STÅLPROGNOSE FOR FØRSTE HALVÅR AF 1999 OG HELE 1999 (1999/C 24/02) (EØS-relevant tekst)

INDLEDNING

De dårligere internationale konjunkturer påvirkede allerede EU's økonomi i 1998, men virkningerne bliver sandsynligvis mere mærkbare i 1999, idet udsigterne til faldende eksport vil påvirke investeringerne og dermed den interne efterspørgsel negativt.

Den økonomiske vækst i Unionen, der var mere markant i løbet af 1997 og i første halvår af 1998, ser derfor ud til at blive dæmpet betydeligt i 1999, hvilket blandt andet er grundlaget for industriaktiviteten og dermed forbruget af stål.

Den betydelige aktivitetsstigning i de vigtigste stålforbrugende sektorer indtil foråret 1998 lå til grund for den bemærkelsesværdige stigning i efterspørgslen, der i øvrigt medførte en opsigtsvækkende importstigning på et meget attraktivt EU-stålmarked.

Den gradvise forringelse af markedsvilkårene i årets løb, der var forårsaget af et overvældende og destabiliserende udbud udefra, medførte imidlertid et styrtdyk i stålpriserne.

Udsigterne til en forventet aktivitetsnedgang i de stålforbrugende sektorer i 1999 i forbindelse med den almindelige økonomiske tilbagegang giver derfor anledning til at formode, at der vil ske en afmatning i efterspørgslen efter stål på et EU-marked, der i mellemtiden i nogen grad har mistet sin tiltrækningskraft. Markedet vil imidlertid fortsat være udsat for presset fra det eksterne overkudsudbud, som der søges en afsætningsmulighed for, mens eksportmulighederne vil blive stadigt mindre.

Stillet over for en risiko for yderligere tilbagegang på stålmarkedet, både inden for EU og internationalt, og uden udsigter til en hurtig forbedring af situationen i de områder, der er hårdest ramt af krisen, opfordrer Kommissionen alle berørte parter til hver især at tilpasse sig de aktuelle realiteter på stålmarkedet med henblik på snarest muligt at genskabe stabiliteten på markedet.

Kommissionen vil på sin side sikre, at alle de involverede parter handler på en måde, der stemmer overens med reglerne for den internationale handel. Kommissionen minder om, at EU råder over handelspolitiske instrumenter, som kan benyttes i overensstemmelse med de multilaterale regler til at forsvare sig mod visse former for handelspraksis, der risikerer yderligere at forværre den allerede alvorlige situation på EU's stålmarked.

1. DEN ØKONOMISKE SITUATION I DEN EUROPÆISKE UNION

Det kraftige økonomiske opsving i Den Europæiske Union, der allerede blev observeret i 1997, har modstået den internationale afmatning. Hvis man således ser på BNP-stigningstakten i EU i 1998, der var på 2,9 % i Kommissionens efterårsprognose, kan der endda konstateres en let stigning på 0,1 % i forhold til det sidste skøn i foråret 1998.

Denne stigning skyldes i højere grad end forventet den interne efterspørgsel, der steg, da eksporten faldt og således kompenserede for de faldende eksportindtægter, der blev negative på grund af den internationale økonomiske afmatning.

Mens Kommissionens foregående skøn tydede på en øget vækst i 1999, viser prognosen fra efteråret imidlertid en aktivitetsnedgang. BNP-væksten i EU begrænses til 2,4 % i 1999, hvilket betyder en nedgang på et halvt procentpoint i forhold til den foregående prognose, der kan tilskrives de internationale begivenheder.

Der er imidlertid ingen tvivl om, de grundlæggende indenlandske betingelser fortsat vil være stabile. Udbudsvilkårene er nemlig fortrinlige, forrentningen af investeringerne bliver bedre, og rentesatser og inflation ligger på historisk lave niveauer. Udsigten til indførelse af euroen i begyndelsen af 1999 bidrager i øvrigt til at øge stabiliteten.

Til trods for disse gode grundlæggende betingelser vil en yderligere international afmatning ikke blot påvirke eksportindtægterne i 1999, men også den interne efterspørgsel og navnlig investeringerne som følge af en lavere eksportefterspørgsel.

Imidlertid forventes væksten i investeringerne at forblive høj og nå op på 4,6 %, og det private forbrug forventes at stige 2,5 % som følge af den høje tillid hos forbrugerne og den forbedrede situation på arbejdsmarkedet.

Inflationen vil fortsat være lav, og udviklingen bliver bedre i forhold til den foregående prognose, således at stigningstakten for 1999 kun bliver i størrelsesordenen 1,7 % for hele Unionen og 1,6 % for de elleve lande i eurozonen.

Væksten i beskæftigelsen er sket hurtigere i 1998 med en stigning på 1,2 % i stedet for de 0,8 %, der var forudsat i den foregående prognose. I 1999 falder væksten til 0,9 % eller en nedskrivning med 0,2 %. Udsigterne for arbejdsløsheden er ligeledes blevet bedre siden foråret, selv om faldet sker knap så hurtigt som stigningen i beskæftigelsen på grund af væksten i den erhvervsaktive befolkning. Arbejdsløsheden forventes nemlig at falde fra gennemsnitligt 10,9% i hele Unionen i 1996 til 10 % i 1998 og 9,5 % i 1999.

Underskuddet i den offentlige sektor vil fortsat blive mindre i de kommende år, men det vil gå langsommere efter de konsolideringsbestræbelser, medlemsstaterne har udfoldet med henblik på at opfylde kriterierne fra Maastricht. Det gennemsnitlige underskud i Unionen forventes at falde fra 2,3 % i 1997 til 1,8 % i 1998 og 1,4 % af BNP i 1999.

2. SITUATIONEN PÅ STÅLMARKEDET OG UDSIGTERNE FOR FREMTIDEN

2.1. PRODUKTIONEN AF RÅSTÅL

Efter den betydelige stigning (+ 8 %), der blev konstateret i 1997, er stålproduktionen i Unionen fortsat gået frem i de første seks måneder af 1998 og er i alt nået op på 84,5 mio. tons, dvs. + 6,5 % i forhold til stålproduktionen i samme halvår 1997.

Siden afslutningen af denne periode er EU's stålproduktion imidlertid gået gradvist tilbage og har i løbet af tredje kvartal af 1998 stabiliseret sig på niveauet for det foregående år, til trods for at der er konstateret fald på ca. 2,4 % i både august og september. De seneste hurtige statistikker viser et yderligere fald i EU's stålproduktion på 4 % i oktober og 5 % i november 1998.

Når man imidlertid tager i betragtning, at der dels har været en betydelig importstigning i første halvår af 1998 samt er betydeligt større lagre på nuværende tidspunkt, dels at der forventes et fald i den efterfølgende efterspørgsel eller et aktivitetsfald i de forbrugende sektorer, vil der sandsynligvis ske et stærkt fald i EU's stålproduktion den kommende måned.

En sådant scenario lader ane, at stålproduktionen i Unionen i slutningen af 1998 kan nå op på 162 mio. tons som anført i Kommissionens foregående prognose (1), hvilket bliver en stigning på blot 1,6 % i forhold til niveauet for 1997.

