Den Europæiske Centralbanks retningslinje

af 6. februar 2003

om visse krav fra Den Europæiske Centralbank til statistiske indberetninger samt procedurerne for de nationale centralbankers indberetning af statistisk information på det penge- og bankstatistiske område

(ECB/2003/2)

(2003/652/EF)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR-

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5.1, 12.1 og 14.3, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Ifølge forordning ECB/2001/13 af 22. november 2001 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner)(1), ændret ved forordning ECB/2002/8(2), skal de MFI'er, som tilhører den faktiske rapporteringspopulation, indberette statistisk information vedrørende deres balance til den nationale centralbank (NCB) i den medlemsstat, hvor de har deres hjemsted, med henblik på den regelmæssige opstilling af nævnte balance. Det er derfor nødvendigt at fastlægge de formater og procedurer, som NCB'erne i overensstemmelse med forordning ECB/2001/13 skal anvende til indberetning til Den Europæiske Centralbank (ECB) af den statistiske information, der er indsamlet fra den faktiske rapporteringspopulation og fra deres egne balancer. Til statistisk formål uddrager ECB data fra sin egen balance svarende til de data, som NCB'erne uddrager fra deres balancer. De monetære aggregater, der opgøres af ECB, kan inkludere indlån og nære substitutter for indlån, der er udstedt af staten. Det er ligeledes nødvendigt at fastlægge formater og procedurer til brug for den regelmæssige udarbejdelse af de strømopgørelser, der beregnes ud fra den konsoliderede balance i MFI-sektoren samt den supplerende information, som modtages fra NCB'erne.

(2) Siden vedtagelsen af retningslinje ECB/2002/5 af 30. juli 2002 om visse krav fra Den Europæiske Centralbank til statistiske indberetninger samt procedurerne for de nationale centralbankers indberetning af statistisk information på det penge- og bankstatistiske område(3) er der som følge af ikrafttrædelsen af forordning ECB/2001/13 og forordning ECB/2001/18 af 20. december 2001 vedrørende statistik over de monetære finansielle institutioners rentesatser på indlån fra og udlån til husholdninger og ikke-finansielle selskaber(4) sket en betydelig udvikling med hensyn til udveksling af statistisk information inden for Eurosystemet. Bilagene til retningslinje ECB/2002/5 bør derfor ajourføres ved denne retningslinje.

(3) ECB identificerer og registrerer i samarbejde med NCB'erne de forskellige e-pengesystemer i Den Europæiske Union (EU), tilgængeligheden af relevant statistisk information og de anvendte metoder ved udarbejdelsen heraf.

(4) Supplerende data om kreditinstitutternes balancer og andre strukturelle indikatorer vedrørende banksystemet er nødvendige for at kunne foretage en makroøkonomisk og strukturel analyse på europæisk plan af stabiliteten i banksektoren.

(5) Supplerende data vedrørende andre finansielle formidlere undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser (i det følgende benævnt "OFI'er") er påkrævet for at få et fuldstændigt statistisk billede af euroområdet. Virksomhed udøvet af OFI'er svarer til og er komplementær til virksomhed udøvet af MFI'er, og ikke mindst i betragtning af, at balancedata om OFI'er, som helt eller delvist er ejet af MFI'er, ikke indgår i MFI'ernes balancer til ECB's statistiske formål, er det vigtigt at indsamle sådanne data. På dette område anvender ECB en kortsigtet model for udarbejdelse af statistik, hvor der anvendes information, som er tilgængelig på nationalt plan.

(6) Supplerende data om salg/overdragelse af MFI-udlån til tredjeparter (securitisering) er påkrævet for at kunne overvåge den mulige indflydelse af denne udvikling på udlån fra kreditinstitutter til andre residente sektorer. Salg/overførsel af MFI'ernes udlån til tredjeparter kan nedsætte de beløb, som MFI'erne indberetter, uden at det har nogen reel indflydelse på finansieringen af de andre residente sektorer.

(7) ECB kan fungere som central for NCB'erne med hensyn til overførsel af supplerende penge- og bankstatistik til IMF.

(8) Der kræves visse fælles regler for NCB'ernes offentliggørelse af statistisk information vedrørende MFI-sektorens konsoliderede balance for at sikre en velordnet frigivelse af de vigtigste markedsfølsomme aggregater i tilknytning hertil.

(9) Forordning ECB/2001/13 bestemmer, at den statistiske information, som kreditinstitutterne indberetter i henhold hertil, anvendes til beregning af reservekravene i overensstemmelse med forordning ECB/1998/15 af 1. december 1998 om anvendelse af mindstereserver(5), senest ændret ved forordning ECB/2000/3(6). Til analytiske formål skal ECB udarbejde månedlig statistik om opdelingen af det samlede reservekravsgrundlag efter passivtype.

(10) Forordning ECB/2001/13 bestemmer, at ECB i statistisk øjemed skal oprette og vedligeholde en liste over MFI'er under hensyntagen til kravene til hyppighed og tidsfrister, som følger af brugen heraf i forbindelse med reservekravssystemet i Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB). Det er derfor nødvendigt at fastlægge de formater og procedurer, som NCB'erne skal anvende ved indberetning til ECB af den information, som kræves for at udføre den pågældende opgave.

(11) For at forbedre kvaliteten af balancestatistikken for MFI-sektoren inden for euroområdet er det nødvendigt at fastsætte fælles opregningsregler for små MFI'er, som i henhold til artikel 2, stk. 2, i ECB's forordning ECB/2001/13 er undtaget fra kravene om fuld indberetning.

(12) Information om værdipapirudstedelser supplerer statistikkerne vedrørende MFI-sektoren, idet sådanne udstedelser for låntagere udgør et alternativ til bankfinansiering, og idet indehavere af finansielle aktiver kan betragte værdipapirer udstedt af ikke-banker som delvise substitutter for bankindskud og omsættelige instrumenter udstedt af banker. En sektoropdeling af udstedelsesaktiviteten belyser den relative betydning, som den offentlige og den private sektors efterspørgsel har for kapitalmarkederne, og bidrager til at forklare bevægelser i markedsrenterne, især hvor der er tale om mellemfristede til langfristede løbetider. Information om udstedelser af værdipapirer i euro kan anvendes til at vurdere euroens rolle på de internationale finansmarkeder. Der er derfor behov for statistikker over værdipapirudstedelser omfattende alle udstedelser foretaget af residenter i euroområdet i en hvilken som helst valuta samt alle udstedelser i euro på verdensplan, såvel indenlandske som udenlandske. På dette område anvender ECB indtil videre en kortsigtet model for udarbejdelse af statistik over udstedelser af værdipapirer, hvor der anvendes information, som er tilgængelig på nationalt og internationalt plan.

(13) For bedre at kunne forstå prismekanismens struktur og funktionsmåde i forhold til de monetære aggregater og finansmarkederne og for at kunne vurdere de finansielle vilkår i de forskellige sektorer er ECB nødsaget til at overvåge transmissionen af pengepolitikken gennem ændringer i de renter, der gælder for ESCB's primære markedsoperationer. Med henblik herpå kræves statistisk information om udviklingen i MFI'ernes rentesatser på indlån fra og udlån til husholdninger og ikke-finansielle selskaber (i det følgende benævnt "MFI-rentesatser"). Det er derfor nødvendigt at fastlægge de formater og procedurer, som NCB'erne i overensstemmelse med forordning ECB/2001/18 skal anvende ved indberetning til ECB af ovennævnte information. Indtil en statistik over MFI-rentesatser af tilstrækkelig høj kvalitet foreligger på euroområdeniveau, anvender ECB en kortsigtet model med hensyn til bankrentesatser, hvorefter der udarbejdes et begrænset antal aggregerede bankrenter for euroområdet betragtet som ét økonomisk område på grundlag af information, som er tilgængelig på nationalt plan, og uden at der lægges en yderligere rapporteringsbyrde på rapporteringspopulationen. For at foretage en mere detaljeret analyse af bankrenter vil ECB især støtte sig på de vigtigste nationale rentesatser, dvs. de rentesatser, der betragtes som nøgleindikatorerne for det finansielle detailmarked i den pågældende medlemsstat, og som sædvanligvis bliver overvåget af brugerne.

(14) Der er behov for en procedure for en effektiv gennemførelse af tekniske ændringer i bilagene til denne retningslinje, forudsat at de pågældende ændringer hverken ændrer ved det underliggende principgrundlag eller påvirker rapporteringsbyrden. Synspunkterne i ESCB's Statistiske Komité vil blive taget i betragtning ved anvendelse af denne procedure. NCB'erne kan foreslå sådanne tekniske ændringer til bilagene i denne retningslinje gennem Den Statistiske Komité.

(15) I overensstemmelse med statuttens artikel 12.1 og 14.3 udgør retningslinjer fastsat af ECB en integrerende del af fællesskabslovgivningen-

VEDTAGET FØLGENDE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Definitioner

I denne retningslinje

1. har "deltagende medlemsstat" og "resident" samme betydning som defineret i artikel 1 i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information(7)

2. forstås ved "euroområde" de deltagende medlemsstaters økonomiske område og ECB

3. forstås ved "Eurosystemet" de deltagende medlemsstaters NCB'er og ECB

4. har "kreditinstitutter" samme betydning som i afsnit I.2 i del 1 i bilag I til forordning ECB/2001/13.

Artikel 2

Konsolideret balance for MFI-sektoren og beregning af strømme

1. NCB'erne udarbejder og indberetter to samlede balancer for delsektorerne "centralbank" og "andre MFI'er" i deres respektive medlemsstater i medfør af forordning ECB/2001/13. Særligt for så vidt angår den nødvendige statistiske information vedrørende centralbankens balance, er denne nærmere fastlagt i forbindelsestabellerne for penge- og bankstatistik i bilag I. Til statistisk formål uddrager ECB data fra sin egen balance svarende til de data, som NCB'erne uddrager fra deres balancer. Som ansvarlige for udarbejdelsen af deres egne balancer anvender NCB'erne den procedure, der er angivet i bilag II, for den regelmæssige overvågning af overensstemmelse mellem Eurosystemets aggregerede balance ultimo måneden til statistiske formål og den ugentlige balance for Eurosystemet og for den regelmæssige indberetning til ECB af resultatet af overvågningen. Som ansvarlig for udarbejdelsen af sin egen balance anvender ECB den samme procedure. Denne statistiske information indberettes i henhold til kalenderen i bilag III.

2. NCB'erne indberetter yderligere statistisk information om e-penge udstedt af MFI'er og ikke-MFI'er i overensstemmelse med den liste over poster, der er indeholdt i bilag IV, for så vidt den statistiske information er tilgængelig. Mindst to gange om året indsendes månedsdata til ECB. I samarbejde med NCB'erne identificerer og registrerer ECB en gang om året de forskellige e-pengesystemer i EU, tilgængeligheden af relevant statistisk information og de anvendte metoder ved udarbejdelse heraf.

3. For at give ECB mulighed for at foretage en makroøkonomisk analyse af stabiliteten og en analyse af den strukturelle udvikling i den europæiske banksektor indberetter NCB'erne balanceoplysninger om kreditinstitutsektoren og andre strukturelle indikatorer i henhold til bilag V og VI.

4. Til beregning af de monetære aggregater indberetter NCB'erne statistisk information om statslig forvaltning og services indlån og beholdninger af kontanter og værdipapirer i henhold til bilag VII tillige med data om beholdninger af andele udstedt af pengemarkedsforeninger opdelt på residenter, som fastlagt i bilag VIII, som et supplement til og med samme hyppighed og de samme tidsfrister som den statistiske information, der skal tilvejebringes i henhold til forordning ECB/2001/13.

5. NCB'erne indberetter yderligere statistisk information i overensstemmelse med listen over memorandumposter, der er indeholdt i bilag IX, for så vidt den statistiske information, herunder oplysninger, der bygger på et bedste skøn, er tilgængelig, eller der er tale om transaktioner, som er væsentlige ud fra et monetært synspunkt. Denne indberetning sker som et supplement til og med samme hyppighed og de samme tidsfrister som den statistiske information, der skal tilvejebringes i henhold til forordning ECB/2001/13. ECB identificerer og registrerer i samarbejde med NCB'erne tilgængeligheden af relevant statistisk information og de anvendte metoder ved udarbejdelse heraf.

6. For at ECB kan udarbejde statistik for strømme vedrørende de monetære aggregater og deres modposter, indberetter NCB'erne statistisk information i overensstemmelse med bilag X.

7. Uden at dette berører NCB'ernes lovmæssige forpligtelser over for IMF, kan NCB'erne benytte ECB som central for overførsel af supplerende penge- og bankstatistik til IMF. Denne statistik og de hertil knyttede rapporteringsforskrifter er beskrevet i bilag XI.

8. NCB'erne må først offentliggøre de nationale bidrag til de månedlige monetære aggregater for euroområdet, når ECB har offentliggjort disse aggregater. Såfremt NCB'erne offentliggør sådanne data, skal disse svare til bidragene til de senest offentliggjorte aggregater for euroområdet. Såfremt NCB'erne gengiver de aggregater for euroområdet, der er offentliggjort af ECB, skal der være tale om en tro gengivelse.

