DEN EUROPÆISKE UNIONS FÆLLES STRATEGI

af 4. juni 1999

over for Rusland

(1999/414/FUSP)

DET EUROPÆISKE RÅD HAR -

som henviser til traktaten om Den Europæiske Union, særlig artikel 13, og

som erindrer om, at partnerskabs- og samarbejdsaftalen mellem De Europæiske Fællesskaber, deres medlemsstater og Den Russiske Føderation trådte i kraft den 1. december 1997 -

VEDTAGET FØLGENDE FÆLLES STRATEGI:

DEL I

EU'S VISIONER MED HENSYN TIL PARTNERSKABET MED RUSLAND

Et stabilt, demokratisk og velstående Rusland, der er fast forankret i et forenet Europa, som er fri for nye skillelinjer, er af afgørende betydning for varig fred på kontinentet. De problemer, som hele kontinentet står overfor, kan kun løses gennem et stadig tættere samarbejde mellem Rusland og Den Europæiske Union. Den Europæiske Union udtrykker tilfredshed med, at Rusland igen har indtaget sin retmæssige plads i den europæiske familie i en ånd af venskab, samarbejde og rimelig hensyntagen til interesser og på grundlag af de fælles værdier, der ligger forankret i den europæiske civilisations fælles arv.

Den Europæiske Union har som klare strategiske mål:

- et stabilt, åbent og pluralistisk demokrati i Rusland, der bygger på retsstatsprincippet og udgør grundlaget for en velstående markedsøkonomi, der er til gavn for befolkningen i både Rusland og Den Europæiske Union

- at opretholde stabiliteten i Europa, at fremme den globale sikkerhed og at tage kontinentets fælles udfordringer op gennem intensiveret samarbejde med Rusland.

Unionen går fortsat fuldt og helt ind for at samarbejde med Rusland på føderalt, regionalt og lokalt plan og støtte Rusland med en succesfuld gennemførelse af politiske og økonomiske forandringer. Unionen og dens medlemsstater tilbyder at delagtiggøre Rusland i deres forskellige erfaringer med at opbygge moderne politiske, økonomiske, sociale og administrative strukturer, idet de samtidig er fuldt ud bevidste om, at hovedansvaret for Ruslands fremtid ligger hos Rusland selv.

Det Europæiske Råd vedtager derfor denne fælles strategi for at styrke det strategiske partnerskab mellem Unionen og Rusland ved indgangen til et ny århundrede. Det Europæiske Råd erkender, at Ruslands fremtid er en afgørende brik i kontinentets fremtid og udgør en strategisk interesse for Den Europæiske Union. Tilbuddet om et styrket partnerskab, der bygger på fælles demokratiske værdier, vil hjælpe Rusland til at hævde sin europæiske identitet, og give alle kontinentets befolkninger nye muligheder. Udvidelsen af Unionen vil øge disse fordele og muligheder yderligere.

Denne fælles strategi fastsætter målene samt de midler, Unionen vil bringe i anvendelse for at fremme dette partnerskab. Kernen i forbindelserne mellem Unionen og Rusland er fortsat partnerskabs- og samarbejdsaftalen med dens mål om at fremme Ruslands integration i et større samarbejdsområde i Europa og skabe de nødvendige betingelser for den fremtidige oprettelse af et frihandelsområde mellem Det Europæiske Fællesskab og Rusland. Den Europæiske Union og dens medlemsstater vil for deres vedkommende udvikle koordinationen af, sammenhængen i og komplementariteten mellem alle aspekter af deres politik over for Rusland. Den Europæiske Union, Fællesskabet og dets medlemsstater vil også arbejde sammen med og inden for regionale og andre organisationer samt med ligesindede partnere for at opfylde de mål, der er fastsat i denne fælles strategi. De holdninger, som medlemsstaterne indtager i alle relevante fora, vil være i overensstemmelse med denne fælles strategi. Det Europæiske Råd opfordrer Rusland til at samarbejde med Unionen på grundlag af denne fælles strategi til gavn for begge parter.

GENERELLE MÅL

Det Europæiske Råd har afgrænset følgende generelle mål:

1. Konsolidering af demokratiet, retsstatsprincippet og de offentlige institutioner i Rusland

Skabelsen af effektive og gennemsigtige offentlige institutioner er en af forudsætningerne for tillid og øget tilslutning til demokratiske retningslinjer samt gennemførelse af retsstatsprincippet. Den er et nødvendigt grundlag for økonomisk og social udvikling. Situationen i Rusland indebærer, at der skal anvendes hensigtsmæssige mekanismer og midler for at styrke sådanne institutioners effektivitet og ansvarlighed.

Unionen ønsker at støtte Rusland med konsolideringen af de offentlige institutioner, navnlig de udøvende, lovgivende og dømmende organer samt politiet i overensstemmelse med demokratiske principper. Dette mål omfatter endvidere de institutioner, der er nødvendige for, at økonomien kan fungere. Den Europæiske Union vil lægge særlig vægt på regionale og lokale myndigheder inden for disses beføjelser. Forbindelserne mellem centrale, regionale og lokale myndigheder er en afgørende faktor for Føderationens fremtid.

