RÅDETS BESLUTNING af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning og uddannelse (Euratom) inden for kerneenergi (1998-2002) (1999/175/Euratom)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig artikel 7,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Rådet vedtog ved afgørelse 1999/64/Euratom (4) femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats (i det følgende benævnt »femte rammeprogram«) inden for forskning og uddannelse (i det følgende benævnt »FoU«) for perioden 1998-2002, som fastsætter hovedlinjerne og de videnskabelige og teknologiske mål for de forsknings- og uddannelsesaktiviteter, der skal gennemføres inden for kerneenergi;

(2) ifølge artikel 3 i femte rammeprogram skal rammeprogrammet iværksættes ved hjælp af særlige forsknings- og uddannelsesprogrammer, der udarbejdes i overensstemmelse med traktatens artikel 7; i hvert særprogram fastsættes de nærmere regler for programmets gennemførelse og varighed samt de midler, der skønnes nødvendige hertil;

(3) ifølge artikel 4, stk. 2, i Rådets afgørelse 94/268/Euratom af 26. april 1994 om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1994-1998) (5) og artikel 4, stk. 2, i Rådets beslutninger om særprogrammerne til gennemførelse af fjerde rammeprogram har Kommissionen sørget for en ekstern evaluering, som den sammen med sine konklusioner og bemærkninger har fremsendt til Europa-Parlamentet, Rådet og Det Økonomiske og Sociale Udvalg;

(4) i overensstemmelse med traktatens artikel 7 finder Rådets afgørelse 1999/66/Euratom af 22. december 1998 om regler for gennemførelse af femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskab (Euratom) samt for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse heri (1998-2002) (6) (i det følgende benævnt »regler for deltagelse«) anvendelse på dette særprogram; ifølge disse regler kan Det Fælles Forskningscenter deltage i indirekte aktioner omfattet af dette særprogram;

(5) ved gennemførelsen af dette program kan internationalt samarbejde med tredjelande eller internationale organisationer vise sig hensigtsmæssigt, særlig på grundlag af traktatens artikel 101;

(6) gennemførelsen af dette program omfatter også aktiviteter og ordninger, som går ud på at stimulere, formidle og udnytte FoU-resultater, samt tilskyndelse til forskeres uddannelse og mobilitet;

(7) det er vigtigt, at forskersamfundet, industrien og brugerne i betydelig grad bidrager til at fastlægge de aktiviteter, der skal iværksættes, og eventuelt inddrages i programmets gennemførelse;

(8) forskningsaktiviteterne under femte rammeprogram bør også rettes mod innovation for bl.a. at bidrage til målsætningerne i første handlingsplan for innovation;

(9) fællesforetagendet Joint European Torus (JET), der blev oprettet ved afgørelse 78/741/Euratom (7), har fået til opgave at iværksætte JET-projektet (Joint European Torus);

(10) der skal tages hensyn til Fællesskabets lilgestillingspolitik i forbindelse med gennemførelsen af dette program;

(11) en effektiv og gennemsigtig forvaltning bidrager til et mere effektivt og brugervenligt program;

(12) administrationsomkostningerne skal medregnes i fællesskabsbudgettet på et gennemsigtig måde;

(13) der bør foretages en gennemgang af de fremskridt, som gøres inden for dette program, for om nødvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og teknologiske udvikling; desuden bør uafhængige eksperter til sin tid foretage en evaluering af programmets fremskridt;

(14) Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg (STC) er blevet hørt -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I medfør af artikel 3, stk. 1, i femte rammeprogram vedtages et særprogram for forskning og uddannelse inden for kerneenergi (i det følgende benævnt »særprogram«) for perioden 25. januar 1999 til 31. december 2002.

Artikel 2

1. I henhold til artikel 2 i femte rammeprogram beløber de midler, der skønnes nødvendige til gennemførelsen af særprogrammet, sig til 979 mio. EUR, hvoraf højst 13,5 % til Kommissionens administrationsomkostninger.

En vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag I.

2. Af beløbet i stk. 1 er

- 238,2 mio. EUR bestemt til perioden 1998-1999

- 740,8 mio. EUR bestemt til perioden 2000-2002.

I det tilfælde, der er anført i artikel 2, stk. 1, litra c), i femte rammeprogram tilpasser Rådet sidstnævnte beløb på de betingelser, der er fastsat i artikel 2, stk. 1, litra c), andet led, i femte rammeprogram. Så længe Rådet ikke har truffet afgørelse, må udgifterne til gennemførelse af særprogrammet ikke overstige det beløb, der er nævnt i første led.

