KOMMISSIONENS BESLUTNING af 14. november 1994 om miljoekriterierne for tildeling af Faellesskabets miljoemaerke til koekkenruller (94/925/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 880/92 af 23. marts 1992 om en EF-ordning for tildeling af et miljoemaerke (1), saerlig artikel 5, stk. 1, andet afsnit, og

ud fra foelgende betragtninger:

I artikel 5, stk. 1, foerste afsnit, i forordning (EOEF) nr. 880/92 fastsaettes det, at betingelserne for tildeling af miljoemaerket fastlaegges for hver produktgruppe for sig;

i artikel 10, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 880/92 fastsaettes det, at produktets indvirkning paa miljoeet vurderes ud fra de specifikke kriterier for produktgrupperne;

i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EOEF) nr. 880/92 har Kommissionen hoert de vigtigste interessegrupper i et samraadsforum;

foranstaltningerne i denne beslutning er i overensstemmelse med udtalelse fra det udvalg, der er nedsat i medfoer af artikel 7 i forordning (EOEF) nr. 880/92 -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING

Artikel 1

Produktgruppen »koekkenruller« defineres saaledes:

»Ruller af papir til anvendelse i husholdninger. Papiret egner sig til at opsuge vaesker og rengoere tilsnavsede overflader. Det bestaar normalt af kreppet eller praeget papir i ét eller flere lag. Beslaegtede produkter baseret paa bloedt papir saasom servietter, renseservietter og lign. hoerer ikke ind under produktgruppen«.

Artikel 2

De miljoemaessige paavirkninger af den i artikel 1 definerede produktgruppe vurderes ud fra de specifikke miljoekriterier i bilaget.

Artikel 3

Produktgruppedefinitionen og de specifikke miljoekriterier for produktgruppen gaelder for en periode paa tre aar regnet fra den dag, hvor denne beslutning faar virkning.

Artikel 4

For administrative formaal er kodenummeret for produktgruppen »005«.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 14. november 1994.

Paa Kommissionens vegne

Yannis PALEOKRASSAS

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. L 99 af 11. 4. 1992, s. 1.

BILAG

MILJOEMAERKEKRITERIER FOR KOEKKENRULLER Miljoekriterier i) Det fiberholdige raamateriale til papirfabrikationen skal vaere papirmasse fremstillet af nye fibre eller papirmasse fremstillet af papiraffald (1)() eller blandinger heraf. Alt nyt trae skal stamme fra regioner, hvor der praktiseres skovforvaltning (2)().

ii) Produktets miljoepaavirkning vurderes i forhold til foelgende parametre:

a) forbrug af fornyelige ressourcer (3)()

b) forbrug af ikke-fornyelige ressourcer (4)()

c) emission af kuldioxid

d) emission af svovl/svovldioxid

e) emission af organiske stoffer til vand (COD)

f) emission af chlorerede organiske stoffer (til vand) (AOX)

g) emission af affald (5)().

Dets praestation i forhold til hver enkelt parameter udtrykkes i form af et antal belastningspoint i overensstemmelse med det system af vaerdier og tilhoerende belastningspoint, der er specificeret i tabellen i dette dokument. Produktet kan ikke tildeles miljoemaerket, hvis antallet af belastningspoint i forhold til parametrene c), d), e), f) eller g) overstiger de vaerdier, der er beskrevet som »taerskel« i det system, der er specificeret i tabellen i dette dokument.

Tabel Parametre, vaerdier og tilhoerende belastningspoint "" ID="1">Fornyelige ressourcer (tons trae/ton papir)> ID="2">t trae/t i 0,1 = 0

0,1 ) t trae/t i 0,7 = 0,3

0,7 ) t trae/t i 1,3 = 0,6

1,3 ) t trae/t i 1,9 = 0,9

1,9 ) t trae/t i 2,5 = 1,2

2,5 ) t trae/t i 3,5 = 1,5

3,5 ) t trae/t= 2> ID="3">Y1"> ID="1">Ikke-fornyelige ressourcer NRR (TORE/ton papir)> ID="2">TORE/t i 0,1 = 0

0,1 ) TORE/t i 0,2 = 0,3

0,2 ) TORE/t i 0,3 = 0,6

0,3 ) TORE/t i 0,4 = 0,9

0,4 ) TORE/t i 0,5 = 1,2

0,5 ) TORE/t= 2,4> ID="3">Y2"> ID="1">Kuldioxid, CO2 (tons CO2/ton papir)> ID="2">t CO2/t i 0,6 = 0

