RÅDETS KONKLUSIONER af 22. september 1997 om uddannelse, informations- og kommunikationsteknologi samt læreruddannelse i fremtiden (97/C 303/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

der henviser til Rådets resolution af 6. maj 1996 vedrørende undervisningssoftware og multimedier inden for uddannelse og erhvervsuddannelse; der bemærker, at denne resolution lægger stor vægt på informations- og kommunikationsteknologi (IKT) og læreruddannelse, og at den navnlig understreger betydningen af at anvende nye pædagogiske metoder og arbejdsmetoder, ligesom den lægger vægt på, at lærerne uddannes i fordelene ved at benytte IKT og deltager aktivt i fremstillingen af undervisningssoftware,

der henviser til rapporten fra Kommissionens Task Force »Undervisningssoftware og Multimedia« (arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene, juli 1996); der bemærker, at manglende uddannelse af lærerne i at benytte IKT ifølge denne rapport er en væsentlig hindring for en almindeligt udbredt anvendelse af undervisningssoftware i uddannelsesinstitutionerne,

der henviser til Kommissionens handlingsplan »Om at lære i informationssamfundet«; der bemærker, at Kommissionen i sin handlingsplan planlægger to aktiviteter i forbindelse med læreruddannelse: anvendelse af fællesskabsprogrammer til projekter vedrørende læreruddannelse og etablering af et læreruddannelsesnet,

der henviser til analyser af IKT's indvirkning på samfundets udvikling, hvori IKT betragtes som en faktor, der kan forårsage væsentlige ændringer i vore dages samfund; der bemærker, at dette kan beskrives som udviklingen hen imod informationssamfundet eller i bredere forestand hen imod »vidensamfundet«,

der bemærker, at uddannelsessystemerne i Den Europæiske Unions samfund er midt i en udviklingsproces, hvor de reagerer på og drager fordel af informationssamfundets fremkomst; der bemærker, at to spørgsmål af denne grund må anses for vigtige både for de enkelte medlemsstater og på europæisk plan:

- Hvordan kan uddannelse spille en rolle i den videre udvikling af informationssamfundet eller vidensamfundet, og hvordan kan den forberede alle borgere på et sådant samfund?

- Hvordan kan IKT bidrage til uddannelse af høj kvalitet?

der henviser til, at uddannelsen fortsat vil søge at nå sine pædagogiske mål og opfylde sin rolle med hensyn til den enkeltes sociale, kulturelle og personlige udvikling, og erkender, at IKT kan være af væsentlig betydning ved at bidrage til, at uddannelsen kan opfylde denne rolle,

der henviser til den meget udbredte opfattelse, at læreren/underviseren bliver den vigtigste faktor under uddannelsessystemets tilpasning til samfundets nye krav; der bemærker, at det samme gælder muligheden for at forbedre uddannelsen ved hjælp af IKT; der bemærker, at det kan forventes, at læreren i klassen fortsat vil spille en central rolle, når det drejer sig om at give uddannelsen kvalitet; læreruddannelsen bør ikke udelukkende være rettet mod beherskelse af nye teknologier, men bør også formidle viden om, hvordan disse teknologier påvirker børns læreproces; der understreger, at det er vigtigt for den fremtidige udvikling af kvalitetsuddannelser, at der er adgang til både multimedie-software og -tjenesteydelser af høj kvalitet (i teknisk og pædagogisk henseende) til undervisningsbrug og mere traditionelle midler, som f.eks. bøger,

der bemærker, at usikkerheden omkring informationssamfundets eller vidensamfundets nøjagtige karakteristika gør det vanskeligt at opstille generelle formler for fremtidens læremiljø og uddannelse af lærere og undervisere; der bemærker, at læreprocessen ifølge en analyse, der har fået bred tilslutning, vil blive mere læreorienteret og mindre undervisningsorienteret (med deraf følgende muligheder for differentiering og individualisering) og at lærerens/underviserens rolle og arten af hans arbejde vil ændre sig betydeligt i fremtiden, ligesom læreren/underviseren vil skulle imødekomme væsentlige nye krav,