3. Budgetmyndigheden fastsætter, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske mål og prioriteter, der er fastlagt i denne beslutning, bevillingerne for hvert regnskabsår under hensyn til de midler, der er til rådighed inden for de flerårige finansielle overslag.

Artikel 3

1. Særprogrammets hovedlinjer, videnskabelige og teknologiske mål samt prioriteter er anført i bilag II. De er i overensstemmelse med de principper og de tre kategorier af udvælgelseskriterier, der er anført i bilag I til femte rammeprogram.

2. Efter disse principper og kriterier finder de udvælgelseskriterier, der er omhandlet i nr. 9 i reglerne for deltagelse, anvendelse på udvælgelsen af de FoU-aktioner, der skal gennemføres.

Ved gennemførelsen af programmet, herunder i det arbejdsprogram, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, skal alle disse kriterier overholdes, om end de kan tildeles forskellig vægt.

3. Reglerne for deltagelse finder anvendelse på særprogrammet.

4. De nærmere regler for Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er dem, der er omhandlet i artikel 4 i femte rammeprogram.

Særprogrammets indirekte FoU-aktioner er fastlagt i bilag III til femte rammeprogram.

De særlige bestemmelser for særprogrammets gennemførelse er fastlagt i bilag III til denne beslutning.

Artikel 4

På baggrund af de kriterier, der er omhandlet i artikel 3, og de videnskabelige og teknologiske mål samt de prioriteter, der er anført i bilag II, skal Kommissionen:

a) med passende bistand fra uafhængige eksterne eksperter undersøge, hvor langt gennemførelsen af særprogrammet er nået, og om nødvendigt forelægge forslag for Rådet om at tilpasse det i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram

b) lade den eksterne evaluering foretage, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, for så vidt angår de aktiviteter, der gennemføres under særprogrammet.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram med:

a) en mere detaljeret beskrivelse af målene og FoU-prioriteterne i bilag II

b) den vejledende tidsplan for gennemførelsen af særprogrammet

c) koordineringsreglerne, som anført i bilag III

d) efter behov, udvælgelseskriterierne samt reglerne for deres anvendelse for hver indirekte FoU-aktion.

2. Arbejdsprogrammet skal tage hensyn til relevante interesser især forskersamfundet, industrien og brugerne. Det bruges som grundlag for gennemførelse af de indirekte FoU-aktioner i overensstemmelse med procedurerne i reglerne for deltagelse.

3. Arbejdsprogrammet ajourføres om nødvendigt, og Kommissionen sørger for at stille det til rådighed for alle berørte parter i en brugervenlig form, herunder også i elektronisk form.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemførelse.

2. Ved gennemførelsen af programmet bistås Kommissionen af et rådgivende udvalg. Udvalgets medlemmer kan variere afhængigt af de forskellige emner på udvalgets dagsorden. Den sammensætning, de procedurer og de operationelle regler, der gælder for dette udvalg, er fastsat i Rådets afgørelse 84/338/Euratom, EKSF, EØF (8) vedrørende rådgivende udvalg for forvaltning og koordinering for så vidt angår fissionsaspekterne. For så vidt angår fusionsaspekterne er de fastsat i Rådets afgørelse af 16. december 1980 vedrørende det rådgivende udvalg for fusionsprogrammet.

Artikel 7

I overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i femte rammeprogram underretter Kommissionen med jævne mellemrum Rådet og Europa-Parlamentet om, hvor langt man er kommet med den samlede gennemførelse af programmet.

Artikel 8

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 1999.

På Rådets vegne

J. FISCHER

Formand

(1) EFT C 236 af 28.7.1998, s. 10.

(2) Udtalelse af 15.12.1998 (endnu ikke offentliggjort i EFT).

(3) EFT C 407 af 23.12.1998, s. 123.

(4) EFT L 26 af 1.2.1999, s. 34.

(5) EFT L 115 af 6.5.1994, s. 31. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse 96/253/Euratom (EFT L 86 af 4.4.1996, s. 72).

(6) EFT L 26 af 1.2.1999, s. 56.

(7) EFT L 151 af 7.6.1978, s. 10. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse 98/585/Euratom (EFT L 282 af 20.10.1998, s. 65).

(8) EFT L 177 af 4.7.1984, s. 25.