En udbredelse af civilsamfundet inden for alle områder er nødvendig for at konsolidere demokratiet i Rusland. Den Europæiske Union ønsker at støtte denne proces, navnlig ved at udvikle direkte kontakter mellem civilsamfundets deltagere i Rusland og Unionen.

2. Integration af Rusland i et fælles økonomisk og socialt område i Europa

Både Unionen og Rusland har en interesse i at gøre Rusland i stand til at blive integreret i et fælles økonomisk og socialt område i Europa. Unionen er allerede Ruslands vigtigste handelspartner, og Rusland står for en betydelig del af Unionens energiforsyning. Europæiske virksomheder har også foretaget store investeringer i Rusland.

I første omgang skal der skabes en markedsøkonomi, der fungerer. Den nylige krise i Rusland har vist behovet for målrettet at forfølge dette mål. Naturligvis skal Rusland selv yde den største indsats som led i et omfattende og bæredygtigt økonomisk program, der er godkendt af IMF. Dette program skal bl.a. tage fat på problemer med omstrukturering af virksomheder, offentlige finanser, banksystemet og virksomhedsledelse. Unionen er rede til at bidrage med støtte inden for disse rammer.

Unionen anser retsstatsprincippet som en forudsætning for at udvikle en markedsøkonomi, som giver muligheder og fordele til alle borgere i Rusland. Ruslands udvikling og fremtidige velstand afhænger først og fremmest af sunde nationale politikker og sund økonomisk forvaltning, og med henblik herpå er det af afgørende betydning, at der skabes en retfærdig og gennemsigtig lovgivnings- og forvaltningsramme samt de nødvendige institutioner. Det er en central faktor for landets udvikling, at der tiltrækkes indenlandske og udenlandske investeringer, der ville blive kraftigt øget gennem Ruslands adgang til de internationale kapitalmarkeder. Unionen vil derfor støtte Rusland i udviklingen og vedtagelsen af de økonomiske politikker, der er påkrævet for at styrke den tillid, der er nødvendig for at øge de indenlandske og udenlandske investeringer og opfylde de internationale långiveres krav.

Unionen går ind for, at Rusland integreres i den europæiske økonomi og i verdensøkonomien. I den forbindelse vil Unionen støtte Ruslands bestræbelser på at opfylde kravene til medlemskab af WTO. Ud over Ruslands tiltrædelse af WTO vil Unionen også undersøge, hvordan de nødvendige betingelser kan skabes for en fremtidig etablering af et frihandelsområde mellem Den Europæiske Union og Rusland. En gradvis indbyrdes tilnærmelse af lovgivninger og standarder mellem Rusland og Den Europæiske Union i overensstemmelse med partnerskabs- og samarbejdsaftalen vil gøre det lettere at skabe fælles økonomiske områder.

Endelig skal der ved skabelsen af en markedsøkonomi tages hensyn til de sociale aspekter ved omstillingen og befolkningens behov, navnlig de dårligst stilledes. Unionen er rede til at stille ekspertise til rådighed og øge kontakterne på dette område.

3. Samarbejde med henblik på at styrke stabilitet og sikkerhed i og uden for Europa

Rusland og Unionen har strategiske interesser i og et særligt ansvar for opretholdelsen af stabilitet og sikkerhed i Europa og i andre dele af verden.

Unionen betragter Rusland som en vigtig partner i bestræbelserne for at nå dette mål og er fast besluttet på at samarbejde med Rusland. Den foreslår, at det strategiske partnerskab skal udvikles som led i en permanent politisk og sikkerhedsmæssig dialog, der er tilrettelagt med henblik på at tilnærme interesser mod hinanden og reagere sammen på nogle af de sikkerhedsmæssige udfordringer på det europæiske kontinent. Denne dialog vil give mulighed for større samordning i alle relevante fora, som både Rusland og medlemsstaterne deltager i, navnlig FN og OSCE.

4. Fælles udfordringer på det europæiske kontinent

Den geografisk nærhed, uddybningen af forbindelserne og udviklingen af kontakterne mellem Unionen og Rusland fører til voksende indbyrdes afhængighed på en lang række områder. Kun gennem fælles svar vil det være muligt at finde løsninger på udfordringer, der i stigende grad er fælles for begge parter.

Unionen og Rusland har en fælles interesse i at udvikle deres energipolitik på en sådan måde, at udnyttelsen og forvaltningen af ressourcer og forsyningssikkerheden forbedres i Rusland og i Europa.

Nuklear sikkerhed er et vigtigt spørgsmål. Unionen er rede til fortsat at stille ekspertise og støtte til rådighed på dette område.

