BILAG

De tekniske specifikationer for de kræftscreeninger, som er angivet nedenfor, og som opfylder kravene i henstillingen, vil blive nærmere præciseret i europæiske retningslinjer med kvalitetssikringsordninger. Medlemsstaterne opfordres til at vurdere deres nationale og regionale governanceordninger for kræftscreening for at muliggøre rettidig og faktisk gennemførelse af alle nye eller ajourførte europæiske retningslinjer.

Bilaget tager hensyn til den videnskabelige udtalelse (1) fra gruppen af ledende videnskabelige rådgivere om forbedring af kræftscreening i hele EU. I den videnskabelige udtalelse foreslås det, at de organiserede screeningsprogrammer udvides til at også omfatte lunge- og prostatakræft samt mavekræft i de lande, der har højest forekomst af og dødelighed ved mavekræft. Der er imidlertid behov for yderligere dokumentation for den faktiske effektivitet, omkostningseffektiviteten og gennemførligheden af særlige screeningsstrategier.

Medlemsstaterne opfordres til at overveje gennemførelse af følgende kræftscreeninger på grundlag af tilstrækkelig videnskabelig dokumentation, samtidig med at de vurderer og træffer beslutninger på nationalt eller regionalt plan afhængigt af sygdomsbyrden og de tilgængelige sundhedsressourcer, balancen mellem fordele og skadevirkninger og kræftscreeningens omkostningseffektivitet samt erfaringer fra videnskabelige forsøg og pilotprojekter. For personer med øget risiko for en bestemt kræftform bør medlemsstaterne overveje specifikke programmer med udvidede målgrupper og intensitet under hensyntagen til videnskabelig dokumentation og lokal kontekst.

Brystkræft:

Under hensyntagen til den dokumentation, der fremlægges i de europæiske retningslinjer (2), anbefales brystkræftscreening for kvinder i alderen 50-69 år med mammografi. Der foreslås en nedre aldersgrænse på 45 år og en øvre aldersgrænse på 74 år. Det foreslås, at der enten anvendes digital brysttomosyntese eller digital mammografi. Anvendelsen af billeddannelse med magnetisk resonans (MRI) bør overvejes, når det er hensigtsmæssigt fra et lægeligt synspunkt.

Livmoderhalskræft:

Testning for human papillomvirus (HPV) udelukkende ved hjælp af klinisk validerede analyser som de foretrukne screeningsprøver for kvinder i alderen 30-65 år med et interval på fem år eller derover. Det bør overvejes at tilpasse alder og intervaller til den individuelle risiko på grundlag af personens HPV-vaccinationshistorik, og man bør også overveje muligheden for at tilbyde kits, der giver kvinder mulighed for at selv at foretage en prøve, navnlig for personer, der ikke svarer på invitationer til screening.

Tyk- og endetarmskræft:

Kvantitativ fækal immunokemisk testning (FIT) anses for at være den foretrukne screeningsprøve for at henvise enkeltpersoner mellem 50 og 74 år til opfølgende kolonoskopi. Kvantitative oplysninger fra FIT-resultater kan anvendes på grundlag af yderligere undersøgelser med henblik på at gennemføre risikotilpassede strategier ved at indføre tærskler defineret pr. køn, alder og tidligere prøveresultater. Endoskopi kan vælges som primært redskab til at gennemføre kombinationsstrategier.

Lungekræft:

Under hensyntagen til den foreløbige dokumentation for screening med brug af computertomografi med lav dosis og behovet for en trinvis tilgang bør landene begynde at undersøge gennemførligheden og effektiviteten af dette program, f.eks. ved at foretage gennemførelsesundersøgelser. Programmet bør integrere primære og sekundære forebyggelsestilgange begyndende med højrisikopersoner. Der bør lægges særlig vægt på at identificere og målrette indsatsen mod højrisikoprofiler begyndende med storrygere og tidligere rygere, der plejede at ryge meget, og medlemsstaterne bør yderligere undersøge, hvordan de kan nå ud til og invitere målgruppen, da der ikke foreligger nogen systematiske data (dokumentation) om rygeadfærd. Desuden bør der lægges vægt på at identificere og målrette indsatsen mod andre højrisikoprofiler.

Prostatakræft:

Under hensyntagen til den foreløbige dokumentation og den betydelige mængde igangværende opportunistisk screening bør landene overveje en trinvis tilgang med bl.a. pilotprojekter og yderligere forskning for at evaluere gennemførligheden og effektiviteten af de organiserede programmer (3) med henblik på at sikre en passende forvaltning og kvalitet på grundlag af prostataspecifikke antigentest (PSA) for mænd og i kombination med yderligere magnetisk resonansbilleddannelse (MR-scanning) som opfølgende test.

Mavekræft:

Screenings- og behandlingsstrategier for Helicobacter pylori, herunder gennemførelsesundersøgelser, bør overvejes i lande eller regioner med høj forekomst af og dødelighed ved mavekræft. Screeningen bør også omfatte strategier for identifikation og overvågning af patienter med mavelæsioner, som er forstadier til kræft, og som ikke er forårsaget af Helicobacter pylori-infektion.

(1) Den videnskabelig udtalelse fra gruppen af ledende videnskabelige rådgivere om forbedring af kræftscreening i hele EU: https://op.europa.eu/da/publication-detail/-/publication/519a9bf4-9f5b-11ec-83e1-01aa75ed71a1

(2) European guidelines on breast cancer screening and diagnosis | ECIBC (europa.eu).

(3) cancer-screening-workshop-report-01.pdf (sapea.info).