RÅDETS KONKLUSIONER af 20. december 1996 om effektivitet i skolen: Principper og strategier til fremme af succes i skolen (97/C 7/01)

I. INDLEDNING

1. De unge er et af Den Europæiske Unions vigtigste aktiver. De bør støttes på alle måder, så de fuldt ud kan udnytte deres muligheder som individer og som fuldgyldige og aktive deltagere i samfundslivet. Det er dem, som skal gennemføre forandringer, og som skal påtage sig ansvaret for Europas politiske, økonomiske, sociale og demokratiske udvikling i fremtiden.

2. De unges uddannelse og erhvervsuddannelse er derfor en faktor af største betydning, da uddannelsen bidrager til at give dem mulighed for at udvikle deres personlighed og muligheder fuldt ud og for at deltage i og spille en væsentlig rolle i udviklingen af de europæiske samfund. Som følge heraf har nederlag i skolen helt konkrete personlige og sociale konsekvenser for individet og samfundet, og følgerne går langt ud over uddannelses- og erhvervsuddannelsesproblematikken.

3. Undervisningsministrene i Den Europæiske Union har i nogen tid erkendt, at skolenederlag er et problem, der er fælles for alle medlemsstaterne. Under det belgiske formandskab i 1987 gav Rådet og undervisningsministrene, forsamlet i Rådet, udtryk for deres bekymring over, at et betydeligt antal unge lider nederlag i skolen. To år senere, i 1989, besluttede medlemsstaterne under det franske formandskab i en resolution om bekæmpelse af skolenederlag at gøre alt, hvad de kunne, for intensivt at bekæmpe nederlag i skolen. Der bør også tages hensyn til det omfattende arbejde, der udføres på dette område af andre internationale organisationer, navnlig OECD.

4. Rapporten fra EU Eurydice-enheden med titlen »Foranstaltninger til bekæmpelse af nederlag i skolen: En udfordring for opbygningen af Europa«, der blev udarbejdet på anmodning af undervisningsministrene under det portugisiske formandskab, har ydet et værdifuldt bidrag til arbejdet på dette område ved at definere problemet, kvantificere det i social og økonomisk forstand og pege på passende forebyggende og afhjælpende strategier. Endvidere er problemet med unge, der forlader undervisningssystemet uden tilstrækkelige kvalifikationer, og spørgsmålet om skolesystemernes effektivitet blevet betragtet som højt prioriterede emner i henhold til SOCRATES-programmets aktion 3.1 i 1995 og 1996. Der bør i forbindelse med det fremtidige arbejde med dette spørgsmål tages hensyn til eksisterende forskning, og der bør, hvor dette er nødvendigt, udføres yderligere forskning.

5. Begrebet skolenederlag antager forskellige former i hver medlemsstat og er derfor vanskeligt at definere. Det er imidlertid almindelig erkendt, at skolenederlag omfatter nogle af eller alle følgende fænomener: den enkeltes muligheder udnyttes ikke fuldt ud, der gøres ikke individuelle fremskridt, de unge går tidligt ud af skolen, og de forlader skolen uden eller med utilstrækkelige kvalifikationsbeviser. I nogle tilfælde er skolerne ikke så effektive, som de kunne være, og som følge heraf kan de bidrage til manglende succes i skolen. Alle disse faktorer resulterer i »utilstrækkelige resultater i skolen«, som er det udtryk, der anvendes i disse konklusioner.

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som tager hensyn til disse betragtninger samt til:

- bestemmelserne i traktatens artikel 126 og 127

- det subsidiaritetsprincip, der er formuleret i traktatens artikel 3 B, og

- nødvendigheden af at overholde de finansielle overslag for Det Europæiske Fællesskab,

VEDTAGER HERVED FØLGENDE KONKLUSIONER:

II. DE BÆRENDE PRINCIPPER I EN AKTION TIL FREMME AF SUCCES I SKOLEN

Uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutionerne står over for den udfordring at skulle give alle en god uddannelse, således at alle kan få mulighed for at studere videre, få et fuldt og rigt arbejdsliv, blive aktive borgere og udvikle sig til helstøbte mennesker. For at nå dette mål kan de strategier, der skal fremme succes i skolen, bygge på resultaterne af relevant forskning og på følgende centrale principper:

- foranstaltninger til fordel for dem, der har størst behov for støtte

- interventioner eller tilvejebringelse af betingelser i forbindelse med et kontinuerligt forløb, som begynder på førskoleplan og fortsætter videre til voksenalderen