0,6 ) t CO2/t i 1,2 = 1

1,2 ) t CO2/t i 1,8 = 2

1,8 ) t CO2/t i 2,4 = 3

2,4 ) t CO2/t i 3,0 = 4

3,0 ) t CO2/t= Taerskel> ID="3">Y3"> ID="1">Svovldioxid, SO2 (kg S/ton papir)> ID="2">kg S/t i 0,5 = 0

0,5 ) kg S/t i 2,0 = 1

2,0 ) kg S/t i 4,0 = 2

4,0 ) kg S/t i 7,0 = 3

7,0 ) kg S/t i 10,0 = 4

10,0 ) kg S/t= taerskel> ID="3">Y4"> ID="1">Organiske stoffer til vand, COD (kg COD/ton papir)> ID="2">kg COD/t i 6 = 0

6 ) kg COD/t i 15 = 1

15 ) kg COD/t i 40 = 2

40 ) kg COD/t i 60 = 3

60 ) kg COD/t i 80 = 4

80 ) kg COD/t= taerskel> ID="3">Y5"> ID="1">Chlorerede organiske stoffer, AOX (kg AOX/ton papir)> ID="2">kg AOX/t i 0,1 = 0

0,1 ) kg AOX/t i 0,3 = 0,6

0,3 ) kg AOX/t i 0,5 = 1,2

0,5 ) kg AOX/t= taerskel> ID="3">Y6"> ID="1">Affald (tons affald/ton papir)> ID="2">t affald/t i - 0,8 = 0

- 0,8 ) t affald/t i 0,3 = 1

- 0,3 ) t affald/t i 0,02 = 2

0,02 ) t affald/t i 0,2 = 3

0,2 ) t affald/t i 0,4 = 4

0,4 ) t affald/t= taerskel> ID="3">Y7"> ID="2">Belastningspoint i alt

> ID="3">S Y

">

Metoden til beregning og afproevning af et produkts praestation i forhold til disse parametre fremgaar af tillaegget til dette bilag.

iii) For at opnaa miljoemaerket maa den justerede samlede belastningssum for produktet, defineret som »belastningspoint i alt« gange MULTIFIKATIONSFAKTOR, ikke overstige 6,5 point.

»Belastningspoint i alt« beregnes i overensstemmelse med tabellen.

MULTIKATIONSFAKTOR beregnes i overensstemmelse med Indfoejelse til dette bilag.

iv) Ansoegeren maa ikke overskride de tal, der er sat som taerskelvaerdier. Dette gaelder for parametrene CO2, SO2, COD, AOX og affald.

Brugsegenskaber Produktet skal vaere brugsegnet.

Indfoejelse til bilaget til beslutningen om miljoemaerkning af koekkenruller Styrke

1. I praksis vil intet produkt vaere ude af stand til at opfylde kravene, baseret paa en maaling af styrken i toer tilstand, hvorfor denne variabel er baseret paa styrkeegenskaberne i vaad tilstand. En anerkendt maaling af styrke er den geometriske gennemsnitlige traekstyrke (GMT), som beregnes efter formlen:

GMT = & radic;

hvor WET MD er vaadstyrken i maskinretningen (6)(),

WET CD er vaadstyrken paa tvaers af maskinretningen (7)(),

gms er produktets vaegt (i gram) pr. kvadratmeter.

Absorptionsevne

2. Absorptionsevnen maales ved at bestemme den specifikke absorbans (8)(), dvs. den maengde vand (i gram), der absorberes pr. gram produkt. Dette knytter absorptionsevnen sammen med den anvendte produktmaengde.

3. Ved at kombinere de to variable er baade GMT og absorptionsevnen - af uafhaengige kilder og ved forskellige testmetoder - blevet paavist at vaere indbyrdes uafhaengige bortset fra nogle faa ekstreme tilfaelde. Ved dette forstaas, at de ikke er indbyrdes forbundne. F.eks. indebaerer hoej traekstyrke ikke hoej eller lav absorbans. Endvidere viser de tilstraekkelig variation til at goere det muligt at anvende et pointsystem.

4. En raekke produkter, som repraesenterer yderpunkterne af, hvad der findes paa markedet, er blevet testet, og deres styrke og absorbans angivet paa foelgende maade. For alle praktiske formaal vil GMT blive normalfordelt med ydervaerdierne 2 ) og ( 6 med et gennemsnit paa 4.

