*****

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 14. juli 1987

om metoder, der skal anvendes til paavisning af restkoncentrationer af stoffer med hormonal virkning og stoffer med thyreostatisk virkning

(87/410/EOEF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets direktiv 85/358/EOEF af 16. juli 1985 om supplering af direktiv 81/602/EOEF om forbud mod visse stoffer med hormonal virkning og mod stoffer med thyreostatisk virkning (1), aendret ved forordning (EOEF) nr. 3768/85 (2), saerlig artikel 5, og

ud fra foelgende betragtninger:

Ifoelge artikel 5, stk. 2, i direktiv 85/358/EOEF paahviler det Kommissionen efter fremgangsmaaden i artikel 11 i naevnte direktiv at fastsaette analysemetoderne for proever, der skal anvendes til undersoegelse for restkoncentrationer af stoffer med hormonal virkning og stoffer med thyreostatisk virkning;

ifoelge artikel 4, stk. 1, litra b), i Raadets direktiv 64/433/EOEF af 26. juni 1964 om sundhedsmaessige problemer i forbindelse med handel med fersk koed inden for Faellesskabet (3), senest aendret ved direktiv 86/587/EOEF (4), og artikel 11, stk. 4, andet afsnit, i Raadets direktiv 85/397/EOEF af 5. august 1985 om sundhedsmaessige og veterinaerpolitimaessige problemer i forbindelse med handelen inden for Faellesskabet med varmebehandlet maelk (5), aendret ved forordning (EOEF) nr. 3768/85, skal undersoegelserne for restkoncentrationer foretages efter videnskabeligt anerkendte og i praksis gennemproevede metoder, saerlig saadanne som er fastsat i EF-direktiver eller i andre internationale forskrifter;

bestemmelsen af analysemetoder for proever omfatter definition af de analyseprocesser, der skal anvendes, de regler, der skal foelges for proeveudtagningen og kriterierne vedroerende analysernes gennemfoerelse;

de analyseprocesser, der benyttes, skal vaere tilstraekkeligt foelsomme til paavisning af tilstedevaerelsen af restkoncentrationer af stoffer med hormonal virkning og stoffer med thyreostatisk virkning;

proeveudtagningen udgoer en vaesentlig del af analysemetoden; der boer derfor vedtages regler vedroerende indsamlingen af proever;

Raadet vedtog den 20. december 1985 direktiv 85/591/EOEF om indfoersel af faelles proeveudtagnings- og analysemetoder til kontrol af levnedsmidler (6); med henblik paa denne beslutning boer der tages hensyn til de kriterier, der omhandles i punkt 1 i bilaget til naevnte direktiv;

de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den staaende Veterinaerkomité -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Foelgende analysemetoder er tilladt til paavisning af restkoncentrationer af stoffer med hormonal virkning og stoffer med thyreostatisk virkning:

- Immunoassay (IA)

- Tyndtlagskromatografi (TLC)

- Hoejtryksvaeskekromatografi (HPLC)

- Gaskromatografi (GC)

- Massespektrometri (MS)

- Spektroskopi (SP).

Artikel 2

Proeveudtagningen foretages efter foelgende regler:

1. proeven skal vaere stor nok til at muliggoere en korrekt analyse, til at gentage denne analyse og foretage bekraeftende proever;

2. proeverne skal maerkes, saaledes at det er muligt at identificere dem paa alle undersoegelsens trin;

3. pakning, opbevaring og transport af proeverne maa ikke beskadige dem eller forringe undersoegelsesresultatet.

Artikel 3

Kriterierne vedroerende gennemfoerelse af analyserne er fastlagt i bilaget.

Artikel 4

Inden den 1. januar 1991 vil denne beslutning blive taget op til revision paa grundlag af den nyeste videnskabelige og tekniske viden.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 14. juli 1987.

Paa Kommissionens vegne

Frans ANDRIESSEN

Naestformand

(1) EFT nr. L 191 af 23. 7. 1985, s. 46.

(2) EFT nr. L 362 af 31. 12. 1985, s. 8.

(3) EFT nr. 121 af 29. 7. 1964, s. 2012/64.

(4) EFT nr. L 339 af 2. 12. 1986, s. 26.

(5) EFT nr. L 226 af 24. 8. 1985, s. 13.

(6) EFT nr. L 372 af 31. 12. 1985, s. 50.

BILAG

KAPITEL I: GENERELLE KRITERIER

Indledning

Til objektiv bedoemmelse af metoder til paavisning af reststoffer er der behov for kvantitative oplysninger om visse standardkarakteristika ved disse metoder. Herudover skal der opstilles kvantitative krav til nogle af disse karakteristika, bl.a. under hensyntagen til formaalet med metoden (f. eks. screening, kvantitativ bestemmelse, bekraeftelse). I dette kapitel defineres de i bilaget til direktiv 85/591/EOEF fastlagte kriterier, naar de skal anvendes til kontrol med rutinemetoder til analyse af rester af stoffer med hormonal virkning og stoffer med thyreastatisk virkning.

Definitioner

i) Specificitet

Specificeret er en metodes evne til at skelne mellem analysanden og andre stoffer. Dette karakteristikum afhaenger foerst og fremmest af det anvendte maaleprincip. Oplysninger om specificitet skal i hvert fald vedroere alle de stoffer, som maa forventes at give udslag, naar det beskrevne maaleprincip anvendes, f. eks. det paagaeldende reststofs homologe og analoge stoffer samt metabolitter. Paa grundlag af oplysninger om metodens specificitet skal det vaere muligt kvantitativt at beregne i hvilken grad, metoden kan skelne mellem analysanden og de andre stoffer under de givne forsoegsbetingelser.

ii) Rigtighed

I naervaerende dokument benyttes rigtighed om gennemsnitsvaerdiens rigtighed. Den definition, der skal anvendes her, er fastlagt i ISO 3534-1977 under 2.83 (gennemsnitsvaerdiens rigtighed: graden af overensstemmelse mellem den sande vaerdi og den gennemsnitlige vaerdi, som ville blive opnaaet ved anvendelse af forsoegsmetoden et meget stort antal gange).

Bemaerk: De vigtigste begraensninger for rigtighed er:

a) tilfaeldige fejl

b) systematiske fejl, f. eks. genfinding i ringe omfang

Ved et meget stort antal forsoeg naermer gennemsnitsvaerdiens rigtighed sig den systematiske fejl.

Med henblik paa gennemgang af en metode paa grundlag af skriftlig dokumentation skal antallet af forsoeg anfoeres.

Det maal for rigtighed, der skal anvendes, er forskellen mellem referencematerialets maalte gennemsnitsvaerdi og den sande vaerdi, udtrykt i procent af den sande vaerdi.

iii) Praecision:

Repeterbarhed (i samme laboratorium) og reproducerbarhed (i samme laboratorium og i andre laboratorier); variation.