- målsætninger og pædagogiske metoder, hvorved forskellighederne i elevernes interesser, behov og evner tilgodeses

- ved hjælp af forskellige foranstaltninger, bl.a. ved at vurdere fremskridt og ved at opstille mål for forbedring af færdighederne, sikring af, at alle unge får det størst mulige udbytte af uddannelsen

- hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på tidligt at påvise vanskeligheder med læsning, skrivning og talbehandling, og udarbejdelse af relevante undervisningsstrategier for at løse disse problemer inden for skolen

- passende ordninger, der skal sikre, at overgangen fra et uddannelsesniveau til et andet samt fra skolen til videreuddannelse, erhvervsuddannelse og arbejdslivet lettes

- en samfundsbaseret løsning, hvor dette er hensigtsmæssigt, idet skole, samfund og andre relevante organer gensidigt er lydhøre over for alle børn og især børn fra familier, der har behov for støtte, og idet deres arbejde supplerer hinanden

- aktiv deltagelse, således at elever og forældre får indsigt i og forstærker virkningen af læreprocessen, og

- sikring af, at ressourcerne anvendes på en strategisk, målrettet og omkostningseffektiv måde, således at eleverne får den støtte, de har behov for.

III. RAMMER FOR OMRÅDER, DER SKAL UDVIKLES YDERLIGERE

Under hensyn til ovennævnte principper, og idet forskellene mellem uddannelsessystemerne og medlemsstaternes ansvar med hensyn til deres indhold og opbygning fuldt ud respekteres, vil yderligere udvikling på nogle af eller alle nedenstående områder kunne yde et betydningsfuldt bidrag til fremme af succes i skolen:

A. Førskolegang/tidlig skolegang

B. Løsninger inden for skolen, som kan omfatte:

- en fremgangsmåde, der tager udgangspunkt i »skolen som helhed«

- en vurdering af »skolen som helhed« foretaget af skolen selv og inspektion/evaluering/vejledning

- yderligere udvikling af læseplaner og undervisnings- og læremetoder

- forbindelse mellem hjem, skole og samfund, herunder forbindelse med arbejdslivet

- ressourcer

- personaludvikling og læreruddannelse

C. Tilbage til uddannelsessystemet

D. Attestering og godskrivning af erhvervede kundskaber

I bilaget til disse konklusioner findes en ramme for mulighederne for videreudvikling på hvert af disse områder.

Rådet erkender, at opgaven med at fremme succes i skolen i medlemsstaterne inden for deres egne forfatningsmæssige, organisatoriske og politiske rammer er af central betydning og kræver vedvarende opmærksomhed. I overensstemmelse hermed opfordrer Rådet de kommende formandskaber til efter eget skøn at prioritere, om de vil gøre de emner, der er omhandlet i afsnit A til D i bilaget til disse konklusioner, til genstand for mere indgående overvejelser, og til, hvor det er relevant, at forelægge Rådet yderligere udkast til konklusioner eller udkast til andre tekster.

Endelig er det Rådets opfattelse, at metoderne til fremme af succes i skolen er under stadig udvikling, og at disse konklusioner på ingen måde er til hinder for, at andre emner, der viser sig senere, kan tages op til behandling.

BILAG

Rådet erkender, at yderligere udvikling på nogle af eller alle de områder, der er nævnt i del III af disse konklusioner, indgår i en strategi til fremme af succes i skolen. I det følgende skitseres rammerne for en eventuel videreudvikling på hvert af disse områder.

A. Førskole/Tidlig skolegang

Førskoleundervisningens positive indflydelse på alle børns senere uddannelsesmæssige udvikling er veldokumenteret af talrige forskningsresultater. Førskoleundervisning for alle børn, især for børn, der har behov for støtte, er derfor af afgørende betydning for succes i skolen. Denne undervisning skal naturligvis skabe den rigtige balance mellem socialisering og indlæringsmål. Et andet aspekt af tiltagende betydning vedrører fordelene ved, at forældrene deltager direkte i førskoleinstitutionernes tilrettelæggelse og drift. Denne deltagelse bør foregå på en måde, som udvikler forældrenes selvagtelse, imødekommer deres behov for personlig udvikling og giver dem ressourcer til at deltage i skolens liv samt tilskynder, støtter og motiverer dem til at medvirke ved uddannelsen af deres børn. Disse initiativer bør integreres i eksisterende initiativer i de lokale samfund og initiativer vedrørende fortsat støtte til udsatte børn ved overgangen fra førskole til skole.