BILAG I

VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKØNNES NØDVENDIGE

>TABELPOSITION>

BILAG II

HOVEDLINJER, VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT PRIORITETER

INDLEDNING

Rådighed over sikre, varige og konkurrencedygtige energikilder er en vigtig forudsætning for økonomisk vækst, velstand og livskvalitet i den industrialiserede verden. Økonomisk fremgang i udviklingslandene vil medføre en stærk stigning i den globale efterspørgsel efter energi, hvilket kan indvirke på brændselspriserne og forværre miljø- og sundhedssituationen. Disse problemer kan kun formindskes gennem en samordnet international indsats med henblik på at udvikle teknologier med lovende fremtidsudsigter i betragtning af den forventede vækst i efterspørgslen efter energi vil det være nødvendigt fortsat at inddrage alle energikilder, der kan udnyttes. Nuklear energi bidrager væsentligt til bestræbelserne på at differentiere energiforsyningerne og reducere de samlede CO2-emissioner.

Kerneenergi giver mulighed for at gøre EU's forsyninger med elektricitet sikre, varige og prisgunstige. En indsats for at udvikle sikkerheden i og omkring kerneenergisystemer kan styrke Fællesskabets industrielle konkurrenceevne, hvis Europas teknologiske forspring udnyttes, samt gøre kerneenergi lettere at acceptere. En så stor begrænsning som muligt af strålingseksponeringen fra alle kilder, herunder også medicinske og naturlige, vil forbedre livskvaliteten og bidrage til at bekæmpe sundheds- og miljøproblemer.

Strategisk mål for programmet

Programmets mål er at medvirke fuldt ud til at udnytte mulighederne i nuklear energi, såvel fusion som fission, på en bæredygtig måde, dels ved at gøre den nuværende teknologi endnu mere sikker og rentabel, dels ved at udforske lovende nye koncepter. Programmet består af følgende tre adskilte elementer:

- En nøgleaktion vedrørende kontrolleret termonuklear fusion, som tager sigte på at videreudvikle det grundlag, der er nødvendigt for at træffe beslutning om og eventuelt opføre en forsøgsreaktor, og at udvikle de grundkoncepter og teknologier, der vil blive nødvendige på længere sigt.

- En nøgleaktion vedrørende nuklear fission, som tager sigte på at øge sikkerheden i nukleare anlæg i Europa, forbedre europæisk industris konkurrenceevne, sikre beskyttelse af arbejdstagere og befolkning mod stråling og løse problemerne med håndtering og slutdeponering af affald.

- Generisk forskning og udvikling af generiske teknologier, som tager sigte på at konsolidere og øge viden og kompetence i Europa på en række områder, der vedrører radiologisk beskyttelse og sundhed.

Inden for nuklear fusion er forskningen allerede fuldt integreret på europæisk plan, men det er ikke tilfældet inden for nuklear fission, hvor der vil blive gjort en indsats for en tættere og mere effektiv integration af forskningsaktiviteterne.

Aspekter af relevans for alle dele af programmet er bl.a. videnskabeligt og teknologisk samarbejde med tredjelande og internationale organisationer med henblik på at fremme et effektivt samarbejde inden for vigtige forskningsområder af fælles interesse, formidling og udnyttelse af resultaterne samt forskeruddannelse og forskermobilitet med henblik på at skabe synergi mellem forskning og uddannelse og lette adgangen til store anlæg.

Aktiviteterne under programmet skal, hvor det er nødvendigt, koordineres nøje med aktiviteterne under programmet for Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner som beskrevet i femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse.

a) NØGLEAKTIONER

i) Kontrolleret termonuklear fusion

Mål og FoU-prioriteter

Inden for rammerne af de langsigtede mål for de fusionsaktiviteter, der er omhandlet i femte rammeprogram, er formålet med denne nøgleaktion at videreudvikle det nødvendige grundlag for eventuelt at bygge en forsøgsreaktor (»Next Step«) med henblik på at påvise, at det videnskabeligt og teknologisk lader sig gøre at fremstille fusionsenergi, samt at denne vil være sikker og indebære miljøfordele. På længere sigt vil dette bane vejen for udvikling af en demonstrationsreaktor (DEMO). Denne aktivitet skal ledsages af relevante FoU-aktiviteter inden for fysik og teknologi, som europæisk industri også inddrages i. Inden for rammerne af denne strategi skal arbejdet med eventuelt at bygge en forsøgsreaktor fortsættes inden for et internationalt samarbejde, som f.eks. ITER (International Thermonuclear Experimental Reactor). Denne nøgleaktion bør således videnskabeligt, teknisk, finansielt og organisatorisk sætte Fællesskabet bedre i stand til at træffe afgørelse om og støtte en sådan fremtidig forsøgsreaktor.

