønde)(M
Vekselkurs ECU/US$
Vekselkurs Yen/US$
Vareimport (1980-priser )
—USA
—Japan
—ØvrigeOECD-lande
—OPEC
—Udviklingslande
—Andrelande
Verdenshandel ekskl.EUR12
Arbejdshypoteser vedrørende den
økonomiske politik
Offentligtkonsumifastepriser
Offentligerealinvesteringer
Gennemsnitlig årligvariation ideoffentlige
løbendeindtægters andeliBNP(målti
procentpoints )
Pengemængde (M2/M3)
Langfristede nominellerentesatser
Lønudgiftpr.capita
Reallønudgift pr.capita(deflateretmed
BNP-priser )1.3
0,3
0,0
8.4
14,4
7,6
4.5
6,2
7,8
7,8
3.6
4,0(2)
0,6
10,2(*)
6,7(2)
9,2
4,628.7
-3,0
-4,5
4,5
5,1
4,1
15,4
4,9
7,5
5,7
3.1
-0,2
0,6
14.8
9,9(2)
14,3
3.227,5 .
12,8
0,9
6,5
1.4
4.5
-0,4
2,0
2.6
3,2
1.5
-0,3
0,5
10.4
11.5(2)
9.6
1,013,7
-22,7
-29,3
13,9
10,1
6,0
-20,5
-0,9
-2,0
3,8
2,4
1,0
-0,2
10,2
9,2
6,0
0,417,3
-13,3
-12,6
2,5
6,2
2,0
-17,0
4.3
4,5
2,1
1,8
2,9
-0,0
10,2
9,1
5.4
1,418,0
-3,7
-5,5
2,6
5,2
3,1
0,0
4,9
3.0
3,5
2,0
3,3
-0,2
8,6
9,1
4,7
1.219,0
-1,0
-3,0
3,5
5,5
3,5
10,0
5,0
4,0
4,5
1,5
2,5
-0,0
8,0
9,0
4,7
1,422,0
-1,0
-3,0
4,0
5,5
4,0
10,0
5,0
4,0
4,8
1.4
2,5
-0,2
8,0
8,8
5,0
!,724,0
-1,0
-3,0
4,5
5,5
4,5
7,5
5,0
4,0
4,8
1,3
2,5
-0,0
8,0
8,6
5.1
1,824,0
-4,2
-5,5
3,4
5.6
3.4
1,5
4,8
3,9
3,9
1,6
2,7
-0,1
8,6
8,9
5,0
1,5
(')Niveauvedperiodensudgang.
(2)EUR10(EUR12minusSpanienogPortugal).
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/91
TABEL24
Grundfremskrivning 1987-1991 fraseptember1987—EUR12
(gennemsnitlige årligeprocentvise vækstrater ,medmindre andeterangivet)
1970/
19601980/
19701985/
19801986 1987 1988 1989 1990 19911991/
1986
1.BNPifastepriser 4,83,0 1,22,62,22,32,32,62,82,5
2.Arbejdsløshedsprocent (%afarbj.
styrke) 2,0(')6,1(s)12,111,911,811,711,411,110,610,6
3.Prisindeks forprivatkonsum 3,810,6 8,73,73,23,43,33,43,43,3
4.Betalingsbalancens løbendeposter
(%BNP)(^ 0,5-1,3 0,5 1,51,10,80,70,40,20,2
5.Internrealefterspørgsel 4,92,9 0,63,83,22,72,52,72,82,8
6.Privatkonsumifastepriser 4,93,4 1,03,93,12,72,62,72,82,8
7.Privateinvesteringer 6,4(2)1,8 0,63,83,73,33,74,24,43,9
8.Vare-ogtjenesteeksport ifastepriser 7,95,8 4,3 1,61,93,24,24,54,83,7
9.Vare-ogtjenesteimport ifastepriser 8,75,4 2,45,95,34,44,54,84,84,8
10.Samletbeskæftigelse 0,20,2-0,50,80,80,60,60,60,70,7
11.Produktivitet (BNPpr.beskæftiget )4,62,8 1,7 1,81,41,71,72,02,11,8
12.Realeenhedslønomkostninger (3) 0,00,4-0,7-1,40,0-0,5-0,3-0,2-0,2-0,3
13.Langfristede realrentesatser 2,3-0,9 3,03,65,25,65,75,65,45,5
14.Indeksforkapitalens rentabilitet (4)
(1960—1969 =100) 98,975,0 61,975,976,178,379,680,781,879,3
15.Offentlige sektorsunderskud
(%afBNP) -0,6-2,8-5,2-4,8-4,5-4,5-4,1"3,9-3,4-4*1
i1)Niveauvedperiodensudgang(iprocentpoints ).
(2)EUR10(EUR12minusSpanienogPortugal).
(3)Beregnetsomforholdetmellemreallønudgift pr.lønmodtager ogBNPpr.beskæftiget .
(4)Modellensresultaterskalbetragtessomensammenfattende indikatorogerderforikkedirektesammenlignelige meddedatafordenmarkedsbestemte sektor,som
fremlægges andetsteds .
(5)EUR12minusGrækenland ,SpanienogPortugal .
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .
Fremskrivningerne fortidsrummet 1987—1988 svarertildeafKommissionens tjenestegrene opstilledekortfristede prognoser(økonomiske budgetter
1987—1988,september1987),ogdisseerfremskrevet til1991vedhjælpafCOMPACT-modellen .
TABEL25
Balanceret vækstudfraetefterspørgselssynspunkt ,dvs.iBNP,privatkonsum,privateinvesteringer og
nettoeksport indenforFællesskabet (gennemsnitlige årligeprocentvise vækstrater ,fastepriser)
%
BNP Privatkonsum Privateinvesteringer (2)Nettoeksport (3)
(i%afBNP)
1961—1973 4,8 5,0 5,9 0,3
1974—1985 1,8 2,0 0,7 -0,2
1986—1988 (») 2,4 3,2 3,6 0,6
(')Økonomiske budgetter,september 1987.
(2)EUR10indtil1970(ekskl.SpanienogPortugal).
(3)Vare-ogtjenestebalance iløbendepriser.
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