Den forventede aktivitetsudvikling i de stålforbrugende sektorer i 1999 medfører uden tvivl en stabilisering af stålefterspørgslen. På baggrund af eksportvanskelighederne på et særdeles uroligt verdensmarked og oven i købet et fald i importen forventes EU's stålproduktion at falde i forhold til produktionen i 1998.

For første halvår af 1999 vil EU's stålproduktion således ligge på omkring 80 mio. tons. Dette svarer til et fald på 5 % sammenlignet med det niveau, der blev nået i løbet af samme halvår i 1998. Takket være en let forbedring i forholdene på markedet i det andet halvår vil den samlede produktion for 1999 ligge på 157 mio. tons, hvilket vil sige 2,5 % under produktionen det foregående år.

Dette fald i produktionen bør imidlertid ikke give større problemer for virksomhederne, eftersom kapacitetsudnyttelsen stadig vil være tilfredsstillende i 1999.

Kommissionen vil ikke desto mindre gentage sin opfordring til alle operatører om at udvise forsigtighed, for både EU-markedet og verdensmarkedet står nu over for visse forstyrrelser i stålsamhandlen fremkaldt af krisen i Asien, og det sker på et tidspunkt, hvor der er stadigt tydeligere tegn på økonomisk tilbagegang og fald i stålforbruget de fleste steder i verden.

Tabellen i bilag 1, »Råstål - udbud og efterspørgsel«, giver dels et overblik over mængder og tendenser i forbrug, import/eksport, produktion og lagre af stål i Den Europæiske Union dels et skøn over den forventede udvikling i første halvår af 1999 og hele 1999.

2.2. UDSIGTERNE FOR FØRSTE HALVÅR AF 1999 OG FOR HELE 1999

Når alt kommer til alt, har de forværrede internationale konjunkturer ikke påvirket den økonomiske udvikling i Den Europæiske Union alt for meget i 1998, idet det fortrinlige vækstniveau hovedsageligt er betinget af forskellige interne faktorer.

Trods de gode grundlæggende betingelser forventes de mindre gunstige eksportudsigter som følge af de internationale begivenheder derimod at påvirke den økonomiske vækst i Unionen mere i 1999, og dermed påvirkes industriaktiviteten.

Den asiatiske krise forplantede sig hurtigt til andre geografiske områder, og de første tegn på, at den breder sig, viste sig i Unionen allerede i 1998, hvilket medførte faldende tillid hos industrivirksomhederne ved de første eksportvanskeligheder, til trods for at kapacitetsudnyttelsen var meget høj. Ifølge de seneste konjunkturundersøgelser ser disse begivenheder derimod endnu ikke ud til at have påvirket forbrugernes tillid i nævneværdig grad.

På møder den seneste tid har stålproducenter i Unionen gjort rede for den stigning uden fortilfælde, der er sket i EU-importen af stål, og som har forårsaget et generelt styrtdyk i priserne i andet halvår af 1998. Producenterne lagde i øvrigt ikke skjul på deres bekymring med hensyn til udsigterne for 1999 dels i betragtning af, at importen er høj, og lagrene stadig er store, dels under henvisning til at efterspørgslen efter stål forventes at falde. For så vidt angår importen, ønsker producenterne, at Kommissionen udviser en fast holdning over for diverse operatører fra tredjelande for at opnå en normalisering af deres handelsstrømme på EU-markedet.

Stålforhandlerne har bekræftet, hvor negative virkninger den massive EU-stålimport i 1998 har på priserne, og har samtidig på møder for nylig udtrykt en vis pessimisme over den forventede udvikling i 1999 på grund af det interne og internationale overkudsudbud, som hindrer en stigning i stålpriserne.

Den aktivitetsfremgang, man har kunnet observere indtil foråret 1998 inden for de fleste stålforbrugende sektorer, (hvoraf de vigtigste bliver analyseret nærmere her i prognosen), så klart ud til at være for nedadgående især i andet halvår. Herefter er der i første halvår af 1998 sket en afmatning af resultaterne både i bilindustrien og i maskin- og elektroindustrierne, mens der i byggesektoren er registreret en langsom forbedring gennem hele året.

I løbet af første halvår af 1999 vil aktiviteten i de stålforbrugende sektorer være nedadgående i forhold til den høje stigningstakt i den tilsvarende periode i 1998, men den vil senere stige, hvilket vil give sektorerne mulighed for at nå resultater for hele året, der kan sammenlignes med eller ligger let under resultaterne fra det foregående år.

Stålefterspørgslen vil således falde mere markant i løbet af første halvår og stabilisere sig på et tilfredsstillende niveau i løbet af andet halvår af 1999. Til trods for en forventet gradvis nedgang ventes der imidlertid fortsat en høj EU-stålimport, mens den hjemlige industris eksport vil stabilisere sig på 1998-niveauet.

Disse udsigter bør ikke betragtes som dramatiske, hvis alle de skitserede udviklingsforløb i det mindste ledsages af en gradvis prisstigning, som er nødvendig for at sikre EU-stålindustriens levedygtighed.

Tabellerne 2 og 2a i bilagene viser aktivitetsindikatorer for de vigtigste stålforbrugende sektorer i første halvår 1999 og i hele 1999. De data, der ligger til grund for disse indikatorer, stammer fra repræsentanter for de berørte brancheorganisationer i medlemsstaterne, som imidlertid ikke altid er enige med de skitserede tendenser. Disse indikatorer skal derfor tages med en vis forsigtighed.

2.2.1. Sektoren for primær forarbejdning af stål

Som helhed har industrien for primær forarbejdning af stål indtil første halvår af 1998 været inde i en periode med meget gunstige konjunkturer, der har været præget af meget mærkbare forbedringer i produktion og salg på EU-markedet og det internationale marked, hvilket har muliggjort en optimal kapacitetsudnyttelse og dermed en stigning i avancerne.

Straks ved begyndelsen af andet halvår af 1998 hørte det økonomiske opsving i denne sektor imidlertid hurtigt op dels på grund af aktivitetsnedgangen i visse stålforbrugende sektorer, dels fordi importen stabiliseredes på et meget højt niveau, mens eksportmulighederne blev stærkt indskrænket på et internationalt marked, der var destabiliseret af det store overskudsudbud.

I visse brancher inden for denne industri, såsom fremstilling af stålrør, skete afbrydelsen af den gunstige cyklus mere voldsomt end i andre. I brancher, der hovedsageligt er knyttet til bilindustrien, kan situationen derimod - selv over for en vis afmatning i efterspørgslen - siges at være tilstrækkeligt god, hvis man ser bort fra en markant tendens til prisfald.

Hvis disse tendenser holder sig i 1999, mens lagrene er større i forhold til den meget gunstige periode tidligere, kan man forudse en klar forværring af den aktuelle situation, navnlig for branchen for fremstilling af stålrør.

A. Fremstilling af stålrør

Markedet for stålrør i Unionen, der oplevede en meget gunstig udvikling i 1997 of frem til første halvår af 1998, blev udsat for en stærk tilbagegang hen imod slutningen af samme år efter en kort afmatningsperiode.

Såvel salgsvolumen som priser på stålrør er faldet siden i sommer, således at de bemærkelsesværdige resultater i første halvår af 1998 sandsynligvis vil blive opvejet af de dårlige resultater i årets sidste måneder.

