DA Den Europæiske Unions Tidende C 138/1

RÅDETS UDTALELSE

om Tjekkiets opdaterede konvergensprogram, 2009-2012

2010/C 138/01

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen og

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET DENNE UDTALELSE:

(1) Den 26. april 2010 gennemgik Rådet det opdaterede konvergensprogram for Tjekkiet, der dækker perioden 2009-2012.

(2) Den globale krise har haft store følger for den tjekkiske økonomi. Efter en treårsperiode med en vækst på over 6 % steg det reale BNP kun med 2,5 % i 2008 og faldt med 4 % i 2009 ifølge det opdaterede konvergensprogram. Økonomien blev især påvirket på handelsområdet, men også af indvirkningen på tilliden, de strammere kreditbetingelser og den reducerede tilstrømning af udenlandske investeringer. Myndighederne reagerede med fast hånd på krisen. Den tjekkiske nationalbank sænkede den offentlige rentesats fra 3,75 % medio 2008 til den nuværende sats på 1 %, og regeringen har udviklet og gennemført en omfattende pakke med finanspolitiske incitamenter i overensstemmelse med den europæiske økonomiske genopretningsplan til i alt 2,2 % af BNP i 2009. Den tjekkiske kronekurs faldt med omkring en femtedel i forhold til euroen fra medio juli 2008 til medio februar 2009 (men steg med omkring 14 % medio februar 2010). Her umiddelbart efter krisen lider den tjekkiske økonomi ikke under større makroøkonomiske sårbare elementer. Den største udfordring er at nedbringe det store strukturelle offentlige underskud, som blev anslået til at udgøre omkring 6 % af BNP i 2009, til et holdbart niveau. Derudover er det også vigtigt at sikre en hurtig tilpasning af arbejdsmarkedet til den økonomiske tilbagegang og gøre fremskridt hen imod langvarig konvergens. På baggrund af det forventede underskud for 2009 besluttede Rådet den 2. december 2009, at der foreligger et uforholdsmæssigt stort underskud, og fremsatte henstillinger om at nedbringe underskuddet til under 3 % af BNP senest i 2013.

(3) Selv om en stor del af det konstaterede fald i det reale BNP i forbindelse med krisen er konjunkturbestemt, er størrelsen af det potentielle output også blevet påvirket negativt. Desuden kan krisen påvirke den potentielle vækst på mellemlang sigt i kraft af lavere investeringer og stigende strukturel arbejdsløshed. Konsekvenserne af den økonomiske krise forværrer desuden den demografiske aldrings ugunstige virkninger på det potentielle output og de offentlige finansers holdbarhed. På denne baggrund er det vigtigt at fremskynde strukturreformerne for at støtte den potentielle vækst. For Tjekkiet er det især af stor betydning at gennemføre reformer, der tager sigte på at øge produktiviteten (forbedring af F&U og innovationen, erhvervsklimaet og konkurrencen) samt udbuddet af arbejdskraft og færdighedsniveauet.

(4) Ifølge fremskrivningerne i det makroøkonomiske scenario bag programmet bliver væksten i det reale BNP på 1,3 % i 2010, 2,6 % i 2011 og 3,8 % i 2012. Vurderet ud fra de foreliggende tal forekommer dette scenario plausibelt indtil 2011 og er i overensstemmelse med valuta- og kursforventningerne. Programmets fremskrivning af væksten i det reale BNP for 2012, dvs. en stigning i væksten til et niveau, der ligger over dens potentiale, forekommer en anelse overvurderet. Inflationen forventes at stige moderat i 2010, især på grund af forøgelser i de indirekte skatter og afgifter, og at forblive moderat i hele programperioden. Ifølge programmet vil situationen på arbejdsmarkedet blive forringet i 2010. Generelt forekommer fremskrivningerne for inflationen og arbejdsmarkedet plausible og stemmer overens med fremskrivningerne for væksten i det reale BNP.

