Kommissionens henstilling

af 11. august 2003

om forebyggelse og reduktion af patulinforureningen i æblesaft og æblesaftingredienser i andre drikkevarer

(meddelt under nummer K(2003) 2866)

(EØS-relevant tekst)

(2003/598/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 211, andet led, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1425/2003(1) er der fastsat grænseværdier for patulin, bl.a. i æblesaft og æblesaftingredienser i andre drikkevarer.

(2) Inden for rammerne af Rådets direktiv 93/5/EØF af 25. februar 1993 om bistand til Kommissionen og samarbejde fra medlemsstaternes side ved den videnskabelige gennemgang af spørgsmål vedrørende levnedsmidler(2) (SCOOP) er der blevet gennemført en vurdering af EU-befolkningens eksponering for patulin. Fra vurderingen kan det konkluderes, at den gennemsnitlige eksponering synes at ligge et godt stykke under PMTDI på 0,4 μg/kg kropsvægt. For særlige forbrugergrupper, især små børn, og i de værst tænkelige tilfælde er patulineksponeringen dog mere omfattende, men stadig under PMTDI.

(3) Grænseværdien for patulin i æblesaft er blevet fastsat under hensyntagen til den toksikologiske evaluering, resultatet af eksponeringsvurderingen og mulighederne i praksis. Det erkendes dog, at det er nødvendigt at optimere indsatsen for yderligere at reducere forekomsten af patulin i æblesaft.

(4) Æbleforarbejdningsindustrien bør derfor tilskyndes til at indføre god fremstillingspraksis. De bør især fjerne ødelagt frugt fra produktionsprocessen, idet udseendet er en god indikator for forureningsniveauet. Da patulin imidlertid også kan forekomme i frugt, som ikke er synligt beskadiget eller ødelagt på overfladen, kan forureningen ikke elimineres fuldstændigt ved at bortsortere al synligt beskadiget eller ødelagt frugt. Når "Code of Practice for the prevention and reduction of patulin contamination in apple juice and apple juice ingredients in other beverages" (retningslinier for god praksis med henblik på forebyggelse og reduktion af patulinforureningen i æblesaft og æblesaftingredienser i andre drikkevarer) er gennemført fuldt ud, vil forureningsniveauet falde yderligere.

(5) For at sikre, at det indre marked fungerer effektivt, bør Den Europæiske Union på ensartet vis anvende "Code of Practice for the prevention and reduction of patulin contamination in apple juice and apple juice ingredients in other beverages". Det anbefales derfor, at "Code of Practice for the prevention and reduction of patulin contamination in apple juice and apple juice ingredients in other beverages" indføres i Den Europæiske Union.

(6) I henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 466/2001(3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 563/2002(4), skal grænseværdierne for patulin i frugtsaft, koncentreret frugtsaft, frugtnektar, spiritus, cider og andre gærede drikkevarer, der er fremstillet af æbler eller indeholder æblesaft, revideres senest den 30. juni 2005 med henblik på at nedsætte dem under hensyntagen til den aktuelle videnskabelige og tekniske viden og til gennemførelsen af "Code of Practice for the prevention and reduction of patulin contamination in apple juice and apple juice ingredients in other beverages" (retningslinier for god praksis med henblik på forebyggelse og reduktion af patulinforureningen i æblesaft og æblesaftingredienser i andre drikkevarer),

HENSTILLER, AT MEDLEMSSTATERNE:

1. træffer de nødvendige foranstaltninger, så "Code of Practice for the prevention and reduction of patulin contamination in apple juice and apple juice ingredients in other beverages" (retningslinier for god praksis med henblik på forebyggelse og reduktion af patulinforureningen i æblesaft og æblesaftingredienser i andre drikkevarer), som beskrives i bilaget til denne henstilling, gennemføres af alle virksomheder i æbleforarbejdningsindustrien.

2. sikrer, at virksomhederne i æbleforarbejdningsindustrien træffer alle relevante foranstaltninger, herunder eventuelle korrigerende foranstaltninger, for at opnå lavere værdier for patulin end grænseværdien på 50 μg/kg for æblesaft med henblik på at nå ned på målværdien 25 μg/kg.

Udfærdiget i Bruxelles, den 11. august 2003.

På Kommissionens vegne

David Byrne

Medlem af Kommissionen

(1) Se side 1 i denne EUT.

(2) EFT L 52 af 4.3.1993, s. 18.