Disse dybtgående ændringer på EU-markedet for rør er en direkte og indirekte følge af krisen i Sydøstasien, der parallelt har medført en importstigning og et meget mærkbart prisfald på de fleste produkter.

For alle stålrør vil resultaterne for 1998 imidlertid kvantitativt være sammenlignelige med resultaterne for 1997, hvilket indebærer en tilbagegang på omkring 10 % i løbet af andet halvår.

For sømløse rør vil det i bedste fald blive muligt at nå de samme resultater som i 1997, efter at tendensen vendte i andet halvår af 1998. Styrtdykket i efterspørgslen fra olie- og atomkraftsektorerne og manglen på nye anlægsprojekter for pipelines har imidlertid ført til en udtalt pessimisme i branchen med hensyn til udsigterne på kort sigt og har fremkaldt en afventende holdning hos forhandlerne.

Med undtagelse af bilsektoren, der stadig klarer sig godt, er der intet håb om en forbedring af markedsforholdene for disse produkter i løbet af 1999, der vil kunne ende med et fald i produktionen af sømløse rør på omkring 20 % dels fordi importen er meget høj, dels fordi der tabes eksportmarkeder som følge af sammenbruddet i oliesektoren og krisen i Sydøstasien.

Hvad angår små svejsede rør (D ≤ 406,4 mm) er det på grund af afmatningen i efterspørgslen i løbet af andet halvår af 1998 ikke muligt at opretholde salgsniveauet for 1997, da der er konstateret en beskeden fremgang i årets første halvår.

Såfremt den nedadgående tendens i efterspørgslen fortsætter i 1999, vil tilbagegangen på de samlede leverancer af små svejsede rør kunne ligge på mellem - 5 og - 10 % for hele året på grund af det lave niveau for både efterspørgsel og eksport, men især på grund af den betydelige stigning i importen af navnlig gasrør og hulprofileringsprodukter.

På markedet for store svejsede rør (D ≥ 406,4 mm), der ligeledes har mærket følgerne af nedgangen i den internationale handel i løbet af andet halvår af 1998, vil salgsvolumen for hele året lige overstige EU-industriens salg i 1997 takket være de gode resultater i første halvår. Det er derimod meget sandsynligt, at det forventede fald i salget i 1999 bliver meget voldsomt, eftersom der ikke er nye projekter, der kan give anledning til nye ordrer i Unionen.

B. Tråd- og stangtrækningsindustrierne

Aktiviteten i ståltrådtrækningsindustrien har været meget tilfredsstillende i løbet af første halvår af 1998 i hele Den Europæiske Union med undtagelse af Det Forenede Kongerige, idet der har været en samlet stigning i salget på 5-6 % i forhold til første halvår af 1997. Tid trods for den betydelige importstigning har priserne på trådtrukne produkter ligget stabilt i løbet af denne periode takket være den stabile efterspørgsel fra bil- og maskinindustrierne.

I løbet af andet halvår 1998 lå afmatningen i den interne efterspørgsel og især den meget klare eksportnedgang til grund for aktiviteten i EU's trådtrækningsindustri, hvis produktion og salg for hele året vil ligge 2-3 % over det foregående år.

Den nedadgående tendens i salg og priser, der blev konstateret i andet halvår af 1998, vil blive forstærket lidt i løbet af de første måneder af 1999 sammenlignet med de gode resultater i samme periode i 1998. Samlet vil 1999 imidlertid ende med en vis stabilisering i forhold til salgsvolumen det foregående år, idet der især mod slutningen af året ventes en forbedring.

Stangtrækningsindustrien er tæt knyttet til bilindustrien og kan derfor fremvise meget gode resultater for første halvår af 1998. Således burde selv det lette fald i efterspørgslen i årets andet halvår som følge af, at bilindustrien i Unionens forskellige medlemsstater udvikler sig forskelligt, ikke medføre en mærkbar nedgang i resultaterne for hele året, som branchen selv betragter som tilstrækkeligt gode og under alle omstændigheder bedre end sidste års.

Når man imidlertid tager højde for en vigende aktivitet hos bilfabrikanterne i de forskellige lande i løbet af 1999, vil stangtrækningsindustrien i EU umiddelbart mærke følgerne med en risiko for gradvis forværring af markedsforholdene for sine produkter og dermed en salgsnedgang i størrelsesordenen 2-4 % i forhold til 1998.

C. Koldvalsnings- og profileringssektoren

Koldvalsningsindustrien har haft et udmærket aktivitetsniveau i 1998, selv om der har tegnet sig en vis tendens mod normalisering hen imod slutningen af året. Samlet anslås stigningen i leverancerne af kolde profileringsprodukter for 1998 til ca. 10 % i forhold til salget det foregående år.

Denne udvikling er mere end bemærkelsesværdig, eftersom den giver en betydelig forbedring af de allerede flotte resultater i 1997.

Til trods for de lidet gunstige internationale konjunkturer har der mod enhver forventning i 1998 været en betydelig stigning i eksporten af kolde profileringsprodukter til tredjelande.

I øvrigt er importen til Den Europæiske Union, navnlig fra Rusland, steget betydeligt og har dækket en højere andel af EU-markedet.

Den normalisering i ordretilgangen, der var udsigt til efter sommeren 1998, vil imidlertid ikke få følger, eftersom koldvalsningsindustrien stadig har en glimrende kapacitetsudnyttelsesgrad.

Branchens eneste bekymring på nuværende tidspunkt er koncentreret om de faldende priser, der skyldes konkurrence fra importerede produkter og produkter af gennemskårne koldvalsede plader fra stålindustrien i EKSF.

Kvantitativt vil hverken produktion eller salg for denne industri adskille sig væsentligt fra det foregående års til trods for, at der blev konstateret en vis stigning i lagrene i slutningen af 1998.

Med hensyn til priser virker udsigterne dog mindre gunstige, navnlig på grund af den nedadgående tendens for gennemskåret båndstål.

På grund af sin stærke afhængighed af byggeindustrien i almindelighed har EU-industrien for brede profileringsprodukter ikke i 1998 haft samme stigning i salget som de øvrige industrigrene inden for primær forarbejdning af stål.

Således er resultaterne målt i volumen for første halvår af 1998 en anelse bedre end resultaterne for samme periode af 1997 især takket være en mere gunstig udvikling i efterspørgslen efter dørkplader sammenlignet med sandwichplader.

Den meget svage stigning i efterspørgslen fra byggesektoren har ikke medført nogen stigning i forbruget af brede profileringsprodukter i løbet af andet halvår af 1998, mens overskudsudbuddet har fremkaldt en øget konkurrence og et uundgåeligt prisfald bl.a. i forbindelse med substitutionsprodukter.

Branchens forventninger til udviklingen i 1999 er ikke særligt opmuntrende, for dels er tendensen til faldende priser vanskelig at vende, når der samtidig er overskudskapacitet, dels giver den svage efterspørgsel fra byggeindustrien heller ikke anledning til at tro, der kommer flere ordrer på brede profileringsprodukter. Denne industris salgsvolumen kommer således også i 1999 til at ligge på samme niveau som i de to foregående år.

For de lange profileringsprodukter har aktivitetsniveauet været relativt godt i 1998 med en anslået stigning i leveringer på + 5 eller 6 % i forhold til 1997.

