RAADETS BESLUTNING af 29. april 1992 om vedtagelse af de saerforskningsprogrammer, der skal gennemfoeres af Det Faelles Forskningscenter for Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1992-1994) (92/273/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 130 Q, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen(1) ,

i samarbejde med Europa-Parlamentet(2) ,

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg(3) , og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet vedtog den 29. april 1992 en resolution om de aktiviteter, som Det Faelles Forskningscenter skal udfoere(4) ;

ved afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF(5) vedtog Raadet det tredje rammeprogram for Faellesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (1990-1994), som indeholder en naermere beskrivelse af, hvilke aktiviteter der skal finde sted inden for basisteknologi, forvaltning af naturressourcer og udnyttelse af intellektuelle ressourcer; naervaerende beslutning boer traeffes paa grundlag af samme betragtninger som naevnte afgoerelse;

efter Traktatens artikel 130 K gennemfoeres rammeprogrammerne ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes i forbindelse med hver enkelt foranstaltning; EF-saerprogrammer, der gennemfoeres af Det Faelles Forskningscenter (FFC), udfoeres sideloebende med de tilsvarende rammeprogrammer;

FFC skal som anfoert i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF og som bekraeftet i Raadets resolution af 29. april yde bidrag til rammeprogrammets gennemfoerelse, navnlig paa de omraader, hvor det har den noedvendige kompetence til at kunne tilbyde neutral og uafhaengig sagkundskab til gavn for Faellesskabets samlede politik; en saadan aktivitet skal vaere en del af en langsigtet strategi, som medfoerer, at FFC kommer til at spille en betydningsfuld rolle i det europaeiske videnskabelige samarbejde, saaledes at man kan modtage udfordringen fra den internationale konkurrence;

FFC kan bidrage til gennemfoerelse af naevnte foranstaltninger, isaer inden for industri- og materialeteknologi, maaling og proevning, menneskelige ressourcer og mobilitet samt miljoe;

FFC boer bidrage til forskning med henblik paa at finde mulige loesninger til bekaempelse af drivhuseffekten og de store industrielle risici, Faellesskabet staar overfor, og skal bidrage til det internationale samarbejde paa energi- og miljoeomraadet for saa vidt angaar de verdensomspaendende klimaaendringer;

FFC skal fortsat spille en rolle i forbindelse med behandlingen af spoergsmaal vedroerende vedvarende energikilder, navnlig for saa vidt angaar harmonisering af standarder;

FFC kan med sine laboratorier og oevrige faciliteter med fordel danne midtpunkt for forskeres og isaer unge forskeres uddannelse og mobilitet; der skal til dette formaal tilskyndes til samarbejde med offentlige laboratorier, videnskabelige institutter og industrikredse i alle medlemsstaterne;

i forbindelse med alle disse programmer er det oenskeligt, at der foretages en vurdering af de oekonomiske, samfundsmaessige og i givet fald etiske virkninger samt af den eventuelle teknologiske risiko;

ifoelge artikel 4 og bilag I i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF omfatter de midler, der skoennes noedvendige til hele rammeprogrammet, et beloeb paa 57 mio. ECU til centralt tilrettelagt videnudbredelse og udnyttelse af forskningsresultaterne, som fordeles forholdsmaessigt til de forskellige saerprogrammer;

i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF fremhaeves nogle af Faellesskabets saerlige maal, som er dels at styrke det europaeiske erhvervslivs videnskabelige og teknologiske grundlag, dels at fremme udviklingen af dets internationale konkurrenceevne; deri hedder det ligeledes, at faellesskabsforanstaltninger er berettigede, hvis forskningen bl.a. bidrager til at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed og til at fremme en generel, harmonisk udvikling, samtidig med at den sikres et hoejt videnskabeligt og teknisk niveau; FFC's programmer skal bidrage til realiseringen af disse maal:

FFC kan udforske og soege at drage fordel af nye perspektiver for det videnskabelige og tekniske samarbejde med visse tredjelande;

FFC's Styrelsesraad, i det foelgende benaevnt »Styrelsesraadet«, udfylder en vaesentlig funktion baade i administrationen af centret og i udfoerelsen af dets forskningsprogrammer;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

TRUFFET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1. Der vedtages saerprogrammer for forskning og udvikling paa omraaderne industri- og materialeteknologi, maaling og proevning, miljoe samt menneskelige ressourcer og mobilitet, som beskrevet i bilag I, herunder ogsaa aktiviteter inden for forberedende forskning; programmerne, der gennemfoeres af FFC for Faellesskabet, loeber fra 1. januar 1992 til 31. december 1994. De gennemfoeres sideloebende med tilsvarende saerprogrammer under tredje rammeprogram.

