RAADETS BESLUTNING af 22. juli 1993 om rammeprogrammet for prioriterede aktioner vedroerende statistiske oplysninger 1993-1997

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 213,

under henvisning til forslag fra Kommissionen(1) ,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2) ,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg(3) , og

ud fra foelgende betragtninger:

Faellesskabet har truffet en raekke vaesentlige beslutninger med henblik paa ivaerksaettelsen af det indre marked og paa dets tilfredsstillende funktion, og det overvejer at indfoere en oekonomisk og monetaer union;

for at Faellesskabet kan udforme, gennemfoere, opfoelge og evaluere sine politikker, maa det kunne raade over statistiske oplysninger, der er sammenlignelige mellem medlemsstaterne, ajourfoerte, paalidelige, relevante og udarbejdet saa effektivt som muligt;

for at sikre sammenhaengen og sammenligneligheden af statistiske oplysninger i Faellesskabet boer der udarbejdes et statistisk rammeprogram paa mellemlang sigt, der skal gennemfoeres enten ved aftale mellem Kommissionen og medlemsstaterne eller ved specifikke aktioner, som Raadet eller - for saa vidt angaar aktioner med begraenset raekkevidde - Kommissionen traeffer bestemmelse om;

de specifikke aktioner ivaerksaettes som hovedregel af de organer og institutioner, der har ansvaret for at udarbejde de officielle statistikker;

den specifikke form for udarbejdelse af EF-statistikker, som bygger paa de nationale statistikmyndigheder, noedvendiggoer et specielt snaevert samarbejde inden for Udvalget for Det Statistiske Program med hensyn til ivaerksaettelse af de retsakter, som er noedvendige for udarbejdelsen af naevnte EF-statistikker;

Kommissionen har inden forelaeggelsen af sit forslag hoert Udvalget for Det Statistiske Program, Udvalget for Penge-, Kreditmarkeds- og Betalingsbalancestatistik, Det Europaeiske Raadgivende Udvalg for Statistisk Information paa det OEkonomiske og Sociale Omraade, Den Staaende Landbrugsstatistiske Komité og Udvalget for Udenrigshandelsstatistik, og disse har udtalt sig positivt om Kommissionens forslag -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Faellesskabets statistiske rammeprogram angiver, hvilke prioriterede aktioner der paataenkes gennemfoert i perioden 1993-1997. Programmet er knyttet til denne beslutning.

Artikel 2

De prioriterede aktioner daekker foelgende omraader:

a) det indre markeds funktion

b) socialpolitik og den oekonomiske og sociale samhoerighed samt forbrugerbeskyttelse

c) Den OEkonomiske og Monetaere Union

d) forbindelserne mellem Faellesskabet og den oevrige verden

e) udvikling af teknologier paa det statistiske omraade og af de menneskelige ressourcer.

Artikel 3

Kommissionen forelaegger hvert aar de fornoedne retningslinjer for gennemfoerelsen af Det Statistiske Program til behanding i det udvalg for det statistiske program, der er nedsat ved afgoerelse 89/382/EOEF, Euratom(4) .

Udvalget for Det Statistiske Program udtaler sig om disse retningslinjer og navnlig om

- de aktioner, som Kommissionen foerst og fremmest foreslaar gennemfoert under hensyn til den oekonomiske situation saavel paa nationalt plan som paa EF-plan

- de procedurer og eventuelle retsakter, som Kommissionen taenker sig lagt til grund for programmets gennemfoerelse.

Kommissionen tager videst muligt hensyn til bemaerkningerne fra Udvalget for Det Statistiske Program og traeffer derefter de skridt, som den anser for mest hensigtsmaessige.

Artikel 4

Det i artikel 1 omhandlede statistiske rammeprogram ivaerksaettes gennem specifikke statistiske aktioner

a) som Raadet skal traeffe afgoerelse om i overensstemmelse med Traktatens relevante bestemmelser

b) som Kommissionen skal traeffe afgoerelse om paa de betingelser, der er fastlagt i artikel 5, og efter fremgangsmaaden i artikel 6

c) som der skal traeffes afgoerelse om ved aftale mellem Kommissionen og de nationale myndigheder inden for deres respektive kompetenceomraade.

Artikel 5

Kommissionen kan traeffe afgoerelse om en specifik statistisk aktion, naar den opfylder foelgende to betingelser:

- aktionens loebetid maa ikke overstige et aar

- de data, der skal indsamles, skal enten vaere administrative og statistiske data, der allerede foreligger eller er tilgaengelige hos de kompetente nationale myndigheder, eller data, som kan indsamles direkte, og hvortil ekstraomkostningerne paa nationalt plan afholdes af Kommissionen.

Artikel 6

1. Til gennemfoerelse af artikel 5 bistaas Kommissionen af Udvalget for Det Statistiske Program.

2. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

3. a) Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

b) Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

Har Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen, medmindre Raadet med simpelt flertal har udtalt sig mod de naevnte foranstaltninger.

Artikel 7

Kommissionen anfoerer i de forslag, den forelaegger for Raadet, og i de udkast til foranstaltninger, som den forelaegger for det i artikel 6 naevnte udvalg:

- begrundelserne for den foreslaaede aktion, navnlig under hensyn til maalsaetningerne for den beroerte faellesskabspolitik

- noejagtige og kvantificerede maal for aktionen samt en vurdering af de forventede resultater

- de naermere bestemmelser for aktionens gennemfoerelse, dens varighed, samt hvilken rolle de nationale myndigheder og EF-myndighederne paa det statistiske omraade skal have

- den rolle, som de saerlige udvalg, der er kompetente paa omraadet, skal have

- en analyse af omkostningseffektiviteten, hvori der tages hensyn til de finansielle omkostninger ved aktionen saavel for Faellesskabet som for medlemsstaterne

- de internationale henstillinger om statistik paa de beroerte omraader, der skal iagttages

- loesninger, der kan goere besvarelsen af statistiske spoergeskemaer saa enkel som muligt,

Artikel 8

Ivaerksaettelsen af specifikke statistiske aktioner i medlemsstaterne paahviler de nationale statistiske myndigheder; der skal i gennemfoerelsesbestemmelserne tages hensyn til, hvorledes den officielle statistiske virksomhed er tilrettelagt i hver enkelt medlemsstat.

Artikel 9

Medlemsstaterne fremsender de statistiske oplysninger efter de retningslinjer, der er fastsat for hver specifik aktion i overensstemmelse med bestemmelserne i Raadets forordning (Euratom, EOEF) nr. 1588/90 af 11. juni 1990 om fremsendelse af fortrolige statistiske oplysninger til De Europaeiske Faellesskabers Statistiske Kontor(5) .

Artikel 10

Kommissionen tager i det tredje aar af rammeprogrammets loebetid stilling til, hvorledes gennemfoerelsen er forloebet. Den vurderer efter hoering af Udvalget for Det Statistiske Program bl.a., om programmets formaal og prioriteter er opfyldt, og fremsaetter eventuelle forslag om tilpasning.

Ved det statistiske programs afslutning fremlaegger Kommissionen efter hoering af Udvalget for Det Statistiske Program en rapport om programmets gennemfoerelse. Denne rapport sendes til Europa-Parlamentet og Raadet inden udgangen af 1998.

Artikel 11

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 22. juli 1993.

Paa Raadets vegne M. OFFECIERS-VAN DE WIELE Formand

(1) EFT nr. C 277 af 26. 10. 1992, s. 54.

(2) EFT nr. C 176 af 28. 6. 1993.

(3) EFT nr. C 19 af 25. 1. 1993, s. 62.

(4) EFT nr. L 181 af 28. 6. 1989, s. 47.

(5) EFT nr. L 151 af 15. 6. 1990, s. 1.

BILAG

RAMMEPROGRAM 1993-1997 RETNINGSLINJER FOR AKTIONERNE VEDROERENDE FAELLESSKABETS STATISTISKE OPLYSNINGER GENERELLE MAALSAETNINGER

FORBINDELSER TIL ANDRE SAMARBEJDSFORANSTALTNINGER

STATISTISKE SEKTORPROGRAMMER

I. SEKTORPROGRAMMER MED HENBLIK PAA DET INDRE MARKED

A. Sektorprogrammer for politikker vedroerende industri, transport, energi, forskning og udvikling og turisme

Formaal

Statistiske maalsaetninger

1. Standarder

2. Statistik over udvekslingen af goder mellem Faellesskabets medlemsstater

3. Virksomhedsstatistik

a) Industri

b) Tjenesteydelser

4. Transportstatistik

5. Statistik over forskning og teknologisk udvikling

6. Energistatistik

7. Turiststatistik

B. Sektorprogrammer til forvaltning af den faelles landbrugs- og fiskeripolitik

Formaal

Statistiske maalsaetninger

1. Landbrugsstatistik

a) Landbrugsproduktion

b) Landbrugspriser og -indtaegter

c) Landbrugsstrukturer

d) Landbrugsfoedevareindustrien

e) Skovbrug

2. Fiskeristatistik

C. Sektorprogrammer for miljoepolitik

Formaal

Statistiske maalsaetninger

Miljoestatistik

II. SEKTORPROGRAMMER FOR SOCIALPOLITIK, OEKONOMISK OG SOCIAL SAMHOERIGHED OG FORBRUGERBESKYTTELSE

Formaal

Statistiske maalsaetninger

1. Beskaeftigelsesstatistik

2. Statistik over leve- og arbejdsvilkaar samt social beskyttelse

a) Befolkning - med foelgende aktioner:

b) Arbejdsvilkaar - med foelgende aktioner:

c) Levevilkaar og social beskyttelse - med foelgende aktioner:

