ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(19)

Regeringen har siden midten af marts bebudet flere bølger af foranstaltninger for at afbøde de sociale og økonomiske virkninger af covid-19-krisen. Centralbanken har vedtaget foranstaltninger for at tilvejebringe likviditet til finanssektoren. Andre likviditetsfremmende foranstaltninger for husholdninger og virksomheder omfatter: a) et betalingsmoratorium indtil den 31. december 2020 for lån og finansielle leasingaftaler for virksomheder og husholdninger og b) et loft over renten på forbrugerkredit. Ved udformningen og gennemførelsen af disse foranstaltninger er det vigtigt at tage hensyn til banksektorens modstandsdygtighed. Andre foranstaltninger, som hovedsageligt retter sig mod de sektorer, der er blevet hårdest ramt af krisen, såsom turisme og tjenesteydelser, omfatter bl.a. midlertidige skattelettelser og skattefritagelser, investeringsstøtte, infrastrukturudvikling, subsidierede og garanterede lån samt kapitalprogrammer. For at bevare arbejdspladser har regeringen iværksat to typer arbejdsmarkedsforanstaltninger. Ordningen med nedsat arbejdstid dækker op til 70 % af den tabte løn i tre måneder på visse betingelser, og et særligt løntilskud er rettet mod medarbejdere inden for forskning og udvikling. Regeringen har fremrykket en tidligere planlagt nedsættelse af socialsikringsbidragene et kvartal og annonceret et engangstillæg til lønninger i sundhedssektoren. De finanspolitiske foranstaltninger har til formål at støtte virksomhederne og bevare arbejdspladser, men generelt er deres omfang og dækning begrænset sammenlignet med de fleste andre medlemsstaters tiltag. Samtidig planlægges finansieringen af foranstaltningerne gennem omfordeling på tværs af budgetområder og gennem nye skatter, og de forventes derfor at have en begrænset virkning med henblik på makroøkonomisk stabilisering.
(21)

Covid-19-krisen har gjort det til en presserende prioritet for Slovakiet hurtigt at indføre likviditetsstøtte til virksomheder gennem målrettede lån og garantier, idet der fokuseres på SMV'er, ved at udnytte den nye fleksibilitet inden for de midlertidige rammebestemmelser for statsstøtte med henblik på at støtte økonomien og omfordele midlerne fra samhørighedspolitikken. Tilstrækkelige risikogarantier kan sammen med lave renter og lange løbetider bidrage til at sikre, at der hurtigt formidles lån til virksomhederne, og at disse hurtigt optager dem. Ved udformningen og gennemførelsen af disse foranstaltninger er det vigtigt at tage hensyn til banksektorens modstandsdygtighed. Muligheden for at udskyde betaling af skatter og socialsikringsbidrag kan også være med til at afhjælpe kortsigtede likviditetsproblemer hos SMV'er og selvstændige. På mellemlang sigt prioriteter Slovakiet fortsat bekæmpelse af skatteunddragelse samt øget overholdelse af skattereglerne som et middel til at sikre de offentlige finansers holdbarhed og fremme lige konkurrencevilkår, hvilket baner vej for den økonomiske genopretning. For at sikre SMV'ernes likviditetsbalance er det vigtigt, at offentlige myndigheder på alle niveauer samt virksomheder pålægges at fremskynde betalingen af fakturaer til deres leverandører.
(17)