Denne industri er normalt mere sårbar, men har imidlertid ikke stået over for en betydelig importstigning i 1998, således at priserne på dens produkter har ligget stabilt hele året.

Derimod vil overkapacitetssituationen inden for sektoren kunne udgøre en risikofaktor, der i længden vil kunne skade den stabilitet i de interne priser, man indtil nu har bevaret.

Forventningerne til 1999 er generelt ikke særligt gunstige. Branchen håber imidlertid at kunne nå op på et samlet salg, der i volumen kun ligger lidt under salget for 1998.

Industriens bestræbelser er hovedsageligt koncentreret om at forbedre strukturerne med henblik på at opnå en større diversificering, således at den i fremtiden i højere grad kan levere til bil- og maskinindustrierne i stedet for byggeindustrien.

2.2.2. Konjunkturerne i byggesektoren

Det øgede økonomiske opsving i Unionen i 1997 og 1998 har efterhånden haft sine positive virkninger selv i byggeindustrien, hvor resultatet af den samlede aktivitet bliver en ret beskeden gennemsnitlig stigning i volumen i 1998 efter fem år i træk med dyb recession.

I 1999 vil næsten alle lande i Den Europæiske Union, inklusive Tyskland, for første gang i flere år opleve en samlet set positiv udvikling i byggesektoren, mens sektoren i Danmark som den eneste stadig vil stå i en vanskelig situation.

Ikke desto mindre vil tegnene på opsving i byggesektoren give sig udslag i en gennemsnitsudvikling, der er langt mere afdæmpet end i de øvrige brancher i EU-økonomien, idet den for 1998 anslås til + 1 % og for 1999 til 0,9 %.

Denne sammenhæng viser imidlertid, at undersektorer, der er afhængige af offentlig finansiering endnu skal vente, inden de kan fremvise mere betydelige vækstrater. Derfor betragtes modeller med offentlige-private partnerskaber stadigt oftere som en mulighed, selv ved finansiering af mindre omfattende infrastrukturprojekter.

På boligområdet har den seneste udvikling afsløret store forskelle i Unionen fra den ene medlemsstat til den anden. Dette skyldes forbedringen i beskæftigelsesforholdene i hvert land og faldet i renten på prioritetslån.

Således har vi i 1998 oplevet en klar fremgang i det nye boligbyggeri i Sverige, Spanien, Irland og i Portugal som følge af en stigning i den private efterspørgsel, mens den private efterspørgsel i Det Forenede Kongerige kun har medført en vækst i denne undersektor på under 2 %. I Frankrig er det øgede antal byggetilladelser ikke blevet fulgt af samme tendens, når det gælder indledning af selve byggearbejdet. I Italien har reglerne om skattefradrag for renoverings- og vedligeholdelsesarbejde lagt en dæmper på opførelsen af nye boliger, og i Tyskland vil udviklingen for sektoren som helhed fortsat være negativ.

I 1999 vil den forventede tilbagegang i Det Forenede Kongerige på dette område være årsag til det jævne resultat for landene i Unionen, der trods alt kan blive positivt målt i volumen, anslået 1 %, eftersom den meget stærkt opadgående tendens for denne undersektor i Sverige og Portugal fastholdes, og der tegner sig et opsving i andre lande.

Takket være det gunstige økonomiske klima i Unionen har erhvervsbyggeriet generelt draget mere fordel af den private aktivitet end af den offentlige i 1998 undtagen i Italien, hvor de offentlige investeringer er steget betydeligt. Imidlertid er de gode resultater på dette område i Italien, Spanien, Nederlandene, Belgien og Irland blevet modvirket af de negative resultater i Tyskland, mens denne undersektor i Frankrig nærmest har været svag til trods for en gradvis fremgang i løbet af året.

Udsigterne for 1999 tegner generelt gunstigt, for der ser ud til at blive en vis forbedring selv i Tyskland, og i Frankrig vil virksomhedernes behov bidrage til opsvinget i erhvervsbyggeriet og således kompensere for de manglende investeringer fra det offentlige.

Selv på anlægsområdet har udviklingen i 1998 været særdeles forskellig fra land til land i Unionen. Selv om Tyskland, Det Forenede Kongerige og Danmark stadig vil få negative resultater på grund af lave offentlige investeringer, vil fremgangen i blandt andet Italien, Spanien og Frankrig bidrage til at sikre stabiliseringen i denne aktivitet på EU-plan.

I 1999 vil anlægsarbejdet stabiliseres på 1998-niveau, eftersom der ikke er store nye infrastrukturprojekter og i betragtning af medlemsstaternes vanskeligheder med at øge de offentlige udgifter på dette område.

2.2.3. Bilindustrien

Bilefterspørgslen i Unionen, der siden 1994 har været i god fremgang, fulgte indtil 1997 en opadgående tendens, idet der blev indregistreret et bemærkelsesværdigt antal nye biler, anslået + 4,5 % i årsgennemsnit over hele perioden.

Siden begyndelsen af 1998 er antallet af bilregistreringer i Unionen hver måned steget markant, og for de første ti måneder af året viser de samlede resultater en fremgang på 6,5 %.

EU-markedet består imidlertid af en mosaik af 15 lande, der har hver deres særlige forhold, selv om de skal følge de samme økonomiske regler, og disse indregistreringer er derfor udtryk for tendenser, der undertiden er meget forskellige fra land til land.

Således ser man en stigning på over 15 % i antallet af bilregistreringer i Spanien i løbet af de første ti måneder af 1998 som følge af fremmende foranstaltninger, der endnu er gældende, hvorimod der i Italien er et fald i indregistreringerne på 0,5 % i samme periode med et voldsomt fald i løbet af de sidste måneder, fordi lignende foranstaltninger udløb i juli 1998. På samme måde er der registreret stigninger på 12 til 19 % i forskellige andre medlemsstater som for eksempel Frankrig, Nederlandene, Irland, Finland osv., mens stigningerne i Tyskland og Det Forenede Kongerige lå på under 5 %. På meget kort sigt bør bilmarkedet i EU fortsat udvikle sig gunstigt, idet der for 1998 formentlig vil kunne registreres en historisk rekord målt i volumen med en samlet stigning i indregistreringer på ca. 4 % i forhold til resultatet for 1997.

Bilproduktionen i EU har draget fordel af den meget gunstige udvikling i efterspørgslen inden for Unionen, og når man tager de gode eksporttal i betragtning, vil industrien ligeledes slå en ny rekord i 1998 og komme langt over de 15 millioner enheder.

Til trods for et anslået fald på 4 % af nye bilregistreringer på EU-markedet i 1999, der blandt andet skyldes det forventede fald på det italienske marked, vil antallet af registreringer ikke desto mindre være det tredjehøjeste nogensinde efter 1998 og 1992. Langt større usikkerhed hersker der imidlertid om tendensen for eksport af biler fra EU til et verdensmarked, der er præget af forstyrrelser på grund af den asiatiske krise og af virksomhedsflytninger.

2.3. UDSIGTERNE FOR IMPORT OG EKSPORT AF JERN- OG STÅLPRODUKTER

2.3.1. Statistikker over EU's stålhandel med tredjelande

Nogle medlemsstater fremsender fortsat de statistiske oplysninger om deres stålhandel med tredjelande med nogen forsinkelse, hvilket gør de kvantitative skøn og tendensprognoser meget usikre. Dette er yderst beklageligt på nuværende tidspunkt, hvor der kan konstateres visse forstyrrelser i den internationale stålhandel, uden at det er muligt at få en forståelse af omfanget i tide.