Nr.L394/92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
TABEL26
EF-medlemsstaternes indbyrdessamhandel i%afdensamledevareimport (løbendepriser)
EUR12 B/L DK D GR E F IRL I NL P UK
1958 35,2 55,5 60,0 36,3 53,7 31,8 28,3 68,9 30,2 50,7 53,4 21,8
1965 44,9 63,6 50,0 46,9 52,1 48,6 46,4 67,7 38,1 61,7 51,9 25,6
1970 50,3 66,3 48,7 51,7 50,9 40,9 56,0 70,1 47,5 63,4 52,6 29,4
1975 49,5 68,5 47,2 51,9 45,1 35,3 51,8 70,3 44,5 58,243,9 34,6
1980 49,2 61,6 50,3 49,4 40,9 31,3 52,0 75,3 46,2 54,7 45,3 40,9
1985 53,4 68,6 50,7 53,1 48,1 37,9 59,4 71,7 47,1 55,8 45,9 47,3
1986 57,8 69,9 53,2 54,2 58,3 51,3 64,4 73,0 55,4 61,0 58,8 50,4
1987(*) 58,0 69,5 54,0 55,3 58,5 52,2 63,0 70,9 56,1 62,0 64,2 51,0
1988(!) 58,4 69,7 53,7 56,6 58,4 52,6 63,0 69,4 56,3 61,7 64,0 52,0
(')Økonomiske budgetter ,september1987.
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .
TABEL27
EF-medlemsstaternes indbyrdessamhandel i%afdensamledevareeksport (løbendepriser)
| EUR12 B/L DK D GR E F IRL I NL P UK
1958 37,2 55,4 59,3 37,9 50,9 46,8 30,9 82,4 34,5 58,3 38,9 21,8
1965 49,6 70,8 52,1 46,9 46,6 53,6 51,8 83,8 51,1 69,2 44,0 29,6
1970 53,4 75,2 44,2 49,8 53,5 49,6 58,1 74,3 51,7 72,6 43,8 32,7
1975 52,4 72,4 46,6 46,9 51,6 48,1 53,2 80,449,2 73,0 53,8 35,2
1980 55,7 73,2 51,6 51,1 48,2 52,2 55,4 76,0 51,6 73,5 58,6 45,0
1985 54,9 70,1 44,8 49,7 54,2 53,4 53,7 68,9 48,2 74,6 62,5 48,8
1986 57,2 72,9 46,8 50,8 63,5 60,9 57,8 71,9 53,5 75,7 68,0 47,9
1987i1) 58,1 74,5 47,5 52,9 63,4 63,3 56,1 74,0 53,9 76,3 70,0 49,0
1988(M 58,4 75,0 48,0 53,3 63,5 64,4 56,4 75,0 53,6 76,770,6 49,0
(')Økonomiske budgetter,september 1987.
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/93
TABEL28
Direkteeksportvirkning imedlemsstaterne afenforøgelseafderesimportmed10%(fastepriser)(*)
Somfølgeafenimportforøgelse på10%i:
B/LDK D GR E F IRL INL P UKEUR12
Forøgeseksporten i...
med(%)
B/L 0,12,00,10,12,00,00,61,50,00,87,3
DK 0,2—1,70,10,10,50,10,50,40,01,24,7
D 0,70,2—0,10,21,10,10,90,90,10,9 5,1
GR 0,20,12,5—0,10,90,01,50,30,00,76,4
E 0,30,11,20,1—1,90,10,80,40,41,0 6,1
F 0,90,11,80,10,3—0,11,20,50,10,95,8
IRL 0,30,11,20,00,21,0—0,30,50,03,67,2
I 0,30,11,90,10,31,60,0—0,30,10,7 5,4
NL 1,50,22,90,10,11,00,10,7—0,01,07,6
P 0,40,31,60,00,61,50,10,40,6—1,56,8
UK 0,40,21,40,10,30,80,50,50,60,1—4,8
EUR12 0,6"0,21,30,10,21,10,10,70,60,10,85,7
(')Estimationer påbasisafQUEST-modellen .QUEST-modellen erudvikletafKommissionens tjenestegrene .Modellensmetodologiske detaljervedrørende
udenrigshandelssektoren erbeskreveti»Estimation andsimulationofinternational trådelinkagesintheQUESTmodel«,EuropæiskØkonominr.31,marts
1987.
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