Fusionsenergiens bidrag til sikker, miljøvenlig grundlast-elproduktion vil blive undersøgt i en større sammenhæng, der omfatter undersøgelser af de socioøkonomiske aspekter af fusion. Det videnskabelige og tekniske personales mobilitet og uddannelse, formidling af resultater og information af offentligheden udgør en integrerende del af denne nøgleaktion.

Ovennævnte strategi består af følgende tre hovedaktionslinjer:

- Next Step-aktiviteter

Aktiviteterne inden for fusionsfysik og -teknologi tager sigte på, at der - især i de associerede laboratorier, JET og EU's industri - opbygges kompetence til at bygge og drive en forsøgsreaktor. EU's deltagelse i detailprojekteringen af ITER (EDA) fortsættes med henblik på eventuelt at bygge denne.

Forskningsprioriteter: Færdiggørelse af projektet og afslutning af prototypetest og støtteforskning. Færdiggørelse af tekniske udstyrsspecifikationer. Konsolidering af det nødvendige videnskabelige grundlag. Tilpasning af forsøgsreaktorprojektet til mindst ét muligt konkret sted i EU og indledning af en dialog med de potentielle licensmyndigheder. JET gøres fuldstændig driftsklar. Undersøgelse af mulighederne for udvidet anvendelse af JET-anlægget for forskerhold fra organisationer, der er tilknyttet Euratom, for at opnå yderligere viden med henblik på Next Step.

- Konceptforbedringer

Strukturerede aktiviteter inden for fysik skal rettes mod forbedring af grundkoncepterne for fusionsanlæg bl.a. med henblik på forberedelse af Next Step og konceptformuleringen af DEMO.

Forskningsprioriteter: Opførelse, drift og forbedring af fusionsanlæg, som der er truffet beslutning om under det foregående rammeprogram, og modernisering af andre eksisterende anlæg. Diagnostiske midler og midler til at påvirke fusionsplasmaer. Forsættelse af teoretiske undersøgelser. Undersøgelser med henblik på fjernbetjening af en fusionsmaskine. Ud over magnetisk indeslutning - som omfatter den vigtigste tokamak-forskning og opfølgning af en række muligheder såsom stellarator, den sfæriske tokamak og »reversed field pinch« - samordning af medlemsstaternes civile forskningsindsats inden for inertiindeslutning som led i teknologiovervågning og eventuel udformning af alternative koncepter.

- Langsigtet teknologi

Strukturerede aktiviteter inden for teknologi skal udgøre de mere langsigtede forberedelser til demonstrationsreaktoren (DEMO) og dernæst til prototypereaktoren.

Forskningsprioriteter: Udvikling af tritiumdannede kapper og af et referencekonstruktionsmateriale til bygning af moduler til DEMO-projektet. Forundersøgelser af avancerede materialer til DEMO med lav aktivering og høj bestrålingsbestandighed. Ny vurdering af sikkerheden og miljøvirkningerne. Konceptundersøgelse af et referenceprojekt for DEMO.

Endvidere skal de socioøkonomiske aspekter af fusion undersøges. Disse socioøkonomiske undersøgelser skal omfatte en vurdering af de økonomiske omkostninger ved og samfundets accept af fusion sammenholdt med andre energikilder og skal være en hjælp ved vurderingen af fusionsenergiens muligheder for at bidrage til varig energiproduktion. Sammen med de teknologiske aktiviteter skal disse undersøgelser være retningsgivende for programmets fremtidige sigte.

ii) Nuklear fission

Mål og FoU-prioriteter

Hovedformålet er at medvirke til de europæiske nukleare anlægs sikkerhed, at forbedre den europæiske industris konkurrenceevne, at sikre beskyttelsen af arbejdstagerne og offentligheden, at sørge for en sikker og effektiv håndtering og slutdeponering af radioaktivt affald og at udforske mere innovative koncepter, der er bæredygtige, og som potentielt har mere langsigtede økonomiske, sikkerhedsmæssige, sundhedsmæssige og miljømæssige fordele. Forskningen vil i sagens natur hovedsagelig være af videnskabelig eller teknologisk art, men har også en betydelig socioøkonomisk dimension. Et yderligere mål er gennem uddannelse af bidrage til, at der inden for Unionen opretholdes en høj grad af ekspertise og kompetence inden for nuklear fission.