Absorbans kan repraesenteres med ydervaerdierne ) 3,5 og ( 5 med en gennemsnitsvaerdi paa 4. I begge tilfaelde tildeles den hoejeste ekstreme vaerdi 1 point, medens den laveste ekstreme vaerdi tildeles 5 point med de mellemliggende pointvaerdier proportionalt fordelt.

5. Skalaen gaar fra 1 = god til 5 = daarlig: Et godt produkt med hensyn til styrke kombineret med en daarlig karakter for absorbans ville saaledes score 6 point. Andre eksempler viser, at et produkt bedoemt som godt for begge variables vedkommende ville score minimum paa 2 point, medens det ekstremt daarlige tilfaelde ville naa op paa sammenlagt 10 point.

6. Paa dette grundlag blev der scoret foelgende point for de faktisk afproevede produkter:

"" ID="1">GMT> ID="2">2,08> ID="3"> 5> ID="4">3,8> ID="5">4> ID="6">4,84> ID="7">3> ID="8">6,13> ID="9">1"> ID="1">ABS> ID="2">3,33> ID="3"> 5> ID="4">5,4> ID="5">1> ID="6">2,81> ID="7">5> ID="8">3,0> ID="9">5"> ID="1">Point i alt> ID="2">-> ID="3">10> ID="4">-> ID="5">5> ID="6">-> ID="7">8> ID="8">-> ID="9">6">

7. Naar disse point saettes i relation til den generelle metodologi, er det klart, at de boer anvendes som en multiplikationsfaktor. Dette er, fordi ydelseskriteriet afhaenger af den anvendte produktmaengde, med et ringere produkt bruges der en stoerre maengde til den samme opgave, hvorved miljoepaavirkningen multipliceres. Dette afspejler den ganske klare opfattelse i industrien, at yderpunkterne paa markedet ikke er i omraadet 2 til 10 men snarere 0,75 til 1,0. Med andre ord er forholdet mellem papirforbruget fra de bedste til de vaerste produkter omkring 0,75. Det foreslaas derfor, at pointtallene i omraadet 2 til 10 lineaert konverteres til omraadet 0,75 til 1,0. For de anfoerte testeksempler opnaas derved foelgende multiplikationsfaktorer:

"" ID="1">Point> ID="2">10 > ID="3">5 > ID="4">8 > ID="5">6 "> ID="1">Multiplikationsfaktor> ID="2">1,000> ID="3">0,844> ID="4">0,938> ID="5">0,875">

Anvendelse

8. Anvendelsen af de detaljerede kriterier goer det muligt at sammenlaegge pointtallene fra de forskellige miljoekriterier til et samlet pointtal paa 6,5. Multiplikationsfaktoren for en koekkenrulle, som opnaar et resultat paa 6,5 basisbelastningspoint, ville i det ekstreme tilfaelde konvertere dette til 4,9 (6,5 × 0,75). For en god koekkenrulle afspejler dette den forbedrede ydeevne fra en bedre anvendelse af produktet (dvs. et ton produkt raekker laengere), hvilket foerer til en lavere miljoepaavirkning. Derimod vil en daarligere koekkenrulle ikke blive straffet yderligere (multiplikationsfaktor = 1,0) og saaledes stadig have mulighed for at faa tildelt et miljoemaerke.

Tillaeg BEREGNINGS- OG AFPROEVNINGSMETODE FOR HVER ENKELT PARAMETER

Indhold

1. Definition, beregning og afproevning af parametrene37

1.1. Fornyelige ressourcer37

1.2. Ikke-fornyelige ressourcer38

1.3. Kuldioxid, CO238

1.4. Svovl, S, svovldioxid, SO239

1.5. Organiske stoffer til vand, COD39

1.6. Chlorerede organiske stoffer, AOX40

1.7. Affald40

2. Kontrol og beregning41

2.1. Valg af analyselaboratorium41

2.2. Beregning af emissionsvaerdier41

2.3. Afproevningshyppighed41

2.4. Forsvarlig skovforvaltning41

1. Definition, beregning og afproevning af parametrene

I dette tillaeg defineres parametrene fra tabellen i kriteriedokumentet, og de relevante afproevningsmetoder naevnes.

