RAADETS BESLUTNING af 4. marts 1991 om et faellesskabslaan til Den Hellenske Republik (91/136/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 1969/88 af 24. juni 1988 om indfoerelse af en enhedsmekanisme for mellemfristet betalingsbalancestoette til medlemsstaterne (1), saerlig artikel 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, forelagt efter hoering af Det Monetaere Udvalg, og

ud fra foelgende betragtninger:

Den graeske regering har anmodet om mellemfristet finansiel bistand til stoette for Graekenlands betalingsbalance og dets oekonomiske tilpasnings- og reformprogram;

de udestaaende beloeb for tidligere ydede laan til medlemsstaterne ligger under det i forordning (EOEF) nr. 1969/88 fastsatte maksimumsbeloeb;

ud over de oejeblikkelige betalingsbalanceproblemer, der skyldes forvaerringen paa de loebende poster og den store rente- og afdragsbyrde paa udlandsgaelden, er den graeske oekonomi praeget af alvorlige strukturproblemer, som paavirker landets udenrigsoekonomiske situation og udsigter; under gennemfoerelsen af sanerings- og tilpasningsforanstaltningerne vil det vaere rimeligt at yde Graekenland et betalingsbalancelaan, der udbetales i flere rater;

for at opnaa en bedring af den graeske oekonomi, som vil saette Den Hellenske Republik i stand til at tage mere aktivt del i integrationen inden for Faellesskabet og specielt blive tilsluttet valutamekanismen inden for Det Europaeiske Monetaere System foer den dato, der er fastsat for ikrafttraedelsen af anden etape i gennemfoerelsen af Den OEkonomiske og Monetaere Union, er det noedvendigt, at Graekenland faar nedbragt inflationen kraftigt og forbedret de oekonomiske strukturer; dette kan kun ske gennem en betydelig nedbringelse af udgifterne i den offentlige sektor, gennem en stram penge- og valutapolitik og gennem reformer og liberalisering paa varemarkeder, arbejdsmarkeder og finansielle markeder;

Faellesskabet yder allerede stoette til den graeske oekonomi ved at finansiere faellesskabsprogrammer til fordel for Den Hellenske Republik, specielt som led i faellesskabsstoetterammerne i forbindelse med strukturforanstaltninger; stoerre oekonomisk stabilitet og i saerdeleshed lavere inflation i Graekenland vil give stoetten fra Faellesskabet stoerre virkning;

tilbagebetalingen af det laan, der i 1985 blev ydet Den Hellenske Republik ved Raadets beslutning 85/543/EOEF af 9. december 1985 om et faellesskabslaan til fordel for Den Hellenske Republik (2), vil ske efter den fastlagte afdragsplan;

de graeske myndigheder har vedtaget et treaarigt tilpasnings- og reformprogram, som de efter samraad med Kommissionen har fremlagt sammen med deres laaneansoegning; den graeske regering vil gennemfoere hele sit tilpasnings- og reformprogram i den treaarige periode fra 1991 til 1993 for i loebet af denne periode at virkeliggoere de i programmet fastlagte maal, herunder genopretning af betalingsbalancesituationen og nedbringelse af inflationen til et lavt niveau; disse maal vil kunne betragtes som vaerende opfyldt med et underskud paa de loebende betalingsbalanceposter paa 3 % af bruttonationalproduktet (BNP) og en inflationstakt paa 7 % eller derunder ved udgangen af 1993;

den graeske regering vil tage de fornoedne skridt til at naa foelgende maal og traeffe foelgende konkrete foranstaltninger i deres program i den treaarige periode fra 1991 til 1993:

1) Statens nettofinansieringsbehov vil ikke udgoere over 10,4 % af BNP i 1991, 5 % af BNP i 1992 og 1,5 % af BNP i 1993. I 1991 skal dette maal naas ved, at Graekenland ud over de foranstaltninger, der allerede er foreslaaet af de graeske myndigheder, indefryser 150 mia. drakmer af de reserver, der var opfoert paa 1991-budgettet, indtil udgangen af september 1991, hvor der sammen med Kommissionen vil blive foretaget en gennemgang af tendenserne i statens indtaegter og udgifter. Fremgaar det heraf, at nettofinansieringsbehovet (dvs. ekskl. reserverne paa 150 mia. drakmer) maa anslaas at blive lavere end ovennaevnte maal, vil et tilsvarende beloeb af reserverne blive frigivet, dog ikke over 150 mia. drakmer. Antages nettofinansieringsbehovet at ville overstige ovennaevnte maal, vil den graeske regering tage skridt til at sikre, at maalet naas.

