L 400/404 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 RÅDETS BESLUTNING 
af 19. december 2006 
om særprogrammet til gennemførelse 
af Det Europæiske Atomen ergifællesskabs (Euratoms) 
syvende rammeprogram for forskning og uddannelse 
på det nukleare område 2007-2011 
(2006/976/Euratom) 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR — 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab, særlig 
artikel 7, stk. 1, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse  fra Europa-Parlamentet1,  
under henvisning til udtalelse fra Det Eu ropæiske Økonomiske og Sociale Udvalg2,  
efter høring af Det Videnskabe lige og Tekniske Udvalg, og 
                                                 
1 Udtalelse af 30.11.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT). 
2 EUT C 185 af 8.8.2006, s. 10. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/405 
 ud fra følgende betragtninger: 
(1) I henhold til Rådets afgørelse 2006 /970/Euratom af 18. december 2006 om Det 
Europæiske Atomenergifællesskabs (Euratom s) syvende rammeprogram for forskning og 
uddannelse på det nukleare område (2007-2011)1 (i det følgende benævnt 
"rammeprogrammet") iværksættes rammeprogra mmet ved hjælp af særprogrammer, som 
fastsætter de nærmere bestemme lser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, 
der skønnes nødvendige. 
(2) Rammeprogrammet omfatter to typer af ak tiviteter: 1) "indirekt e aktioner" inden for 
fusionsenergiforskning, forskning i nuklear fiss ion og strålingsbeskyttelse og 2) "direkte 
aktioner", som omfatter Det Fælles Forskningscen ters aktiviteter på kerneenergiområdet. 
Det er den første af disse aktivitetstype r, der gennemføres under dette særprogram. 
(3) De regler, der under rammeprogrammet gæld er for virksomheders, forskningscentres og 
universiteters deltagelse og for formidling af forskningsresultater (i det følgende benævnt 
"regler for deltagelse og formidling"), bør  også finde anvendelse under dette program. 
(4) Rammeprogrammet bør være et supplement til EU's andre forskningspolitiske satsninger, 
som - foruden navnlig satsningerne på uddannelse, kultur,  konkurrenceevne og innovation, 
erhvervspolitik, sundhed, forbrugerbeskyttelse,  beskæftigelse, energi , transport og miljø - 
er nødvendige led i den samlede strategiske sa tsning på at gennemfør e Lissabon-strategien. 
                                                 
1 Se side ... i denne EUT. 
L 400/406 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 (5) Med henvisning til Rådets afgørel se af 26. november 2004 om ændring af 
forhandlingsdirektiverne vedrørende ITER vil realiseringen af ITER i Europa som led i en 
bredere politik for fusionsenergi blive det centrale element i fusionsforskningen under 
rammeprogrammet. 
(6) EU's bidrag til realiseringen af ITER, her under særlig den indsats, der er nødvendig for at 
igangsætte opførelsen af ITER ved Cada rache og gennemføre F& U vedrørende ITER-
teknologi under rammeprogrammet, vil blive styr et af et fællesforetagende, jf. traktatens 
afsnit II, kapitel 5. 
(7) Visse aspekter af forskning og teknologisk udvikling på området kernefissionsvidenskab 
og teknologi kan også vise sig egnede til gennemf ørelse i fællesforetagender, der oprettes i 
henhold til traktatens afsnit II, kapitel 5. 
(8) I medfør af traktatens arti kel 101 har Fællesskabet indgået en  række interna tionale aftaler 
om nuklear forskning, og der bør gøres bestræbe lser på at styrke det internationale 
forskningssamarbejde for yderligere at integr ere Fællesskabet i det verdensomspændende 
forskersamfund. Derfor bør dette særprogram væ re åbent for deltagelse for lande, der har 
indgået de nødvendige aftaler med henblik herp å, og - på projektniveau og på gensidigt 
fordelagtigt grundlag - for deltagelse af e nheder fra tredjelande og af internationale 
organisationer for videnskabeligt samarbejde. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/407 
 (9) Forskningsaktiviteter under dette prog ram bør gennemføres under overholdelse af 
grundlæggende etiske principper, herunder de m, der kommer til udtryk i Den Europæiske 
Unions charter om grundlæggende rettigheder. 
(10) Rammeprogrammet bør fremme en bæredygtig udvikling. (11) En forsvarlig økonomisk forvaltning af s yvende rammeprogram og dets gennemførelse bør 
sikres på en måde, der er så effektiv og brugervenlig som muligt, samtidig med at 
retssikkerheden garanteres, og adgangen til programmet lettes for alle deltagere under 
overholdelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om 
finansforordningen vedrørende De Eu ropæiske Fællesskabers almindelige budget
1 og 
Kommissionens forordning (EF, Euratom) nr. 2342/20022 om 
gennemførelsesbestemmelser til finansforordningen med senere ændringer. 
                                                 
1 EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. 
2 EFT L 357 af 31.12.2002, s. 1. Senest ændret ve d Kommissionens forordning (EF, Euratom 
nr. 1261/2005 (EUT L 201 af 2.8.2005, s. 3). 