1.1.Fornyelige ressourcer

Definition af forsvarlig skovforvaltning:

I denne beslutning defineres forsvarlig skovforvaltning som i resolution H1 - Generelle retningslinjer for forsvarlig skovforvaltning i Europa som vedtaget paa ministerkonferencen for beskyttelse af skove i Europa, Helsinki, juni 1993:

Forvaltning og udnyttelse af skove og skovomraader paa en maade og i et omfang, som bevarer deres biodiversitet, produktivitet, regenerationskapacitet, vitalitet og evne til nu og i fremtiden at opfylde relevante oekologiske, oekonomiske og sociale funktioner paa lokalt, nationalt og globalt plan og paa en maade, som ikke skader andre oekosystemer.

For stater, som ikke har vedtaget Helsinki-resolutionen, defineres skovforvaltning som i dokumentet »Ikke-juridisk bindende erklaering om principperne for global konsensus om forvaltning, bevarelse og holdbar udvikling af alle typer skove« - som vedtaget paa De Forenede Nationers Konference om Miljoe og Udvikling, Rio de Janeiro, juni 1992.

Efter afslutningen af en treaars periode vil denne beslutning blive taget op til revision i lyset af udviklingen med hensyn til driftsmaessige retningslinjer og politik vedroerende forsvarlig skovforvaltning, udarbejdet i internationale fora.

Definition af forbrug af fornyelige ressourcer:

Raamaterialerne er de plantefibre, der anvendes ved fremstilling af papir, dvs. hovedsageligt trae, men andre ressourcer saasom bambus, elefantgraes og andre dele af fleraarige planter, dyrket med henblik paa at skaffe raamaterialer for papirfremstilling, skal medtages, hvor de anvendes. Hvis plantefibre anvendes til energiproduktion inden for papirmoellen, skal denne maengde ogsaa medregnes.

I beregningerne medtages ikke affaldsmaterialer som

- papiraffald (som defineret i afsnit 1.7)

- trae fra udtynding med henblik paa at give vaekstplads til omkringstaaende traeer eller fjerne syge eller beskadigede traeer

- trae stammende fra vindfaeldede traeer, som er blaest om og knaekket under sneens vaegt

- traeaffald, savsmuld og endestykker fra savvaerker samt bark

- landbrugsaffald (knuste sukkerroer, halm osv.). Halm er ikke landbrugsaffald, hvis det dyrkes for at faa raamaterialer til papirfremstilling.

Beregning af fornyelige ressourcer:

Parameteren skal ses som en del af massebalancen for produktion af papir. Perioden for massebalancen skal baseres paa et aar. Det skal maales, hvor meget trae eller lignende, der anvendes pr. ton produceret papirprodukt. Hvis papirmoellen importerer papirmasse til produktion af papir, skal leverandoeren forsyne papirmoellen med den noedvendige dokumentation.

1.2. Ikke-fornyelige ressourcer:

Definition af forbrug af ikke-fornyelige ressourcer:

Der tages kun hensyn til forbruget af fossilt braendsel i forbindelse med de enkelte stadier af livscyklen. Dette omfatter forbruget af fossilt braendsel til el-produktion inden for det offentlige net. Tre energikilder tages i betragtning: kul, olie og gas.

Beregning af ikke-fornyelige ressourcer:

Ikke-fornyelige ressourcer opfattes som vaerende en kombination af relative tilgaengelige maengder og af forskellige emissioner fra forskellige kilder. Parameteren beregnes derfor som TORE - ton olieressourceaekvivalenter.

Parameteren skal opfattes som en del af massebalancen for produktion af papir. Perioden for massebalancen skal vaeret baseret paa et aar.

NRR (TORE/ton papir) (9) = X TONS OLIE/ton papir + 0,11 x y (tons kul/ton papir) + 7,3 x 10-4 x z (m3 gas/ton papir) + 5,0 x 10-5 x v (kWh/ton papir),

hvor

x = antal tons forbrugt olie

y = antal tons forbrugt kul

z = antal m³ forbrugt gas, og

v = antal forbrugte kWh.

1.3. Kuldioxid, CO2:

Definition af emission af kuldioxid, CO2:

Emissionen af CO2 fra fossilt braendsel og el-produktion stammende fra papirmasse- og papirproduktion skal tages i betragtning, hvorimod CO2-emission fra anvendelsen af fornyelige ressourcer ikke er medtaget. Maengden af CO2 emitteret fra papirmasseproduktion saavel som fra papirproduktion skal medtages.

Beregning af kuldioxidemission, CO2:

CO2-emissioner stammer fra ikke-fornyelige ressourcer og fra bidraget til CO2-emissioner fra el-produktion uden for papirmoellen.