Covid-19-krisen har en negativ indvirkning på det franske arbejdsmarked og de sociale forhold. På trods af afbødningsforanstaltningerne forventes arbejdsløsheden at stige (til 10,1 % i 2020 ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2020, for derefter at falde til 9,7 % i 2021). Disse foranstaltninger omfatter en ændring og udvidelse af arbejdsfordelingsordningerne, midlertidig forlængelse af jobsøgendes rettigheder samt foranstaltninger til støtte for virksomheder og arbejdstagere og sikring af, at de offentlige tjenester og sundhedssystemet er velfungerende. Den vedvarende segmentering af arbejdsmarkedet giver fortsat anledning til bekymring. I 2019 skete to tredjedele af nyansættelserne på kontrakter af under en måneds varighed. Andelen af ansatte, der overgår fra tidsbegrænset ansættelse til fastansættelse, er blandt de laveste i Unionen. Den nylige reform af arbejdsløshedsunderstøttelsessystemet (Unédic) havde til formål at styrke systemets finansielle holdbarhed og sætte ind over for segmenteringen. Visse reformdele, der angår reglerne vedrørende understøttelse, er dog sat i bero på grund af covid-19-krisen. I lyset af den forværrede situation er det vigtigt at sørge for, at alle jobsøgende, uanset deres forudgående beskæftigelsesstats, har adgang til både arbejdsløshedsunderstøttelse og aktiv beskæftigelsesstøtte. For at tackle misforhold mellem udbudte og efterspurgte kvalifikationer og øge arbejdsmarkedets robusthed bør bestræbelserne på at fremme omfordelingen af arbejdsstyrken mellem de forskellige sektorer fortsættes. Inden covid-19-pandemien meldte arbejdsgiverne i stigende grad om vanskeligheder med at finde passende ansøgere at ansætte og pegede på behovet for at fremme opkvalificering og omskoling. Skønt informationsteknologisektoren er særligt hårdt ramt af manglen på kvalificeret arbejdskraft, udgør IT-uddannede blot 3,5 % af det samlede antal nyuddannede med en videregående uddannelse.
(20)

Arbejdskraftens mobilitet bør fremmes for at imødekomme behovene i sektorer, hvor der er stor mangel på arbejdskraft, herunder sundhedssektoren, informations- og kommunikationsteknologisektoren samt tekniske og andre erhverv. Dette vil blive ledsaget af store behov for omskoling og opkvalificering og kræve, at voksnes deltagelse i uddannelse og erhvervsuddannelse øges, bl.a. ved at anvende perioder med nedsat arbejdstid. Der er bekymring for, at de eksisterende ordninger for uddannelsesincitamenter ikke når ud til dem, der ville få mest gavn af dem, såsom lavtuddannede, ældre arbejdstagere og personer med indvandrerbaggrund. Dårlige sprogkundskaber udgør en væsentlig hindring, navnlig på arbejdsmarkedet i det tosprogede Bruxelles. Sprogfællesskaberne træffer foranstaltninger for at øge optaget på uddannelser inden for videnskab, teknologi, ingeniørvæsen og matematik, men der er mulighed for mere omfattende strategier for at imødekomme den fremtidige efterspørgsel på arbejdsmarkedet. De digitale færdigheder ligger generelt på et godt niveau, men forbliver uændrede. Blandt unge, og navnlig blandt unge med et lavt uddannelsesniveau, ligger niveauet for digitale færdigheder under EU-gennemsnittet og er i de seneste år blevet forringet. Ud over de nødvendige læreruddannelser og mentorordninger er adgang til passende udstyr og internetforbindelse for alle studerende af afgørende betydning for at sikre adgangen til fjernundervisning. Dette er også nødvendigt for at sikre, at de eksisterende uligheder i uddannelsessystemet ikke bliver mere udtalte som følge af covid-19-krisen.
For at fremme den økonomiske genopretning vil det være vigtigt at fremrykke modne offentlige investeringsprojekter og tilskynde til private investeringer, herunder gennem relevante reformer. Polen har en kulstofintensiv økonomi, og luftkvaliteten ligger blandt de laveste i Unionen og giver anledning til betydelige miljø- og helbredsmæssige bekymringer. Det er derfor af afgørende betydning, at der planlægges og vedtages ambitiøse foranstaltninger med henblik på rettidig overgang til ren energi i overensstemmelse med den europæiske grønne pagt og den nationale energi- og klimaplan. Selv om udbredelsen af fibernet i Polen ligger over EU-gennemsnittet, og der er gjort betydelige fremskridt inden for udbredelsen af ultrahurtigt bredbånd i de foregående år, er Polen stadig langt fra at nå sine mål for konnektivitet. Genopretningen vil yderligere kunne fremmes gennem betydelige investeringer i bæredygtig transportinfrastruktur for at forbedre konnektiviteten mellem perifere områder og centre for økonomisk aktivitet. Polen vil i stigende grad skulle støtte sig til videnskab og innovation for at sikre langsigtet bæredygtig økonomisk vækst og konkurrenceevne. De generelle udgifter til forskning og udvikling i forhold til BNP ligger fortsat under EU-gennemsnittet, og selv om der er gjort synlige fremskridt med hensyn til mange dele af politiksammensætningen i landets innovationsøkosystem, er manglende samarbejde mellem videnskab og erhvervsliv fortsat en hindring på Polens vej til at styrke innovationen. Programmeringen for Fonden for Retfærdig Omstilling for 2021-2027, som er genstand for et forslag fra Kommissionen, kan hjælpe Polen med at imødegå nogle af de udfordringer, der følger af omstillingen til en klimaneutral økonomi, navnlig i de områder, der er omhandlet i bilag D til landerapporten for 2020. Det vil sætte Polen i stand til at gøre bedst muligt brug af fonden.
(18)

