++++

( 1 ) Udtalelse afgivet den 12 . juni 1978 ( endnu ikke offentliggjort i EFT ) .

( 2 ) Udtalelse afgivet den 21 . juni 1978 ( endnu ikke offentliggjort i EFT ) .

( 3 ) EFT nr . C 13 af 12 . 2 . 1974 , s . 1 .

( 4 ) EFT nr . L 185 af 9 . 7 . 1974 , s . 15 .

( 5 ) EFT nr . C 117 af 31 . 12 . 1973 , s . 1 .

( 6 ) EFT nr . C 112 af 20 . 12 . 1973 , s . 1 .

( 7 ) EFT nr . C 76 af 17 . 6 . 1969 .

RAADETS RESOLUTION

af 29 . juni 1978

om De europaeiske Faellesskabers handlingsprogram vedroerende sikkerhed og sundhed paa arbejdspladsen

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER _

under henvisning til traktaterne om oprettelse af De europaeiske Faellesskaber ,

under henvisning til udkast til resolution , forelagt af Kommissionen ,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,

under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og

ud fra foelgende betragtninger :

I henhold til Raadets resolution af 21 . januar 1974 om et arbejdsmarkedsmaessigt og socialt handlingsprogram ( 3 ) skal der udarbejdes et kedsmaessigt og socialt handlingsprogram ( 3 ) skal der udarbejdes et handlingsprogram for sikkerhed og sundhed paa arbejdspladsen ;

i henhold til artikel 2 i traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab har Faellesskabet blandt andet til opgave gennem oprettelsen af et faellesmarked og gennem gradvis tilnaermelse af medlemsstaternes oekonomiske politik at fremme en harmonisk udvikling af den oekonomiske virksomhed i Faellesskabet som helhed , en varig og afbalanceret ekspansion og en hurtigere hoejnelse af levenstandarden ;

stats - og regeringscheferne bekraeftede paa deres konference i Paris i oktober 1972 , at den oekonomiske ekspansion , der ikke er et maal i sig selv , foerst og fremmest skal goere det muligt at mindske forskellene i levevilkaarene og boer foere til en forbedring af saavel livskvaliteten som af levestandarden ;

i henhold til artikel 117 i naevnte traktat er medlemsstaterne i oevrigt enige om , at det er noedvendigt at fremme en forbedring af arbejdernes leve - og arbejdsvilkaar for herigennem at muliggoere en udjaevning af disse vilkaar paa et stadigt stigende niveau ;

beskyttelse mod arbejdsulykker og erhvervssygdomme samt sundhedsforskrifter for arbejde indgaar i de omraader og den maalsaetning , som omhandles i artikel 118 i naevnte traktat ; i den forbindelse boer samarbejdet udbygges mellem medlemsstaterne og Kommissionen og mellem de enkelte medlemsstater indbyrdes ;

en hensigtsmaessig sundhedsbeskyttelse af befolkningen samt en effektiv forebyggelse af arbejdsulykker og erhvervssygdomme , vil kunne opfylde disse generelle maal ;

trods en vedvarende indsats er det stadigt store antal arbejdsulykker og erhvervssygdomme fortsat et alvorligt problem ;

den indsats , der goeres med hensyn til forebyggelse af ulykker og til sundhedsbeskyttelse paa arbejdspladsen , har gavnlige virkninger og svarer sig oekonomisk og arbejdsmarkedsmaessigt ;

en betydelig indsats er paakraevet paa faellesskabsplan med henblik paa at finde frem til og anvende midler , der er egnede til at opretholde eller skabe et arbejdsmiljo , der er i harmoni med mennesket og dets berettigede forventninger ;

ved valget af aktioner paa faellesskabsplan og af foranstaltninger til deres ivaerksaettelse er det vigtigt at tage hensyn saavel til disse foranstaltningers effektivitet som udgifterne ved deres gennemfoerelse ;

forbedringen af arbejdsvilkaar og miljo boer ske globalt og boer omfatte alle sektorer i oekonomien ;

ivaerksaettelse af aktionerne boer ske i henhold til bestemmelserne i traktaterne , herunder artikel 235 i traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ;

det er ligeledes vigtigt paa alle niveauer , og isaer virksomhedsniveau at fremme en oeget deltagelse af arbejdsmarkedets parter i beslutninger og foranstaltninger paa omraadet sikkerhed , hygiejne og sundhedsbeskyttelse paa arbejdspladsen ;

Det raadgivende udvalg for sikkerhed , hygiejne og sundhedsbeskyttelse paa Arbejdspladsen , nedsat i henhold til afgoerelse 74/325/EOEF ( 4 ) skal snaevert tilknyttes denne opgave ;

der boer tages hensyn til den rolle , som Det europaeiske Institut til forbedring af Livs - og Arbejdsvilkaarene og Det europaeiske center for udvikling af Erhvervsuddannelse vil kunne spille ved ivaerksaettelsen af visse af programmets enkeltheder ;

ved ivaerksaettelsen af aktionerne skal der tages hensyn til det arbejde , der er foretaget paa andre omraader , saerlig inden for rammerne af Raadets resolution af 17 . december 1973 om industripolitik ( 5 ) og erklaeringen fra Raadet for De europaeiske Faellesskaber og repraesentanterne for medlemsstaternes regeringer , forsamlet i Raadet , af 22 . november 1973 , vedroerende et handlingsprogram for De europaeiske Faellesskaber paa miljoeomraadet ( 6 ) med henblik paa at sikre den bedst mulige samordning af aktioner og forslag ;

for at sikre den heldige gennemfoerelse af aktionerne er det af betydning at sikre harmoniseringen af begreber og terminologier samt af metoder til identificering , maaling og vurdering af risici for sikkerheden og sundheden ; denne opgave er af saerlig betydning i forbindelse med disse aktioner ;

noterer sig Kommissionens handlingsprogram , der er knyttet som bilag til denne resolution , og godkender dets generelle maalsaetning , der bestaar i at oege arbejdstagernes beskyttelse mod enhver erhvervsmaessig risiko gennem forbedring af de tekniske hjaelpemidler og oevrige arbejdsvilkaar samt af den menneskelige viden og adfaerd ;

udtrykker den politiske vilje til , afhaengigt af behovet og de eksisterende muligheder , saavel nationalt som paa faellesskabsplan at traeffe de noedvendige foranstaltninger med henblik paa inden udgangen af 1982 navnligt at ivaerksaette foelgende aktioner :

Arbejdsulykkers og arbejdsbetingede sygdommes aetiologi _ Forskning

1 . Udarbejdelse af en faelles statistisk metodologi i samarbejde med De europaeiske Faellesskabers statistiske Kontor med henblik paa tilstraekkeligt noejagtigt at vurdere arbejdsulykkernes hyppighed , alvor og aarsager samt tallene for doedelighed , sygdom og fravaer i forbindelse med arbejdsbetingede sygdomme .

2 . Fremme af udvekslingen af viden , udformning af vilkaarene for et snaevert samarbejde mellem forskningsinstitutterne og afgraensning af de forskningsemner , der skal udvikles i faellesskab ,

Beskyttelse mod farlige stoffer

3 . Standardisering af terminologien og begreberne for saa vidt angaar graensevaerdier ved udsaettelse for paavirkning fra giftige stoffer .

Harmonisering af graensevaerdierne ved udsaettelse for paavirkning fra en raekke stoffer paa grundlag af allerede eksisterende graensevaerdier ved udsaettelse for paavirkning .

4 . Udvikling af en forebyggende og beskyttende aktion over for de stoffer , der er erkendt som kraeftfremkaldende , gennem fastsaettelse af graensevaerdier ved udsaettelse for paavirkning , af naermere bestemmelser om proveudtagning og af maalemetoder samt fastsaettelse af tilfredsstillende forskrifter for hygiejne paa arbejdspladsen og , om noedvendigt , af forbud .