I det øjeblik, hvor denne prognose skrives, dækker de foreliggende statistikker for alle lande i EU de første otte måneder af 1998 og viser dybtgående ændringer med hensyn til både import og eksport af stål mellem EU og tredjelande.

Det fremgår således af disse oplysninger, at Unionens stålimport er steget stærkt, og stigningen for første halvår af 1998 har været i størrelsesordenen 66 % i forhold til niveauet i de første seks måneder af 1997. I volumen udgør importen omkring 95 % af EU's samlede stålimport i 1996.

En nærmere analyse af statistikkerne for denne periode af 1998 viser i øvrigt, at Unionens stålimport fra Asien er steget betydeligt, og for markederne i visse medlemsstater som Italien, Det Forenede Kongerige, Benelux-landene osv. udgør denne import den vigtigste eksterne forsyningskilde.

Dette efterlader ikke den mindste tvivl om fænomenets omfang og den direkte virkning heraf på EU-markedet som helhed, og det voldsomme prisfald har ikke ladet vente på sig.

I den periode, det drejer sig om, er EU's ståleksport derimod faldet med omkring 17 % i forhold til eksporten i første halvår af 1997, hvilket således bekræfter, at den nedadgående tendens forstærkes. De samlede virkninger af den betydelige stigning i importen og den mærkbare tilbagegang i ståleksporten har vendt op og ned på EU's stålmarked, der altid tidligere har haft overskud, og som nu for første gang i historien er kommet ud med et underskud for det første halvår af 1998.

Den jævnt vigende efterspørgsel i indeværende år og de større lagre i alle led af den økonomiske kæde burde imidlertid føre til et gradvist fald i stigningstakten for importen på kort sigt, når man i øvrigt tager højde for, at situationen for de interne priser fremover vil være kritisk.

Selv om der forventes en nedgang i importen i løbet af sidste halvår af 1998, forventes importen imidlertid at stige med ca. 50 % set over hele året, mens resultatet for eksporten over hele året bliver en tilbagegang i størrelsesordenen 20 % i forhold til 1997, hvis den nedadgående tendens holder.

Når man tager højde for følgerne af krisen forskellige steder i verden for EU's økonomi og navnlig for konjunkturerne i al almindelighed, vil Unionens stålimport kunne stabiliseres på et ret højt niveau i løbet af første halvår af 1999, om end det bliver lidt lavere end i 1998. Eksporten fra EU vil derimod kunne stabiliseres på samme volumen som i samme periode 1998.

For 1999 som helhed vil EU's stålimport imidlertid falde ca. 20 %, mens eksporten stabiliseres.

Dette scenario viser, hvor kritisk en situation forstyrrelserne i den internationale stålhandel kan risikere at udløse. Disse forstyrrelser blev oprindelig forårsaget af krisen i Sydøstasien, som derefter bredte sig til andre lande.

I denne sammenhæng kan Kommissionen kun endnu en gang gentage sin opfordring til alle operatører på EU's stålmarked om hver især at indtage en ansvarlig holdning under hensyntagen til de mindskede muligheder i forhold til tidligere.

Dette er nødvendigt for at undgå en yderligere tilbagegang på markedet og med det formål at medvirke mest muligt til snarest at få genskabt en bedre stabilitet på længere sigt.

Kommissionen vil på sin side sikre, at alle de involverede parter handler på en måde, der stemmer overens med reglerne for den internationale handel. Kommissionen minder om, at EU råder over handelspolitiske instrumenter, som kan benyttes i overensstemmelse med de multilaterale regler til at forsvare sig mod visse former for handelspraksis, der risikerer yderligere at forværre den allerede alvorlige situation på EU's stålmarked.

2.3.2. Verdensøkonomien i 1999

Forværringen af kriserne i Asien og Rusland samt risikoen for, at krisen breder sig til de latinamerikanske landes økonomier, har i en vis grad påvirket de internationale konjunkturer, idet der er sket en almindelig nedskrivning af de økonomiske udviklingstendenser. Dette har medført, at væksten i verden ifølge de seneste skøn kun vil stige 2,5 % i 1999 mod anslået 4 % for et år siden.

Udsigterne til en mere afdæmpet vækst i verdensøkonomien for 1999 skyldes de tydelige vanskeligheder med at stabilisere økonomien i Asien og Rusland. Disse opvejes dog af opsvinget i Europa, der er kommet efter nogle års stilstand, og af det økonomiske aktivitetsniveau i USA, der imidlertid ser ud til at være på vej ned i forhold til den bemærkelsesværdige vækst i de sidste fem år.

I dette internationale, økonomiske panorama vil Europa, og især de elleve lande i eurozonen, være det vigtigste centrum for vækst, idet den amerikanske ekspansion er i tilbagegang på grund af den ventede afmatning. Landene i Latinamerika, der står over for et voksende underskud over for udlandet, vil opleve en nedgang i den økonomiske aktivitet, mens de asiatiske økonomier kun gradvist vil rette sig, og der vil stadig være problemer med at få stabiliseret den russiske økonomi.

På verdensstålmarkedet antyder disse økonomiske udsigter en ganske svag stigning i forbruget i 1999, mens produktionen vil kunne stabilisere sig på 1998-niveauet, når der tages højde for de forskellige udviklingstendenser i Europa og Asien og især for, at der tages ny kapacitet i brug i visse regioner med stålunderskud.

Den internationale stålhandel vil derimod fortsat være negativt påvirket af et stort overskudsudbud, og i tilfælde af protektionistisk adfærd vil producenterne i deres søgen efter afsætningsmuligheder kunne omlede dette udbud mod andre og mere åbne markeder.

2.3.2.1. USA

Afmatningen i den amerikanske økonomi, der stadig har været begrænset i 1998, ser ud til at blive stærkere og kun give mulighed for en vækst på ca. 2 % i 1999, støttet af investeringerne, som der fortsat vil være gang i. Forbedringen i den amerikanske industris konkurrenceevne vil fremme eksporten, der således kan medvirke til i fremtiden at mindske landets handelsbalanceunderskud, der nåede en historisk rekord i 1998.

Tilliden hos både industrien og forbrugerne er gradvist faldet på grund af problemerne i vækstlandene og den ventede økonomiske afmatning, og man må derfor vente, at stålforbruget i USA går lidt ned i 1999 efter seks års bemærkelsesværdig stigning. Den amerikanske stålproduktion vil derimod stige, eftersom der sættes ny produktionskapacitet i drift, der således bidrager til at mindske landets underskud med hensyn til stålprodukter.

Der vil fortsat i 1999 være et stærkt pres fra stålimporten på det amerikanske marked til trods for alle de handelsmæssige forsvarsforanstaltninger, der træffes og/eller er planlagt over for en del af det eksterne udbud.

2.3.2.2. Japan

Den japanske økonomi vil kunne registrere et beskedent opsving i 1999 med en vækst på 0,5 % efter den periode med dyb recession, der har præget 1998. Den genopretningsplan, den japanske regering har annonceret, bygger blandt andet på en kapitalindsprøjtning til banksektoren og betydelige skattelettelser, og den vil således bidrage til at vende konjunkturerne i landet og genskabe tilliden i erhvervslivet. I øvrigt vil den japanske eksport til visse asiatiske markeder stige, mens eksporten til USA vil falde mærkbart.

