RAADETS FORORDNING (EOEF) Nr. 219/84 af 18. januar 1984 om gennemfoerelse af en saerlig faellesskabsaktion med henblik paa regionaludvikling, der skal bidrage til at fjerne hindringerne for udviklingen af nye oekonomiske aktiviteter i visse omraader, der er beroert af strukturomlaegningen i tekstil- og beklaedningsindustrien

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 724/75 af 18. marts 1975 om oprettelse af en europaeisk fond for regionaludvikling (1), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 3325/80 (2), saerlig artikel 13, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (3),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (4),

under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (5), og

ud fra foelgende betragtninger:

I henhold til artikel 13 i forordning (EOEF) nr. 724/75, i det foelgende benaevnt »fondsforordningen«, kan fonden, uafhaengigt af den i artikel 2, stk. 3, litra a) i samme forordning fastsatte fordeling af midlerne mellem medlemsstaterne, deltage i finansieringen af saerlige faellesskabsaktioner med henblik paa regionaludvikling, specielt naar disse er knyttet til Faellesskabets politik eller til foranstaltninger truffet af Faellesskabet, med henblik paa i hoejere grad at tage hensyn til den regionale betydning af denne politik og disse foranstaltninger eller paa at daempe de regionale konsekvenser deraf;

de paagaeldende medlemsstater har givet Kommissionen oplysninger om de regionale problemer, der vil kunne give anledning til en saerlig faellesskabsaktion;

ved ydelse af fondsstoette tages der hensyn til den relative intensitet af de regionale skaevheder i Faellesskabet;

i henhold til traktatens artikel 92 ff. indfoerte Kommissionen den 22. juli 1971 en stoetteordning for tekstilindustrien, der blev suppleret den 4. februar 1977 og meddelt medlemsstaterne; ifoelge denne ordning er det kun tilladt at yde tekstilindustrien stoette, saafremt denne opfylder visse betingelser: den skal bl.a. bidrage til en forbedring af den industrielle og handelsmaessige struktur, specielt denne industris tilpasning til de nye krav, der stilles af markedet, samt til den teknologiske udvikling;

for saa vidt angaar politikken over for tredjelande paa tekstil- og beklaedningsomraadet er Faellesskabet part i arrangementet vedroerende den internationale handel med tekstiler, i det foelgende benaevnt »multifiberarrangementet«, der tager sigte paa at afhjaelpe vanskelighederne paa det internationale marked for tekstilvarer og beklaedningsgenstande; de foranstaltninger, der traeffes i medfoer af multifiberarrangementet, »maa ikke afbryde eller haemme deltagerlandenes egne industrielle tilpasningsprocesser« og skal bl.a. »tilskynde de virksomheder, der paa internationalt plan er mindre konkurrencedygtige, til efterhaanden at fremstille mere levedygtige produkttyper eller overgaa til andre erhvervsgrene«;

under det foerste multifiberarrangement, der daekkede perioden 1974 til 1977, skete der en usaedvanlig kraftig stigning i Faellesskabets import af tekstilvarer, og siden 1978, hvor det andet multifiberarrangement traadte i kraft, er der fortsat sket en stigning i importen, hvilket har vaeret medvirkende til en meget betydelig nedgang i beskaeftigelsen inden for denne sektor;

det tredje multifiberarrangement blev indgaaet den 22. december 1981, og der finder nu bilaterale forhandlinger sted mellem Faellesskabet og tredjelande; paa baggrund af den oekonomiske krise og det stagnerende forbrug er det, selv under forudsaetning af et uaendret importniveau, uundgaaeligt, at der i flere aar fremover fortsat vil blive nedlagt arbejdspladser inden for tekstil- og beklaedningsindustrien;

der er risiko for, at denne ugunstige udvikling vil blive forvaerret i en raekke omraader i Faellesskabet, som i hoej grad er afhaengige af tekstil- og beklaedningsindustrien, og hvor der allerede er sket et betydeligt tab af arbejdspladser som foelge af tilbagegangen inden for disse industrigrene;

visse af disse omraader i Belgien, Frankrig, Irland, Italien, Nederlandene og Det forenede Kongerige er beliggende i regioner med en i forvejen hoej arbejdsloeshed;