5 . Fastlaeggelse for visse saerlige , giftige stoffer , saasom asbest , arsenik , cadmium , bly og klorede oploesningsmidler , af graensevaerdier ved udsaettelse for paavirkning , graensevaerdier for de menneskelige biologiske indikatorer , naermere bestemmelser for proeveudtagning og af maalemetoder samt af tilfredsstillende forskrifter for hygiejne paa arbejdspladsen .

6 . Udarbejdelse af en faelles metodologi til vurdering af helbredsrisici i forbindelse med de fysiske , kemiske og biologiske stoffer , som forekommer paa arbejdspladsen , saerlig ved udforskning af skadelighedskriterier og fastsaettelse af de referencevaerdier , der leder frem til graensevaerdier ved udsaettelse for paavirkning .

7 . Udarbejdelse af informationspjecer om risici og praktiske vejledninger for haandtering af en raekke farlige stoffer , som for eksempel pesticider , herbicider , kraeftfremkaldende stoffer , asbest , arsenik , bly , kviksoelv , cadmium og klorede oploesningsmidler .

Forebyggelse af farer og skadelige virkninger fra maskiner

8 . Fastsaettelse af graensevaerdier for stoej og vibrationer paa arbejdspladsen ; fastlaeggelse af praktiske metoder til beskyttelse af arbejdstageren og til mindskelse af stoejniveauet paa arbejdspladsen .

Fastlaeggelse af graensevaerdier for stoej fra entreprenoermateriel og andre maskiner .

9 . Faelles undersoegelse af anvendelsen af principper til forebyggelse af ulykker og ergonomiske principper i forbindelse med udformning , fremstilling og anvendelse af tekniske hjaelpemidler , samt fremme af denne anvendelse i visse forsoegssektorer , herunder landbrugsbedrifter .

10 . Analyse af bestemmelserne og foranstaltningerne vedroerende overvaagning af effektiviteten af sikkerheds - og beskyttelsesordninger samt tilrettelaeggelse af en udveksling af erfaringer paa dette omraade .

Overvaagning og tilsyn _ forbedring af menneskets adfaerd

11 . Udvikling af en faelles metodologi for overvaagning af forureningskoncentrationer og af de miljoemaessige faktorers intensitet paa arbejdspladserne ; gennemfoerelse af programmer med henblik paa sammenligning og udarbejdelse af referencemetoder til bestemmelse af de vigtigste forurenende stoffer .

Fremme af nye metoder til overvaagning og maaling med henblik paa bestemmelse af den individuelle udsaettelse for paavirkning , navnlig ved anvendelse af foelsomme biologiske indikatorer . Saerlig opmaerksomhed skal rettes mod overvaagning af udsaettelse for paavirkning for saa vidt angaar kvinder , isaer gravide kvinder og unge .

Faelles undersoegelse af principper og gennemfoerelsesforanstaltninger for bedriftssundhedstjeneste med henblik paa at fremme en bedre beskyttelse af arbejdstagernes helbred .

12 . Opstilling af principper og kriterier for den saerlige overvaagning verdroerende hjaelpe - og redningsmandskab i forbindelse med ulykker og skader , vedligeholdelses - og reparationsmandskab samt isolere arbejdende arbejdstagere .

13 . Udveksling af erfaringer for saa vidt angaar principperne og metoderne for det offentliges tilrettelaeggelse af tilsyn med arbejdssikkerhed og -sundhed samt bedriftssundhedstjeneste .

14 . Udarbejdelse af skitser paa faellesskabsplan for indfoering i og oplysning om arbejdssikkerhed og -hygiejne for saerlige kategorier af arbejdstagere , saasom vandrende arbejdstagere , nyansatte arbejdstagere og arbejdstagere , som har skiftet beskaeftigelse .

tager til efterretning , at Kommissionen vil tage de noedvendige initiativer til ivaerksaettelsen af denne resolution , og

opfordrer Kommissionen til hvert aar at forelaegge en beretning om arbejdet med ivaerksaettelsen af denne resolution .

BILAG

FAELLESSKABETS HANDLINGSPROGRAM VEDROERENDE SUNDHEDSBESKYTTELSE OG SIKKERHED PAA ARBEJDSPLADSEN

Indledning

En meget stor del af befolkningen i de ni medlemsstater er i stoerre eller mindre grad i deres arbejde udsat for mange og forskelligartede former for farer , som kan paavirke sundhed og sikkerhed . De omraader , der saedvanligvis regnes med inden for arbejdspatologien , er arbejdsulykker og erhvervssygdomme , til hvis forebyggelse og paavisning der i mange aar er blevet udfoert et arbejde inden for Faellesskabet , og for hvis skadelige virkninger der ydes hel eller delvis kompensation gennem forskellige erstatningssystemer .

Trods bestraebelserne inden for Faellesskabet er antallet af ulykker og erhvervssygdomme stadig stort . Ud over de oekonomiske aspekter er de menneskelige og sociale foelger af arbejdsulykker og erhvervssygdomme ikke til at overskue , for det er ikke nemt at danne sig et billede af den moralske skade eller den fremtidige udvikling i forbindelse med ulykker og sygdomme . Man kan imidlertid regne med , at de samlede udgifter i forbindelse med erhvervsulykker og sygdomme ligger langt over de skonsmaessige beregninger , man har adgang til .

Den moderne teknologi har indfoert mere fremskredne processer , der kan skabe nye farer . Der produceres eller anvendes kemiske stoffer , der er utilstraekkeligt afproevet set i relation til deres skadelige virkning paa mennesker .

Alle kemiske , fysiske , mekaniske og biologiske paavirkninger samt de psykosociologiske faktorer , der har relation til arbejdet , skal kunne identificeres og erkendes i rette tid samt forudses og bringes under kontrol i tilstraekkelig grad , saaledes at der ikke opstaar eventuelle skader eller sker en vaesentlig forringelse af sikkerheden .

Forebyggelse , begraensning og , hvor det er muligt , total eliminering af farerne paa det erhvervsmaessige omraade indtager en fremtraedende plads inden for enhver politik paa omraadet sundhedsbeskyttelse og sikkerhed for arbejdstageren .

Medlemstaterne har ganske vist lang tradition for tilrettelaeggelse af sikkerhed og forebyggelse , men de boer i oevrigt kunne acceptere , at der gennemfoeres er faelles koordineret , dynamisk og effektivt handlingsprogram til at forbedre de vilkaar , mennesket udoever sit arbejde under , samt til i hoejst mulig grad at sikre menneskets velfaerd samt livskvaliteten paa arbejdspladsen . For at kunne ivaerksaette et saadant program maa man ikke blot harmonisere ideer og aktionsprincipper , men ogsaa planlaegge og styre den tekniske udvikling og tilrettelaeggelsen af arbejdet i forhold til de krav , der stilles til sikkerhed og sundhed .

I betragtning af den betydning , problemet til enhver tid har , boer Kommissionen stoette , fremme og udvikle en faelles politik til forebyggelse af og kamp mod alle erhvervsmaessige farer , isaer gennem erhvervelse af ny viden , og ved at opfordre til faelles planlaegning og koordinering samt gennem udvikling af relevante aktioner paa forskellige ansvars - og fagomraader . Dette program boer , ud over udveksling af erfaringer og forbedring af den gensidige information , foere til , at der mellem de ansvarlige myndigheder i medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter skabes en faelles holdning og et virkeligt samarbejde til bekaempelse af de farer af enhver art , som arbejdsmiljoeet udsaetter menneskets sundhed og sikkerhed samt samfundet for .

I det foreliggende program er der taget hensyn til de af Kommissionen foreslaaede retningslinjer samt en raekke undersoegelser og droftelser , der har fundet sted i de seneste to aar . Der er ligeledes taget hensyn til Kommissionens erfaringer inden for kul - og staalindustrien samt paa atomenergiomraadet , hvor man i henhold til EKSF - og Euratomtraktaterne i en aarraekke har gennemfoert forskningsprogrammer og udfoert en harmoniserings - og standardiseringsvirksomhed med henblik paa forebyggelse af og beskyttelse mod de risici , der i saerlig grad optraeder i disse tre sektorer .