- Eksisterende anlægs sikkerhed under drift

Forskningen skal koncentreres om foranstaltninger, der kan opretholde og forbedre eksisterende anlægs sikkerhed, herunder sikkerhedsaspekter i forbindelse med at forlænge reaktorers levetid.

FoU-prioriteter: Etablering af et fælles grundlag og fælles metoder til bestemmelse af sikker restlevetid. Ældningens virkninger for strukturers og systemers sikkerhed. Forbedring af inspektions- og tilsynsmetoder med henblik på at øge sikkerheden og nedsætte erhvervsmæssig eksponering. Modernisering af kontrolsystemer. Menneske-maskine-grænseflade. Sikkerhedsorganisation og -forvaltning.

- Sikkerhed i forbindelse med brændselskredsløbet

Forskningen skal sigte på udvikling af bedre metoder til vurdering, forvaltning og forøgelse af sikkerheden for hele kredsløbet, herunder også eksisterende reaktorer, for at opnå et bedre grundlag for politiske valg, for at fremme indførelse af den bedste sikkerhedspraksis, som både er omkostningseffektiv og acceptabel i en bredere sammenhæng, og for at øge tilliden i offentligheden. Specielt skal spørgsmål vedrørende forebyggelse og forvaltning af ulykker og en videnskabelig funderet fremgangsmåde til håndtering og deponering af radioaktivt affald tages op.

FoU-prioriteter: Teknologiske aspekter af alvorlige ulykker, strategier og teknikker til forebyggelse, begrænsning og håndtering af situationer under og efter ulykker. Udvikling af et fælles syn på og konsensus om forvaltning og deponering af radioaktivt affald, især langlivet radioaktivt affald, og reduktion af affaldsmængden til et minimum, bl.a. mulighederne for kemisk adskillelse og transmutation af langlivede isotoper til kortlivede. Afprøvning og demonstration af, at deponering i undergrunden er teknisk gennemførligt i dybtliggende depoter, herunder vurdering af depotets ydeevne. De deponerede materialers opførsel på lang sigt og forsøg i stor målestok, herunder også i underjordiske laboratorier, bedre teknikker til sikkerhedsvurdering og -forvaltning, herunder også sociale aspekter. Udvikling af bedste praksis samt vedligeholdelse og ajourføring af databaser, herunder om nedlukning af nukleare anlæg.

- Fremtidige systemers sikkerhed og effektivitet

Forskningen skal koncentreres om at forbedre fremtidige systemers og anlægs sikkerhed og konkurrenceevne med sigte på en bæredygtig udvikling, herunder avancerede og mere ydedygtige brændsler og mere innovative eller grundlæggende nye koncepter for energiproduktion, som byder på fordele med hensyn til omkostninger, sikkerhed (herunder bedre forvaltning af affald og udnyttelse af fissilt materiale), indvirkningen på miljøet og ikke-spredning.

FoU-prioriteter: Innovative koncepter for reaktorer og affaldsforvaltning. Nye former for brændsel, herunder bedre udnyttelse af fissilt materiale. Optimering af brændselskredsløbet som helhed, herunder aspekter vedrørende sikkerhed, sundhed og miljø. Øget passiv sikkerhed og bedre overvågningssystemer. Forlængelse af levetiden for materialer og udstyr med mindre behov for inspektion og vedligeholdelse.

- Strålingsbeskyttelse

Forskningen skal støtte operatører og tilsynsmyndigheder i deres arbejde for at beskytte arbejdstagerne og offentligheden under driften i det nukleare brændselskredsløb, for at forvalte nukleare ulykker og strålerelaterede nødsituationer og for at oprense kontaminerede miljøer. Forskningen skal koncentreres om at opfylde nøgleaktionens mål.

FoU-prioriteter: Integreret risikoforvaltning og optimering af beskyttelsen: tidstro overvågning af eksponering på arbejdspladsen. Støtte til beslutningstagning, udveksling af oplysninger og overvågningsstrategier i forbindelse med uheldsforvaltning. Retablering og langtidsforvaltning af kontaminerede områder.

b) FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING AF GENERISK KARAKTER

Mål og FoU-prioriteter

Målet er at konsolidere og øge viden og kompetence i Europa inden for strålingsbeskyttelse for at gøre brug af ioniserende stråling inden for industri og medicin mere sikker og effektiv, for bedre at kunne evaluere og håndtere den naturlige stråling og for at understøtte udarbejdelse og anvendelse af strålingsbeskyttelsesstandarder.