Den japanske stålproduktion faldt betydeligt i 1998 og vil kunne stige med 3-5 %. Parallelt hermed vil man opleve en stigning i det interne forbrug og en lidt mere positiv udvikling i efterspørgslen fra landene i Japans indflydelsesområde. Man kan derfor formode, at der vil være mindre japansk stål på det amerikanske marked og EU-markedet.

2.3.2.3. Kina og Sydøstasien

Opsvinget i de kriseramte asiatiske økonomier vil kun ske gradvist. Efter atter at have fået konkurrenceevnen op på et flot niveau som følge af en stribe af devalueringer vil den hjemlige økonomi således i betydelig grad bidrage til det almindelige økonomiske opsving gennem en stærk fremgang i eksportaktiviteterne.

Visse investeringer i ny produktionskapacitet i stålindustrien er tidligere blevet udskudt, og den nye kapacitet ventes ikke at blive sat i drift før slutningen af 1999. Derfor vil den hjemlige stålproduktion kun stige med 1,5 % i 1999, mens man venter en stigning i forbruget på omkring 2 %. Landene i regionen vil således fortsat have et stålunderskud med undtagelse af Sydkorea, der med sin omfattende stålindustri har overskud.

Kina er i kraft af sin størrelse relativt godt beskyttet mod krisen udefra og ser ud til at modstå den økonomiske recession i de asiatiske lande. Den kinesiske økonomi nyder nemlig fortsat godt af de kontrol- og moderniseringsforanstaltninger, regeringen har iværksat, og konjunkturerne i landet er stadig gunstige med en vækstrate på omkring 6 % i 1998, selv om den dog ser ud til at falde i 1999.

I 1999 vil investeringerne i blandt andet infrastrukturer og i maskinindustrien blive øget, mens eksporten fortsat bliver straffet af den stadigt stærke konkurrence fra landene i regionen, der har devalueret deres valuta.

Investeringerne vil medføre en stigende stålefterspørgsel, der imidlertid vil blive dækket af en tilsvarende stigning i den hjemlige produktion, så landets stålunderskud vil være uforandret.

2.3.2.4. Latinamerika

Landene i Latinamerika vil i 1998 registrere en samlet vækst på lidt under 3 %, der ser ud til at gå ned i 1999. Den brasilianske regerings kriseplan, der skal begrænse de offentlige udgifter og øge skattetrykket, vil give grobund for den største økonomiske vækst i denne region, når den træder i kraft.

Der forventes en let stigning i stålforbruget i 1999, men overskudsudbuddet i regionen vil ligge omkring 8 mio. tons, da der også sker en let stigning i produktionen.

2.3.2.5. De central- og østeuropæiske lande og SNG-republikkerne

I de fleste lande i Central- og Østeuropa (CØE) fortsætter den økonomiske genopretning, der blev iværksat i 1994. Væksten udvikler sig forskelligt fra land til land, men som helhed er fremgangen helt igennem positiv.

De lokale stålmarkeder oplever alle en gunstig udvikling i efterspørgslen, der ofte ledsages af parallelle stigninger i den hjemlige produktion, hvilket giver et næsten uændret overskud af stålprodukter, der må og skal afsættes.

Det øgede stålforbrug i denne region giver sig i øvrigt udslag i en øget EU-eksport af stålprodukter med en højere værditilvækst. Dette hindrer ikke, at EU-markedet er og bliver et fordelagtigt marked for afsætning af disse landes overskudsudbud, der udgør omkring 40 % af deres produktion.

Den økonomiske genrejsning, der var udsigt til i Rusland, blev pludselig afbrudt, efter at børskrisen havde ført til et kraftigt fald i rublen i løbet af 1998. Den økonomiske krise i Rusland, der ikke vil finde en hurtig løsning, fremkaldte en yderligere stigning i ståloverskuddet, som vil styrke landets stilling som verdens førende eksportør.

Selv om der forventes et fald i produktionen i 1999, vil forbruget af stål falde endnu mere, så de eksterne afsætningsmuligheder vil være den eneste overlevelseschance for en stålindustri, der allerede er i vanskeligheder.

2.4. PRISUDVIKLINGEN

Faldet i stålefterspørgslen, først i Sydøstasien og derefter i andre regioner, førte meget hurtigt til et udbudsoverskud på verdensmarkedet og til store forstyrrelser i den internationale samhandel.

På verdensmarkedet faldt priserne i løbet af første halvdel af 1998. På mindre end et år faldt prisen på flade produkter således ca. 25 % og på lange produkter mellem 15 % og 30 %. Priserne på varmvalsede coils og koldvalset plade er i øjeblikket de laveste, man har set i de sidste ti år.

Nordamerika og Europa er på grund af deres dynamiske økonomi og interne prisniveauer hurtigt blevet højtprioriterede mål for eksport af billige produkter fra fjernereliggende lande. Under disse betingelser og til trods for det høje forbrug er situationen på EU-stålmarkedet i løbet af nogle måneder blevet ændret fra balance mellem udbud og efterspørgsel til alvorlig ubalance, der er skæbnesvanger for prisstabiliteten.

Således er priserne på varmvalsede coils på EU-markedet styrtdykket med næsten 25 % i løbet af det sidste halve år. Kun for overtrukkede produkter har det været muligt at begrænse prisernes generelle nedadgående tendens takket være den stærke efterspørgsel fra især bilindustrien.

Hvad lange produkter angår, ligger prisfaldet det sidste halve år på ca. 15 % for lette lange produkter (rundt betonstål, valstråd og handelsstål) og på 10 % for stålbjælker.

Stålpriserne i Den Europæiske Union har endnu ikke nået lavpunktet fra begyndelsen af 1993, men de er ikke desto mindre hurtigt kommet tæt på det, og den aktuelle økonomiske situation i verden giver næppe håb om i de kommende måneder eventuelt at få vendt denne tendens. Kun en nedjustering af udbuddet i forhold til de nye lavere behov på verdensmarkedet vil gøre det muligt at etablere en ny og varig balance på EU's stålmarked.

2.5. TENDENSERNE FOR DE ENKELTE PRODUKTER

Flade produkter

- Varmvalsede coils

På grund af situationen i Asien er markedet for varmvalsede coils i betydelig tilbagegang. Den voldsomme importstigning og den høje interne produktion har nemlig medført et udbudsoverskud på EU-markedet, der har fremkaldt et styrtdyk i priserne og en gradvis forøgelse af forhandlernes lagre. I øvrigt har en vis afventende holdning hos køberne medført en ret markant nedgang i ordrerne til EU-industrien allerede fra andet halvår af 1998.

Når man ser på den internationale handel med coils, er verdensmarkedet præget af mange forstyrrelser, og den amerikanske dollars nuværende svaghed bidrager til, at en større del af overskudsudbuddet omdirigeres til EU-markedet og desuden bremser eksporten af coils fra EU.