(3) EFT L 77 af 16.3.2001, s. 1.

(4) EFT L 86 af 3.4.2002, s. 5.

BILAG

Retningslinier for god praksis med henblik på forebyggelse og reduktion af patulinforureningen i æblesaft og æblesaftingredienser i andre drikkevarer

Indledning

1. Patulin er en sekundær metabolit, der produceres af en række svampearter tilhørende slægterne Penicillium, Aspergillus og Byssochlamys. Blandt disse er Penicillium expansum sandsynligvis den hyppigst forekommende art. Patulin er fundet som forurenende stof i mange mugne frugter, grøntsager, korntyper og andre fødevarer, men æbler og æbleprodukter er dog den største kilde til patulinforurening.

2. Alkoholgæring af frugtsaft ødelægger patulin, og derfor indeholder gærede produkter, f.eks. æblecider og pærecider, ikke patulin. Der er dog blevet fundet patulin i gærede produkter, der har fået tilsat æblesaft efter gæringen. Det er blevet fremført, at ascorbinsyre får patulin til at forsvinde fra æblesaft, men de optimale betingelser for inaktiveringen er ikke blevet fastlagt fuldt ud. Patulin er relativt stabilt over for termisk påvirkning, især ved lave pH-værdier. Det er fremført, at korttidsbehandling ved høj temperatur (150 °C) bevirker en reduktion af patulinkoncentrationen på ca. 20 %. Termisk behandling er dog ikke i sig selv tilstrækkelig til at sikre et patulinfrit produkt.

3. Patulin forekommer hovedsagelig i muggen frugt, skønt mugforekomst ikke nødvendigvis betyder, at der er patulin i en frugt, men det er tegn på, at der kan forekomme patulin. I visse tilfælde kan der forekomme skimmelvækst inde i frugten som følge af angreb på i øvrigt sundt væv af insekter eller andet, hvilket kan forårsage patulinforekomst i frugt, der udefra ser ubeskadiget ud. Patulin kan dog også forekomme i stødt frugt efter opbevaring i kontrolleret atmosfære og eksponering for omgivelsestemperatur, uanset om der forekommer centerråd eller ej. Vask af frugt eller fjernelse af skimmelvæv umiddelbart inden presningen fjerner ikke nødvendigvis alt det patulin, der forekommer i frugt, da en del af det kan være diffunderet ned i tilsyneladende sundt væv.

4. Skønt sporer af mange af de skimmeltyper, der kan producere patulin, forekommer på frugt, der endnu hænger på træet, vil de generelt først vokse på frugten, når den er høstet. Skimmelvækst og patulinproduktion kan imidlertid forekomme i frugt inden høsten, hvis frugten angribes af sygdomme eller insekter, eller i tilfælde af at nedfaldsfrugt samles med henblik på forarbejdning. Frugtens tilstand på høsttidspunktet, den efterfølgende behandling af frugten (navnlig under opbevaring) og lagringsforholdenes betydning for at hæmme skimmelvæksten er alle faktorer, der gør det mere eller mindre sandsynligt, at saft og andre produkter tilvirket af frisk og lagret frugt er forurenet med patulin.

5. Henstillingerne i denne kodeks med henblik på at reducere patulinforureningen i æblesaft er opdelt i to dele:

I. Anbefalet praksis på grundlag af god landbrugspraksis.

II. Anbefalet praksis på grundlag af god fremstillingspraksis.

I. ANBEFALET PRAKSIS PÅ GRUNDLAG AF GOD LANDBRUGSPRAKSIS

Før høst

6. Ved beskæring i hvileperioden fjernes og destrueres alt ved med sygdomsangreb og indtørrede frugter.

7. Træer beskæres i overensstemmelse med god handelspraksis til en form, der giver god luftbevægelse gennem træet og lysgennemtrængning til træet. Det er dermed samtidig let at foretage sprøjtebehandling.

8. Der bør træffes forholdsregler over for skadegørere og sygdomme, som direkte forårsager råd eller giver adgang til patulinproducerende skimmel. Det drejer sig bl.a. om kræft (Botrytis spp og Nectria spp), æblevikler og andre viklere, frostmåler, blastobasis, bladhveps og syrebladhveps.

9. Fugtigt vejr, når kronbladene falder, og på høsttidspunktet øger sandsynligvis risikoen for råd, og man bør overveje relevante foranstaltninger, f.eks. anvendelse af fungicider for at forebygge sporespiring og svampevækst.