det er noedvendigt, at Faellesskabet ved en saerlig faellesskabsaktion med henblik paa regionaludvikling styrker saadanne foranstaltninger paa lokalt og nationalt plan samt paa faellesskabsplan, som har til formaal at fremme oprettelsen af nye arbejdspladser i disse omraader med henblik paa at opveje tabet af arbejdspladser og saaledes bidrage til en formindskelse af de regionale skaevheder;

i disse omraader boer der gennemfoeres andre interventioner fra faellesskabsfonde; disse interventioner kan kombineres paa hensigtsmaessig maade;

et ugunstigt fysisk miljoe, der skyldes visse industriomraaders og byomraaders forfald virker bremsende paa oprettelsen af nye jobskabende virksomheder;

udviklingen af mindre og mellemstore virksomheder, der allerede paa nuvaerende tidspunkt spiller en betydelig rolle for disse omraaders oekonomi, vil kunne fremmes ved at give disse virksomheder bedre muligheder for at tilpasse deres produktionspotentiel, specielt gennem ydelse af investeringsstoette samt ved at lette deres adgang til de noedvendige faciliteter vedroerende forvaltning, organisation og finansiering:

indfoerelse af ny produkter og nye teknologiske metoder kan bidrage til ivaerksaettelse og udvikling af oekonomisk baeredygtige aktiviteter i disse omraader; mindre og mellemstore virksomheder har svaert ved at gennemfoere fornyelser;

erhvervslivet boer yderligere stimuleres i de paagaeldende omraader gennem en saerlig aktiv forvaltning af tilskud og serviceydelser fra det offentlige, isaer dem, der ydes inden for rammerne af det saerlige program; med henblik herpaa boer der ske oprettelse eller udbygning af serviceorganer, der skal oplyse eksisterende eller potentielle erhvervsvirksomheder om mulighederne for at faa adgang til disse tilskud og serviceydelser og bistaa virksomhederne med at ansoege herom;

faellesskabsaktionen skal ivaerksaettes i form af saerlige fleraarige programmer, og det er Kommissionen, der ved godkendelsen af disse programmer skal sikre, at de deri fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forordning;

de saerlige programmer skal svare til visse af maalsaetningerne i de i fondsforordningens artikel 6 omhandlede regionaludviklingsprogrammer;

Kommissionen skal ved gennemgang af de aarlige rapporter, som de paagaeldende medlemsstater fremsender i denne forbindelse, sikre, at de saerlige programmer gennemfoeres paa tilfredstillende maade;

Raadet, Europa-Parlement og Det oekonomiske og sociale Udvalg maa regelmaessigt underrettes om anvendelsen af denne forordning -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Der skal gennemfoeres en saerlig faellesskabsaktion med henblik paa regionaludvikling i henhold til fondsforordningens artikel 13, i det foelgende benaevnt »den saerlige aktion«, der skal bidrage til at fjerne hindringerne for udviklingen af nye oekonomiske aktiviteteter i visse omraader, der er beroert af strukturomlaegningen i tekstil- og beklaedningsindustrien.

Artikel 2

1. Den saerlige aktion vedroerer omraader, der principielt opfylder foelgende kriterier:

a) antallet af beskaeftigede i tekstil- og beklaedningsindustrien skal ligge over et vist minimum,

b) beskaeftigelsen inden for industrien skal i hoej grad vaere afhaengig af tekstil- og beklaedningssektoren,

c) der skal vaere sket en betydelig nedgang i beskaeftigelsen inden for tekstil- og beklaedningsindustrien i de seneste aar,

d) den sociale og oekonomiske situation i den region, hvori det paagaeldende omraade er beliggende. Denne situation vurderes i forhold til bruttonationalproduktet pr. indbygger og den strukturelle arbejdsloeshed,

e) det paagaeldende omraade skal kunne omfattes af en national stoetteordning med regionalt sigte.