3. Statistik over uddannelse og erhvervsuddannelse

4. Statistik over sundhed og sikkerhed

5. Regional- og lokalstatistik

6. Statistik over forbrugerbeskyttelse

III. SEKTORPROGRAMMER FOR DEN OEKONOMISKE OG MONETAERE UNION

Formaal

Statistiske maalsaetninger

1. Nationalregnskab (oekonomiske og finansielle konti)

2. Statistik vedroerende den offentlige sektor

a) Statistik vedroerende de offentlige virksomheder

b) Statistik vedroerende det offentlige

3. Betalingsbalancestatistik

4. Prisstatistik

5. Indikatorerne i koordineringen af den monetaere politik

6. Statistik om ecuen

7. Udenrigshandelsstatistik

IV. SEKTORPROGRAMMER FOR FAELLESSKABET OG DEN OEVRIGE WERDEN

Formaal

Statistiske maalsaetninger

1. Statistik og Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade

2. Udvikling af statistiske systemer i lande paa vej mod markedsoekonomi (lande i Central- og OEsteuropa)

3. Udvikling af statistiske systemer i udviklingslandene

4. Samarbejdet med andre tredjelande

5. Koordinering med de internationale organisationer

V. UDVIKLING AF STATISTISKE TEKNOLOGIER OG MENNESKELIGE RESSORUCER

Formaal

Statistiske maalsaetninger

1. Formidling og edb-behandling af statistiske data

a) DSIS-projektet (»Distributed Statistical Information Services«)

b) Etablering af et net for formidling af data fra Faellesskabets statistiske system

2. Uddannelse inden for statistik

3. Forskning inden for statistik

a) Programmet »Development of Statistical Expert System« (DOSES)

b) Teknologioverfoersel mellem statistiske systemer

c) Den geografiske dimension

RAMMEPROGRAM 1993-1997 - RETNINGSLINJER FOR AKTIONERNE VEDROERENDE FAELLESSKABETS STATISTISKE OPLYSNINGER GENERELLE MAALSAETNINGER Formaalet med Faellesskabets statistiske system er foelgende:

- at ivaerksaette en raekke normer, metoder og organisationsstrukturer med det formaal at producere sammenlignelige, paalidelige og relevante statistikker i hele Faellesskabet

- at levere de oplysninger til de europaeiske institutioner og medlemsstaternes regeringer, som er noedvendige i forbindelse med ivaerksaettelsen, opfoelgningen og vurderingen af Faellesskabets politikker

- at sprede de statistiske oplysninger til offentligheden i EF, til virksomhederne og til alle oekonomiske og sociale beslutningstagere, som har brug for disse oplysninger som udgangspunkt for deres beslutninger

- at arbejde paa forbedring af de statistiske systemer i medlemslandene og stoette udviklingen af statistikker i udviklingslandene og i de lande, der er paa vej mod markedsoekonomi.

Gennemfoerelsen af disse opgaver kraever foelgende aktioner:

a) udvikling af klassifikationer, metodologier og faelles definitioner, der er direkte anvendelige i medlemsstaterne, underbygget af faellesskabsretsakter

b) gennemfoerelse af faelles statistiske undersoegelser paa basis af harmoniserede metodologier

c) udarbejdelse, analyse og spredning af Faellesskabets statistiske resultater, herunder sammenligninger mellem lande og mellem regioner

d) integrering af faellesskabsresultaterne i medlemsstaternes statistiske programmer

e) fremme af koordineringen af national statistisk praksis paa basis af faelles uddannelsesforanstaltninger

f) stoette til udvikling af de statistiske systemer i Faellesskabets medlemsstater og i lande uden for Faellesskabet paa basis af strukturforanstaltninger og paa basis af udveksling af teknologi og ekspertise mellem medlemsstater og med tredjelande.

FORBINDELSER TIL ANDRE SAMARBEJDSFORANSTALTNINGER Ud over medlemsstaternes samarbejde om statistiske systemer samarbejdes der ligeledes med EFTA-landene om de statistiske systemer inden for rammerne af Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade, ligesom der samarbejdes med internationale organisationer, der er aktive paa det statistiske omraade, herunder De Forenede Nationer og de tilhoerende underorganisationer samt Organisationen for OEkonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD).

STATISTISKE SEKTORPROGRAMMER

I. SEKTORPROGRAMMER MED HENBLIK PAA DET INDRE MARKED A. Sektorprogrammer for politikker vedroerende industri, transport, energi, forskning og udvikling og turisme

Formaal

Formaalet er at bidrage til udarbejdelse af de statistiske oplysninger, som gennemfoerelsen af det indre marked kraever, saaledes at beslutningstagerne (offentlige myndigheder, virksomheder og arbejdsmarkedets parter) kan disponere over de data, som kraeves for at sikre konkurrenceevnen for Faellesskabets oekonomi paa internationalt plan, samtidig med at markedet goeres mere gennemsigtigt.

Statistiske maalsaetninger

Det vil blive foreslaaet at harmonisere de normer, der anvendes i medlemsstaternes statistiske systemer, at gennemfoere faelles statistiske undersoegelser, at udarbejde data paa grundlag af eksisterende data og at indfoere en faelles statistisk infrastruktur, som f. eks. registre paa de nedenfor naevnte omraader.

1. Standarder

Alle de statistiske programmer vil blive baseret paa nye europaeiske nomenklaturer, der harmoniseres med de nationale nomenklaturer, saaledes at der opnaas en egentlig faelles ramme for data for alle erhvervssektorer i Faellesskabet.

2. Statistisk over udvekslingen af goder mellem Faellesskabets medlemsstater

Formaalet med dette projekt er ivaerksaettelse af Raadets beslutninger om udveksling af goder mellem medlemsstater efter 1992 efter ophaevelse af graensekontrollen inden for Faellesskabet.

Inden for rammerne af denne struktur oprettes en distribueret database over Faellesskabets og tredjelandes handels- og toldstatistik, Comext-93, der ved hjaelp af distribueret databehandling goer det muligt at faa nye, mere detaljerede og ajourfoerte statistikker.

Det vil blive nemmere for institutioner og oekonomiske beslutningstagere at faa raadighed over detaljerede data takket vaere en mere udbredt anvendelse af nye medier, isaer CD-ROM, udvikling af produkter der i hoejere grad er direkte rettet mod de store erhvervssektorer og sammenkoering af formidlingsprodukter og indberetningssystemer, der giver en bedre informationstilbagemelding og en bedre gennemsigtighed for markedet.

Kvaliteten af statistikker og ajourfoeringen af disse er direkte afhaengig af, i hvor hoej grad virksomhederne anser dem for at vaere nyttige og af indberetningernes cost benefit-forhold. Der vil derfor ud over initiativer, der har til formaal at lette indberetningsbyrden, blive gennemfoert flere oplysnings- og uddannelseskampagner for at faa en hoejere svarprocent.

Kombinationen af handelsmaessige og toldmaessige data, sammenligningen mellem produktions- og handelsstatistik, udvidelsen af den geografiske daekning til ogsaa at omfatte EFTA-landene og sammenligninger med data fra tredjelande er de vaesentligste maal i den fremtidige udvikling.

3. Virksomhedsstatistik

a) Industri

Hovedformaalet med virksomhedsstatistik er at tilvejebringe alle de oplysninger, der er noedvendige for at foelge EF-produktionen og Faellesskabets sektoropdelte politikker. De driftsmaessige foelger for Det Statistiske Program 1993-1997, saaledes som de beskrives i Maastricht-Traktaten, vedroerer baade harmonisering (vedtagelse af faelles metoder, nomenklaturer og normer), infrastruktur (teknisk og juridisk), udvidelse af Faellesskabets undersoegelser paa nye omraader og menneskelige og budgetmaessige ressourcer.

Hovedformaalet er fortsat at forbedre de tre elementer, der udgoer grundlaget for statistiske oplysninger om virksomheder, nemlig: aarlige data om virksomhedernes struktur og aktivitet, tilstraekkelig detaljeret opfoelgning af konjunkturen for virksomheder og tilstraekkelig detaljeret opfoelgning af produktionen af varer og tjenester.

Gennemfoerelse af en aarlig undersoegelse af virksomhedernes struktur og aktivitet giver data opdelt efter erhvervssektor, stoerrelsesklasse, medlemsstat og region.

Statistik over produktion af varer og tjenester danner udgangspunkt for arbejdet i forbindelse med opfoelgning af og gennemsigtighed for det indre marked (handelspolitik, konkurrenceevne).

For at naa laengere end denne centrale maalsaetning vil nedenstaaende to hovedaktiviteter blive gennemfoert eller udviklet.

For det foerste vil man paa alle maader soege at opnaa en bedre organisation af virksomhedsstatistikken for at lette den byrde, der hviler paa de indberetningspligtige virksomheder, men ogsaa for at forbedre virksomhedernes muligheder for at anvende oplysningerne (fortsaettelse af standardiseringsarbejdet, koordinering af de rundspoerger, der gennemfoeres blandt virksomhederne, dialog med virksomhederne for bedre at tilpasse de indsamlede oplysninger til behovene osv.).

Paa den anden side er det noedvendigt at gennemfoere saerlige aktiviteter paa grund af faellesskabspolitikkernes udvikling. Det drejer sig om:

- udvikling af et informationssystem for SMV (saerlige indikatorer isaer om demografi eller saerlige karakteristika for SMV)

- udarbejdelse og anvendelse af detaljerede indikatorer om de europaeiske virksomheders konkurrenceevne, der samtidig goer det muligt at foretage sammenligninger med konkurrenterne (isaer USA og Japan)

- udvikling af statistik over forskning og udvikling for at maale, i hvor hoej grad denne faktor influerer paa produktiviteten og konkurrenceevnen.

b) Tjenesteydelser

Statistik over tjenesteydelser vil fortsat blive udviklet baade globalt set og sektoropdelt.