der anerkender medlemsstaternes hidtidige og fortsatte indsats med hensyn til grunduddannelse samt efter- og videreuddannelse af lærere/undervisere i brug af IKT og med hensyn til at sikre, at uddannelsesinstitutionerne er indrettet til at forberede eleverne/de studerende til informationssamfundet,

der henviser til det nuværende og fortsatte samarbejde mellem Kommissionen og bl.a. de europæiske organisationer på læreruddannelsesområdet,

der understreger, at det er uhyre vigtigt, at medlemsstaterne og Den Europæiske Union som helhed udviser endnu større opmærksomhed over for og yderligere styrker uddannelse og kvalificering af lærere/undervisere i IKT, og at det er vigtigt, at uddannelsen og kvalificeringen giver lærere/undervisere lejlighed til at yde et konstruktivt bidrag til:

- at forberede eleverne/de studerende på fremkomsten af informationssamfundet eller vidensamfundet

- at anvende IKT i nødvendigt omfang som hjælpemiddel til at forbedre kvaliteten i og formidlingen af uddannelsen,

der understreger, at dette ikke kun gælder grunduddannelsen af lærere/undervisere, men også den meget vigtige efter- og videreuddannelse af lærere/undervisere, der allerede er beskæftiget i uddannelsessystemet,

der bemærker, at en ny tilgang til den pædagogiske praksis ikke kan udformes af seminarierne alene, og at den væsentligste modernisering af uddannelserne vil komme fra uddannelsessystemet som helhed (som er forankret i den samfundsmæssige udvikling); der understreger, at udviklingen af en ny, tidssvarende pædagogisk praksis bør være en opgave for alle de relevante parter, der er involveret i uddannelsesprocessen (lærere, elever, undervisere af lærere, uddannelsesinstitutioner, politiske beslutningstagere, forskere, lokalsamfund, forældre, udviklere af multimedie-software til undervisningsbrug); der understreger, at det er vigtigt, at der fra det offentliges side skabes en ramme, der muliggør modernisering og forandring, og at det ligeledes er væsentligt, at foranstaltninger til hjælp og støtte for lærerne i takt med, at de bevæger sig længere ind i informationssamfundet, både sikrer en høj grad af kontinuitet og tager højde for, at der i stigende grad vil blive lagt vægt på individuel læring, uden at elevernes personlige og sociale udvikling forsømmes,

der understreger, at usikkerheden med hensyn til, hvorledes fremtidens læremiljø nøjagtigt vil komme til at se ud, viser betydningen af en strategi med en åben tilgang til den fremtidige udvikling, f.eks. ved at fremme projekter, der anvender »ny praksis« (som viser nogle af de fremtidige muligheder),

der henviser til, at undersøgelser viser, at der i medlemsstaterne er uddannelsesmæssige forskelle mellem kønnene i mange forskellige henseender. Betydelige kønsbetingede forskelle i studerendes deltagelse i matematiske og videnskabelige fag samt på IKT-området kan påvirke både vejen frem mod højere uddannelse og karrieremulighederne; der bemærker, at der, hvor det er hensigtsmæssigt, bør indgå en passende hensyntagen til kønsbetingende forhold i alle foranstaltninger, så mulighederne kan blive mere lige,

der henviser til den omstændighed, at forholdet mellem IKT og uddannelse har en europæisk dimension. Alle medlemsstater er konfronteret med lignende spørgsmål på dette område; der understreger, at der kan være relevante fordele forbundet med at udveksle oplysninger og lære af erfaringerne - uanset om de er positive eller negative - for så vidt angår IKT og uddannelse,

der henviser til det forhold, at markedet for multimedie-software og -tjenesteydelser til undervisningsbrug har en europæisk dimension. Der er muligheder for at fremme udviklingen af europæisk software til undervisningsbrug, hvori Europas sproglige og kulturelle mangfoldighed bør komme til udtryk på passende måde; der bemærker, at det er væsentligt, at lærere/undervisere samt uddannelsesinstitutionerne, hvor det er hensigtsmæssigt i partnerskab med den kommercielle sektor, kan spille en passende rolle i udviklingen af multimedie-software til undervisningsbrug,

der understreger betydningen af, at medlemsstaterne og Kommissionen gør en fælles indsats for at forbinde skolerne i netværk på europæisk plan, bl.a. for at bidrage til gennemførelsen af handlingsplanen »Om at lære i informationssamfundet«,

der bemærker, at der for så vidt angår IKT og uddannelse synes at være bred enighed om følgende antagelser:

- udviklingen af IKT er i færd med at udløse betydelige ændringer af samfundet, selv om ændringsprocessen kan være gradvis

- hverdagen for familier, erhvervsliv, elever og studerende er i stigende grad berørt af IKT

- IKT bruges i uddannelsen som et yderligere middel til at forbedre uddannelsens kvalitet og til at forberede elever og studerende til informationssamfundet. IKT er imidlertid et middel, ikke et mål i sig selv

- med henblik herpå bør der gøres en stor og vedholdende indsats inden for uddannelsen af lærere/undervisere, både den grundlæggende uddannelse og efter- og videreuddannelsen, og i uddannelsen af ledere af uddannelsesinstitutioner,

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE TIL:

inden for rammerne af og under hensyntagen til de politiske, retlige og budgetmæssige begrænsninger, som deres uddannelsessystemer er underlagt:

- at tilføje en europæisk dimension til deres udvikling af strategier og aktiviteter på IKT- og uddannelsesområdet, navnlig inden for både grunduddannelse og efter- og videreuddannelse af lærere/undervisere

- at tilskynde til og fremme adgangen til multimedie-software og -tjenesteydelser af høj kvalitet til undervisningsbrug; der bør i den forbindelse gøres en betydelig indsats for at undersøge mulighederne for at beskytte uddannelsesinstitutioner og elever mod uønsket materiale, som er tilgængeligt på Internettet

- at tilskynde seminarierne - eller andre relevante institutioner eller organer på IKT- og uddannelsesområdet - til at deltage i netværk på europæisk plan med henblik på at samarbejde, udveksle oplysninger og lære af hinanden for så vidt angår allerede forekommende og innovativ anvendelse af IKT på uddannelsesområdet

- at fremme, hvor det måtte være hensigtsmæssigt, partnerskaber mellem den offentlige og den private sektor inden for IKT og uddannelse, navnlig for så vidt angår udviklere af multimedie-software og -tjenesteydelser,

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL:

med udgangspunkt i nuværende fællesskabsprogrammer om uddannelse og erhvervsuddannelse og andre relevante EF-planer og -initiativer samt på grundlag af erfaringerne fra hidtidige projekter og netværk, som er oprettet under sådanne programmer:

- at tilskynde til oprettelse af et netværk mellem seminarier og lærerhøjskoler i medlemsstaterne, der i særlig grad er opmærksomme på anvendelsen af IKT i uddannelsen; dette netværk skal danne rammen om et samarbejde og en struktureret proces med henblik på udveksling af oplysninger og udnyttelse af erfaringer; netværket kan endvidere anvendes til udformning af pilotprojekter inden for IKT og inden for lærernes grunduddannelse og efter- og videreuddannelse samt til at bistå med at skabe let adgang til uddannelses- og forskningsressourcer af høj kvalitet for den store del af uddannelsessystemet, der anvender IKT

- på europæisk plan, når det er hensigtsmæssigt, at fremme samarbejde mellem medlemsstater, institutioner og forlæggere på undervisningsområdet om produktion af multimedie-software til undervisningsbrug, hvori Europas sproglige og kulturelle mangfoldighed kan komme til udtryk på passende måde; med henblik herpå at fremlægge relevante fakta og tal for det eksisterende og fremkommende europæiske marked for multimedie-software og -tjenesteydelser til undervisningsbrug

- senest den 31. december 1998 at aflægge rapport til Rådet om resultaterne af ovennævnte aktiviteter for derved at lette Rådets samlede vurdering af disse resultater.