31.12.87Nr.L394/94 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
TABEL29
Effekterafenforøgelseafdeoffentligeinvesteringer ivisseafFællesskabets medlemsstater underhensyntagen til
EF-medlemsstaternes indbyrdesafhængighed :Hvadskerdereksempelvis ,nårdeoffentligeinvesteringer vokser
med1%afBNP(årsgennemsnit fordeførstefemår)
(BNP-procentpaints )
\ Somfølgeafenforøgelseafdeoffentligeinvesteringer i...
D F I UK EUR4
vokserdenoffent­
ligesektorsfinan­
sieringsevne med.
B
DK0,2
0,10,2
0,10,1
0,00,1
0,10,6
0,2
D -0,7 0,1 0,0 0,1 -0,5
GR 0,1 0,0 0,0 0,0 0,2
E 0,0 0,0 0,0 0,0 0,2
F 0,1 -0,8 0,1 0,1 -0,6
IRL 0,1 0,1 0,1 0,1 0,3
I 0,0 0,0 -0,8 0,0 -0,6
NL 0,2 0,1 0,1 0,1 0,5
P 0,1 0,1 0,0 0,1 0,2
UK 0,0 0,0 0,0 "0,7 -0,6
EUR12 -0,1 -0,1 -0,1 -0,1 -0,4
forbedresbetalings­
balancens løbende
postermed
B
DK0,3
0,10,3
0,10,1
0,00,2
0,10,8
0,3
D -0,3 0,1 0,1 0,1 -0,1
GR 0,1 0,1 0,1 0,0 0,2
E 0,1 0,1 0,0 0,1 0,2
F 0,1 -0,4 0,0 0,1 -0,2
IRL 0,2 0,1 0,1 0,3 0,6
I 0,1 0,1 -0,3 0,0 -0,1
NL 0,2 0,2 0,1 0,2 0,6
P 0,1 0,1 0,0 0,1 0,4
UK 0,1 0,1 0,0 -0,4 -0,2
EUR12 0,0 0,0 0,0 0,0 -0,1
Kilde:OECD'sINTERLINK-model (1987)ogberegninger foretagetafKommissionens tjenestegrene .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/95
TABEL30
Realøkonomisk konvergens ,investeringskvoter ,kapitalensproduktivitet ogbetalingsbalancer
GR E IRL PGR,E,IRL,P
ialtØvrigemed­
lemsstaterEUR12
BNPpr.capita(fastepriser,gennemsnitlige årligeprocentvise vækstrater )
1961—1975 6,2 5,7 3,6 5,4 5,6 3,2 3,5
1976—1981 2,3 0,6 3,0 3,4 1,2 2,3 2,1
1982—1988 C1) 0,4 2,1 0,9 1,7 1,7 1,8 1,8
Investeringskvoter (i%afBNP)
1961—1975 22,3 24,7 21,0 24,3 24,2 22,9 23,1
1976—1981 23,4 22,9 27,7 27,7 23,8 21,2 21,6
1982—1988 H 19,2 20,4 21,2 25,3 20,9 19,1 19,3
Kapitalens marginaleproduktivitet (2)
1963—1975 0,23 0,22 0,16 0,17 0,21 0,13 0,14
1976—1981 0,09 0,02 0,11 0,12 0,05 0,10 0,09
1982—1988 0) 0,02 0,10 0,04 0,07 0,08 0,09 0,09
Betalingsbalancer (i%afBNP)
1961—1975 -2,9 -0,4 -2,7 -0,6 -0,9 0,4 0,2
1976—1981 -1,2 -1,5 -9,6 -7,1 -2,6 -0,1 -0,4
1982—1988 (») -5,1 0,2 -4,4 -1,9 -1,0 0,5 0,3
C1)1987/1988:Økonomiske budgetter,september 1987.
(2)ÆndringiBNPpr.ekstrakapitalenhed =ændringiBNPdivideretmeddefastebruttoinvesteringer .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

TABEL31
Eksportmarkedsandele (')Nr.L394/96\ 1963 1968 1973 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985Forskellen
1973/1968Forskellen
1979/1973Forskellen
1985/1979
Industrien ialt
EUR10(2)
USA
Japan31,68
20,92
6,3928,63
19,06
8,9226,80
15,43
10,5327,04
15,26
11,3827,25
16,35
12,4326,65
17,92
15,1626,61
17,20
14,6226,03
16,49
15,6025,21
16,59
16,9425,60
15,99
16,75-1,83
-3,63
+1,61+0,24
-0,17
+0,85-1,44
+0,73
+5,37
Storefterspørgsel (3)
EURIO(2)
USA
Japan35,00
24,26
6,2231,39
22,47
10,1527,96
17,51
12,3627,40
18,08
13,0627,00
19,18
14,1825,79
20,70
17,3425,75
20,91
16,5325,23
20,11
*18,5424,01
20,74
20,6224,86
19,32
20,20-3,43
-4,96
+2,21-0,56
+0,57
+0,70-2,45
+1,24
+7,14
Mellemstor efterspørgsel (4)
EUR10(*)
USA
Japan31,52
25,43
3,8228,17
23,26
6,3726,98
18,65
9,2226,69
17,66
10,8627,66
18,26
12,2426,49
20,42
14,7626,32
19,12
13,9825,34
18,21
15,0324,32
17,95
16,3824,27
17,87
16,52-1,19
-4,61
+2,85-0,29
-0,99
+1,64-2,42
+0,21
+5,66
Lilleefterspørgsel (s)
EUR10(2)
USA
Japan29,64
12,57
9,9827,20
10,45
11,6425,53
8,90
10,9327,23
8,81
10,5326,86
10,62
10,9927,89
10.42
13.4328,12
9,37
13,5228,29
8,84
12,9028,46
8,53
13,0229,16
7,76
12,38-1,67
-1,55
-0,71+1,70
-0,09
-0,40+1,93
-1,05
+1,85DeEuropæiske Fællesskabers Tidende(1)DefineretsometgivetlandsellerengivenzonesandeliOECD-landenes samledeeksportiløbendepriserinkl.EF-medlemsstaternes indbyrdessamhandel (løbendepriser).
(2)EUR10ekskl.EF-medlemsstaternes indbyrdessamhandel .
(3)Varermedstorefterspørgsel : ,,....
elektriskogelektroniskmateriel,kontormaskiner ,datamatik,kemiskeprodukteroglægemidler .Deninternationale efterspørgsel voksedegennemsnitlig medca.6/oomåret.
{*)Varermedmellemstor efterspørgsel : . ,
biler,andretransportmidler ,næringsmidler ,papir,gummi,plast,industri-oglandbrugsmaskiner .Deninternationale efterspørgsel voksedegennemsnitlig med2—3/oomåret.
(5)Varermedlilleefterspørgsel : . .
jernogstål,tekstiler,læder,beklædning,metalvarer,byggematerialer ,ikkemetalliskemineraler.Deninternationale efterspørgselvoksedegennemsnitlig medca.1/oomåret. forDeårligevækstratererberegnetvedsammenholdelse afgennemsnittetfor1981/1982oggennemsnittet for1972/1973(iUS$i1975-priserogtil 1975-vekselkurser ).Opdelingerneerforetagetpåbasisafvækstraternefor
densamledezone.
Kilde:Kommissionens tjenestegrene ,VOLIMEX-databanken .'31.12.87