9. NCB'erne indberetter statistisk information om salg/overførsel af MFI-udlån til tredjeparter (securitisering) i henhold til bilag XII, for så vidt den statistiske information, herunder oplysninger, der bygger på et bedste skøn, er tilgængelig.

10. NCB'erne skal om fornødent tilsende ECB revisioner i overensstemmelse med de principper, der er fastlagt i bilag XIII.

11. De krævede statistiske oplysninger indberettes til ECB i en form, der opfylder kravene i bilag XIII. Dette bilag indeholder også en beskrivelse af den form, i hvilken ECB tilbagesender statistisk information til NCB'erne.

12. For at sikre kvaliteten af balancestatistikkerne for euroområdets MFI'er foretager NCB'erne i de tilfælde, hvor de undtager små MFI'er i henhold til artikel 2, stk. 2, i forordning ECB/2001/13, en opregning, i henhold til bilag XIV, til 100 % dækning for disse MFI'er ved udarbejdelsen af de månedlige og kvartårlige MFI-balancedata, der indberettes til ECB.

Artikel 3

Statistikker vedrørende reservekravsgrundlaget og standardfradrag i reservekravsgrundlaget

1. For at muliggøre en regelmæssig udarbejdelse af statistikker vedrørende reservekravsgrundlaget indberetter NCB'erne til ECB statistisk information i henhold til bilag XV.

2. For at kontrollere nøjagtigheden af de løbende standardfradrag i reservekravsgrundlaget, som kreditinstitutterne kan foretage i den udestående del af deres udstedte gældsinstrumenter med en aftalt løbetid på op til to år eller i den udestående del af institutternes pengemarkedspapirer i overensstemmelse med artikel 3, stk. 2, i forordning ECB/1998/15, foretager ECB månedlige beregninger på grundlag af de statistiske oplysninger pr. månedsultimo, som kreditinstitutterne indberetter til NCB'erne i medfør af forordning ECB/2001/13. NCB'erne beregner de krævede aggregater i henhold til bilag XVI og indberetter disse aggregater til ECB.

Artikel 4

MFI-liste til statistiske formål

For at sikre nøjagtigheden og ajourføringen af listen over MFI'er til statistisk brug indberetter NCB'erne opdateringer i henhold til bilag XVII.

Artikel 5

Balancedata om OFI'er

Til brug for ECB's regelmæssige udarbejdelse af statistik over residente OFI'ers aktiviteter indberetter NCB'erne statistisk information i henhold til bilag XVIII, for så vidt den er tilgængelig.

Artikel 6

Værdipapirudstedelser

Til brug for ECB's regelmæssige udarbejdelse af statistikker over udstedelser af værdipapirer omfattende alle udstedelser foretaget af residenter i euroområdet i en hvilken som helst valuta samt alle udstedelser i euro på verdensplan, såvel indenlandske som udenlandske, indberetter NCB'erne statistisk information, for så vidt den er tilgængelig, i henhold til bilag XIX inden for en frist på fem uger fra udgangen af referencemåneden.

Artikel 7

MFI-rentestatistik

1. Til brug for ECB's regelmæssige udarbejdelse af MFI-rentestatistik indberetter NCB'erne statistisk information i henhold til bilag XX. Denne statistiske information indberettes i henhold til kalenderen i bilag III.

2. Indtil MFI-rentestatistik af tilstrækkelig høj kvalitet er tilgængelig på euroområdeniveau, men under alle omstændigheder senest frem til referencemåneden december 2003, indberetter NCB'erne fortsat statistisk information vedrørende bankrentesatser i henhold til bilag XXI inden for en frist på 18 arbejdsdage fra udgangen af referencemåneden. Kalenderen er angivet i bilag III. En NCB kan erstatte sine nationale komponenter af bankrenterne i euroområdet som angivet i bilag XXI med relevant statistisk information, som er indsamlet til MFI-rentestatistik, men i så fald skal den overholde nævnte frist på 18 arbejdsdage fra udgangen af referencemåneden.

3. Indtil MFI-rentestatistik af tilfredsstillende kvalitet er tilgængelig på euroområdeniveau, men under alle omstændigheder senest frem til referencemåneden december 2003, indberetter NCB'erne desuden regelmæssigt de vigtigste nationale bankrentesatser til ECB, dvs. de rentesatser, der betragtes som nøgleindikatorerne for den finansielle detailsektor i den pågældende medlemsstat, og som sædvanligvis bliver overvåget af brugerne.

Artikel 8

Kvaliteten af den statistiske information

Med forbehold af ECB's ret til verifikation i henhold til forordning (EF) nr. 2533/98 og forordning ECB/2001/13 foretager NCB'erne overvågning og sikring af kvaliteten og pålideligheden af den statistiske information, der forelægges ECB.

Artikel 9

Standard for overførsel

NCB'erne skal anvende den facilitet, der stilles til rådighed af ESCB, og som via telekommunikationsnettet "ESCB-Net" elektronisk overfører den af ECB krævede statistiske information. Det statistiske format, der er udviklet med henblik på denne elektroniske udveksling af statistisk information, er det standardformat, der er vedtaget af Den Statistiske Komité. Dette krav er dog ikke til hinder for, at der, som nødløsning og efter aftale med ECB, kan anvendes andre måder for overførsel af statistisk information.

Artikel 10

Forenklet ændringsprocedure

Med inddragelse af Den Statistiske Komités synspunkter kan ECB's Direktion foretage tekniske ændringer af bilagene til denne retningslinje, forudsat at de pågældende ændringer hverken ændrer ved det underliggende principgrundlag eller påvirker indberetningsbyrden for rapporteringsenhederne i medlemsstaterne.

Artikel 11

Ophævelse

Retningslinje ECB/2002/5 af den 30. juli 2002 ophæves hermed.

Artikel 12

Endelige bestemmelser

Denne retningslinje er rettet til de deltagende medlemsstaters NCB'er.

Denne retningslinje træder i kraft den 11. februar 2003.

Denne retningslinje offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Frankfurt am Main, den 6. februar 2003.

På ECB's Styrelsesråds vegne

Willem F. Duisenberg

(1) EFT L 333 af 17.12.2001, s. 1.

(2) EFT L 330 af 6.12.2002, s. 29.

(3) EFT L 220 af 15.8.2002, s. 67.

(4) EFT L 10 af 12.1.2002, s. 24.

(5) EFT L 356 af 30.12.1998, s. 1.

(6) EFT L 106 af 23.4.2002, s. 9.

(7) EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8.

BILAG I

FORBINDELSESTABELLER TIL BRUG VED PENGE- OG BANKSTATISTIK

De nationale centralbanker (NCB'erne) og Den Europæiske Centralbank (ECB) anvender i forbindelse med udarbejdelsen af statistisk information vedrørende deres egen balance følgende forbindelsestabeller som et led i den regelmæssige kontrol af, at der er overensstemmelse mellem Eurosystemets aggregerede balance ultimo måneden til statistiske formål og de daglige balancer til regnskabs- og likviditetsstyringsformål. Denne statistiske information indberettes i henhold til kalenderen i bilag III.

Forbindelsestabellerne viser i detaljer forbindelsen mellem posterne på regnskabsbalancen og de poster, der skal indberettes til statistiske formål.

Tabellerne vejleder med hensyn til både de månedlige og de kvartårlige statistikkrav. Desuden findes hjælpetabeller, som muliggør yderligere overensstemmelse mellem regnskabsbalancen og den statistiske balance.

Venstre side af forbindelsestabellerne angiver for hvert enkelt felt i tabel 1, 2, 3 og 4 i bilag I til forordning ECB/2001/13 af 22. november 2001 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner)(1), ændret ved forordning ECB/2002/8)(2), postens nummer, betegnelse og opdelingen. I højre side af forbindelsestabellerne angives for hver enkelt regnskabspost postens nummer, betegnelse og den krævede opdeling. Visse balanceposter i forordning ECB/2001/13 er ikke relevante for ECB's/NCB'ernes balancer (angivet med "n/a").

Hjælpetabellerne gengiver de oprindelige tabeller 1, 2, 3 og 4 i forordning ECB/2001/13. Her er de relevante regnskabsposters numre angivet i de enkelte felter.

Endvidere kræves det, at NCB'erne under udarbejdelsen af disse statistiske data følger de harmoniserede regnskabsregler, som er opstillet i retningslinje ECB/2002/10 af 5. december 2002 om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker(3), dog med visse undtagelser. Den vigtigste undtagelse forventes at være, at de ifølge kravene skal revaluere deres værdipapirbeholdning månedligt i stedet for kvartårligt, sådan som det kræves til regnskabsformål.

En anden undtagelse er, at regnskabspost 9.5, "andre tilgodehavender i Eurosystemet (netto)", og post 10.4, "andre forpligtelser i Eurosystemet (netto)", til statistiske formål indberettes på bruttobasis. Omvendt indberettes post 14 "revalueringskonti" på bruttobasis til regnskabsformål (urealiserede tab indberettes under post 11 "andre aktiver") og på nettobasis til statistiske formål.

PENGE- OG BANKSTATISTIK

(kvartalsdata)

>TABELPOSITION>

Indenlandske intra-Eurosystemforpligtelser vedrører kun ECB eller Deutsche Bundesbank.

PENGE- OG BANKSTATISTIK

(kvartalsdata)

>TABELPOSITION>

Indenlandske intra-Eurosystemforpligtelser vedrører kun ECB eller Deutsche Bundesbank

PENGE- OG BANKSTATISTIK

(kvartalsdata)

>TABELPOSITION>

PENGE- OG BANKSTATISTIK

(kvartalsdata)

>TABELPOSITION>

PENGE- OG BANKSTATISTIK

(kvartalsdata)

>TABELPOSITION>

PENGE- OG BANKSTATISTIK

(kvartalsdata)

>TABELPOSITION>

PENGE- OG BANKSTATISTIK

(kvartalsdata)

>TABELPOSITION>

PENGE- OG BANKSTATISTIK

(kvartalsdata)

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Tallene i felterne angiver regnskabsposterne i retningslinje ECB/2002/10 af 5. december 2002 om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker.

>PIC FILE= "L_2003241DA.012601.TIF">

>TABELPOSITION>

Tallene i felterne angiver regnskabsposterne i retningslinje ECB/2002/10 af 5. december 2002 om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker.

>PIC FILE= "L_2003241DA.012901.TIF">

TABEL 2

Opdeling efter sektor

Data med en kvartalsvis rapporteringsfrekvens

>TABELPOSITION>

Tallene i felterne angiver regnskabsposterne i retningslinje ECB/2002/10 af 5. december 2002 om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker.

>PIC FILE= "L_2003241DA.013201.TIF">

TABEL 3

Opdeling efter land

Data med en kvartalsvis rapporteringsfrekvens

>TABELPOSITION>

Tallene i felterne angiver regnskabsposterne i retningslinje ECB/2002/10 af 5. december 2002 om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker

>PIC FILE= "L_2003241DA.013501.TIF">

TABEL 4

Opdeling efter valuta

Data med en kvartalsvis rapporteringsfrekvens

>TABELPOSITION>

Tallene i felterne angiver regnskabsposterne i retningslinje ECB/2002/10 af 5. december 2002 om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker.

>PIC FILE= "L_2003241DA.013801.TIF">

(1) EFT L 333 af 17.12.2001, s. 1.

(2) EFT L 330 af 6.12.2002, s. 29.

(3) EUT L 58 af 3.3.2003, s. 1.

BILAG II

SAMMENLIGNING MELLEM REGNSKABSDATA OG STATISTISKE DATA, HVAD ANGÅR EUROSYSTEMETS BALANCE

VEJLEDNING I KONTROL AF OVERENSSTEMMELSE MELLEM REGNSKABSDATA OG STATISTISKE DATA I FORBINDELSE MED OPGØRELSEN AF BALANCEN

1. Dette bilag beskriver den procedure, som skal følges i forbindelse med opgørelsen af Den Europæiske Centralbanks (ECB's) og de nationale centralbankers (NCB'ers) balance, for at kontrollere, at der er overensstemmelse mellem Eurosystemets aggregerede balance ultimo måneden til statistiske formål og dets ugentlige balance. To tabeller i ECB's Månedsoversigt sammenlignes: Tabel 1.1, som indeholder regnskabsdata ("Eurosystemets konsoliderede balance"), og Tabel 2.1, som indeholder statistiske data ("Aggregeret balance for Eurosystemet").

2. Der er udarbejdet en liste over de kontrolprocedurer, som følges for at sikre overensstemmelse (se tillæg 1). Hvis der er uoverensstemmelser mellem de to datasæt, gøres rede for disse. Tillæg 2 indeholder nærmere forklaringer til disse kontrolprocedurer. De statistiske aggregater i Tabel 2.1, som anvendes i sammenligningerne, er opstillet i tillæg 3, som angiver forbindelsen mellem disse aggregater og de grundlæggende balancedata(1). Med hensyn til regnskabsdata giver Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2002/10 af 5. december 2002 om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker, fuldstændige baggrundsoplysninger om den ugentlige balances struktur og indhold og de regnskabsmæssige konventioner anvendt heri.

