RAADETS KONKLUSIONER af 13. juni 1985 om et program for saerlige beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger (85/C 165/02)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER -

som er overbevist om, at det alvorligste problem i Faellesskabets medlemsstater er arbejdsloesheden, og i saerdeleshed ungdomsarbejdsloesheden;

som saerlig henviser til konklusionerne fra Det europaeiske Raad i Bruxelles (29.-30. marts 1985), der gik ind for gennemfoerelsen af saerlige beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger med henblik paa oprettelsen af nye arbejdspladser og en styrkelse af arbejdsmarkedet;

som er overbevist om, at det vaesentligste middel til at naa varige loesninger utvivlsomt bestaar i at sikre en stabil, tilfredsstillende, ikke-inflatorisk oekonomisk vaekst i medlemsstaterne;

som tager i betragtning, at det for gennemfoerelsen af disse maalsaetninger vil vaere hensigtsmaessigt at skabe et integreret internt marked af europaeiske dimensioner, der kan fremme vaeksten og beskaeftigelsen, at indfoere og udbrede ny teknologi, at udarbejde og tilskynde til investeringsprojekter af faelles europaeisk interesse og med en hoej oekonomisk og social nyttevirkning, samt at udvikle forskningen for at skabe bedre muligheder for samarbejde mellem virksomhederne, hvilket kraever aktiv deltagelse af arbejdsmarkedets parter;

som er overbevist om, at der ud over offentlige indgreb boer soerges for, at virksomhederne kommer til at spille en vigtigere rolle i jobskabelsen;

som imidlertid er sig bevidst, at det i dette perspektiv er vigtigt at fastlaegge og gennemfoere et socialt Europa, der kan sikre en loebende tilpasning af de relevante sociale normer til en moderne oekonomi, samtidig med at virksomhedernes konkurrenceevne fastholdes;

som paa den anden side fastslaar, at der foreloebig foerst boer saettes ind over for virkningerne af misforholdet mellem udbud og efterspoergsel paa arbejdsmarkedet som foelge af strukturforandringer i forbindelse med indfoerelsen af ny teknologi;

som har maerket sig, at Europa-Parlamentet, Det oekonomiske og sociale Udvalg og senest Det staaende udvalg for Beskaeftigelse har udtalt sig samstemmende herom;

som fastslaar, at de initiativer og foranstaltninger, som skal traeffes paa det sociale og beskaeftigelsesmaessige omraade, kan gennemfoeres paa en samordnet og organisk maade inden for rammerne af det andet handlingsprogram paa det sociale omraade paa mellemlang sigt, som blev vedtaget ved Raadets resolution i juni 1984, og blive foerste fase af gennemfoerelsen heraf;

som er af den opfattelse, at enhver faellesskabsforanstaltning maa gaa haand i haand med de nationale strategier til bekaempelse af arbejdsloesheden og bidrage til, at disse bliver mere effektive -

OPFORDRER KOMMISSIONEN

til at undersoege muligheden for: I. - at fremme en samordnet aktion til udvikling af faellesskabsprojekter og/eller nationale projekter enten som forsoeg eller som eksempler, der indbyrdes samordnet tager sigte ikke alene paa at skabe nye beskaeftigelsesmuligheder, men ogsaa paa oprettelse af nye virksomheder samt paa fremme af det selvstaendige initiativ.

Ved stoetteforanstaltningerne boer man isaer prioritere langtidsledige og unge;

- i dette perspektiv og under hensyntagen til de budgetmaessige begraensninger at tage hensyn til de muligheder, der isaer ligger i paa én gang at udnytte stoetten fra Faellesskabets finansielle instrumenter til produktionsfremmende investeringer, infrastrukturer og energi, den stoette, der ydes til lettelse af arbejdskraftens baade faglige og geografiske mobilitet, samt jobtilskud ; der maa navnlig foretages en undersoegelse af mulighederne for, at der inden for det kommende regnskabsaar kan ske en bedre udnyttelse til disse formaal af de 5 % af midlerne i Den europaeiske Socialfond, der i oejeblikket er afsat til nyskabende foranstaltninger, med henblik paa at stoette de ovennaevnte projekter af forsoegsmaessig art;

- ogsaa i lyset af de resultater og erfaringer, der er indhoestet i mellemtiden, og af saerlige sektorvise analyser, at fremme en raekke ekstraordinaere beskaeftigelsesfremmende initiativer paa europaeisk plan;

- inden for disse rammer at lede ovennaevnte projekter og initiativer i retning af sektorer, som er beskaeftigelsesfremmende;

- at forbedre arbejdsloeshedsstatistikken paa en saadan maade, at den i hoejere grad afspejler den situation, der skabes igennem programmerne til bekaempelse af arbejdsloesheden, som giver sig udslag i, at der opstaar situationer, der ligger imellem en normal arbejdssituation og egentlig arbejdsloeshed;

II. - i samarbejde med medlemsstaterne og arbejdsmarkedets parter at undersoege, i hvilken udstraekning lovgivning og overenskomster indvirker paa arbejdsmarkedets tilpasningsevne med henblik paa at opnaa en bedre ligevaegt mellem beskaeftigelsesfremmende og social beskyttelse, uden at dette faar negative virkninger paa oprettelsen af arbejdspladser, samt at fremsaette forslag herom, navnlig for saa vidt angaar mindre og mellemstore virksomheder;

- at fremme og udvikle forsoeg med omlaegning af arbejdstiden ved en bedre fordeling af denne paa en maade, der er relevant og tilpasset de enkelte oekonomiske sektorer, samt at forbedre arbejdsvilkaarene navnlig paa virksomhedsniveau, saaledes at det bliver oekonomisk forsvarligt at opretholde beskaeftigelsesniveauet og oprette nye arbejdspladser;

- at begunstige uddannelse med henblik paa stabil beskaeftigelse og paa, at der senere kan opnaas en relevant erhvervsuddannelse og omskoling alt efter de muligheder, der byder sig paa arbejdsmarkedet;

III. - at fastlaegge fremtidige initiativer, som tager sigte paa at fremme udviklingen og opsvinget i oekonomi og beskaeftigelse, navnlig i utilstraekkeligt udviklede omraader, i omraader, hvor der optraeder vaesentlige strukturforandringer, og i omraader, hvor arbejdsloesheden er saerlig stor;

- i dette perspektiv at fremme en fremsynet styring af beskaeftigelsessituationen ikke mindst paa lokalt plan og med saerlig vaegt paa et fleksibelt arbejdsmarked samt under medvirken af arbejdsmarkedets parter ; stoette af lokale initiativer ; en passende integrering af de forskellige politikker, herunder stoetten fra strukturfondene, for at oege deres positive indvirkning paa beskaeftigelsen;

IV. - at fremme udviklingen af den sociale dialog, saa der opnaas den hoejest mulige grad af enighed om de foreslaaede initiativer og foranstaltninger, hvilket vil forbedre arbejdsmarkedets funktion og bevirke, at den oekonomiske vaekst slaar mere direkte igennem paa beskaeftigelsen.