Den statistiske betegnelse »praecision« skal anvendes i henhold til definitionen i ISO 3534-1977 2.84 (praecision: graden af overensstemmelse mellem resulater, der er opnaaet ved at anvende forsoegsmetoden flere gange under naermere fastsatte betingelser).

I henhold til bilaget til direktiv 85/591/EOEF skal praecisionsvaerdierne for analysemetoder, der skal anvendes i henhold til direktivets bestemmelser, fastlaegges paa grundlag af en faellesafproevning, saa vidt muligt udfoert i henhold til ISO 5725-1986. Repeterbarhed og reproducerbarhed er defineret i ISO 5725-1986.

Til foreloebig udvaelgelse af mulige metoder paa grundlag af skriftlig dokumentation er det tilstraekkeligt, at der foreligger oplysninger om repeterbarhed. Betegnelsen repeterbarhed, som anvendes her, er defineret i ISO 3534-1977, punkt 2.85 a) (repeterbarhed: graden af overensstemmelse mellem paa hinanden foelgende resultater, der opnaas med den samme metode paa identisk proevemateriale og under de samme betingelser (samme person, samme apparatur, samme laboratorium og med korte tidsintervaller)).

Det maal for repterbarhed, der skal anvendes, er variationskoefficientensom defineret i ISO 3534-1977, punkt 2.35 (variationskoefficient: forholdet mellem standardafvigelsen og det aritmetiske gennemsnits absolutte vaerdi). iv) Paavisningsgraense

Paavisningsgraensen er det mindste maalte indhold, paa grundlag af hvilket det med rimelig statistisk sikkerhed er muligt at paavise analysandens tilstedevaerelse. Paavisningsgraensen svarer til gennemsnittet af det maalte indhold i repraesentative blindproeveoploesninger (n 20) plus tre gange gennemsnittets standardafgivelse.

Bemaerk Hvis faktorer som f. eks. koen eller alder ventes at kunne indvirke paa metodens karakteristika, kraeves der et saet blindproever for hver enkelt homogen population, som metoden skal anvendes paa.

v) Foelsomhed

Foelsomhed er et maal for en metodes evne til at skelne mellem smaa forskelle i indholdet af analysand. I naervaerende dokument defineres foelsomhed som kalibreringskurvens haeldning ved det givne niveau.

vi) Praktisk anvendelighed og anvendelsesomraade

Praktisk anvendelighed er en ikke-standardiseret egenskab ved en analysemetode. Den afhaenger af formaalet med metoden og bestemmes af diverse krav, som f. eks. produktivitet og omkostninger.

Anvendelsesomraadet angives med en fortegnelse over de produkter, som den udvalgte metode kan anvendes paa i den foreliggende form eller med mindre aendringer.

vii) Andre kriterier, som kan fastsaettes efter behov

Bestemmelsesgraense

Bestemmelsesgraensen er det laveste indhold af analysand, som, hvis den faktisk er til stede, kan paavises med rimelig statistisk sikkerhed, og som kan identificeres efter metodens identifikationskriterier. Hvis baade rigtighed og praecision er konstant i et koncentrationsomraade omkring paavisningsgraensen, svarer bestemmelsesgraensen til gennemsnittet af det maalte indhold i repraesentative blindproeveoploesninger plus seks gange gennemsnittets standardafvigelse.

Graense for kvantitativ bestemmelse

Graensen for kvantitativ bestemmelse er det mindste maalte indhold af analysanden, som det er muligt at bestemme med en naermere fastlagt grad af rigtighed og repeterbarhed (i samme laboratorium).

Krav med hensyn til rigtighed og repeterbarhed

Rigtighed:

Ved gentagne analyser af referencestoffet maa gennemsnitsvaerdiens afvigelse fra den sande vaerdi, udtrykt i procent af den sande vaerdi, ikke overskride foelgende graenser:

1.2 // // Graenser // - sand vaerdi op til 1 mg/kg: // - 50 % til + 20 % // - sand vaerdi over 1 mg/kg og op til 10m g/kg: // - 30 % til + 10 % // - sand vaerdi over 10 mg/kg: // - 20 % til + 10 %

Repeterbarhed:

Ved gentagne analyser af referencestoffet maa gennemsnittels variationskoefficient (C.V.) ikke overskride foelgende vaerdier:

1.2 // // C.V. // - gennemsnit op til 1 mg/kg: // 0,30 // - gennemsnit over 1 mg/kg og op til 10 mg/kg: // 0,20 // - gennemsnit over 10 mg/kg: // 0,15

Kalibreringskurver:

Hvis metoden afhaenger af kalibreringskurver, skal foelgende oplysninger gives:

- den matematiske formel, som beskriver kalibreringskurven

- tilvaerdierne for kalibreringskurvernes parametre med 95 % konfidensintervaller

(under optimale betingelser)

- acceptable intervaller, inden for hvilke kalibreringskurvens parametre kan variere fra dag til dag

- kalibreringskurvens arbejdsomraade

- oplysninger om variablernes varians, som i hvert fald gaelder for kalibreringskurvens arbejdsomraade. Foelsomhed over for paavirkninger

For alle forsoegsbetingelser, som kan variere i praksis (f. eks. reagensernes stabilitet, proevestoffets sammensaetning, pH, temperatur), skal alle aendringer, som kan paavirke analyseresultaterne, angives.

Hvis det vides, at visse stoffer kan paavirke bestemmelsen af analysanden, skal dette ligeledes angives, sammen med eventuelle forslag til loesning af problemet. Det er af stoerste betydning, at paavirkninger fra det paagaeldende mediums bestanddele undersoeges. Derfor skal den stoerste proeveaekvivalens, som ikke har nogen indflydelse paa bestemmelsen af analysanden (efter en naermere angivet oprensning af proever), i hvert fald angives.

Forholdet mellem tolerancevaerdier og analysegraenser

For stoffer med en tolerance paa nul skal analysemetodens bestemmelsesgraense vaere tilstraekkelig lav til, at saadanne reststofniveauer, som generelt kan forventes efter ulovlig brug, vil blive opdaget med en sandsynlighed paa mindst 95 %.

For stoffer, hvis toleranceniveau er fastsat til det hoejeste naturlige fysiologiske niveau, maa graensen for kvantitativ bestemmelse ikke overskride den paagaeldende tolerance minus tre gange den standardafvigelse, som metoden udviser for et proevestof paa toleranceniveauet.

Referencestof

Et referencestof er en stofproeve eller et tilberedt stof, hvoraf en eller flere egenskaber er bestemt med tilstraekkelig noejagtighed til, at det kan anvendes til kalibrering af et apparat eller efterproevning af en maalemetode. Certificeringen skal vaere baseret paa en teknisk tilfredsstillende procedure.