- Koldvalset plade

Selv om efterspørgslen holder sig stabil, er der også for koldvalset plade et stærkt prispres. Den destabiliserende import fra visse tredjelande stiger, så markedssituationen for disse produkter bliver stadigt mere vanskelig, og dertil kommer, at store opkøbere og steel service centres indtager en afventende holdning, og slutbrugerne venter med at afgive deres ordrer.

- Overtrukket plade

Krisen i Sydøstasien har skabt et lokalt forbrugsunderskud for alle overtrukne produkter. Denne situation har medført betydelige leveringsstrømme fra Asien til de nordamerikanske og europæiske markeder.

Når man ser på overtrukket plade, er varmgalvaniserede plader hårdest ramt, idet stigningen i importen sker samtidig med, at der sættes ny produktionskapacitet i drift.

Elektroforzinket plade til blandt andet bilindustrien, der i en lang periode har været særdeles dynamisk, er derimod langt mindre ramt af importen. Derfor er efterspørgslen høj, og priserne ligger stabilt på dette område i øjeblikket.

- Kvartoplade

Efterspørgslen på EU-markedet er relativt tilfredsstillende. Der er stor efterspørgsel fra sektoren for svejsede rør med en stor diameter, fra skibsværftsindustrien og fra maskinindustrien, selv om der hersker alvorlig tvivl om den fremtidige udvikling i efterspørgslen efter disse produkter. Situationen er anderledes hos de store lagerførende forhandlere, hvis lagre er særligt store som følge af massiv import fra tredjelande. Presset på markedet som følge af overskudsudbuddet fører helt naturligt til et prisfald og får slutbrugerne til at udskyde ordreafgivningen i forventning om endnu lavere priser.

Lange produkter

- Svære profiler og stålbjælker

Efterspørgslen efter stålbjælker på det europæiske marked er steget i 1998, og den positive tendens vil fortsætte i begyndelsen af 1999. Allerede i første kvartal af 1998 begyndte udtømningen af lagrene, og lagersituationen er nu tilfredsstillende. Til trods for denne relativt gode situation har den gradvise afmatning i eksporten og stigning i importen ført til, at tendensen for priserne er vendt allerede midt i året. Muligheden for, at det amerikanske marked lukker som følge af antidumpingforanstaltninger, risikerer at forstærke dette fænomen i begyndelsen af 1999.

- Valstråd

Efterspørgslen efter valstråd til svejsede måtter stagnerer på grund af den lave aktivitet i byggesektoren. Det lykkedes ikke med de produktionsstandsninger, der blev foretaget i løbet af sommeren, at få nedbragt lagrene til det niveau, man havde håbet. Verdensmarkedssituationen blev nemlig forværret i løbet af samme periode, idet der både skete en nedgang i eksporten og en stigning i importen. Forbruget af disse produkter er normalt ikke særlig stort i vinterperioden, og da vinteren står for døren, ventes der ikke en forbedring for dette marked før om flere måneder.

For højkvalitetsstål giver situationen anledning til mindre bekymring på grund af den høje efterspørgsel fra stålforbrugende sektorer som maskin- eller bilindustrien. Der har imidlertid i nogle uger været et fald i ordretilgangen på grund af store lagre og faldende aktivitet hos nogle brugere.

- Rundt betonstål

Globalt har der ikke været noget væsentligt fald i den interne efterspørgsel i løbet af 1998, men den faldende eksport og presset fra importen har ikke desto mindre destabiliseret det europæiske marked for rundt betonstål. Til trods for at både skrotpriserne og produktionsomkostningerne er faldet stærkt, er disse produkters rentabilitet faldet meget for de europæiske producenter.

- Handelsstål

Til trods for en stabil efterspørgsel, et stigende forbrug og ikke særligt store lagre som følge af produktionsstandsningen i løbet af sommerperioden er priserne på handelsstål faldet her i slutningen af året, og de følger således tendensen for de øvrige stålprodukter. Selv højkvalitetsstål er ramt af dette fænomen blandt andet på grund af den svage dollar og de faldende skrotpriser.

2.6. RÅSTÅLSBALANCE FOR FØRSTE HALVÅR AF 1999 OG FOR HELE 1999

Der var et stærkt opsving i Fællesskabets økonomi i hele 1997 og i en god del af 1998, og økonomien forsvarede sig ganske godt mod spredningen af den asiatiske og russiske krise.

Imidlertid vil de negative følger af det dårligere internationale klima i højere grad påvirke den økonomiske vækst i Unionen i 1999 og gradvist medføre en tilbagegang i industriaktiviteten blandt andet på grund af de mindre gunstige eksportudsigter for de fleste eksterne markeder.

De negative følger af de internationale begivenheder gjorde sig imidlertid allerede gældende på EU's stålmarked i begyndelsen af 1998 både ved en bemærkelsesværdig stigning i importen og et betydeligt fald i eksporten samt ved et voldsomt dyk i priserne.

Udviklingen i stålefterspørgslen var meget positiv indtil efteråret 1998, men har siden vist tegn på afmatning, der vil blive mere tydelig navnlig i løbet af første halvdel af 1999, idet der ventes et lavere aktivitetsniveau i de forbrugende sektorer.

Styrtdykket i priserne har gjort EU-stålmarkedet mindre attraktivt, og det vil i 1999 være udsat for et mindre importpres. Den lavere eksport sammenlignet med tidligere samt nødvendigheden af at afbalancere lagrene vil danne grundlag for udviklingen i stålproduktionen. Denne skal sættes i forhold til en efterspørgsel, der dog vil stabiliseres i løbet af året, efter at der gradvist igen er kommet gang i aktiviteten i de forbrugende sektorer.

Under hensyntagen til disse tendenser og som anført i tabel 1 »Råstål - udbud og efterspørgsel« vil det reelle stålforbrug i løbet af første halvår af 1999 komme op på 81 mio. tons eller 4 % under det fine resultat for den tilsvarende periode i 1998. Når man tager højde for et forventet fald i lagrene for at tilpasse dem til efterspørgslen, vil det skønnede forbrug komme op på 79 mio. tons, hvilket udgør et mere mærkbart fald i forhold til det reelle forbrug. Når man desuden indregner det ventede fald i stålimporten på et EU-marked, der er langt mindre dynamisk end i løbet af første halvår af 1998, samt en svag forventet fremgang i EU-eksporten, vil balanceproduktionen ligge på 80 mio. tons svarende til et fald på 5,3 % sammenlignet med det historiske resultat fra første halvår af 1998.

En gradvis forbedring, der kan ske i løbet af året, giver anledning til at antage, at det reelle stålforbrug for hele 1999 vil stabilisere sig på niveauet fra året før, nemlig 159 mio. tons. Det er imidlertid nødvendigt at få tilpasset lagrene igen for at sikre en balance, især i første halvår af 1999, og det skønnede forbrug vil derfor blive på 157 mio. tons, hvilket udgør et fald på 3,1 % i forhold til det flotte niveau det foregående år. På grundlag af det gradvise fald i importen og den forventede stabilisering i eksporten kan balanceproduktionen anslås til 157 mio. tons svarende til et fald på 3,1 % i forhold til rekordproduktionen i 1998.

3. RÅMATERIALER

3.1. SKROT

Forværringen i den vanskelige situation på det internationale stålmarked i løbet af 1998 har medført et konstant fald i efterspørgslen efter skrot og dermed et gradvist fald i priserne på dette råmateriale.