L 400/408 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 (12) Desuden bør der træffes passende foranstaltn inger - som står i et rimeligt forhold til Det 
Europæiske Fællesskabs finansielle interesser - til både at kontrollere effektiviteten af den 
tildelte støtte og den hensigtsmæssige anvendelse af disse midler med henblik på forebyggelse af uregelmæssigheder og svig, og de  nødvendige skridt bør tages for at kræve 
tabte, uberettiget udbetalte eller forkert anve ndte midler tilbagebetalt i overensstemmelse 
med forordning (EF, Euratom) nr. 1605/ 2002, forordning (EF, Euratom) nr. 2342/2002, 
Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser
1, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 
2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med 
henblik på beskyttelse af De Europæiske Fæ llesskabers finansielle interesser mod svig og 
andre uregelmæssigheder2 og Europa-Parlamentets og Rå dets forordning (EF) nr. 
1073/1999 af 25. maj 1999 om undersøgelser, der fore tages af Det Europæiske Kontor for 
Bekæmpelse af Svig (OLAF)3. 
(13) For hvert tema bør der indføres en sæ rlig budgetpost i De Eu ropæiske Fællesskabers 
almindelige budget. 
(14) Under gennemførelsen af dette program bør opmærksomheden i fornødent omfang rettes 
mod ligestilling mellem kønnene  samt mod bl.a. arbejd svilkår, gennemsigtighed i 
rekrutteringsprocedurerne og ka rriereudvikling for forskere, so m rekrutteres til projekter 
og programmer, der støttes som led i aktivite ter under dette program, jf. Kommissionens 
henstilling om et europæisk charter for fors kere og en adfærdskodeks for ansættelse af 
forskere4, som udgør en referenceramme på dette områ de, idet dens karakter af frivillighed 
respekteres - 
                                                 
1 EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1. 
2 EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2. 
3 EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1. 
4 KOM(2005) 576 endelig. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/409 
 VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Særprogrammet for forskning og uddannelse inde n for fusionsenergi, nuklear fission og 
strålingsbeskyttelse under det syvende Eura tom-rammeprogram, i det følgende benævnt 
"særprogrammet", fastlægges hermed for perioden 1. januar 2007 til 31. december 2011. 
Artikel 2 
Dette særprogram omfatter indsatsen for fors kning og uddannelse inden for kerneenergi og yder 
støtte til hele spektret af forskningsaktivitet er, som gennemføres inden for følgende temaer: 
a) forskning i fusionsenergi b) forskning i nuklear fissio n og strålingsbeskyttelse. 
Målene for og hovedlinjerne i disse  aktioner fastsættes i bilaget. 
L 400/410 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Artikel 3 
I overensstemmelse med rammeprogrammets artike l 3 skønnes bevillingsbe hovet til gennemførelse 
af særprogrammet at være 2 234 mio. EUR,  hvoraf op til 15% afsætte s til Kommissionens 
administrative udgifter. 
Forskning i fusionsenergi1 1 947 
Nuklear fission og strålingsbeskyttelse 287 
Artikel 4 
1. Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under særpr ogrammet, gennemføres under 
overholdelse af grundlæggende etiske principper. 
Artikel 5 
1. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de  finansieringsordninger, der er fastsat i 
rammeprogrammets bilag II. 
2. Reglerne for deltagelse og formidling finder anvendelse på dette særprogram. 
                                                 
1 Ud af det beløb, der er fastsat til fo rskning i fusionsenergi, afsættes der mindst 
900 mio. EUR til andre aktiviteter end opf ørelsen af ITER, jf. bilaget. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/411 
 Artikel 6 
1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en 
mere detaljeret redegørelse for målene og de vi denskabelige og teknologiske prioriteringer, 
der er fastsat i bilaget, med angivelse af, hv ilke finansieringsordninger der skal benyttes for 
det emne, der indkaldes forslag til, og  med en tidsplan for gennemførelsen. 
2. I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningstiltag, som medlemsstaterne, 
associerede stater og europæiske og intern ationale organisationer gennemfører. Det 
ajourføres efter behov. 
3. I arbejdsprogrammet specifice res det nærmere, hvilke kriter ier der vil blive anlagt ved 
bedømmelsen af forslag til indirekte ak tioner under finansieringsordningerne og ved 
udvælgelsen af projekter. Kriterierne bliver  kvalitet, virkning og gennemførelse, som i 
arbejdsprogrammet kan specificeres nærmer e eller suppleres med yderligere krav, 
vægtninger og tærskler. 
4. I arbejdsprogrammet kan der anføres: 
a) organisationer, som kan modtage st øtte i form af medlemskontingenter 
b) foranstaltninger til støtte for bestemte juridiske enheder. 
L 400/412 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Artikel 7 
1. Kommissionen er ansvarlig for ge nnemførelsen af særprogrammet. 
2. Med henblik på gennemførelsen af særprogr ammet bistås Kommissionen af et rådgivende 
udvalg. Udvalgets sammensætning kan variere af hængig af, hvilke emner der er på dets 
dagsorden. For forhold, der ve drører fission, skal udvalgets sammensætning og de nærmere 
regler og procedurer, der gælder for det,  være som fastsat i Rådets afgørelse 
84/338/Euratom, EKSF, EØF af 29. juni 1984 om st rukturer og procedurer ved forvaltning 
og koordinering af Fællesskabets forsknings-, udviklings- og demons trationsaktiviteter1. 
For forhold, der vedrører fusion, skal sammen sætningen m.v. være som fastsat i Rådets 
afgørelse af 16. december 1980 om oprett else af et rådgivende udvalg for 
fusionsprogrammet2. 
3. Kommissionen underretter regelmæssi gt udvalget om, hvordan det går med 
gennemførelsen af særprogrammet som helhed, og forelægger det rettidige oplysninger om 
alle de FTU-aktiviteter, der er foreslåe t, eller som får tils kud under programmet. 