(5) I programmet anslås det offentlige underskud til at ligge på 6,6 % af BNP i 2009. Den betydelige forringelse i forhold til et underskud på 2,1 % af BNP i 2008 afspejler i vid udstrækning krisens følger for de offentlige finanser, men skyldes også de omfattende stimulerende foranstaltninger, der udgør 2,2 % af BNP i 2009, og som regeringen vedtog i overensstemmelse med genopretningsplanen. De vigtigste foranstaltninger omfattede nedskæringer i de sociale bidrag, øgede offentlige investeringer i infrastruktur og finansiel støtte til virksomheder og beskæftigelse. Det er bemærkelsesværdigt, at de offentlige udgifter i 2009 steg mindre end planlagt i den foregående opdatering af konvergensprogrammet. Den strukturelle saldo (dvs. det konjunkturkorrigerede underskud eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger beregnet i overensstemmelse med den i fællesskab aftalte metode på grundlag af dataene i det opdaterede program) blev forringet med omkring 2 procentpoint af BNP i 2009. Ifølge programmet planlægger de tjekkiske myndigheder en konsolidering, som iværksættes fra 2010, og som i lyset af Tjekkiets store strukturelle underskud og den forventede forbedring af de økonomiske forhold er i overensstemmelse med Rådets exitstrategi.

(6) Ifølge programmet vil det offentlige underskud ligge på 5,3 % af BNP i 2010. Det vil være ensbetydende med en forbedring af den strukturelle saldo på 2 procentpoint af BNP, hvilket er mere, end Rådet anbefalede i december 2009 — idet henstillingen var at nå en gennemsnitlig årlig strukturel indsats på 1 % af BNP i perioden 2010-2013. I 2010 vil konsolideringen blive baseret på en forøgelse af indtægtskvoten på 1,5 procentpoint af BNP. De underliggende foranstaltninger omfatter stigninger i moms, punktafgifter og skatter på fast ejendom (ca. 0,8 % af BNP). Dette afspejler også en hurtig indstilling af de midlertidige nedskæringer i de sociale bidrag og en forhøjelse af socialsikringsloftet. Foranstaltninger på udgiftssiden omfatter nedskæringer i de sociale ydelser i forbindelse med sygdom og barselsorlov (ca. 0,1 % af BNP) og en uudnyttet mulighed for indeksregulering af pensioner (ca. 0,2 % af BNP).

(7) Hovedformålet med den mellemfristede budgetstrategi er at videreføre konsolideringen efter 2010 og reducere det offentlige underskud til under 3 % af BNP i 2013 i overensstemmelse med Rådets henstilling fra december. Ifølge programmet vil underskuddet falde fra 5,3 % af BNP i 2010 til henholdsvis 4,8 % og 4,2 % af BNP i 2011 og 2012. Trods det forventede økonomiske opsving vil forbedringen af den strukturelle saldo ske markant langsommere sammenlignet med 2010 og ikke overstige 0,6 procentpoint af BNP i perioden 2011-2012. Hovedparten af justeringen forventes at ske på udgiftssiden. Ifølge programmet vil halvdelen af udgiftsnedskæringerne bestå af driftsudgifter og den anden halvdel af obligatoriske udgifter, men disse oplysninger er ikke tilstrækkelig detaljerede til at vise, hvordan disse reduktioner vil blive gennemført. Foranstaltningerne på indtægtssiden er små, men mere specificerede, og omfatter højere socialsikringsbidrag og højere indkomstskat. For 2013 er der fastlagt et mål for det offentlige underskud i programmet (3 % af BNP), men det indeholder ingen præcisering af, hvordan dette mål skal nås (herunder underliggende vækstantagelser), hvorfor det ikke er muligt at vurdere den gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats for perioden 2010-2013. Ifølge myndighederne er Tjekkiets mellemfristede budgetmålsætning en offentlig saldo på — 1,0 % af BNP i strukturelle termer. På baggrund af de seneste fremskrivninger og gældsniveauet afspejler den mellemfristede budgetmålsætning pagtens målsætninger. Programmet indeholder dog ikke noget om, hvordan dette skal nås i programperioden.

(8) Budgetresultatet i 2010 kan vise sig at blive noget under programmets fremskrivninger. Indtægter fra moms og punktafgifter kan blive noget lavere end forventet på grund af et muligvis lavere privat forbrug. På udgiftssiden kan udgifterne stige på grund af udgiftstryk før parlamentsvalget. Usikkerheden med hensyn til de finanspolitiske målsætninger er større for programperiodens seneste år. Målet for udgifter i den nuværende opdatering for 2011 og 2012 understøttes ikke af konkrete foranstaltninger, hvilket gør det usikkert, om de vil blive nået, og indtægtsfremskrivningerne for 2012 er baseret på en positiv vækstantagelse for det reale BNP. Endelig indeholder programmet ikke oplysninger om, hvordan underskuddet vil blive nedbragt fra 4,2 % i 2012 til under 3 % af BNP i 2013.