- Strålingsbeskyttelse og sundhed

Forskningen skal koncentreres om at øge forståelsen af risikoen ved ioniserende stråling, specielt virkningerne af lavdosisstråling, ikke mindst for mennesker, og om at give et bedre skøn over den fare, der er ved lav og lang tids udsættelse for ioniserende stråling.

FoU-prioriteter: Biofysiske og molekylærbiologiske forhold ved tidlige og sene biologiske virkninger og deres indvirkning på sundheden, bl.a. i forbindelse med DNA-læsioner. Epidemiologi. Forebyggelse og behandling af virkninger af bestråling.

- Radioaktive stoffer i miljøet

Forskningsindsatsen skal koncentreres om at tilvejebringe større viden om, hvordan radioaktive stoffer opfører sig i miljøet, så der kan lægges en pålidelig strategi og fastlægges hensigtsmæssig praksis for forvaltning af virkningerne af naturlige og menneskeskabte strålingskilder.

FoU-prioriteter: Radionukliders adfærd og bevægelse i biosfæren. Evaluering af forskellige miljøers sårbarhed over for radioaktiv kontaminering. Koncept- og metodegrundlag for retablering af kontaminerede områder.

- Industrielle og medicinske anvendelser og naturlige strålingskilder

Forskningsindsatsen skal koncentreres om at gøre industriel og medicinsk anvendelse af bestråling mere sikker og effektiv, at forbedre evaluering og forvaltning af eksponering for naturlig stråling og at løse koncepts- og metodespørgsmål med henblik på at opnå en bedre strålingsbeskyttelse.

FoU-prioriteter: Helt nye tilgangsvinkler inden for medicinsk diagnostik og anvendelse af bestråling i industrien. Optimering af strålingsbeskyttelse inden for industrien og lægevidenskaben. Forvaltning af eksponering for naturlig stråling. Risikoopfattelse og -formidling.

- Intern og eksterne dosimetri

Forskningsindsatsen skal rettes mod forbedring af metoderne til måling af eksponering for bestråling fra eksterne eller interne kilder og udvikling af helt nye overvågningsteknikker, hvor man udnytter fremskridtene inden for teoretisk materiallære og digital elektronik.

FoU-prioriteter: Dosimetri fra komplekse strålingsfelter og radioaktive isotoper, der er indtaget. Rekonstituering af dosis. Nye overvågningsteknikker.

c) STØTTE TIL FORSKNINGSINFRASTRUKTURER

Der findes et forholdsvis veletableret samarbejde i Europa mellem kerneforskningsinstitutionerne indbyrdes og mellem dem og andre nukleare organisationer. Det må i fremtiden intensiveres af hensyn til kravet om rationalisering, nedskæringer og reducerede mål, som rammer mange nationale kerneforskningsprogrammer. Mere effektiv integration og bedre udnyttelse af forskningen bliver nødvendig for fortsat sikker brug af kerneenergien og opretholdelse af den europæiske industris konkurrenceevne.

Mål og aktiviteter

Målet er at fremme adgangen til og forbedre sammenhængen i kerneforskningsnettet inden for Fællesskabet, således at de foreliggende ressourcer kan anvendes optimalt til konkurrencemæssig fordel for den europæiske industri, og fortsat at opnå en sikker og acceptabel udnyttelse af den nukleare teknologi.

Store anlæg

Det er yderst vigtigt at have adgang til store anlæg, og den kan gøres lettere gennem fælles anvendelse og samarbejdsprogrammer. Der skal først og fremmest ydes støtte til forskningsanlæg vedrørende ødelæggelse af reaktorkernen, indeslutningskarakteristika, materialeforsøg, acceleratorer, underjordiske laboratorier til undersøgelse af koncepter for affaldsdeponering i dybtliggende geologiske lag og forsøg med dosimetri og radiologi.

Samarbejdsnet

Eksisterende net skal styrkes, og der skal skabes nye, når de helt tydeligt kan hjælpe med til at nå programmets eller endda EU's mål; støtte til omfattende eller vidt forgrenede net, der især behandler væsentlige problemer inden for nuklear sikkerhed, forvaltning og deponering af affald, nedlukning, planlægning af indgreb i tilfælde af ulykker, strålingsbeskyttelse samt nye problemer inden for sikkerhed eller teknologi.