2. FFC kan efter behov deltage i den centrale handlingsplan for udbredelse og udnyttelse af den viden, der er resultatet af Faellesskabets forskningsaktiviteter, saaledes som denne er fastsat i rammeprogrammet, og dette i naer samordning med det udvalg, der er nedsat under denne handlingsplan.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmernes gennemfoerelse, beloeber sig til 341,55 mio. ECU.

2. En vejledende fordeling af midlerne er vist i bilag II.

3. Traeffes der afgoerelse i medfoer af artikel 1, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF, aendres naervaerende beslutning tilsvarende.

Artikel 3

De naermere regler for gennemfoerelsen af programmerne er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. Kommissionen forelaegger hvert aar inden den 31. marts Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg en rapport om gennemfoerelsen af beslutningen.

2. Den i stk. 1 naevnte rapport ledsages af Styrelsesraadets bemaerkninger. Desuden kan Styrelsesraadet gennem Kommissionen forelaegge Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg saerskilte rapporter om alle aspekter af gennemfoerelsen af beslutningen.

Artikel 5

1. FFC's forskning evalueres af en uafhaengig ekstern ekspertgruppe, som Kommissionen nedsaetter efter hoering af Styrelsesraadet. Ved programmernes afslutning udarbejdes der en evalueringsrapport herom.

2. Kommissionen forelaegger Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg den i stk. 1 naevnte evalueringsrapport ledsaget af en udtalelse fra Styrelsesraadet.

Artikel 6

Rapporterne i artikel 4 og 5 udarbejdes under hensyntagen til de maal, der er beskrevet i bilag I, og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.

Artikel 7

1. Kommissionen er med bistand fra Styrelsesraadet ansvarlig for gennemfoerelsen af programmerne og benytter sig med henblik herpaa af FFC's faciliteter.

2. Kommissionen soerger i samarbejde med Styrelsesraadet for regelmaessig hoering af de relevante udvalg for at sikre en taet koordination mellem Faellesskabets aktioner med omkostningsdeling, tilsvarende nationale aktiviteter og FFC's aktiviteter paa de samme omraader for at sikre en samlet indsats.

Artikel 8

Kommissionen traeffer afgoerelse om Styrelsesraadets kompetence.

Artikel 9

1. I overensstemmelse med Traktatens artikel 130 N gives Kommissionen bemyndigelse til at forhandle internationale aftaler med tredjelande, som er medlemmer af COST, isaer EFTA-lande og lande i Central- og OEsteuropa, med henblik paa deres associering til FFC's aktiviteter.

2. Kommissionen kan med bistand fra Styrelsesraadet paa grundlag af kriteriet om gensidigt udbytte anmode FFC om at udfoere projekter i samarbejde med organer og virksomheder fra europaeiske tredjelande inden for rammerne af de saerprogrammer, som FFC gennemfoerer.

Intet kontraherende organ, som er baseret uden for Faellesskabet, og som deltager i en aktion, som ivaerksaettes inden for bestemmelserne i et program, kan faa del i den finansielle stoette, der ydes fra Faellesskabet til programmet. Et saadant organ skal bidrage til de generelle administrative omkostninger.

Artikel 10

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Luxembourg, den 29. april 1992.

Paa Raadets vegne Luis VALENTE DE OLIVEIRA Formand

(1) EFT nr. C 234 af 7. 9. 1991, s. 9.

(2) EFT nr. C 13 af 20. 1. 1992, s. 9, og afgoerelse af 8. april 1992 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).

(3) EFT nr. C 49 af 24. 2. 1992, s. 16.

(4) EFT nr. C 118 af 9. 5. 1992, s. 8.

(5) EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28.