Dette program paavirker ikke andre programmer som f . eks . programmet til fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen og programmet for miljoebeskyttelse .

I forslagene til specifikke aktioner i dette program har man taget hensyn til det arbejde , der foregaar i andre forskningsprogrammer , isaer paa miljoeomraadet , med henblik paa at sikre den bedst mulige koordinering af aktioner og forslag .

Visse aktioner vil kunne gennemfoeres i samarbejde med eller i tilknytning til andre organisationer , isaer Den europaeiske Fond til forbedring af Leve - og Arbejdsvilkaarene og Det europaeiske Center for udvikling af erhvervsuddannelse .

1 . Generelle maal for handlingsprogram vedroerende sundhedsbeskyttelse og sikkerhed

Det vaesentligste formaal med programmet er at haeve beskyttelsesniveauet i forbindelse med risici af enhver art paa arbejdspladsen , ved at man effektiviserer forebyggelsen af , kontrollen med og herredoemmet over disse risici .

En afgoerende betingelse for , at programmet kan realiseres , er , at arbejdsmarkedets parter deltager fuldt og helt i forebyggelses - og beskyttelsesarbejdet .

Hver af de i programmet foreslaaede aktioner skal ses ud fra et samlet billede henimod en bedre organisation og en mere fremskreden udvikling af samarbejdet fra arbejdsmarkedets parters side i forbindelse med forebyggelse og beskyttelse af arbejdstageren . Yderligere maa der , for at man kan holde sig ajour med de internationale organisationers arbejde og for at undgaa overlapning i undersoegelser eller aktioner , ske et forbedret samarbejde mellem medlemsstaterne , saaledes at de internationale institutioner , der beskaefriger sig med sikkerhed , hygiejne og beskyttelse paa arbejdspladsen , kan ivaerksaette faelles aktioner .

Dette program skal skabe mulighed for at naa foelgende generelle maal :

a ) En forbedring af arbejdshjaelpemidlerne i forbindelse med stoerre sikkerhed og ved at opfylde sundhedskravene ved tilrettelaeggelse af arbejdet . Denne forbedring skal ikke blot gaelde de eksisterende midler , men ligeledes de tekniske fremskridt , som ligger bag udarbejdelse af nye arbejdshjaelpemidler eller videreuvikling af eksisterende midler , og som ikke altid tager hensyn til kravene om sundhedsbeskyttelse og sikkerhed ; disse krav skal med allerede fra det oejeblik , maskinerne , lokalerne og installationerne planlaegges , og skal integreres i de forskellige fabrikations - og anvendelsesstadier . Problematikken omkring sundhed og sikkerhed skal ligeledes tages i betragtning i de forskellige faser , der indgaar i produktion og anvendelse af kemiske stoffer .

Der er en snaever forbindelse mellem paa den ene side forebyggelsen af erhvervsulykker og sygdomme og paa den anden side tilrettelaeggelsen af arbejdet samt oplaering og oplysning paa sikkerheds - og sundhedsomraadet paa arbejdspladsen . Det er vigtigt , at de klassiske metoder tages op til revision , og man maa hurtigst muligt fastlaegge den arbejdsmiljoepolitik , der skal foere til stoerre effektivitet paa det forebyggende omraade .

Hvor erhvervsrisikoen er uundgaaelig , boer den holdes inden for taalelige graenser , der kan gaelde for alle arbejdstagere i Faellesskabet , og overvejelser samt referencerammer boer hvile paa et faelles grundlag .

Til en bedre kontrol ved anvendelsen af forebyggende foranstaltninger boer overvaagningen af sundheds - og arbejdsforhold skaerpes ud fra medicinske , hygiejniske og sikkerhedsmaessige retningslinjer tilpasset vor tids krav .

b ) En forbedring af den viden , der er indsamlet med henblik paa at erkende og vurdere farerne samt forbedre kontrol - og forebyggelsesmetoderne .

Paa grund af de paagaeldende faktorers sammensatte og forskelligartede natur , blivet studiet af ulykkesaarsagerne , " aetiologien " , en foerste prioritet inden for forskning og analyse . Den allerede eksisterende forskning skal koordineres . Fremme af ny forskning er en logisk noedvendighed for enhver form for faellesskabsaktion paa omraadet arbejdsmedicin , hygiejne og sikkerhed .

c ) En forbedring af menneskets adfaerd med henblik paa at fremme og udvikle forstaaelsen for sikkerhed og sundhed .

Ud over den teknisk betonede forebyggelse og beskyttelse er det noedvendigt at indfoere en egentlig sikkerheds - og sundhedspaedagogik , som endnu ikke findes , men som skal gennemfoeres i henhold til de relevante principper og metoder paa de forskellige undervisningstrin og paa alle ansvars - og virkeniveauer i virksomheden .

II . Beskyttelse af det arbejde , der skal goeres paa faellesskabsplan

Realiseringen af disse generelle maal kraever adskillige aktioner , der beroerer videnskabelige discipliner , og som forudsaetter , at den enkelte deltager effektivt i forvaltningen af den paagaeldende sundhed og sikkerhed , og som ligeledes boer tvinge arbejdsmarkedets parter og de faglige organisationer til at engagere sig mere aktivt i udarbejdelsen og gennemfoerelsen af en politik til forebyggelse af risici paa arbejdspladsen .

Ud fra disse generelle maal forestiller man sig de seks foelgende konkrete aktioner , fordelt efter bestemte frister :

1 . Integrering af sikkerheden paa de forskellige udviklings - , produktions - og driftstrin ;

2 . Fastsaettelse af ekspositionsgraenser for arbejdstagere i forbindelse med forurenende og skadelige stoffer , der findes eller kan findes paa arbejdspladsen ;

3 . Udvikling af kontrollen med arbejdstagernes sikkerhed og sundhed ;

4 . Undersoegelse af ulykkesaarsagerne , " aetiologien " , og vurdering af de risici , der er forbunder med arbejdet ;

5 . Koordinering og fremme af forskningsarbejdet inden for sundhedsbeskyttelse og sikkerhed paa arbejdspladsen ;

6 . Udvikling af forstaaelsen for sikkerhed og sundhed gennem undervisning og uddannelse .

AKTION I

Integrering af sikkerheden paa de forskellige udviklings - og driftstrin

Motivering og maalsaetning

Med henblik paa at stoette integreringen af sikkerheden vil Kommissionen overveje aktioner , der som hovedformaal har at gennemfoere eller i givet fald forbedre harmoniseringen af principper og ideer i forbindelse med sikkerhed paa arbejdspladsen , maskiner , apparater og installationer , og ligeledes udarbejde eller koordinere regler for disses anvendelse , samt forskrifter for anvendelsen af farlige stoffer .

Nu om dage er princippet om integreret sikkerhed generelt anerkendt som vaerende af afgoerende betydning for enhver praeventiv aktion , og man henviser i stadig stigende grad til dette princip baade paa nationalt og internationalt plan . I alle beslutninger , der har med virksomhederne at goere ( planlaegning og opbygning af virksomheden , koeb og anvendelse af installationer , tilrettelaeggelse af produktionen , arbejdsmetoder , adfaerdsmonster etc . ) maa man yderligere tage sikkerheden med i billedet . Ligeledes maa man under udvikling og fabrikation af maskiner og redskaber undersoege disse i forvejen og paa bedst mulig maade garantere sikkerheden i anvendelsen samtidig med , at man beskytter brugerens helbred .

Ergonomiens principper anvendes endnu ikke i tilstraekkelig grad i forskningen paa sikkerhedsomraadet . Ergonomi i planlaegningen er allerede udbredt i Faellesskabets lande , men den anvendes i utilfredstillende grad sammenlignet med de bestraebelser i den retning , der foregaar i de skandinaviske lande og i De forenede Stater .

Resultaterne af den forskning , der er foregaaet i de seneste aar i kul - og staalindustrien kan tjene som illustration og eksempel paa de initiativer , der skal fastsaettes paa faellesskabsniveau i andre industrisektorer .