(9) Den offentlige bruttogæld anslås til 35 % af BNP i 2009, hvilket er en stigning fra 30 % året før. Gældskvoten forventes at stige med yderligere 7 procentpoint i løbet af programperioden og nå op på 42 % af BNP i 2012, især drevet af det stadig relativt høje offentlige underskud. Gældskvoten udvikler sig sandsynligvis mindre positivt end forventet i programmet, især efter 2010, på baggrund af de risici, der er identificeret for budgetkonsolideringen, og som forværres af muligheden for en mindre positiv vækst i det reale BNP i 2012 end antaget i programmet. Den offentlige gældskvote vil dog fortsat ligge langt under tærsklen på 60 % af BNP i hele programperioden.

(10) Gældsprognosen på mellemlang sigt, ifølge hvilken BNP-væksten gradvis når op på de værdier, der var forventet før krisen, og skattetrykket vender tilbage til niveauet før krisen, og som også omfatter den forventede stigning i de aldersrelaterede udgifter, viser, at den budgetstrategi, som påtænkes i programmet, umiddelbart og uden yderligere ændringer i den førte politik vil stabilisere gældskvotienten nogle år, men at den ikke vil forhindre gælden i igen at vise en mindre stigende tendens frem til 2020.

(11) De langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring er klart større end EU-gennemsnittet, hvilket hovedsagelig skyldes en forholdsvis stor stigning i pensionsudgifterne opgjort som en andel af BNP i de kommende årtier. Budgetstillingen i 2009 som anslået i programmet forstærker de budgetmæssige virkninger af befolkningsaldringen for holdbarhedsgabet. Hvis der opnås primære overskud på mellemlang sigt, og navnlig hvis der gennemføres en yderligere reform af pensions- og sundhedssystemet med sigte på at dæmpe den fremtidige stigning i disse udgifter, vil dette bidrage til at reducere risiciene for de offentlige finansers holdbarhed, som i Kommissionens holdbarhedsrapport fra 2009 blev vurderet til at være høje. Der blev i januar 2010 nedsat en rådgivende ekspertgruppe under finansministeren og arbejds- og socialministeren med henblik på at udarbejde alternative forslag til en pensionsreform. Disse færdiggøres inden udgangen af maj 2010 og forelægges for den nye regering.

(12) Med hensyn til budgetprocedurer er udarbejdelsen af budgettet temmelig decentraliseret, men samtidig ikke styret af strenge finanspolitiske regler. I 2004 indførte Tjekkiet en mellemfristet budgetramme med årlige lofter over statens nominelle udgifter over tre år. Erfaringen viser, at lofterne tidligere er blevet revideret opad i flere omgange ud over de revisioner, der er tilladt i henhold til budgetbestemmelserne. De største svagheder i det nuværende system er begrænset mulighed for at håndhæve reglerne, begrænset efterfølgende tilsyn, at det er vanskeligt at anvende i praksis, og at processen kun kontrolleres i begrænset omfang fra offentlighedens side. Den 2. december 2009 henstillede Rådet til Tjekkiet at håndhæve de mellemfristede budgetrammer mere strengt og forbedre kontrollen med budgetgennemførelsen i årets løb for at forhindre, at udgifterne bliver større end fastsat i budgettet og de flerårige planer. Programmet indeholder ikke tilstrækkelige forslag i den retning. Der er dog gjort visse fremskridt med at forbedre den finanspolitiske styring. Den igangværende gennemførelse af store ændringer i skatteopkrævnings- og skatteforvaltningssystemerne samt et hurtigt skifte til et finansministerielt budgetforvaltningssystem vil bidrage til en mere effektiv styring af de offentlige finanser.

(13) Der er plads til at forbedre kvaliteten af de offentlige udgifter i Tjekkiet. Navnlig er udgifterne til F&U lavere end EU-gennemsnittet, og resultaterne af de offentlige udgifter på områder som sundhedsvæsen, uddannelse og offentlige indkøb kan forbedres. Derimod er der et relativt højt offentligt investeringsniveau i forhold til EU-gennemsnittet og de omkringliggende lande (i nærheden af 5 % af BNP i løbet af de sidste fire år). På indtægtssiden har de tjekkiske myndigheder gennemført flere reformer siden 2007 for at indføre et gradvist skifte fra direkte til indirekte beskatning. Der vil dog være behov for yderligere reformer af skatte- og ydelsessystemet for at øge incitamentet til at arbejde og mindske arbejdsløshedsfælderne. Desuden er det direkte beskatningssystem og skatteopkrævningssystemet for komplekse og kunne med fordel forenkles yderligere.