Hvis der ikke er noget referencestof, kan de relevante parametre vurderes ved at analysere proeveoploesningen tilsat en kendt maengde analysand.

KAPITEL II: KVALITETSKRITERIER FOR FORTOLKNING AF RESULTATERNE

1.2,3 // 1. // Fortegnelse over forkortelser og symboler // // Analyse generelt // 1.2.3 // // GC // = gaschromatografi // // HPLC // = hoejtryksvaeskechromatografi // // HPTLC // = hoejtydende tyndtlagschromatografi // // HRMS // = massespektrometri med hoej oploesningsevne // // IA // = immunoassay // // IR // = infraroed // // UV // = ultraviolet // // LRMS // = massespektrometri med lav oploesningsevne // // MS // = massespektrometri // // RIA // = radioimmunoassay // // SP // = spektroskopi, f.eks. diodearray // // TLC // = tyndtlagschromatografi // // / // = off-line koblede teknikker // // - // = on-line koblede teknikker 1.2,3 // // f.eks. HPLC/GC-MS = off-line HPLC efterfulgt af GC med on-line MS. // 1.2.3 // // For RIA: // // // cpm // = counts per minut // // dpm // = disintegrations per minut // // T // = samlet radioaktivitet (cpm eller dpm) tilfoert en proeve (impulser pr. minut) [henfald pr. minut] // // B // = radioaktiviteten i den bundne del af en proeve // // Bo // = radioaktiviteten i den bundne del af en blindproeve // // B/Bo // = radioaktiviteten i den bundne del af en proeve i forhold til radioaktiviteten i en blindproeve (»del af binding i forhold til nul-binding«) // // %B/Bo // = radioaktiviteten i den bundne del af en proeve udtrykt som procent af blindproeven // // Bo/T // = radioaktiviteten i den bundne del af en blindproeve i forhold til den tilfoerte aktivitet (»del af nul-binding i forhold til den samlede radioaktivitet«) // // NSB // = ikke-specifik binding = aspecifik binding (ASB) // // For MS: // // // amu // = atommasseenhed // // CI // = kemisk ionisering // // EI // = electron impact ionisering // // MID // = multipel ion detektion // // M // = masse // // Z // = ladning // // HFB // = heptafluorsmoersyre eller heptafluorbutyrylderivat // // MOX // = methoximderivat // // TMS // = trimethylsilylderivat // // MOX-TMS // = methoxim- og trimethylsilyderivat // // F+ // = fragmention // // (F+1)+ // = naturlig isotopsatellit, 1 M/Z hoejere end den tilsvarende fragmention, der bestaar af de dominerende isotoper // // M+ // = molekylarion // // (M+1)+ // = naturlig isotopsatellit, 1 M/Z hoejere end den tilsvarende molekylarion, der bestaar af de dominerende isotoper. 1.2,3 // 2 // Indledning // // Kvalitetskriterierne for fortolkning af analyseresultater skal anvendes af laboratorier, der udfoerer analyser til paavisning af rester af hormonalt eller thyreostatisk virkende stoffer, i overensstemmelse med kravene i dette kapitel. Kvalitetskriterierne gaelder for kvalitativ analyse og tager sigte paa at undgaa falske positive resultater. Analyseresultaterne skal opfylde de kvalitetskriterier, der er fastlagt for den anvendte paavisningsmetode, for at kunne foere til en positiv konklusion. // 3. // Definitioner vedroerende tilsstedevaerelsen af en analysand // 3.1. // Analysand: en bestanddel af en proeveoploesning, hvis tilstedevaerelse skal paavises. Betegnelsen »analysand« omfatter i givet fald derivater af analysanden, der dannes under analysen. // 3.2. // Standardstof: et veldefineret stof af den stoerst mulige renhed, saaledes at det kan anvendes som referencestof i analysen. // 3.3. // Positiv: analysandens tilstedevaerelse i proeveoploesningen er bevist efter denne metode, naar de generelle kriterier og kriterierne for den relevante paavisningsmetode er opfyldt. Resultatet af analysen er »positivt«. // 3.4. // Negativ: resultatet af analysen anses for »negativt«, hvis kriterierne for den paagaeldende metode ikke er opfyldt, eller hvis analysen ikke viser, at analysanden er til stede i proeveoploesningen over bestemmelsesgraensen. // 3.5. // Co-chromatografi: foelgende metode anvendes. Inden chromatograferingen opdeles den oprensede proeveoploesning i to dele: // // (a) den ene del chromatograferes uden videre // // (b) det standardstof, der svarer til det stof, der skal paavises, tilsaettes til den anden del, og denne blandede oploesning af analysand og standardstof chromatograferes. // // Maengden af tilsat standardstof skal nogenlunde svare til den skoennede maengde analysand. // 4. // Almindelige betragtninger vedroerende den samlede analysemetode // 4.1. // Generelle kriterier for metoden som helhed // // Det skal vaere bevist, at metoden kan skelne mellem analysanden og alle kendte interfererende stoffer i det givne medium. // // Analysandens fysiske og kemiske adfaerd under analysen boer ikke kunne skelnes fra standardstoffets adfaerd i det givne medium. // 4.2. // Generelle kriterier for separtionsmetoder // // Referenceproeveoploesninger, der indeholder kendte maengder af analysanden, skal gennemgaa hele analyseproceduren samtidig, sammen med hver enkelt serie proeveoploesninger, der analyseres. Subsidiaert kan der tilsaettes en intern standard til proeveoploesningerne. // 4.3. // Kriterium for eventuel off-line fysisk og/eller kemisk forudgaaende opkoncentrering, oprensning og separation // // Analysanden er til stede i den fraktion, der er karakteristisk for det tilsvarende standardstof i det givne medium. // 4.4. // Kriterium for eventuel on-line separation (f.eks. GC) // // Analysanden elueres med den retentionstid, der er karakteristisk for det tilsvarende standardstof i det givne medium. // 4.5. // Tilberedning af proeveoploesningen // // Proeveoploesningen tilberedes paa grundlag af laboratorieproeveoploesningen paa en saadan maade, at der er stoerst mulig chance for at paavise analysanden, saafremt denne er til stede. // 4.6. // Tilberedning af analyseproeven // // Analyseproeven tilberedes paa grundlag af proeveoploesningen paa en saadan maade, at der er stoerst mulig chance for at paavise analysanden, saafremt denne er til stede. // 5. // Kvalitetskrav til bestemmelse af en analysand ved hjaelp af RIA // // Til screening-formaal: // 5.1. // Kalibreringskurvens arbejdsomraade skal specificeres og skal normalt daekke et koncentrationsomraade paa mindst én dekade. // 5.2. // Der skal medtages kontrolproeveoploesninger i hvert assay. Koncentrationsniveauer: 0 samt i den nedre, mellemliggende og oevre del af arbejdsomraadet. Resultaterne herfor skal vaere paa linje med tidligere assays. // 5.3. // Ved bestemmelsesgraensen skal variationskoefficienten vaere mindre end 0,15 for kontrolproeveoploesningerne. // 5.4. // Der kraeves mindst seks kalibreringspunkter, passende fordelt paa kalibreringskurven. // 5.5. // Genfindingen skal kontrolleres og specificeres. // 5.6. // Kalibreringskurven skal have sit hoejeste praecisionsniveau omkring bestemmelsesgraensen. // 5.7. // Passende kvalitetskontrolparametre skal vaere paa linje med parametrene for foregaaende analyser, f.eks. Bo/T, NSB samt kalibreringskurvens haeldning og skaeringspunkt. // // Bemaerk: Selv om disse kvalitetskrav opfyldes, kan man ikke udelukke muligheden for falske positive resultater, som skyldes systematiske fejl, saasom antistof-krydsreaktioner, eller indflydelse fra ikke-repraesentativt proevestof. // 6. // Kriterier for identifikation af en analysand ved hjaelp af GC // 6.1. // Analysanden boer elueres med den retentionstid, der er karakteristisk for den tilsvarende standardoploesning. // 6.2. // Det naermeste top-maksimum i chromatogrammet boer vaere adskilt fra den top, der tilskrives analysanden, med mindst én hel bredde i halv hoejde. // 6.3. // Til identifikation skal der desuden altid gennemfoeres co-chromatografi i GC-fasen. Herved skal kun den top, der antages at tilhoere analysanden, blive stoerre, og bredden i halv hoejde skal vaere inden for den oprindelige bredde ± 10 %. Dette krav kan betragtes som opfyldt, naar retentionstiderne er identiske inden for 10 % af topbredden i halv hoejde. // 7. // Kriterier