BILAG I

VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE MAAL FFC's arbejdsopgaver vil vaere at gennemfoere grundlaeggende/strategisk og anvendt/maalrettet forskning som en integrerende del af det europaeiske videnskabelige og teknologiske system. Centret boer foelge det grundlaeggende princip for kunde/kontrahent-forholdet og subsidiaritetsprincippet og bestraebe sig paa foelgende:

- hoejt videnskabeligt og teknisk niveau

- neutralitet og uafhaengighed

- enestaaende forskningsfaciliteter

- aabenhed over for alle medlemsstaterne

Den grundlaeggende og anvendte forskning inden for videnskab og teknologi, der gennemfoeres af FFC, boer imoedekomme behovene i Faellesskabet som helhed, dets institutioner og medlemsstater med henblik paa at

- bidrage til at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europaeiske industri og at fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne

- bidrage til at oege kvaliteten af det menneskelige og naturlige miljoe

- bidrage til bedre offentlige sikkerhedsaspekter ved nye teknologier

- bidrage til at begraense videnskabelige og teknologiske uligheder mellem medlemsstaterne

- yde tekniske og videnskabelige tjenesteydelser til Faellesskabets institutioner og stille FFC's kompetence og tekniske og videnskabelige installationer til raadighed for offentlige og private organer.

Den europaeiske dimension i FFC's arbejde skal fortsat vaere en grundlaeggende styrke. Arbejdet skal vaere kendetegnet ved en tvaerfaglig metode baseret paa den store spaendvidde i dets kompetencer. Denne tvaerfaglighed skal ogsaa afspejles i institutternes valg af emner, for saaledes at sikre centrets evne til at tage mulige nye udfordringer op.

Denne store spaendvidde maa dog ikke foere til en overdreven spredning af de aktiviteter, der saettes i gang. Uden at overse sine kunders forventninger maa centret og dets ledelse have en klar holdning til FFC's egentlige videnskabelige og tekniske maal og vaere i stand til at opretholde en ligevaegt for at sikre, at de aktiviteter og kontrakter, der indgaas, til enhver tid kan gennemfoeres paa et tilstraekkeligt kompetenceniveau saavel kvalitativt som kvantitativt.

Afdeling I, punkt 2a og 2c, afdeling II, punkt 3a og 3b, og afdeling III, punkt 6, i bilag II til rammeprogrammet udgoer en integreret del af de nuvaerende fleraarige FFC-programmer.

Det foelgende er et sammendrag af programmets maal, som er baseret paa og tager hensyn til ovenstaaende faktorer.

I. BASISTEKNOLOGI Omraade 2: Industri- og materialeteknologi

Maalet er at bidrage til at styrke Europas industri og forbedre dennes arbejdsmiljoe ved at udvide dens videngrundlag gennem forsknings- og udviklingsarbejde. Hovedvaegten vil blive lagt paa erhvervelse af den videnskabelige og teknologiske viden, der er noedvendig for at etablere standarder og kodekser for god praksis, som letter overfoersel af teknologi og harmonisering af maale- og proevningsmetoder.

Arbejdsmiljoe:

Idet der naturligvis tages hensyn til den saedvanlige anvendelse af subsidiaritetsprincippet, vil et vigtigt kriterium for udvaelgelse af projekter vaere orienteringen mod standardforberedende forskning. Faellesskabet vil blive opfordret til at tage skridt til at indfoere regler paa omraader saasom sundhed og risikokontrol, ved fastsaettelse af oevre og nedre graenser (f.eks. toksikologi), standardiserede evalueringsmetoder og analyseprocedurer, vurdering af arbejdsrisici og vurdering af arbejdsmiljoeet i forbindelse med indfoerelsen af nye teknologier. Forskningen skal endvidere udvikle sig i taet samarbejde med relevante organer i medlemsstaterne og med det foreslaaede europaeiske agentur for sikkerhed og sundhed paa arbejdspladsen.

Som foelge deraf har FFC udvalgt foelgende forskningsemner, som stemmer overens med eksisterende kapacitet med det formaal at bidrage aktivt til dette arbejde:

- toksikologi og arbejdshygiejne

- forskning i arbejdsulykker

- risikoforebyggelse.

Materialer:

Hvad angaar materialer, skal forskningen ske paa omraader, som har et staerkt standardforberedende islaet, og som rummer vigtige basisteknologier for en lang raekke avancerede industrielle anvendelser, isaer inden for foelgende omraader:

- legeringer og intermetalliske forbindelser

- keramiske materialer og kompositmaterialer

- overfladebelaegninger og procesteknik

- overfladebehandlingsteknologi

- nye funktionsmaterialer

- ikke-destruktive metoder og evalueringsteknik til avancerede materialer og komponenter

- informations- og dataforvaltning

Disse projekter har ogsaa som maal at bidrage til at sikre, at Faellesskabets fremstillingsindustri faar bedre adgang til et bredt udvalg af omkostningseffektive, veldefinerede avancerede materialer, og at saadanne materialer finder anvendelse i hoejtydende komponenter. Aktiviteten bliver ligeledes midtpunkt for informationsudveksling om standardforberedende forskning i avancerede materialer. I forskningsarbejdet kan der drages nytte af nogle helt specielle faciliteter paa FFC, og det bliver gennemfoert i naer kontakt med fremstillings- og brugerindustri; desuden skal det understoette europaeisk og internationalt standardiseringsarbejde paa det brede omraade, som nye materialer udgoer.