                                                 
1 EFT L 177 af 4.7.1984, s. 25. 
2 Ikke offentliggjort, men senest ændret ved afgørelse 2005/336/Euratom (EUT L 108 af 
29.4.2005, s. 64). 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/413 
 Artikel 8 
Kommissionen sørger for, at der føres et ua fhængigt tilsyn med og foretages en uafhængig 
evaluering og revision af aktivitete rne på de områder, som særprogr ammet omfatter, jf. artikel 6 i 
rammeprogrammet. 
Artikel 9 
Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen ef ter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions 
Tidende. 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2006. 
 På Rådets vegne 
 J. KORKEAOJA 
 Formand 
 
L 400/414 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 BILAG  
VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT  
HOVEDLINJER FOR TEMAERNE OG AKTIONERNE 
1. Indledning 
I øjeblikket producerer kernekraft en tredjedel af den elektricitet , der forbruges i EU, og udgør som 
den vigtigste kilde til grundlastelekt ricitet, der under drif ten af et kernekraftværk ikke udleder CO2, 
et vigtigt element i debatten om midler til bekæ mpelse af klimaændringer og mindskelse af Europas 
afhængighed af importeret energi. 
Fusionsenergi har potentiale til at yde et væsentligt bidrag  til, at EU i løbet af  få årtier kan få en 
bæredygtig og sikker energiforsyning, efter at industrielt drevne fu sionsreaktorer er slået igennem 
på markedet, og ITER er det vigtigste skridt på vejen frem mod dette mål. ITER-projektets 
gennemførelse er derfor kernen i EU's nuværende st rategi, men projektet må følges op med et solidt 
og fokuseret europæisk FoU-program , som kan forberede driften af ITER og udvikle de teknologier 
og det videngrundlag, som bliver nødvendi gt for driften og i tiden derefter. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/415 
 På den anden side er nuklear fiss ion fortsat et gyldigt alternativ for de medlemsstater, der ønsker at 
benytte denne teknologi til at opnå en passe nde sammensat energiforsyning. Forskning og 
uddannelse har uvurderlig betydning for, at sikkerheden holdes på et højt niveau, både i dag og 
fremover, at man til stadighed nærmer sig vi rkeliggørelsen af bæredygtige løsninger på 
affaldshåndteringen, og at effek tiviteten og konkurrenceevnen i sektoren som helhed forbedres. I 
denne politik er forskning i strå lingsbeskyttelse et meget vigtigt led, idet den giver størst mulig 
sikkerhed for befolkningen og arbejdstagerne ve d alle medicinske og industrielle anvendelser. 
På alle områder er forskningsinvesteringer af den re tte størrelse afgørende for,  at Europa kan bevare 
sin konkurrenceevne. Den maksimale effektivitet kan kun opnås gennem samordning på EU-plan i 
form af styrket samarbejde mellem medlemsstaterne  og en betydelig indsats for at vedligeholde 
infrastruktur, kompetence og knowhow. Generelt b liver der også brug for fo rskning til at udforske 
nye videnskabelige og teknologiske muligheder og r eagere fleksibelt på nye behov, som opstår på 
EU's politikområder under rammeprogrammet. 
L 400/416 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 2. Forskningstemaer 
2.1. Fusionsenergi  
Opførelsen af ITER ved Cadarache i Frankrig og  af "bredere strategi"-projekter, som skal 
fremskynde udviklingen af fusionsen ergi, sker i internationalt sa marbejde. ITER-organisationen 
bliver oprettet ved en internationa l ITER-aftale. Opførelsen af ITER  og "bredere strategi"-projekter 
og driften af både dem og andre anlæg i internatio nalt samarbejde betyder, at det internationale 
samarbejde får et hidtil uset omfang. Det kommer Eur opa til at nyde særdeles godt af, især i form af 
høj effektivitet og muligheder for omkostningsdeli ng. Der bliver oprettet et Domestic Agency for 
ITER som et fællesforetagende under Euratom- traktaten. Derved kan Euratom opfylde sine 
internationale forpligtelser i henhold til ITER-a ftalen og på effektiv og sammenhængende måde yde 
det europæiske bidrag til ITER og "bredere strategi"-projekterne, inklusive FoU-aktiviteter til støtte 
for sådanne projekter. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/417 
 At Europa er førende inden for forskning i fusi onsenergi, skyldes kombinationen af ét fuldt 
integreret europæisk fusionsprogram af ERA-type n (ERA - Det Europæiske Forskningsrum), stærk 
og vedvarende fællesskabsstøtte, Euratoms koordi nering og opbygningen af menneskelig kapital 
under Euratom-fusionsassocieringerne. Fusionsa ssocieringerne er ekspertisecentre inden for 
fusionsforskning, og de har et omfattende samarbej dsnet, som i vidt omfang tager udgangspunkt i 
deres forsøgsfaciliteter. De teknol ogiske landvindinger, som Euratom har gjort i forbindelse med sin 
medvirken i den tekniske projektering af ITER, og  den vellykkede drift af JET-anlægget har i høj 
grad bidraget til at give det europæiske fusi onsprogram endnu større sammenhængskraft. Samtidig 
har Europa erhvervet den viden og erfaring, som er nødvendig for et bredere samarbejde i alle 
aspekter af forskning i fusionsener gi, herunder opførelse af ITER og "bredere strategi"-projekter. 