2. Foelgende omraader opfylder de i stk. 1 anfoerte kriterier:

a) Belgien: Arrondissementerne Aalst, Mouscron og Oudenaarde;

b) Frankrig: Departementerne Ariège, Loire, Pasde-Calais, Tarn og Vosges, herunder de graenseomraader i departementerne Bas-Rhin et Haut-Rhin, der modtager stoette; omraader, der er omfattet af en national stoetteordning med regionalt sigte i departementerne Ardèche, Gard, Somme og Nord, samt tekstilomraaderne i arrondissement Lille i sidstnaevnte departement og de tekstilkantoner i departementet Aisne, der stoeder op til departementet Nord, dvs. kantonerne Catelet og Bohain-en-Vermandois;

c) Irland: Donegal, North-West og West »planning regions«;

d) Italien: stoetteomraader i provinserne Arezzo, Como, Perugia, Pesaro-Urbino, Pistoia, Treviso og Vercelli, provinserne Enna, Lecce, Bari og Palermo;

e) Det forenede Kongerige: Nordirland; Taysideomraadet; pendlingomraaderne Bradford, Dewsbury, Halifax, Huddersfield, Keighley og Todmorden i West-Yorkshire county; pendlingomraaderne Accrington, Blackburn, Burnley, Lancaster, Nelson og Rossendale i Lancashire county; pendlingomraaderne Ashton-under-Lyme, Bolton, Bury, Leigh, Oldham, Rochdale og Wigam i Greater Manchester County;

f) Nederlandene: »COROP-Gebied« i Twente samt tekstilomraadet Helmond.

Artikel 3

1. Den saerlige aktion vil blive ivaerksat i form af et saerligt program, i det foelgende benaevnt »det saerlige program«, som hver af de paagaeldende medlemsstater forelaegger Kommissionen.

2. Formaalet med det saerlige program er at bidrage til udvikling af jobskabende aktiviteter i de i artikel 2 naevnte omraader. Med henblik herpaa tager programmet sigte paa at forbedre det fysiske miljoe, hvilket er en noedvendig forudsaetning for at kunne fremme igangsaetning af saadanne aktiviteter, paa at udvikle mindre og mellemstore virksomheder samt paa at tilskynde til fornyelser.

3. Udarbejdelsen og gennemfoerelsen af det saerlige program samordnes noeje med medlemsstaternes og Faellesskabets politik og finansieringsinstrumenter, herunder isaer Socialfonden, Den europaeiske Investeringsbank og Det nye Faellesskabsinstrument.

4. Det saerlige program indgaar som led i de i fondsforordningens artikel 6 omhandlede regionaludviklingsprogrammer.

5. Det saerlige program indeholder de i bilaget til denne forordning omhandlede noedvendige oplysninger vedroerende analysen af situationen og behovene i forhold til de i stk. 2 omhandlede maal, de projekterede foranstaltninger, tidsplaner for deres gennemfoerelse samt mere generelt, samtlige oplysninger til brug for vurderingen af det saerlige programs overensstemmelse med maalene for regionaludviklingen.

6. Det saerlige program har en loebetid paa fem aar fra den tresindstyvende dag efter denne forordnings ikrafttraeden.

7. Det saerlige program godkendes af Kommissionen, efter at fondsudvalget har vaeret inddraget i henhold til proceduren i fondsforordningens artikel 16.

8. Ved godkendelsen af det saerlige program sikrer Kommissionen sig, at programmet er i overensstemmelse med fondsforordningens artikel 20.

9. Kommissionen meddeler Europa-Parlamentet, hvilke beloeb der fastsaettes for omraaderne ved godkendelsen af det saerlige program.

10. Efter godkendelsen af det saerlige program offentliggoeres dette af Kommissionen til orientering.

Artikel 4

Fonden kan inden for rammerne af det saerlige program deltage i foelgende foranstaltninger:

1. forbedring of omraader i forfald, uanset om det er industriomraader eller blandede industri- og byomraader, hvis disse to aspekter ikke kan holdes adskilt, i form af sanering og byggemodning, nedrivning og genopbygning af ubenyttede industribygninger samt forbedring af deres naermeste omgivelser, herunder modernisering og ombygning af lokaler til smaa og mellemstore virksomheder, anlaeggelse af groenne omraader og mindre anlaegsarbejder til aestetisk forbedring af omraaderne og, i begrundede tilfaelde tilkoerselsveje til de nye virksomheder;

2. udarbejdelse af sektoranalyser med det formaal at give mindre og mellemstore virksomheder oplysning om afsaetningsmulighederne inden for og uden for Faellesskabet, og om den indflydelse, dette maa forventes at faa paa disse virksomheders produktion og organisation;

3. stoette til investeringer i mindre og mellemstore virksomheder med henblik paa at oprette nye virksomheder eller lette tilpasningen af de eksisterende virksomheders produktion til afsaetningsmulighederne, saafremt de i nr. 2 omhandlede analyser eller andre tilfredsstillende beviser berettiger hertil. Saadanne investeringer kan ogsaa vedroere serviceorganer, der er faelles for flere virksomheder;

4. »oprettelse eller udvikling af raadgivningsvirksomheder eller andre raadgivningsorganer for administration eller planlaegning; oprettelse eller udvikling af erhvervskonsulenttjenester.