Paa dette omraade planlaegger Kommissionen foranstaltninger , der kan stimulere til , at disse principper anvendes og gradvis kommer til at udgoere grundlaget for ved lov eller administrativt fastsatte bestemmelser eller moderne tekniske regler , udarbejdet paa faellesskabsplan med henblik paa forbedre den situation , der for ojeblikket hersker i mange forskellige aktiviteter i industrien eller landbruget . Disse foranstaltninger gaar i hovedsagen ud paa :

a ) Opbygning og indretning af virksomhederne

Blandt de mange faktorer , man boer tage med i betragtning , fremhaever Kommissionen foelgende : ventilation og belysning , temperatur , beskyttelse mod fald i det tomme rum og mod fald af runge genstande , beskyttelse mod brand , stoej og vibrationer , luftarter , dampe og stov , anlaeg af transportveje og noedudgange , anbringelse af doere og vinduer .

b ) Tilrettelaeggelse af arbejdet inden for virksomhederne eller mellem flere virksomheder

Foelgende punkter kraever saerlig opmaerksomhed : udstyr og indretning af arbejdsstederne , arbejdssteder i fri luft , sikkerhedsskiltning , udfoerelse af farligt arbejde , forbud mod adgang og ophold , transport inden for virksomheden , kontrol , vedligeholdelsesarbejder , forsoegsinstallationer , koordinering af arbejdet i virksomheden , koordinering af arbejdet i de forskellige grene af samme virksomhed eller forskellige virksomheder etc .

c ) Fremstilling og anvendelse af maskiner , apparater og vaerktoej

Dette er det vigtigste omraade , hvor man anvender den forebyggende teknik , der er af afgoerende betydning , baade ud fra et socialt og ud fra et oekonomisk synspunkt , 1 denne sektor vil harmoniseringsforanstaltningerne kraeve et langvarigt indledende arbejde .

Med hensyn til fremstilling af maskiner og apparater er begrebet sikkerhed allerede blevet taget op i det generelle program af 28 . maj 1969 med henblik paa fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen ( 7 ) . Desuden ligger der en potentiel fare i anvendelsen af maskiner og apparater og i forlaengelse heraf maa man ivaerksaette en udveksling af erfaringer og oplysninger , saaledes at man kan erkende og idenficere saadanne farer .

I oevrigt gjorde Raadet i 1969 opmaerksom paa muligheden af i givet fald at supplere Faellesskabets harmoniseringsdirektiver om fremstilling af maskiner og apparater med regler for disses anvendelse . Der skal oprettes raad og udarbejdes regler , saaledes at der kan fastsaettes normgivende bestemmelser paa faellesskabsplan .

d ) Omgang med farlige stoffer og praeparater

Paa dette omraade skal der koeres en harmoniseringsaktion paa faellesskabsplan med henblik paa at forbedre den praktiske tilrettelaeggelse af sikkerhedsarbejdet ; dvs . handtering paa arbejdsstedet , oplaering , maerkning af beholdere og ror .

Foranstaltninger til teknisk og sundhedsmaessig beskyttelse , forbud og begraensninger , arbejdstidens varighed , medicinske beskyttelsesforanstaltninger skal ligeledes harmoniseres paa faellesskabsplan . Arbejdsgangen i forbindelse med farlige stoffer ( klassificering , maerkning og emballering ) behandles i programmet " Fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen " og " Miljoe " .

Indhold

En raekke af de ovennaevnte maal vil foerst kunne naas paa mellemlangt og langt sigt . Valget mellem de problemer , der skal undersoeges , boer foretages dels ud fra fremsatte oensker , eller fra givne retningslinjer fra de implicerede parters side , hvor man foerst og fremmest maa tage praktiske hensyn i betragtning , og dels ud fra presserende behov , der kan opstaa i farlige og uforudsete situationer , som f.eks . ulykker og katastrofer , eller som opstaar , naar man erhverver ny viden om kemiske stoffers virkning samt om noedvendigheden af at kontrollere anvendelsen af disse med henblik paa beskyttelse af helbredet .

Kommissionen vil give foersteprioritet til foelgende undersoegelser :

a ) I forbindelse med opbygning og indretning af virksomheder

1 . Organisation og indretning af landbrugsvirksomheder . Her maa man huske paa , at de krav , driften af den moderne virksomhed skal opfylde , stort set svarer til dem , der paalaegges industrivirksomheder . Disse krav er normalt endnu ikke tager i betragtning i de nationale bestemmelser , og det ville vaere hensigtsmaessigt at goere dette paa faellesskabsplan .

2 . Kampen mod stoej og vibrationer . Denne kamp kraever saerlige aktioner paa kort og mellemlangt sigt . Den vigtigste opgave er at fastsaette et optimalt lydniveau for maskiner paa basis af sundheds - og sikkerhedsmaessige oplysninger samt en vurdering af de resultater , man vil naa frem til via forskning og undersoegelse af praktiske erfaringer ( f.eks . anvendelse af maskiner , der har et lavt stoejniveau , og som allerede er indkoert ) . Lydniveauet vil blive fastsat gennem direktiver , efter at man har raadfoert sig med nationale eksperter , idet man tager saerlig hensyn til praktiske metoder til beskyttelse af arbejdstagerne .

b ) I forbindelse med tilrettelaeggelse af arbejdet inden for virksomheden

1 . Transport inden for virksomhederne . Den interne transport og isaer en sikker tilrettelaeggelse af transportveje boer undersoeges , og samtidig skal der udarbejdes relevante praktiske instruktioner herom . Det drejer sig her om en sektor , hvor ulykkeshyppigheden er specielt hoej .

2 . Sikkerhedsskiltning paa arbejdspladsen . Raadets direktiv 77/576/EOEF af 25 . juli 1977 om sikkerhedsskiltning paa arbejdspladsen paabyder , at denne skiltning skal vaere i permanent overensstemmelse med de tekniske fremskridt og harmoniseringshenstillinger paa internationalt niveau .

Man har nedsat et tilpasningsudvalg , der moedes med regelmaessige mellemrum . Denne aktion , der blev paabegyndt i 1977 , vil blive fortsat i 1978 og 1979 paa grundlag af et udkast til direktiver .

3 . Koordination af arbejdet i hoved - og bivirksomheder . Det interne og eksterne samarbejde i hoved - og bivirksomheder ( underentrepriser ) kraever en saerlig teknisk undersoegelse ud fra et sikkerhedssynspunkt . I praksis , og isaer hvad angaar koordinering af samarbejdet mellem flere uafhaengige virksomheder , staar der endnu mange uloeste problemer tilbage . Disse spoergsmaal maa behandles paa faellesskabsniveau og skal foere til , at denne koordinering gennemfoeres af de relevante juridiske midler .

c ) I forbindelse med fremstilling og anvendelse af maskiner , apparater og redskaber

Ud over det arbejde , der er udfoert i forbindelse med fjernelse af tekniske hindringer for samhandelen og med hensyn til planlaegning og fremstilling af maskiner , apparater og vaerktoej , synes det noedvendigt paa kort og mellemlangt sigt at undersoege noedvendigheden af at faa faelles regler for anvendelse paa foelgende omraader : landbrugsmaskiner , loeftemaskiner , maskiner der anvendes i byggeriet , metalstilladser , traebearbejdningsmaskiner . Alt efter de enkelte tilfaelde og resultaterne af det samarbejde , der skal tilrettelaegges , vil saadanne regler faa form af retningslinjer eller direktiver .

d ) I forbindelse med omgang med farlige stoffer

Problematikken omkring omgang med farlige og giftige stoffer boer undersoeges meget hurtigt og boer munde ud i faelles regler , der vil blive fremsat som forslag til medlemsstaterne . Det er et spoergsmaal om en i det vaesentlige praktisk fremgangsmaade , som i foerste omgang skal anvendes i forbindelse med de beskyttelsesproblemer , der er knyttet til anvendelse af pesticider og ukrudtsdraebere i landbruget .

Der opstaar problemer af samme art i forbindelse med andre produkter som f.eks . arsenik , bly , kviksoelv , cadmium , krom , nikkel , plantestoev , biologisk forurenende stoffer osv .