Miljøet er fælles ejendom for befolkningen i Rusland og i Den Europæiske Union. Bæredygtig anvendelse af naturressourcerne, forvaltning af nukleart affald og bekæmpelse af luft- og vandforurening, navnlig på tværs af grænserne, er prioriteter i denne forbindelse.

Rusland og Unionen har en fælles interesse i at intensivere samarbejdet om bekæmpelse af fælles svøber, som f.eks. organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge, menneskehandel og ulovlig narkotikahandel. Bekæmpelsen af ulovlig indvandring giver også anledning til alvorlige overvejelser. Unionen foreslår at øge samarbejdet på disse områder ved at skabe de relevante redskaber og rammer for samarbejdet mellem de kompetente organer og ved at udbygge udvekslingen af eksperter. Unionen er også rede til at stille sin ekspertise til rådighed, navnlig med henblik på udvikling af lovgivning og kompetente institutioner.

Regionalt samarbejde, navnlig inden for de eksisterende regionale organisationer, er en nyttig ramme for etablering af et praktisk samarbejde, som muliggør lokale svar på disse udfordringer.

INSTRUMENTER OG MIDLER

1. Generelle bestemmelser

Den fælles strategi implementeres i overensstemmelse med de relevante procedurer i traktaterne. Det Europæiske Råd opfordrer Rådet og Kommissionen til i medfør af de ansvarsområder, der er fastlagt i artikel 3 og 13 i traktaten om Den Europæiske Union, at påse, at Unionens aktion fremtræder som en helhed, er sammenhængende og effektiv ved implementeringen af denne fælles strategi.

Den Europæiske Union bidrager til at nå denne fælles strategis ovennævnte mål ved passende anvendelse af alle relevante instrumenter og midler, der står til rådighed for Unionen, Fællesskabet og medlemsstaterne.

Rådets generalsekretær, den højtstående FUSP-repræsentant, bistår Rådet med implementeringen af den fælles strategi inden for rammerne af hans forpligtelser i henhold til traktaterne. Kommissionen inddrages fuldt ud heri i henhold til artikel 18 og 27 i traktaten om Den Europæiske Union.

2. Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne

Det Europæiske Råd opfordrer Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne til:

- i overensstemmelse med deres kompetence og beføjelser at tage eksisterende foranstaltninger, programmer, instrumenter og politikker op til fornyet overvejelse for at sikre, at de er i overensstemmelse med denne strategi, og i det omfang, hvor der optræder uoverensstemmelser, at foretage de nødvendige tilpasninger ved førstkommende lejlighed

- at gøre fuld og hensigtsmæssig brug af de eksisterende instrumenter og midler, navnlig partnerskabs- og samarbejdsaftalen, og alle relevante EU- og medlemsstatsinstrumenter og -programmer, samt med henblik herpå at udarbejde og ajourføre en vejledende oversigt over Unionens, Fællesskabets og medlemsstaternes ressourcer, ved hjælp af hvilke den fælles strategi skal implementeres.

3. Koordinering

Medlemsstaterne skal tage yderligere skridt til at koordinere deres indsats over for Rusland, herunder i regionale og internationale organisationer, som f.eks. Europarådet, FN, OSCE og de internationale finansielle institutioner (IFI), herunder også koordinere denne med Fællesskabet på områder, hvor dette har beføjelser.

Koordineringen mellem medlemsstaterne og Kommissionen skal også konsolideres, bl.a. gennem regelmæssige konsultationer mellem disses respektive repræsentanter i Rusland.

Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne skal arbejde hen imod et mere effektivt samarbejde med regionale og internationale organisationer og søge at nå strategiens mål sammen med andre lande med samme opfattelse.

Den Europæiske Union vil opfordre ansøgerlandene til at tilslutte sig aktioner, der er et led i denne fælles strategi.

4. Implementering og revision

Det Europæiske Råd anmoder Rådet om

- at sikre, at hvert nye formandskab, som led i sit generelle program, forelægger Rådet en arbejdsplan for implementering af denne fælles strategi, der er baseret på indsatsområderne i del II, og som tager behørigt hensyn til de specifikke initiativer i del III

- at vurdere og evaluere Unionens indsats som led i denne strategi og mindst én gang om året aflægge rapport til Det Europæiske Råd om de fremskridt, der gøres i retning af Unionens mål

- at vurdere situationen i Rusland og se, i hvilket omfang Rusland samarbejder om implementeringen af denne strategi, herunder ved hjælp af regelmæssige rapporter fra missionscheferne, og foretage en samlet vurdering heraf i sin rapport til Det Europæiske Råd

- om nødvendigt at forelægge Det Europæiske Råd henstillinger med henblik på ændringer af denne strategis del II og III.

Kommissionen bidrager til ovenstående inden for sine beføjelser.

5. Samarbejde med Rusland

Den Europæiske Union og medlemsstaterne vil arbejde tæt sammen med Rusland med henblik på at implementere denne strategi, navnlig under anvendelse af partnerskabs- og samarbejdsaftalen og dennes institutioner.