2) De offentlige virksomheder og enheders nettofinansieringsbehov vil tilsammen ikke overstige 2,2 % af BNP i 1991 og 1,5 % i saavel 1992 som 1993. Dette loft kan overskrides, naar formaalet hermed er at konsolidere og overtage offentlige virksomheders og enheders ikke-bogfoerte gaeld for derved at skabe oeget gennemsigtighed i den offentlige sektors finanser. Saadanne foranstaltninger maa dog ikke bevirke, at de offentlige virksomheders og enheders nettofinansieringsbehov tilsammen oeges med mere end 1,3 % af BNP i 1991 ud over ovennaevnte loft. Tilsvarende lofter for 1992 og 1993 fastlaegges i forbindelse med udbetalingen af anden og tredje rate af laanet.

3) Antallet at offentligt ansatte, beregnet som den civile arbejdsstyrke inden for stat, lokale myndigheder, offentlige virksomheder og enheder samt organisationen for industriel genopbygning (IRO), der ved udgangen af 1990 udgjorde i alt 525 000, vil vaere nedbragt med 10 % ved udgangen af 1993. Dette skal opnaas gennem en restriktiv ansaettelsespolitik og ved hjaelp af privatisering af IRO-selskaber og offentlige virksomheder. For offentlige virksomheders vedkommende anses beskaeftigelsen i den offentlige sektor at vaere reduceret med det samlede antal ansatte i en virksomhed, naar mindst 49 % af virksomheden er afhaendet til den private sektor i Graekenland eller til udlandet.

4) Skattegrundlaget vil blive udvidet gennem en mere effektiv skatteopkraevning og ved i det fornoedne omfang at indfoere nye skatter. Til forbedring af skatteopkraevningens effektivitet vil den graeske regering i 1991 soege bistand fra internationale eksperter, og Kommissionen vil inden for de eksisterende faellesskabsstoetterammer soege at tilvejebringe midler til forbedring af skatteforvaltningen. I 1991 vil Graekenland desuden indfoere det alternative indkomstskattesystem for liberale erhverv og kunsthaandvaerkere.

Endvidere vil statens skatteindtaegter fra landbrugssektoren gradvis blive bragt op paa samme niveau som indtaegterne fra andre sektorer, saaledes at indkomstskatterne i landbrugssektoren senest i skatteaaret 1993 vil udgoere mindst 65 mia. drakmer.

5) Med hensyn til olieafgifterne vil den graeske regering:

a) oejeblikkelig justere forbrugerpriserne paa olieprodukter, saa at de kommer til at afspejle udviklingen i verdensmarkedspriserne paa olie, for det foerste for at undgaa at olieafgiftens andel af forbrugerpriserne reduceres, og for det andet for at sikre, at afgiftskomponenten oeges, specielt i tilfaelde af faldende oliepriser paa verdensmarkedet

b) deregulere oliemarkedet i loebet af 1991

c) sammen med Kommissionen foretage en gennemgang af strukturen i miljoeafgifterne paa energi ved udgangen af 1991 for at vurdere situationen efter dereguleringen og mulighederne for at tilvejebringe stoerre indtaegter af olieafgiften.

6) De samlede udgifter til loebende tilskud og subsidier vil ikke overstige 836 mia. drakmer i 1991, 780 mia. drakmer i 1992 og 745 mia. drakmer i 1993.

7) De nominelle loenstigninger i den offentlige sektor vil som allerede bebudet af den graeske regering ikke overstige 4 % i januar 1991 og 4 % i juli 1991. Disse loenstigningslofter gaelder for hele den offentlige sektor, herunder staten, offentlige institutioner og offentlige virksomheder. Den stramme indkomstpolitik i den offentlige sektor vil blive viderefoert i 1992 og 1993.

8) I loebet af hele tilpasningsperioden vil der, maalt i faste priser, blive skaaret ned paa de loebende udgifter til varer og tjenesteydelser.

9) Ud over de foranstaltninger, der har til formaal at skabe oeget gennemsigtighed i den offentlige sektors finanser, vil der efter samraad med Kommissionen senest den 30. juni 1991 blive indfoert en ny ordning for tilsyn og kontrol med offentlige virksomheders og institutioners driftsresultater og finansieringsbehov. Indtil denne ordning traeder i kraft, vil regeringen begraense udbetalingen af statstilskud til offentlige virksomheder og institutioner.

10) Maksimumssatsen for bankernes tvungne laangivning til staten, der for oejeblikket ligger paa 40 % af bankernes indlaansstigning, skal gradvis reduceres efter foelgende tidsplan eller tidligere:

pr. 1. juli 1991: 30 %

pr. 1. juli 1992: 20 %

pr. 1. juli 1993: 0 %.

11) Med hensyn til bankernes obligatoriske laangivning til kunsthaandvaerkssektoren til praeferentielle rentesatser, hvor maksimumsgraensen for oejeblikket ligger paa 10 % af bankernes samlede indlaan, vil den graeske regering fra 1991 rationalisere denne ordning med henblik paa at afskaffe den fra 30. juni 1993.