for identifikation af en analysand ved hjaelp af TLC eller HPTLC // 7.1. // Analysandens Rf-vaerdi(er) skal stemme overens med den (de) Rf-vaerdi(er), der er karakteristisk(e) for standardstoffet. Dette krav er opfyldt, naar analysandens Rf-vaerdi(er) ligger inden for ± 3 % af standardstoffets Rf-vaerdi(er) under de samme betingelser. // 7.2. // Analysandens udseende maa ikke kunne skelnes fra standardstoffets udseende. // 7.3. // Centrum af den stofplet, der er naermest den plet, der tilhoerer analysanden, skal vaere adskilt herfra med mindst halvdelen af summen af pletternes diameter. // 7.4. // Til identifikation skal der desuden altid gennemfoeres co-chromatografi i TLC-fasen. Herved skal kun den plet, der antages at tilhoere analysanden, blive kraftigere; der maa ikke fremkomme en ny plet, og udseendet maa ikke aendres. // 7.5. // Til bekraeftelse er todimensional TLC obligatorisk. // 8. // Kriterier for identifikation af en analysand ved hjaelp af HPLC-SP // 8.1. // Boelgelaengden for maksimal absorption i analysandens UV-spektrum skal vaere den samme som standardstoffets med en afvigelsesmargen, der afhaenger af detektionssystemets oploesning. Ved diode-array-detektion ligger denne typisk inden for ± 2 nm. // 8.2. // Analysandens spektrum maa ikke visuelt adskille sig fra standardstoffets spektrum for de dele af de to spektre, hvor den relative absorbans er 10 %. Dette kriterium er opfyldt, naar de samme maksima er til stede, og naar forskellen mellem de to spektre ikke paa noget iagttaget punkt overstiger 10 % af standardstoffets absorbans. // 8.3. // Til identifikation skal der altid gennemfoeres co-chromatografi i HPLC-fasen. Herved skal kun den top, der antages at tilhoere analysanden, blive stoerre. // 9. // Kriterier for identifikation af en analysand ved hjaelp af TLC-SP eller HPTLC-SP // 9.1. // Analysandens Rf-vaerdi(er) skal stemme overens med den (de) Rf-vaerdi(er), der er karakteristiske(e) for standardstoffet. Dette krav er opfyldt, naar analysandens Rf-vaerdi(er) ligger inden for ± 3 % af standardstoffets Rf-vaerdi(er) under de samme betingelser. // 9.2. // Analysandens udseende maa ikke kunne skelnes fra standardstoffets udseende. // 9.3. // Centrum af den stofplet, der er naermest den plet, der tilhoerer analysanden, skal vaere adskilt herfra med mindst halvdelen af summen af pletternes diameter. // 9.4. // Til identifikation skal der desuden altid gennemfoeres co-chromatografi i TLC-fasen. Herved skal kun den plet, der antages at tilhoere analysanden, blive kraftigere; der maa ikke fremkomme en ny plet. // 9.5. // Boelgelaengden for maksimal absorption i analysandens spektrum skal vaere den samme som standardstoffets med en afvigelsesmargen, der afhaenger af detektionssystemets oploesning. // 9.6. // Analysandens spektrum maa ikke visuelt adskille sig fra standardstoffets spektrum. // 10. // Kriterier for identifikation af en analysand ved hjaelp af GC-HRMS // 10.1 // For at kunne klassificere resultaterne som maalinger med hoej oploesningsevne, skal de vaere opnaaet med en oploesningsevne over 9 500, med et minimum mellem nabotoppe paa hoejst 10 % af tophoejderne. // 10.2. // Forholdet mellem intensiteterne af ionerne F+ og (F+1)+ eller af M+ og (M+1)+ fra standardstofderivatet skal svare til den teoretiske vaerdi inden for en margen paa A %. // 10.3. // Analysandderivatets fragmentmasse (bestemt ved hjaelp af topsammenligning) skal svare til den teoretiske vaerdi af tilsvarende referencestofderivat inden for en margen paa B amu. // // Bemaerk: For en raekke anaboliske stoffer er der i tabel 1 i tillaegget som eksempel angivet vaerdier for A og B. Metoden er imidlertid ikke begraenset til anaboliske stoffer, men kan anvendes generelt. // 11. // Kriterier for identifikation af en analysand ved hjaelp af GC-LRMS // 11.1. // Kriterier for gaschromatografi // 11.1.1. // Analysandens retentionstid ved GC skal vaere den samme som referencestandardernes med en margen paa ± 5 sekunder. // 11.1.2 // Hvis der anvendes intern standard, skal analysandens relative retentionstid (B/A) svare til standardstoffets relative retentionstid med en margen paa ± 5/A i det givne medium, hvor // // A= den interne standards absolutte retentionstid i sekunder // // B= analysandens absolutte retentionstid i sekunder. // 11.2. // Kriterier for massespektroskopi // 11.2.1. // Alle de undersoegte ioner skal vaere afledt af analysand, der er elueret med én bestemt retentionstid. // 11.2.2. // Mindst to og helst flere ioners intensitet skal bestemmes. // // Bemaerk: Til utvetydig identifikation af en analysand maa der udvaelges et passende antal ioner, idet antallet afhaenger af det paagaeldende stof og de valgte ioners specificitet. For hovedparten af derivaterne af de i tabel 2 til 6 i tillaegget anfoerte anaboliske stoffer anbefales det, at der udvaelges mindst fire ioner. // 11.2.3. // De paaviste ioners relative intensitet, udtrykt i procent af intensiteten af den ion, der har hoejest intensitet (basistop), skal vaere den samme som de relative intensiteter for den paagaeldende referencestandard, inden for en margen paa ± 20 % (CI mode) eller ± 10 % (EI mode). // 11.2.4. // Standardstoffets molekylarion skal om muligt vaere til stede i analysandens MID-spektrum. // // Bemaerk: I tabel 2 til 6 i tillaegget er der som eksemplar anfoert nogle oplysninger om molekylarionerne og fragmentionerne af TMS- MOX-TMS-, MOX- og HFB-derivaterne af et antal anaboliske stoffer og beslaegtede forbindelser. Kriterierne er imidlertid ikke begraenset til disse derivater, men kan anvendes generelt. // 12. // Kriterier for identifikation af en analysand ved hjaelp af IR-spektorskopi // 12.1. // Definition af egnede toppe // // Egnede toppe er absorptionsmaksima i standardstoffets IR-spektrum, der opfylder foelgende krav: // 12.1.1. // Absorptionsmaksimummet ligger i boelgetalsomraadet 1 800-500 cm-1. // 12.1.2. // Absorptionens intensitet er ikke mindre end: // 12.1.2.1. // en specifik molaer absorbanskoefficient paa // // - 40 i forhold til nullinjen og // // - 20 i forhold til grundlinjen // // eller // 12.1.2.2. // en relativ absorbans paa // // - 12,5 % af absorbansen af den mest intense top i omraadet 1 800-500 cm-1, naar begge maales i forhold til nullinjen, og // // - 5 % af absorbansen af den mest intense top i omraadet 1 800-500 cm-1, naar begge maales i forhold til deres grundlinje. // // Bemaerk: Skoent egnede toppe i henhold til 12.1.2.1 kan foretraekkes af teoretiske grunde, er toppene i henhold til 12.1.2.2 lettere at bestemme i praksis. // 12.2. // Antal egnede toppe // // Der kraeves mindst seks egnede toppe. // 12.3. // Kodning af egnede toppe // // De egnede toppes noejagtige placering i hele boelgetal fungerer som objektive og digitaliserede parametre for bedoemmelsen af proevestoffers spektre. // // Bemaerk: I tabel 7 i tillaegget er egnede toppe i TR-spektrene af 49 anaboliske stoffer og beslaegtede forbindelser anfoert. Metoden er imidlertid ikke begraenset til anaboliske stoffer, men kan anvendes generelt. // 12.4. // Anvendelse af tabeller over egnede toppe // 12.4.1. // Toppenes placering i analysandens IR-spektrum sammenlignes med placeringen af de egnede toppe i standardstoffets IR-spektrum. // 12.4.2 // Antallet af toppe i analysandens IR-spektrum, hvis frekvenser svarer til en egnet top i standardstoffets IR-spektrum, inden for en margen paa ± 1 cm-1, bestemmes. // 12.4.3. // Standardstoffets »overensstemmelse« med analysandens spektrum beregnes. // 12.4.4. // Definition af »overensstemmelse« // // »Overensstemmelse« er den procentdel af egnede toppe, der findes i analysandens IR-spektrum. // 12.5. // Kriterier // 12.5.1. // »Overensstemmelsen« skal vaere mindst 50 %. // 12.5.2. // Denne fremgangsmaade kan kun anvendes paa absorptionstoppe i proeveoploesningens spektrum med en intensitet paa mindst tre gange stoejen mellem toppene.