3. De ansvarlige for opgørelsen af balancen anmodes om at foretage denne kontrol hver måned for hvert enkelt land for at sikre, at der er overensstemmelse mellem NCB'ernes grundlæggende data og ECB's balance. De to datasæt kan naturligvis kun kædes nøjagtigt sammen, når den sidste bogføringsdato i den ugentlige balance er den samme som referencedatoen for de statistiske indberetninger (dvs. ultimo måneden). I de øvrige rapporteringsperioder vil denne kontrol sikre en nær, men ikke fuldstændig overensstemmelse mellem regnskabsdata og statistiske data. I de rapporteringsperioder, hvor de to datoer ikke er sammenfaldende, kan NCB'erne foretage en sammenligning mellem de statistiske data og den "daglige balance" udarbejdet pr. sidste arbejdsdag i måneden.

4. De ansvarlige for opgørelsen af balancen anmodes om at underrette ECB (Afdelingen for Penge- og Bankstatistik) om resultatet af disse kontrolprocedurer. Denne underretning bør finde sted før eller sammen med overførslen af de statistiske data, dvs. senest den 15. arbejdsdag efter referencedatoen. Hvis der under kontrollen konstateres uoverensstemmelser, anmodes de ansvarlige for opgørelsen af balancen om at fremsende en forklarende note til Afdelingen for Penge- og Bankstatistik, hvori der mindst gøres rede for de kontrolprocedurer, der er foretaget, arten af uoverensstemmelserne, den mulige indvirkning på tidligere dataserier, og hvorledes de forventes at udvikle sig i fremtidige indberetninger.

5. For at begrænse NCB'ernes arbejdsbyrde mest muligt anbefales det, at en fuldstændig forklarende note med alle detaljerede oplysninger som regel kun opstilles en gang om året. I de mellemliggende måneder kræves kun en forenklet udgave af den forklarende note udfyldt af NCB'erne, hvori de blot markerer de strukturelle forskelle mellem den ugentlige balance og den statistiske indberetning. Som vejledning er der til dette bilag vedføjet skabeloner til anvendelse ved udarbejdelsen af de forklarende noter. Den første skabelon (tillæg 4) viser hele resultatet af overensstemmelseskontrollen. Den anden skabelon (tillæg 5) viser kontrolresultatet i forenklet form.

6. Det er vigtigt, at alle NCB'er (og ECB's Direktorat for Interne Finanser) fremsender fulde forklarende noter på det samme tidspunkt hvert år. Herved får ECB's Afdeling for Penge- og Bankstatistik mulighed for en gang årligt at udarbejde en detaljeret rapport med beskrivelse af de uoverensstemmelser, der er konstateret. For 2002 viser følgende tidsplan, hvilken skabelon der anbefales anvendt på hvilket tidspunkt. Det bemærkes, at den næste detaljerede skabelon så vidt muligt ønskes indsendt i december 2003 med reference til data ultimo november 2003.

>TABELPOSITION>

(1) Bilag I, del 3, i forordning ECB/2001/13 af 22. november 2001 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner), EFT L 333 af 17.12.2001, s. 7, ændret ved forordning ECB/2002/8 af 21.11.2002, EFT L af 6.12.2002, S. 29, indeholder en fuldstændig beskrivelse af de grundlæggende balancedata.

Tillæg 1

>TABELPOSITION>

Tillæg 2

KONTROL

FORKLARENDE NOTER

Passiver

Kontrol nr. 1

Seddel- og møntomløb: Den statistiske kategori "seddel- og møntomløb" bør være lidt større end regnskabskategorien "seddelomløb", fordi mønter udstedt af staten indgår i førstnævnte, men ikke i sidstnævnte kategori.

Kontrol nr. 2

Indlån fra residenter i euroområdet: Den statistiske kategori "indlån fra residenter i euroområdet" bør være større end summen af regnskabsposterne "forpligtelser i euro over for modparter i den finansielle sektor i euroområdet", "andre passiver i euro over for kreditinstitutter i euroområdet", "forpligtelser i euro over for andre residenter i euroområdet" og "forpligtelser i fremmed valuta over for residenter i euroområdet". Dette skyldes, at intra-Eurosystem-positioner indgår, på aggregeret plan, i den statistiske kategori (registreret på bruttobasis), men ikke er medtaget i regnskabsposterne(1). Regnskabsposterne omfatter dog de intra-Eurosystem-positioner, som repræsenterer modposten til euroseddeljusteringer, som er registreret under "resterende aktiver/passiver" til statistiske formål, hvorfor den statistiske kategori kan være mindre end summen af ovennævnte regnskabsposter. Der kan også opstå forskelle, fordi saldi i fremmed valuta revalueres med forskellig hyppighed (kvartalsvis for regnskabsdatas vedkommende, månedligt for statistiske datas vedkommende).

Kontrol nr. 3

Indlån fra residenter i euroområdet, heraf MFI'er: Denne kontrol bør identificere virkningen af, at intra-Eurosystem-saldi indgår på bruttobasis i den statistiske kategori, men ikke er medregnet i regnskabskategorierne(2). Som nævnt ovenfor bør de statistiske tal i princippet være større end regnskabstallene. Som nævnt ovenfor kan den omstændighed, at modposten til euroseddeljusteringer klassificeres anderledes, imidlertid medføre det modsatte forhold. Endvidere omfatter kun det statistiske aggregat forpligtelser i fremmed valuta over for finansielle modparter.

Kontrol nr. 4

Indlån fra andre residenter i euroområdet: Summen af de statistiske kategorier, der repræsenterer indlån fra staten og fra andre residenter, bør være mindre end summen af regnskabskategorierne for forpligtelser i euro over for andre residenter i euroområdet (ikke-kreditinstitutter) og forpligtelser i fremmed valuta over for residenter i euroområdet, fordi forpligtelser i fremmed valuta over for kreditinstitutter kun indgår i regnskabsdataene.

Kontrol nr. 5

Udstedte gældsinstrumenter: Den statistiske kategori "udstedte gældsinstrumenter" bør være lig med regnskabskategorien "udstedte gældsbeviser".

Kontrol nr. 6

Kapital og reserver: Den statistiske kategori "kapital og reserver" kan afvige en smule fra regnskabskategorien, hvor forskellen skyldes den revalueringseffekt, som i nogle NCB'er forekommer kvartalsvis. Endvidere opstår der en forskel, idet regnskabsbalanceposten "endnu ikke fordelte overskud" og en del af posten "hensættelseskonti" begge registreres som en del af restposten for regnskabsdataene, men indgår i den statistiske definition af "kapital og reserver".

Kontrol nr. 7

Eksterne passiver: Den statistiske kategori "eksterne passiver" bør omtrent svare til summen af forpligtelser i euro og i fremmed valuta over for residenter uden for euroområdet og tildelte særlige trækningsrettigheder i Den Internationale Valutafond. Forskelle i de to værdier kan kun opstå som følge af forskellig værdiansættelseshyppighed.

Kontrol nr. 8

Restpost: Enhver forskel mellem den statistiske kategori "resterende passiver" og regnskabskategorien "andre passiver" vil kunne forklares ved de forskelle, som er identificeret andre steder i balancen.

AKTIVER

Kontrol nr. 9

Udlån til residenter i euroområdet: Se forklarende noter til kontrol nr. 10 og 11.

Kontrol nr. 10

Udlån til MFI'er, som er residenter i euroområdet: Den statistiske kategori "udlån til residenter i euroområdet, heraf MFI'er" bør være større end summen af regnskabsposterne "udlån i euro til kreditinstitutter i euroområdet" og "andre udlån i euro til kreditinstitutter i euroområdet". Enhver forskel bør hovedsagelig skyldes, at intra-Eurosystem-positioner indberettes brutto i de statistiske data, men netto i regnskabsindberetningen (se også passiver)(3). Desuden omfatter regnskabsdata ikke saldi i udenlandsk valuta.

Kontrol nr. 11

Udlån til residenter i euroområdet, heraf offentlig forvaltning og service: Regnskabskategorien og den statistiske kategori bør være næsten fuldstændig sammenfaldende, selv om den statistiske kategori omfatter udlån i alle valutaer og kan være større end regnskabskategorien, der kun vedrører udlån i euro.

Kontrol nr. 12

Værdipapirbeholdninger undtagen aktier udstedt af residenter i euroområdet: Den statistiske kategori "værdipapirer undtagen aktier udstedt af residenter i euroområdet" bør i teorien være større end regnskabskategorien "værdipapirer i euro fra residenter i euroområdet", fordi regnskabskategorien ikke omfatter beholdninger af værdipapirer i udenlandsk valuta, og visse andre værdipapirbeholdninger er klassificeret under "andre aktiver" (til personalepensionskasser, investering af egenkapital osv.).

Kontrol nr. 13

Restpost: Se forklarende note til kontrol nr. 8.

Kontrol nr. 14

Eksterne aktiver: Den statistiske kategori "eksterne aktiver" bør være en smule større end summen af regnskabskategorierne "guld og tilgodehavender i guld" og "tilgodehavender i udenlandsk valuta og i euro hos residenter uden for euroområdet", da visse aktier og andre kapitalandele og kassebeholdning (pengesedler) i udenlandsk valuta kun er omfattet af førstnævnte. De to værdier kan også være forskellige på grund af forskellig værdiansættelseshyppighed.

(1) Set fra en national synsvinkel vil denne virkning dog ikke være til stede, eftersom begge datasæt indberettes på bruttobasis, mens kun regnskabsdata konsolideres af Den Europæiske Centralbank (og intra-Eurosystem-positioner nettes ud) med henblik på den ugentlige balance.

(2) Set fra en national synsvinkel vil denne virkning dog ikke være til stede, eftersom begge datasæt indberettes på bruttobasis, mens kun regnskabsdata konsolideres af Den Europæiske Centralbank (og intra-Eurosystem-positioner nettes ud) med henblik på den ugentlige balance.

(3) Set fra en national synsvinkel vil denne virkning dog ikke være til stede, eftersom begge datasæt indberettes på bruttobasis, mens kun regnskabsdata konsolideres af Den Europæiske Centralbank (og intra-Eurosystem-positioner nettes ud) med henblik på den ugentlige balance.

Tillæg 3

Forbindelse mellem posterne i tabel 2.1 i ECB's Månedsoversigt og posterne i tabel 1 i de månedlige statistiske indberetninger

>TABELPOSITION>

Tillæg 4

Skabelon til den årlige detaljerede forklarende note vedrørende overensstemmelseskontrol

Den nationale centralbanks navn: ...

Overensstemmelseskontrol vedrørende ultimo (måned): ...

Resultatet af overensstemmelseskontrollen: Alle kontrolresultater svarer/svarer ikke til de lineære forhold angivet i bilag II (der gøres rede for alle tilfælde, hvor der ikke er overensstemmelse med de lineære forhold). De uoverensstemmelser, der er konstateret mellem statistiske data og regnskabsdata, kan forklares ved følgende faktorer (enkelte faktorer er muligvis ikke relevante).

Uoverensstemmelser, som skyldes revisioner

Uoverensstemmelsen/uoverensstemmelserne identificeret i kontrol nr. ... skyldes følgende revisioner af de statistiske data foretaget efter offentliggørelsen af regnskabsdataene i den ugentlige balance: ...

Eventuel indvirkning på tidligere dataserier: ...

Engangsrevision eller regelmæssig revision?

Ved regelmæssig revision angives størrelsesorden: ...

Uoverensstemmelser, som skyldes forskelle i præsentations- og klassifikationsprincipper

1. Uoverensstemmelsen/uoverensstemmelserne identificeret i kontrol nr. ... skyldes forskellige præsentationsprincipper: De regnskabsmæssige beretninger præsenteres i konsolideret form, mens de statistiske beretninger vises som en aggregeret balance. Denne forskel i de anvendte præsentationsprincipper påvirker resultatet af de kontrolprocedurer, som vedrører intra-Eurosystem-positioner (kontrol nr. 2, 3, 9 og 10). I disse tilfælde registrerer de statistiske data langt større beløb end regnskabsdataene.

Eksempel: Behandlingen af positioner over for andre nationale centralbanker i Eurosystemet forklarer forskellen på EUR ... mio. i kontrol nr. ...

Eventuel indvirkning på tidligere dataserier: ...

Engangsrevision eller regelmæssig revision?

Ved regelmæssig revision angives størrelsesorden: ...

2. Uoverensstemmelsen/uoverensstemmelserne identificeret i kontrol nr. ... skyldes forskellige klassifikationskriterier.

Eksempel: I kontrol nr. 6, "kapital og reserver", er endnu ikke fordelte overskud og nogle af hensættelseskontiene registreret i restposten for regnskabsdataene, men indgår i den statistiske definition af "kapital og reserver".

Eksempel: I kontrol nr. 1, "seddel- og møntomløb", er mønter udstedt af staten omfattet af de statistiske data, men indgår ikke i den tilsvarende regnskabspost.

Eventuel indvirkning på tidligere dataserier: ...

Engangsrevision eller regelmæssig revision?

Ved regelmæssig revision angives størrelsesorden: ...

Andre uoverensstemmelser, herunder rapporteringsfejl.

Uoverensstemmelsen/uoverensstemmelserne identificeret i kontrol nr. ... skyldes fejlindberetning, dvs. forkert indberettede data som følge af menneskelige fejl og/eller af andre årsager. Eventuel indvirkning på tidligere dataserier: ...