Raadgivningsvirksomhedernes eller-organernes aktiviteter kan omfatte midlertidig bistand til virksomhederne i forbindelse med gennemfoerelsen af de henstillinger, som de har fremsat.

Erhvervskonsulenterne har til opgave

- gennem direkte kontakter paa lokalt plan at fremhjaelpe oekonomiske initiativer ved at oplyse om mulighederne for adgang til tilskud og serviceydelser fra det offentlige, isaer dem, der ydes inden for rammerne af det saerlige program,

- at foelge gennemfoerelsen af disse initiativer op ved at bistaa eksisterende eller potentielle erhvervsvirksomheder med at ansoege om disse tilskud og serviceydelser.«;

5. oprettelse eller udvikling af serviceroganer, der er faelles for flere virksomheder;

6. fremme af fornyelser inden for industri og serviceorganer:

a) indhentning af oplysninger om produkt- og teknologifornyelse samt formidling heraf, bl.a. i forsoegsoejemed, til virksomhederne i de omraader, der omfattes af den saerlige aktion;

b) tilskyndelse til ivaerksaettelse af produkt- og teknologifornyelser i mindre og mellemstore virksomheder;

7. forbedring af mindre og mellemstore virksomheders adgang til risikovillig kapital.

Artikel 5

1. Det saerlige program finansieres af medlemsstaten og Faellesskabet i forening. Fondsstoetten udbetales over de bevillinger, der er opfoert paa De europaeiske Faellesskabers almindelige budget til dette formaal. Faellesskabets stoette andrager:

a) for de i artikel 4, nr. 1, omhandlede foranstaltninger vedroerende forbedring og ombygning: 50 % af de offentlige udgifter;

b) for de i artikel 4, nr. 2, omhandlede foranstaltninger vedroerende sektoranalyser: 70 % af de hermed forbundne omkostninger;

c) for de i artikel 4, nr. 3, omhandlede foranstaltninger vedroerende investeringer: 50 % af de offentlige udgifter til investeringsstoette. Denne stoette kan indeholde et supplement i forhold til den hoejeste stoette, der kan opnaas efter den eksisterende regionalstoetteordning. Den supplerende stoette, som for en periode paa fire aar skal afholdes af Faellesskabet, kan udgoere indtil 10 % af investeringsomkostningerne. Den offentlige stoette kan tage form af kapitaltilskud eller rentegodtgoerelse;

d) for de i artikel 4, nr. 4, omhandlede foranstaltninger i forbindelse med raadgivningsaktiviteter: stoette, der daekker en del af virksomhedernes udgifter til raadgivningsvirksomhedernes eller raadgivningsorganernes ydelser. Denne stoette aftrappes og har en varighed af tre aar. Det foerste aar daekkes 70 % af udgifterne, og stoetten overstiger ikke 55 % af de samlede udgifter for treaarsperioden (indirekte stoette); medlemsstaten kan erstatte dette system med et tilsvarende system for stoette til raadgivningsvirksomhederne eller-organerne (direkte stoette);

e) for de i artikel 4, nr. 4, omhandlede foranstaltninger vedroerende erhvervskonsulenter: stoette der daekker en del af erhvervskonsulenternes driftsudgifter. Denne stoette aftrappes og har en varighed af fem aar. Det foerste aar daekkes 60 % af driftsudgifterne og stoetten overstiger ikke 50 % af hver konsulents samlede udgifter for femaarsperioden. Erhvervskonsulentvirksomheden, som skal vaere ny og specielt vedroere de i artikel 2 omhandlede omraader, kan af den paagaeldende medlemsstat overlades til saerlige organer;