Parameteren skal betragtes som en del af massebalancen for fremstilling af papir. Perioden for massebalancen skal vaere baseret paa et aar.

CO2 (tons/ton papir) = 3,00 x x (tons olie/ton papir) + 2,50 x y (tons kul/ton papir) + 2,22 x 10-3 x z (m3 gas/ton papir) + 4,4 x 10-4 x v (kWh/ton papir)

hvor:

x= antal tons forbrugt olie

y= antal tons forbrugt kul

z= antal m3 forbrugt gas, og

v= antal forbrugte kWh.

Proevning for kuldioxid, CO2:

CO2 beregnes paa grundlag af en massebalance for de forskellige anvendte energikilder.

1.4. Svovl, S, svovldioxid, SO2:

Definition af emission af svovl, S, svovldioxid, SO2:

Maengden af svovlemission fra produktion af papirmasse saavel som fra papirfremstilling skal medregnes, og dette tal skal vaere baseret paa maalinger foretaget paa anlaegget. Bidraget fra elektricitet produceret uden for anlaegget er den gennemsnitlige SO2-emission fra produktion af den noedvendige elektricitet. Hvis der anvendes rensningsteknologi, skal beregningen baseres paa emissionerne efter rensning.

Beregning af svovl, S, svovldioxid emission, SO2:

SO2-emissioner stammer fra ikke-fornyelige ressourcer og fra kemikalier. En del af den ikke-fornyelige energi er elektricitet, og naar elektricitet anvendes, skal der tages hensyn til bidraget til SO2emissioner fra produktionen (af elektricitet) uden for anlaegget. I formlen for SO2-emission nedenfor tages der kun hensyn til den energirelaterede SO2.

SO2 (kg S/ton papir) = kg S/ton papir (maalt) + 1,25 x 10-3 x v (kWh/ton papir)

Hvor

v = antal forbrugte kWh.

Proevning af svovl, S, svovldioxid, SO2:

SO2 beregnes enten paa grundlag af en massebalance eller maales fra skorstenen i overensstemmelse med VDI 2462.

1.5. Organiske stoffer til vand, COD:

Definition af organiske stoffer til vand, COD:

Parameteren COD vil blive anvendt til at beskrive forurening af vand med organisk stof.

Beregning af organiske stoffer til vand, COD:

COD bestemmes paa en ufiltreret proeve. Dvs., at den organiske del af de opslemmede faste stoffer medtages. Den uorganiske del opfattes normalt som uskadelig og vil kun fremkalde lokale virkninger afhaengig af arten af filteret og opsamlingsbeholderen. Parameteren »opslemmede faste stoffer i alt« (TSS) vil derfor ikke blive medtaget. Hvis der anvendes rensningsteknologi, skal beregningen vaere baseret paa emissionerne efter rensningen. Benyttes et offentligt rensningsanlaeg, skal der tages hensyn til baade den forbrugte energi og emissioner stammende fra denne energi ved beregningerne i massebalancen. Man anvender de relative bidrag i procent.

Parameteren skal opfattes som en del af massebalancen for produktionen af papir. Perioden for massebalancen skal baseres paa et aar.

Proevning af organiske stoffer til vand, COD:

COD maales paa ufiltrerede proever efter ISO 6060.

1.6. Chlorerede organiske stoffer, AOX:

Definition af chlorerede organiske stoffer, AOX:

AOX-parameteren opfattes som den maengde adsorberbare organiske halogener, der emitteres fra anlaegget. Det er en sum, som angiver den samlede maengde stoffer, der adsorberer paa organisk stof (i metoden paa aktivt kul), i spildevand er det f. eks. chlorerede stoffer, der tenderer til at adsorberes paa slammet i rensningsanlaegget. Chlorerede organiske stoffer bestemmes som kg OX/ton papir.

Beregning af chlorerede organiske stoffer:

Hvis rensningsteknologi anvendes, skal beregningen baseres paa emissionerne efter rensning. Hvis emissionerne af forurenet vand sendes til et offentligt rensningsanlaeg, skal beregningen baseres paa den faktiske rensningsprocent paa det specifikke anlaeg.

Parameteren skal opfattes som en del af massebalancen for produktionen af papir. Perioden for massebalancen skal vaere baseret paa et aar.