Maaling og proevning:

Centralbureauet for Kernefysiske Maalinger fortsaetter sine aktiviteter inden for baade den nukleare og den ikke-nukleare del af referencematerialer og maalinger, saerlig paa foelgende omraader:

- forberedelse, karakterisering og certificering af proever

- massespektrometri af langlivede og stabile isotoper

- maaling og evaluering af nukleare data

- radionukleidmetorologi

- anvendte straaleteknikker.

De bestaaende forsoegsanlaeg, herunder partikelacceleratorer, vil blive udnyttet til forskning med relation til den stigende anvendelse af disse specielle teknikker paa det ikke-nukleare omraade. Aktiviteterne til stoette for forbrugerbeskyttelsespolitikken vil blive fortsat. Endvidere vil de specifikke standardforberedende forskningsaktiviteter fortsaette inden for strukturers paalidelighed og i mindre omfang inden for vedvarende energi (solceller). Den sidstnaevnte aktivitet er koncentreret om anvendelsen af det eksisterende europaeiske solenergi-proevningsanlaeg (ESTI). Forskningen i strukturers paalidelighed vil blive fokuseret paa den nye reaktionsvaegsfacilitet. Inden for rammerne af et internationalt program gennemfoeres der andre betydelige aktiviteter med national deltagelse paa omraaderne forudsigelse af strukturers levetid og evaluering af deres driftslevetid.

II. FORVALTNING AF NATURRESSOURCER Omraade 3: Miljoe

Maalet er at bidrage til den videnskabelige viden og tekniske kompetence og de data, som Faellesskabet har brug for for at kunne udfoere de funktioner paa miljoeomraadet, som det paalaegges i Traktatens afsnit VII, med saerlig vaegt paa standardforberedende arbejde.

Ud over at evaluere konsekvenserne af forureningen fra industrielle og andre kilder vil der blive lagt saerlig vaegt paa at vurdere den miljoeforringelse, der skyldes brug af energi i hjemmet, i transportsektoren og i industrien.

FFC vil bidrage til gennemfoerelsen af Faellesskabets miljoepolitik inden for tre omraader:

- deltagelse i programmer, der vedroerer globale klimaaendringer

- miljoeteknologi og -teknik

- forskning i industririsici.

Under omraadet globale klimaaendringer vil vaegten blive lagt paa et naert samarbejde med laboratorier og institutter i medlemsstaterne og paa internationalt plan. FFC's bidrag vil navnlig vedroere:

- modelberegning og luftforureningstransport

- atmosfaerekemi, navnlig i forbindelse med biogene og antropogene emissioners skaebne

- vekselvirkninger mellem biosfaere og atmosfaere

- relaterede anvendelser af telemaaling, som skal koncentreres om vekselvirkninger mellem land- og havoverfladeparametre og klimaet. Der stiles endvidere mod udvikling af telemaalingsmetoder anvendt paa komponenter, som er kritiske for globale klimaaendringer.

Aktiviteterne under forskriften miljoeteknologi og -teknik vil navnlig vedroere:

- Kemikalier i miljoeet (transport og omdannelse i jordbunden og deres indvirkning paa grundvandet, harmonisering af vandanalysemetoder, karakterisering af algeopblomstringer, biomonitering af kemikalier i miljoeet, spormetaleksponeringer og menneskesygdomme samt risikoevaluering af kemikalier). Disse aktiviteter vil navnlig blive rettet mod kemikalieaffaldsproblemer.

- Yderligere udvikling af teknikker og systemer til miljoebeskyttelse, herunder naermere betegnet systemer til forebyggelse af eller afboedning paa proces- eller udstyrssvigt i den kemiske industri og procesindustrien.

- Overvaagning af miljoeet ved hjaelp af telemaaling med saerlig vaegt paa avancerede metoder: Forskning i miljoekortlaegning og -overvaagning ledsaget af udvikling af teknikker til anvendelse af data fra jordobservationssatellitter. Anvendelse af lignende teknikker til stoette for programmer, der vedroerer globale klimaaendringer, med vaegten dels paa overvaagning af havmiljoeet, dels paa processer, der er knyttet til stoerre aendringer i terrestriske oekosystemer. Udvikling af en raekke avancerede metoder med dertil hoerende teknologi til udnyttelse af nye systemer for jordobservation, herunder mikroboelgefjernmaaling, billeddannende spektroskopi og databehandling.