Faerdiggoerelsen og konsolideringen af metodologien for statistik over servicevirksomheder og -institutioner kraever en bedre sammenkoering mellem virksomhedsstatistik og statistik over tjenesteydelser (herunder analyse af virksomhedernes stigende tendens til at lade hjaelpetjenesteydelser gennemfoere af eksterne virksomheder). Der skal i det metodologiske arbejde tages hensyn til den erfaring, der opnaas ved pilotrundspoergerne, hvis gennemfoerelse skal stoette og koordineres paa faellesskabsniveau.

»Virksomhedsmetoden« vil blive suppleret med en metodologi for funktionsopdelt statistik over tjenesteydelser, herunder statistik over produkter, funktioner, priser og maengder.

Opfoelgning og maaling af virkningen af det indre marked paa forskellige vigtige og til tider skroebelige sektorer, vil kraeve, at der gennemfoeres saerlige undersoegelser paa forskellige prioriterede omraader. Saaledes udgoer omraaderne finansielle tjenester, tjenester til virksomheder, tjenesteydelser paa det kommunikative og audiovisuelle omraade prioriterede omraader paa faellesskabsniveau, og det arbejde, der allerede er igangsat, vil blive styrket med henblik paa indfoerelse af informationssystemer.

Samtidig foelger det af perspektiverne i Traktaten om Den Politiske Union og isaer af foranstaltningerne i forbindelse med Det Sociale Europa, at der vil dukke nye sektorer op i forbindelse med tjenesteydelser for personer og kollektive enheder saasom sygesikring, uddannelse, folkesundhed og sociale foranstaltninger, foreningsaktiviteter, rekreative, kulturelle og sportsmaessige aktiviteter osv., der skal analyseres under rubrikken »servicevirksomheder«, idet der laegges saerlig vaegt paa behandlingen af ikke-markedsmaessige tjenester og den taette forbindelse mellem disse sektorer og den funktionsopdelte analyse af de offentlige udgifter.

Udviklingen af statistik over tjenesteydelser skal ligeledes tilknyttes med udviklingen af et informationssystem, der er baseret paa sektoropdelte registre med sociooekonomiske data og data for haandvaerk samt med det arbejde, der udfoeres for at forbedre og ivaerksaette »handlingsprogrammet til udvikling af det statistiske system for handel og distribution«.

4. Transportstatistik

I Maastricht-Traktaten understreges oensket om at gaa videre paa transportomraadet ved at liberalisere markederne, hvilket paa det statistiske plan betyder, at de endnu ikke udviklede statistikker paa faellesskabsniveau skal have prioritet. Det drejer sig om statistik for lufttransport og statistik for soetransport.

Men ud over statistik over de forskellige transportmaader skal der udarbejdes statistik over anvendelsen af infrastrukturen og transportmidlerne, hvilket betyder, at statistikken over passagertransport skal have hoej prioritet.

Der vil i oevrigt fortsat blive udviklet en saerlig ramme for transportstatistik, idet der gennemfoeres en revision af direktiverne om landevejstransport, jernbanetransport og transport ad indre vandveje, hvilket ogsaa vil beroere statistikken over lufttransport og soetransport.

Informationssystemet skal fortsat styrkes ved hjaelp af en tilgang, der i hoejere grad samarbejder de forskellige transportformer og derved de forskellige sektoropdelte metodologier, hvorved det bliver lettere at gennemfoere statistiske undersoegelser.

5. Statistik over forskning og teknologisk udvikling

Den kompetence inden for forskning og teknologisk udvikling, som Faellesakten tillagde Faellesskabet, bliver styrket ved Maastricht-Traktaten og ved Faellesskabets politik vedroerende fremme af innovation og vil kraeve ajourfoerte og praecise statistiske oplysninger. Saaledes som det er naevnt i Raadets forslag til beslutning om statistik over forskning og teknologisk udvikling og innovation, vil maalsaetningen for rammeprogrammet 1993-1997 vaesentligst vaere at konsolidere den nuvaerende situation, men ogsaa at styrke indsamlingen af oplysninger, som f. eks. nye oplysninger om ansatte inden for forskning og teknologisk udvikling, maaling af regionernes teknologiske potentiale og anvendelse af pilotundersoegelser om innovation. Samarbejdet med OECD vil blive styrket, saaledes at der kan indhentes oplysninger om finansiering og udgifter i forbindelse med forskning og teknologisk udvikling inden for meget korte frister.

6. Energistatistik

Perspektiverne for energistatistik haenger sammen med udviklingen i den oekonomiske situation generelt og udviklingen paa energimarkedet i saerdeleshed.

Der vil blive arbejdet med at forbedre balancerne, baade hvad angaar fordelingen af produkter og aggregaterne. Undersoegelserne om priser og forbrug skal udvides, saaledes at der opnaas en bedre statistisk daekning.

I oevrigt vil formaalet med de planlagte aktioner vaere at forbedre og goere de statistiske oplysninger mere sammenlignelige med hensyn til gennemsigtighed for priser og energistroemme, forsyningssikkerhed med maalrettede foranstaltninger for at sikre en stoerre geografisk ressourcespredning, substitution mellem forskellige energiprodukter, rationel energianvendelse, udnyttelse af vedvarende energikilder, virkningen af emissioner fra omdannelsen af energiprodukter (CO2, SO2, osv.) paa miljoeet og den oekonomiske betydning samt regionale energiinvesteringer.

En konsekvent anvendelse af ressourcer fra ikke-energimaessige raamaterialer er et vigtigt supplement i denne sammenhaeng. AAbningen af net kan goere det noedvendigt at foretage en statistisk opfoelgning af en saadan anvendelse.

7. Turiststatistik

Med hensyn til turiststatistik vil det vaere noedvendigt at udarbejde et informationssystem inden for rammerne af Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade. Dette system skal vaesentligst vaere rettet mod udbud og efterspoergsel paa turistomraadet.

B. Sektorprogrammer til forvaltning af den faelles landbrugs- og fiskeripolitik

Formaal

Formaalet er at bidrage til udarbejdelsen af de statistiske oplysninger, der er noedvendige til forvaltning og opfoelgning af de bestemmelser, der er indeholdt i den faelles landbrugs- og fiskeripolitik.

Statistiske maalsaetninger

Det vil blive foreslaaet at supplere medlemsstaternes statistiske systemer med analyser paa faellesskabsplan, at foretage sammenlignelig databehandling paa basis af nationale analyser, at anvende harmoniserende normer og at opbygge en faelles statistisk infrastruktur paa de nedenfor beskrevne omraader.

1. Landbrugsstatistik

Landbrugsstatistikken vil i de kommende aar opleve en kraftig udvikling som foelge af reformen af den faelles landbrugspolitik og gennemfoerelsen af resultaterne af den »screening«, der blev gennemfoert i forbindelse med det foregaaende program. Det vil vaere noedvendigt at aendre principperne for dataindsamling for produktion og produktionsprognoser, landbrugspriser, -indtaegter og -strukturer. Maalet er at opnaa en bedre anvendelse af de ressourcer, der afsaettes til landbrugsstatistik, samtidig med at den stadigt stigende byrde for landbrugsbedrifterne lettes.

a) Landbrugsproduktion

Vegetabilsk produktion: indfoerelsen af stabilisatorer for visse sektorer inden for vegetabilsk produktion samt visse mulige elementer i reformen af den faelles landbrugspolitik har understreget behovet for at forbedre kvaliteten og sammenligneligheden af og fristen for udarbejdelsen af statistikker paa dette omraade. Reformen af den faelles landbrugspolitik vil styrke den direkte anvendelse af de statistiske resultater i forbindelse med forvaltningen af markederne. Det er derfor noedvendigt at skabe ikke blot en bindende juridisk ramme inden for vegetabilsk statistik, men ogsaa at forsaette arbejdet med at finde de mest passende midler, saaledes at man kan garantere paalidelighed og objektivitet, samtidig med at forbruget af finansielle og menneskelige ressourcer begraenses saa meget som muligt. Derfor vil den forskning, der er ivaerksat inden for undersoegelses- og prognoseteknikker samt telemaaling anvendt paa landbrugsstatistik, blive fortsat og om muligt udbygget.

Animalsk produktion: Faellesskabets statistik og retsforskrifter skal tilpasses udviklingen paa markederne og de foranstaltninger, der traeffes til forvaltning af disse. Derfor skal der regelmaessigt foretages en kritisk undersoegelse, saaledes at de opstillede maalsaetninger kan opfyldes med saa faa omkostninger som muligt, idet der bl. a. tages hoejde for, at denne produktion har forskellig betydning i de beroerte lande. Der skal i saerdeleshed fokuseres paa at forbedre samtlige oplysninger om slagtninger.

Forsyningsbalancer: i disse balancer sammenfattes statistik om forsyninger og forbrug af forskellige vegetabilske og animalske produkter, og ved hjaelp af disse kan man derfor foelge udviklingen i selvforsyningsgraden og forbruget. Det kan blive noedvendigt at tilpasse disse, naar det nye system for samhandelen mellem medlemsstaterne indfoeres fra 1993. Det er noedvendigt at forbedre balancernes kvalitet og i hoejere grad definere, hvilken type oplysninger der efterspoerges (detaljeringsgrad og geografiske opdelinger), samtidig med at der tages hoejde for, at disse tal anvendes som referencedata i internationale aftaler, herunder GATT.

Foderbalancer: maengden af disponible fodermidler er gennem de sidste tyve aar blevet registreret statistisk. Der er ivaerksat undersoegelser for at fastsaette dyrenes naeringsbehov for paa den maade at kende efterspoergslen efter fodermidler, foer der foreligger data om udbuddet. Man har forsoegt og forsoeger stadig at krydse data om udbud og efterspoergsel for at faa et bedre kendskab til den maengde fodermidler, som hver dyrekategori forbruger. Reformen af den faelles landbrugspolitik vil styrke markedets rolle og vil kraeve en ekstra indsats for at faa oplysninger om baade private og offentlige lagre med landbrugsprodukter og deres indflydelse paa markedet.

b) Landbrugspriser og -indtaegter

Kontrol med og forbedring af kilder og metoder, der anvendes ved udarbejdelse af landbrugsregnskaber, er et vigtigt aspekt, der vil muliggoere en mere udbredt harmonisering af medlemsstaternes statistikker og en bedre beskrivelse af indtaegtsforskelle inden for landbruget i Faellesskabet. Analysen af og kvaliteten for prognoser for landbrugsindtaegter vil blive forbedret.