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/97
TABEL32
Gevinst(+)ogtab(-)afeksportmarkedsandele itidsrummet1979-1985(iaftagenderækkefølge )(V)
EUR10(2)
Branche Tab Branche Gevinst
Elektriskmateriel
Køretøjer ,motorcykler ,biler
Gummiogplast
Industrimaskiner
Andretransportmidler
Kontor-,edb-ogpræcisionsmaskiner ,optiske
apparatero.lign.
Andreindustrivarer
Metalvarer ekskl.maskinerogtransportmidler-4,39
-4,25
-2,53
-2,49
-2,27
-2,23
-0,84
-0,65Læderogskotøj
Træ,møbler
Tekstilogbeklædning
Mineralerogvarerbaseretpåikkemetalliske
mineraler
Næringsmidler ,drikkevarer ogtobak
Papirogtryksager
Mineraler ,ferro-ognonferrometaller (ekskl.fertile
ogfissile)
Kemiskeprodukter+5,45
+4,86
+3,87
+2,47
+2,03
+1,25
+1,23
+0,51
USA
Branche Tab Branche Gevinst
Andreindustrivarer
Tekstilogbeklædning
Mineraler ,ferro-ognonferrometaller (ekskl.fertile
ogfissile)
Køretøjer ,motorcykler ,biler
Næringsmidler ,drikkevarer ogtobak
Træ,møbler
Mineralerogvarerbaseretpåikkemetalliske
mineraler
Metalvarer ekskl.:maskinerogtransportmidler
Kemiskeprodukter
Industri-oglandbrugsmaskiner-2,06
-1,41
-1,29
-0,86
-0,52
-0,46
-0,36
-0,24
-0,01
-0,01Andretransportmidler
Gummi-ogplastvarer
Kontor,edb-ogpræcisionsmaskiner ,
optiskeapparatero.lign.
Papirogtryksager
Elektriskmaterielogudstyr
Læderogskotøj+5,45
+3,63
+3,30
+0,68
+0,66
+0,52
Japan
Branche Tab Branche Gevinst
Næringsmidler ,drikkevarer ogtobak 0,00 Elektrisk materiel
Køretøjer ,motorcykler ,biler
Kontor-ogedb-maskiner
Præcisionsmaskiner ,optiskeapparatero.lign.
Andreindustrivarer
Mineraler ogvarerbaseretpå
ikkemetalliske mineraler
Gummiogplast
Andretransportmidler
Tekstilogbeklædning
Metalvarer ekskl.maskinerog
transportmidler
Mineraler ,ferro-ognonferrometaller (ekskl.fertile
ogfissile)
Kemiskeprodukter
Papirogtryksager
Læderogskotøj
Træ,møbler+11,66
+9,40
+5,47
+5,26
+5,24
+3,17
+3,04
+2,71
+2,20
+1,75
+1,63
+1,35
+0,78
+0,42
+0,18
(»)Vedmarkedsandel forståsUSA's,JapansellerEUR10'seksporttilrestenafverdeniforholdtilOECD-landenes samledeeksporttilheleverden.
(2)Dererherkuntagethensyntilsamhandelen medtredjelande .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene ,VOLIMEX-databanken .

Nr.L394/98 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
TABEL33
Stigningstakter forindustriens fastebruttoinvesteringer opdeltpåsektorer(i1980-priser )
1973—1979 1979—1985 1979—1982 1982—1985
Industrien ialt I
EUR40) -0,4 1,1 -3,8 6,2
USA 5,5 -0,6 -3,4 2,2
Japan -2,1 9,7 9,2 10,2
Storefterspørgsel I l
EUR40) 1,9 1,4 -5,5 8,9
USA 7,2 2,1 3,6 0,7
Japan -0,8 15,8 13,0 18,6
Mellemstor efterspørgsel||
EUR4(J) 2,1 0,8 -2,3 3,9
USA 6,4 0,4 -4,1 5,0
Japan -1,4 8,3 7,0 9,6
Lilleefterspørgsel||Il||
EUR4l1) -5,0 0,1 -6,3 6,9
USA 3,0 -5,5 -10,0 -0,7
Japan -3,6 5,4 8,4 2,5
(])Forbundsrepublikken Tyskland,Frankrig,ItalienogDetForenedeKongerige .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene ,sektordatabank .
TABEL34
Stigningstakter forbeskæftigelse opdeltpåsektorer
I1973—1979 1979—1985 1979—1982 1982—1985
Industrien ialt
EUR70) -1,3 -2,5 -2,6 -2,3
USA 0,9 -1,4 -3,6 0,9
Japan -1,7 1,3 0,9 h7
Storefterspørgsel l
EUR70) -0,5 -1,6 -2,4 -0,7
USA 2,1 -0,3 -1,4 0,9
Japan -2,0 4,9 4,3 5,4
Mellemstor efterspørgsel
EUR70) -0,6 -2,0 -1,8 -2,3
USA 1,3 -0,5 -2,9 2,0
Japan -0,9 0,6 0,9 0,4
LilleefterspørgselIIIl I
EUR70) -1,9 -3,3 -3,5 -3,0
USA -0,2 -3,3 -5,9 -0,7
Japan -2,1 0,2 -0,6 0,9
(')Forbundsrepublikken Tyskland,Frankrig,Italien,DetForenedeKongerige ,Nederlandene ,BelgienogDanmark .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene ,sektordatabank .