Proevning af chlorerede organiske stoffer, AOX:

AOX maales efter ISO 9562

1.7. Affald:

Definition af affald (positivt og negativt):

Affald omfatter alt fast affald, som skal bortskaffes. Dvs., at slam fra spildevandsbehandling og aske fra forbraending skal medtages. Behandles spildevandet paa et offentligt anlaeg, skal emissionerne fra det offentlige anlaeg vaere de emissioner, der anvendes i beregningerne.

Beregning af affald:

Det relative bidrag fra papirproduktion skal beregnes, og paa grundlag af dette resultat beregnes affaldsmaengden.

Hvis det offentlige anlaeg er et forbraendingsanlaeg, skal emissionerne til atmosfaeren ogsaa tages i betragtning. Den relative maengde affald fra forbraendingsanlaegget som f. eks. aske skal tages i betragtning.

Anvendelsen af recirkulerede fibre opfattes som »fjernelse af affald«. Maengden af recirkulerede fibre anvendt til produktion af et ton papir skal derfor fratraekkes maengden af affald, fremkommet under produktionen.

Parameteren skal opfattes som en del af massebalancen for produktion af papir. Perioden for massebalancen skal vaere baseret paa et aar.

Papiraffald:

Brugt papir er papir fremstillet ved en tidligere produktionsproces, og som er blevet anvendt eller formodes at vaere anvendt til sit formaal.

Naar papir af denne art indsamles usorteret og derefter sorteres med henblik paa anvendelse som papirmasse, kan det betegnes »genanvendeligt papir«, medens papir til energifremstilling eller bortskaffelse betegnes »papiraffald«.

2. Kontrol og beregning

2.1. Valg af analyselaboratorium:

Analyse af kemikalier og emissioner skal gennemfoeres af laboratorier, som er godkendt af det kompetente organ eller efter kravene i EN 45001 eller tilsvarende.

Alternativt kan anvendes institutioner, som er registreret i overensstemmelse med ISO 9001 eller 9002.

2.2. Beregning af emissionsvaerdier:

For hver af parametrene beregnes belastningspointene efter de relevante afsnit i dette tillaeg og i det relevante afsnit i dette tillaeg og i det relevante kriteriedokument.

Hvis papirmoellen importerer papirmasse til produktion af papir, skal leverandoererne af papirmassen forsyne papirproducenten med den relevante dokumentation indeholdende relevante data for emissioner og ressourceforbrug for papirmassen. Leverandoerer af papirmasse skal - selv naar de er hjemmehoerende uden for EU - lade sig kontrollere af tredjepart. Det samlede resultat skal vaere baseret paa de beregnede parametre for baade papirmoellen og i givet fald fra papirmasseproduktionen. Det samlede resultat vil - ved anvendelse af tabellen i kriteriebilaget til beslutningen - vise det samlede antal belastningspoint.

Naar en importoer ansoeger om miljoemaerket, skal baade fabrikanten og leverandoeren forsyne importoeren med den relevante dokumentation indeholdende relevante data for emissioner og ressourceforbrug for papirmassen. Resultaterne sammenlignes med tabellen i kriteriebilaget, og herudfra fastsaettes antallet af belastningspoint for hver parameter.

Hvis papirmoellen producerer forskellige produkter, skal de samlede emissioner fra moellen for hver af parametrene beregnes efter stoerrelsen af den specifikke produktion over samme tidsrum som naevnt ved beregningen af massebalancen for hver af parametrene.

Hvis fabrikationen eller fremstillingen af halvfabrikata resulterer i emissioner eller spild og ressourceforbrug i offentlige anlaeg, skal emissionerne fra disse anlaeg tages i betragtning ved beregningen.

2.3. Afproevningshyppighed:

For proeveudtagninger og maalinger skal proevehyppigheden vaere saa hoej, at det sikres, at produkter er i overensstemmelse med de kriterier, der er fastsat i de relevante dokumenter.

2.4. Forsvarlig skovforvaltning:

Ved indsendelse af en ansoegning skal enhver ansoeger for et produkt, som indeholder papirmasse fremstillet af nye fibre, afgive en erklaering om, at en saadan papirmasse stammer fra skove, underkastet en forsvarlig forvaltning i overensstemmelse med definitionen i dette tillaeg.

(1)() Tillaegget til dette bilag indeholder definitioner paa de udtryk, der er maerket med en stjerne.(2)() Maalt ved anvendelse af en anerkendt industristandardmetode.(3) I formlerne skal ordet »papir« forstaas som toiletpapir/koekkenrulle.