(14) Generelt er der overensstemmelse mellem programmets budgetstrategi og Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7. Underskudsmålet forekommer passende og understøttes af specifikke konsolideringsforanstaltninger. Fra og med 2011 er der muligvis i lyset af ovennævnte risici ikke fuldstændig overensstemmelse med Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7. Navnlig er konsolideringsplanerne for 2011 og 2012 behæftet med risici og ikke ambitiøse nok med en gennemsnitlig finanspolitisk tilpasning på 0,3 % af BNP årligt. Udgiftsmålene understøttes ikke af specifikke foranstaltninger, indtægtsfremskrivningerne for 2012 er baseret på positive makroøkonomiske antagelser, og der findes ingen detaljerede beskrivelser af, hvordan underskuddet vil blive reduceret fra 4,2 % af BNP i 2012 til 3 % i 2013. Der foreligger ingen oplysninger om en budgetstrategi for 2013. Den årlige finanspolitiske indsats i programperioden (2010-2012) udgør gennemsnitligt 0,8 %, hvilket er tæt på, men under det årlige gennemsnit på 1 %, som Rådet anbefaler. Efterlevelse af henstillingen og sikring af den anbefalede finanspolitiske indsats på gennemsnitligt 1 % vil kræve, at der gennemføres yderligere konsolideringsforanstaltninger i perioden 2011-2013.

(15) Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, har programmet visse mangler i de frivillige data (2). I Rådets henstillinger under artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009 opfordrede Rådet Tjekkiet til med henblik på at bringe underskudssituationen til ophør at gøre rede for de fremskridt, det gør med gennemførelsen af disse henstillinger, i et særskilt kapitel i dets opdateringer af konvergensprogrammerne. Tjekkiet har delvist overholdt denne henstilling.

Den generelle konklusion er, at Tjekkiets budgetstrategi for 2010 er passende og i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7. Den finanspolitiske strategi for de følgende år er ikke ambitiøs nok, og de finanspolitiske mål er behæftet med risici på både indtægts- og udgiftssiden. Navnlig understøttes udgiftsmålene ikke af specifikke foranstaltninger fra og med 2011, og de positive makroøkonomiske antagelser skaber en vis tvivl om indtægtsfremskrivningerne for 2012. Mens måldatoen for at nedbringe det offentlige underskud til under 3 % af BNP (2013) er i overensstemmelse med Rådets henstilling, er det ikke muligt at foretage en fuldstændig bedømmelse af budgetstrategien, da programmet ikke indeholder oplysninger om de konsolideringsforanstaltninger, der er nødvendige for at opnå den planlagte — betydelige — tilpasning i dette år. Flere oplysninger om den brede strategi, som understøtter korrektionen af det uforholdsmæssigt store underskud, især for 2013, ville derfor være velkomne. Med hensyn til de finanspolitiske rammer er der tydelige svagheder på flere områder, især med budgetprocedurerne og håndhævelsen af de mellemfristede budgetrammer. Desuden er de langsigtede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring klart større end EU-gennemsnittet, hvilket vækker bekymring for de offentlige finansers holdbarhed og understreger behovet for reformer inden for pensionssystemet og sundhedsvæsenet.

På baggrund af ovenstående vurdering og ligeledes i betragtning af henstillingen efter artikel 126 af 2. december 2009 og som følge af behovet for at sikre en holdbar konvergens opfordres Tjekkiet til

i) at sikre en konsekvent gennemførelse af 2010-budgettet og undgå udgiftsoverskridelser, i overensstemmelse med Rådets henstilling efter artikel 126, stk. 7, i forbindelse med budgetterne for 2011 og 2012 at gennemføre en bredere budgettilpasning end planlagt i programmet, og at gøre mere detaljeret rede for de foranstaltninger, der er nødvendige for at rette op på det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2013

ii) at forbedre budgetprocedurerne samt at sikre en mere konsekvent håndhævelse af og kontrol med de mellemfristede budgetmål og navnlig at undgå at revidere udgiftslofterne opad ud over de revisioner, der er tilladt i henhold til budgetbestemmelserne

iii) at gennemføre de nødvendige reformer for at forbedre de offentlige finansers langsigtede holdbarhed.