Tillæg 5

Skabelon til den månedlige forenklede forklarende note vedrørende overensstemmelseskontrol

NCB'ens navn: ...

Overensstemmelseskontrol for ultimo (måned): ...

>TABELPOSITION>

BILAG III

RAPPORTERINGSKALENDER FOR BALANCEPOSTSTATISTIK

For referenceperioden januar 2003 - december 2003

Indberetning af månedlig og kvartårlig balancepoststatistik

>TABELPOSITION>

"-" står for "ikke relevant".

RAPPORTERINGSKALENDER FOR BANKRENTESTATISTIK (KORTSIGTET MODEL)((Da det nøjagtige tidspunkt for overgangen til MFI-renter (i det følgende benævnt "MIR") endnu ikke kendes, er rapporteringskalenderen for bankrentestatistik (RIR-statistik) udformet, så den gælder frem til referenceperioden december 2003. RIR-rapporteringskalenderen forventes at blive ophævet i løbet af 2003. Dette sker ved brug af den i artikel 9 i denne retningslinje omhandlede forenklede ændringsprocedure.))

For referenceperioden januar 2003 - december 2003

Indberetning af bankrentestatistik

>TABELPOSITION>

RAPPORTERINGSKALENDER FOR MFI-RENTESTATISTIK

For referenceperioden januar 2003 - december 2003

Indberetning af MFI-rentestatistik

>TABELPOSITION>

RAPPORTERINGSKALENDER FOR RESERVEGRUNDLAGSSTATISTIK

For referenceperioden januar 2003 - december 2003

Indberetning af reservegrundlagsstatistik

>TABELPOSITION>

RAPPORTERINGSKALENDER FOR MAKROKOEFFICIENTSTATISTIK

For referenceperioden januar 2003 - december 2003

Indberetning af makrokoefficientstatistik

>TABELPOSITION>

RAPPORTERINGSKALENDER FOR STATISTIK OVER ANDRE FINANSIELLE FORMIDLERE

For referenceperioden 1. kvartal 2003 - 4. kvartal 2003

Indberetning af statistik over andre finansielle formidlere

>TABELPOSITION>

"-" står for "ikke relevant".

RAPPORTERINGSKALENDER FOR STRUKTURELLE STATISTISKE INDIKATORER

For referenceperioden 2002 - 2003

Indberetning af strukturelle statistiske indikatorer

>TABELPOSITION>

BILAG IV

MÅNEDSDATA OM E-PENGE, DER SKAL INDBERETTES TO GANGE OM ÅRET

RapporteringsordningE1 til E5: serier, der indberettes under rapporteringsordningen for e-penge.

Grå felter: serier, der eventuelt skal indberettes på et senere tidspunkt, men som ikke er relevante på nuværende tidspunkt.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

TABEL C

Definition af elektroniske penge (e-penge) til statistiske formål

E-penge. Til statistiske formål forstås ved elektroniske penge elektronisk lagring af forudbetalt monetær værdi på teknisk udstyr, f.eks. et forudbetalt betalingskort, der i vidt omfang kan anvendes til betalinger til andre enheder end udstederen uden nødvendigvis at involvere bankkonti i transaktionen. Det tekniske udstyr fungerer som et forudbetalt ihændehaverinstrument. For at blive betragtet som e-penge skal det anvendes som et almindeligt anvendt betalingsinstrument(1). Der kan identificeres to typer af e-penge på grundlag af det tekniske udstyr, hvorpå de er lagret(2):

Hardwarebaserede e-penge (f.eks. forudbetalte kort). Elektroniske pengeprodukter, der forsyner kunden med en bærbar elektronisk anordning som oftest i form af et IC-kort, der indeholder en mikroprocessorchip.

Softwarebaserede e-penge. Elektroniske pengeprodukter, der anvender specialiseret software på en pc, og som oftest anvendes til overførsel af den elektroniske værdi via telekommunikationsnet såsom internettet.

Denne definition er i overensstemmelse med artikel 1, stk. 6, i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 af 23. november 1998 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information(3).

(1) En definition af "almindeligt anvendt" kan være påkrævet. (I så fald vil Komitéen for Betalings- og Afviklingssystemer blive hørt).

(2) Den Europæiske Centralbanks (ECB's) definitioner. Disse produkter er defineret i ECB's "Report on Electronic Money", august 1998. Begge systemer muliggør overførsel af elektroniske værdier. Den eneste egentlige forskel mellem hardware- og softwareprodukterne består i den anvendte type sikkerhedsforanstaltninger. Det skal endvidere præciseres, at et forudbetalt kort ikke i sig selv udgør penge - kun e-penge lagret i en chip, som er indlagt i et kort, kan betragtes som penge og således overføres til tredjepart.

(3) EFT L 318 af 27.11.1998, s. 8.

Tillæg

PROCEDURER FOR OVERFØRSEL AF DATA OM E-PENGE I HENHOLD TIL RAPPORTERINGSKRAVENE

1. Datakrav

Dataoverførsler til ECB omfatter følgende serier:

- e-penge udstedt af sektoren "andre MFI'er" i form af hardwarebaserede penge (forudbetalte kort) uden angivelse af ihændehaversektoren

- e-penge udstedt af sektoren "andre MFI'er" i form af softwarebaserede penge uden angivelse af ihændehaversektoren.

Disse supplerende serier indberettes til ECB under balancens memorandumposter.

I begyndelsen vil et andet rapporteringsformat blive anvendt ved indberetning af data om e-penge udstedt af ikke-MFI'er(1).

2. Rapporteringsordning og kodestruktur

Balanceposternes nøglefamilie anvendes til at definere serienøglerne for de serier om e-penge, som de nationale centralbanker (NCB'er) skal indberette til ECB. Rapporteringsstandarderne for nøglefamilien for balanceposter indgår i denne retningslinje som bilag XIII. De vigtigste karakteristika ved rapporteringsordningen for e-penge og forskellene mellem denne og rapporteringsordningen for balanceposter er angivet nedenfor.

Hyppighed

Data om e-penge-balancer foreligger med forskellig hyppighed i de deltagende medlemsstater. Hos de fleste af NCB'erne foreligger dataene månedligt, men i enkelte tilfælde foreligger dataene mindre hyppigt (kvart- eller halvårligt). Derfor kan e-pengeposter indberettes til ECB mindst to gange om året. Hyppighedskodeværdien "M" fra kodelisten CL_FREQ anvendes for at muliggøre en hyppigere indberetning fra de lande, hvor dette er muligt. Den værdi, der anvendes til at angive referencemåneden, svarer til den sidste måned i den relevante periode(2).

Opdeling efter rapporteringssektor på balancen

Kun e-penge udstedt af sektoren "andre MFI'er" er omfattet af denne rapporteringsordning. Kodeværdien "A" fra kodelisten CL_BS_REP_SECT anvendes til dette formål.

Balanceposter

E-penge klassificeres i rapporteringsordningen for MFI-sektorens balancedata under "indlån på anfordring"(3). Til den statistiske indberetning anvendes følgende to balanceposter på MFI-sektorens balances passivside:

- indlån på anfordring - heraf e-penge: hardwarebaserede e-penge

- indlån på anfordring - heraf e-penge: softwarebaserede e-penge

Kodeværdierne "LE1" for "hardwarebaserede e-penge" og "LE2" for "softwarebaserede e-penge" fra kodelisten CL_BS_ITEM anvendes her.

Modpartsområde

Ifølge rapporteringsordningen indberettes e-pengeposter uden angivelse af modpartsområdet. Positionerne klassificeres som "ikke opdelt", og kodeværdien "Z5" fra kodelisten CL_COUNT_AREA anvendes for modpartsområdet.

Balancemodpartssektor

I lighed med modpartsområdet er modpartssektoren ikke identificeret i denne rapporteringsordning, og e-pengeposterne defineres på nuværende tidspunkt uden angivelse af ihændehaversektoren. Modpartssektoren er ikke specificeret, og kodeværdien "0000" fra kodelisten CL_COUNT_SECTOR anvendes.

Transaktionsvaluta

E-pengeposter opdeles ved indberetning efter valuta, og udstedelser i euro ("EUR") og i andre valutaer ("Z06") identificeres separat.

3. Dataoverførsel

De e-pengeserier, der er identificeret i denne rapporteringsordning, overføres af NCB'erne til ECB mindst to gange om året og senest på den sidste arbejdsdag i marts og september. Hvis NCB'erne modtager dataene med større hyppighed, er der mulighed for hyppigere dataoverførsler, som kan finde sted senest på den sidste arbejdsdag i måneden efter referenceperiodens afslutning(4).

(1) På nuværende tidspunkt indberettes data om ikke-MFI'ers udstedelse af e-penge til ECB på et Excel-regneark. Der er i denne rapporteringsordning ikke fastlagt nogen serienøgle for denne post. Serierne skal indberettes til ECB af de medlemsstater, hvor dette fænomen er relevant, efter tidsplanen opstillet i stk. 3.

(2) Sidste måned i det kvartal eller halvår, som posten vedrører.

(3) Som defineret i tabel 1 i forordning ECB/2001/13 af 22. november 2001 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren, EFT L 333 af 17.12.2001, s. 1, ændret ved forordning ECB/2002/8 af 6.12.2002, s. 29.

(4) De NCB'er, der har længere tidsfrister i forbindelse med e-pengebalancer, kan indberette de seneste tilgængelige data senest den sidste arbejdsdag i måneden.

BILAG V

STATISTIKKER TIL BRUG FOR EN MAKROØKONOMISK ANALYSE AF STABILITETEN

RAPPORTERINGSORDNING FOR KREDITINSTITUTTER

Indledning

1. For at kunne foretage en makroøkonomisk analyse af stabiliteten i Den Europæiske Unions banksystem kræves en ordning for indberetning af balancedata for kreditinstitutter.

2. Der foregår en løbende indberetning af data fra særskilte balancer vedrørende Den Europæiske Centralbank (ECB)/de nationale centralbanker (NCB'er) og andre monetære finansielle institutioner (MFI'er) i henhold til tabel 1-4 i forordning ECB/2001/13 af 22. november 2001 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner)(1), ændret ved forordning nr. ECB/2002/8(2). Disse data er imidlertid ikke tilstrækkelige til at kunne foretage en makroøkonomisk analyse af stabiliteten for de lande, hvor rapporteringspopulationen af andre MFI'er består af både kreditinstitutter og pengemarkedsforeninger, og hvor sidstnævntes påvirkning er signifikant(3). I sådanne tilfælde er en særskilt rapporteringsordning udelukkende for kreditinstitutter påkrævet til beregningen af de makroøkonomiske stabilitetsindikatorer for undergruppen af kreditinstitutter. Dette vil også opfylde Kommissionens (Eurostats) behov for at modtage årlige balancestatistikker, som anvendes til udarbejdelsen af statistikker vedrørende finansielle tjenester.

Rapporteringsordning

3. Med henblik på beregningen af de makroøkonomiske stabilitetsindikatorer indberetter de NCB'er, der opfylder kriterierne, særskilte data udelukkende for kreditinstitutter, hvad angår tabel 1, 2 og 4 i forordning ECB/2001/13. Hvad angår tabel 1, er hele tabellen nødvendig for beregningen af makroøkonomiske stabilitetsindikatorer(4). Hvad angår tabel 2 og 4, er kun en del af serierne i disse tabeller nødvendige på nuværende tidspunkt til beregningen af makroøkonomiske stabilitetsindikatorer. For at gøre det nemmere at gennemføre indberetningen af de yderligere data og for at imødekomme eventuelle fremtidige behov kan NCB'erne imidlertid indberette de resterende serier på frivilligt grundlag. Der kræves ingen data efter tabel 3 (og der kræves således ikke yderligere statistiske data for kreditinstitutter). Data for kreditinstitutter indberettes kvartårligt, både for beholdninger og, hvor dette er relevant, vedrørende strømkorrektion.

4. NCB'er indberetter data under tabel 1 (beholdninger og strømme), tabel 2 og tabel 4, som udelukkende vedrører kreditinstitutter (jf. rapporteringsordningerne i tillæg 2). Mens der for tabel 1 er fuld rapporteringspligt(5), omfatter tabel 2 og 4 såvel obligatoriske som ikke-obligatoriske serier.

5. Data indberettes kvartårligt inden for 28 arbejdsdage efter udgangen af referenceperioden (jf. kalender i bilag III).

6. Efter anmodning fra brugerne indberetter NCB'erne også, som memorandumposter, indlån. Dette sker efter en opdeling i kreditinstitutter (ekskl. centralbanker)/andre MFI'er/ikke-MFI'er. Foreligger disse oplysninger ikke, har brugerne vedtaget at bibevare begrebet "indlån fra MFI'er", som dette kan udledes af tabel 1 (dvs. uden yderligere opdelinger inden for MFI-sektoren).

7. Den makroøkonomiske analyse af stabiliteten stiller krav om såvel beholdnings- som strømdata, idet sidstnævnte opgøres til transaktionsværdi. Dette skaber et behov for såkaldte data vedrørende justeringer. Disse justeringsdata foreligger på nuværende tidspunkt kun for beholdningsdata, der indgår i tabel 1 og 2, og foreligger ikke for tabel 4. I denne forbindelse undersøges det fortsat, om der er behov for at tilvejebringe justeringsdata for tabel 4. I mellemtiden anvender brugerne beholdningsforskydninger korrigeret for valutakursudsving (som beregnes af ECB).