f) for de i artikel 4, nr. 5, omhandlede foranstaltninger vedroerende faelles serviceorganer; stoette, der daekker en del af virksomhedernes udgifter i forbindelse med driften af disse serviceorganer. Denne stoette aftrappes og har en varighed af tre aar. Det foerste aar daekkes 70 % af udgifterne, og stoetten kan ikke overstige 55 % af de samlede ufgifter for treaarsperioden;

g) for de i artikel 4, nr. 6, litra a), omhandlede foranstaltninger vedroerende indhentning og formidling af oplysninger om fornyelser: stoette, der daekker en del af udgifterne til driften af de organisationer, der varetager disse aktiviteter, paa betingelse af, at der er tale om nye aktiviteter, og at disse saerlig vedroerer de i artikel 2 naevnte omraader. Denne stoette aftrappes og har en varighed af tre aar. Det foerste aar daekkes 70 % af driftsudgifterne, og stoetten kan ikke overstige 55 % af de samlede udgifter for treaarsperioden;

h) for de i artikel 4, nr. 6, litra b), omhandlede foranstaltninger vedroerende gennemfoerelse af fornyelse: 70 % af udgifterne til feasibilityundersoegelser, der kan vedroere alle aspekter, herunder de kommercielle, af gennemfoerelsen af fornyelsen, dog hoejst 120 000 ECU pr. undersoegelse. Disse undersoegelser skal foretages af eller for virksomheder i de i artikel 2 naevnte omraader;

i) for de i artikel 4, nr. 7, omhandlede foranstaltninger vedroerende risikovillig kapital: bidrag til driftsudgifterne for de pengeinstitutter, der indskyder risikovillig kapital i mindre og mellemstore virksomheder. Dette bidrag er paa 70 % af udgifterne til de risikoundersoegelser, der foretages af eller for disse pengeinstitutter. Undersoegelserne kan ligeledes vedroere de kommercielle aspekter.

2. I forbindelse med den i stk. 1, litra a) og c), omhandlede stoette kan der ikke samtidig oppebaeres stoette fra fondens kvotefrie og kvotebestemte afdeling.

3. For de i stk. 1 omhandlede foranstaltninger kan der vaere tale om foelgende kategorier af fondsstoettemodtagere: centrale og lokale myndigheder, forskellige organisationer, virksomheder og privatpersoner. Den i stk. 1, litra d) og f), omhandlede stoette og, saafremt stoetten ydes direkte til virksomhederne, den i stk. 1, litra h), omhandlede stoette, maa ikke bevirke, at virksomhedernes andel i de samlede udgifter bliver paa under 20 %.

4. Fondens stoette til det saerlige program kan ikke overstige det beloeb, der fastsaettes af Kommissionen i forbindelse med den i artikel 3, stk. 7, omhandlede godkendelse af dette program.

5. Budgetforpligtelser i forbindelse med det saerlige program indgaas i form af aarlige trancher. Der kan indgaas forpligtelser for foerste tranche, saa snart Kommissionen har godkendt programmet. Indgaaelse af forpligtelser for de oevrige aarlige trancher sker under hensyn til de budgetmaessige muligheder og til programmets gennemfoerelsesstadium.

Artikel 6

1. Stoette fra fonden til de i det saerlige program fastsatte foranstaltninger udbetales til den paagaeldende medlemsstat eller direkte og efter medlemsstatens anvisninger til de organer, der skal gennemfoere foranstaltningerne i overensstemmelse med nedenstaaende regler:

a) udgifter afholdt fra og med denne forordnings ikrafttraeden er stoetteberettigede;

b) naar medlemsstaten deltager finansielt, foretages udbetalingerne, bortset fra de i litra c) omhandlede forskud, saa vidt muligt samtidig med betalingen af dennes andel. I andre tilfaelde foretages udbetalingerne, naar medlemsstaten attesterer, at beloebet er forfaldet og kan udbetales fra Faellesskabet.