Udviklingen af en analyse af landbrugsbedrifternes samlede indtaegt giver en stoerre forstaaelse for de samlede landbrugsindtaegter.

Der vil blive udviklet og/eller ajourfoert prognose- og simuleringsmodeller (paa kort og mellemlang sigt) med udgangspunkt i en samlet database for landbrugssektoren. Disse modeller vil blive anvendt i forbindelse med prognoser og simuleringer af virkningerne af forskellige foranstaltninger paa landbrugsomraadet. Paa samme maade vil beslutningstagerne kunne anvende disse modeller i forbindelse med fremsaettelse af forslag. Medlemsstaterne vil i hoejere grad blive inddraget i dette arbejde.

c) Landbrugsstrukturer

I perioden 1993-1997 vil medlemsstaterne udfoere samtlige undersoegelser om landbrugsbedrifternes strukturer, saaledes som naevnt i forordning (EOEF) nr. 571/88.

For at lette adgangen til resultaterne af disse undersoegelser og saaledes kunne anvende dem, vil udviklingen af det nye databanksystem (Eurofarm) blive fortsat.

Den statistiske udnyttelse af administrative kilder (registre), isaer for vedvarende kulturers vedkommende, vil betyde, at Faellesskabet faar raadighed over en raekke uundvaerlige oplysninger om udviklingen inden for de beroerte landbrugssektorer.

d) Landbrugsfoedevareindustrien

Indsamlingen af data om de industrier, der er knyttet til landbruget, vil blive fortsat. Brugernes behov vil blive tilgodeset, idet man vil anvende eksisterende data og samtidig drage nytte af de forbedringer, der er planlagt for virksomhedsstatistikkens vedkommende.

e) Skovbrug

Forbedringen af oplysningerne om skovbrug vedroerer isaer skovenhedernes struktur, saaledes at der kan udarbejdes en fortegnelse over Faellesskabets skovbrug.

2. Fiskeristatistik

Den faelles fiskeripolitik daekker flere omraader af interesse, som kraever raadighed over statistikker. Det drejer sig om forvaltning af markederne, bevaring af fiskeressourcerne og omstrukturering af fiskeriindustrien.

I de allerede vedtagne forordninger om landinger af fiskeriprodukter og fangster i det nordoestlige og det nordvestlige Atlanterhav naevnes det, at der skal udarbejdes de mest noedvendige statistikker. I de kommende aar er det noedvendigt at forbedre kvaliteten af disse data ved en kontinuerlig informationsudveksling om de i medlemsstaterne anvendte metoder.

Der er i oevrigt allerede ivaerksat initiativer til forbedring af de eksisterende statistikker om fiskeriet i Middelhavet og om akvakultur.

C. Sektorprogrammer for miljoepolitik

Formaal

Formaalet er at udarbejde et system med statistiske indikatorer, der muliggoer udarbejdelse, ivaerksaettelse, opfoelgning og vurdering af faellesskabsprogrammer paa miljoeomraadet.

Statistiske maalsaetninger

Det vil blive foreslaaet at supplere medlemsstaternes statistiske systemer med rundspoerger paa faellesskabsplan, at udarbejde sammenlignelige data paa basis af nationale data, at anvende harmoniserede normer og at opbygge en faelles statistisk infrastruktur paa nedenstaaende omraade:

Miljoestatistik

Miljoeomraadet daekkes i den omhandlede periode af det femte handlingsprogram for Faellesskabets politik paa miljoeomraadet, der kaldes »Towards sustainability«, og i hvilket begreberne varig udvikling (sustainability) og faelles ansvar (shared responsibility) for alle beslutningstagere og alle sektorer defineres. Det anbefales i programmet at gaa fra en strategi med normativ lovgivning til udvikling af forskellige oekonomiske og sociale instrumenter, der goer det muligt at indarbejde varighedsprincippet paa alle omraader og aendre de forskellige beslutningstageres adfaerd og at indfoere begrebet miljoeansvar (environmental liability).

Filosofien om en varig udvikling vil blive udbygget paa internationalt plan i forbindelse med De Forenede Nationers konference om miljoe og udvikling (UNCED), der blev afholdt i juni 1992 i Brasilien. Der er udarbejdet et program for det 21. aarhundrede, der ogsaa indeholder et afsnit om udvikling af en passende informationspolitik.

I den forbindelse boer det indgaa i maalsaetningerne for programmet for miljoestatistik 1993-1997 at fortsaette og udvikle de aktioner, der er ivaerksat i perioden 1989-1992, og at sikre udnyttelse af resultaterne af de igangvaerende undersoegelser.

De prioriterede aktioner vedroerer:

- udarbejdelse af affaldsstatistik i overensstemmelse med Faellesskabets bestemmelser om affaldskontrol

- udarbejdelse af statistik i overensstemmelse med de gennemfoerte industriundersoegelser om emissioner og affald og de udgifter, der medgaar til forebyggelse og bortskaffelse; definition og beskrivelse af oekoindustrien

- deltagelse i udarbejdelse af et register over emissioner og affald efter oekonomisk sektor sammen med Det Europaeiske Miljoeagentur (fortsaettelse af Corinair-projektet)

- harmonisering af statistikkerne over de offentlige myndigheders udgifter til miljoe og forskning og teknologisk udvikling paa omraadet

- opstilling af indikatorer og gennemfoerelse af analyser om statistik over transport, raastoffer og energi, industri, landbrug og turisme ved anvendelse af miljoepolitikkerne for disse sektorer

- deltagelse i det internationale arbejde om satellitregnskaber for miljoe.

I de kommende aar vil det statistiske arbejde udvikle sig, da der indfoeres faelles standarder for miljoeplanlaegning, virksomheders og offentlige forvaltningers miljoeregnskaber og miljoerevisioner, og med en informationsstyrkelse og en styrkelse af forbrugernes og den enkelte borgers ansvar. Den videnskabelige forskning vil endvidere yderligere beskaeftige sig med aarsagerne til og virkningerne af de menneskelige aktiviteter paa miljoeet og udvikle en oekonomisk teori og empiriske metoder til at vurdere miljoeskader med henblik paa en optagelse i de oekonomiske registre af omkostningerne ved miljoeskader og udtoemning af de naturlige ressourcer.

II. SEKTORPROGRAMMER FOR SOCIALPOLITIK, OEKONOMISK OG SOCIAL SAMHOERIGHED OG FORBRUGERBESKYTTELSE Formaal

Formaalet er at bidrage til udarbejdelsen af harmoniserede statistiske indikatorer om beskaeftigelse, arbejdsloeshed, demografiske forskydninger, levestandard, sundhed, social forsorg, uddannelse, erhvervsuddannelse og regionale forskelle.

Statistiske maalsaetninger

Det vil med udgangspunkt i medlemsstaternes statistiske systemer blive foreslaaet at gennemfoere statistiske rundspoerger eller bearbejdninger med udgangspunkt i eksisterende data efter faelles retningslinjer paa foelgende omraader:

1. Beskaeftigelsesstatistik

Det arbejde, der er udfoert for at goere resultaterne af undersoegelsen af arbejdsstyrken mere paalidelige og fuldstaendige, har baaret frugt. Undersoegelsen vil indtage en central plads i beskaeftigelsesstatistikken og faar tillagt ny betydning ved Traktatens artikel 123, hvor det naevnes, at Socialfondens opgave bl. a. bliver »at lette tilpasningen til industrielle aendringer og til aendringer i produktionssystemerne, navnlig ved erhvervsuddannelse og omskoling« inden for rammerne af maalsaetning 3 og 4.

Denne faellesskabsundersoegelse bliver i hoejere grad end tidligere den faelles ramme for udarbejdelse af skoen, der skal supplere andre mere detaljerede eller hyppigere udarbejdede statistikker, der produceres i medlemslandene. Det bliver saaledes muligt hver maaned at disponere over sammenlignelige data for arbejdsloesheden, og det bliver samtidig nemmere at vurdere arbejdsmaengden i medlemsstaterne, hvor organiseringen af arbejdet til stadighed forandrer sig (deltid, flere jobs, vekslen arbejde/uddannelse osv.).

Der vil isaer blive lagt vaegt paa muligheden for at udarbejde indikatorer paa kort sigt for beskaeftigelsen opdelt efter sektorer.

2. Statistik over leve- og arbejdsvilkaar samt social beskyttelse

De prioriterede aktioner paa dette omraade kan opdeles paa foelgende tre hovedkategorier:

a) Befolkning - med foelgende aktioner:

- indhentning af aarlige sammenhaengende og sammenlignelige data om den demografiske situation og udvikling

- fortsaettelse af arbejdet med demografiske fremskrivninger

- levering af oplysninger om mobiliteten imellem medlemsstaterne, isaer med hensyn til stroemme, kvalifikationer og alder

- opfyldelse af det statistiske informationsbehov med hensyn til indvandring fra tredjelande, idet der laegges saerlig vaegt paa familiesammensaetningen samt uddannelse og kvalifikationer for indvandrernes vedkommende

- oprettelse af et informationssystem EOEF/EFTA om maengden af og stroemmene for vandrende arbejdstagere.

b) Arbejdsvilkaar - med foelgende aktioner:

- indhentning af statistiske oplysninger om arbejdsbetingelser, herunder oplysninger om forskellige typer ansaettelseskontrakter og arbejdstidsfordeling, saaledes at der sikres opfoelgning af de forslag til direktiver, der behandler disse spoergsmaal

- forbedring af oplysningerne om arbejdskraftens loenninger og andre omkostninger, bl. a. via undersoegelser om loenstrukturen, saaledes at man faar raadighed over oplysninger om kvalifikationsniveauer og loenforskelle efter virksomhedsstoerrelse, aktivitetssektor og region. Denne forbedring af oplysningerne skulle ligeledes goere det muligt at opfylde kravene i henstillingen om en rimelig loen og i Faellesskabets tredje handlingsprogram om lige muligheder for kvinder og maend med hensyn til begrebet »lige loen for lige arbejde«

- udvikling af indikatorer paa kort sigt om arbejdskraftomkostninger

- opstilling af indikatorer om forholdene i industrien (konflikter, organisationsprocent, kollektive overenskomstforhandlinger osv.).