For fortsat at håndtere covid-19-pandemien skal sundhedssystemets kapacitet, tilgængelighed og modstandsdygtighed forbedres. Direkte betalinger for private sundhedsydelser og uformelle betalinger — som er tæt forbundet med ineffektiv forvaltning af hospitaler — er stadig et omfattende fænomen. Dette fører til uligheder. Adgangen til sundhedspleje er stadig et problem, og antallet af patienternes selvrapporterede uopfyldte behov er blandt de højeste i Unionen med store forskelle mellem indkomstgrupper og beskæftigelsesstatus. Egenbetalingsandelen har ikke været tilstrækkeligt indtægtsbestemt til at beskytte sårbare grupper. Dette forværres af overforsyningen og dermed overforbruget af ofte overdrevent dyre lægemidler. For at tackle dette problem er Grækenland i færd med at gennemføre en ambitiøs reform af den primære sundhedspleje for på kort sigt at give adgang til væsentlige tjenester af høj kvalitet og på længere sigt at tilbyde et omfattende kontrolbaseret system for hele befolkningen. De første indikationer tyder på, at dette reelt er afgørende for at beskytte borgerne og begrænse spredningen af virusset, idet det sikres, at systemets fulde kapacitet kan anvendes til behandling af patienter i overensstemmelse med deres behov. Der er endnu ikke fundet en bæredygtig løsning for sundhedsudgifterne, da den finanspolitiske holdbarhed for det meste sikres af et system med tilbagebetaling af beløb (clawback), der i stigende grad er under pres på grund af utilstrækkelige strukturforanstaltninger. Selv om der på det seneste er truffet visse opmuntrende foranstaltninger, er systemet med centraliserede indkøb stadig svagt. I 2018 lå de offentlige sundhedsudgifter under gennemsnittet i Unionen, selv ved medregning af værdien af tilbagebetalingsbeløbene, som tilfører ca. 1 % af BNP. Der er behov for øget effektivitet samt yderligere finansielle ressourcer for at forbedre sundhedssystemernes effektivitet, tilgængelighed og generelle modstandsdygtighed.
(40)

Med kodeksens artikel 75 tillægges Kommissionen beføjelse til at vedtage en delegeret retsakt, der fastsætter en fælles maksimal EU-dækkende termineringstakst for taleopkald i mobilnet og en fælles maksimal EU-dækkende termineringstakst for taleopkald i fastnet (samlet benævnt »de EU-dækkende termineringstakster for taleopkald«). De EU-dækkende termineringstakster for taleopkald finder direkte anvendelse på alle udbydere af fastnet- og mobiltermineringstjenester i Unionen. De EU-dækkende fælles termineringstakster for taleopkald er baseret på de effektive omkostninger ved udbud af termineringstjenester. Anvendelsen af EU-dækkende termineringstakster for taleopkald vil begrænse mobil- og fastnetoperatørernes mulighed for at fastsætte for høje termineringstakster. Dermed vil risikoen for for høje termineringstakster, som har været den alvorligste trussel mod konkurrencen på disse markeder, forsvinde. På grund af den strengt omkostningsbaserede prissætning, der anvendes ved fastsættelsen af EU-dækkende termineringstakster for taleopkald i henhold til kodeksen, bør termineringstaksterne svare til dem, der forventes i tilfælde af konkurrenceprægede markeder. Termineringsmarkederne vil derfor ikke længere opfylde trekriterietesten på EU-plan.
(2)