10. Der er større sandsynlighed for, at æbler med dårlig mineralsammensætning lider af fysiologiske lagersygdomme, og de er dermed mere udsat for bestemte typer råd, særlig Gloeosporium spp, og sekundære rådtyper, f.eks. Penicillium. Partier til friskfrugtmarkedet af æbler, der ikke overholder de anbefalede normer for mineralsammensætning som bestemt ved frugtanalyse, bør derfor udelukkes fra langtidsopbevaring, dvs. lagring i mere end 3-4 måneder.

11. I tilfælde af at mineralindholdet i frugt til friskfrugtmarkedet ligger uden for de optimale værdiintervaller, vil en forbedring af calcium- og phosphorværdierne i frugten, navnlig ved en større calcium-/kalium-ratio ved styret anvendelse af gødning, forbedre cellestrukturen, hvilken igen vil nedsætte følsomheden over for råd.

12. Der bør for de enkelte plantager opbevares årlige registre over omfanget af råd, da historiske data indtil videre er den bedste rettesnor vedrørende det potentielle omfang af råd, hvilket vil angive behovet for anvendelse af fungicider og lagringspotentialet for frugten fra den pågældende plantage.

Høst og transport af frugt

13. Æbler til forarbejdning opdeles i to kategorier:

a) Mekanisk høstet frugt

14. Man høster frugt mekanisk ved at ryste træet og opsamle frugten fra jorden med passende mekanisk udstyr.

15. Al frugt bør behandles så skånsomt som muligt, og der skal gøres mest muligt for at minimere de fysiske skader i alle faser af høst og transport.

16. Inden træet rystes, bør beskadiget nedfaldsfrugt (med råd, revner osv.) fjernes fra jorden for at sikre, at kun friske og/eller sunde frugter samles.

17. Mekanisk høstet frugt skal transporteres til forarbejdningsanlæggene senest 3 dage efter høst.

18. Alle beholdere, der anvendes til transport af høstet frugt, bør være rene, tørre og uden affald af nogen art.

b) Frugt til friskfrugtmarkedet

19. Frugt fra plantager, som traditionelt har stort omfang af råd, bør høstes separat og bør ikke lægges på lager.

20. Ideelt set bør al frugt plukkes i tørt vejr, når frugten er moden, og den bør placeres i rene beholdere (f.eks. spande og kasser), der er egnede til at blive transporteret direkte til lager. Beholderne bør rengøres, helst ved at blive spulet med rent vand eller, endnu bedre, ved at blive skrubbet med vand og sæbe, og rester af frugter og blade bør fjernes. De rengjorte beholdere bør tørre, inden de anvendes. Frugten bør ikke udsættes for regn.

21. Der bør foretages passende oplæring og tilsyn for at sikre, at plukningen foregår, uden at frugten skades.

22. Al frugt med beskadiget overflade eller med blotlagt frugtkød samt frugt med sygdomsangreb bør fjernes i plantagen ved plukningen, og det bør i videst muligt omfang undgås, at frugt bliver stødt.

23. Frugt, der er forurenet med jord, dvs. frugt med jordstænk eller frugt på jorden, bør ikke lægges på lager.

24. Der skal udvises omhu for at undgå blade, kviste osv. blandt den plukkede frugt.

25. Frugt bør anbringes på køl senest 18 timer efter høsten og nedkøles til de anbefalede temperaturer (se eksempler i tabel 1) senest 3-4 efter plukningen.

TABEL 1 Eksempler på anbefalede temperaturer ved opbevaring af æbler i luft

>TABELPOSITION>

26. Der bør træffes foranstaltninger for at undgå jordforurening under transport og lagring.

27. Under behandling og transport af beholderne i plantagen og mellem plantagen og lageret bør der udvises omhu for at undgå, at beholderen og frugten forurenes af jord, og for at minimere fysisk beskadigelse af frugten, f.eks. stød.

28. Høstet frugt bør ikke opbevares i plantagen natten over, men flyttes til et område med fast underlag og helst overdækket.

Behandling og opbevaring efter høst af frugt til friskfrugtmarkedet

29. Al frugt, uanset om den er til friskfrugtmarkedet eller til senere forarbejdning, bør behandles så skånsomt som muligt, og der skal gøres mest muligt for at minimere de fysiske skader, f.eks. stød, i alle faser efter høsten indtil presningen.

30. Æbleavlere og andre saftproducenter, der ikke har lageranlæg med styring, skal påse, at frugt til saftfremstilling presses hurtigst muligt efter plukningen.