Efterhaanden som man indhenter viden om disse stoffers toksikologiske virkninger , som naevnt i punkt 5 under aktion 2 , vil der blive udarbejdet praktiske retningslinjer for alle de produkter , hvor der er problemer i forbindelse med haandtering og sundhedsrisici .

AKTION 2

Fastsaettelse af ekspositionsgraenser for arbejdstagere i forbindelse med forurenende eller skadelige stoffer , der findes eller kan findes paa arbejdspladsen

Motivering og formaal

Ekspositionsgraenser for arbejdstagere i forbindelse med forurenende og skadelige stoffer udgoer de vaesentligste data for tilrettelaeggelse af beskyttelse mod og kontrol med et stort antal farer paa arbejdspladsen . Det er saaledes af betydning , at Kommissionen paa faellesskabsplan gennemfoerer en harmonisering af normer , metodologi og de referencer , de tilladelige ekspositionsgraenser er fastsat efter af medlemsstaterne .

Paa faellesskabsplan eksisterer der allerede normer for straalingsbeskyttelse , de blev vedtaget som direktiv i 1959 , og som for nylig blev aendret i direktiv af juni 1976 ; disse normer er et eksempel paa en faelles sundhedsmaessig politik over for en industriel fare , der omfatter baade arbejdstagere og befolkninger , og hvis udgangspunkt er faelles for hele Faellesskabet . Dette eksempel boer udvides til andre forurenende stoffer , der kan findes paa arbejdspladsen .

Yderligere goer de undersoegelser , Kommissionen i fire aar har gennemfoert , isaer i forbindelse med gennemfoerelsen af " Miljoe " -programmet samt den indhoestede erfaring med hensyn til visse forurenende stoffer i miljoet , det muligt allerede nu at fremlaegge konkrete handlingsforslag med henblik paa en raekke specifikke forurenende stoffer , der isaer beroerer arbejdsmiljoet .

Men ud over disse kortsigtede aktioner planlaegger Kommissionen paa faellesskabsniveau , samtidig med , at man tager hensyn til de resultater , der staar til raadighed paa internationalt plan , isaer fra WHO og Den internationale Arbejdsorganisation , at gaa videre med en objektiv analyse af de skadelige virkninger eller uoenskede resultater af udsaettelse for forurenende stoffer under givne omstaendigheder . Kommissionen vil deraf udlede de skadelighedskriterier , hvorpaa man kan basere de tilladelige graenser for arbejdstagernes eksposition : et saadant forehavende omfatter mange forskellige stoffer og vil udvikle sig , efterhaanden som de undersoegelser , der for oejeblikket foretages over giftstoffer i industrien , goeres faerdige .

Beskyttelse af menneskets helbred mod kemiske produkter noedvendiggoer en yderst sammensat toksikologisk vurdering , som man paa indevaerende tidspunkt erkender er ufuldstaendig . Med hensyn til kraeftfremkaldende stoffer boer Kommissionen gennemfoere en hoejt prioriteret aktion , eftersom det er almindeligt kendt , at et stort antal af de kraeftsygdomme , mennesket faar , skyldes eksterne faktorer , hvoraf nogle er de kemiske produkter , man udsaettes for paa arbejdspladsen .

Indhold

Kommissionen planlaegger foelgende aktioner :

1 . Ikke-ioniserende straaling og andre fysiske paavirkninger

Med hensyn til ikke-ioniserende straaling vil Kommissionen i 1978 forelaegge Raadet udkast til direktiver vedroerende mikroboelger , laserstraaler , ultraviolette og ultraldystraaler ; disse direktiver er inspireret af den procedure , der er fulgt i fobindelse med normer for beskyttelse mod radioaktivitet .

2 . Harmonisering af ekspositionsgraenser

Kommissionen planlaegger hurtigst muligt at foretage en sammenlignende undersoegelse af de regler og henstillinger , der eksisterer i medlemsstaterne med hensyn til tilladelige niveauer for arbejdstageres eksposition for giftige stoffer eller fysiske skadevirkninger . De vaerdier , man har vedtaget i de enkelte lande , er forskellige , den terminologi , man anvender , er ikke den samme , og de udkast , der tjener som grundlag for fastsaettelse af disse graenser , hviler ikke paa de samme principper . En harmonisering er derfor afgoerende noedvendig , og Kommissionen vil forelaegge et generelt direktiv , der koordinerer og harmoniserer de ekspositionsniveauer , der eventuelt er ajourfoert i henhold til de sidste videnskabelige data og internationale oplysninger , som Kommissionen raader over ; dette kan ske inden 1979 .

Fordelen ved denne kortsigtede aktion er hurtigt paa faellesskabsplan at skabe en harmonisering uden at afvente fuldfoerelsen af de undersoegelser og den forskning , som for oejeblikket finder sted , dels i Kommissionen og dels i medlemsstaterne , paa omraadet giftstoffer paa arbejdspladsen .

3 . Direktiver i forbindelse med saerlige , giftige stoffer

Den almindelige harmonisering , der behandles under punkt 2 , boer suppleres med udarbejdelsen af specifikke direktiver , saaledes om de f.eks . er foreslaaet af Kommissionen for monomert vinylklorid , og som det vil ske i naer fremtid for asbest , bly , kviksoelv , oploesningsmidler , kulmonoexid , stoej og vibrationer . De undersoegelser , der i oejeblikket finder sted i Kommissionen , og vor nuvaerende viden goer det muligt allerede nu for de ovennaevnte forurenende stoffers vedkommende at fastsaette ekspositionsniveauer , der er tilladelige ud fra et sundhedsbeskyttelsessynspunkt .

4 . Kraeftfremkaldende stoffer

Kommissionens saerlige aktion med hensyn til stoffer , der forefindes i arbejdsmiljoeet , vil bestaa i :

_ indsamling af data om spredning af kraeftfremkaldende stoffer og deres koncentration i arbejdsmiljoeet ;

_ fremskaffelse og analyse af medicinske data ;

_ udarbejdelse af paavisningstests , der let kan anvendes ;

_ fastsaettelse af lavest mulige niveauer for , eller om noevendigt forbud mod en raekke kraeftfremkaldende stoffer , der forefindes i arbejdsmiljoeet .

5 . Toksikologisk vurdering

Den toksikologiske vurdering er afgoerende , naar man betragter de sundhedsfarer , der skyldes mange kemiske og biologiske stoffers tilstedevaerelse i arbejdsmiljoeet . En saadan kan kun foretages , hvis man raader over tilstraekkelig viden om disse stoffers virkninger paa mennesket . Den metodologi , Kommissionen har vedtaget til evaluering af faren i forbindelse med forurenende stoffer i miljoet generelt , er baseret paa forskning i skadelighedskriterier , hvoraf man kan udlede de ekspositionsniveauer , der kan tillades for mennesket . De data , Kommissionen allerede har modtaget om de sundhedsmaessige virkninger af forureningen i byernes atmosfaere og om visse forurenende stoffer i vandet , er et udgangspunkt for den aktion , man har planlagt paa arbejdsmiljoets omraade . Foelgende stoffer vil blive prioriteret : arsenik , cadmium , krom , jernoxid , nikkel , plantestoev , ozon , kvaelstofoxider og biologiske forurenende stoffer .

Med behoerig hensyntagen til det , der allerede er foretaget og planlagt paa internationalt plan , skal Kommissionen prioritere en udvidelse og en udvikling af vor viden om objektiv vurdering af de risici , der er forbundet med de giftige stoffer , der forefindes i arbejdsmiljoet . Denne aktion skal dels resultere i direktiver vedrorende ekspositionsgraenser for arbejdstagere , men ogsaa i udarbejdelse af praktiske retningslinjer for risikofri omfang med disse stoffer i arbejdsmiljoet . Kommissionen regner med at koere denne aktion paa mellemlangt sigt samtidig med , at den gennemfoerer en raekke undersoegelser og tekniske og videnskabelige raadslagninger . I udforelsen af denne aktion vil Kommissionen blive bistaaet af et videnskabeligt udvalg for toksikologi for mennesker , som man paaregner nedsat i slutningen af 1977 .