6. Specifikke initiativer

Unionen skal iværksætte de specifikke initiativer, som der er redegjort for i del III af denne fælles strategi, og som bygger på de indsatsområder, der er afgrænset i del II. Disse initiativer skal tilpasses, hvor det er nødvendigt, og udelukker ikke eventuelle nye initiativer i løbet af denne fælles strategis gyldighedsperiode. Rådet, Kommissionen og medlemsstaterne skal i overensstemmelse med deres kompetence og beføjelser støtte og arbejde på at gennemføre disse specifikke initiativer.

DEL II

INDSATSOMRÅDER

Den Europæiske Union skal fokusere på følgende indsatsområder ved gennemførelsen af denne fælles strategi:

1. Konsolidering af demokratiet, retsstatsprincippet og de offentlige institutioner i Rusland

For at styrke demokratiet, institutionsopbygningen og retsstatsprincippet i Rusland, der er en forudsætning for udviklingen af en markedsøkonomi, vil Den Europæiske Union udfolde bestræbelser på at

a) styrke retsstatsprincippet og de offentlige institutioner

- ved at støtte og tilskynde til de nødvendige institutionelle reformer i retning af en moderne og effektiv administration inden for Ruslands udøvende, lovgivende og dømmende magt på føderalt, regionalt og lokalt plan, navnlig kapacitetsopbygning inden for en uafhængig dømmende magt, den offentlige administration og ansvarlige retshåndhævende myndigheder ved at fremme kontakter mellem de retlige myndigheder og de retshåndhævende organer i EU-medlemsstaterne og i Rusland

- ved at udvikle uddannelsesprogrammer for unge politikere og embedsmænd

- ved som svar på et russisk ønske at undersøge muligheden for en EU-aktion i samarbejde med internationale organisationer såsom OSCE til støtte for en effektiv afvikling af frie og retfærdige præsidentvalg og valg til Dumaen i 1999 og 2000

- ved at støtte Ruslands bestræbelser på at opfylde sine internationale menneskerettighedsforpligtelser, bl.a. over for Europarådet, FN og OSCE, og ved at fremme fælles aktiviteter mellem Unionen og Europarådet vedrørende Rusland for så vidt angår retsstatsprincippet og menneskerettigheder, ved at bidrage til sikringen af menneskerettighederne, herunder for kvinder, børn og mindretal, og ved at styrke programmer til fremme af afskaffelsen af dødsstraf.

b) styrke civilsamfundet

- ved at fremme kontakter mellem politikere i Rusland og i Unionen på føderalt, regionalt og lokalt plan, herunder med forsamlinger på alle niveauer

- ved at fremme større kulturel og uddannelsesmæssig udveksling mellem Rusland og Unionen og uddybe kontakterne mellem samfundene på grundlag af den lange tradition for Ruslands bidrag til skabelsen af den europæiske civilisation, navnlig ved at revidere og om nødvendigt styrke stipendie- og studenterkontaktprogrammer

- ved at støtte uafhængige ngo'er

- ved at samarbejde med Rusland om at øge støtten til flygtninge og internt fordrevne i Rusland

- ved at bidrage til mediefriheden

- ved at fremme lige muligheder for mænd og kvinder.

2. Integration af Rusland i et fælles økonomisk og socialt område i Europa

Den Europæiske Union vil:

a) konsolidere den økonomiske reformproces i Rusland

- ved at styrke virkningen af rådgivning om den økonomiske politik, bl.a. gennem en politisk dialog på højt plan for at fremme udviklingen af en markedsøkonomi, under fuld hensyntagen til de overgangsproblemer, der følger af de nødvendige strukturelle ændringer

- ved at udfolde yderligere bestræbelser i de kompetente organer for at koordinere Unionens politik inden for rammerne af de internationale finansielle institutioner

- ved at bidrage til at sikre og gennemføre en gennemsigtig og stabil lovgivnings- og forvaltningsramme i Rusland, som skal fremme den økonomiske aktivitet og øge de indenlandske og udenlandske investeringer

- ved at fremme tilvejebringelsen af den nødvendige lovgivningsmæssige og institutionelle ramme for en bæredygtig fiskal politik (f.eks. beskatning, regnskabsføring og udgiftskontrol)

- ved at fremme yderligere strukturelle, økonomiske og administrative reformer, herunder yderligere privatisering, omstrukturering af virksomheder og vækst i den russiske SMV-sektor

- ved at fremme troværdige reformer af banksektoren med rimelige betingelser for udenlandske banker og en effektiv koordination mellem donorerne med fuld EU-deltagelse

- ved at bidrage til at gøre Ruslands industri, landbrug og energisektor mere konkurrencedygtig

- ved at bidrage til at tilvejebringe grundlaget for effektive jordreformer i Rusland, som giver mulighed for at indføre privat ejendomsret, og yde teknisk bistand til denne proces (f.eks. gennem et effektivt jordregister).