Databaser og vævsbanker

Eksisterende databaser bør konsolideres, og nye bør oprettes, når der er behov for det. Højeste prioritet skal gives til oprettelse eller udvidelser af databaser om nedluknings- og demonteringsteknologi, kvalitet og sikkerhed ved deponering af affald, evaluering af sikkerheden ved hovedkomponenterne, afbødning af virkningerne af alvorlige ulykker samt epidemiologiske undersøgelser. Der oprettes tillige en bank med vævsprøver fra patienter, der behandles med radioterapi, og fra personer, der har været udsat for en nuklear ulykke, med henblik på bl.a. at udvikle fælles epidemiologiske og biologiske undersøgelser af strålingsinducerede skader.

BILAG III

SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR SÆRPROGRAMMETS GENNEMFØRELSE

Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de indirekte FoU-aktioner, der er omhandlet i bilag III til femte rammeprogram, med undtagelse af: i) stipendier til samarbejde med tredjelande og ii) net for forskeruddannelse som defineret i punkt 2 i dette bilag. Endvidere finder følgende særlige bestemmelser for særprogrammets anvendelse:

1. Ledsageforanstaltninger

Ledsageforanstaltningerne består navnlig i:

- undersøgelser til støtte for særprogrammet, herunder forberedelse af fremtidige aktiviteter, og navnlig undersøgelse af de socioøkonomiske aspekter af fusion (f.eks. vurdering af omkostningerne og af accepten fra samfundets side)

- udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper eller videnskabelige og tekniske møder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser, navnlig med henblik på at foretage den undersøgelse af særprogrammet, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram, den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, evalueringen af de indirekte FoU-aktioner eller opfølgningen af deres gennemførelse

- formidling, oplysning og kommunikation, herunder videnskabelige publikationer, udnyttelse af resultater og teknologioverførsel. Formidlingsaktiviteterne skal gennemføres i overensstemmelse med traktatens afsnit II, kapitel 2

- uddannelsesordninger vedrørende de FoU-aktiviteter, der er omfattet af særprogrammet, herunder særlige uddannelseskurser i forbindelse med nøgleaktionen vedrørende nuklear fission. Disse særlige uddannnelseskurser tager sigte på at bevare et højt ekspertise- og kompetenceniveau inden for Fællesskabet. De supplerer de nationale uddannelsesprogrammer, når der viser sig behov for det (f.eks. ekstra gevinst ved EF-samarbejde, nærhedsprincip). Der vil blive lagt særlig vægt på uddannelseskurser, der tager sigte på en hurtig formidling af resultaterne af medlemsstaternes og Fællesskabets forskningsprogrammer

- støtte til programmer for oplysning og hjælp til fordel for forskningsaktører, herunder SMV.

2. Supplerende uddannelsesforanstaltninger

Med henblik på dette særprogram gennemføres følgende to supplerende uddannelsesforanstaltninger, der er af begrænset rækkevidde:

- stipendier til samarbejde med tredjelande, der også omfatter stipendier, som i forbindelse med nøgleaktionen vedrørende nuklear fission giver unge forskere fra central- og østeuropæiske lande og nye uafhængige lande fra det tidligere Sovjetunionen mulighed for ophold ved laboratorier i Fællesskabet, som deltager i gennemførelsen af særprogrammet

- net for forskeruddannelse er net, som oprettes på avancerede eller nye forskningsområder, og forskerne vælger frit, hvilke emner der skal omfatte. De sigter hovedsagelig mod uddannelse af unge forskere, som er på vej mod eller har taget ph.d.-graden.

3. Finansiel deltagelse

Satserne for den finansielle deltagelse i de forskellige indirekte FoU-aktioner er fastsat i bilag III til femte rammeprogram.

I forbindelse med nøgleaktionen vedrørende kontrolleret termonuklear fusion regnes der med deltagelse i særprogrammet som led i associeringskontrakter med medlemsstater (plus Schweiz) eller organisationer i medlemsstater, fællesforetagendet JET, NET-aftalen eller en hvilken som helst relateret multilateral aftale mellem Fællesskabet og de associerede organisationer, (som også tager hensyn til Fællesskabets deltagelse i ITER-EDA) og andre tidsbegrænsede kontrakter, herunder navnlig med organisationer i medlemsstater, der ikke har nogen associering.

I overensstemmelse med punkt 4 i bilag III til femte rammeprogram gennemføres kontrakterne som led i FoU-aktioner med omkostningsdeling. Disse aktioner gennemføres efter procedurer fastlagt i associeringskontrakterne, JET-vedtægterne, NET-aftalen, ITER-EDA-aftalen og andre multilaterale aftaler indgået mellem Fællesskabet og de associerede organisationer og/eller de retlige enheder, der kan oprettes efter udtalelse fra det rådgivende udvalg, der er omhandlet i særprogrammets artikel 6. Der vil blive tilskyndet til at oprette konsortier for de integrerede projekter, der har et fælles mål.