Generelt har Faellesskabet sat sig som maal at sikre ligestilling mellem maend og kvinder, og der skal i alle de statistikker, hvor det er muligt, arbejdes med en koensopdeling.

c) Levevilkaar og social beskyttelse - med foelgende aktioner:

- forbedring af sammenligneligheden og hyppigheden af data om husholdningernes forbrug og levestandard

- oprettelse af en database om indkomstfordelingen med saerlig vaegt paa de aeldres indtaegter i forbindelse med Det Europaeiske AAr for AEldre (1993)

- nedsaettelse af et europaeisk panel om husholdningernes indtaegt og levestandard, der skal goere det muligt at foelge op paa de sociale foelger af det indre marked

- fortsaettelse og forbedring af fattigdomsindikatorerne, herunder bl. a. indarbejdelse af de ikke-pengemaessige dimensioner

- opfoelgning af udgifter og indtaegter paa omraadet social forsorg (Sespros), bl. a. i overensstemmelse med forslaget til henstilling om konvergens for maalsaetningerne for social sikring og med forslaget om et minimumsniveau

- opfoelgning af de mikrooekonomiske undersoegelser af erstatningsfaktorer efter funktion

- regelmaessig ajourfoering af »Digest of Statistics on Social Protection in Europe«

- ajourfoering hvert andet aar af statistikken over handicappedes sociale situation

- udvikling af dataindsamlingen for EF-borgernes udnyttelse af doegnet

- tilvejebringelse af data om graden af og budgettet for stoetteforanstaltninger til familier.

3. Statistik over uddannelse og erhvervsuddannelse

Udarbejdelse af statistik over uddannelse og isaer erhvervsuddannelse er helt nye og presserende opgaver for Faellesskabets statistiske system.

Forbedringen af sammenligneligheden af de statistiske data gennem udarbejdelse af noegler mellem de nationale systemer inden for uddannelse og erhvervsuddannelse er en vigtig opgave, der vil blive yderligere udviklet for at faa bedre kendskab til situationen i de forskellige medlemsstater. Saerlige bearbejdninger med udgangspunkt i eksisterende data i de forskellige administrative kartoteker vil danne udgangspunkt for informationsudviklingen i denne sektor.

4. Statistik over sundhed og sikkerhed

De foranstaltninger, der er planlagt paa dette omraade, vedroerer analyser af doedelighed og sygelighed efter aarsag. Der vil blive udarbejdet og til stadighed ajourfoert systematiske fortegnelser over sammenlignelige data efter aftale med de beroerte lande og internationale organisationer, herunder isaer Verdenssundhedsorganisationen.

Samtidig naevnes det i Raadets resolution af 21. december 1987 og i direktiv af 22. juni 1989, at det er noedvendigt at harmonisere statistikkerne over arbejdsulykker og erhvervssygdomme. Arbejdet paa dette omraade vil blive fortsat.

5. Regional- og lokalstatistik

Regionalstatistikken vil blive udbygget efter foelgende retningslinjer:

- stoerre anvendelse og regional daekning (inklusive de nye delstater i det tidligere OEsttyskland) af de regionale regnskaber blandt alle medlemsstaterne

- forbedring af faellesskabsrundspoergelsernes regionale repraesentativitet og stoerre mulighed for at udnytte dem

- oeget sammenlignelighed og paalidelighed for de regionale indikatorer, der anvendes i forbindelse med gennemfoerelsen af forordningerne om strukturfondene

- regionale data om den offentlige sektor

- etablering af et faelles system for informationer for niveauet under regioner, der goer det muligt at opstille funktionelle og geografiske opdelinger af Faellesskabets omraade (beskaeftigelsesomraader, by-/landomraader osv.) og etablere dataindsamlingen og informatikbasen til kartografisk rummaessig og regional repraesentation

- udvikling af indikatorer, der afspejler de faktorer, der paa afgoerende vis har indflydelse paa mulighederne for strukturel udvikling og tilpasning som f. eks.:

- de menneskelige ressourcers kvalifikationsniveau

- investeringer

- infrastruktursituation

- innovationsevne

- ivaerksaetterlyst, saaledes som det afspejles i antallet af nye virksomheder og virksomhedslukninger.

6. Statistik over forbrugerbeskyttelse

I afsnit XI i den nye Traktat om Den Europaeiske Union findes et kapitel om forbrugerbeskyttelse inden for sundhed, sikkerhed, oekonomiske interesser og forbrugeroplysning.

I den forbindelse er det noedvendigt med data om foelgende:

- varer og tjenesteydelsers indflydelse paa sundheden og sikkerheden, herunder ulykker i hjemmet og i fritiden

- tendenser for det private forbrug efter distributionssektor og distributionstype (traditionelt detailsalg, postordresalg).

Endelig skal der skabes en ny type statistiske oplysninger, der goer det muligt at registrere, i hvilken grad det indre marked skaber nye markeder (f. eks. for de finansielle institutioner) i Faellesskabets medlemslande, og som samtidig kan registrere den tillid, som forbrugerne i det indre marked viser (f.eks. transaktioner med varer og tjenester ud over Faellesskabets indre graenser).

III. SEKTORPROGRAMMER FOR DEN OEKONOMISKE OG MONETAERE UNION Formaal

Formaalet er at udvikle harmoniserede statistiske indikatorer, som goer det muligt at foelge maalsaetningerne for Den OEkonomiske og Monetaere Union. Det drejer sig om samtlige statistikker, som er noedvendige for, at institutionerne og medlemsstaterne kan foelge anvendelsen af principperne i Unionstraktatens artikel 3a (afsnit II) om overensstemmelse mellem de oekonomiske politikker.

Statistiske maalsaetninger

Det vil blive foreslaaet medlemsstaternes statistiske systemer at gennemfoere statistiske undersoegelser eller at bearbejde eksisterende data i henhold til faelles retningslinjer inden for foelgende omraader.

1. Nationalregnskab (oekonomiske og finansielle konti)

Nationalregnskabsdata vil vedblive med at vaere hovedhjoernestenen i makrooekonomiske analyser.

BNI har siden 1988 vaeret grundlag for en ny indtaegtskilde for Faellesskabet. Ved BNI-direktivet blev der indfoert en procedure til kontrol og vurdering af sammenligneligheden og repraesentativiteten af medlemsstaternes BNI.

For at opfylde denne maalsaetning boer det igangvaerende arbejde intensiveres og prioriteres hoejt.

Der boer udfoldes bestraebelser for at:

1) sikre en mere konsekvent overholdelse af reglerne i Det Europaeiske Nationalregnskabssystem (ENS)

2) forbedre praecisionen i BNI-beregningerne

3) sikre, at nationalregnskabet giver et mere fuldstaendigt billede af den oekonomiske aktivitet.

I naer fremtid forventes foretaget vaesentlige forbedringer af de basisdata, der anvendes til nationalregnskaberne. I denne forbindelse kan isaer naevnes opgoerelsen over kilder og metoder til kontrol af sammenligneligheden af BNI i forbindelse med medlemsstaternes bidrag til Faellesskabets budget baseret paa BNI (fjerde indtaegtskilde). Man boer imidlertid gaa videre end blot BNI og dets vigtigste bestanddele. Saaledes vil sammenligneligheden af makrooekonomiske skoen inden for indkomstfordeling, opsparing, kapitalakkumulation og finansiering vaere et strengt krav i forbindelse med gennemfoerelsen af Den OEkonomiske og Monetaere Union.

I Traktaten om Unionen understreges betydningen af de statistiske indikatorer, der er afledt af ENS. Definitionerne af budgetunderskud, investering og gaeld i protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmaessigt store underskud er saaledes hentet fra ENS. ENS er i oejeblikket under revision, og den reviderede udgave traeder i kraft i loebet af den periode, som er omfattet af naervaerende statistiske program.

Udarbejdelsen af statuskonti, dvs. analyse af beholdninger frem for af stroemme, indgaar allerede i revisionen af ENS. De finansielle statusposter danner et generelt grundlag for forskellige satellitsystemer, f. eks. monetaere aggregater, udlandsgaeld og statsgaeld. Det vil vaere noedvendigt at raade over statuskonti for alle medlemsstaterne for at kunne analysere de oekonomiske beslutningstageres adfaerd.

Med henblik paa den fremtidige oekonomiske og monetaere union vil det vaere noedvendigt at have et nationalregnskabssystem for hele unionen, for at man kan foelge den oekonomiske udvikling. For at kunne bestemme Faellesskabets position over for den oevrige verden er det f. eks. noedvendigt at raade over ensartede data om tilgodehavender hos og forpligtelser over for udlandet.