31. Ved lagring i kontrolleret atmosfære skal man påse, at det i givet fald tjekkes, at lagerrummene er gastætte, og at alt overvågningsudstyr afprøves, inden høsten begynder. Lagerrummene nedkøles grundigt, før de tages i brug.

32. Hvor det er relevant, kan der under overholdelse af de relevante EU-forskrifter anvendes post harvest-behandling med fungicider.

33. Æbler på lager på undersøges regelmæssigt - mindst en gang om måneden - for omfanget af råd. Der bør føres et årligt register over omfanget af råd. Den prøveudtagningsprocedure, der anvendes, bør minimere risikoen for ændringer af atmosfæren i lagerrummet (jf. punkt 36).

34. Stikprøver af frugt bør placeres i hensigtsmæssige beholdere (f.eks. netposer), der befinder sig nær ved inspektionslemmene, så der kan føres tilsyn med frugtens tilstand under lagringen (jf. punkt 35). Stikprøverne bør mindst en gang om måneden undersøges for råd, frugtens generelle tilstand og holdbarhed. Der bør evt. være kortere intervaller i lagre, hvor lagerforholdene for frugten ikke er optimale og/eller frugten har en forventet holdbarhed på under 3 måneder som følge af negative vækst- og/eller høstbetingelser.

35. Hvis en prøve viser, at der er problemer med frugtens tilstand, bør der træffes passende foranstaltninger, for at frugten udtages til anvendelse, inden der opstår omfattende skader.

36. Skimmelvækst forekommer normalt i varme omgivelser. Hurtig nedkøling og stabil lageratmosfære vil forbedre frugtens tilstand. Frugt skal helst lægges på lager og nedkøles til under 5 °C på 3-4 dage og til den optimale temperatur inden for yderligere 2 dage. Kontrolleret atmosfære bør nås senest 7-10 dage fra begyndelsen af lagringen, og lagring ved et meget lavt indhold af ilt (Ultra Low Oxygen, dvs. under 1,8 % ilt) bør nås inden yderligere 7 dage.

Vurdering af frugt til friskfrugtmarkedet eller saftfremstilling efter lagring

37. Al rådden frugt, også frugt med kun mindre rådangreb, bør så vidt muligt fjernes, og sund frugt bør opbevares i en ren beholder til frugt i løs vægt.

38. Når beholdere fjernes fra lageret med henblik på udvælgelse af frugt til detailleddet, bør beholdere med frugt til saftfremstilling påføres et særligt mærke og returneres til kølelageret senest 12 timer efter sorteringen. Det tidsrum, hvor frugten befinder sig i omgivelsestemperatur, bør være så kort som muligt. Frugt til saftfremstilling skal helst opbevares ved < 5 °C, fra den fjernes fra lagerrummet, til den presses, og den bør anvendes hurtigst muligt.

39. Frugt, der sendes til saftfremstilling, bør anvendes hurtigst muligt og inden for den normale holdbarhedsperiode, som anbefales for frugt fra samme lager. Alle former for stød fremmer dannelse af patulin, og stød bør derfor så vidt muligt undgås, navnlig hvis frugten skal opbevares i mere end 24 timer ved omgivelsestemperatur inden presningen.

II. ANBEFALET PRAKSIS PÅ GRUNDLAG AF GOD FREMSTILLINGSPRAKSIS

Transport, kontrol og presning af frugt

Mekanisk høstet frugt og frugt til friskfrugtmarkedet

a) Frugt til friskfrugtmarkedet

40. Transporttiden for lagret frugt fra kølelageret til forarbejdningsvirksomheden bør være så kort som muligt (helst < 24 timer før presningen, medmindre der er køleanlæg).

41. Sorter med åbent bæger er særligt modtagelige over for centerråd. Disse sorter bør undersøges for centerråd ved regelmæssig kontrol umiddelbart inden presningen. Der bør udtages en passende stikprøve af æbler fra hvert enkelt parti frugt. Æblerne skæres hver især midt over på tværs og undersøges for tegn på mycelievækst. Hvis forekomsten af centerråd overstiger det godkendte niveau, bør partiet ikke anvendes til saftfremstilling. Forarbejdningsvirksomheden bør angive, hvor stor en andel af frugtleverancen der må have tegn på råd under hensyntagen til virksomhedens evne til at fjerne frugt med råd under kontrollen inden forarbejdningen. Hvis denne andel overskrides, bør hele frugtpartiet afvises.