Henstilling (EU) 2020/1475 har til formål at sikre større koordinering mellem medlemsstater, der af hensyn til folkesundheden påtænker at indføre foranstaltninger, som begrænser den frie bevægelighed. Den danner den nødvendige ramme for koordinering af indførelsen af særlige foranstaltninger for at bremse spredningen af covid-19, der skal stå i et rimeligt forhold til formålet og være ikke-diskriminerende. Den fastsætter for eksempel, hvilke foranstaltninger der kan anvendes over for rejsende, der ankommer fra et højrisikoområde, og de nødvendige undtagelser fra sådanne foranstaltninger. Desuden kræves det, at offentligheden får rettidige og ajourførte oplysninger om nye foranstaltninger, der indføres.
(4)

Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 16. december 2020 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling.
12)

Det bør også overvejes at anvende hurtige antigentest til målrettede testningskampagner i den brede befolkning, f.eks. i et lokalsamfund og i andre situationer med høj smitteforekomst, og i forbindelse med restriktive foranstaltninger med henblik på at påvise personer med høj risiko for smittespredning i samfundet og aflaste sundhedsvæsenet. I sådanne situationer opvejes risikoen for uopdagede tilfælde eller for falsk-negative resultater ved, at resultaterne foreligger i tide, og ved, at der er mulighed for på ny at teste individer, der i første omgang blev testet negative. En verifikationstest vil give yderligere oplysninger som grundlag for diagnosen, som anført i denne henstilling.
at det sikres, at alle unge under 30 år får et kvalitetstilbud om beskæftigelse, videreuddannelse, en lærlingeuddannelse eller et praktikophold, senest fire måneder efter at de er blevet arbejdsløse eller har forladt det formelle uddannelsessystem, i overensstemmelse med princip 4 i den europæiske søjle for sociale rettigheder.

Udgangspunktet for at tilbyde et ungdomsgarantitilbud til unge bør være, at de pågældende unge er registreret hos en ungdomsgarantiudbyder. Ungdomsgarantiordningerne bør baseres på følgende retningslinjer, der er struktureret omkring fire faser (henholdsvis kortlægning, opsøgende arbejde, forberedelse og tilbud) og bør tilrettelægges i overensstemmelse med nationale, regionale og lokale forhold, idet man er opmærksom på de unges køn og mangfoldighed:
(2)

Den 30. januar 2020 erklærede generaldirektøren for Verdenssundhedsorganisationen (WHO) det globale udbrud af covid-19-virus, som forårsager coronavirussygdom 2019 (covid-19), for en folkesundhedsmæssig krisesituation af international betydning. Den 11. marts 2020 vurderede WHO, at covid-19 kan karakteriseres som en pandemi.
18.

Kommissionen vil samarbejde med medlemsstaterne om hurtigst muligt at skabe en ramme for evaluering, godkendelse og gensidig anerkendelse af hurtige test samt for gensidig anerkendelse af testresultater. Endvidere vil Kommissionen overvåge markedet og tilgængeligheden af nye hurtige antigentest under hensyntagen til deres kliniske ydeevne og kriterier, som skal fastlægges, og den vil oprette et informationsregister over hurtige antigentest og valideringsundersøgelsesresultater, efterhånden som de bliver tilgængelige i hele EU, med udgangspunkt i den eksisterende database over testmetoder og udstyr til in vitro-diagnostik af covid-19. Kommissionen vil iværksætte initiativer til indkøb af test for at sikre lige adgang til hurtige antigentest samt hurtig udbredelse af dem i hele EU.
8.