Den miljoetekniske forskning kommer til at bidrage til det europaeiske miljoeagenturs fundament i form af udvikling af nye instrumenter og forsoegsmetoder, til harmonisering af maalemetoder og til interkalibrering.

Forskning i og anvendelse af metoder til fjernmaaling skal finde sted i naert samarbejde med andre forskere og de europaeiske brugere.

Forskningen i oekonomiske og sociale aspekter vil hovedsagelig vedroere risikoforvaltning og konventionel industrisikkerhed, saasom udvikling af beslutningshjaelpesystemer for anlaegssikkerhed, anlaegsforvaltning under noedsituationer og territorial risikoforvaltning.

Det eksisterende arbejde vedroerende paalidelighed, risikovurdering og uheldsforvaltning vil blive udbygget.

I betragtning af den tvaerfaglige karakter af de sikkerhedsrelaterede problemer og den forskning, der skal til for at kunne loese dem, skulle ovennaevnte arbejde sammen med andet relateret forskningsarbejde kunne resultere i:

- udvikling og verificering af referenceberegningsvaerktoejer paa de omraader, hvor kompleksiteten og arten af de begivenheder, der skal analyseres, kraever en harmoniseret fremgangsmaade i medlemsstaterne

- behandling af problemer med uheldsforebyggelse paa foelgende omraader: validering og fremtidig forbedring af byggenormer og -standarder, strukturel diagnose og paalidelighed og validering og harmonisering af inspektionsprocedurer

- forsyning af svar/redningsorganisationer med oplysninger og forskningsresultater, som hurtigt kan fremskaffes til hjaelp i en aktuel noedsituation, plus dataindsamling og -forvaltning, som kan lette analysen og de afboedende foranstaltninger, efter at uheldet er sket. Et omraade, som giver anledning til saerlig bekymring, er transport af farligt gods.

Ud over forskning, udvikling og stoette skal programmet give uddannelse og undervisning paa ovennaevnte omraader og i fornoedent omfang soerge for indsamling, fortolkning og distribution af data.

Disse aktiviteter skal fungere som kontaktpunkt og faelles graenseflade for nationale organisationer, navnlig offentlige myndigheder og erhvervsvirksomheder, og for stoette til Kommissionens oevrige tjenestegrene, herunder GD V og XI.

Omraade 6: Menneskelige ressourcer og mobilitet

Formaalet er at yde et saerligt bidrag til en foroegelse af de menneskelige ressourcer inden for forskning og teknologisk udvikling, som medlemsstaterne faar brug for i det kommende aarti, og saette ind paa gensidig paavirkning og samarbejde mellem nationale forskergrupper og laboratorier i alle medlemsstaterne og ved FFC ved at tilbyde uddannelsesmuligheder for forskere, isaer unge forskere, idet der skabes netvaerk med FFC og nationale grupper opfordres til at anvende FFC's forsoegsanlaeg.

Foranstaltningen til at skaffe uddannelsesmuligheder for unge, som indleder en karriere inden for forskning og teknologisk udvikling, fortsaettes ved, at de tilbydes midlertidig tilknytning til FFC's institutioner og til forskergrupper, der arbejder via netvaerk med nationale laboratorier. Saerlige faelles projekter kan enten vaere af teoretisk art eller kraeve udnyttelse af FFC's forsoegsanlaeg.

Paa netvaerksomraadet skal der laegges saerlig vaegt paa at fremme udveksling af forskere - nyuddannede saavel som mere erfarne - mellem nationale laboratorier og FFC i en tidsbegraenset periode - op til tre aar - og for FFC-ansatte paa samme maade at blive tilknyttet nationale laboratorier og grupper.

De netvaerksorienterede foranstaltninger sigter paa at styrke eksisterende aftaler mellem nationale laboratorier og FFC og stimulere indgaaelsen af saadanne nye aftaler med nationale laboratorier vedroerende specifikke emner og samarbejde om saerlige faelles projekter gennem netvaerket af laboratorier inklusive relevante videnskabelige institutter paa FFC.