Selv på EU-markedet og det amerikanske marked har skrotpriserne været stadigt faldende blandt andet på grund af de hjemlige industriers behov for at begrænse stålproduktionen med henblik på at bremse faldet i priserne på stålprodukter.

I øvrigt er stållagrene for tiden ret store og i betragtning af den forventede nedgang i efterspørgslen i 1999, vil der fortsat være en faldende tendens i efterspørgslen efter skrot i det mindste i første halvår. Det kan herefter ikke udelukkes, at skrotpriserne vil falde endnu lidt, til trods for at en hurtig tilpasning af udbuddet til markedsvilkårene kan afdæmpe det yderligere fald og endda i løbet af året sikre, at priserne stabiliseres.

3.2. JERNMALM

Som følge af den asiatiske krise har hele 1998 været præget af et tendensomsving selv på de lovende stålmarkeder, således at de negative konsekvenser vil kunne mærkes på efterspørgslen efter jernmalm i de kommende måneder.

Forhandlingerne om leveringer af dette råmateriale i 1999 vil derfor være mere usikre på grund af de faldende behov selv i stålindustrierne i EU og USA, der står i en situation, hvor det er nødvendigt at tilpasse produktionen til et stort, internationalt overskudsudbud.

Efterspørgslen er lav i de asiatiske lande generelt, lagerniveauet i Japan er passende, og EU-industrien har vanskeligheder i forbindelse med en forventet tilbagegang i stålforbruget. Alt dette tyder på, at der i 1999 vil være et mindre behov for jernmalm end i 1998, og at der som følge heraf vil ske en normalisering i handlen med dette råmateriale, som vil blive udsat for et let prisfald.

3.3. JERNLEGERINGER

Selv om der i år har været en stabil efterspørgsel efter jernlegeringer i Den Europæiske Union, har en større vækst i udbuddet end i efterspørgslen givet anledning til en ubalance på markedet. Priserne, der for flere produkters vedkommende allerede var under pres i første halvår af 1998, er faldet yderligere hen imod slutningen af samme år.

På markedet for jernlegeringer forventes efterspørgslen at være relativt svag i forhold til udbuddet i første halvår af 1999. Imidlertid er det ikke udelukket, at der kan etableres en vis balance, såfremt prisbevægelserne bidrager til, at udbuddet tilpasser sig markedsudviklingen.

3.4. TIN, ZINK OG NIKKEL

I løbet af de første syv måneder af 1998 steg tinproduktionen ca. 10 % sammenlignet med samme periode i 1997. Imidlertid er det skønnede forbrug af dette metal kun steget ganske lidt i samme periode. Ifølge prognoserne vil efterspørgslen være stabil i Europa og Nordamerika, hvilket dog ikke vil ændre udsigterne til et let prisfald på grund af den forventede stigning i eksporten fra Kina.

Efter en svag stigning på anslået 0,1 % for 1998 til 7,76 mio. tons vil det globale zinkforbrug kunne stige 3 % i 1999, til 7,99 mio. tons. På EU-markedet vil udviklingen i zinkforbruget begrænses til en stigning på omkring 2 % næste år.

Med en forventet stigning på 2,8 %, til 7,93 mio. tons i 1998 vil den globale zinkproduktion stige 2,1 % i 1999, til 8,09 mio. tons. Eksporten fra østlandene vil i 1999 stabiliseres på samme niveau som i 1998.

Zinkpriserne har i 1998 været præget af en nedadgående tendens. Det anslås dog, at en let prisstigning ikke er udelukket for 1999, såfremt den forventede stigning i efterspørgslen fra visse tredjelande bliver en realitet.

For 1998 regner Den Internationale Nikkelundersøgelsesgruppe med et overskudsudbud på nikkelmarkedet på måske over 11 000 tons. Produktionen vil fortsat være stabil mens der vil være et fald i forbruget på verdensplan med undtagelse af USA og Den Europæiske Union, hvor der vil være betydelige stigninger i forbruget.

Til trods for hensigterne er der stadig et overskydende udbud, således at nikkelpriserne i øjeblikket er præget af stor svaghed. Priserne vil imidlertid kunne stige i første halvdel af 1999, forudsat at markedslederne effektivt sænker deres produktionsniveauer for at opnå en bedre balance mellem udbud og efterspørgsel efter dette råmateriale.

4. BESKÆFTIGELSE

I de sidste mange år har beskæftigelsen i den europæiske stålindustri gennemgået en specialiseringsproces. På baggrund heraf har den teknologiske udvikling parallelt med organisatoriske forandringer medført en regelmæssig nedskæring af mange arbejdspladser i EU-industrien.

I forbindelse med en global styrkelse af konkurrenceevnen for denne industri indebærer udviklingen stadig nye krav, herunder at arbejdskraften til stadighed efter- og videreuddannes.

I øvrigt har forskellige offentlige virksomheder endnu i de seneste år gennemgået en omstrukturering, der som oftest er blevet fulgt op af en privatisering med det formål at øge deres konkurrenceevne. På samme måde har visse private, europæiske producenter sluttet sig sammen for bedre at udnytte fordelene ved det indre marked, men disse sammenslutninger har ofte på længere sigt ført til interne omstruktureringer.

Fordelene ved disse processer, der skaber ny dynamik i stålindustrien, er indiskutable. Imidlertid er det stadig nødvendigt for den europæiske stålindustri at fortsætte sine bestræbelser på at forbedre sin internationale konkurrenceevne, med de negative konsekvenser dette har for beskæftigelsen.

Man har hidtil klaret jobnedskæringerne gennem seniorordninger, der har gjort det muligt at foretage mindre dramatiske omstruktureringer. Anvendelsen af disse foranstaltninger har imidlertid forårsaget skævheder i alderspyramiden i virksomhederne, som mister den mest erfarne arbejdskraft.

Visse virksomheder har derfor iværksat særlige foranstaltninger for på den ene side at gøre noget ved problemet med den overskydende arbejdskraft og på den anden side bevare de ældre arbejdstageres viden og ekspertise gennem deltidsordninger.

Nedskæringerne af arbejdspladser i 1999 anslås til netto ca. 11 000. Dette tal kan afspejle de forventede vanskeligheder på markedet for flade produkter, selv om det viser, at situationen er blevet bedre i forhold til de alvorlige kriseår.

Kommissionens socialpolitik gælder fortsat for de arbejdstagere i sektoren, der rammes af omstruktureringer eller lukning. Bortset fra støtten til erhvervsuddannelse og selvstændig beskæftigelse, der kan medfinansieres via Den Europæiske Socialfond, vil alle de andre foranstaltninger i henhold til de bilaterale aftaler om omstillingsstøtte i henhold til EKSF-traktatens artikel 56, stk. 2, litra b) fortsætte, indtil EKSF-traktaten udløber den 23. juli 2002.

De 11 000 arbejdspladser, der forventes nedlagt i 1999, svarer imidlertid ikke til det antal arbejdstagere, der er berettiget til EKSF-støtte af forskellige årsager, og navnlig fordi visse medlemsstater ikke deltager i omstillingspolitikken.

For 1999 er der på EKSF-budgetforslaget afsat 75 mio. EUR til den almindelige omstillingsstøtte inden for kul-, jern- og stålindustrien.

(1) EFT C 233 af 25.7.1998.

BILAG

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>