KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1207/2013

af 22. november 2013

om godkendelse af en mindre ændring i varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Fourme d'Ambert (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 53, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

Formålet med ansøgningen er at ændre varespecifikationen i form af en præcisering af oprindelse, fremstillingsmetode, mærkning, nationale krav og kontaktoplysninger på de strukturer, der har ansvaret for at kontrollere den geografiske betegnelse.

Kommissionen har gennemgået de pågældende ændringer og konkluderet, at de er berettigede. Da der er tale om ændringer af mindre omfang i henhold til artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, kan Kommissionen godkende dem uden at følge den procedure, der er fastsat i artikel 50-52 i ovennævnte forordning —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Varespecifikation for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Fourme d'Ambert« ændres i overensstemmelse med bilag I til denne forordning.

Artikel 2

Det konsoliderede enhedsdokument med de vigtigste elementer af varespecifikationen findes i bilag II til denne forordning.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EFT L 163 af 2.7.1996, s. 19.

BILAG I

I varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Fourme d'Ambert« foretages følgende ændringer:

1. Afsnit IV.2. »Beskrivelse af produktet«

— Følgende organoleptiske beskrivelse indsættes under produktbeskrivelsen: »Fourme d’Ambert har en blød og olieagtig tekstur. Den har en fin og parfumeret duft, en markant mælkesmag, der forstærkes af de kombinerede smagsnuancer, som opstår ved Penicillium roqueforti-sporernes aktivitet, en frugtagtig smag. En smule salt og en let bitterhed accepteres«. Denne beskrivelse er nyttig i forbindelse med den organoleptiske undersøgelse af produktet som led i kontrollen.

— Det præciseres, at »Udskæring af Fourme d'Ambert er tilladt, hvis dette ikke ødelægger ostens tekstur«. I lyset af den løbende udvikling af forbrugsmønsteret for ost fastlægger denne bestemmelse en ramme, som skal forhindre afvigelser med hensyn til udskæringer.

2. Afsnit IV.4. »Bevis for oprindelse«

2.1. Underafsnit IV.4.1 »Erklæringer«

— Det præciseres, at »Identifikationserklæringen udfærdiges i henhold til en model, der er valideret af direktøren for l'Institut national de l'origine et de la qualité (det nationale institut for oprindelse og kvalitet).« Indholdet i og betingelserne for fremsendelse af de erklæringer, der er nødvendige for at kende og følge op på produkterne, præciseres for de enkelte berørte producentkategorier. Disse ændringer er en konsekvens af reformen af kontrolsystemet for oprindelsesbetegnelser, der blev indført ved lovbekendtgørelse nr. 2006-1547 af 7. december 2006 om udnyttelse af landbrugs- og skovbrugsprodukter samt fødevarer og havprodukter.

2.2. Underafsnit IV.4.2 »Registre«

— Listen over registreringer, som operatørerne skal foretage, suppleres for at lette kontrollen af de produktionsforhold, der er fastlagt i varespecifikationen.

2.3. Underrubrik IV.4.3 »Kontrol med egenskaberne ved produktet«

— Det præciseres, på hvilket trin den organoleptiske undersøgelse af produktet foretages, og hvilken analysemetode der anvendes. Disse oplysninger overføres herefter til kontrol- eller inspektionsplanen for oprindelsesbetegnelsen, som udarbejdes af en kontrolinstans.

3. Afsnit IV.5 »Produktionsmetode«

3.1. Underafsnit IV.5.1 »Mælkeproduktion«

— Besætningen af malkekøer defineres. Det drejer sig om »alle malkekøer og kvier til fornyelse af besætningen, der befinder sig på bedriften«, idet »malkekøer er køer i mælk og goldkøer«, og »kvier er dyr, der befinder sig mellem fravænning og deres første kælvning.« Formålet med denne definition er at præcisere, hvilke dyr der henvises til med betegnelserne »besætning af malkekøer«, »malkekøer« og »kvier« i varespecifikationen for at undgå enhver forvirring.

— Følgende bestemmelse foreslås indsat: »Pr. 1. januar 2015 stammer det høstede grøntfoder, der gives til kvierne, ligeledes fra det geografiske område. Mindst en måned inden kvierne begynder at give mælk, befinder de sig på bedriften, og deres foder er så i overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen for så vidt angår foder til malkekøer i mælk.«

Formålet med denne foranstaltning er at styrke forbindelsen til jorden gennem foderet til malkekvægsbesætningen (herunder kvier) og lette kontrollen af dyrenes foder (navnlig ved at undgå overførsler af grøntfoder mellem malkekøer og kvier). Der fastsættes en frist for anvendelsen af denne bestemmelse. Der kan faktisk være behov for foranstaltninger, som det tager lang tid at gennemføre, for at nå frem til selvforsyning på foderområdet: ændring af praksis, ændring af parcellerne.

— Bestemmelsen om forbud mod korsblomstrede afgrøder præciseres således: »Forbrug og uddeling af korsblomster i form af grøntfoder forbydes, og forbuddet gælder alle dyr på bedriften.« Formålet er at lette kontrollen og undgå enhver tvivl vedrørende visse korsblomster, der både kan være grøntfoder og tilskudsfoder (f.eks. raps).

— Græs' placering som grundfoder bekræftes, præciseres og styrkes gennem følgende bestemmelser: »Græs fra græsgang, vejret hø, forvejret hø eller ensilage udgør i gennemsnit 50 % af grundfoderet på årsbasis for malkekøerne, udtrykt i tørstof. På dagsbasis udgør græs fra græsgang, vejret hø, forvejret hø eller ensilage mindst 30 % af grundfoderet på årsbasis for malkekøerne, udtrykt i tørstof.«

— Bestemmelsen om mindstemængden af hø, der gives til malkekøerne uden for græsningssæsonen, omformuleres og suppleres med sætningen »Ved hø forstås slået og tørret græs med et indhold af tørstof på mere end 80 %.« I forbindelse med kontrollen har det vist sig nødvendigt at præcisere definitionen af hø.