drage fuld nytte af muligheden for at anvende EU-finansiering og programmer, herunder samhørighedspolitikken, til at bekæmpe energifattigdom ved at analysere de fordelingsmæssige virkninger af energiomstillingsprojekter og prioritere foranstaltninger rettet mod sårbare grupper for at sikre adgang til støtte
(4)

Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 22. oktober 2020 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling.
En medlemsstat, som på grundlag af sin egen beslutningsprocedure har til hensigt at indføre restriktioner over for personer, der rejser til eller fra et område klassificeret som andet end »grønt«, jf. punkt 10, bør forud for ikrafttrædelsen først underrette den berørte medlemsstat. Der bør lægges særlig vægt på grænseoverskridende samarbejde, regioner i den yderste periferi, eksklaver og geografisk isolerede områder. De øvrige medlemsstater og Kommissionen bør også underrettes herom forud for ikrafttrædelsen. Underretningen bør så vidt muligt ske 48 timer i forvejen.

I forbindelse med underretning af de øvrige medlemsstater og Kommissionen bør medlemsstaterne anvende etablerede kommunikationsnetværk, herunder netværket for de integrerede ordninger for politisk kriserespons (IPCR). IPCR-kontaktpunkterne bør sikre, at oplysningerne straks videregives til de kompetente myndigheder.
(3)

Unionen arbejder på at udvikle og øge det beskyttende område i transitlande, destinationslande eller første asyllande for at bistå både personer med behov for international beskyttelse og migranter, der er særligt sårbare, samt hjælpe værtssamfundene. Via de regionale udviklings- og beskyttelsesprogrammer (1) på Afrikas Horn, og i Nordafrika og Mellemøsten ydes der blandt andet støtte til opretholdelsen og forbedringen af det beskyttende område ved at udvikle de nationale systemers, de nationale myndigheders og civilsamfundets kapacitet. Der ydes beskyttelse ved at tilbyde direkte bistand til personer med behov for international beskyttelse. Alle foranstaltninger træffes af gennemførelsespartnerne. Via programmerne ydes der støtte til varige løsninger for personer med behov for international beskyttelse, navnlig genbosætning, ved at sikre screening og registrering, gøre det lettere effektivt at fastslå de pågældendes flygtningestatus samt direkte støtte de genbosætningsoperationer, FN's Højkommissariat for Flygtninge (UNHCR) gennemfører. Medlemsstaterne opfordres til at spille en aktiv rolle som medlemmer af sammenslutningen eller yde finansielle bidrag til støtte for og gennemførelse af regionale udviklings- og beskyttelsesprogrammer for at styrke den eksterne dimension af EU's migrationspolitik.
(10)

Det bør erindres, at SAR-konventionen forpligter de kontraherende parter til at deltage i udviklingen af eftersøgnings- og redningstjenester og til at træffe hasteforanstaltninger for at sikre, at alle personer, der er eller synes at være i havsnød, får den nødvendige bistand. De relevante parter bør koordinere og samarbejde deres aktiviteter, således at de personer, der bistås, ilandsættes fra det skib, der yder bistand, og bringes til et sikkert sted, så snart det er praktisk muligt. I overensstemmelse med IMO-retningslinjerne for behandling af personer, der er bjerget på havet, bør der ved udvælgelsen af et sikkert sted for ilandsætning i hvert enkelt tilfælde tages hensyn til forskellige vigtige faktorer og særlige omstændigheder. Bl.a. bør der i forbindelse med asylansøgere og flygtninge, der opsamles på havet, tages hensyn til behovet for at undgå ilandsætning i områder, hvor de personer, der hævder at have velbegrundet frygt for forfølgelse, risikerer at få deres liv og frihedsrettigheder truet, Endvidere kræves det i IMO's retningslinjer, at de ansvarlige statslige myndigheder gør deres yderste for at fremskynde ordningerne for ilandsætning af overlevende fra skibet, samtidig med at det understreges, at den nødvendige koordinering i visse tilfælde kan medføre uundgåelige forsinkelser.
20.