Dækning

8. I princippet bør de supplerende data, der indberettes for kreditinstitutbalancerne, dække 100 % af de institutter, der er klassificeret i denne sektor. I de tilfælde, hvor den faktiske rapporteringsdækning er mindre end 100% på grund af anvendelsen af "haleinstitut"-princippet, anmodes NCB'erne om at opregne de tilvejebragte data for at sikre en dækning på 100 %. Dette vil øge sammenligneligheden af indikatorerne mellem medlemsstaterne og sikre overensstemmelse med MFI-sektorens balancedata, der også opregnes.

Rapporteringskrav

9. Særskilte balancedata for kreditinstitutter indberettes i henhold til rapporteringsordningerne i tillæg 1 og 2 af NCB'er i de lande, hvor rapporteringspopulationen af andre MFI'er består af både kreditinstitutter og pengemarkedsforeninger, og hvor sidstnævntes påvirkning skønnes at være vigtig statistisk set. Pengemarkedsforeningernes påvirkning skønnes at være vigtig, når begge nedenstående kriterier er opfyldt på samme tid:

- kriterium 1: Forskellen mellem balancesummen for MFI-sektoren og balancesummen for undergruppen af kreditinstitutter udgør vedvarende over 5 mia. EUR

og

- kriterium 2: Andre MFI'er end kreditinstitutter (dvs. pengemarkedsforeninger) påvirker mere end én post på enten aktiv- eller passivsiden af MFI-sektorens balance(6).

10. Begge kriterier er på nuværende tidspunkt opfyldt i følgende medlemsstater: Tyskland, Spanien, Frankrig, Irland, Italien, Grækenland og Luxembourg. NCB'erne i disse medlemsstater indberetter således data i henhold til den supplerende rapporteringsordning. Opfyldelsen af ovennævnte kriterier overvåges regelmæssigt.

11. ECB foretager en årlig vurdering af rapporteringsordningen.

(1) EFT L 333 af 17.12.2001, s. 1.

(2) EFT L 330 af 6.12.2002, s. 29.

(3) Angående betydningen af pengemarkedsforeningers påvirkning af data for andre MFI'er, se nedenfor. Endvidere er der i visse lande et mindre antal andre institutioner, der klassificeres som MFI'er, men disse institutioner har ingen statistisk betydning.

(4) Naturligvis bortset fra passivposten "andele i pengemarkedsforeninger".

(5) Bortset fra posten "andele i pengemarkedsforeninger".

(6) For eksempel er dette kriterium opfyldt, hvis balancen for pengemarkedsforeningssektoren påvirker én passivpost ("andele i pengemarkedsforeninger") og to eller flere aktivposter (fx "værdipapirer undtagen aktier udstedt i euro af indenlandsk offentlig forvaltning og service" og "værdipapirer undtagen aktier udstedt i euro af indenlandske MFI'er"). Kriteriet er også opfyldt, når pengemarkedsforeningsbalancen påvirker to passivposter (fx "andele i pengemarkedsforeninger" og "indlån i euro foretaget af indenlandske MFI'er") og én aktivpost (fx "værdipapirer undtagen aktier udstedt i euro af indenlandsk offentlig forvaltning og service"). Kriteriet er derimod ikke opfyldt, når pengemarkedsforeningsbalancen kun påvirker én passivpost og én aktivpost.

Tillæg 1

PROCEDURER FOR DATAOVERFØRSEL FRA NCB'ERNE TIL ECB

Rapporteringsordning for kreditinstitutter

1. Rapporteringsordningen opstillet i tillæg 2 gælder udelukkende for kreditinstitutter som defineret i fællesskabsretten, hvorimod tabel 1 - 4 i forordning ECB/2001/13 af 22. november 2001 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner)(1), ændret ved forordning ECB/2002/8(2), omfatter balancedata for hele sektoren andre monetære finansielle institutioner (MFI'er).

2. De koder, der benyttes for posterne i rapporteringsordningen, tilhører nøglefamilien for balanceposter, hvis dimensioner og attributter er beskrevet i bilag XIII. Det bør bemærkes, at:

- da balancedata for kreditinstitutter kun skal indberettes hvert kvartal, er dimension nr. 1 (hyppighed) altid "Q" (kvartårlig)

- dimension nr. 4 (opdeling efter referencesektor i balancen) er for alle poster "R" (kreditinstitutter underlagt reservekrav).

3. Rapporteringsordningen består af syv tabeller: tabel 1_kreditinstitutter (beholdninger), tabel 2_kreditinstitutter (beholdninger), tabel 4_kreditinstitutter (beholdninger), tabel 1_kreditinstitutter_omklassifikationer, tabel 1_kreditinstitutter_værdiændringer, tabel 2_kreditinstitutter_omklassifikationer og tabel 2_kreditinstitutter_værdiændringer.

4. Tabel 1_kreditinstitutter (beholdninger) svarer til den månedlige tabel 1 i forordning ECB/2001/13. Tabel 1_kreditinstitutter skal indberettes i sin helhed bortset fra posten "andele i pengemarkedsforeninger".

5. Tabel 2_kreditinstitutter (beholdninger), som svarer til den kvartårlige tabel 2 i forordning ECB/2001/13, indeholder obligatoriske og ikke-obligatoriske serier. Obligatoriske serier omfatter indlån og udlån over for resten af verden med en yderligere sektoropdeling. I ordningen, der er angivet i tillægget, er de obligatoriske poster markeret med fede felter.

6. Tabel 4_kreditinstitutter (beholdninger), som svarer til den kvartårlige tabel 4 i forordning ECB/2001/13, indeholder obligatoriske og ikke-obligatoriske serier. Kun de serier, der vedrører sektor- og valutaopdelte udlån over for resten af verden, behandles som obligatoriske. I ordningen, der er angivet i tillægget, er de obligatoriske poster markeret med fede felter. For at gøre det nemmere at gennemføre indberetningen af de yderligere data og for at imødekomme eventuelle fremtidige behov opfordres NCB'erne imidlertid til at indberette de resterende serier på frivilligt grundlag.

7. De fire øvrige tabeller vedrørende justeringsdata udgør en tilpasning af de tilsvarende tabeller i bilag IX. Der er foretaget mindre ændringer i tabellen for at minimere de nationale centralbankers (NCB'ers) rapporteringsbyrde. I ordningen, der er angivet i tillægget, er de obligatoriske poster markeret med fede felter. For at gøre det nemmere at gennemføre indberetningen af de yderligere data og for at imødekomme eventuelle fremtidige behov opfordres NCB'erne imidlertid til at indberette de resterende serier på frivilligt grundlag.

(1) EFT L 333 af 17.12.2001, s. 1.

(2) EFT L 330 af 6.12.2002, s. 29.

Tillæg 2

BEHOLDNINGER

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Felter markeret med fed angiver obligatoriske poster.

>TABELPOSITION>

Felter markeret med fed angiver obligatoriske poster.

Strøm

>TABELPOSITION>

Felter markeret med fed angiver obligatoriske poster.

>TABELPOSITION>

Felter markeret med fed angiver obligatoriske poster.

>TABELPOSITION>

Felter markeret med fed angiver obligatoriske poster.

>TABELPOSITION>

Felter markeret med fed angiver obligatoriske poster.

BILAG V

STRUKTURELLE STATISTISKE INDIKATORER

RAPPORTERINGSORDNING OG FORSKRIFTER FOR OPSTILLING

Indledning

1. For at kunne foretage en regelmæssig analyse af bankstrukturerne i Den Europæiske Union (EU) har Banktilsynskomitéen brug for data til opstillingen af en række strukturelle statistiske indikatorer. Listen over strukturelle statistiske indikatorer indeholder 29 serier. 12 af serierne kan opstilles på grundlag af data, som allerede foreligger i Den Europæiske Centralbank (ECB). Yderligere 14 indikatorer kan opstilles ved hjælp af yderligere data, som indsamles fra nationale centralbanker (NCB'er), mens de resterende tre indikatorer opstilles af "Working Group on Banking Developments" ved brug af andre ikke-harmoniserede kilder.

2. Dette bilag indeholder en rapporteringsordning og forskrifter for opstillingen af de 14 indikatorer, som er baseret på data fra NCB'er. Denne indsamling af data vil være baseret på information, som allerede foreligger inden for Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB).

3. Nedenstående liste indeholder samtlige indikatorer. De indikatorer, som skal fremstilles ved brug af yderligere data tilvejebragt af NCB'er, er angivet med fed skrift.

TABEL 1

Strukturelle indikatorer opdelt efter kategori af datakilder

>TABELPOSITION>

Afsnit 1. Rapporteringsordning

4. Den rapporteringsordning, som skal anvendes ved denne dataoverførsel, er angivet i tillæg 1. Data til brug ved beregningen af strukturelle indikatorer vedrørende kreditinstitutter kræves indberettet årligt. Dataene indberettes hvert år ultimo marts vedrørende det foregående år. Det forventes, at denne tidsfrist kan overholdes for alle indikatorer med undtagelse af indikator nr. 3, "Antal beskæftigede i kreditinstitutter", hvor dataene om muligt indberettes ultimo maj vedrørende det foregående år.

5. De krævede data er data i form af beholdninger, absolutte tal eller koefficienter som angivet. Ud over beholdninger kræves data om justeringer af strømme indberettet, hvis de foreligger. Hvad angår balancedata, vedrører strømjusteringer værdiændringer og valutakursændringer, afskrivninger, nedskrivninger og omklassifikationer. For at forenkle rapporteringsordningen indberettes strømjusteringer som et samlet tal uden yderligere opdeling efter justeringstype. Hvis der ikke foreligger strømjusteringer, forlader brugerne sig kun på forskelle i beholdninger justeret for valutakursændringer (som beregnes af ECB). Strømjusteringer er ikke relevante ved absolutte tal og koefficienter.

6. I princippet bør de indsamlede data dække 100 % af de institutioner, der er defineret som kreditinstitutter i fællesskabslovgivningen (se bilag I, del 1, afsnit I.2 i forordning ECB/2001/13 af 22. november 2001 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner)(1), ændret ved forordning ECB/2002/8(2). I de tilfælde, hvor den faktiske rapporteringsdækning er under 100 % på grund af anvendelsen af haleprincippet, anmodes NCB'erne om at foretage en opregning af de indberettede data for at sikre 100 % dækning. Herved sikres det, at indikatorerne er sammenlignelige medlemsstaterne imellem, og at der er overensstemmelse med de MFI-balancedata, som opregnes i henhold til bilag XIV.

7. ECB vil foretage en simpel overensstemmelseskontrol, når dataene modtages. Hvis for eksempel indikator nr. 18 er nul, skal indikator nr. 19 også være nul. Det samme gælder for indikatorerne 20-21, 23-24 og 25-26. Desuden kan der foretages krydstjek mellem indikator nr. 18 og 23 og listen over MFI'er. Tillæg 2 indeholder instrukser vedrørende overførsel.

Afsnit 2. Forskrifter for opstilling

8. NCB'erne tilvejebringer data vedrørende 14 indikatorer (anden gruppe i tabel 1) i henhold til de nedenfor angivne begrebsmæssige og metodologiske bestemmelser. Det overordnede mål er at sikre, at de statistiske principper, som er vedtaget for opgørelsen af penge- og bankstatistiske data (som anvendes for de fleste af indikatorerne i den første gruppe i tabel 1), overholdes. For eksempel bør dataene aggregeres og ikke konsolideres, hjemstedsprincippet bør følge den såkaldte "værtslandsmodel", balancedata indberettes på bruttogrundlag osv.

9. I det følgende gøres rede for de data, som NCB'erne skal tilvejebringe. Af hensyn til ECB's overvågning af national praksis indberetter NCB'erne alle afvigelser fra de nedenfor angivne definitioner og bestemmelser til ECB. Oplysninger om eventuelle afvigelser indberettes i den sidste kolonne i rapporteringsordningen.

10. Indikator nr. 2: Antal lokale enheder ("filialer") af kreditinstitutter. Denne indikator vedrører antallet af filialer pr. ultimo referenceperioden. Forordning ECB/2001/13 indeholder en definition af en lokal enhed: "Filialer [...] er [ikke] indregistrerede enheder (og [har] ikke [...] selvstændig status som juridisk person), som er helejet af moderselskabet."(3) Dette indebærer, at indikatoren kun bør omfatte filialer, som er ejet af kreditinstitutter. Institutionelle enheders kontorer, som ikke selv er kreditinstitutter, medtages ikke, selv om de tilhører samme gruppe som et kreditinstitut. Dette er nødvendigt for at undgå forstyrrelser i sammenligningen mellem denne indikator og for eksempel indikator nr. 7 om kreditinstitutters samlede aktiver.

11. Af hensyn til ensartetheden anvender alle NCB'er ECB's definition af filialer.

12. Indikator nr. 3: Antal beskæftigede i kreditinstitutter. Denne indikator vedrører det gennemsnitlige antal beskæftigede i referenceåret. Definitionen, der anvendes for denne indikator, ligger tæt op ad Eurostats definition(4). Oplysningerne vedrørende denne indikator skal dog kun omfatte beskæftigede i kreditinstitutter. Beskæftigede i finansielle institutioner, som ikke selv er kreditinstitutter, medtages ikke, selv om institutionerne tilhører den samme gruppe.