b) støtte Ruslands integration i et større økonomisk samarbejdsområde i Europa

- ved at fremme gradvis tilnærmelse af lovgivningen, navnlig med hensyn til told, standarder og certificering, konkurrencepolitik og miljø

- ved at tilskynde yderligere integration af Rusland i det multilaterale handelssystem og ved at støtte Ruslands bestræbelser på at opfylde kravene til tiltrædelse af WTO, herunder reformer af lovgivningen og institutionerne

- ved at undersøge, hvordan der ud over Ruslands tiltrædelse af WTO kan skabes de nødvendige betingelser for den fremtidige etablering af et frihandelsområde mellem Unionen og Rusland

- ved at tilskynde Rusland til at fjerne hindringer for handel og investeringer, navnlig gennem forbedrede procedurer og faciliteter for grænsepassage, og ved i overensstemmelse med Unionens regler og procedurer at behandle Ruslands ønsker med hensyn til adgangen til Unionens marked

- ved mere konkret at undersøge mulighederne for samarbejde på områder, hvor der er en etableret russisk ekspertise (f.eks. videnskab, flyindustri, rumfart, energi)

- ved at fremme partnerskab med henblik på at styrke udviklingen af Ruslands kulturindustrier, herunder på forvaltningsområdet

- ved at forbedre koordinationen mellem og om nødvendigt udvide eksisterende europæiske programmer med henblik på at uddanne russiske erhvervsledere og iværksættere.

c) tilvejebringe grundlaget for en social markedsøkonomi

- ved at fremme en arbejdsmarkedsdialog gennem støtte til fremkomsten af moderne fagforeninger og arbejdsgiverorganisationer

- ved at tilskynde til en bredere tilslutning til ILO's centrale arbejdsstandarder

- ved at søge at sikre social beskyttelse af alle russiske borgere, herunder især sårbare grupper, gennem teknisk bistand til administrative reformer af de russiske sociale systemer og sundhedssystemer.

3. Samarbejde med henblik på at styrke stabilitet og sikkerhed i og uden for Europa

Den Europæiske Union ønsker at uddybe og udvide samarbejdet med Rusland og finde fælles svar på de sikkerhedsmæssige udfordringer i og uden for Europa gennem:

a) en styrkelse af den politiske dialog

- ved at overveje, hvordan der kan skabes større kontinuitet i den eksisterende politiske dialog, og hvordan den kan komme til at fungere bedre i praksis, bl.a. gennem den vigtige rolle, som generalsekretæren for Rådet, den høje repræsentant for FUSP, skal spille

- ved at samarbejde med Rusland om at udvikle fælles udenrigspolitiske initiativer til støtte for fælles udenrigspolitiske mål.

b) Ruslands plads i den europæiske sikkerhedsarkitektur

- ved yderligere at udvikle samarbejdet med Rusland inden for den nye europæiske sikkerhedsarkitektur inden for rammerne af OSCE, navnlig i perioden indtil topmødet i Istanbul

- ved at fortsætte samarbejdet med Rusland om udarbejdelse af visse aspekter af chartret for europæisk sikkerhed

- ved at overveje at lette Ruslands deltagelse, når Unionen lader WEU udføre opgaver inden for Petersberg-rammerne.

c) præventivt diplomati

- ved at styrke samarbejdet mellem Unionen og Rusland med henblik på at bidrage til konfliktforebyggelse, krisestyring og konfliktløsning, bl.a. inden for rammerne af OSCE og FN

- ved at fremme våbenkontrol og nedrustning samt gennemførelse af eksisterende aftaler, styrke eksportkontrol, begrænse spredning af masseødelæggelsesvåben og støtte nuklear nedrustning og destruktion af kemiske våben.

4. Fælles udfordringer på det europæiske kontinent

Den Europæiske Union vil navnlig samarbejde med Rusland inden for følgende områder:

a) energi og nuklear sikkerhed

- ved at styrke Ruslands forpligtelser med hensyn til reform af energisektoren, herunder nuklear sikkerhed og miljøbeskyttelse, f.eks. ved at samarbejde med Rusland om at forbedre energieffektiviteten og ved at yde teknisk bistand til energibesparelser i Rusland, forbedre sikkerheden i de russiske atomkraftværker og ved samarbejde om nukleart affald og problemerne med brugt brændsel i det nordvestlige Rusland

- ved at fremme Ruslands forpligtelser til nuklear sikkerhed inden for rammerne af konventionen om nuklear sikkerhed gennem aftalen om Nuclear Safety Account og inden for rammerne af internationale initiativer samt ved at bidrage til at styrke den russiske myndighed, der har ansvaret for nuklear sikkerhed (GAN)

- ved at fremme Ruslands ratifikation af energichartertraktaten og fortsætte konsultationerne om en multilateral transitramme, der skal styrke samarbejdet mellem Rusland og dets naboer om adgang til det russiske rørledningsnet.