Med afsæt i disse resultater vil den måde, syvende rammeprogram er tilrettelagt og styres på, sikre, 
at forskning og udvikling koordineres effektivt, således at programmets kort- og langsigtede mål 
bliver nået. 
Hurtig udvikling af fusion forudsætter også, at der eksisterer et bred t industrigrundlag for 
udbygning med fusionsenergi. Den eur opæiske industri har allerede ydet væsentlige bidrag til den 
tekniske projektering af ITER. Under syvende ra mmeprogram kommer den europæiske industri, 
også de små og mellemstore virksomheder, til at sp ille en central rolle ve d opførelsen af ITER, og 
den bliver bragt i en sådan position, at den i fuldt omfang kan tage del i udviklingen af fusionsenergiteknologier til DEMO (et "demons trations"-fusionskraftværk) og kommende 
fusionskraftværker. 
L 400/418 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 ITER og det europæiske forskningspr ogram for fusionsenergi indgår i nogle af de omgående tiltag, 
som i rapporten fra High Level-gruppen (Wim Kok-rapporten) er udpeget som nødvendige for 
fremskridt med Lissabon-stra tegien. Især kommer ITER til at tilt række de bedste fusionsforskere og 
-teknikere og en række højteknologiindustrier.  Det kommer til at gavne såvel det europæiske 
fusionsprogram som hele det videnskabelige og tekniske videngrundlag. Den kunnen og viden, som 
den europæiske industri erhverver sig ved bygning af systemer og komponenter, som kan opfylde 
de strenge tekniske krav til I TER-anlægget, vil være med til at styrke dens konkurrenceevne. 
Overordnet mål At tilvejebringe videngrundlaget for ITER og at virk eliggøre ITER som et af gørende skridt fremad 
mod konstruktion af prototyper for kraftværksreakto rer, der er sikre, bæredygtige, miljøvenlige og 
økonomisk levedygtige. 
Aktiviteter 
i) Virkeliggørelsen af ITER 
Heri indgår følgende aktivitete r til den fælles virke liggørelse af ITER so m en international 
forskningsinfrastruktur: 
– Fællesskabet må som vært for projektet påta ge sig et særligt ansvar inden for ITER-
organisationen og får en ledende rolle, især ve d forberedelse af anlæ gsområdet, oprettelse 
af ITER-organisationen, dens ledelse og personale, samt gene rel teknisk og administrativ 
støtte. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/419 
 – Fællesskabets deltagelse som part i ITER inde bærer bidrag til opførelse af udstyr og anlæg, 
som ligger inden for ITER-anlægsområdet og er påkrævede for anlæggets drift samt støtte 
for projektet under opførelsen. 
– FoU-aktiviteterne til støtte for opfør elsen af ITER bliver gennemført i 
fusionsassocieringerne og europæiske virksomheder. I aktiviteterne kommer til at indgå udvikling og afprøvning af komponenter og systemer. 
ii) FoU til forberedelse af ITER's drift 
Et fokuseret fysik- og teknol ogiprogram får som mål at konso lidere ITER-projektvalgene og 
forberede hurtig igangsætning af ITER's drift, så ledes at ITER's basismålsætninger bliver nået 
væsentligt hurtigere og til betydeligt lavere om kostninger. Programmet skal gennemføres ved 
koordinering af eksperimenter, teoretisk arbe jde og modelleringsaktiviteter ved JET-anlægget og 
andre anlæg til magnetisk indeslutning (tokamakker, stellaratorer og RFP'er), som findes, kommer 
til i fremtiden eller er under opførelse, samt andre anlæg i associeringerne, og det vil at sikre, at Europa kan gøre sig gældende i ITER-projektet, og bane  vejen for, at Europa får en vigtig rolle ved 
driften af ITER. Programmet komm er til at bestå i følgende: 
– vurdering af specifikke nøgleteknologier til I TER's drift ved hjælp af færdiggørelse og 
ibrugtagning af JET-forbed ringer (første væg, opvarmningssystemer, diagnostik, mv.); 
– undersøgelse af ITER-driftsscenarier ved hjæl p af målrettede eksperimenter på JET-
anlægget og andre anlæg samt koordi nerede modelleringsaktiviteter. 
L 400/420 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 På et tidligt stadium af det syvende rammepr ogram bliver der gennemført en revurdering af 
programmets faciliteter, idet de t skal undersøges, om nogle af de  eksisterende faciliteter kan 
udfases, og om der er brug for nye sideløbende med driften af ITER. Revurde ringen skal tjene som 
grundlag for eventuel støtte til nyetablering eller o pgradering af faciliteter, hvorved det sikres, at der 
under programmet hele tiden er t ilfredsstillende fusionsfacilitete r til rådighed for den relevante 
FoU. 