13. Indikator nr. 5: De fem største kreditinstitutters andel af samlede aktiver (CR5). Denne indikator vedrører koncentrationen af bankvirksomhed. Brugere har udtrykt ønske om at anvende en konsolideret "gruppemodel" ved beregningen af denne indikator, hvorved to eller flere institutioner, der tilhører den samme gruppe, tælles som én institution. Imidlertid er det af to årsager ikke muligt på nuværende tidspunkt at anvende en sådan model for penge- og bankstatistiske data. For det første er penge- og bankstatistiske data ikke-konsoliderede(5), hvorfor det ikke vil være muligt at medtage balancer for andre grupper af institutioner eller at nette interne aktiver og passiver i gruppen ud. For det andet er det muligt, at der ikke foreligger oplysninger om ejerskabsforhold, som derfor skulle indhentes fra tilsynskilder.

14. Af disse årsager bør NCB'erne anvende en ikke-konsolideret, "aggregeret" model ved beregningen af indikator nr. 5, således at de 1) opstiller rapporterende kreditinstitutters balancesumme efter størrelse; 2) beregner summen af de fem største balancesumme og summen af alle balancesumme; og 3) dividerer de to tal. De data, som indberettes til ECB, udtrykkes i procenter (fx indberettes en værdi på 72,4296 % som 72,4296 og ikke som 0,7243). Selv om sammensætningen af de fem største banker kan variere gennem tiden, indberetter NCB'erne kun de fem største kreditinstitutters andel på et givet tidspunkt (ultimo december eller ultimo referenceåret).

15. Indikator nr. 6: Herfindahl-indeks for kreditinstitutters samlede aktiver. I lighed med den foregående vedrører denne indikator koncentrationen af bankvirksomhed. NCB'erne anvender så vidt muligt en "aggregeret" model. Denne indikator ville kun kunne beregnes helt præcist, hvis alle kreditinstitutters individuelle balance var tilgængelig. Da de penge- og bankstatistiske rammer tillader, at grupper af kreditinstitutter i særlige tilfælde indberetter på konsolideret grundlag, er det muligt, at ikke alle de nødvendige statistiske oplysninger foreligger (dette kunne være tilfældet for Rabobank i Nederlandene). I så fald bør beregningen af Herfindahl-indekset omfatte den aggregerede balance for hvert enkelt kreditinstitut i gruppen, idet der eventuelt gøres brug af den regnskabsinformation, som findes i disse institutioners årsregnskaber. Det er desuden muligt, at ikke alle hale-kreditinstitutter indberetter data pr. ultimo året. I så fald opregnes dataene.

16. NCB'erne indberetter Herfindahl-indekset til ECB efter følgende formel:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>, hvor:

n = samlede antal kreditinstitutter i landet, Xi = kreditinstitutternes samlede aktiver og X = [sum ]n i = 1Xi = alle landets kreditinstitutters samlede aktiver. Indeksets værdi er summen af kvadraterne af samtlige kreditinstitutters markedsandele i banksektoren.

17. Indikator nr. 15: Forsikringsselskabers samlede investeringer. Med henblik på fremstillingen af denne indikator(6) defineres et forsikringsselskab som et foretagende, der har en administrativ tilladelse i overensstemmelse med artikel 6 i Rådets første direktiv 73/239/EØF af 24. juli 1973 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring(7) eller artikel 6 i Rådets første direktiv 79/267/EØF af 5. marts 1979 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte livsforsikringsvirksomhed(8). Genforsikringsvirksomhed indgår ikke. Oplysningerne vedrører disse virksomheders samlede finansielle aktiver, som fås ved at trække ikke-finansielle aktiver (som fx anlægsaktiver) fra den aggregerede balancesum. Om nødvendigt opregnes tallene for at sikre dækning på 100 %. Hvis der ikke foreligger særskilte oplysninger om forsikringsselskaber, kan denne indikator kombineres med indikator nr. 17, "Samlede aktiver forvaltet af pensionskasser", så der fås en samlet indikator. NCB'erne markerer serien, hvis de vælger "samlet" registrering.

18. Indikator nr. 17: Samlede aktiver forvaltet af pensionskasser. Disse oplysninger vedrører den aggregerede balancesum for de såkaldte "selvstændige pensionskasser", dvs. separate institutionelle enheder, hvis hovedaktivitet er pensionsforsikring. Der er ikke tale om forsikringsselskaber(9). Hvis der ikke foreligger selvstændige oplysninger om pensionskasser, kan denne indikator kombineres med indikator nr. 15, så der fremkommer en samlet indikator, der indberettes under indikator nr. 15. I dette tilfælde bør der angives "ingen indberetning" for indikator nr. 17.

19. Indikator nr. 18: Antal filialer af kreditinstitutter fra EØS-lande. Denne indikator vedrører antallet af filialer tilhørende kreditinstitutter med hjemsted i andre EØS-lande, dvs. eksklusive indenlandske filialer. Hvis et kreditinstitut har mere end én filial i et bestemt land, regnes de som én. Da ECB kun har haft adgang til de data, der er indsamlet til listen over MFI'er, siden januar 1999, bør NCB'erne tilvejebringe de manglende data for ultimo 1997 og 1998. NCB'erne bør sikre, at data fra og med ultimo 1999 stemmer overens med data, som indberettes inden for rammerne af MFI-listen.

20. Indikator nr. 19: Samlede aktiver hos filialer af kreditinstitutter fra EØS-lande. Denne indikator vedrører den aggregerede balancesum for filialer, der er omfattet af indikator nr. 18.

21. Indikator nr. 20: Antal datterselskaber af kreditinstitutter fra EØS-lande. Denne indikator vedrører antallet af datterselskaber, som kontrolleres af et kreditinstitut med hjemsted i andre EØS-lande, dvs. eksklusive indenlandske datterselskaber. ECB's definition af et datterselskab fremgår af forordning ECB/2001/13: "Datterselskaber er selvstændige indregistrerede selskaber, som er enten majoritets- eller helejet af en anden enhed...". Ikke alle datterselskaber medregnes, kun datterselskaber, som selv er kreditinstitutter.

22. Indikator nr. 21: Samlede aktiver hos datterselskaber af kreditinstitutter fra EØS-lande. Denne indikator vedrører den aggregerede balancesum for de datterselskaber, der er omfattet af indikator nr. 20.

23. Indikator nr. 23: Antal filialer af kreditinstitutter fra tredjelande. Denne indikator vedrører antallet af residente filialer, som hører under kreditinstitutter med hjemsted i tredjelande. Tredjelande er lande, som ikke indgår i EØS. Hvis en bank har mere end én filial i et bestemt land, regnes de som én. Også her sikrer NCB'erne, at dataene stemmer overens med de data, som indberettes inden for rammerne af MFI-listen.

24. Indikator nr. 24: Samlede aktiver hos filialer af kreditinstitutter fra tredjelande. Denne indikator vedrører den aggregerede balancesum for de filialer, der er omfattet af indikator nr. 23.

25. Indikator nr. 25: Antal datterselskaber af kreditinstitutter fra tredjelande. Denne indikator vedrører antallet af datterselskaber med hjemsted i det nationale område, som kontrolleres af kreditinstitutter med hjemsted i tredjelande.

26. Indikator nr. 26: Samlede aktiver hos datterselskaber af kreditinstitutter fra tredjelande. Denne indikator vedrører den aggregerede balancesum for de datterselskaber, der er omfattet af indikator nr. 25.

(1) EFT L 333 af 17.12.2001, s. 1.

(2) EFT L 330 af 6.12.2002, s. 29.

(3) Denne variabel indsamles også af Eurostat, men med en lang tidsforsinkelse. Eurostat anvender følgende definition af en lokal enhed: "En virksomhed eller del heraf (fx et værksted, en fabrik, et lager, et kontor, en mine eller et depot), der er beliggende på et geografisk bestemt sted. På eller fra dette sted foregår en økonomisk virksomhed, i hvilken forbindelse - med visse undtagelser - en eller flere personer arbejder (også selv om det kun er deltidsarbejde) for en og samme virksomhed." Jf. Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions (Metodologisk manual for statistik over kreditinstitutter), udg. 1.8, december 2001, s. 11 og 23. Manualen kan bestilles fra Eurostat, dog kun på engelsk.

(4) Denne indikator indsamles også af Eurostat, der anvender følgende definition: "Antal beskæftigede defineres som det samlede antal personer, der arbejder i observationsenheden (herunder aktive virksomhedsejere, partnere, der regelmæssigt arbejder i enheden, og ulønnede medhjælpende familiemedlemmer) samt personer, der arbejder uden for enheden, men som er ansat og betalt af denne (fx salgsrepræsentanter, udbringningspersonale, reparations- og vedligeholdelsespersonale). Hertil henregnes også personer, som er fraværende i en kortere periode (fx på grund af sygdom, ferie eller orlov), og arbejdstagere, der strejker, men ikke personer, der er fraværende på ubestemt tid. Definitionen omfatter også deltidsbeskæftigede, der i det pågældende lands lovgivning har status som deltidsbeskæftigede, og som er opført på lønningslisten, samt sæsonarbejdere, lærlinge og hjemmearbejdende, som er opført på lønningslisten. Antal beskæftigede omfatter ikke arbejdskraft, som stilles til rådighed for enheden af andre virksomheder, og personer, der udfører reparations- og vedligeholdelsesarbejde i observationsenheden for andre virksomheders regning. Personer, der aftjener deres værnepligt, medregnes heller ikke. Ulønnede medarbejdende familiemedlemmer er personer, der bor sammen med ejeren af enheden, og som regelmæssigt arbejder for enheden, men uden at der foreligger en tjenesteydelsesaftale, og uden at de modtager fast betaling for det udførte arbejde. Der må dog ikke være tale om personer, som er opført på lønningslisten i en anden enhed, hvor de udøver deres hovedbeskæftigelse. Bemærk: Med henblik på kontrol af dataenes sammenlignelighed skal det anføres, om volontører er registreret i denne kategori eller ikke. [Kommissionens forordning (EF) nr. 2700/98 om definitioner af variabler til brug for udarbejdelse af statistik over erhvervsstrukturer, Kode 16 110]. Bemærkninger: Opdelingen på virksomhedsniveau skal, når der er tale om virksomhedsgrupper, sikres ved hjælp af en fordelingsnøgle (administrerende direktører skal indgå, ikke-ansatte aktører skal ikke indgå) Antallet af beskæftigede beregnes som et årsgennemsnit." Jf. Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions, (Metodologisk manual for statistik over kreditinstitutter), udg. 1.8, december 2001, s. 34.

(5) Forordning ECB/2001/13 tillader dog en enkelt undtagelse, idet den giver mulighed for indberetning af konsoliderede balancedata for grupper af kreditinstitutter (fx Rabobank i Nederlandene).

(6) I ENS 95 er den tilsvarende sektor til denne indikator S.125a. 'ENS 95' er det Europæiske Nationalregnskabssystem, der er indeholdt i bilag A til Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab, EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1, senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 359/2002, EFT L 58 af 28.2.2002, s. 1.

(7) EFT L 228 af 16.8.1973, s. 3.

(8) EFT L 63 af 13.3.1979, s. 1.

(9) Den tilsvarende sektor i ENS 95 er for denne indikator S. 125b.

Tillæg 1

Rapporteringsordning for de 14 strukturelle statistiske indikatorer, som opstilles ved brug af data indberettet af NCB'er

Land: ...

Referenceår: ...

>TABELPOSITION>

Tillæg 2

Elektronisk overførsel af strukturelle statistiske indikatorer for banker - nøglefamilieidentifikator: ECB_SSI1

Nøglefamilien for de strukturelle statistiske indikatorer (i det følgende benævnt "SSI") for banker vedrører de strukturelle indikatorer for sektorerne kreditinstitutter, forsikringsselskaber og pensionskasser i Den Europæiske Unions (EU's) medlemsstater. Nøglefamilien er udformet således, at den så vidt muligt benytter de kodelister og kodeværdier, som allerede er defineret i balancestatistikken (BSI-statistikken).

Afsnit 1. Dimensioner

Nedenstående tabel viser de dimensioner, der er anvendt i ECB_SSI1-nøglefamilien. Der er for SSI-statistikken specificeret otte dimensioner, som er nødvendige for at kunne identificere tidsserierne.

TABEL 1

Dimensioner anvendt i ECB_SSI1-nøglefamilien

>TABELPOSITION>

Hver af de otte statistiske dimensioner kodes med værdier fra en tilhørende kodeliste. For eksempel kodes dimensionen REF_AREA (referenceområde) i henhold til ovenstående tabel med værdier hentet fra kodelisten CL_AREA_EE. I det følgende gives en nærmere beskrivelse af dimensionerne i ECB-SSI1-nøglefamilien. De enkelte dimensioner beskrives i den rækkefølge, hvori de forekommer i serienøglen.

Dimension nr. 1: Hyppighed (FREQ; længde: 1 tegn)

Denne dimension angiver den hyppighed, hvormed tidsserien indberettes. Den anvendte kodeværdi i ECB-SSI1-nøglefamilien er "A" for årlige data og er hentet fra kodelisten CL_FREQ.