„31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/99
TABEL35
DeEuropæiske Fællesskabers almindelige budget,1985-1988 :
betalingsbevillinger ,mioECUi%afdetsamledebeløb
\1985(')
EUR101986(2)
EUR121987(3)
EUR121988(4)
EUR12
Udgifter l l
Landbruget ,Garantisektionen 69,9 65,7 63,5 68,1
Landbruget ,Udviklingssektionen 2,6 2,1 2,6 3,0
Fiskeri 0,3 0,4 0,5 0,6
Socialfonden 5,0 6,6 7,0 6,4
Regionalfonden 5,8 7,1 6,9 7,4
Integrerede middelhavsprogrammer 0,0 0,1 0,5 0,2
Transport 0,3 0,1 0,1 0,2
Energiogindustri 0,5 0,2 0,4 0,5
Forskning oginnovation 2,0 1,7 2,1 2,4
Fødevarehjælp 1,9 0,9 1,6 0,9
Udviklingsbistand 1,9 1,1 1,5 1,2
Andreudgifter,herundertilbagebetalinger
tilmedlemsstaterne 9,8 14,1 13,3(') 9,1
Ialt 100,0 100,0 100,0 100,0
(p.m.absolutbeløbimioECU) (28223) (33635) (36168) (39708)
Indtægter li|| I
Landbrugsafgifter 7,7 6,8 8,9 7,6
Told 29,4 24,3 23,2 22,6
Merværdiafgift (moms) 53,8 66,1 64,8 44,2
Særbidrag 6,8 0,6 0,6 24,9(<)
Diverse 2,3 2,2 2,5 0,7
Ialt 100,0 100,0{6)100,0(7)100,0(8)
(p.m.absolutbeløbimioECU) (28272) (33635) (36168) (39708)
Maksimal momssats 1,0 1,4 1,4 1,0
Faktiskmomssats 1,0 1,37(') 1,27(10)1,0(1J)
Samletbudgeti%afBNP 0,85 0,98 1,00 1,03
(')Gennemførelse —forvaltningsregnskaber for1985.
(2)Foreløbiggennemførelse —Beretningom1986-budgettets gennemførelse .
(3)Tillægs-ogændringsbudget nr.1/1987vedtagetden3.august1987.
(4)Foreløbigt forslagtilbudgetfor1988fremsatafKommissionen den15.juni1987.
(5)Inkluderer etunderskud tiletskønnetbeløbaf820mioECUfor1986.
(6)Korrektionen afDetForenedeKongeriges budgetuligevægt ,derandrager2685mioECU,eropførtblandtindtægterne .
(7)Korrektionen afDetForenedeKongeriges budgetuligevægt ,derandrager2366mioECU,eropførtblandtindtægterne .
(8)Korrektionen afDetForenedeKongeriges budgetuligevægt ,derandrager2513mioECU,eropførtblandtindtægterne .
(®)UndtagenForbundsrepublikken Tyskland (1,33)ogDetForenedeKongerige (0,67).
(10)UndtagenForbundsrepublikken Tyskland (1,35)ogDetForenedeKongerige (0,83).
(")Hvisreformenikkevarblevetgennemført ,villedetmomsloft,hvorommannåedetilenighediFontainebleau (1,4%),have
førttiletunderskudpårundtregnet6miaECU.Selvhvismomsloftet varblevetforhøjettil1,6%,villedetikkehaveværet
muligtatdækkedeidetforeløbigeforslagfastsatteudgifter.

Nr.L394/100 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
TABEL36
Penge-ogkreditpolitiske målogdertilsvarendefaktisketal
I 1981 1985 1986 1987
Mål Faktisketal Mål Faktisketal Mål Faktisketal MålFaktisketal
(påårsbasis)
D
MZi1)' 4—7 3,5 3—5 4,4 3,5—5,5 7,8 3—6 7,3(juli)
F
M2(2) 10,0 11,4 4—6 6,9 3,0—5,0(6)4,4.3—5 7,2(juni)
E
M3
ALP(6)14,5—18,5 16
11,5—14,5 12,8 9,5—12,5 11,4 6,5—9,57,2(juni)
13,7(juni)
I
TDCE(3)
PSCE(7)
M216,0 18,2 16,8 17,9
7
7—1111,4
9,47
6—914.2(juni)
12.3(juni)
UK(4)
£M3(»)
M06—10 13,8 5—9
3—715,1
6,011—15
2—618,1
5,2 2—620,9(juli)
5,3(juli)
USA(s)
Ml
M2
TDCE(3)3,5—6
6—92,3
9,24—7
6—9
9—1211,9
8,0
12,73—8
6—9
8—1116,5
8,9
12,25,5—8,5
8—1110,5(juli)
5,7(juli)
11,3(juli)
(!)»Zentralbankgeld «.
(2)For1985M2R(M2forvalutaindlændinge )ogfor1986/1987M3.
(3)TDCE:Samletindenlandsk kredit.
(4)Før1985havdemåleneformafårligesatserfortidsrummet frafebruartilaprilidetfølgendeår;fraogmed1985hardeformaftolvmåneders stigningstakter ,og
resultatetangårdentolvmånedersperiode ,derslutteridecember .
(5)DeForenedeStaterharogsåetmålforM3.
(®)M3,nydefinition .
(7)Internkredittildenikkestatsligesektor.
(*)Likvideaktiverioffentlighedens besiddelse .
(*)Aggregatet £M3blevimaj1987erstattetmedM3.

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/101
TABEL37
Nominelle langfristede rentesatser
Land1961/
19691970/
19771978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987(')
B
DK
D
GR
E
F
IRL
I
NL
P
UK6,1
7,9
6,6
6,2
6,5
5,3
6,78,1
13,2
8,3
9,8
9,6
12,2
10,2
8,3
11,88,5
16,8
5,7
10,0
12,0
10,6
12,8
13,7
8,1
12,69,7
16,7
7,4
11,2
13,3
10,9
15,1
14,1
9,2
13,012,2
18,7
8,5
17,1
16,0
13,1
15,4
16,1
10,7
13,913,8
19.3
10.4
17,6
15,8
15,8
17,3'
20,6
12,2
14,813.4
20.5
8,9
15.4
16,0
15.6
17,0
20,9
10.5
12.711,8
14,4
7,9
18,2
16,9
13,6
13,9
18,0
'8,8
10,812,0
14,0
7,8
18,5
16,5
12.5
14.6
14,9
8,6
10.710,6
11,6
6,9
15.8
13,4
10.9
12,7
14.3
7,3
25.4
10,67,9
10,5
5,9
15.8
11,4
8,4
11,1
11,7
6,4
17.9
9,87,7
11,8
5,6
17.4
12,1
9,0
11.5
10.6
6,2
15,2
9,3
EUR12(2)
EUR10(2)
EMS(2)6,5
6,4
6,39,8
9,5
9,210,3
9,3
8,811,2
10,2
10,112,9
11,8
11,515,0
13,8
13,514,2
12,6
12,512,6
10,7
10,611,8
10,4
10,310,8
9,6
9,29,1
7,9
7,88,9
7,7
7,5
USA
Japan4,6 6,5
7,77,9
6,38,7
8,310,8
8,912,9
8,412,2
8,310,8
7,812,0
7,310,8
6,58,1
5,28,2
4,5
Inflationskorrigerede (3)langfristede rentesatser
Land1961/
19691970/
19771978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 19870)
B
DK
D
GR
E
F
IRL
I
NL
P
UK"2,7
1,6
3,2
1,9
2,1
0,2
2,70,2
2,9
2,3
-1,5
0,9
-1,4
-2,5
-0,1
-0,84.0
6,3
1,3
-2,6
-6,8
1,0
2.1
-0,2
2,6
1,24,9
8,5
3,3
-6,2
-2,9
0,5
1,2
-1,6
5,1
-1,38,1
9.7
3,5
-0,5
1.8
0,8
0,6
-3,7
4,7
-4,88.5
8,4
6,2
-2,0
3,4
3.6
-0,1
1,8
6,4
3,06,0
9.0
4,3
-7,6
1,9
2,7
1.1
4,0
4,2
4,65,1
6,3
4,5
-0,8
4,7
3.7
2,3
2,3
6.8
5,56,4
7,9
5.7
-1,3
5,0
4,9
7.8
4,3
6,3
6,35.2
6,0
4.6
-1,5
4.3
4.7
7,3
5,1
4.8
3,1
4,53,4
5.3
2,7
-2,7
0,2
3.4
5,1
3,4
5,6
-0,1
6,15.5
6,9
3.6
0,6
6,1
5.5
8,4
4,8
7,3
3.6
5,1
EUR12(2)
EUR10(2)
EMS(2)2,3
2,3
2,2-0,4
-0,3
0,30,0
0,2
0,40,2
-0,1
1,0-0,3
-1,1
0,43.6
2.7
2.83.3
2.4
2,13,8
2,6
2,15,0
4,3
4,24,4
3,8
3,83,3
3,0
3,94,8
4,0
4,3
USA
Japan1,7-0,3
-1,30,6
1,4-0,2
5,!1,7
4,92,9
5,05,5
6,36,6
6,97,9
5,97,3
4,75,8
3,24.7
3.8
(*)Gennemsnit fordesyvførstemåneder .
(2)Beregnetvedaggregering afdedisponible landedatafordeforskellige år.
(3)Deflateret medBNP-prisindekset .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