iii) Teknologiaktiviteter til forberedelse af DEMO 
Associeringerne og virksomhederne skal yderlig ere udvikle teknologier og  materialer, der er 
centrale for opnåelse af tilladelse ti l et DEMO-kraftværk og for dets opførelse og drift, således at de 
kan afprøves i ITER og således at de europæiske virksomheder bliv er sat i stand til at bygge DEMO 
og udvikle de fremtidige fusionskraftværker. De r bliver tale om fø lgende aktiviteter: 
– oprettelse af en særlig proj ektgruppe og gennemførelse af en teknisk validering og en 
teknisk detailplanlægning (EVEDA) som forber edelse til opførelse af det internationale 
fusionsmaterialebestrålingsanlæg (IFMIF), der skal benyttes til undersøgelse af materialer 
til et fusionskraftværk; det er en afgørende forudsætning for opnåelse af tilladelse til et 
DEMO-anlæg 
– udvikling, bestrålingsprøvning og modellering af materialer med lav aktivering eller høj 
bestrålingsresistens; udvikling af  nøgleteknologier for drift af fusionskraftværker, herunder 
kapper; skitseprojektering af DEMO, he runder sikkerheds- og miljøaspekterne. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/421 
 iv) Mere langsigtede FoU-aktiviteter 
Fusionsprogrammet skal bygge videre på de aktivite ter, der har direkte sigte på ITER og DEMO, og 
udbygge kompetence og videngrundlag på områder, der er strategisk relevante for fremtidige 
fusionskraftværker. Sådan forskning vil øge ch ancerne for, at fusionskraft bliver teknisk 
gennemførlig og økonomisk levedygtig. Under syvende  rammeprogram bliver der bl.a. tale om 
følgende specifikke aktioner med dette for øje: 
– Forbedringer af de koncepter for magnetisk inde slutning, der har størst  reaktorpotentiale, 
skal undersøges, herunder stellara torer. Arbejdet bliver koncen treret om færdiggørelse af 
W7-X-stellaratoren, brug af de eksisterende anlæg til udvidelse af databaserne med forsøgsdata og vurdering af fremtids udsigterne for disse konfigurationer. 
– Der skal gennemføres et program for eksp erimentel fusionsfysik med det formål at 
fuldstændiggøre kendskabet til fusionsplasm aer, således at kraftværkskonstruktionen kan 
optimeres. 
– Der skal arbejdes videre med teori og mode ller med det endelige mål at fuldstændiggøre 
kendskabet til fusionsplasmaer af reaktorkvalitet. 
– Der skal gennemføres undersøgelser af fusions krafts sociologiske aspekter og økonomi, og 
tiltag, der kan gøre befolkningen mere interess eret i fusion og bibrin ge den større viden 
herom, skal videreføres. 
Den igangværende aktivitet vedrørende Inertial Fusion Energy, som holder et vågent øje med 
medlemsstaternes civile forskning i inertiindeslutning, videreføres. 
L 400/422 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 v) Menneskelige ressourcer, undervisning og uddannelse 
Der skal sikres de fornødne menneskelige resso urcer og et højt samarbejdsniveau inden for 
programmet, både af hensyn til ITER's umiddelb are og mere langsigtede behov og den yderligere 
udvikling af fusion, og det skal ske ved hjælp af følgende: 
– Støtte til, at forskere kan udveksles melle m organisationer, der er med i programmet, 
hvorved bedre samarbejde og integration af programmet fremmes, og der gives næring til internationalt samarbejde. 
– Uddannelse af teknikere og forskere på postg raduat og postdoktoralt niveau, herunder brug 
af programmets faciliteter som basis for uddannelsen, samt dedikerede seminarer og workshopper. Der skal træffes foranstalt ninger til at fremme samarbejdet mellem 
deltagerne i det videregående uddannelsesprogram, f.eks. i fo rm af kurser på master- og 
doktorniveau i fysik og fusionsteknologi. 
– Fremme af innovation og udveksling af knowhow med tilknyttede universiteter, 
forskningsinstitutter og virksomheder. 
– Tilskyndelse til produktion af patenter. 
vi) Infrastruktur 
Opførelsen af ITER i Europa inden for rammerne af  den internationale ITER -organisation bliver et 
led i de nye forskningsinfrastrukturer, der har et stærkt europæisk islæt. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/423 
 vii) Teknologioverførsel 
ITER-projektet skal have nye og mere smidige or ganisatoriske strukturer , der gør det muligt at 
overføre projektets innovationsresu ltater og teknologiske fremskridt hurtigt til erhvervslivet for på 
den måde at tage udfordringerne op og de rmed gøre europæisk erhvervsliv mere 
konkurrencedygtigt. 
viii) Reaktion på nye og uforuds ete behov fra politikområderne 
Et accelereret program for udvikling af fusion kan få  fusionsenergi på markedet hurtigere som led i 
en mere vidtfavnende politik for løsning af sådanne problemer som Europas energiforsyningssikkerhed, klimaændringer og bære dygtig udvikling. Det prim ære mål og en vigtig 
milepæl for et sådant accelereret  program vil være en hurtigere virkeliggørelse af DEMO. Under 
syvende rammeprogram vil det indebære aktivite ter og projekter, der er forankret i det 
internationale "bredere strategi"-program om fusionsenergi, som Euratom gennemfører i 
samarbejde med ITER-partnerne. 
2.2. Kernefission og strålingsbeskyttelse 
Der skal gennemføres indirekte aktioner inden fo r de fem hovedområder, der er nærmere beskrevet 
nedenfor. Det overordnede mål er  at styrke navnlig den sikkerhedsmæssige indsats, effektiv 
ressourceudnyttelse og omkostningseffektivite t i forbindelse med nuklear fission og andre 
anvendelser af stråling inden for industri og lægevidenskab. Der er im idlertid vigtige forbindelser 
på tværs overalt i programmet, og der skal tage s højde for vekselvirkni nger mellem forskellige 
aktiviteter. I den forbindelse er støtte til uddanne lse og forskningsinfrastruktur af største betydning. 
Behovet for uddannelse skal være et  af nøgleaspekterne i alle de fællesskabsstøttede projekter i 
denne sektor, og det bliver sammen  med støtte til infrastruktur en  central komponent for løsningen 
af spørgsmålet om nuklear kompetence. 