Faelles projekter, som skal gennemfoeres inden for netvaerket, skal defineres i samraad med alle deltagerne i det paagaeldende netvaerk. Udvaelgelsen af forskere, som kan deltage i mobilitets- og uddannelsestilbuddene, skal ogsaa ske i samraad med deltagerne, idet der tages hoejde for udvaelgelseskriterierne ifoelge bilag III til programmet for menneskelige ressourcer og mobilitet.

Ud over netvaerksaftalerne skal de beroerte nationale gruppers adgang til FFC's forsoegsanlaeg fremmes ved tilbud om passende stoette fra centrets side til forsoeg af gensidig interesse for de nationale grupper og FFC.

Endelig skal uddannelsesmulighederne for unge forskere styrkes ved foranstaltning af og stoette til deltagelse i FFC's europaeiske konferencer og lignende aktiviteter, som gennemfoeres paa FFC eller andre steder i Faellesskabet i samarbejde med nationale forskningslaboratorier.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKOENNES NOEDVENDIGE TIL SAERPROGRAMMERNE I PERIODEN 1992-1994

(mio. ECU)

I. BASISTEKNOLOGIER

Omraade 2: Industri- og materialeteknologi

- Industri- og materialeteknologi 77,22 (1)

- Maaling og proevning 91,08 (1)

II. FORVALTNING AF NATURRESSOURCER

Omraade 3: Miljoe

- Miljoe148,50 (1)

III. UDVIKLING AF INTELLEKTUELLE RESSOURCER

Omraade 6: Menneskelige ressourcer og mobilitet

- Menneskelige ressourcer og mobilitet 24,75 (1)

I ALT

341,55 (2)

(1) 6 % af disse samlede beloeb kan anvendes til forberedende forskning.

(2) Der er forbeholdt 3,45 mio. ECU, som ikke er medregnet i de 341,55 mio. ECU, til den centralt tilrettelagte videnudbredelse og udnyttelse af resultaterne, som bidrag fra saerprogrammerne under denne beslutning.

BILAG III

REGLER FOR GENNEMFOERELSE AF PROGRAMMERNE OG AF AKTIVITETER TIL VIDENUDBREDELSE OG UDNYTTELSE AF RESULTATERNE 1. Med bistand fra Det Faelles Forskningscenters Styrelsesraad gennemfoerer Kommissionen programmerne i overensstemmelse med de videnskabelige og tekniske maal og indhold som beskrevet i bilag I.

2. De i artikel 3 naevnte regler for gennemfoerelse af programmerne gaelder for saavel projekter for forskning og teknologisk udvikling som ledsageforanstaltninger.

Projekterne vedroerer forskning og teknologisk udvikling og gennemfoeres ved de relevante institutter ved FFC.

3. FFC's institutter skal straebe efter, hvor det overhovedet er muligt, at gennemfoere projekterne i samarbejde og samraad med forskningsorganisationer i medlemsstaterne, idet de i videst muligt omfang skal tage hensyn til forsknings- og teknologiaktiviteternes regionaludviklingsaspekter og deres mulige samfundsoekonomiske virkninger. Der skal ofres saerlig opmaerksomhed paa tilknytning af erhvervsvirksomheder, isaer smaa og mellemstore virksomheder, til projekterne. Paa tilsvarende maade kan der samarbejdes om projekter med forskningsorganisationer i tredjelande, i henhold til artikel 9.

Forskningsprojekter, som er aabne for internationalt samarbejde paa vilkaarene i foregaaende afsnit, skal omfatte samarbejdsforanstaltninger med internationale forskningslaboratorier og tage hoejde for udveksling af forskere. Supplerende foranstaltninger skal give mulighed for samarbejde med forskningslaboratorier og -institutter i landene i Central- og OEsteuropa.

4. Ledsageforanstaltninger bestaar bl.a. i

- afholdelse af seminarer, workshops og videnskabelige konferencer

- intern koordinering, herunder oprettelse af saerlige interne centre, som fordeler indsatsen jaevnt og staar for al kontakt udadtil, saavel med projektets brugere som med samarbejdspartnerne

- saerlig uddannelsesvirksomhed, hvor vaegten ligger paa tvaerfaglighed

- oprettelse af et informationsudvekslingssystem

- fremme af udnyttelsen af forskningsresultaterne

- uafhaengig videnskabelig og strategisk evaluering af vaerdien af projekter og programmer.

5. Udbredelse af den viden, der indhoestes under projekternes gennemfoerelse, sker gennem selve programmerne, men ogsaa paa centraliseret vis, jf. artikel 4, stk. 3, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.