42. Når frugten ankommer til forarbejdningsvirksomheden, bør den underkastes kvalitetskontrol, navnlig med hensyn til eksterne og interne skimmelangreb (jf. punkt 43).

b) Mekanisk høstet frugt og frugt til friskfrugtmarkedet

43. Under forarbejdningen, men inden presningen, bør frugten sorteres omhyggeligt med henblik på at fjerne frugt med synlig skimmel (regelmæssig kontrol af stikprøver for intern skimmel, ved at frugt deles, jf. punkt 41), og den bør vaskes grundigt ved anvendelse af drikkevand eller vand, der har været underkastet en passende behandling.

44. Saftpressere og andet udstyr til fremstillingen bør rengøres og desinficeres i overensstemmelse med branchens bedste praksis. Saftpressere og andet udstyr skal almindeligvis spules med en højtryksspuler og desinficeres med et passende desinfektionsmiddel, hvorefter de skylles igen med koldt drikkevand. På nogle anlæg, som fungerer næsten kontinuerligt, bør rengøringen foretages en gang pr. skift eller en gang om dagen.

45. Efter presningen bør der udtages saftprøver til analyse. En repræsentativ prøve af produktionen som helhed bør analyseres for patulin ved hjælp af en passende metode i et laboratorium, der er akkrediteret til at foretage en sådan analyse.

46. Saften bør nedkøles til < 5 °C og holdes nedkølet samt opbevares ved et meget lavt indhold af ilt (Ultra Low Oxygen), inden den koncentreres, emballeres eller pasteuriseres.

47. Saft bør først sendes til emballering, når der er givet tilladelse hertil, efter at analysen har vist, at patulinindholdet ligger under grænseværdien.

Emballering og afsluttende forarbejdning af saft

48. Skimmeltyper, der kan producere patulin, kan sammen med andre skimmel- og gærtyper især forekomme i saft, der ikke har været koncentreret. Det er af afgørende betydning, at man forebygger, at sådanne organismer udvikler sig under transport og lagring, for at forebygge fordærvelse af produktet og samtidig forebygge patulinproduktionen.

49. Hvis saft skal opbevares i et tidsrum inden anvendelsen, bør temperaturen sænkes til højst 5 °C for at mindske udviklingen af mikroorganismer.

50. Det meste saft varmebehandles for at sikre, at enzymer og fordærvende mikroorganismer går til grunde. NB: En sådan behandling vil generelt dræbe svampesporer og vegetativt mycelium, men vil ikke destruere patulin, der allerede forekommer.

Kvalitetsvurdering af saft

51. Specifikationer for indkøb af æblesaft eller æblesaftkoncentrater bør omfatte grænseværdien for patulin baseret på en relevant analysemetode, der er i overensstemmelse med Kommissionens direktiv 2003/78/EF (EFT L 203 af 12.8.2003, s. 40) om prøveudtagnings- og analysemetoder til officiel kontrol af indholdet af patulin i levnedsmidler.

52. Der bør udarbejdes en plan for udtagning af stikprøver af produktet med henblik på at sikre, at det færdige produkts patulinindhold overholder grænseværdien.

53. Pakkeriet skal forvisse sig om, at saftleverandøren er i stand til på korrekt vis at kontrollere sine egne arbejdsgange, med henblik på at sikre, at ovenstående henstillinger er fulgt.

54. Pakkeriets kvalitetsvurdering af æblesaften skal omfatte brix, pH-værdi, smag, farve, turbiditet osv. Den mikrobiologiske kvalitet bør overvåges nøje, da den er en indikator ikke blot for risikoen for potentielt patulinproducerende organismer, men også for hygiejnen i de foregående led i produktionen.

55. Der bør foretages yderligere kontrol af det emballerede produkt for at sikre, at det ikke er forringet i forbindelse med emballeringen.

Konklusion

56. Disse retningslinier for god praksis indeholder nogle generelle principper for forebyggelse af patulin i æblesaft. Det er vigtigt, at de generelle principper føres ud i livet af nationale myndigheder, idet der tages hensyn til de lokale æblesorter, klima, lageranlæg og produktionsvilkår, så principperne bliver mere gavnlige for frugtavlerne og forarbejdningsvirksomhederne.

57. Det anbefales, at man anvender et post harvest-styringssystem baseret på HACCP til reduktion af patulin i æblesaft.