TILLAEG

TABEL 1

Oplysninger til bekraeftelse af anabolika ved hjaelp af HRMS

1.2,3.4,5.6,7 // // // // // Derivat (1) // Ion-masse // Intensitetsforhold // Ion-masse // // // 1.2.3.4.5.6.7 // // F+ ion eller M+ ion, M/Z nominel vaerdi (amu) // (F+1)+ ion eller (M+1)+ ion, M/Z nominel vaerdi (amu) // Teoretisk vaerdi // A margen (%) // Ion-masse M/Z Teoretisk vaerdi (2) (amu) // B M/Z margen (amu) // // // // // // // // DES-TMS // M+ 412 // 413 // 0,3777 // 8 // 412,2254 // 0,0012 // DE-TMS // M+ 410 // 411 // 0,3772 // 8,5 // 410,2097 // 0,0012 // HEX-TMS // F+ 207 // 208 // 0,1889 // 17 // 207,1205 // 0,0007 // NT-TMS // M+ 346 // 347 // anv. ikke // // 346,2328 // 0,0015 // NT-TMS // F+ 256 // 257 // anv. ikke // // 256,1827 // 0,0015 // NT-MOX-TMS // M+ 375 // 376 // anv. ikke // // 375,2593 // 0,0015 // epi NT-MOX-TMS // M+ 375 // 376 // anv. ikke // // 375,2593 // 0,0015 // E2-di-TMS // M+ 416 // 417 // anv. ikke // // 416,2567 // 0,0015 // // // // // // // 1.2 // (1) DES // = diethylstilboestrol, // DE // = dienoestrol, // HEX // = hexoestrol, // NT // = 19-nortestosteron-17ss (nandrolon), // epi NT // = 19-nortestosteron-17a, // E2 // = oestradiol-17-ss.

(2) Veregnet p vasis af PS-12-isotop = 12,0000 amth.