B. Løsninger inden for skolen

Visse elever kan på grund af sociale faktorer samt faktorer i skolerne være disponeret for dårlige resultater i skolen, men skolerne og uddannelsessystemerne har mange muligheder for at ændre og afbøde virkningerne for elever, som er dårligt stillet i uddannelsesmæssig henseende. Som eksempel kan nævnes:

1. En fremgangsmåde, der tager udgangspunkt i »skolen som helhed«

Følgende faktorer synes at have afgørende indflydelse på skolernes effektivitet:

- kvaliteten af skolelederens eller skoleinspektørens pædagogiske lederskab, suppleret med hele lærerstabens indsats, og

- at der fastsættes ambitiøse elevcentrerede mål for alle elever suppleret med passende programmer og strategier, som imødekommer og udfordrer hele spektret af elevernes interesser og evner.

Afgørende for et heldigt udfald af en fremgangsmåde, der tager udgangspunkt i »skolen som helhed«, er skolens program, målsætning eller programerklæring, som udarbejdes i fællesskab af skolelederen eller skoleinspektøren, hans kolleger, forældrene, eleverne og skoleledelsen. Visse centrale elementer i skolens program, målsætning eller programerklæring er:

- strategier for, hvordan eleverne kan motiveres og deres selvtillid og selvagtelse opbygges

- vurdering af eleven, herunder kontrol af læse- og skrivefærdighed samt talbehandling

- læseplanens gennemførelse og undervisningsmetoder

- tidlig påvisning og afhjælpning af indlæringsvanskeligheder, samt kontrol med tilstedeværelsen i skolen, idet der træffes passende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt

- strategier i forbindelse med anvendelse af nye teknologier

- strategier, som skal forbedre forældrenes og lokalsamfundets engagement i skolerne

- passende samarbejdsforbindelser, som skal sikre en gnidningsløs overgang for eleverne fra et undervisningsniveau til et andet og i givet fald til videregående uddannelse og erhvervsuddannelse og til arbejdslivet, og

- aktiviteter uden for læseplanen.

2. En vurdering af »skolen som helhed« foretaget af skolen selv og inspektion/evaluering/vejledning

Lærerpersonalets og eventuelt elevernes aktive medvirken ved selvevaluering og løbende tilsyn med samt undersøgelse af skolens effektivitet betyder, at lærerne kan vurdere deres eget faglige input i forbindelse med forbedring af skolen som supplement til eventuel inspektion/evaluering/vejledning foretaget af undervisningsmyndighederne.

Tendensen inden for uddannelsessystemerne går i retning af mere omfattende tilsyn med og vurdering af skolernes arbejde og tilrettelæggelse, idet der anlægges en mere holistisk holdning til evaluering, vejledning eller inspektion af skoler.

Denne udvikling bidrager til at forbedre uddannelsens kvalitet og bør fremmes. I den sammenhæng er der spillerum for samarbejde i forbindelse med udviklingen af mekanismer, som giver bedre resultater, idet de tager hensyn til variationer i skolernes og elevernes forhold.

3. Yderligere udvikling af læseplaner og undervisnings- og læremetoder

Når eleven sættes i centrum for uddannelsen og erhvervsuddannelsen indebærer det, at programmerne på alle uddannelsesinstitutioner er relevante for de studerendes sociale og kulturelle baggrund for så vidt angår både indhold og metode. Der bør tilskyndes til yderligere udvikling på følgende områder med henblik på at opnå den størst mulige gennemførelsesprocent for eleverne:

- der skal inden for læseplanens rammer tilbydes muligheder, som dækker det fulde spektrum af elevernes interesser, behov og evner

- der skal anvendes en række forskellige undervisnings- og indlæringsmetoder

- de tekniske, faglige og kommunikationsorienterede elementer skal styrkes

- de unge skal tilskyndes til at skaffe sig mange færdigheder og til at opnå centrale kvalifikationer, og i denne forbindelse skal også sprogundervisningen og tilegnelsen af fremmedsprog forbedres

- der skal, hvor dette er nødvendigt, sørges for forskellige former for vurdering, som tager hensyn til alle de studerendes behov, og

- de grundlæggende læse-, regne- og kommunikationsfærdigheder skal styrkes.