b) miljø og sundhed

- ved at fremme og støtte sikker oplagring af nukleart og kemisk affald og sikker forvaltning af brugt brændsel, navnlig i det nordvestlige Rusland

- ved at støtte en integration af miljøhensyn i de økonomiske reformer og bistå med oprettelse af effektive systemer for overvågning og sikring af overholdelsen af multilaterale miljøaftaler samt støtte Rusland med henblik på at styrke håndhævelsen af den nationale miljølovgivning

- ved at arbejde sammen med Rusland, især i områder, der grænser op til en udvidet Union, om at reducere vand- og luftforurening, forbedre miljøbeskyttelsen og samarbejde om at fremme en bæredygtig anvendelse af naturressourcer, navnlig i de forskellige fora for regionalt samarbejde

- ved at samarbejde med Rusland med henblik på at forbedre sikkerhedsforanstaltningerne mod smitsomme sygdomme, bl.a. ved at støtte vaccinationsprogrammer

- endvidere ved at samarbejde om en styrkelse af plantesundhedskontrollen.

c) bekæmpelse af organiseret kriminalitet, hvidvaskning af penge, menneskehandel og ulovlig narkotikahandel; retligt samarbejde

- ved at styrke retsstatsprincippet og tilbyde bistand til at udvikle retssystemet, herunder ved at tilskynde Rusland til at undertegne, ratificere og gennemføre centrale konventioner, især inden for civilt og strafferetligt samarbejde

- ved på grundlag af eksisterende fælles holdninger at indgå i en passende dialog med Rusland som led i de aktuelle forhandlinger i Wien om FN's konvention om grænseoverskridende organiseret kriminalitet

- ved at øge samarbejdet og ekspertudvekslingen mellem medlemsstaterne og Rusland som led i bekæmpelsen af organiseret kriminalitet, bl.a. inden for behandling og rehabilitering af stofmisbrugere samt inden for forebyggelse af narkotikamisbrug. Dette skal opnås i samarbejde med Det Europæiske Overvågningscenter for Narkotika og Narkotikamisbrug

- ved at afholde seminarer om forskellige former for og metoder til hvidvaskning af penge

- ved at udbygge samarbejdet mellem Europol og de kompetente russiske myndigheder som fastsat i Europol-konventionen, især for at forbedre bekæmpelsen af menneskehandel og ulovlig narkotikahandel samt indsmugling af indvandrere

- ved at intensivere samarbejdet mellem medlemsstaternes forbindelsesofficerer i Moskva inden for rammerne af deres respektive nationale lovgivning

- ved at udvikle samarbejdsmekanismer for bekæmpelse af tværnational narkotikakriminalitet og inddrage Rusland i Dublin-Gruppens samrådsproces

- ved at gennemføre oplysningskampagner i samarbejde med russiske organisationer for at forebygge menneskehandel

- ved at forbedre samarbejdet om tilbagetagelse af egne statsborgere, statsløse personer og tredjelandsstatsborgere, herunder indgåelse af en tilbagetagelsesaftale; ved at bekæmpe ulovlig indvandring bl.a. ved at fortsætte grundkurserne og de videregående kurser for grænse- og migrationsmyndighedernes personale

- ved at intensivere dialogen med Rusland om tilpasning af den russiske visumpolitik til Den Europæiske Union ved indførelse af visumkrav i overensstemmelse med EF-bestemmelserne og indførelse af rejsedokumenter, som er tilstrækkeligt sikret mod forfalskning

- ved at samarbejde med Rusland med henblik på russisk indførelse af sanktioner over for transportvirksomheder, der stiller befordring over grænserne til rådighed for passager uden tilstrækkelige dokumenter, og med henblik på indførelse af strafferetlige bestemmelser om bekæmpelse af smugling af indvandrere.

d) regionalt og grænseoverskridende samarbejde og infrastruktur

- ved at arbejde mere effektivt sammen med Rusland i de forskellige regionale samarbejdsorganisationer (Østersørådet, Sortehavssamarbejdet, Det Euro-arktiske Barentsråd) og ved at styrke det grænseoverskridende samarbejde med tilgrænsende russiske regioner (herunder Kaliningrad), navnlig med henblik på EU's udvidelse og også inden for rammerne af arbejdet med den nordlige dimension

- ved at fremme samarbejdet og den tekniske bistand med hensyn til grænseovervågning og told

- ved at undersøge mulighederne for at arbejde på at forbinde de russiske transportsystemer (veje og jernbaner) med de transeuropæiske korridorer og ved at finde gensidigt tilfredsstillende måder at løse transportspørgsmålene på.