L 400/424 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 I overensstemmelse med behovet for at styrke Det Europæiske Fors kningsrum kræves der en fælles 
europæisk holdning til vigtige problemer og tilgange. Der bliver skabt forbindelse mellem nationale programmer, og etablering af netværk med interna tionale organisationer og tredjelande såsom USA, 
NIS-landene, Canada og Japan skal fremmes. Når Fællesskabet har en åbenbar interesse, skal 
Euratom spille hovedrollen i eksisterende fora og koordinere FTU-aktiviteter på internationalt plan. 
Der bliver også i de relevante tilfælde koordine ret med programmet for direkte aktioner, som FFC 
udfører på dette område og med indirekt e aktioner under fusionsenergiforskningen. 
Af lige så stor betydning er det, at der knyt tes forbindelser til forskning under EF-rammeprogram-
met, især vedrørende europæiske standarder , undervisning og uddannelse, miljøbeskyttelse, 
materiallære, styreformer, fælles infrastrukt urer, sikkerhed, sikkerhedskultur og energi. 
Internationalt samarbejde bliver et vigtigt træk ved aktiviteterne på mange af temaområderne. 
i) Forvaltning af radioaktivt affald 
Formål 
Aktiviteterne tager via anvendelsesorienteret FTU sigte på at tilvejebringe et solidt videnskabeligt 
og teknisk grundlag for demonstration af teknologier  til deponering af brugt brændsel og langlivede 
radioaktive isotoper i geologiske formationer og si kkerheden herved, at lægge fundamentet for en 
fælleseuropæisk holdning til de vigtigste spørgsmå l i forbindelse med forvaltning og deponering af 
affald og at undersøge, hvordan affaldsmængden og/eller -faren kan ne dbringes ved separation, 
transmutation eller andre teknikker. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/425 
 Aktiviteter 
Deponering i undergrunden: FTU inden for deponering af højaktivt og/eller la nglivet radioaktivt 
affald i undergrunden, herunder ingeniørteknisk e undersøgelser og demonstration af deponiers 
arkitektur, in situ-karakteriseri ng af deponibjergarter (i såvel generelle som lokalitetsspecifikke 
underjordiske forskningslaboratorier), viden om m iljøet i deponiet, undersøgelser af relevante 
processer i såvel nærområdet (affaldsform og anla gte barrierer) som længere væk (grundfjeldet og 
veje tilbage til biosfæren), udvikl ing af robuste metodologier t il ydeevne- og sikkerhedsvurdering 
samt undersøgelse af offentlige  beslutningsprocesser og samfu ndsforhold, der har betydning for 
befolkningens accept af denne deponeringsmåde. 
Separation og transmutation: FTU på alle tekniske områder af sepa ration og transmutation, der kan 
udgøre grundlaget for udvikling af pilotanlæg og demonstrationssystemer til de mest avancerede 
separationsprocesser og transmutationssystemer, så vel underkritiske som kritiske systemer, i den 
hensigt at reducere mængden af og faren ved højak tivt langlivet radioaktivt affald fra oparbejdning 
af brugt reaktorbrændsel. Forskningen skal også se på potentialet ved koncepter, der reducerer 
affaldsmængden fra kernekraftproduktion, herunder mere effektiv brug af fissile materialer i 
eksisterende reaktorer. 
ii) Reaktorsystemer 
Formål 
Målet med disse aktioner er, at sikkerhedsniveauet ved driften af  alle de relevante typer af 
eksisterende anlæg opretholdes uændret, og at  det med henblik på en forøgelse af 
forsyningsspredningen og -sikkerheden og en mi ndskelse af den globale opvarmning undersøges, 
om mere avanceret teknologi kan give en  endnu sikrere og mere ressourceeffektiv og 
konkurrencedygtig kernekraftproduktion. 
L 400/426 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Aktiviteter 
Nukleare anlægs sikkerhed: FTU om sikkerheden ved beståend e og kommende nukleare anlægs 
drift, især vurdering og styring af anlægslevetiden, sikkerhedsku ltur (minimering af risikoen for 
menneskelige og organisatoriske fejl), avancer ede metoder til sikkerh edsvurdering, numeriske 
simuleringsværktøjer, instrume ntering og regulering samt fo rebyggelse og afbødning af alvorlige 
ulykker, med dertil hørende vide nhåndteringsoptimerende og komp etencebevarende aktiviteter. 
Avancerede nukleare systemer: FTU om effektivitetsf orbedring af bestående systemer og brændsler 
og, i samarbejde med den internationale indsats på området såsom Generation IV International 
Forum, undersøgelse af aspekter af udvalgte avan cerede reaktorsystemer med henblik på vurdering 
af deres potentiale, deres robusthed over for spredning med henblik på kernevåben og deres 
virkninger på bæredygtighed på længere sigt, herunder upstream -forskningsaktiviteter1 (især 
materiallære) og undersøgelser af brændselskreds løbet og helt nye brændsler samt aspekter 
vedrørende affaldshåndtering. 
iii) Strålingsbeskyttelse 
Formål 
En prioritet i programmet er stadig en sikker br ug af stråling inden for medicin og industri, der 
forudsætter en fornuftig politik for strålingsbesk yttelse, og at den reelt gennemføres. Forskning er 
afgørende for at fastholde og forbedre beskyttels esniveauet, og alle progr ammets aktiviteter har 
dette som mål. Et andet vigtigt formål med fo rskningen er, at den understøtter EU-politikkerne og 
deres faktiske gennemførelse, og at der hurtigt  og effektivt kan reageres på nyopståede behov. 