12) Statskassens nuvaerende mulighed for at faa daekket op til 10 % af stigningen i de offentlige udgifter ved traek paa centralbanken vil blive ophaevet i takt med de oevrige medlemsstaters gradvise afskaffelse af enhver form for monetaer finansiering af deres statsbudgetter, og under alle omstaendigheder senest ved udgangen af 1993.

13) Pengepolitikken fastlaegges hvert aar under hensyn til de finanspolitiske maal og vil ikke blive lempet i tilfaelde af manglende opfyldelse af disse maal. Specielt vil den samlede laangivning til den offentlige saavel som den private sektor ikke overstige 1 670 mia. drakmer i 1991, 1 290 mia. drakmer i 1992 og 1 100 mia. drakmer i 1993. Med hensyn til valutapolitikken vil den graeske regering i 1991 ikke i fuldt omfang akkomodere inflationsforskelle i forhold til de oevrige medlemsstater. Nominelle kursaendringer i loebet af tilpasningsperioden vil vaere et resultat af en faldende inflation og de foranstaltninger, der traeffes med henblik paa Graekenlands deltagelse i valutakursmekanismen inden for Det Europaeiske Monetaere System senest i 1993.

14) Med hensyn til strukturreformer og med henblik paa at sikre Den Hellenske Republiks fulde deltagelse i programmet for det indre marked vil den graeske regering i samraad med Kommissionen senest i juni 1991 opstille en tidsplan for den lovgivning, der skal vedtages i loebet af tilpasningsperioden og bl.a. omfatte foelgende hovedpunkter i de foreslaaede reformer:

a) deregulering af vare-, arbejds- og tjenesteydelsesmarkeder

b) skattereform og omlaegning af socialsikringsordningerne

c) nedbringelse af den offentlige sektor i videst forstand

d) liberalisering af kapitalbevaegelser i overensstemmelse med EF-retsforskrifterne.

15) De begraensninger i graeske turisters udgifter i udlandet og i adgangen til at foretage kapitaloverfoersler, der for oejeblikket er gaeldende ifoelge undtagelsesbestemmelserne i henhold til Traktatens artikel 108, vil blive afskaffet senest to maaneder efter, at denne beslutning har faaet virkning;

de graeske myndigheder vil gennemfoere denne beslutning i naert samraad med Kommissionen og give den adgang til alle de oplysninger, der er noedvendige for en fuldstaendig og effektiv overvaagning af gennemfoerelsen af det fastlagte tilpasningsprogram; i overensstemmelse med denne beslutning vil udviklingen i den graeske oekonomi og i Graekenlands oekonomiske politik blive gennemgaaet i Det Monetaere Udvalg to gange om aaret eller hyppigere, dersom der maatte vaere oenske herom -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Faellesskabet yder i henhold til forordning (EOEF) nr. 1969/88 Den Hellenske Republik et laan paa 2 200 mio. ECU eller et dertil svarende beloeb i andre valutaer.

Artikel 2

Laanet ydes Den Hellenske Republik i tre rater. Den gennemsnitlige loebetid for hver rate er hoejst seks aar. Udbetalingen af de tre rater sker saaledes:

- foerste rate paa 1 000 mio. ECU eller et dertil svarende beloeb i andre valutaer udbetales umiddelbart efter afslutning af laanoptagelsestransaktionerne

- anden rate paa 600 mio. ECU eller et dertil svarende beloeb i andre valutaer udbetales tidligst den 1. februar 1992, idet anden rate under ingen omstaendigheder vil blive frigivet, foer Kommissionen i samraad med Raadet og efter en gennemgang af de hidtidige resultater af tilpasnings- og reformprogrammet i samarbejde med Det Monetaere Udvalg har forvisset sig om, at de fastlagte foranstaltninger er gennemfoert i fuldt omfang, og at de maal, der er fastlagt i programmet, er naaet, eller at de supplerende foranstaltninger, der er noedvendige for at naa maalene, er vedtaget eller fuldt gennemfoert

- tredje rate paa 600 mio. ECU eller et dertil svarende beloeb i andre valutaer udbetales tidligst den 1. februar 1993 efter samme gennemgang, kontrol og samraad som ved udbetalingen af anden rate.

Artikel 3

1. Laanet ydes paa grundlag af Den Hellenske Republiks beslutning om at ivaerksaette det oekonomiske saneringsprogram, som den graeske regering har fremlagt, og hvis maal er anfoert i betragtningerne til denne beslutning.

2. I samarbejde med Det Monetaere Udvalg gennemgaar Kommissionen med regelmaessige mellemrum udviklingen i den oekonomiske situation i Graekenland og den faktiske gennemfoerelse af det oekonomiske saneringsprogram. Denne gennemgang foretages, indtil laanet er fuldt tilbagebetalt.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik. Udfaerdiget i Bruxelles, den 4. marts 1991.

Paa Raadets vegne

J. F. POOS

Formand

(1) EFT nr. L 178 af 8. 7. 1988, s. 1. (2) EFT nr. L 341 af 19. 12. 1985, s. 17.