DEL III

SPECIFIKKE INITIATIVER

Følgende specifikke initiativer iværksættes, idet eventuelle nye initiativer dog ikke udelukkes:

Den politiske og sikkerhedsmæssige dialog

Unionen vil overveje, hvordan der kan opnås større kontinuitet, fleksibilitet og substans i den eksisterende politiske dialog, der er fastlagt i partnerskabs- og samarbejdsaftalen, og hvordan den kan komme til at fungere bedre i praksis og gøres mere effektiv:

- Rådet vil undersøge mulighederne for at oprette en permanent mekanisme mellem Unionen og Rusland for den politiske og sikkerhedsmæssige dialog under hensyn til den vigtige rolle, generalsekretæren for Rådet, den højtstående repræsentant for FUSP, skal spille. Et af målene skal være at arbejde sammen med Rusland om at udvikle fælles udenrigspolitiske initiativer med hensyn til bestemte tredjelande og regioner, konfliktforebyggelse og krisestyring navnlig i områder, der grænser op til Rusland, samt på Balkan og i Mellemøsten.

- Rådet vil overveje ud over de eksisterende samtaler på trojkaekspertniveau at udarbejde en konsultationsmekanisme med Rusland, der eventuelt inddrager tredjelande, vedrørende ikke-sprednings-spørgsmål samt at intensivere bestræbelserne til støtte for Ruslands destruktion af kemiske våben, bl.a. ved øget samordning/fælles aktiviteter med tredjelande.

- Rådet vil endvidere undersøge mulighederne for fælles aktioner og fælles holdninger vedrørende sikker forvaltning af biologiske og kemiske materialer samt fissile materialer i Rusland under IAEA-kontrol, der udpeges som ikke længere nødvendige til forsvarsformål, navnlig på grundlag af internationale konventioner. Det Internationale Videnskabs- og Teknologicenter i Moskva vil navnlig blive taget i betragtning.

Arbejdet med disse tiltag vil blive indledt i slutningen af 1999.

Dialog om økonomiske spørgsmål

Den makroøkonomiske situation i Rusland, erfaringerne med opbygningen af europæisk enhed, indførelsen af euroen og udvidelsesprocessen forstærker vigtigheden af specifikke konsultationer mellem Unionen og Rusland om økonomiske spørgsmål.

Unionen vil overveje iværksættelse af en specifik dialog på højt plan mellem Unionen og Rusland for at støtte den russiske regerings udvikling af foranstaltninger til fremme af vedvarende økonomisk genopretning på grundlag af et samlet økonomisk program, der er godkendt af IMF, og som fører til en fungerende markedsøkonomi. Unionen vil også overveje at yde den russiske regering rådgivning på højt plan om den økonomiske politik ved inddragelse af fremtrædende EU-eksperter.

Medlemsstaterne vil om nødvendigt styrke deres samordning i de relevante internationale organisationer og fora.

De kompetente organer bør udarbejde en fælles rapport fra formandskabet og Kommissionen om disse forslag inden udgangen af 1999.

Handel og investeringer

På baggrund af iværksættelsen af nye multilaterale forhandlinger i WTO og af, at Fællesskabet har fremsat forslag til, hvorledes Rusland kan fortsætte sine forhandlinger om tiltrædelse af denne organisation, bekræfter Fællesskabet, at det er rede til at opretholde og, hvis det er hensigtsmæssigt, udvide sin nuværende støtte til de russiske bestræbelser på at opfylde kravene for optagelse i WTO snarest muligt.

Kommissionen vil endvidere undersøge, hvordan investeringsdialogen med Rusland kan uddybes inden for rammerne af partnerskabs- og samarbejdsaftalen med henblik på at forbedre handels- og investeringsklimaet i Rusland og fremme handel og investeringer i begge retninger, og vil aflægge rapport herom til Rådet inden udgangen af 1999.

Bekæmpelse af organiseret kriminalitet

Den Europæiske Union og Rusland har stor interesse i at etablere et varigt og effektivt samarbejde om retlige og indre anliggender, ikke mindst som et middel til at fremme overholdelsen af menneskerettighederne og retsstatsprincippet. I den forbindelse er bekæmpelse af organiseret kriminalitet en oplagt prioritet.

Den Europæiske Union foreslår derfor, at der etableres en fælles handlingsplan med Rusland til bekæmpelse af organiseret kriminalitet, herunder aktioner til bekæmpelse af korruption, hvidvaskning af penge, handel med narkotika og mennesker og illegal indvandring. Unionen foreslår, at bl.a. følgende områder omfattes:

- bistand til uddannelse til medlemmer af dommerstanden og de retshåndhævende myndigheder, især med hensyn til efterforsknings- og interventionsteknikker

- udvikling af de nødvendige lovmæssige, institutionelle og retslige rammer til effektiv beskyttelse mod organiseret kriminalitet, navnlig inden for hvidvaskning af penge, ulovlige økonomiske aktiviteter og menneskehandel

- udvikling af effektive samarbejdsmekanismer til bekæmpelse af narkokriminalitet på tværs af grænserne, og

- udvikling af et samarbejde mellem Europol og de kompetente russiske myndigheder.