AKTION 3

Udvikling af kontrollen med arbejdstagerens sundhed og sikkerhed

Motivering og formaal

Ekspositionsgraenser for arbejdstageren og bestemmelser om sikkerhed og beskyttelse er af afgoerende betydning i tilrettelaeggelsen af det forebyggende arbejde , men det er af lige saa stor betydning , at der ivaerksaettes forskellige former for permanent og formuftigt tilsyn med henblik paa at kontrollere de foranstaltninger , man har vedtaget , og de ekspositionsniveauer , der er foreskrevet for arbejdsmiljoeet .

En saadan kontrol boer harmoniseres og koordineres paa faellesskabsplan .

Kontrollen med arbejdstagerens sundhed og sikkerhed hviler paa flere forskellige former for supplerende kontrol :

a ) kontrol med effektiviteten af de bestemmelser , der gaelder for den enkeltes eller alles sikkerhed og beskyttelse , i forbindelse med maskiner , udstyr og installationer ;

b ) kontrol med hygiejne og arbejdsbetingelser , dvs . en kontrol , hvormed man kan vurdere ekspositionsformer i forbindelse med de forskellige fysiske , kemiske og biologiske paavirkninger , man udsaettes for i arbejdsmiljoeet ;

c ) kontrol med arbejdstagerens helbred og adfaerd , for saa vidt der falder ind under omraadet arbejdsmedicin ;

d ) saerlig kontrol efter udfoerelse af farligt arbejde af usaedvanligt art ;

e ) aarvaagenhed over for toksikologiske virkninger i industrien ;

f ) inspektion .

Kommissionen finder det noedvendigt , at man paa faellesskabsplan gennemfoerer en harmonisering af kontrolprincipper og metoder . Yderligere maa man goere arbejdstagerne aktive inden for kontrollen og overvaagningen paa virksomhedsplan , enten direkte eller paa tvaers af eksisterende organer elle institutioner .

De paataenkte losninger skal medvirke til , at repraesentanter for arbejdstagerne og arbejdsgiverne i hoejere grad deltager paa det forskellige virksomheds - og ansvarsniveauer i den praktiske tilrettelaeggelse af denne kontrol .

Indhold

1 . Kontrol med effektiviteten af bestemmelserne for sikkerhed og beskyttelse

Denne kontrol foregaar for oejblikket paa forskellige maader alt efter de enkelte lande , de paagaeldende regler og aktiviteter . Efter en analyse af de bestemmelser , der for oejeblikket er gaeldende for denne kontrol , vil Raadet fa fremsendt relevante forslag til vedtagelse med henblik paa at harmonisere og styrke tilrettelaeggelsen af en saadan form for kontrol , hvor repraesentanter baade for arbejdstagere og arbejdsgivere boer deltage i saa hoej grad som muligt .

2 . Kontrol med bygiejne og arbejdsbetingelser

Kontrol med koncentrationer af forurenende stoffer i arbejdsmiljoet samt belastningere i de omgivende faktorer er et uundvaerligt led i tilrettelaeggelsen af forebyggelse og kontrol .

Medlemsstaterne har programmer med foranstaltninger , men de er baseret paa forskellige metoder og ofte paa forskellige principper . Disse foranstaltninger boer harmoniseres paa faellesskabsplan med hensyn til provetagning , teknik og hyppighed .

Kommissionen vil , naar den har foretaget en analyse af disse forskellige metoder , gennemfoere sammelignende programmer og udarbejde referencemetoder med henblik paa paavisning af de vigtigste forurenende stoffer , man stoder paa i arbejdsmiljoet .

Man vil goere en saerlig indsats for at fremme udviklingen af nye kontrol - og maalingsmetoder ved individuel eksposition . Kommissionen vil goere en lignende indsats med henblik paa ar anvende de allerede eksisterende menneskelige biologiske indikatorer samt at forske i nye indikatorer , der goer det muligt tidligt at paavise en aendring i belbredet . Den europaeiske liste over erhvervssygdomme vil tjene som referencedokumment ved oprettelsen af en prioriteringsliste for denne aktion , der vil gaa i gang i 1978 . Man maa nodvendigvis tage hoejde ikke blot for de individuelle sensibilitetsfaktorer , som i forbindelse med en raekke forurenende stoffer kan vaere af afgoerende betydning , samt for arbejdsstedet , der goer det muligt at finde frem til grupper med saerlig hoej risiko for eksposition paa arbejdspladsen , men ogsaa for saerlige grupper af arbejdstagere som f . eks . unge menesker og kvinder .

3 . Kontrol med arbejdstagerens belbred

Arbejdsmedicinen skal ses i relation til artikel 118 i traktaten om oprettelse af EOEF som genstand for det snaevre samarbejde , Kommissionen har til opgave at fremme mellem medlemsstaterne paa det sociale omraade , isaer for saa vidt angaar omraader i forbindelse med arbejdsbetingelser , beskyttelsen mod arbejdsulykker og erhvervssygdomme . Udrykket " arbejdsmedcin " saaledes som det fremgaar af henstillingen fra 1962 om arbejdsmedicin i virksomheden , betegner en tjeneste , der forefindes paa arbejdspladserne eller i naerheden af disse , og som skal

a ) sikre beskyttelse af arbejdstagerne mod enhver form for helbredsforringelse , der kan skyldes deres arbejde eller de betingelser , invorunder dette udfores ;

b ) bidrage til arbejdstagerens psykiske og fysiske tilpasning , isaer gennem tilpasning af arbejdet til arbejdstageren og ved , at arbejdstageren tildeles arbejde , han har de bedste forudsaetninger for at fuldfoere :

c ) bidrage til , at arbejdstagernes fysiske og psykiske velfaerd sikres i saa hoej grad som muligt .

Endvidere har man i henstilling 112 fra Den internationale Arbejdsorganisation fastslaaet det princip , at arbejdsmedicinen i alt vaesentligt skal vaere af praeventiv karakter , og man har afgraenset et omraade , der daekker baade paavisningen af farer paa arbejdspladsen og en tilpasning af arbejdstagerne , samt psykologisk og fysiologisk undersoegelse af arbejdsstederne , de hygiejniske installationer , ansaettelse og laegekontrol , foerstehjaelpstjenester , forskning paa omraadet arbejdsmedicin .

Man maa regne med en videre harmonisering , der omfatter tilrettelaeggelsen af en arbejdsmedicinsk tjeneste i virksomheden , saaledes at bedriftslaegens arbejde i hoejere grad integreres i det system til kontrol med arbejdstagerens sikkerhed og sundhed , som man i naervaerende program gaar staerkt ind for .

En saadan aendring vil ske i 1978 via relevante droeftelser med de paagaeldende parter . Den skal efter hensigten resultere i et direktiv om organisation af det arbejdsmedicinske omraade i Faellesskabets medlemsstater , der taenkes forelagt i 1979 .

4 . Saerlig kontrol

I mange virksomheder frembyder arbejdsstederne en hoejere risiko end gennemsnittet ; visse lejlighedsvise opgaver kan ligeledes medfoere , at man udsaettes for en fare , der ligger over den , man udsaettes for under normale arbejdsbetingelser , eller som ligger over det fastsatte ekspositionsniveau . Som eksempel kan man naevne rednings - og sikkerhedshold , vedligeholdelses - eller reparationshold , ansatte i virologiske laboratorier samt institutioner , hvor der fremstilles serum eller vacciner osv .

Paa faellesskabsplan maa man organisere en udveksling af oplysninger og erfaringer om de tilfaelde , hvor saadanne forhold intraeffer , hvad der skal foere til fastlaeggelse af principper og kriterier for denne saerlige form for kontrol .