                                                 
1 Der erindres om, at i henhold til EF-sær programmet "Idéer" støtter Det Europæiske 
Forskningsråd frontlinjeforskning inden for et hvilket som helst område af grundlæggende 
videnskabelig og teknologisk forskning. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/427 
 Et vigtigt mål for denne forskning bliver at medv irke til at afklare det omstridte spørgsmål om 
risikoen ved strålingseksponering ve d lave doser i lang tid. En afklar ing af dette videnskabelige og 
kontrolrelaterede spørgsmål kan få store omkostn ings- og/eller sundhedsmæssige konsekvenser for 
anvendelse af stråling inden fo r såvel medicin som industri. 
Aktiviteter 
– Kvantificering af risikoen ve d lav eksponering over lang tid : Bedre kvantificering af 
risikoen ved lav eksponering over lang tid, her under variation mellem individer, ved hjælp 
af epidemiologiske undersøgelser og større vi den om mekanismerne via cellebiologisk og 
molekylærbiologisk forskning. 
– Medicinsk brug af stråling: Større sikker hed og kraftigere virkninger ved medicinsk 
anvendelse af stråling til dia gnosticering og terapi (herunder nuklear medicin) ved hjælp af 
ny teknologisk udvikling og en korrekt afvejning af fordele og risici ved disse anvendelser. 
– Katastrofehåndtering og genopretning: Bedre sammenhæng og integration i 
katastrofehåndteringen (herunder karakterisering af forureni ng, genopretning af områder, 
der utilsigtet er kontamineret) i Europa ve d hjælp af udvikling af fælles værktøjer og 
strategier og demonstration i operationelle miljøer af, at de virker. 
L 400/428 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Ulovlig brug af stråling og radioaktive mate rialer: Udvikling af robuste og praktisk 
anvendelige metoder til håndtering af virkninger ne af ulovlig brug (herunder misbrug) af 
stråling eller radioaktive materialer, som om fatter direkte og indirekte sundhedsvirkninger 
og forurening af miljøet, især beboede områder, fødevarer og drikkevand.  Der sikres komplementaritet med, og de r undgås dobbeltarbejde i forhold til temaet 
sikkerhed i særprogrammet Samarbejde
1, som også kan drage nytte af relevant ekspertise 
opnået i forbindelse med tidlige re Euratom-foranstaltninger. 
– Andre emner: Nationale forskningsaktiviteter på andre områder (f.eks. naturlig stråling, 
radioøkologi, miljøbeskyttelse, dosimetri, er hvervsmæssig eksponering og risikostyring) 
bliver integreret mere effektivt.  
                                                 
1 Del af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/429 
 iv) Infrastrukturer 
Formål 
Forskningsinfrastrukturer er en uundværlig del af FTU inden for nuklear videnskab og teknologi og 
radiologi og kan variere i størrelse lige fra meget store og dy re anlæg og laboratorienet til langt 
mindre faciliteter såsom databaser, numeriske simuleringsværktøjer og vævsbanker. Programmets formål er at yde støtte til vig tige infrastrukturer, når dette give r en mærkbar værdiforøgelse på 
europæisk plan, især for at nå over den kritiske  masse og udskifte aldrende faciliteter såsom 
forskningsreaktorer. Dette vil konsol idere den succes, som tidligere EU-programmer har haft med at 
lette tværnational adgang til og samarbejde mellem sådanne infrastrukturer, og medvirke til at opretholde den høje standard for teknisk formåen, innovation og sikkerhed, der er sat i den nukleare 
sektor i Europa. 
Infrastrukturer yder også et vigtigt bidrag  til uddannelse af forskere og teknikere. 
Aktiviteter 
– Støtte til infrastruktur: Støtte  til konstruktion, modernisering, opførelse og/eller drift af 
vigtig forskningsinfrastruktur, som er nødvendig på de ovenfor nævnte temaområder, f.eks. 
underjordiske laboratorier til forskning i de ponering af radioaktivt affald i geologiske 
formationer, pilot/testfaciliteter til separations- og transmutationanlæg og 
reaktorkomponenter og -undersyste mer, hot cells, faciliteter til  test af alvorlige uheld og 
termisk hydraulik, anlæg til materialeprøvni ng, numeriske simuleringsværktøjer samt 
strålebiologiske anlæg, databaser og vævsbanker til brug inden for forskning i strålingsbeskyttelse. 
L 400/430 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Adgang til infrastruktur: Fremme af tværnati onal adgang for forskere og forskningsgrupper 
til bestående og kommende infrastruktur. 