2. Statistik vedroerende den offentlige sektor

Et arbejdsprogram for denne sektor udformes paa vidt forskellig maade, afhaengig af om der er tale om statistik vedroerende offentlige virksomheder eller den offentlige administration. I det foerste tilfaelde skal der etableres en underafdeling af statistikker vedroerende virksomheder. I det andet tilfaelde er det et spoergsmaal om at forbedre kvaliteten af de eksisterende statistikker (hurtigere tilgaengelige, bedre sammenlignelighed, mere detaljerede oplysninger) for at tilpasse dem til de specifikke behov i forbindelse med gennemfoerelsen af Den OEkonomiske og Monetaere Union.

a) Statistik vedroerende de offentlige virksomheder

Foerst og fremmest skal det fremgaa af virksomhedsregistrene, der anvendes til statistiske formaal, hvilke kriterier, der ligger til grund for det offentliges kontrol over virksomheden.

I forbindelse med Faellesskabets undersoegelser af virksomheder inden for industrien og servicesektoren vil Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne traeffe de noedvendige forberedelser med henblik paa at foretage en opdeling mellem private og offentlige virksomheder. Alle variabler i disse undersoegelser boer umiddelbart observeres ud fra de enkelte offentlige virksomheder, ligesom andre variabler vil kunne inddrages.

Ved udarbejdelsen af statuskontiene for de offentlige finansielle og ikke-finansielle selskaber og selskabslignende foretagender boer der laegges saerlig vaegt paa, at der opstilles statistikker over gaeldsforpligtelserne i offentlige selskaber og selskabslignende foretagender, som er omfattet af en statsgaranti.

b) Statistik vedroerende det offentlige

Visse dele af nationalregnskabet, som hidtil ikke har vaeret anvendt i saerlig stort omfang, faar ny betydning. F. eks. med en faelles monetaer politik forudsaetter analysen af skattepolitikken data om statens indtaegter og udgifter, om underskud og finansieringen heraf. Endvidere omhandler et af de fire konvergenskriterier i Traktaten om Den Europaeiske Union direkte skattepolitikken. For at protokollen om proceduren i forbindelse med uforholdsmaessigt store underskud kan bringes i anvendelse, skal oplysningerne om den generelle budgetsituation og det offentliges gaeld harmoniseres, indsamles og ajourfoeres i overensstemmelse med metodologien i ENS og protokollens bestemmelser.

Det fremgaar af artikel 104c i Traktaten om Unionen, at forholdet mellem de offentlige investeringsudgifter og det offentlige underskud er et af de kriterier, som skal indgaa i den rapport, som Kommissionen skal udarbejde, hvis en medlemsstat ikke opfylder kriterierne om budgetunderskud. Dette indebaerer, at oplysningerne om de offentlige investeringsudgifter skal harmoniseres og indsamles med regelmaessige mellemrum. Disse data hentes fra nationalregnskabet.

3. Betalingsbalancestatistik

En »holdbar betalingsbalance« er et af hovedprincipperne baade for de enkelte medlemsstater og for Faellesskabet som helhed (artikel 3a). Betalingsbalancestatistikken er derfor af overordentlig stor betydning for at overvaage den oekonomiske og finansielle situation udadtil i hver medlemsstat og i Faellesskabet som helhed. Statistikken er en paalidelig informationskilde om de internationale makrooekonomiske stroemme som handelen med varer og tjenesteydelser, faktorindkomster, ensidige overfoersler, direkte investeringer og andre kapital- og valutastroemme. En raekke politiske foranstaltninger, som er betydningsfulde i forbindelse med den oekonomiske og monetaere integration, traeffes i noeje overensstemmelse med betalingsbalancestatistikken. Det drejer sig bl. a. om foranstaltninger vedroerende kapitalbevaegelser og betalinger (artikel 109c) og valutatransaktioner. Endvidere forekommer det meget sandsynligt, at de naeste internationale handelsaftaler (Uruguay-Runden) kommer til at omfatte international handel med tjenesteydelser, hvor betalingsbalancestatistikken er en af de vigtigste informationskilder. Derfor er detaljerede, paalidelige og hurtigt tilgaengelige betalingsbalancestatistikker af overordentlig stor betydning.

Som forholdene er nu, afviger medlemsstaternes betalingsbalancestatistik med hensyn til detaljeringsniveau, kvalitet og aktualitet. Desuden er det i nogle medlemsstater paa grund af regler om fortrolighed ikke muligt at indsende visse data til Faellesskabet. Dette medfoerer, at Faellesskabet kommer til at mangle sammenlignelige data, som er baseret paa definitioner, der er faelles for alle medlemsstaterne. Aggregerede data vedroerende de nationale stroemme er derfor af mangelfuld kvalitet. Desuden er de nationale stroemme normalt ikke opdelt i stroemme i og uden for Faellesskabet. De data, som er tilgaengelige i oejeblikket, og isaer paa EF-plan, er helt utilstraekkelige til at daekke de fremtidige behov i forbindelse med OEMU.

Der skal udfoldes yderligere bestraebelser for at gennemfoere de noedvendige fundamentale forbedringer. Den naeste vejledning fra Den Internationale Valutafond boer vaere tilpasset Faellesskabets normer, for at dens anvendelse i alle medlemsstaterne ikke giver anledning til statistiske skaevheder. Samtidig boer dataindsamlingssystemerne i hele Faellesskabet tages op til revision og harmoniseres. Alle disse opgaver skal vaere afviklet, inden den tredje fase indledes, hvorfor det er vigtigt at drage fuld nytte af den periode, som er omfattet af naervaerende statistiske program. EMI (»European Monetary Institute«) vil i loebet af anden fase bidrage til, at de maalsaetninger, som er beskrevet ovenfor, realiseres i en konstant og vedholdende rytme.

4. Prisstatistik

Oplysningerne om prisindeks har to vigtige anvendelsesformaal i OEMU. For det foerste er det i Traktaten fastsat, at hovedmaalet for ESCB (»European System of Central Banks«) er at fastholde prisstabiliteten. For det andet er reduktion af inflationsforskellene landene imellem maalt ud fra forbrugerprisindeksene et af de kriterier, der anvendes til at fastslaa, hvilke medlemsstater, der anses for at have opnaaet en tilstraekkelig hoej grad af konvergens til at faa adgang til Den Monetaere Union.

Selv om Kommissionen indsamler og udsender data om udviklingen i medlemsstaternes inflation paa basis af de forbrugerprisindeks, som medlemsstaterne indsender hver maaned, er disse nationale indeks ikke harmoniseret i fuldt omfang. Eftersom det er vigtigt at raade over sammenlignelige data om inflationsraterne, skal der snarest traeffes foranstaltninger med henblik paa at etablere et harmoniseret forbrugerprisindeks for samtlige medlemsstater.

5. Indikatorerne i koordineringen af den monetaere politik

For at forbedre forstaaelsen af de nationale finanssystemer fortsaettes arbejdet med at opgoere de kilder og metoder, der anvendes til opstilling af bankstatistikker. Formaalet med opgoerelsen er at goere det lettere at fastslaa, hvilke finansielle instrumenter, der indgaar i »grundelementerne« i de eksisterende monetaere aggregater, og som i kraft af de ensartede oekonomiske karakteristika er sammenlignelige medlemsstaterne imellem. Centralbankchefkomitéen og senere OEMU kan anvende disse elementer til at etablere og empirisk afproeve forskellige definitioner af pengeforsyningen, som kan anvendes til at styrke koordineringen af den monetaere politik i Faellesskabet.

Paa basis af resultaterne af opgoerelsen kan det om noedvendigt fastslaas, for hvilke omraader det er muligt at foretage en mere omfattende harmonisering af indsamlingen og behandlingen af bankstatistikker. Indtil udgangen af 1993 afvikles harmoniseringsforslag i overensstemmelse med de gaeldende procedurer for OEMU's foerste fase. Fra den 1. januar 1994 vil disse procedurer komme ind under EMI's ansvar som led i de opgaver, det skal udfoere i OEMU's anden fase, og i dette tilfaelde senest den 31. december 1996.

For at bidrage til Raadets multilaterale overvaagning er det noedvendigt at raade over data og en raekke indikatorer vedroerende den monetaere politik. Renten er en saadan indikator og er et af konvergenskriterierne i Unionstraktaten. Sammenlignelige oplysninger om disse indikatorer er noedvendige.

6. Statistik over ecuen

I loebet af perioden indtil slutningen af foerste fase af OEMU vil der fortsat blive indsamlet og offentliggjort statistik om ecuen med regelmaessige mellemrum.

I loebet af anden fase af OEMU vil indsamlingen og formidlingen af statistikker over ecuen fortsaette, isaer for at give EMI mulighed for at overvaage ecuens udvikling og lette dens anvendelse i overensstemmelse med artikel 2 og 4 i protokollen om statutten for EMI og for at Kommissionen kan opfylde sine forpligtelser.

7. Udenrigshandelsstatistik

Fra 1993 er det vigtigt, at der paa ny bliver gjort en systematisk indsats for at udbygge harmoniseringen af udenrigshandelsstatistikken, hvortil fundamentet er lagt ved Raadets forordning (EOEF) nr. 1736/75. Med den ajourfoerte version af denne forordning, der traeder i kraft pr. 1. januar 1993, faar Faellesskabet og medlemsstaterne lejlighed til via nye gennemfoerelsesbestemmelser (bl.a. om vaerdi, fortrolighedskriterier og saerlige varebevaegelser) at understrege EF-statistikkernes autonome og specifikke karakter.

Denne udvikling forekommer at vaere den eneste maade, hvorpaa man kan forbedre den interne sammenlignelighed af de resultater, som de nationale statistiske kontorer indsender til Kommissionen.

Denne forbedring sker imidlertid samtidig med forbedringen i den internationale sammenlignelighed, der staar som hovedmaalsaetningen for dette aarti, bl.a. via den metodologiske tilnaermelse, som er blevet institutionaliseret med EFTA, og som ser ud til at komme i stand med visse lande i Central- og OEsteuropa samt via de igangvaerende »forligsforhandlinger« (USA/Canada) eller fremtidige forhandlinger (GATT) om Faellesskabets handel med tredjelande. Maalet naas naturligvis kun, hvis hvert statistisk kontor accepterer at harmonisere de omraader, som i praksis adskiller det fra flertallet af de andre statistiske kontorer.