5 . Arvaagenhed over for toksikologiske virkninger i industrien

Kommissionen planlaegger at ivaerksaette en ordning med saerlig agtpaagivenhed over for giftstoffer i industrien isaer med henblik paa at imoedekomme en tendes , Den internationale Arbejdsorganisation har paageget , og som har til formaal at skabe et centralt oplysningssystem , der skal daekke alle paaviste tilfaelde af usaedvanlige virkninger af giftig stof i enhver form for industriel virksomhed . Dette system skal vaere baseret paa meget specialiserede centre , der er i stand til at analysere de oplysninger , der kommer fra de forskellige bedriftslaegetjenester , og som i givet fald af videregive dem til de paagaeldende personer eller institutioner .

Kommissionen vil , naar den har raadfoert sig i noedvendigt omfang , fremsende et egnet forslag til Raadet herom .

6 . Inspektion

Inspektion paa omraader som sikkerhed , arbejdsmedicin og -hygiejne skal tilrettelaegges paa en saadan maade , at den fuldt ud kan paatage sig baade ansvar og kontrolpgaver , og vil isaer laegge vaegte paa de forebyggende aktioner . De noedvendige foranstaltninger skal traeffes i snaevert samarbejde med de kompetente myndigheder i medlemslandene , saaledes at inspektionen styrkes og udvikies i denne retning paa nationalt niveau . Kommissionen har til hensigt at revidere den rolle , den inspektion , der i hver medlemsstat er ansvarlig for gennemfoerelsen af de normgivende bestemmelser i forbindelse med sundhed , arbejdshygiejne og sikkerhed , spiller . En saadan revision vil omfatte eksamensbeviser , diplomer , attester og andre kvalifikationsbeviser , samt de befojelser og omfanget af det ansvar , der skal gaelde paa omraadet .

AKTION 4

Ulykkes - og sygdomsaarsager ( aetiologi ) samt vurdering af risici i forbindelse med arbejdet

Motivering og formaal

Faren for ulykker eller sygdom kan kun vurderes objektivt , hvis man er i besiddelse af sikre metoder til at bedomme omfanget , alvoren og udviklingen heraf i et givet tidsrum , og hvis man generelt faar en bedre viden om de forskellige faktorer , der er medvirkende til , at erhvervssygdomme og ulykker i forbindelse med arbejder opstaar .

Statistikker er et uundvaerligt redskab til analyse af kendsgerninger , til fortolkning og til evaluering af de resultater , man har opnaaet ved at foere en forebyggende politik .

En forbedring af statistikker og deres sammenlignelighed , en harmonisering af metodologien og en mere praecis fortolkning af de statistiske data er en vaesentlig hjaelp til udviklingen af en bedre tilrettelaeggelse af arbejdet ud fra et forebyggelsessynspunkt . Da fremgangsmaaderne er forskellige , maa man skelne mellem de aktioner , der omfatter arbejdsulykker , og dem , der omfatter sygdomme , der skyldes arbejdet .

Disse aktioner skal foere til , at man er i stand til at erhverve sig en bedre viden om de forskellige faktorer , der er medvirkende til , at erhvervssygdomme og ulykker i forbindelse med arbejdet opstaar , og til deraf at drage praktiske konsekvenser med henblik paa en mere effektiv forebyggelse af og beskyttelse mod farer arbejdspladsen . Paa denne maade kan beskyttelsen af arbejdstageren , der forst og fremmest skal gaa paa forebyggelse , tilrettelaegges paa et objetivt og realistisk grundlag .

Man vil vaere saerlig opmaerksom over for muligheden af at fastslaa de oekonomiske og sociale omkostninge ved ulykker og sygdomme i forbindelse med arbejdet med henblik paa isaer at lave en prioritetsliste for forebyggende aktioner .

Under ivaerksaettelsen af disse aktioner vil man tage hensyn til de harmoniseringsbestraebelser , der allerede er foretaget i andre internationale organisationer , og til det arbejde , der allerede er faerdigt eller i gang , isaer i Den internationale Arbejdsorganisation .

Indhold

Disse aktioner omhandler udelukkende arbejdsulykker og sygdomme , der skyldes arbejdet .

Hvad angaar arbejdsulykker , er der to sektorer , der allerede nu daekkes af Faellesskabets statistikker , nemlig jern - og staalindustrien og minerene . Ved at drage nytte af den indhostede erfaring i disse sektorer har Kommissionen til hensigt at udarbejde faellesskabsstatistikker for andre sektorer og igangsaette dybtgaaende undersogelser paa sektobasis samt harmonisere definitionerne og de forskellige former for ulykkesanmeldelse med henblik paa at udarbejde en mere praecis aetiologi . Indledende undersogelser er i gang , og aktionen vil udvise de foerste resultater i 1979 .

Hvad angaar sygdomme , der skyldes arbejdet , omhandler de indgaaende statistikker paa nationalt plan normalt kun erhvervssygdomme , og de er udarbejdet paa forskelligt grundlag , saaledes at der ikke er mulighed for sammenligning . Man har ingen faellesskabsstatiskker paa dette omraade , og det ville vaere formaalstjenligt i forste omgang at udarbejde en faelles metodologi for at kunne udnytte de allerede eksisterende nationale statistikker . Kommissionen planlaegger derfor at indsamle nationale statistiske oplysninger , analysere dem og udarbejde forslag til en metodologi og en faelles fremgangsmaade , der kan muliggoere en evaluering af tallene for dodelighed , sygdom og fravaer samt deres tidligere udvikling .

Der boer institueres et snaevert samarbejde om disse nye problemer med de nationale statistiske kontorer og de nationale myndigheder paa det sociale omraade .

Aktionen er paa mellemlangt sigt , og dens forste resultater vil ikke vaere til raadighed for om to-tre aar .

AKTION 5

Koordinering og fremme af forskningsarbejdet inden for sikkerhed og sundhed paa arbejdspladsen .

Motivering og maalsaetning

De i programmer indeholdte aktioner vil faa deres videnskabelige stoette i er forskningsprogram , der koordineres og/eller udfoeres i faellesskab og i lige hoej grad daekker foranstaltninger mod og virkninger af forurenende og skadelige stoffer paa helbredet , som udviklingen af en mere sikker og mindre forurenende teknologi inden for virksomheden , en teknologi , der samtidig kan respektere miljoet i almindelighed .

Samarbejdet mellem medlemsstaternes institutter og laboratorier skal organiseres og styrkes med henblik paa at undgaa overlapning , oge effektiviteten i anvendelsen af de disponiele finansielle midler og om noedvendigt bringe meget specialiserede laboratorier sammen om losningen af problemer , som ikke kan loses af et enkelt medlemsland .

Yderligere skal der forskes paa omraader , der endnu kun er lidt eller slet ikke udforsket , som f . eks . landbruget og tertiaersektoren .

Indhold

Paa faellesskabsplan forbereder man allerede nu to permanente registreringer af igangvaerende eller planlagt forskning paa nationalt niveau ( sikkerhed og arbejdsmedicin ) . De vil goere det muligt , at man fra 1978 kan opbygge en gensidig udveksling af oplysninger blandt de ansvarlige organer med henblik paa at forbedre udveksling af viden og fastsaette betingelser for et snaevert samarbejde mellem forskningsinstitutterne . Disse permanente registreringer vil ligeledes goere det klart , hvor der er omraader , der ikke er daekket . Der er tre pilotundersoegelser i gang om brandfarlige produkter , erhvervsrisici i bygningsindustrien og visse kraeftfremkaldende produkter . Disse undersoegelser goer , at man i loebet af 1978 ligeledes kan afgraense de forskningsprojekter , der skal udfoeres i faellesskab .

Den databank , der er under udarbejdelse i Kommissionens tjenestegrene , og som er baseret paa disse registreringer , skal faerdiggoeres gradvis og skal inkludere nye forskningsarbejder ; man har taget hensyn til , at denne databank senere skal tilsluttes det informationssystem , der er ved at blive oprettet paa kommissionsniveau for den medicinske forsknings vedkommende .