4. Forbindelsen mellem hjem, skole og samfund

Støtte fra hjem og lokalsamfund, navnlig til børn, der har behov for støtte, samt børn med udenlandsk baggrund, er en vigtig faktor i forbindelse med at fremme succes i skolen, forbedre evnen til at huske det lærte og opnå en større deltagelse i videregående uddannelse. Bestræbelser med henblik på at udvikle programmer, som skal skabe forbindelse mellem hjem, skole og det omgivende samfund er derfor et centralt element i enhver strategi til fremme af succes i skolen. De bør følgelig støttes og fremmes. Nogle af de vigtigste elementer i sådanne programmer er:

- tilskyndelse af lærere og det øvrige personale til at knytte nærmere forbindelser med forældre og lokalsamfund, herunder arbejdslivet

- samarbejde med forældrene for at imødekomme deres identificerede behov, idet de involveres i skolens arbejde på hensigtsmæssig måde

- særlig opmærksomhed mod vanskelighederne i forbindelse med overgangen mellem de forskellige skoletrin

- opfordring af videregående uddannelsesinstitutioner til at knytte forbindelse med skoler for at fremme større deltagelse af studerende fra grupper, som traditionelt har været underrepræsenteret, i videregående uddannelse

- oprettelse af forbindelser mellem uddannelses- og erhvervsuddannelsesinstitutioner og arbejdslivet.

5. Ressourcetildeling

For at give eleverne den støtte, de behøver, er det vigtigt, at der på en strategisk og omkostningseffektiv måde afsættes ressourcer til skoler. Dette gælder navnlig for skoler, som har et stort antal elever, der har behov for støtte af familiemæssige eller andre årsager.

6. Personaludvikling og læreruddannelse

Det er vigtigt, at der fortsat udarbejdes veltilrettelagte programmer for udvikling under karriereforløbet, som får tildelt tilstrækkelige ressourcer, og som er henvendt til skoleledere eller skoleinspektører, specialister, mellemledere og til hele skolens personale som led i en udviklingsproces for skolen som helhed. Disse programmer kunne bl.a. omfatte udvikling af hold, selvevaluering og vurdering af kvalitet og effektivitet, kommunikation, partnerskab og evnen til gruppearbejde samt evnen til at tilpasse sig ændringer i skolens indhold samt forskellige undervisningsmetoder.

Omfatter lærernes grunduddannelse ikke struktureret indføring i arbejdet ved karrierens begyndelse, bør den suppleres med sådanne erfaringer samt med hensigtsmæssige udviklingsmuligheder for lærerne under hele deres karriereforløb.

C. Tilbage til uddannelsessystemet

Selv om der gøres en stor indsats for at udvikle præventive strategier med henblik på at undgå, at de unge forlader skolen uden kvalifikationsbeviser eller med utilstrækkelige kvalifikationsbeviser, er det klart, at der til stadighed vil være et antal unge, som er gået ud af skolen med utilstrækkelige kundskaber og færdigheder. Denne gruppe har brug for adgang til og særlig tilskyndelse til at genoptage yderligere uddannelse og erhvervsuddannelse. Det væsentlige er ikke de institutionelle rammer og strukturer, som giver sådanne muligheder, men snarere, at disse findes, og at de, hvor det er muligt, foreligger inden for rammerne af nationale ordninger for udstedelse af kvalifikationsbeviser. Dette område bør følges med større opmærksomhed med henblik på at bidrage til at løse arbejdsløshedsproblemet.

D. Attestering og godskrivning af erhvervede kundskaber

Dette spørgsmåls betydning understreges i Rådets konklusioner om en strategi for livslang uddannelse. Der er en stigende erkendelse af, at der er behov for en hel skala af muligheder, som tilbyder rimelige alternative veje og nye indgangspunkter for personer, som enten ikke har gennemført en traditionel uddannelse med et positivt resultat, eller som nu er i arbejde og har behov for at udvide deres kundskaber og færdigheder. Flere muligheder for deltids- og fjernundervisning og opdeling af undervisningsforløbene i moduler samt behovet for attestering og godskrivning af tidligere opnåede kundskaber og af kundskaber erhvervet ved praktisk arbejde er nogle af de spørgsmål, som kræver, at systemerne vedrørende attestering og godskrivning af erhvervede kundskaber gøres mere fleksible og varierede for at tage højde for de nye behov, der opstår.