Enhver ansoegning om udbetaling skal ledsages af en attest fra medlemsstaten, hvori det bekraeftes, at foranstaltningerne faktisk er gennemfoert, og at der foreligger udfoerlig dokumentation; ansoegningen skal desuden indeholde foelgende oplysinger:

- arten af de foranstaltninger, der omfattes af ansoegningen om udbetaling;

- omfanget og arten af de udgifter, som er afholdt i forbindelse med de forskellige foranstaltninger i den periode, der omfattes af ansoegningen;

- bekraeftelse af, at de foranstaltninger, hvortil der ansoeges om udbetaling, er blevet indledt i overensstemmelse med det saerlige program;

c) efter anmodning fra medlemsstaten kan der udbetales forskud for hver af de aarlige trancher alt efter foranstaltningernes gennemfoerelsesstadium og de budgetmaessige muligheder.

Straks ved paabegyndelsen af foranstaltningerne kan Kommissionen udbetale et forskud paa 60 % af fondsstoetten vedroerende den foerste aarlige tranche. Naar medlemsstaten attesterer, at mindst halvdelen af denne foerste tranche er udbetalt kan Kommissionen udbetale et yderligere forskud paa 25 %.

Naar gennemfoerelsen af den foelgende aarlige tranche er paabegyndt, kan der udbetales forskud paa betingelserne i de foregaaende afsnit.

Restbeloebet i forbindelse med hvert aarligt forskud udbetales efter anmodning fra medlemsstaten, mod at denne godtgoer, at foranstaltningerne vedroerende den paagaeldende tranche kan betragtes som afsluttede, og mod angivelse af de afholdte offentlige udgifter.

2. Ved udgangen af hvert aar forelaegger den paagaeldende medlemsstat Kommissionen en rapport, hvori det anfoeres, hvor langt gennemfoerelsen af det saerlige program er naaet, og hvor der gives de oplysninger, der kraeves ifoelge bilaget til denne forordning. Disse rapporter skal goere det muligt for Kommissionen at sikre sig, at det saerlige program gennemfoeres, at konstatere virkningerne heraf og at kontrollere, om de forskellige foranstaltninger gennemfoeres paa indbyrdes sammenhaengende maade. Rapporterne fremsendes til Udvalget for Regionalpolitik.

3. Paa grundlag af disse rapporter og de dertil knyttede afgoerelser aflaegger Kommissionen beretning paa de i fondsforordningens artikel 21 fastsatte betingelser.

4. Saafremt der sker en betydelig aendring i et saerligt program, som er under gennemfoerelse, finder fremgangsmaaden i artikel 3, stk. 7, anvendelse.

5. Efter gennemfoerelsen af hvert af de saerlige programmer forelaegger Kommissionen en rapport for Udvalget for Regionalpolitik og Europa-Parlamentet; rapporten indeholder bl.a. oplysninger om antallet og arten af oprettede og bevarede arbejdspladser.

6. Fondsforordningens artikel 9, stk. 1 til 5, finder i den noedvendige udstraekning anvendelse paa den i denne forordning omhandlede saerlige aktion.

Artikel 7

Vedtagelsen af denne forordning beroerer ikke den igangvaerende ny undersoegelse af fondsforordningen i henhold til dennes artikel 22.

Artikel 8

Denne forordning traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 18. januar 1984.

Paa Raadets vegne

M. ROCARD

Formand

(1) EFT nr. L 73 af 21. 3. 1975, s.. 1.(2) EFT nr. L 349 af 23. 12. 1980, s.. 10.(3) EFT nr. C 15 af 19. 1. 1983, s.. 10.(4) EFT nr. C 184 af 10. 6. 1983, s.. 163.(5) EFT nr. C 124 af 9. 5. 1983, s.. 2.

BILAG

Det saerlige program skal indeholde foelgende oplysninger for de i artikel 2 naevnte omraader:

1. For saa vidt angaar industri- og byomraader samt industribygninger:

a) i) analyse af omraadernes forfaldsgrad og af anlaegsprioriteringen samt analyse af de ubenyttede industribygningers tilstand;

ii) beskrivelse af de foranstaltninger, der er ivaerksat med henblik paa udbedring, og af de offentlige udgifter, som de i gennemsnit har medfoert aarligt;

b) i forbindelse med de i artikel 4 omhandlede foranstaltninger: beskrivelse og noejagtig stedfaestelse af programmerne vedroerende forbedring af forfaldne omraader og ombygning af industribygninger. I givet fald beskrivelse og stedfaestelse af absolut paakraevede vejanlaeg.