Nr.L394/102 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
TABEL38
Sammenfattende budgetpolitiske indikatorer forFællesskabet
(%afBNP)
\ EUR12(2):offentligadministration
1970(2)1973(2)1981 1982 1983 1984 1985 19861987i1)1988(')
Indtægter
1.Indirekte skatter
2.Direkteskatter
3.Oppebårne bidragtil
socialesikringsordninger
4.Samletskattetryk
(1+2+3):
5.Andreløbendeindtægter
6.Løbendeindtægter
ialt(4+5):
Udgifter
7.Driftsudgifter
(herafrenter)
8.Offentlige investeringer
9.Andreanlægsudgifter
Budgetsaldo
10.Ialt
11.Ialtekskl.renter
Offentliggæld
12.I%afBNP
13.Årligprocentvisændring13,1
9,5
10,3
32,9
3,0
35,9
30,8
(1,9)
4,0
0,8
0,3
2,212,2
9,8
11,3
33,3
3,0
36,2
33,0
(1,9)
3,6
0,7
-1,1
0,8
36,912,6
11,6
14.0
38.1
3,7
41,8
43,1
(3,7)
3,0
1,0
-5,3
-1,6
43,112.7
11.8
14,4
39,0
3,8
42,8
44,4
(4,2)
3,0
0,9
-5,5
-1,4
48,2
11,812,9
12,0
14,7
39,6
3.8
43.4
45,0
(4,4)
2.9
0,9
-5,3
-0,9
51.5
6,813.1
12.2
14,6
39,9
3,8
43,6
45.2
(4,8)
2,8
1,0
-5,3
-0,6
54.3
5,412,9
12,4
14,6
39,9
4.0
43,9
45,1
(5,0)
2,8
1.1
-5,2
-0,2
56,9
4,813.1
12.2
14,5
39,8
3,9
43,7
44,7
(5,0)
2,7
0,9
-4,7
0,4
58,1
2,613,1
12.4
14.6
40,1
3.6
43.7
44.5
(4,8)
2.7
0,9
-4,4
0,4
60,4
4,013.1
12.2
14,8
40.2
3,5
43,5
44.3
(4,8)
2,8
0,8
-4,4
0,4
62,8
4,0
(J)Økonomiske budgetter ,september 1987.
(2)EUR12ekskl.Grækenland ,IrlandogPortugali1970og1973.
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/103
TABEL39
Detoffentligesudgifter,indtægterogfinansieringsevne
(%afBNP)
\ 1970 1973 1981 1982 1983 1984 1985 1986(»)1987(')1988(l)
a)Løbendeindtægter ialt
B 36,5 38,2 45,2 46,8 46,1 47,3 47,8 46,1 46,5 46,3
DK 46,2 47,3 52,9 52,0 54,4 56,7 57,4 58,7 58,5 59,0
D 38,9 42,9 45,6 46,1 45,8 46,1 46,4 45,5 45,4 45,1
GR 26,5 25,1 28,9 32,0 33,2 34,2 34,5 36,0 37,0 37,4
E 22,9 24,1 31,7 31,9 34,0 33,8 35,4 36,4 37,2 37,2
F 39,8 39,4 46,7 47,6 48,2 49,1 49,2 48,8 48,7 48,9
IRL:: 38,4 40,5 42,7 43,0 43,1 43,3 44,2 44,3
I 26,7 26,7 34,1 36,2 38,1 38,0 38,5 39,2 39,7 39,9
L 35,8 39,4 54,7 54,1 56,4 54,5 56,9 55,2 54,2 54,2
NL 41,1 46,4 53,8 54,2 55,6 54,4 55,1 53,4 53,1 52,2
P: 33,0 33,3 37,1 34,4 33,1 35,5 33,9 33,9
UK 39,8 35,6 41,8 42,5 41,8 42,0 41,8 41,0 40,6 39,7
EUR12 35,9(2)36,2(*)41,8 42,8 43,4 43,6 43,9 43,7 43,7 43,5
b)Samledeudgifterinkl.anlægsudgifter (3)
B 38,6 41,5 58,0 57,8 57,5 56,7 56,2 54,9 53,1 52,4
DK 42,1 42,1 59,8 61,2 61,6 60,7 59,5 55,4 56,6 57,3
D 38,7 41,7 49,2 49,4 48,4 48,0 47,5 46,7 47,0 47,1
GR.I I 39,9 39,7 41,5 44,3 48,1 46,7 47,6 47,3
E 22,1 22,9 35,6 37,5 38,8 39,3 42,2 42,1 42,2 42,1
F 38,9 38,5 48,6 50,3 51,4 51,8 52,1 51,8 51,5 51,3
IRL -l 51,8 54,3 54,5 52,9 54,7 54,0 53,2 52,1
I 29,7 32,8 45,5 47,6 48,8 49,5 50,8 50,5 50,1 50,3
L 33,1 36,1 57,9 55,7 56,2 52,5 52,5 51,4 51,4 51,2
NL 42,3 45,4 59,2 61,3 62,0 60,7 59,9 58,0 58,8 58,2
P \ 42,5 43,6 46,2 46,4 43,1 43,7 42,7 41,7
UK 36,9 38,3 44,4 45,0 45,2 45,9 44,6 43,6 42,6 41,7
EUR12 35,6(*)37,3(>)47,1 48,3 48,7 49,0 49,1 48,4 48,1 47,8
c)Samletfinansieringsevne (+)eller-behov(-)inkl.renter
Vf
B -2,2-3,3-12,8-11,0-11,3-9,4.-8,4-8,7-6,6-6,1
DK 4,1 5,2-6,9-9,1-7,2-4,1-2,1 3,3 1,9 1,7
D 0,2 1,2-3,7-3,3-2,5-1,9-1,2-1,2-1,6-2,0
GR:: -11,0-7,7-8,3-10,0-13,6-10,7-10,6-9,8
E 0,7 1,1-3,9-5,6-4,8-5,5-6,7-5,7-5,0-4,9
F 0,9 0,9-1,9-2,8-3,2-2,7-2,9-3,0-2,8-2,3
IRL: -13,4-13,7-11,8-9,9-11,6-11,2-10,0-7,5
I -3,1-6,1-11,5-11,3-10,7-11,5-12,3-11,3-10,4-10,4
L 2,7 3,3-3,2-1,6 0,2 2,0 4,4 3,9 2,8 3,1
NL -1,2 1,0-5,5-7,1-6,4-6,3-4,7-4,6-5,7-6,0
P\:I -9,5-10,3-9,1-12,0-10,0-8,2-8,8-7,8
UK 2,9-2,7-2,5-2,4-3,4-3,9-2,9-2,7-2,0-2,0
EUR12 0,3(2)-1,0(2)-5,3-5,5-5,3-5,3-5,2-4,8-4,5-4,5