De forskningsprojekter , der skal udfylde hullerne i vor viden om de giftige stoffer og deres indvirkning paa helbredet , eller som skal forbedre vore metoder til maaling af disse stoffer , er af stor betydning for , at adskillige afsnit af programmet og isaer afsnittet om fastlaeggelse af kriterier for skadelighed kan lykkes . De vil ligeledes bidrage til saa noejagtigt som muligt at bestemme den potentielle og reelle indvirkning paa helbredet af de forurenende eller skadelige stoffer , der findes eller kan findes paa arbejdspladsen .

Disse forskellige data , der vil blive analyseret af Kommissionen fra 1979 , kan paa faellesskabsplan udgoere grundlaget for udarbejdelsen af et mere praecist og detaljeret udviklings - og forskningsprogram , der senere i form af et forslag fra Kommissionen kan forelaegges Raadet til vedtagelse .

AKTION 6

Udvikling af forstaaelsen for sikkerhed og sundhed gennem undervisning og uddannelse

Motivering og formaal

Hensigten med denne aktion er at udvikle forstaaelsen for sikkerhed og sundhed gennem undervisning og uddannelse . Den er af central betydning for , at det kan lykkes at fremme sikkerhed og hygiejne paa arbejdspladserne . Aktioner er baseret paa undervisning og uddannelse og daekker saavel undervisning paa forskellige niveauer som virksomheden . Den vil ligeledes vaere af generel interesse for de faglige og sociale organisationer , der beskaeftiger sig med problematikken omkring forebyggelse og beskyttelse i arbejdet .

Aktionen skal gennemfoeres paa mellemlangt og langt sigt paa grund af de forskellige miljoeer , den er rettet mod , og fordi der indtil nu ikke har eksisteret en egentlig metodologi og faelles principper . Det vil blive noedvendigt at gennemfoere forskellige undersoegelser og arrangementer foer man kan naa frem til resultater og konkrete forslag paa faellesskabsplan .

Denne aktion daekker omraderne undervisning , virksomhed og befolkning .

Hvad angar undervisningen skal de primaere principper for sikkerhed og sundhed indgaa i den almindelige undervisning i skolerne . Den noedvendige viden og holdning til arbejdssikkerhed og hygiejne skal paa de forskellige undervisningsniveauer integreres i undervisningsprogrammerne , og dette skal ske i forbindelse med de krav til forebyggelse , der er i overensstemmelse med det virkelige liv . Man maa paa faellesskabsplan skabe en egentlig sikkerhedspaedagogik , der tager hoejde for forskellene i traditioner og nationale katakteristika , men som er baseret paa samme principper og samme fremgangsmaade .

Inden for virksomheden skal kampen mod farer organiseres og koordineres systematisk paa alle ledelses - og ansvarsniveauer i virksomheden . Man maa konsolidere , udvikle og udbrede kendskabet til principperne for sikkerhed og sundhed . Den aktion , der skal gennemfoeres med henblik paa arbejdstagerne , skal ledsages af en indsats for at oge forstaaelsen hos industrifolk og virksomhedsledere .

Hvad angaar uddannelsen af befolkningen , skal den aktion , der gennemfoeres i undervisningen , suppleres af en aktion rettet mod saerlige befolkningsgrupper . Anvendelse af audio-visuelle hjaelpemidler er et af de mest aktuelle og effektive midler til at oplyse om vigtigheden og betydningen af forebyggelse paa ulykkes - og sygdomsomraadet .

Indhold

I . Undervisning

Kommissionen har til hensigt sammen med de ansvarlige kredse inden for den nationale undervisning at foretage indledende undersoegelser med henblik paa at naa frem til en harmoniseret programmering paa faellesskabsplan .

I den almindelige undervisning , der begynder allerede i de yngste klasser og fortsaetter hele skoletiden igennem , skal oplysningen foregaa paa to planer :

_ en teoretisk og praktisk indfoerelse , der skal laere barnet og den unge at vaere paa vagt over for ulykkesrisici ;

_ en uddannelse , der skal indprente en moralsk og samfundsbevidst forstaaelse for sundhed og sikkerhed .

I den tekniske undervisning maa man paa alle niveauer i den tekniske viden og faglige uddannelse tilfoere en dermed forbunden viden om sikkerhed og sundhed . Der skal goeres en saerlig indsats paa uddannelsesomraadet med henblik paa de personen der i saerlig grad beskaeftiger sig med sikkerhed og sundhed , og som har en speciel funktion eller et saerligt ansvar paa dette omraade .

Kommissionen vil foreslaa nogle EF-uddannelsesmodeller for for saerlige fag og funktioner , som f.eks . , bedriftslaeger , specialister paa arbejdssikkerhedsomradet , ingenioerer , arkitekter , medlemmer af virksomhedernes sikkerhedsadvalg og ansvarlige i fagforeningerne .

2 . Virksomhederne

Paa virksomhedsplan skal uddannelse i arbejdssikkerhed foregaa inden for selve virksomheden , da den almindelige og tekniske undervisning ikke kan erstatte relevante aktioner i arbejdsmiljoeet . Denne form for uddannelse skal supplere den undervisning , der foregik i skolen , og skal derudover sikre , at denne uddannelse gives til de personer , som ikke tidligere har faaet en saadan .

En saadan uddannelse , som skal foregaa inden for industrien , vil fa et mere sektorbestemt og mere detaljeret praeg . I mange tilfaelde vil den blive tilrettelagt af specielle organer , hvis virke skal koordineres paa faellesskabsplan . Man maa ikke glemme den betydning , som eksemplets magt , kammeratskabet og instruktionen " paa arbejdspladsen " har .

I 1978 vil Kommissionen :

_ udarbejde faellesskabsmodeller for uddannelse og yderligere oplaering af bestemte personalekategorier med henblik paa sikkerhed : direktion administration og arbejdsledere , ledere af sikkerhedskurser og sundhedsuddannelse , sikkerhedsrepraesentanter ;

_ udarbejde faellesskabsmodeller til indfoerelse i sikkerhedsproblematikken for de nyansatte arbejdstagere , vandrende arbejdstagere og arbejdstagere , der har skiftet beskaeftigelse ;

_ udarbejde haandboeger og normer for god praksis i forbindelse med sektorbestemte aktiviteter eller farligt arbejde ;

_ organisere sikkerhedskampagner , der har en begraenset tidsmaessig raekkevidde og et praecist formuleret maal , og som involverer arbejdstagerne paa en saadan maade , at de foeler sig som " bevidste og aktive " led i kampagnen ;

_ udvide de kollektive kurser , der allerede findes for andre kategorier af personer beskaeftiget med forebyggelse og sikkerhed .

Denne aktion vil drage fordel af at der for industriens ledelse og arbejdstagerne stilles den viden og de begreber til raadighed , som man har erhvervet sig enten via udveksling af erfaringer i specialistgrupperne i de paagaeldende brancher eller via den forskning , der er samordnet og finansieret i faellesskab . Denne viden kan inkluderes i de instruktioner , regler eller eller normer for god praksis , der skal udspredes eller kommenteres i de paagaeldende organisationer , og som paa permanent basis skal holdes a jour .

Kommissionen gaar ind for en saadan form for samarbejde og fremme af arbejdssikkerheden gennem oplysninger , den vil modtage ved at ivaerksaette visse andsaerlige punkter i handlingsprogrammet , som f . eks . information om ulykker , de tekniske fremskridt inden for planlaegning , fremstilling og anvendelse af maskiner og installationer samt via resultater fra agtpaagivenhed over for giftstoffer i industrien .

3 . Befolkningsgrupper

Ud over den naevnte aktion inden for undervisningsomraadet boer der tilrettelaegges en almindelig oplysning af bestemte befolkningsgrupper saa som kvindegrupper , foraeldresammenslutninger og faglige foreninger vedroerende betydningen af forebyggelse i forbindelse med ulykker og sygdomme . Paa dette omraadet eksisteret der allerede en raekke initiativer paa nationalt plan . Der anvendes allerede audio-visuelle hjaelpemidler til stoette for en saadan oplysning . Kommissionen agter at koordinere og udvikle disse bestraebelser i faellesskab , og man har planer om at lave film og oprette et permanent kartotek over de audio-visuelle hjaelpemidler , der kan anvendes overalt .