2. For saa vidt angaar mindre og mellemstore virksomheder:

a) i) analyse af den plads, som mindre og mellemstore virksomheder indtager i de forskellige sektorer, og vurdering af deres muligheder for yderligere udvikling. Analyse af deres situation og deres behov, navnlig vedroerende administration og planlaegning;

ii) beskrivelse af stoetteordningerne for mindre og mellemstore virksomheder og arten af de bestaaende faciliteter med angivelse af de offentlige udgifter, som de i gennemsnit har medfoert aarligt, for hver kategori af stoette og faciliteter;

b) i forbindelse med de i artikel 4 omhandlede foranstaltninger: beskrivelse af de forskellige arter af faciliteter, der skal ydes mindre og mellemstore virksomheder vedroerende administration og planlaegning. Arten af de organisationer, der skal yde mindre og mellemstore virksomheder disse faciliteter og fremme udviklingen af disse.

Beskrivelse af de planlagte sektoranalyser, der skal vedroere produktionsstrukturer og markedsmuligheder samt de foranstaltninger, der maa gennemfoeres med henblik paa tilpasning og udvikling af produktion og merkedsfoering.

Beskrivelse af de naermere regler for ydelse af den investeringsstoette, der indfoeres som led i programmet.

3. For saa vidt angaar fornyelser:

a) analyse af virksomhedernes behov og de midler, som de i oejeblikket har til raadighed for at faa adgang til oplysninger om fornyelser og gennemfoere disse, samt vurdering af de offentlige udgifter i forbindelse hermed;

b) i forbindelse med de i artikel 4 omhandlede foranstaltninger: beskrivelse af de forskellige foranstaltninger, der skal sikre indhentning og formidling af oplysninger om fornyelser samt lette gennemfoerelsen heraf i mindre og mellemstore virksomheder.

4. For saa vidt angaar den risikovillige kapital:

a) i) oplysning om, hvilke organisationer der indskyder risikovillig kapital i mindre og mellemstore virksomheder, og hvilke betingelser der stilles for adgang til denne kapital;

ii) beskrivelse af bestaaende ordninger med henblik paa at tilskynde pengeinstitutter til at indskyde risikovillig kapital i mindre og mellemstore virksomheder samt opgoerelse over de nuvaerende offentlige udgifter i forbindelse med hver enkelt ordning;

b) i forbindelse med de i artikel 4 omhandlede foranstaltninger: beskrivelse af de paataenkte foranstaltninger med henblik paa at lette mindre og mellemstore virksomheders adgang til risikovillig kapital.

5. For saa vidt angaar stimulering af erhvervslivet: beskrivelse af de foranstaltninger, der taenkes gennemfoert som led i programmet.

6. For saa vidt angaar det saerlige program som helhed:

a) beskrivelse, saa vidt muligt med talangivelse, af maalsaetningerne for det saerlige program, isaer med hensyn til beskaeftigelsen;

b) beskrivelse af de igangvaerende eller kommende offentlige foranstaltninger, der skal gennemfoeres sideloebende med det saerlige program, og som skal bidrage til at forbedre beskaeftigelsessituationen i de i artikel 2 naevnte omraader, navnlig foranstaltninger vedroerende:

- stoette til produktionsfremmende investeringer,

- infrastrukturinvesteringer,

- stoette til erhvervsuddannelse, erhvervsmaessig genuddannelse og i givet fald til beskaeftigelse af unge og omplacering af arbejdstagere i tekstilindustrien;

denne beskrivelse skal ledsages af oplysninger om de nationale myndigheders hensigter for saa vidt angaar anvendelse af andre midler fra Faellesskabets fonde med strukturelt sigte;

c) angivelse af de offentlige udgifter i forbindelse med de i litra b) omhandlede foranstaltninger;

d) tidsplan for programmets gennemfoerelse;

e) overslag over de offentlige udgifter i forbindelse med ivaerksaettelsen af programmet med angivelse af den aarlige fordeling af disse udgifter for hver af de planlagte foranstaltninger;

f) organisationer, der har ansvaret for ivaerksaettelsen af programmet og de forskellige foranstaltninger;

g) de informationsforanstaltninger, der er planlagt med henblik paa at goere mulige stoetteberettigede og erhvervskredse opmaerksom paa de muligheder, som det saerlige program byder paa, og paa den rolle, som Faellesskabet spiller i denne henseende.