Ud fra den saaledes konsoliderede enhed vil Kommissionen og de nationale statistiske kontorer kunne optraede sammen paa internationalt plan om at forberede de konventioner, som sikrer overensstemmelse mellem de internationale udenrigshandelsstatistikker, fremfor efterfoelgende at foretage korrektioner, tilpasninger og skoen vedroerende de resultater, der fremkommer, naar der anvendes forskellige metoder.

I forbindelse med den internationale handel med tjenesteydelser forkommer det realistisk i foerste omgang at begraense udviklingen af oplysninger til tilpasning af indholdet af statistikkerne over udveksling af goder, som generelt vil forbedre praecisionen i dataene vedroerende udenrigshandelen, som er noedvendige til udarbejdelse af betalingsbalancestatistikken (f. eks. vaerdi, transaktionens art, transportomkostninger, forsikring, loenarbejde osv.).

Den loebende tilpasning af den statistiske del af Den Kombinerede Nomenklatur til den teknologiske udvikling i udenrigshandelen og til andre faellesskabsnomenklaturer og internationale nomenklaturer boer naturligvis fortsaette. Det institutionelle organ til administration af disse opgaver er Udvalget for Den Kombinerede Told- og Statistiknomenklatur.

Analyserne af konvergens i de europaeiske oekonomier forudsaetter paalidelige og sammenlignelige data. Oplysningernes kvalitet forbedres ved hjaelp af konkrete aktioner, som paa basis af undersoegelser i medlemsstaterne sigter mod fastsaettelse af faelles minimumsforskrifter for kontrol og efterproevning af retroaktive korrektioner samt korrektion af uregelmaessigheder og afvigende data, som er blevet konstateret ved hjaelp af programmer til statistisk analyse udviklet til dette formaal.

De saaledes tilgaengelige data videreudvikles ved produktion af afledte data, mere detaljerede dataserier samt ved etablering af procedurer for saesonjustering, beregning og analyse af indeks over udenrigshandelen, skoen og statistiske analyser.

IV. SEKTORPROGRAMMER FOR FAELLESSKABET OG DEN OEVRIGE VERDEN Formaal

Disse programmer har to formaal. For det foerste skal de medvirke til, at de statistiske normer og metoder, som er udviklet og ivaerksat inden for Faellesskabet, anvendes paa internationalt plan for at forbedre oplysningernes sammenlignelighed og kvalitet, som for brugerne er noedvendig for at sikre kvaliteten i de statistiske oplysninger. For det andet skal Faellesskabet isaer sammen med de lande i OEsteuropa, som befinder sig i en overgangsfase paa vej mod moderne oekonomi, og udviklingslandene koordinere og bistaa ved udviklingen af moderne, effektive statistiske systemer, som opfylder de samme kriterier som i Vesteuropa.

Statistiske maalsaetninger

Det vil blive foreslaaet medlemsstaternes statistiske systemer at koordinere Faellesskabets aktiviteter inden for de internationale organisationer og at ivaerksaette samarbejde og teknisk bistand til udvikling af statistiske systemer i lande i Central- og OEsteuropa og udviklingslandene.

1. Statistisk og Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade

Det er i artikel 76 i Traktaten om EOES fastsat, at der skal udvikles et system af sammenlignelige og harmoniserede statistikker i alle lande, der er medlem af EOES. Denne bestemmelse i Traktaten er blevet omsat til et faelles statistikprogram for EF-EFTA. Dette program indeholder samtlige etablerede ordninger og projekter i Faellesskabets statistiske program, som er relevante for ivaerksaettelsen af Traktaten. For saa vidt angaar samraadsprocedurer og ud over bestemmelserne i EOES-Traktaten, agter Kommissionen at knytte EFTA-landenes statistiske systemer til alle faellesskabsprogrammerne for at fremme udviklingen af et faelles europaeisk statistisk omraade, som er baseret paa faelles principper, normer og metodologier.

2. Udvikling af statistiske systemer i lande paa vej mod markedsoekonomi (lande i Central- ogOEsteuropa)

Overgangen til en moderne oekonomi kraever en gennemgribende omlaegning af det statistiske system.

Det statistiske samarbejde vil hovedsagelig vaere af teknisk art og sigter imod at goere den metodologi og den praksis, der anvendes i landene med en udviklet markedsoekonomi, og isaer i Det Europaeiske Faellesskab, tilgaengelig for de paagaeldende lande. Oplaeringen heri kunne ske i form af konferencer og seminarer, som henvender sig til store grupper, eller i forbindelse med ivaerksaettelsen af et projekt inden for et bestemt omraade (praktisk oplaering).

Kommissionen paatager sig at organisere oplaeringen i videste forstand (fra teoretisk viden til teknisk bistand) og at koordinere alle landenes og internationale institutioners aktioner.

Samarbejdet er baseret paa et fleraarigt program, der er opdelt i statistiske omraader og hvoraf det fremgaar, hvordan de forskellige projekter og aktioner er prioriteret. Basisoplaeringen sker ved seminarer og workshops eller paa bilateral basis mellem Kommissionen/medlemsstaterne og et land i Central- og OEsteuropa eller paa multilateral basis. Den tekniske bistand foranstaltes paa bilateral basis mellem Kommissionen eller en medlemsstat og et land i Central- og OEsteuropa.

Kommissionen koordinerer samarbejdet med G24-landene og de internationale institutioner og sikrer dermed en hensigtsmaessig udnyttelse af de begraensede ressourcer (finansielle midler og knowhow).

3. Udvikling af statistiske systemer i udviklingslandene

I loebet af perioden 1993 til 1997 vil det blive foreslaaet, at Kommissionens samarbejde med ovennaevnte lande koncentreres om foelgende punkter:

- uddannelse af statistikere: uddannelse er et grundlaeggende element, som saetter udviklingslandene i stand til at laegge fundamenterne til en institutionel udarbejdelse af statistikkerne. Der skal ivaerksaettes to former for aktioner inden for dette omraade:

- finansiering af fagskoler i fransk-, engelsk- og portugisisktalende lande i Afrika. Der er ligeledes planlagt aktioner i andre regioner (Latinamerika, Asien m.fl.) for at imoedekomme eventuelle anmodninger fra landene i disse omraader. Koordineringen med CESD-nettet (Paris, Lissabon, Madrid og Luxembourg) samt med centret i Muenchen er stadig af stor betydning for at sikre det bedst mulige samarbejdsgrundlag

- stoette til aktiviteter, som har til formaal loebende at forbedre de menneskelige ressourcer ved tilrettelaeggelse af kurser og seminarer af kort varighed om relevante emner

- udenrigshandelsstatistik: Kommissionens bidrag hertil vil fortsat vaere koncentreret om en endelig faerdiggoerelse og etablering af Eurotrace-systemet. Der er planlagt franske, engelske, portugisiske og spanske versioner af dette program, saaledes at det er muligt paa dette omraade at stoette udviklingslandene i alle regionerne

- de statistiske oplysninger, som er noedvendige for at inddrage de sociale aspekter i udviklingen, er et andet emne for det fremtidige samarbejde. Dette er isaer relevant i forbindelse med stoette til strukturomlaegninger, som er et af hovedpunkterne i den fjerde Lomé-konvention

- informationssystemer for foedevareforsyninger: formaalet hermed er at stoette etableringen af informationssystemer, som kan bidrage til udarbejdelsen og forvaltningen af foedevarepolitikker og udvikling af landbrugsomraader. Dette omfatter ogsaa deltagelse i planlaegningen og gennemfoerelsen af Diaper III-projektet i ICDCS-landene (»Permanent Inter-State Committee for Drought Control in the Sahelian Zone«), der er finansieret af EUF (Den Europaeiske Udviklingsfond) og medlemsstaternes bilaterale programmer.

Dette program er et led i en samlet strategi, som i oejeblikket udarbejdes af Kommissionen sammen med EF-landene, og som koordineres med de programmer, der er udarbejdet af andre institutioner som Verdensbanken og De Forenede Nationers OEkonomiske Kommission for Afrika.

4. Samarbejdet med andre tredjelande

Perioden 1993-1997 vil blive helliget realiseringen af maalsaetningerne i den samarbejdsaftale, som blev indgaaet med USA's »Office of Management and Budget« og »Statistics Canada« som led i den transatlantiske erklaering, der blev undertegnet i efteraaret 1990 mellem Faellesskabet, USA og Canada. Dette faelles projekt vedroerer udarbejdelsen af faelles nomenklaturer, normer og metoder, koordineringen af den tekniske bistand til landene i Central- og OEsteuropa, uddannelse i statistik samt formidling af oplysninger.

5. Koordinering med de internationale organisationer

Samarbejdet med de internationale organisationers statistiske afdelinger vil ogsaa i fremtiden vaere et centralt punkt i Kommissionens politik. Paa internationalt plan vil Kommissionen oege sine aktiviteter i forbindelse med alle de samarbejdsforanstaltninger, som er etableret i FN-regi. Omlaegningen af disse foranstaltninger, som finder sted i oejeblikket, skulle saette De Forenede Nationers Statistiske Kommission i stand til fra 1993 at skabe bedre samarbejdsvilkaar og til bedre at definere den rolle, som Kommissionen skal paatage sig i koordinationsorganer som f.eks. arbejdsgruppen under Den Statistiske Kommission for Koordination eller Den Statistiske Underkomité for Samarbejde med Internationale Organisationer.

For saa vidt angaar de specifikke omraader, deltager Kommissionen i alle de arbejdsgrupper, hvori den skal repraesentere Det Europaeiske Faellesskab: nationalregnskab, tjenesteydelsesstatistik, miljoestatistik, nomenklaturer, registre osv.