Diskussioner med Rusland inden for partnerskabs- og samarbejdsaftalen og en fortsat dialog mellem de kompetente russiske organer og EU-medlemsstaternes forbindelsesofficerer i Moskva vil gøre det muligt at analysere Ruslands behov på dette område mere præcist. Konferencen mellem Unionen og Rusland om organiseret kriminalitet i december 1999 vil være særlig vigtig i den forbindelse. Der vil blive forelagt Rådet en rapport i første halvdel af 2000.

Venskabsprogrammer

Den dobbelte målsætning om at konsolidere de russiske offentlige institutioner og bringe civilsamfundene tættere på hinanden indebærer øgede udvekslinger på alle niveauer mellem Rusland og medlemsstaterne.

Unionen ønsker derfor at udarbejde venskabsprogrammer med Rusland:

- med henblik på at styrke institutionerne: i regionale og lokale administrationer

- med henblik på at bringe civilsamfundene tættere på hinanden: mellem erhvervsorganisationer og fagforeninger, universiteter, ngo'er og medier. Kommissionen vil undersøge muligheden for at bringe fællesskabsprogrammer ind i billedet med henblik herpå (TACIS, Tempus og Democratie). Medlemsstaternes bilaterale instrumenter vil også blive anvendt. Medlemsstaterne og Kommissionen vil samordne deres programmer; de kan i den forbindelse måske trække på det program, Unionen har etableret med henblik på uddannelse af russiske ledere. På grundlag af en oversigt over eksisterende instrumenter (der skal udarbejdes af Kommissionen sammen med Generalsekretariatet for Rådet) og en identifikationsmission i Rusland vil Kommissionen aflægge rapport til Rådet inden udgangen af 1999 og vil derefter træffe afgørelse om mulige løsninger og forelægge forslag til en indsats.

På grundlag af en fortegnelse over eksisterende instrumenter (som udarbejdes af Kommissionen og Rådets Generalsekretariat i fællesskab) og en identifikationsmission i Rusland vil Kommissionen reportere til Rådet i slutningen af 1999 og vil derefter om nødvendigt forelægge forslag til aktioner.

Udvekslingsprogrammer for studerende og unge forskere

Unionen vil undersøge muligheden for at udarbejde fællesskabsudvekslingsprogrammer for studerende som en integrerende del af deres studieforløb og for unge forskere, der arbejder på kontrakt under Det Internationale Videnskabs- og Teknologicenter. Det vil navnlig indebære:

- opfordring til Kommissionen til at udarbejde en oversigt over eksisterende EU- og medlemsstatsprogrammer

- samt opfordring til Kommissionen til i første halvdel af 2000 at aflægge rapport om midlerne til at forbedre komplementariteten mellem eksisterende europæiske programmer på dette område og mulighederne for og de nærmere detaljer i et styrket fællesskabsudvekslingsprogram.

Oprettelse af levedygtige sundheds- og velfærdssystemer

Medlemsstaterne og Kommissionen vil revidere de programmer, der generelt skal støtte de russiske bestræbelser på at skabe et levedygtigt velfærds- og socialsikringssystem generelt og i særdeleshed støtte reformen af de offentlige sundhedssystemer i Rusland og forbedre koordinationen, effektiviteten og komplementariteten af sådanne programmer med henblik på en kommissionsrapport senest i juni 2000.

Grænseoverskridende og regionalt samarbejde

Unionen vil støtte en styrkelse af det grænseoverskridende og regionale samarbejde og vil udarbejde en oversigt over relevante EF- og medlemsstatsinstrumenter og -tiltag, der tager sigte på en udvidet inddragelse af EU-programmer i russiske regioner af særlig interesse for Unionen. Rådet og Kommissionen vil i den forbindelse intensivere forberedelserne til Helsingfors-konferencen i november 1999 om Unionens nordlige dimension.

DEL IV

GYLDIGHEDSPERIODE

Denne fælles strategi gælder fra datoen for dens offentliggørelse og for en første periode på fire år. Den kan forlænges, revideres og om nødvendigt tilpasses af Det Europæiske Råd efter henstilling fra Rådet.

OFFENTLIGGØRELSE

Denne fælles strategi offentliggøres i EF-Tidende.

Udfærdiget i Køln, den 4. juni 1999.

På det Europæiske Råds vegne

G. SCHROEDER

Formand

DET EUROPÆISKE RÅDS ERKLÆRING

om den fælles strategi over for Rusland

Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal, når det vedtager fælles aktioner, fælles holdninger eller andre afgørelser, der hører under afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union (Den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik), på grundlag af den fælles strategi.

Retsakter, der ligger uden for anvendelsesområdet for afsnit V i traktaten om Den Europæiske Union, vil fortsat blive vedtaget efter de beslutningsprocedurer, der er fastsat i de relevante bestemmelser i traktaterne, herunder traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og afsnit VI i traktaten om Den Europæiske Union.