Nr.L394/104 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
1970 1973 1981 1982 1983 1984 1985 1986(>)1987(')1988(J)
d)Betalterenterpåoffentliggæld
B 3,4 3,3 7,9 9,2 9,4 9,9 10,6 11,1 10,9 11,0
DK 1,3 1,3 5,3 6,0 8,1 9,7 9,9 8,8 8,2 7,8
D 1,0 1,1 2,3 2,8 3,0 3,0 3,0 3,0 2,9 2,9
GR 3,2 2,6 3,7 •4,6 5,4 5,9 6,5 6,9
E 0,6 0,6 0,8 1,0 1,3 2,0 3,4 3,9 3,7 3,7
F 1,1 0,8 2,0 2,0 2,6 2,7 2,9 2,9 2,8 2,8
IRLI.\ 7,4 9,0 9,4 9,6 10,9 10,1 10,4 10,7
I 1,5 2,2 6,2 7,2 7,6 8,1 8,1 8,5 7,7 7,9
L 1,1 1,0 0,9 1,0 1,0 1,2 1,3 1,3 1,3 1.1,
NL 2,9 2,8 4,4 5,1 5,7 5,9 6,3 6,0 6,0 5,9
P 5,2 5,4 6,4 7,1 7,8 9,3 8,1 7,2
UK 3,9 3,7 5,1 4,7 4,9 5,0 5,0 4,5 4,3 4,1
EUR12 1,9(2)1,9(2)3,7 4,1 4,4 4,8 5,0 5,0 4,8 4,8
(*)Økonomiske budgetter,september1987.
(2)Ekskl.Grækenland ,IrlandogPortugal .
(3)Efterfradragafindgåendekapitaloverførsler .
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/105
TABEL40
Enrækkeoffentligeindtægts-ogudgiftsposter opgjorti%afBNP
1970/19731974/1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986(>)1987(')1988(')
a)Offentligefastebruttoinvesteringer
B 4,4 3,7 3,7 3,4 3,0 2,6 2,2 1,9 1,7 1,7
DK 4,4 3,7 3,0 2,8 2,3 1,9 2,2 1,7 2,1 2,1
D 4,3 3,6 3,2 2,8 2,5 2,4 2,3 2,4 2,4 2,4
GR.I\ 3,9 2,9 3,3 4,1 4,4 4,1 3,7 3,5
E 2,7 2,2 2,3 3,1 2,8 3,0 3,6 3,4 3,6 3,7
F 3,7 3,4 3,2 3,4 3,3 3,0 3,1 3,2 3,2 3,2
IRL I 5,3 5,7 5,1 4,4 3,8 3,8 3,5 3,2 2,9
I 2,6 2,9 3,6 3,7 3,7 3,5 3,7 3,4 3,3 3,4
L 4,7 6,3 6,7 6,7 5,4 4,9 4,8 4,6 4,6 4,6
NL 4,4 3,5 3,1 2,9 2,7 2,8 2,5 2,2 2,2 2,2
P I.I 4,3 3,4 3,1 2,6 2,5 3,0 3,5 4,1
UK 4,7 3,6 1,8 1,6 2,0 2,0 2,0 2,0 1,9 1,9
EUR12 3,8(2)3,3(2)3,0 3,0 2,9 2,8 2,8 2,7 2,7 2,8
b)Direkteskatter
B 12,1 16,8 18,0 19,3 18,6 19,2 19,1 18,4 18,4 18,3
DK 23,8 25,2 25,8 25,4 26,6 27,6 28,5 29,0 28,5 29,5
D 11,5 12,8 12,2 12,1 12,0 12,1 12,5 12,2 12,2 11,9
GR 3,7 4,7 4,7 5,9 5,5 5,9 5,6 6,0 6,1 6,4
E 3,7 5,2 7,2 6,8 7,9 8,3 8,5 8,4 9,7 9,7
F 6,9 7,8 8,6 8,8 8,9 9,1 9,0 9,2 9,3 9,3
IRL 10,9 12,9 13,3 14,0 14,9 14,8 15,6 16,3 16,4
I 5,0 7,4 10,9 11,8 12,4 12,7 13,0 12,9 13,7 13,7
L 13,0 18,2 18,0 17,9 19,4 18,2 20,0 18,7 17,5 17,8
NL 14,0 17,0 15,1 14,7 13,6 12,7 12,7 13,4 13,7 13,5
P: 7,7 7,6 8,5 8,3 8,3 7,1 6,4 6,3
UK 13,3 14,2 14,3 14,6 14,4 14,6 14,7 14,0 13,8 13,3
EUR12 9,6H10,9n11,6 11,8 12,0 12,2 12,4 12,2 12,4 12,3
c)Bidragtilsocialesikringsordninger
B 10,8 12,3 12,7 12,7 13,2 14,0 14,7 14,4 14,7 14,6
DK 2,3 1,6 2,1 2,4 2,9 2,9 2,9 2,5 3,0 3,1
D 13,5 16,4 17,4 17,8 17,3 17,3 17,5 17,4 17,6 17,6
GR 6,6 7,8 9,1 10,2 10,9 11,1 11,5 11,8 11,7 12,3
E 7,4 10,7 13,4 13,3 13,7 13,1 13,1 12,9 12,7 12,6
F 14,8 17,8 19,6 20,2 20,7 21,0 21,2 21,0 21,1 21,4
IRL\:I 4,4 4,9 5,5 5,8 5,8 5,8 5,8 5,8 5,9
I 10,8 12,1 12,8 13,7 14,1 13,7 13,7 14,0 13,8 13,8
L 10,5 14,6 15,6 14,9 14,4 13,6 13,6 13,4 13,7 13,7
NL 14,8 17,4 18,7 19,7 21,9 20,7 20,6 19,5 20,0 20,0
P:\.I 9,3 9,6 10,0 9,3 9,0 8,3 8,2 8,2
UK 5,2 6,2 6,3 6,5 6,9 7,0 6,9 7,0 7,0 7,0
EUR12 10,8(?)13,1(2)14,0 14,4 14,7 14,6 14,6 14,5 14,6 14,6
(')Økonomiske budgetter,september 1987.
(2)EUR—12ekskl.Grækenland ,IrlandogPortugal.
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