Dimension nr. 2: Referenceområde (REF_AREA; længde: 2 tegn)

Denne dimension repræsenterer den rapporterende institutions residensland. Kodelisten knyttet hertil, CL_AREA_EE, indeholder ISO-landelisten og flere andre værdier, jf. beskrivelsen i afsnit 6 (dimension nr. 6: modpartsområde). Den undergruppe af værdierne, som anvendes i ECB_SSI1-nøglefamilien, svarer til de 15 EU-medlemsstater.

Dimension nr. 3: Opdeling efter referencesektor i ENS 95 (ESA95_SECTOR; længde: fire tegn)

Denne dimension angiver de strukturelle indikatorers referencesektor og er knyttet til kodelisten CL_ESA95_SECTOR. På nuværende tidspunkt anvendes en undergruppe bestående af fire værdier: kreditinstitutter (som defineret i fællesskabslovgivningen) ("122C"), forsikringsselskaber og pensionskasser ("1250"), og separat forsikringsselskaber ("1251") og pensionskasser ("1252").

Dimension nr. 4: Den strukturelle statistiske indikators "navn" (SSI_INDICATOR, længde: 3 tegn)

Denne dimension repræsenterer listen over strukturelle statistiske indikatorer og er knyttet til kodelisten CL_SSI_INDICATOR. De værdier, som tildeles de forskellige indikatorer, angives med et præfiks. Værdien "H" anvendes for Herfindahl-indekset, værdien "N" for alle statistiske indikatorer, som udtrykkes i absolutte tal, værdien "S" for de serier, som udtrykkes i andele, og værdien "T" for samlede aktiver.

Dimension nr. 5: Datatype (DATA_TYPE; længde: 1 tegn)

Denne dimension beskrives af kodelisten CL_DATA_TYPE og angiver den type data, som skal indberettes: bruttobeholdninger ("1"), omklassifikationer og andre justeringer ("5"), andre værdiændringer ("7") og uspecificeret ("X"). Værdien "X", uspecificeret, anvendes til indberetning af kvotienter og indeksserier, mens værdien "1", beholdninger, anvendes til indberetning af absolutte tal og beholdningsserier (fx antal beskæftigede, samlede aktiver).

Data vedrørende justeringer er kun relevante vedrørende BSI-serierne, de er ikke relevante og indberettes ikke for absolutte tal, kvotienter og indeks.

Omklassifikationer og andre justeringer omfatter ændringer i aktiver og passiver på balancen for den rapporterende sektor som følge af 1) ændringer i rapporteringspopulationen; 2) omstrukturering af virksomhed; 3) omklassifikation af aktiver og passiver; 4) korrigering af indberetningsfejl, som af tekniske årsager ikke kan fjernes fra beholdningsdataene for hele den relevante periode. For eksempel vil omklassifikationer for 2001 skulle dække ændringer som følge af Grækenlands optagelse i euroområdet.

Andre værdiændringer omfatter ændringer i prisen/kursen på værdipapirer, som er udstedt, solgt eller ejet, fordi udlån, der er afskrevet eller nedskrevet, er fjernet fra balancen.

Dimension nr. 6: Modpartsområde (COUNT_AREA; længde: 2 tegn)

Denne dimension angiver hjemstedsområde for den strukturelle indikators modpart. Kodelisten knyttet til dette begreb er CL_AREA_EE, som indeholder ISO-landelisten samt yderligere værdier (f.eks. "U6" - "indenlandsk: samme land som det rapporterende kreditinstitut"). Til ECB_SSI1-nøglefamilien anvendes følgende undergruppe af værdier for rapporteringspligtige institutioner såvel inden for euroområdet som i lande uden for euroområdet: indenlandsk (hjemsted eller referenceområde) ("U6"), andre lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (alle lande bortset fra referenceområdet) ("A0") og lande uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde ("A7").

Dimension nr. 7: Transaktionsvaluta (CURRENCY_TRANS; længde: 3 tegn)

Denne dimension angiver den valuta, i hvilken de strukturelle indikatorer er denomineret, og er knyttet til kodelisten CL_CURRENCY. I ECB_SSI1-nøglefamilien anvendes kun værdierne "Z01" for alle valutaer tilsammen og "Z0Z" for K "ikke-relevant".

Dimension nr. 8: Seriens denomineringsvaluta eller særlige beregningsmetode (SERIES_DENOM; længde: 1 tegn)

Denne dimension angiver, hvorvidt den indberettede serie er udtrykt i national valuta eller den fælles valuta (euro). Dette begreb er kun relevant ved BSI-serier (fx aktiver i alt). Der anvendes kun tre værdier fra kodelisten CL_SERIES_DENOM i ECB_SSI1-nøglefamilien - "N" for national valuta, "E" for euro og "Z" for ikke relevant. Ikke deltagende medlemsstater og Grækenland (for perioden til og med 2000) vil anvende koden "N", mens koden "E" anvendes af medlemsstaterne i euroområdet (inklusive Grækenland fra og med 2001).

Tillæg 3 indeholder en fuldstændig liste over de serienøgler, som skal indberettes til ECB.

Afsnit 2. Attributter

Ud over de otte dimensioner, der definerer koden, er der defineret et sæt attributter(1), som knyttes til dataene på forskellige niveauer:

TABEL 2

Nøglefamilien for de strukturelle statistiske indikatorer for banker (ECB_SSI1): Kodede og ukodede attributter

>TABELPOSITION>

Hver enkelt af disse attributter er desuden kendetegnet ved visse tekniske egenskaber, som er angivet i nedenstående tabel.

TABEL 3

NCB'ers indberetning til ECB. Fælles attributegenskaber for ECB_SSI1-nøglefamilien

>TABELPOSITION>

Nedenstående er en beskrivelse af de enkelte attributter med angivelse af referencekodelisten (med versaler som CL_DA*), hvor dette er relevant.

Afsnit 2.1. Attributter på siblingniveau

Obligatoriske:

- TITLE_COMPL (supplerende titel) (ukodet): Denne attribut opstilles, lagres og udsendes af ECB (på engelsk og af en maksimal længde på 1050 tegn). Hvis en NCB ønsker at ændre teksten, kan den revideres efter samråd med ECB. Revisionen vil dog blive foretaget af ECB.

- UNIT (enhed) (kodeliste: CL_UNIT): Denne attribut angiver målingsenheden for de indberettede data. Deltagende medlemsstater indberetter dataene i euro for de poster, hvor dette er relevant, og ECB fastsætter denne attribut til "EUR" (DENOM = "EUR"). Hvad angår ikke-deltagende medlemsstater, er denne attributs værdi lig med den tilsvarende nationale valuta (UNIT = "DKK" for Danmark, "SEK" for Sverige, "GBP" for Det Forenede Kongerige og "GDR" for Grækenland frem til og med år 2000). For de serier, der indberettes som absolutte værdier, og for indekset sætter ECB denne attributværdi til "UNITS", og for de serier, der indberettes i procenter, sættes værdien til "PC".

- UNIT_MULT (enhedsmultiplikator) (kodeliste: CL_UNIT_MULT): Denne attribut giver oplysning om, hvorvidt serien er udtrykt i millioner (UNIT_MULT = 6), milliarder (UNIT_MULT = 9) osv. NCB'erne indberetter dataene vedrørende kreditinstitutters BSI-serier i millioner, og ECB fastsætter værdien til 6 (UNIT_MULT = 6). For de serier, der indberettes som absolutte tal, i procenter eller som indeks, sætter ECB værdien til 0 (UNIT_MULT = "0").

- DECIMALS (decimaler) (kodeliste: CL_DECIMALS): Denne attribut angiver antallet af decimaler, som indgår i observationens værdier. NCB'erne indberetter BSI-serierne og de serier, der udtrykkes i absolutte tal, med 0 decimaler, og ECB sætter attributtens værdi til 0 for disse serier (således at DECIMALS = "0"). Indeksserierne og de serier, der udtrykkes i procenter, indberettes med fire decimaler, og ECB sætter attributtens værdi til 4 for disse serier (således DECIMALS = "4").

Betingede:

- TITLE (titel) (ukodet): Serietitlen giver kun mulighed for maksimalt 70 tegn. På grund af den begrænsede plads anvendes i stedet TITLE COMPLEMENT som den obligatoriske attribut. Titelattributten vil eventuelt senere kunne anvendes til oprettelse af korte titler.

- NAT_TITLE (national titel) (ukodet): NCB'erne kan anvende denne attribut til en nøjagtig beskrivelse og andre supplerende specifikationer på det pågældende sprog. Selv om anvendelse af store og små bogstaver ikke giver problemer, bør overførsler af tegn med accenter og længere alfanumeriske symboler dog testes inden regelmæssig anvendelse.

- COMPILATION (databehandling) (ukodet): Denne attribut anvendes til detaljerede tekstforklaringer af de anvendte databehandlingsmetoder, vægtning, statistiske procedurer, indekstype osv.:

- datakilder/dataindsamlingssystem

- databehandlingsprocedurer (herunder beskrivelse af estimeringer/antagelser)

- afvigelser fra ECB's rapporteringsforskrifter (klassifikation af geografisk område/sektor og værdiansættelsesmetoder)

- oplysninger om de nationale lovrammer (og om relationer til EU-lovgivning) for formidlere, som ikke er kreditinstitutter.

- COVERAGE (dækning) (ukodet): Denne attribut beskriver rapporteringspopulationen, og dennes dækning, for de forskellige kategorier af formidlere. Der bør gives en beskrivelse af formidlertypen for de forskellige indikatorer. Hvis der er kendskab til, at dækningen ikke er fuldstændig, estimeres markedsandelen. Den bør desuden angive, om der er tale om opregnede tal.

Afsnit 2.2. Attributter på tidsserieniveau

Obligatoriske:

- COLLECTION (dataindsamling) (kodeliste: CL_COLLECTION): Denne attribut indeholder en angivelse af det tidspunkt, hvor observationerne er indsamlet (f.eks. primo, medio eller ultimo perioden) eller en angivelse af, hvorvidt dataene udgør gennemsnitlige, højeste eller laveste værdier i en given periode osv. ECB fastsætter SSI-serierne som "ultimo perioden" (COLLECTION = "E").

- AVAILABILITY (tilgængelighed) (kodeliste: CL_AVAILABILITY): Denne attribut angiver de institutioner, som kan få adgang til dataene. Såfremt der er behov for særlig behandling i forbindelse med særlige observationer, kan attributten OBSERVATION CONFIDENTIALITY anvendes (se nedenfor).

Betingede:

- DOM_SER_IDS (national serieidentifikation) (ukodet): Denne attribut gør det muligt at henvise til den anvendte kode i nationale databaser for at identificere den tilsvarende serie (formler, der anvender nationale referencekoder, kan også angives).

- BREAKS (databrud) (ukodet): Denne attribut indeholder en beskrivelse af databrud og væsentlige ændringer gennem tiden i indsamlingen, dækningen og opstillingen af tidsserierne. I tilfælde af databrud ønskes en angivelse af, i hvilket omfang gamle og nye data kan betragtes som værende sammenlignelige (højst 350 tegn).

Afsnit 2.3. Attributter på observationsniveau

Obligatorisk:

- OBS_STATUS (observationsstatus) (kodeliste: CL_OBS_STATUS): NCB'erne indberetter en observationsstatusværdi, som knyttes til hver enkelt observation. Denne attribut er obligatorisk og skal angives ved alle dataoverførsler for hver enkelt observation. Såfremt NCB'erne reviderer værdien af denne attribut, indberettes både observationsværdien (også selv om den er uændret) og den nye observationsstatusmarkering.

Nedenstående liste angiver de forventede værdier (opstillet i vedtaget rangorden) for disse attributter med henblik på SSI-statistikken:

"A" = normal værdi,

"B" = databrudsværdi,

"M" = data findes ikke (for ikke-relevante data)(2),

"L" = data findes, men indsamles ikke(3),

"E" = estimeret værdi,

"P" = foreløbig værdi (denne attribut kan især anvendes ved hver dataoverførsel med henvisning til den sidste observation)(4).

- Hvis en observation har flere egenskaber, indberettes den vigtigste. Hvis en observation f.eks. er både en foreløbig værdi og resultatet af et estimat, prioriteres "estimat-egenskaben", og markeringen "E" anvendes.

Betingede:

- OBS_CONF (observationsfortrolighed) (kodeliste: CL_OBS_CONF): Hvis en NCB ønsker at skelne mellem fortrolighedsstatus for en eller flere specifikke observationer, kan attributten OBSERVATION CONFIDENTIALITY anvendes. Denne attributs (eventuelle) værdi kan ændres af informationens afsender ved dataoverførslen.

- OBS_PRE_BREAK (førbrudsværdi) (ukodet): Denne attribut indeholder førbrudsværdien, som er et numerisk felt i lighed med observationen. Den anvendes ved et seriedatabrud.

- OBS_COM (observationskommentar) (ukodet): Denne attribut kan anvendes til kommentarer i form af en tekst på observationsniveau (fx til beskrivelse af det estimat eller den antagelse, der ligger til grund for en specifik observation på grund af manglende data, til at gøre rede for årsagen til en eventuel unormal observation eller til at give nærmere oplysninger om en ændring i den indberettede tidsserie).