For at gøre status over radiofrekvensbrugernes incitamenter til at investere væsentligt i udrulningen af 5G-net bør medlemsstaterne, navnlig via Frekvenspolitikgruppen, underrette Kommissionen om specifikke foranstaltninger, som de anser for at være bedste praksis, herunder foranstaltninger, der er gennemført eller planlægges gennemført på nationalt plan, når de godkender frekvensbrug i 700 MHz-båndet, 3,4-3,8 GHz-båndet og 24,25-27,5 GHz-båndet. Medlemsstaterne bør især rapportere om alle relevante foranstaltninger med følgende målsætninger: a) at fremme passende mindstepriser, der afspejler minimumssatserne for afgifterne for brugsrettigheder til radiofrekvenser b) at modvirke frekvensknaphed ved at sikre tildeling af hele det radiofrekvensområde, der er harmoniseret på EU-plan c) på ikkediskriminerende vis at give mulighed for, at afgifter for brugsrettigheder til radiofrekvenser betales i rater inden for disse rettigheders gyldighedsperiode d) at anvende en individuel tilladelsesordning for 24,25-27,5 GHz-frekvensbåndet, som fremmer en rettidig anvendelse heraf, herunder især ved anvendelse af hurtige administrative procedurer, når ordningen anvendes på geografisk begrænsede brugsrettigheder e) at kombinere finansielle incitamenter med forpligtelser eller formelle tilsagn om at fremskynde eller udvide trådløs dækning af høj kvalitet f) at give mulighed i overensstemmelse med konkurrencelovgivningen for deling af passiv og aktiv infrastruktur samt for fælles udrulning af infrastruktur, der er afhængig af anvendelsen af radiofrekvenser.
(17)

Sundhedsresultaterne i Litauen er fortsat ringere end i andre medlemsstater, hvilket til dels skyldes manglende effektivitet i det underfinansierede sundhedssystem. Den nuværende pandemi har sat systemet under yderligere pres og fremhævet andre strukturelle udfordringer, herunder langsomme fremskridt med hensyn til at forbedre kvaliteten af tjenesterne, underinvestering i primær sundhedspleje og manglende fremskridt med hensyn til at tilpasse hospitalsinfrastrukturen, så den bliver mere effektiv og i overensstemmelse med behovene. Covid-19-krisen sætter også fokus på uligheder inden for sundhedsområdet som følge af arbejdskraftmangel og et geografisk misforhold mellem adgangen til og behovet for tjenester. Litauen er nødsaget til at mobilisere de ressourcer, der er skal til for at imødegå den nuværende krise og forbedre sundhedssystemets modstandsdygtighed i fremtiden. Selv om indsatsen her og nu fokuseres på at styrke kapaciteten med hensyn til sundhedspersonale, vigtige lægemidler og vigtigt medicinsk udstyr for at redde menneskeliv under pandemien, bør de langsigtede investeringer optrappes for at forbedre sundhedssystemets modstandsdygtighed, så det kan fortsætte driften, genfinde sin optimale ydeevne og forberede sig på nye chok. Dette vil kræve, at der afsættes tilstrækkelige midler til at forbedre tilgængeligheden, effektiviteten og kvaliteten af sundhedssystemet, så det bedre kan sættes ind mod de bestående udfordringer i form af et voksende omfang af kroniske lidelser, aldringen og den vedvarende ulighed på sundhedsområdet. Primær sundhedspleje og udvikling af e-sundhed spiller en central rolle i den forbindelse. Litauen bør også sikre, at de seneste forbedringer med hensyn til sundhedsydelsernes prisoverkommelighed ikke undermineres. Endelig vil fremtidig modstandsdygtighed også kræve forbedringer af systemets muligheder for at imødegå udbredelsen af usunde livsformer (en af de andre vigtige faktorer bag dårlige sundhedsresultater i Litauen) samt en større indsats for at forberede sektoren for langtidspleje til den aldrende befolkning.