TAVEL 2

TMS-derioater af en raekke anavolika og veslaegtede forvindelser

Ioner, der skal anoendes til vekraeftelse oed ixaelp af LRMS (EI mode)

1.2.3,6 // // // // // MO // M/Z (1) // // // 1.2.3.4.5.6 // // // // // // // Dienoestrol // 410 // 410

// 395 // 381 // // Dietivlstilvoestrol // 412 // 412

// 397 // 383 // // 5-a-Oestran-(3-ss,17-a)-diol // 422 // 407 // 332 // 242 // 201 // 17-a-Oestradiol // 416 // 416 // 401 // 326 // 285 // 17-ss-Oestradiol // 416 // 416 // 401 // 326 // 285 // 17-ss-Ostradiol-16,16,17(D3) (2) // 419 // 419 // 404 // 329 // 285 // Ethinyloestradiol // 440 // 440 // 425 // 300 // 285 // Hexoestrol // 414 // 207 // 191 // 179 // // Methandrostenolon // 372 // 372 // 357 // 302 // 282 // Methyltestosteron // 374 // 359 // 317 // 304 // 284 // a -Nortestosteron // 346 // 346 // 331 // 256 // 215 // ss-Nortestosteron // 346 // 346 // 331 // 256 // 215 // Testosteron // 360 // 360 // 345 // 270 // 226 // 17-a-Trenbolon // 342 // 342 // 252 // 237 // 211 // 17-ss-Trenbolon // 342 // 342 // 252 // 237 // 211 // a-Zearalanol // 538 // 538 // 523 // 433 // 307 // ss-Zearalanol // 538 // 538 // 523 // 433 // 307 // Zearalanon // 464 // 464 // 449 // 335 // 307 // Zearalenon // 462 // 462 // 429 // 333 // 305 // // // // // //

(1) Thnderstreget ion: vasistop

(2) Intern standard TABEL 3

MOX-TMS-derivater af en raekke anabolika og beslaegtede forbindelser

Ioner, der skal anvendes til bekraeftelse ved hjaelp af LRMS (EI mode)

1.2.3,6 // // // // // MV // M/Z (1) // // // 1.2.3.4.5.6 // // // // // // // Medroxyprogest eron // 474 // 474 // 459 // 443 // 353 // Methandrostenolon // 401 // 401 // 386 // 370 // 280 // Methyltestosteron // 403 // 403 // 313 // 298 // 282 // a-Nortestosteron // 375 // 375 // 360 // 344 // 285 // ss-Nortestosteron // 375 // 375 // 360 // 344 // 285 // Testosteron // 389 // 389 // 374 // 358 // 268 // a-Trenbolon // 371 // 371 // 281 // 266 // 253 // ss-Trenbolon // 371 // 371 // 281 // 266 // 253 // Zearalanon // 493 // 493 // 478 // 462 // 406 // Zearalenon // 491 // 491 // 460 // 444 // 333

// // // // // // (1) Thnderstreget ion: vasistop.

TAVEL 4

MOCH-derioater af en raekke anavolika og veslaegtede forvindelser

Ioner, der skal anoendes til vekraeftelse oed ixaelp af LRMS (EI mode)

1.2.3,6 // // // // // MO // M/Z (1) // // // 1.2.3.4.5.6 // // // // // // // Ìaaaeñï÷õðñïãaaóô eronapsetat // 415 // 415 // 330 // 312

// 287 // Megestrolapsetat // 413 // 413 // 353 // 338 // 310

// Melengestrolapsetat // 425 // 425 // 365 // 350 // 322

// Trenvolonapsetat // 341 // 341

// 298 // 281 // 266 // // // // // //

(1) Thnderstreget ion: vasistop.

TAVEL 5

IFV-derioater af en raekke anavolika og veslaegtede forvindelser

Ioner, der skal anoendes til vekraeftelse oed ixaelp af LRMS (EI mode)

1.2.3,6 // // // // // MO // M/Z (1) // // // 1.2.3.4.5.6 // // // // // // // AEéaaôçõëóôéëâïaa strol // 660 // 660 // 631 // 447 // 341

// Dienoestrol // 658 // 658 // 629 // 445

// 341 // Iechoestrol // 662 // 332 // 331

// 304 // 303 // 17-ss-Oestradiol-16,16,17(D3) (2) // 667 // 667 // 454 // 412 // 359 // // // // // //

(1) Thnderstreget ion: vasistop.

(2) Intern standard. TABEL 6

HFB-derivater af stilbener

Ioner, der skal anvendes til bekraeftelse ved hjaelp af LRMS (CI mode)

a) Ammoniak-CI

1.2.3,6 // // // // // MV // M/Z (1) // // // 1.2.3.4.5.6 // // // // // // // Hexoestrol // 662 // 681 // 680 // 484 // 466 // Diethylstilboestrol // 660 // 678 // 482 // 464

// // // // // // // (1) Understreget ion: basistop.

b) Methan-CI

1.2.3,6 // // // // // MV // M/Z (1) // // // 1.2.3.4.5.6 // // // // // // // Diethylstilboe strol // 660 // 661 // 465 // 464 // // Dienoestrol // 658 // 659 // 463 // 462 // 369

// // // // // // (1) Understreget ion: basistop.

Bemaerkninger

1. De relative intensiteter for nogle af ovenstaaende ioner er for lave (omkring 10 %) til, at de kan bruges til paalidelig beskraeftelse.

2. Ionernes relative intensiteter kan variere med maengden af analysand, der indsproejtes i kolonnnen. For diethylstilboestrol bliver 661-ionen basistop (dvs. at der er mindre fragmentering af mono-HFB-formen) ved lave koncentrationer under methan-CI. Det er derfor vigtigt at sammenligne analysandens relative ionintensiteter med referencestandardens ved omtrent samme koncentration.

3. Ionisering med methan medfoerer spaltning af hexoestrol-molekylet. Fragmentionerne med lavere masse adskilles daarligt fra ledsagestoffer fra ekstraktionen.