Det femte rammeprograms finansielle deltagelse i associeringers løbende udgifter og i tidsbegrænsede kontrakter sker normalt med en fast årlig sats på omkring 25 %. Efter høring af det rådgivende udvalg, der er omhandlet i særprogrammets artikel 6, kan Kommissionen finansiere:

- investeringsomkostningerne i nærmere bestemte projekter, som har fået tildelt en særlig prioriteret status af det rådgivende udvalg, der er omhandlet i særprogrammets artikel 6, med en fast sats på 45 %

- nærmere bestemte aktiviteter (såsom en mulig anvendelse af JET-anlæggene efter 1999), som gennemføres under en multilateral aftale mellem Euratom og associerede organisationer eller en retlig enhed, med en sats på højst 75 %

- indkøb og tjenesteydelser, som kun kan tilvejebringes af industrien, med en sats på højst 100 %

I de projekter og aktiviteter, der modtager et finansielt bidrag på op til 45 % eller 75 %, har alle de associeringer og organisationer, der deltager i nøgleaktionen vedrørende kontrolleret termonuklear fusion, ret til at deltage i de praktiske eksperimenter med dette udstyr. Reglerne for Fællesskabets deltagelse i fællesforetagendet JET er fastlagt i de vedtægter for dette fællesforetagende, som Rådet vedtog ved afgørelse 78/471/Euratom af 30. maj 1978 om oprettelse af fællesforetagendet Joint European Torus (JET) (1).

Reglerne for Fællesskabets deltagelse i detailprojekteringen af ITER (ITER-EDA) er fastlagt i EDA-aftalen (2), dens protokol 2 og ledsagedokumenterne (3) og i ændringen med henblik på forlængelse af EDA-aftalen og de hermed forbundne arrangementer (4).

4. Supplerende bestemmelser vedrørende regler for deltagelse

De aftaler, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, andet afsnit, i reglerne for deltagelse, omfatter også aftaler, der er indgået mellem Fællesskabet og associerede organisationer og/eller virksomheder. Det udvalg, der er omhandlet i artikel 6 i særprogrammet skal høres om disse aftaler.

I overensstemmelse med bilag II til femte rammeprogram og artikel 5, stk. 3, i reglerne for deltagelse kan retlige enheder etableret i central- og østeuropæiske lande eller lande i det tidligere Sovjetunionen modtage finansiering fra femte rammeprogram inden for nuklear fission, såfremt de ved deres deltagelse yder et væsentligt bidrag til særprogrammets mål, som ikke kan skaffes på anden måde.

5. Koordineringsbestemmelser

Kommissionen sørger - inden for programmet - for, at de indirekte FoU-aktioner indbyrdes supplerer hinanden, navnlig ved at gruppere dem omkring en fælles målsætning og ved at undgå dobbeltarbejde, under hensyntagen til legitime interesser hos forslagsstillerne til indirekte FoU-aktioner.

Der sørges så vidt muligt også for koordinering mellem aktionerne under særprogrammet og aktioner, der gennemføres under:

- andre særprogrammer, der gennemføres under femte rammeprogram,

- programmerne for forskning, teknologisk udvikling og demonstration til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 182/1999/EF af 22. december 1998 om femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1998-2002) (5)

- andre europæiske forskningsrammer, herunder Eureka og Cost

- andre fællesskabsinstrumenter, som er af interesse for forskningen.

Samordningen består i:

i) indkredsning af fælles emner eller prioriteringer, som navnlig fører til:

- udveksling af oplysninger

- udførelse af arbejde, der er vedtaget i fællesskab, og som blandt andet indebærer fælles gennemførelse af en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 8 i reglerne for deltagelse

ii) omfordeling af forslag til indirekte FoU-aktioner mellem særprogrammet og særprogrammerne for forskning, teknologisk udvikling og demonstration i femte EF-rammeprogram.

(1) EFT L 151 af 7.6.1978, s. 10. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse 98/585/Euratom (EFT L 282 af 20.10.1998, s. 65).

(2) EFT L 244 af 26.8.1992, s. 13.

(3) EFT L 114 af 5.5.1994, s. 25.

(4) EFT L 335 af 10.12.1998, s. 61.

(5) EFT L 26 af 1.2.1999, s. 1.