v) Menneskelige ressourcer, mobilitet og uddannelse 
Formål 
Som følge af at man i alle sektorer af nuklear fi ssion og strålingsbeskyttels e er interesseret i at 
opretholde det krævede høje niveau for ekspertvid en og menneskelige ressourcer, og at dette især 
kan få betydning for, om det høje nukleare sikkerh edsniveau kan fastholdes, er programmets formål 
at benytte en række forskellige foranstaltninger, som kan bidrage til, at videnskabelig kompetence 
og knowhow udbredes over hele sektore n. Foranstaltningerne har til formål  at sikre, at der så tidligt 
som muligt er velkvalificerede forskere, ingeniør er og teknikere til rådi ghed, f.eks. ved at 
iværksætte fælles uddannelsesaktiviteter  og forbedre koordineringen mellem EU's 
uddannelsesinstitutioner, således at  kvalifikationerne er ækvivalent e i alle medlemsstaterne, eller 
ved at forbedre studerendes og forskeres adgang til uddannelse og mobilitet. Kun en ægte europæisk tilgang kan sikre det nødvendige inci tament og den påkrævede harmonisering af de 
højere uddannelser og dermed give en ny generation af  forskere større mobili tet og tilfredsstille det 
behov for uddannelse, som teknikere har gennem he le deres karriere, hvis de skal tage 
morgendagens videnskabelige og te knologiske udfordringer op i en st adig mere integreret nuklear 
sektor. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/431 
 Aktiviteter 
– Uddannelse: Koordinering af nationale programmer og dækning af generelle 
uddannelsesbehov inden for nuklear forskning og teknologi ved hjælp af en række 
instrumenter, herunder konkurrence, som led i generel støtte til menneskelige ressourcer 
inden for alle forskningstemaer. Heri i ndgår også støtte til uddannelseskurser og 
uddannelsesnet samt foranstaltninger med henblik  på at gøre sektoren mere attraktiv for 
unge videnskabsfolk og ingeniører. 
– Forskermobilitet: Støtte til øget mobilitet for forskere og teknikere mellem forskellige 
universiteter og institutter i medlemsstaterne og i lande uden for EU, især ved hjælp af 
stipendier. Der kan ydes særlig hjælp til forskere fra NIS-lande. 
L 400/432 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 3. Etiske aspekter 
Under gennemførelsen af programmet og i den fo rskning, der drives i den forbindelse, skal 
grundlæggende etiske principper respek teres. Der er bl.a. tale om de  principper, der ligger til grund 
for Den Europæiske Unions charter om grundl æggende rettigheder, så som beskyttelse af 
menneskelig værdighed, menneskeliv, personopl ysninger og privatlivets fred samt dyre- og 
miljøbeskyttelse i overensstemmelse med EF-rett en og de seneste versioner af relevante 
internationale konventioner, retni ngslinjer og adfærdskodekser som f. eks. Helsingfors-erklæringen, 
Europarådets konvention om menneskerettigheder og biomedicin undertegnet i Oviedo den 4. april 
1997 og dens tillægsprotokoller, FN's  konvention om børns rettigheder, den universelle erklæring 
om det menneskelige genom og menneskerett ighederne, som UNESCO har vedtaget, FN-
konventionen om forbud mod biologiske våben (BTWC), den internationale traktat om 
plantegenetiske ressourcer for fødevarer og jo rdbrug samt de relevante resolutioner fra 
Verdenssundhedsorganisationen (WHO). 
Der vil desuden blive taget hensyn til udtalelser fra Gruppen af Rådgive re vedrørende Etik inden for 
Bioteknologi (1991-1997) og fra Den Europæis ke Gruppe vedrørende Etik inden for 
Naturvidenskab og Ny Teknologi (1998 og fremefter). 
I overensstemmelse med nærhedsprincippet og det, at der findes forskellige holdninger i Europa, 
skal deltagerne i forskningsprojekt er overholde gældende love og etiske regler i de lande, hvor 
forskningen udføres. Det er under alle omstændighed er de nationale regler, der gælder, og ingen 
forskning, som er forbudt i en given medlemsstat eller et an det land, vil få støtte fra 
fællesskabsmidler til udførelse i den medlemsstat eller det land. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/433 
 Hvor det er relevant, skal de, der gennemfører forskningsprojekter,  ansøge de relevante nationale 
eller lokale etiske råd om godkendelse, inden de påbegynder FTU-aktiviteterne. Kommissionen vil 
endvidere foretage en systematisk etisk gennemga ng af forslag, der vedrører følsomme spørgsmål, 
eller hvis etiske aspekter ikke er fyldestgørende  dækket. I særlige tilfælde kan en etisk gennemgang 
foretages, mens et projekt er i gang. 
Den protokol om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, der er knyttet til traktaten, kræver, at 
Fællesskabet tager fuldt hensyn til dyrs velf ærd, når Fællesskabets po litikker, herunder 
forskningspolitikken, fastlægges og gennemføres. I Rådets direktiv 86/609/EØF 24. november 1986 
om indbyrdes tilnærmelse af medlem sstaternes love og administrative bestemmelser om beskyttelse 
af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål1, kræves det, at alle forsøg 
tilrettelægges på en sådan måde, at forsøgsdyr ene ikke udsættes for angst eller påføres unødig 
smerte og lidelse, at der anvendes så få dyr  som muligt, at der anvendes dyr med laveste 
neurofysiologiske følsomhed, og at forsøgene forå rsager mindst smerte, lidelse, angst og varigt 
men. Ændring af dyrs arvemasse og kloning af dy r kommer kun i betragtning, hvis formålene er 
etisk velbegrundede, vilkårene sikrer dyrevelfæ rden, og principperne om biologisk mangfoldighed 
overholdes. Under programmets  gennemførelse vil Kommissionen løbende følge med i den 
videnskabelige udvikling og nationale og internationa le regler, således at der kan tages højde for 
alle fremskridt og ændringer. 
 
                                                 
1 EUT L 358 af 18.12.1986, s. 1. Ændret ved Euro pa-Parlamentets og Rådets direktiv 
2003/65/EF (EUT L 230 af 16.9.2003, s. 32).