TABEL 7

Egnede toppe i IR-spektrene for 49 anabolika og beslaegtede forbindelser 1.2.3.4.5.6.7.8.9.10 // // // // // // // // // // // 1 // 2 // 3 // 4 // 5 // 6 // 7 // 8 // 9 // 10 // // // // // // // // // // // ssE2 // aE2 // E2Ac // E2diAc // E2P // E2diP // E2S // E2Bz // E2ME // EE // // // // // // // // // // // // // 1 701 // 1 766 1 734 // 1 712 // 1 763 1 757 1 733 // // 1 729 // // // // // // // // // // // // // 1 610 // 1 610 // 1 620 // // 1 696 1 619 // // // 1 600 // 1 610 // 1 615 // // // // // // // // // // // 1 586 // 1 586 1 500 // 1 584 // // 1 583 // // // // 1 577 1 502 // 1 584 1 501 // // // // // // // // // // // 1 498 1 449 1 416 // 1 443 // 1 498 1 460 // 1 494 // 1 499 1 460 1 444 // 1 492 1 460 1 419 // 1 494 1 420 // 1 498 1 451 // 1 469 1 444 // 1 473 1 449 1 433 // // // // // // // // // // // 1 382 1 357 1 320 1 302 // 1 379 1 352 // 1 373 1 351 // 1 375 // 1 350 // 1 381 1 351 // 1 392 1 307 // 1 380 1 315 // 1 374 1 334 1 313 // 1 384 1 358 // // // // // // // // // // // 1 283 1 250 1 231 // 1 284 1 253 1 234 // 1 292 1 276 1 248 1 235 // 1 262 1 248 // 1 288 1 249 1 225 1 212 // 1 273 1 247 1 224 // 1 241 // 1 266 1 223 1 216 // 1 291 1 278 1 252 1 236 // 1 299 1 257 1 203 // // // // // // // // // // // 1 156 1 130 1 118 1 102 // 1 154 1 119 1 101 // 1 152 // 1 198 1 177 1 149 // 1 151 // 1 197 1 154 1 139 // 1 176 // 1 176 1 152 1 128 // 1 183 1 153 1 130 1 120 // 1 184 1 160 1 147 1 135 1 122 1 111 // // // // // // // // // // // 1 056 1 021 1 012 // 1 074 1 054 1 036 1 013 // 1 017 // 1 040 1 015 // 1 086 1 072 1 012 // 1 078 1 055 1 033 1 014 // 1 097 1 075 1 049 1 018 // 1 067 1 025 1 012 // 1 055 1 042 1 025 // 1 069 1 055 1 043 1 022 1 006 // // // // // // // // // // // 962 930 917 905 // 994 970 945 919 // // 946 // 962 // 917 // 932 908 // // // 971 930 914 // // // // // // // // // // // 874 820 // 866 821 // 873 // 885 // 878 871 816 // 897 807 // 887 866 847 822 808 // 889 // 898 870 818 // 880 857 823 // // // // // // // // // // // 786 733 // 787 // // // // // 770 // 705 // 785 // 789 // // // // // // // // // // // // // 624 // // // // 650 // 688 // // 646 622 // // // // // // // // // // // // 573 // // // // // 579 519 // // // 568 // // // // // // // // // // 1.2.3.4.5.6.7.8.9.10 // // // // // // // // // // // 1 1 // 12 // 13 // 14 // 15 // 16 // 17 // 18 // 19 // 20 // // // // // // // // // // // M // E1 // E3 // Eq // Eqln // ssT // aT // TAc // TP // TiC // // // // // // // // // // // // 1 719 // // 1 719 // 1 717 // // // 1 741 // 1 729 // 1 733 // // // // // // // // // // // 1 612 // 1 621 // 1 610 // 1 623 // 1 622 // 1 666 1 658 1 612 // 1 654 1 610 // 1 672 1 618 // 1 669 1 611 // 1 667 1 617 // // // // // // // // // // // 1 580 1 506 // 1 584 // 1 501 // 1 588 1 509 1 500 // 1 599 // // // // // // // // // // // // // // // // 1 467 1 449 // 1 499 // 1 452 // 1 470 1 407 // 1 480 1 460 1 423 // 1 470 1 432 // 1 432 // 1 449 1 433 // 1 450 // 1 470 1 450 // // // // // // // // // // // 1 377 1 352 1 325 // 1 396 1 361 // 1 384 1 353 1 322 // 1 354 // 1 389 // 1 378 1 360 // 1 380 // 1 377 1 362 1 333 // 1 331 // 1 378 1 331 // // // // // // // // // // // 1 291 1 255 1 242 // 1 287 1 250 // 1 285 1 254 1 238 1 201 // 1 278 1 246 // 1 225 1 208 // 1 277 1 233 // 1 276 1 231 // 1 274 1 232 // 1 270 1 240 // 1 294 1 272 1 230 // // // // // // // // // // // 1 183 1 165 1 146 1 133 1 121 1 109 // // 1 174 1 149 1 118 1 103 // 1 158 1 148 // 1 169 // 1 199 1 131 1 114 // 1 189 // // 1 185 // 1 182 1 125 1 103 // // // // // // // // // // // 1 062 1 036 1 019 // 1 055 // 1 068 1 062 1 034 // 1 056 // 1 066 // 1 067 1 056 1 017 // // 1 041 1 022 // 1 080 1 043 1 020 // 1 043 1 009 // // // // // // // // // // // 967 905 // 920 // 964 943 928 917 // // // 957 943 // // 945 // // 941 // // // // // // // // // // // 862 844 833 823 // 877 819 // 886 871 851 818 // 875 810 // 849 817 // 870 // // 863 // 863 // 864 // // // // // // // // // // // 789 702 // 788 // 787 // // // // // // // // // // // // // // // // // // 658 620 // 673 // 662 // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // 582 // // // // // // // // // // // // // // // // // 1.2.3.4.5.6.7.8.9.10 // // // // // // // // // // // 2 1 // 22 // 23 // 24 // 25 // 26 // 27 // 28 // 29 // 30 // // // // // // // // // // // TD // TUn // TPP // TBz // MT // MT-D9 (11) // ssNT // aNT // NTP // NTD // // // // // // // // // // // 1 734 // 1 738 // 1 734 // 1 709 // // // // // 1 741 // 1 734 // // // // // // // // // // // 1 670 1 618 // 1 674 1 610 // 1 672 1 615 // 1 673 1 617 // 1 664 1 611 // 1 651 1 607 // 1 666 1 619 // 1 663 1 643 1 615 // 1 650 1 620 // 1 676 1 619 // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // 1 471 1 415 // 1 473 // 1 455 1 424 // 1 452 1 435 // 1 450 // // 1 412 // // 1 448 1 422 // 1 465 1 453 // // // // // // // // // // // 1 379 1 352 1 327 // 1 379 1 335 1 315 // 1 381 // 1 316 // 1 374 // 1 370 1 348 1 332 // 1 335 // // 1 346 // 1 381 1 332 // // // // // // // // // // // 1 291 1 256 1 216 // 1 276 1 249 1 208 // 1 298 1 270 1 229 // 1 275 1 229 // 1 297 1 278 1 234 // 1 274 1 232 // 1 259 1 228 1 206 // 1 258 1 211 // 1 265 1 202 // 1 258 1 212 // // // // // // // // // // // 1 180 // 1 172 // 1 171 // 1 178 1 110 // 1 190 1 156 // 1 188 1 173 1 153 1 128 1 104 // 1 133 // 1 135 // // 1 177 // // // // // // // // // // // // // 1 068 1 009 // 1 070 1 023 // 1 091 // // 1 075 1 052 1 023 // 1 051 // 1 085 1 052 1 025 // // // // // // // // // // // // // // 944 // 998 941 // 950 // 956 937 // 967 // 968 // 968 // // // // // // // // // // // // 867 // 887 // 862 // 866 // 873 // 882 // 885 // 880 // 884 // // // // // // // // // // // // // // 748 709 // 719 // // // // // // // // // // // // // // // // // // // 699 // 688 // // 692 // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // 1.2.3.4.5.6.7.8.9.10 // // // // // // // // // // // 3 1 // 32 // 33 // 34 // 35 // 36 // 37 // 38 // 39 // 40 // // // // // // // // // // // NTL // NTPP // Eti // ssTB // aTB // TBA // P // MP // MPA // MGA // // // // // // // // // // // 1 735 // 1 730 // // // // 1 737 // // // 1 732 1 717 // 1 731 1 710 // // // // // // // // // // // 1 676 1 619 // 1 675 1 618 // 1 659 1 612 // 1 639 // 1 643 // 1 660 // 1 699 1 663 1 616 // 1 696 1 664 1 603 // 1 673 1 608 // 1 664 1 629 // // // // // // // // // // // // 1 501 // // 1 569 // 1 578 // 1 573 // // // // 1 584 // // // // // // // // // // // 1 473 1 418 // 1 447 // 1 430 1 418 // 1 438 // 1 450 1 435 // 1 439 // 1 439 // 1 448 // // 1 460 1 447 // // // // // // // // // // // 1 381 1 335 // 1 330 // 1 383 1 331 // 1 379 1 353 1 346 1 322 // 1 391 1 369 1 346 1 321 1 310 // 1 375 // 1 386 1 358 1 328 // 1 349 // 1 365 // 1 390 1 366 // // // // // // // // // // // 1 299 1 269 1 240 1 205 // 1 297 1 259 1 205 // 1 288 1 232 // 1 288 1 267 1 226 // 1 279 1 240 1 229 // 1 245 // 1 279 1 237 1 228 1 204 // 1 271 1 233 // 1 261 1 253 // 1 269 1 260 1 247 1 224 // // // // // // // // // // // 1 175 // 1 177 // 1 191 1 125 // 1 199 1 101 // 1 198 1 150 1 126 // // 1 162 // 1 186 1 123 // 1 187 // 1 167 1 143 1 127 1 109 // // // // // // // // // // // 1 053 // 1 080 1 049 // 1 068 1 060 // 1 075 1 054 1 017 // 1 088 1 028 1 011 // 1 096 1 053 1 023 // // 1 093 // 1 080 1 056 // 1 083 1 059 1 014 // // // // // // // // // // // // 965 // // // 937 // 987 // 948 // // 965 // 963 // // // // // // // // // // // // 879 // 869 // // 852 // // 871 // 871 // // 878 // // // // // // // // // // // // 752 704 // 724 // // 795 762 // // // // // // // // // // // // // // // // // // 697 // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // // 597 // // // // // // // // // // // //