I Europa, eller set i et stoerre perspektiv, de industrialiserede lande, forventer Kommissionen at styrke samarbejdet med OECD og ECE. Intersekretariatsgruppen, der blev nedsat i september 1991, vil goere det muligt at skabe et samarbejde mellem de tre institutioner med henblik paa at udvikle bedre statistiske normer og metoder samt dataindsamlingssystemet i de nationale statistiske systemer.

V. UDVIKLING AF STATISTISKE TEKNOLOGIER OG MENNESKELIGE RESSOURCER Formaal

I de kommende aar vil det ud over udarbejdelse af statistikker, analyse og formidling heraf blive noedvendigt for Faellesskabets statistiske system at fortsaette harmoniseringen af medlemsstaternes statistiske fremgangsmaader hen imod et mere integreret system og udnyttelse af mest moderne teknologier. Det drejer sig saaledes om at dirigere aktiviteterne i to retninger. For det foerste udvikling af teknikken til indsamling, behandling, udveksling og formidling af data under anvendelse af de seneste forskningsresultater inden for kommunikationsteknologi. For det andet er maalet inden for de nationale statistiske systemer en optimal udnyttelse af de infrastrukturer og metodologier, som er udviklet inden for Faellesskabets statistiske system, for derved at bidrage til at skabe et europaeisk statistikfaellesskab.

Statistiske maalsaetninger

Det vil blive foreslaaet medlemsstaternes statistiske systemer i faellesskab at udvikle moderne teknik og teknologi, som skal goere statistikkerne mere paalidelige og hurtigere tilgaengelige og ivaerksaette et program for efter- og videreuddannelse.

1. Formidling og edb-behandling af statistiske data

En optimal udformning af informationssystemerne og et effektivt edb-redskab vil i dette og helt ind i det naeste aarti vaere den vaesentligste forudsaetning for et effektivt europaeisk statistiksystem.

Selv om de statistiske datas kvalitet, paalidelighed, relevans og tilgaengelighed stadig vil vaere vigtige faktorer, vil der i de kommende aar blive lagt vaegt paa den hastighed, hvormed oplysningerne er tilgaengelige og paa analysen af disse data. Den vaegt, der hidtil har vaeret lagt paa edb-systemerne, vil fremover blive lagt paa kapaciteten til at overfoere store datamaengder og sammenkoblingen af statistiske applikationer i medlemsstaterne og Kommissionen, dvs. etablering af egentlige decentraliserede europaeiske informationssystemer.

To omraader omhandler samarbejdet med medlemsstaterne.

a) DSIS-projektet (Distributed Statistical Information Services)

DSIS-projektet gaar ud paa at udvikle en raekke statistiske tjenester til brug inden for Faellesskabets statistiske system til indsamling, bearbejdning og formidling af statistiske oplysninger.

Foelgende elementer indgaar i samarbejdet mellem medlemsstaterne:

- integrering af den statistiske standardisering i de nationale informationssystemer

- elektronisk dataudveksling (EDI). Dette omraade kan udvikles paa flere maader: standardiseret overfoersel af statistiske data, udvikling af de statistiske elementer i meddelelserne med henblik paa den primaere indsamling af data, anvendelse af statistiske normer (nomenklaturer) i EDI-meddelelserne i almindelighed, udvikling af programmel til understoettelse af Edifact og graensefladerne til applikationerne

- teknisk infrastruktur: der boer etableres store indsamlings- og multimediecentre (Stadium-projektet) hos de forskellige partnere, for at datastroemmen mellem deres informationssystemer kan styres saa automatisk som muligt

- der boer udvikles nye applikationer for saa tidligt som muligt at kunne udnytte de teknologiske resultater, der er opnaaet i disse projekter. Den pilotapplikation, der haster mest i denne forbindelse, vedroerer samhandelen inden for Faellesskabet. Det boer undersoeges, om migrering af eksisterende applikationer er mulig.

b) Etablering af et net for formidling af data fra Faellesskabets statistiske system

Faellesskabets statistiske data skal vaere til raadighed for slutbrugeren paa det naermeste sted, hvor denne normalt henvender sig, og med den noedvendige raadgivning paa brugerens modersmaal. Med udgangspunkt heri er der opnaaet enighed om, at der mellem Kommissionen og medlemsstaternes statistiske kontorer oprettes et net for formidling af Faellesskabets statistiske data. Etableringen af et saadant net kraever en stor indsats paa foelgende omraader:

- information om de disponible data: opbygningen og indholdet af Faellesskabets og medlemsstaternes informationssystemer

- uddannelse af de personer i nettet, som er i kontakt med brugerne

- fastsaettelse af formidlingspolitikker med alle de praktiske elementer heri (takster, adgang og/eller overfoersel af data, brugervenlighed osv.).

2. Uddannelse inden for statistik

Kommissionen viderefoerer i de kommende aar programmet »TES« (Training of European Statisticians), som udbygger de nationale statistiske systemers foranstaltninger inden for specialisering og efter- og videreuddannelse.

Udviklingen af et effektivt europaeisk statistisk system forudsaetter ligeledes, at der efteruddannes europaeiske statistikere, som dels er i stand til at sammenligne og forbedre nationale erfaringer og harmonisere faelles begreber, dels at formidle den mest moderne teknologi inden for indsamling, bearbejdning og analyse af data. Ved hjaelp af denne uddannelse skulle det vaere muligt at opnaa et godt samspil mellem den officielle statistik, universiteterne og den private sektors statistik.

Hovedprincippet i TES er, at baade laererstaben og deltagerne er af forskellig nationalitet for at fremme udvekslingen af erfaringer om faelles spoergsmaal.

3. Forskning inden for statistik

a) Programmet Development of Statistical Expert Systems (DOSES)

I sig selv er statistik ogsaa et forskningsomraade. Forsknings- og udviklingsarbejde er en forudsaetning for modernisering af medlemsstaternes og Faellesskabets statistiske system. I forlaengelse af DOSES-programmet er det i perioden 1993-1997 vigtigt at udnytte de opnaaede resultater, at fortsaette det allerede igangsatte arbejde og oege indsatsen inden for de omraader, som ser ud til at give gode resultater, at udvide det omraade, som er omfattet af forskningen, idet der inddrages flest mulige nye teknikker og teknologier, der kan anvendes til statistiske formaal. Det er ligeledes noedvendigt at goere sig generelle overvejelser om de institutionelle rammer for at fremme, koordinere og forstaerke de nationale initiativer.

b) Teknologioverfoersel mellem statistiske systemer

Inden for informationsteknologi er der efterhaanden sket saa store fremskridt i forbindelse med standardisering af programmel og materiel, at det nu er muligt at etablere et meget taettere teknologisk samarbejde mellem de forskellige europaeiske og nationale statistiske systemer. Mens dette program loeber, udarbejder Kommissionen en politik for teknologisk samarbejde baseret paa princippet om uddelegering af arbejdsopgaverne til fordel for hele det statistiske faellesskab. Ud fra kravspecifikationer, som er blevet fastlagt i faellesskab, kan et eller flere statistiske kontorer faa til opgave at udvikle moduler til informationssystemer til hele Faellesskabets statistiske system. Der vil blive ivaerksat pilotprojekter i forbindelse med BLAISE-systemet (udviklet af Nederlandene) og nomenklaturserveren, der er udviklet af Frankrig. Andre moduler vil utvivlsomt blive uddelegeret inden for rammerne af Intrastat/Comedi-projektet og andre omraader.

c) Den geografiske dimension

Traditionelt har Kommissionens data vaeret udarbejdet paa medlemsstatsniveau og for visse datas vedkommende fordelt paa store standardregioner (i henhold til NUTS - Nomenklatur for De Statistiske Territorialenheder).

Til forskellige nye politikker kraever informationsmediet en stoerre og mere varieret regional fordeling. Man raader nu over stadig flere data, som er knyttet til geografiske indikatorer. Nye teknologier (geografiske informationssystemer) skaber grundlag for lagerfaciliteter, bearbejdning og praesentation af disse data.

De nye faenomener inden for de forskellige politikker vedroerer det statistiske arbejde paa flere omraader inden for Kommissionen. Som nogle af de vigtigste eksempler herpaa kan naevnes reformen og udvidelsen af Faellesskabets strukturfonde baseret paa princippet om regional samhoerighed, miljoeaspekterne, reformen af den faelles landbrugspolitik og de kommende aars problemer for landbobefolkningen, der foelger heraf, de operationelle behov i det indre marked samt i forbindelse med dets udvidelse og Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade.

For at man bedre kan afgraense problemerne, fastlaegge, administrere og kontrollere politikkerne samt for at informere de myndigheder, som forvalter markederne, er det noedvendigt at raade over oplysninger om en raekke nye territoriale grupperinger, nogle af fysisk art (f.eks. vandomraader) og andre af oekonomisk art (f.eks. transport, som eventuelt er graenseoverskridende, til arbejdspladsen).

Kommissionen er begyndt at investere i et geografisk informationssystem (erhvervelse af materiel, programmel og egnet personale, etablering af basissystemer for geografisk information (kartografiske data) og etablering af relationer til statistikker, som refererer til geografiske parametre. Disse aktiviteter vil blive udvidet med henblik paa at stille en raekke centrale tjenester (analogt med de tjenester, der ydes inden for statistik) til raadighed for Kommissionens andre generaldirektorater og samarbejde med de statistiske og kartografiske myndigheder i medlemsstaterne. Der vil blive indledt forhandlinger om politiske aftaler vedroerende ophavsret og priser. Det vil vaere af saerlig stor betydning for de kommende aars udvikling, at medlemsstaterne faar mulighed for at knytte geografiske parametre til deres data. Endvidere vil Kommissionen fremme anvendelsen af telemaaling i forbindelse med de officielle statistikker som potentiel og betydningsfuld kilde til data, som refererer til geografiske parametre, hvis rolle imidlertid endnu ikke er naermere defineret.