Tjekkiet opfordres også til i den næste opdatering af konvergensprogrammet at medtage mere omfattende oplysninger i det særskilte kapitel om de fremskridt, det gør for at bringe underskudssituationen til ophør, i overensstemmelse med Rådets henstillinger efter artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2008 2009 2010 2011 2012 Realt BNP (% ændring) KP feb. 2010 2,5 –4,0 1,3 2,6 3,8 KOM nov. 2009 2,5 –4,8 0,8 2,3 — KP okt. 2008 4,4 3,7 4,4 5,2 — HICP-inflation (%) KP feb. 2010 6,3 0,6 1,8 1,5 1,8 KOM nov. 2009 6,3 0,6 1,5 1,8 — KP okt. 2008 6,4 2,9 3,0 2,5 — Outputgab (3) (% af potentielt BNP) KP feb. 2010 4,8 –2,0 –2,9 –2,6 –1,1 KOM nov. 2009 (4) 5,6 –1,8 –2,9 –2,5 — KP okt. 2008 1,9 0,4 –0,4 –0,2 — Nettolångivning/låntagning i forhold til resten af verden (% af BNP) KP feb. 2010 –2,4 –0,2 1,0 0,2 0,6 KOM nov. 2009 –2,2 –1,5 –0,7 –0,4 — KP okt. 2008 –1,0 –0,5 0,4 1,2 — Offentlige indtægter (% af BNP) KP feb. 2010 40,9 39,0 40,5 40,8 40,5 KOM nov. 2009 40,9 40,3 41,0 40,9 — KP okt. 2008 41,0 40,6 39,6 39,0 — Offentlige udgifter (% af BNP) KP feb. 2010 43,0 45,5 45,8 45,6 44,7 KOM nov. 2009 43,0 46,9 46,5 46,6 — KP okt. 2008 42,2 42,2 41,1 40,2 — Offentlig saldo (% af BNP) KP feb. 2010 –2,1 –6,6 –5,3 –4,8 –4,2 KOM nov. 2009 –2,1 –6,6 –5,5 –5,7 — KP okt. 2008 –1,2 –1,6 –1,5 –1,2 — Primær saldo (% af BNP) KP feb. 2010 –1,0 –5,3 –3,5 –2,8 –2,0 KOM nov. 2009 –1,0 –5,2 –3,9 –4,1 — KP okt. 2008 0,0 –0,4 –0,4 –0,1 — Konjunkturkorrigeret saldo (3) (% af BNP) KP feb. 2010 –3,8 –5,9 –4,2 –3,8 –3,8 KOM nov. 2009 –4,1 –6,0 –4,5 –4,8 — KP okt. 2008 –2,0 –1,7 –1,4 –1,1 — Strukturel saldo (5) (% af BNP) KP feb. 2010 –3,7 –6,1 –4,1 –3,7 –3,5 KOM nov. 2009 –4,1 –6,3 –4,7 –4,9 — KP okt. 2008 –1,9 –1,7 –1,3 –1,1 n.a. Offentlig bruttogæld (% af BNP) KP feb. 2010 30,0 35,2 38,6 40,8 42,0 KOM nov. 2009 30,0 36,5 40,6 44,0 — KP okt. 2008 28,8 27,9 26,8 25,5 — Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.

(1) EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, findes på følgende websted: http://ec.europa.eu/economy_finance/sgp/index_da.htm

(2) Der er navnlig ikke givet oplysninger om de offentlige udgifter opdelt efter funktion og om likvide finansielle aktiver og om finansiel nettogæld.

(3) Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmet som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(4) Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 2,4 %, 2,0 %, 2,0 % og 2,2 % i perioden 2009-2012.

(5) Konjunkturkorrigeret saldo ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger repræsenterer 0,2 % af BNP i 2009, begge underskudsformindskende, og – 0,1 % i 2010 og 2011, underskudsforøgende i henhold til det seneste program og 0,3 % af BNP i 2009, 0,2 % af BNP i 2010 og 0,1 % af BNP i 2011, alle underskudsformindskende i henhold til Kommissionens tjenestegrenes prognose fra efteråret 2009.

Kilde:

Konvergensprogram (KP); Kommissionens tjenestegrenes prognoser fra efteråret (KOM); beregninger foretaget af Kommissionen.