Data om justeringer af strømme indberettes, hvis de foreligger, for indikator nr. 17, 19, 21, 24 og 26. Strømjusteringer vedrører værdiændringer, afskrivninger, nedskrivninger og omklassifikationer.

Afsnit 3. Revisionsprincipper

NCB'erne kan blive nødsaget til at revidere de indberettede data. Der gælder følgende overordnede principper:

- I forbindelse med alle regelmæssige årlige dataoverførsler kan der foruden dataene for det seneste år fremsendes både "ordinære" revisioner (dvs. revisioner af det foregående års data) og "historiske" revisioner.

- Historiske revisioner, som i betydelig grad forbedrer datakvaliteten, kan undtagelsesvis accepteres i løbet af året.

- Betydningsfulde revisioner ledsages af forklarende noter til ECB.

(1) Attributter er statistiske begreber, der giver brugeren yderligere informationer i enten kodet (fx om enhederne) eller ukodet (fx om databehandlingsmetode) om de data, der udveksles. De attributter, hvis værdier kendes af alle parter, betegnes "obligatoriske". De attributter, der kun tildeles værdier, hvis de kendes af den rapporterende institution (fx en national identifikation af en tidsserie), eller hvis de er relevante (fx databehandling og databrud), kaldes "betingede". Attributternes værdier skal kun udveksles, når de fastsættes første gang, og derefter kun, hvis de ændres. Kun attributten observationsstatus fremgår af hver enkelt dataudveksling og er knyttet til hver enkelt observation.

(2) Hvis en tidsserie (eller en del af en tidsserie) på grund af lokal markedspraksis eller den retlige ramme ikke er relevant (det underliggende fænomen eksisterer ikke), indberettes en manglende værdi ("-") med observationsstatus "M".

(3) Hvis data for en tidsserie på grund af lokale statistiske forhold ikke indsamles enten på særlige datoer eller for hele tidsseriens længde (det underliggende økonomiske fænomen eksisterer, men overvåges ikke statistisk), indberettes en manglende værdi ("-") med observationsstatus "L" i hver periode.

(4) Disse observationer antager endelige værdier (observationsstatus "A") på et senere tidspunkt. De nye reviderede værdier træder i stedet for de tidligere foreløbige observationer.

Tillæg 2

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG VII

STATSLIG FORVALTNING OG SERVICES INDLÅN OG KONTANT- OG VÆRDIPAPIRBEHOLDNINGER

1. STATSLIG FORVALTNING OG SERVICES INDLÅN

1.1. Definitioner og dækning af statslig forvaltning og services (nære substitutter for) indlån i rapporteringsordningen

I denne rapporteringsordning opdeles statslig forvaltning og services indlån i nedenstående kategorier. Såfremt fænomenet ikke eksisterer eller er ubetydeligt, kræves ingen indberetning i henhold til bagatelprincippet.

Indlån. Indlån opdeles i indlån på anfordring, tidsindskud og indlån med opsigelsesvarsel.

Indlån på anfordring. Indlån, der kan omsættes til rede penge, og/eller som er transferable på anfordring ved check, bankoverførsel, debitering eller på anden måde uden væsentlig forsinkelse, restriktion eller strafafgift. Balancer, der repræsenterer forudbetalte beløb i forbindelse med e-penge, enten i form af hardwarebaserede e-penge (fx forudbetalte kort) eller softwarebaserede e-penge, udstedt af staten, indgår i denne post. Posten omfatter ikke ikke-transferable indlån, som teknisk set kan hæves på anfordring, men som pålægges betydelige strafafgifter.

Tidsindskud. Ikke-transferable indlån, som ikke kan omsættes til rede penge inden den aftalte forfaldsdag, eller som kan omsættes til rede penge inden denne dag, idet indehaveren pålægges en betydelig strafafgift. Finansielle produkter med vilkår om forlængelse ("roll-over") skal klassificeres efter den tidligste løbetid.

Indlån med opsigelsesvarsel. Ikke-transferable indlån uden løbetid, som ikke kan omsættes til rede penge uden forudgående varsel; inden dette opsigelsesvarsel kan indlånet ikke omsættes til rede penge, eller dette er kun muligt mod betaling af en strafafgift. Denne post omfatter indlån, som, selv om de måske juridisk set kan hæves på anfordring, ville blive pålagt strafafgifter og restriktioner i henhold til national praksis (klassificeret i løbetidskategorien "op til og inklusive tre måneder").

ENS 95(1) indeholder retningslinjer for klassificering af gældsinstrumenter udstedt af offentlig forvaltning og service (ENS 95 5.74-5.76). Ikke-negotiable gældsinstrumenter udstedt af offentlig forvaltning og service til offentligheden i almindelighed klassificeres som indlån, idet de er nære substitutter for tidsindskud, opsparingsindskud, bank- eller sparekassebøger samt ikke-omsættelige indskudsbeviser. Alle andre instrumenter, som typisk repræsenteres af omsættelige dokumenter og derfor indebærer (realiserede eller urealiserede) kapitalgevinster og -tab, klassificeres som værdipapirer undtagen aktier.

1.2. Sektorklassifikation af statslige organer, som udsteder (nærer substitutter for) indlån

ENS 95 ligger til grund for sektorklassifikationen af offentlig forvaltning og service og dennes delsektorer, heriblandt statslig forvaltning og service. Yderligere vejledning kan findes i "Money and Banking Statistics Sector Manual - Guidance for the statistical classification of customers"(2).

Offentlig forvaltning og service omfatter residente enheder, som hovedsagelig er ikke-markedsproducenter, og hvis produktion er bestemt for individuelt og kollektivt konsum, og/eller som beskæftiger sig med omfordeling af nationalindkomsten og -formuen (ENS 95 2.68-2.70).

Offentlig forvaltning og service er inddelt i to udstedende delsektorer: statslig forvaltning og service og anden offentlig forvaltning og service. Anden offentlig forvaltning og service indgår i den pengeholdende sektor.

Statslig forvaltning og service omfatter statslige administrative organer og andre centrale organer, hvis kompetenceområde dækker hele det økonomiske område med undtagelse af forvaltning af sociale kasser og fonde (ENS 95 2.71).

1.3. Definition af sektoren "andre residenter", dvs. residente ikke-monetære finansielle institutioner undtagen offentlig forvaltning og service

Andre finansielle formidlere og finansielle hjælpeenheder: ikke-monetære finansielle selskaber og kvasi-selskaber (undtagen forsikringsselskaber og pensionskasser), der hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel formidling ved at indgå forpligtelser, undtagen i form af penge, indlån og/eller nære substitutter for indlån fra andre institutionelle enheder end monetære finansielle institutioner (MFI'er) (ENS 95 2.53-2.56). Desuden finansielle hjælpeenheder, der består af alle finansielle selskaber og kvasi-selskaber, som hovedsagelig beskæftiger sig med finansielle hjælpeaktiviteter (ENS 95 2.57-2.59).

Forsikringsselskaber og pensionskasser: ikke-monetære finansielle selskaber og kvasi-selskaber, der hovedsagelig beskæftiger sig med finansiel formidling som følge af sammenlægning af risici i puljer (ENS 95 2.60-2.67).

Ikke-finansielle selskaber: selskaber og kvasi-selskaber, som ikke beskæftiger sig med finansiel formidling, men hovedsagelig med produktion af markedsmæssige varer og ikke-finansielle tjenester (ENS 95 2.21-2.31).

Husholdninger: enkeltpersoner eller grupper af enkeltpersoner både i deres egenskab af forbrugere og eventuelt i deres egenskab af producenter af markedsmæssige varer og ikke-finansielle tjenester udelukkende til eget brug og i deres egenskab af producenter af markedsmæssige varer og ikke-finansielle og finansielle tjenester, såfremt de dertil svarende aktiviteter ikke udøves af enheder med status af kvasi-selskaber. Omfattet heraf er nonprofitinstitutioner rettet mod husholdninger, og som hovedsagelig beskæftiger sig med produktion af ikke-markedsmæssige varer og tjenester rettet mod bestemte grupper af husholdninger (ENS 95 2.75-2.88).

2. DÆKNING AF STATSLIG FORVALTNING OG SERVICES KONTANT- OG VÆRDIPAPIRBEHOLDNINGER

2.1. Eurosedler og -mønter, der indehaves af statslig forvaltning og service

Sedler og mønter udstedt af Den Europæiske Centralbank, nationale centralbanker i euroområdet og statslig forvaltning og service, som indehaves af statslig forvaltning og service.

2.2. Statslig forvaltning og services beholdninger af instrumenter udstedt af MFI'er i euroområdet

Gældsinstrumenter udstedt af MFI'er i euroområdet, som indehaves af statslig forvaltning og service.

DATA OM STATSLIG FORVALTNING OG SERVICES (NÆRE SUBSTITUTTER FOR) INDLÅN OG KONTANT- OG VÆRDIPAPIRBEHOLDNINGER((Data vedrørende "omklassifikationer og andre justeringer" og "andre værdiændringer" er omhandlet i "Manual om procedurer ved udarbejdelse af statistik over strømme" (bilag X).))

Ordning tilpasset efter MFI-sektorens rapporteringstabel.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(1) Det europæiske nationalregnskabssystem (ENS) 1995, indeholdt i Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab, EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1, senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 359/2002, af 12 februar 2002 EFT L 58 af 28.2.2002, s. 1.

(2) Den Europæiske Centralbank, anden udgave, november 1999.

BILAG VIII

MEMORANDUMPOSTER MED HØJESTE PRIORITET, SOM SKAL INDBERETTES HVER MÅNED

Memorandumposterne i dette bilag tilhører nøglefamilien for balanceposter, som er beskrevet i bilag XIII. Serierne skal indberettes hver måned og med de samme tidsfrister som den obligatoriske månedlige balancestatistik for monetære finansielle institutioner (MFI'er) i overensstemmelse med forordning ECB/2001/13 af 22. november 2001 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner)(1), ændret ved forordning ECB/2002/8(2).

Rapporteringsordning

TABEL A

Data for andre MFI'er (beholdninger)

>TABELPOSITION>

DEFINITION AF MEMORANDUMPOSTER MED HØJESTE PRIORITET

1. Opdeling af andele i pengemarkedsforeninger efter indehavernes hjemsted

Andele i pengemarkedsforeninger opdelt efter indehavers hjemsted i følgende tre kategorier: indenlandsk/andre deltagende medlemsstater/resten af verden.

(1) EFT L 333 af 17.12.2001, s. 1.

(2) EFT L 330 af 6.12.2002, s. 29.

BILAG IX

MEMORANDUMPOSTER, DER SKAL INDBERETTES HVER MÅNED

RAPPORTERINGSORDNING

1. Memorandumposterne i dette bilag tilhører nøglefamilien for balanceposter, som er beskrevet i bilag XIII. Serierne skal indberettes hver måned og med de samme tidsfrister som den obligatoriske månedlige balancestatistik for monetære finansielle institutioner (MFI'er) i overensstemmelse med forordning ECB/2001/13 af 22. november 2001 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner)(1), ændret ved forordning ECB/2002/8(2).

I. Memorandumposter til udledning og vurdering af de monetære aggregater og modposter

2. De nationale centralbanker (NCB'er) indberetter med henblik på beregningen af de monetære aggregater statistiske oplysninger om supplerende opdelinger af "seddel- og møntomløb" og "udstedte gældsinstrumenter". Disse højt prioriterede memorandumposter er angivet som felter markeret med fed i tabel A og B og defineres nedenfor. De øvrige memorandumposter er nødvendige, da de muliggør en mere detaljeret analyse af MFI-balancestatistikken.

3. Seddel- og møntomløb, heraf eurosedler (M1), sedler i nationale denominationer (M2), mønter (M3), mønter denomineret i euro (M4) og mønter i nationale denominationer (M5):

- Eurosedler (M1) er udstedte eurosedler, som indgår i posten "seddel- og møntomløb".

- Sedler i nationale denominationer (M2) er sedler denomineret i de oprindelige valutaer og udstedt af NCB'erne før 1. januar 2002, og som endnu ikke er indløst i NCB'erne. Indberettes fra januar 2002 og mindst gennem hele 2002.

- Mønter (M3) vedrører værdien af mønter i både euro og nationale denominationer (endnu ikke indløst), som er udstedt af nationale myndigheder (NCB/staten) og indberettet som en del af posten "seddel- og møntomløb" i NCB'ens balance.

- Mønter denomineret i euro (M4) er mønter denomineret i euro udstedt af nationale myndigheder (NCB/staten).

- Mønter i nationale denominationer (M5) er mønter denomineret i de oprindelige valutaer og udstedt af nationale myndigheder (NCB/staten) før 1. januar 2002, og som endnu ikke er indløst i NCB'erne.

4. Indehavere af omsættelige værdipapirer udstedt af Den Europæiske Centralbank (ECB)/NCB'er (post M6-M8)

Gældsinstrumenter udstedt af ECB/NCB'er, opdelt efter indehavers hjemsted i følgende tre kategorier: indenlandsk/andre deltagende medlemsstater/resten af verden.

TABEL A

Data for ECB/NCB'er (beholdninger)((Strømdata kan tilvejebringes i