Nr.L394/106 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
DIAGRAM 1
Vekselkurser ECU/US$(kvartalsgennemsnit )H
(J)For1987/1988:Økonomiske budgetter,september 1987.
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/107
DIAGRAM 2
Verdensmarkedspriser forråolie,råvarer(ekskl.brændselsstoffer )ogfærdigvarer iUS$
(indeks1980=100)(*)
(*)For1987/1988:Økonomiske budgetter,september 1987.
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

Nr.L394/108 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
DIAGRAM 3
Betalingsbalancesaldo overforrestenafverden(i%afBNP)C1)
(*)For1987/1988:Økonomiske budgetter ,september 1987.
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/109
DIAGRAM 4til7
Sammenligning afdenøkonomiske udviklingiEF,DeForenedeStaterogJapan,1984-1987
4.Bruttonationalprodukt ,sæsonkorrigeret 5.Industriproduktion ,
glidendetremåneders gennemsnit ,sæsonkorrigeret
6.Arbejdsløshedsprocent ,sæsonkorrigeret 7.Handelsbalance
fob/cif,miaECU,glidendetremåneders
gennemsnit ,sæsonkorrigeret

Nr.L394/110 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.87
DIAGRAM 8til11
Sammenligning afdenøkonomiske udviklingiEF,DeForenedeStaterogJapan,1984-1987
8.Forbrugerpriser ,
ændrigeroverseksmåneder,
sæsonkorrigeret ,årligestigningstakter9.Vekselkurser
SDRpr.valutaenhed ,indeks
11.Kortfristede rentesatser 10.Langfristede rentesatser

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/111
DIAGRAM 12
Rentabilitet ,samletendeligefterspørgsel ogprivateinvesteringer (denhidtidigeudviklingogfremskrivninger på
mellemlang sigt)
Indeksforkapitalrentabilitet
(gns.1960—1969 =100)
Samletendeligrealefterspørgsel
(årligvækstrate )
Privateinvesteringer ifastepriser
(årligvækstrate )
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

DIAGRAM 13
Vækst,beskæftigelse ogarbejdsløshed ifølgegrundfremskrivningerne fra1986og1987—EUR12Nr.L394/112 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .31.12.87

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers TidendeNr.L394/113
DIAGRAM 14
EF-industrieksportens verdensmarkedsandele
(indeks1963=100)
(*)Indekserforforholdetmellemeksportmarkedsandelen formedlemsstaternes (EUR10)indbyrdessamhandelogOECD-landenes eksportmarkedsandel
påEF-markedet (EUR10).
(2)IndekserforforholdetmellemFællesskabets (EUR10)eksportmakedsandel itredjelande ogOECD-landenes eksportmarkedsandel idesamme
lande.
Kilde:Kommissionenes tjenestegrene ,VOLIMEX-databanken .

MrT394/114 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.87
DIAGRAM 15
Realpengemængde ogopbremsning idenominellevariablerEUR12(årligeprocentvisestigningstakter påbasisaf
årsgennemsnit )(!)
(J)Økonomiske budgetter,september 1987.
(2)Pengemængde ibredforstand (påbasisafårsgennemsnit ).
(3)Pengemængde ibredforstand(påbasisafårsgennemsnit )deflateretmedindeksetforenhedslønomkostninger ellerindeksetfor
BNP-priser .

31.12.87 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L394/115
DIAGRAM 16
Lang-ogkortfristede nominellerentesatser (*)
a)Gennemsnit forEUR12(2)
b)Gennemsnit forEMS(3)(devalutaer,derdeltagerivalutakursmekanismen )
(')Repræsentative pengemarkedssatser ideforskellige lande(ialmindelighed fortremåneders mellemværender )samtsatserforlangfristede statsobliga­
tioner.
(2)Sammenvejet påbasisafdetprivatekonsum .
(3)Sammenvejet påbasisafvalutaernes relativevægt.