— Betingelserne for opbevaring af grøntfoder præciseres ligeledes: »Pr. 1. januar 2015 opbevares hø, der indgår i malkebesætningens foder, under fast tag på et tørt sted og ikke direkte på jorden. Ensilage opbevares på et betonunderlag eller et stabilt underlag.« Formålet med disse bestemmelser er at bevare grøntfoderets kvalitet. Den forskudte gennemførelse af den første bestemmelse bør give operatørerne mulighed for at foretage de nødvendige investeringer.

— Det præciseres, at forbuddet mod opdræt med permanent opstaldning udelukkende vedrører malkekøer. Når der er græs på græsningsarealerne, og vejrforholdene tillader det, er det obligatorisk, at malkekøer i mælk skal på græs i henhold til følgende bestemmelser: »Varigheden skal minimum være 150 dage om året. Det græsningsareal, som malkekøer i mælk har til rådighed, er minimum på 30 ar i gennemsnit pr. ko i græsningsperioden. Dyrene skal have adgang til græsningsarealer.« Formålet med disse bestemmelser er at styrke græsningens plads i malkekøernes foder.

— De råvarer, der er tilladt i tilskudsfoder til malkekøer, og de tilladte tilsætningsstoffer står fremover opført på to adskilte positivlister for at skabe større klarhed.

Positivlisten over tilladte råstoffer i tilskudsfoder til malkekøer suppleres med produkter baseret på korn, fugtig majs, produkter baseret på olieholdige frø og bælgplanter, biprodukter fra frø fra bælgplanter, sideprodukter fra fremstillingen af aminosyrer ved gæring og ammoniumsalte. Betegnelserne »proteinholdige frø«, »alle oliekager uden tilsætning af urea« og »salt, mineraler« erstattes af betegnelserne »frø af bælgfrugter« biprodukter af frø eller frugter af bælgfrugter uden tilsætning af urea og »mineraler«. Det præciseres ligeledes, at majskorn kan opbevares i tør eller fugtig tilstand. Disse råvarer har ingen indflydelse på produktets kvalitet.

Brugen af kaustisk soda til behandling af korn og biprodukter af korn er forbudt, da dette ikke er en traditionel praksis.

Positivlisten med tilsætningsstoffer træder i stedet for sætningen »Ethvert tilsætningsstof, der har til formål at ændre mælkens sammensætning direkte, er forbudt.« og indeholder en udtømmende beskrivelse af de tilladte funktionelle kategorier og grupper af tilsætningsstoffer, idet den lovbestemte terminologi overholdes. Formålet med denne ændring er at undgå enhver tvetydighed eller fortolkningsmulighed i forbindelse med kontrollerne.

— Der tilføjes en bestemmelse med forbud mod GMO i dyrenes foder og afgrøderne på bedriften med henblik på at fastholde fødevarens traditionelle karakter.

— Bestemmelserne for indlemmelse af dyr i malkebesætningen indkøbt uden for bedriften præciseres som følger: »Mindst en måned inden de begynder at give mælk, befinder købte kvier og goldkøer sig på bedriften, og deres foder er så i overensstemmelse med bestemmelserne i varespecifikationen for så vidt angår foder til malkekøer i mælk.« Dermed får dyr købt uden for bedriften en tilpasningsperiode på mindst en måned, inden deres mælk anvendes til fremstilling af Fourme d’Ambert.

Det er muligt at indlemme malkekøer i mælk i malkebesætningen på følgende betingelser: »I en malkebesætning udgør malkekøer indkøbt mens de er i mælk hos opdrættere, der ikke overholder produktionsbetingelserne for oprindelsesbetegnelsen »Fourme d’Ambert«, højst 10 % af besætningen af malkekøer i mælk eller højst en malkeko i mælk i det undersøgte år for bedrifter med under 10 malkekøer på bedriften.«

— Det præciseres, at »Tømning af tanke over i faste tanke skal ske i oprindelsesbetegnelsens geografiske område« for at styrke mælkens sporbarhed og lette kontrollen.

3.2. Underafsnit IV.5.5 »Fremstilling på gårdene«

— Når fremstillingen foregår på gården, fjernes sætningen »der anvendes mælk fra højst to på hinanden følgende malkninger, og mælken fra den første malkning opbevares nedkølet«. Sætningen anses for unødvendig på grund af bestemmelsen om, at ved denne fremstillingsform »sker tilsætningen af løbe højst 16 timer efter den første malkning.«

3.3. Underafsnit IV.5.3 »Forædling«

— Det præciseres, at prikningen udføres på fjerdedagen regnet fra dagen for tilsætning af løbe i stedet for på fjerdedagen efter tilsætning af løbe for at undgå enhver tvetydighed ved kontrollen og for at følge den normale praksis inden for branchen.

4. Afsnit IV.8 »Mærkning«

Forpligtelsen til at mærke ostene med »appellation d'origine contrôlée« fjernes og erstattes af en forpligtelse til at påsætte Den Europæiske Unions symbol vedrørende den beskyttede geografiske betegnelse med henblik på at sikre læsbarhed og synergi i formidlingen af produkter, der er registreret med en beskyttet geografisk betegnelse.

5. Afsnit IV.9 »Krav i nationale bestemmelser«

I overensstemmelse med den nationale reform af systemet for kontrol med førnævnte beskyttede oprindelsesbetegnelser tilføjes en oversigt over de vigtigste kontrolpunkter og den relevante evalueringsmetode.