1.2.3.4.5.6.7.8.9 // // // // // // // // // // 41 // 42 // 43 // 44 // 45 // 46 // 47 // 48 // 49 // // // // // // // // // // MLGA // DE // DES // HEX // DEdiAc // DESdiP // Z // Cort // HCort // // // // // // // // // // 1 738 1 716 // // // // 1 757 // 1 763 1 754 // // // 1 714 // // // // // // // // // // 1 666 1 625 // 1 619 1 608 // 1 609 // 1 613 // // // 1 644 1 615 // 1 694 1 648 1 618 // 1 644 1 610 // // // // // // // // // // 1 579 // 1 591 1 513 // 1 590 1 514 // 1 598 1 516 // 1 503 // 1 504 // 1 587 // // // // // // // // // // // // 1 444 1 416 // 1 426 // 1 462 1 427 // 1 458 1 440 // // 1 459 // 1 464 // 1 447 1 413 // 1 432 // // // // // // // // // // 1 389 1 372 1 318 // 1 333 // 1 337 // // 1 368 // 1 363 // 1 381 1 353 1 311 // 1 391 // // // // // // // // // // // 1 260 1 245 1 231 1 205 // 1 247 1 205 // 1 282 1 247 1 204 // 1 218 // 1 218 // 1 210 // 1 259 1 200 // 1 269 // 1 271 1 237 // // // // // // // // // // 1 123 // 1 171 1 102 // 1 173 1 114 // 1 174 1 107 // 1 196 1 164 // 1 157 // 1 167 // 1 186 1 159 // 1 133 1 115 // // // // // // // // // // 1 037 // // 1 012 // // 1 019 // 1 076 1 019 // 1 096 1 075 // 1 075 1 064 1 037 // 1 047 1 006 // // // // // // // // // // 972 953 930 // // // // 910 // // 989 // // 942 900 // // // // // // // // // // 881 // 853 834 826 // 851 831 805 // 847 830 804 // 865 // 895 // 840 // 875 // 865 // // // // // // // // // // // 775 // 721 // 716 // // // // // // // // // // // // // // // 627 612 // 649 620 // 646 // 646 // 679 // // // // // // // // // // // // // // 551 // 520 // 586 // 573 510 // // // // // // // // // // // // // //

Fortegnelse over forkortelser

1.2 // 1 ssE2 // Oestradiol-17ss // 2 aE2 // Oestradiol-17 a // 3 E2Ac // Oestradiol-17-acetat // 4 E2diAc // Oestradiol-diacetat // 5 E2P // Oestradiol-17-propionat // 6 E2diP // Oestradiol dipropionat // 7 E2S // Oestradiol-3-sulfat // 8 E2Bz // Oestradiol-3-benzoat // 9 E2ME // Oestradiol-3-methylether // 10 EE // Ethinyloestradiol // 11 M // Mestranol // 12 E1 // Oestron // 13 E3 // Oestriol // 14 Eq // Equilin // 15 Eqln // Equilenin // 16 ssT // Testosteron-17ss // 17 aT // Testosteron-17a // 18 TAc // Testosteron-acetat // 19 TP // Testosteron-propionat // 20 TiC // Testosteron-isocaproat // 21 TD // Testosteron-decanoat // 22 TUn // Testosteron-undecanoat // 23 TPP // Testosteron-phenylpropionat // 24 TBz // Testosteron-benzoat // 25 MT // Methyltestosteron-17a // 26 MT-DP(11) // Methyltestosteron-D9(11) // 27 ssNT // Nortestosteron-17ss // 28 aNT // Nortestosteron-17a // 29 NTP // Nortestosteron-propionat // 30 NTD // Nortestosteron-decanoat // 31 NTL // Nortestosteron-laurat // 32 NTPP // Nortestosteron-phenylpropionat // 33 Eti // Ethisteron // 34 ssTB // Trenbolon-17ss // 35 aTB // Trenbolon-17a // 36 TBA // Trenbolon-acetat // 37 P // Progesteron // 38 MP // Medroxyprogesteron // 39 MPA // Medroxyprogesteron-acetat // 40 MGA // Megestrol-acetat // 41 MLGA // Melengestrol-acetat // 42 DE // Dienoestrol // 43 DES // Diethylstilboestrol // 44 HEX // Hexoestrol // 45 DEdiAc // Dienoestrol-diacetat // 46 DESdiP // Diethylstilboestrol-dipropionat // 47 Z // Zeranol // 48 Cort // Corticosteron // 49 HCort // Hydrocortison