PROCESREGLEMENT FOR DE EUROPAEISKE FAELLESKABERS RET I FOERSTE INSTANS fastsat den 2 . maj 1991

INDHOLDSFORTEGNELSE

Indledende bestemmelse ( artikel 1 ) .

3

Foerste afsnit - Rettens organisation

Kapitel 1

- Rettens praesident og medlemmer ( artiklerne 2-9 ) .

4

Kapitel 2

- Oprettelse af afdelinger og udpegelse af refererende dommere og generaladvokater ( artiklerne 10-19 ) .

5

Kapitel 3

- Justitskontoret .

6

Foerste Afdeling

- Justitssekretaeren ( artiklerne 20-27 ) .

6

Anden Afdeling

- Administrationen ( artiklerne 28-30 ) .

7

Kapitel 4

- Forretningsgangen ved Retten ( artiklerne 31-34 ) .

7

Kapitel 5

- Regler om sprog ( artiklerne 35-37 ) .

8

Kapitel 6

- Befuldmaegtigedes, raadgiveres og advokaters rettigheder og forpligtelser ( artiklerne 38-42 ) .

9

Andet afsnit - Rettergangsmaaden

Kapitel 1

- Skriftlig forhandling ( artiklerne 43-54 ) .

9

Kapitel 2

- Den mundtlige forhandling ( artiklerne 55-63 ) .

11

Kapitel 3

- Foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse og bevisoptagelse .

12

Foerste Afdeling

- Foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse ( artikel 64 ) .

12

Anden Afdeling

- Bevisoptagelse ( artiklerne 65-67 ) .

12

Tredje Afdeling

- Indkaldelse og afhoering af vidner og sagkyndige ( artiklerne 68-76 ) .

13

Kapitel 4

- Udsaettelse af sager og afvisning af sager paa grund af Rettens manglende kompetence ( artiklerne 77-80 ) .

15

Kapitel 5

- Domme ( artiklerne 81-86 ) .

15

Kapitel 6

- Sagsomkostninger ( artiklerne 87-93 ) .

16

Kapitel 7

- Fri proces ( artiklerne 94-97 ) .

17

Kapitel 8

- Ophaevelse af sager ( artiklerne 98-99 ) .

18

Kapitel 9

- Forkyndelser ( artikel 100 ) .

18

Kapitel 10

- Frister ( artiklerne 101-103 ) .

18

Tredje afsnit - Saerlige rettergangsformer

Kapitel 1

- Udsaettelse af gennemfoerelsen samt andre foreloebige forholdsregler ( artiklerne 104-110 ) .

19

Kapitel 2

- Formalitetsindsigelser og processuelle stridsspoergsmaal ( artiklerne 111-114 ) .

20

Kapitel 3

- Intervention ( artiklerne 115-116 ) .

20

Kapitel 4

- Domme afsagt af Retten efter ophaevelse og hjemvisning ( artiklerne 117-121 )

21

Kapitel 5

- Udeblivelsesdomme og genoptagelse ( artikel 122 ) .

21

Kapitel 6

- Saerlige retsmidler .

22

Foerste Afdeling

- Tredjemandsindsigelse ( artiklerne 123-124 ) .

22

Anden Afdeling

- Ekstraordinaer genoptagelse ( artiklerne 125-128 ) .

22

Tredje Afdeling

- Fortolkning af domme ( artikel 129 ) .

23

Afsluttende bestemmelse ( artikel 130 ) .

23

DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS RET I FOERSTE INSTANS

har

under henvisning til artikel 32d i Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Kul - og Staalfaellesskab,

under henvisning til artikel 168 A i Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til artikel 140 A i Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab,

under henvisning til protokollen vedroerende statutten for Det Europaeiske Kul - og Staalfaellesskabs Domstol, undertegnet i Paris den 18 . april 1951,

under henvisning til protokollen vedroerende statutten for Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskabs Domstol, undertegnet i Bruxelles den 17 . april 1957,

under henvisning til protokollen vedroerende statutten for Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs Domstol, undertegnet i Bruxelles den 17 . april 1957,

under henvisning til Raadets afgoerelse 88/591/EKSF, EOEF, Euratom af 24 . oktober 1988 om oprettelse af De Europaeiske Faellesskabers Ret i Foerste Instans ( EFT nr . L 319 af 25 . november 1988, som berigtiget i EFT nr . L 241 af 17 . august 1989 ), saerlig artikel 11,

under henvisning til Domstolens tiltraedelse,

under henvisning til Raadets enstemmige godkendelse, givet den 21 . december 1990 og den 29 . april 1991,

ud fra foelgende betragninger :

Retten i Foerste Instans skal umiddelbart efter sin oprettelse fastsaette sit procesreglement med Domstolens tiltraedelse og Raadets enstemmige godkendelse;

der boer ske en fastsaettelse af de i Traktaterne, i protokollerne vedroerende statutterne for Domstolen og i Raadets afgoerelse af 24 . oktober 1988 om oprettelse af en ret i foerste instans omhandlede og for Rettens virke noedvendige bestemmelser og af alle oevrige forskrifter, der er noedvendige for disse retsakters anvendelse og om fornoedent deres udfyldning;

rettergangsmaaden ved Retten boer vaere tilpasset de funktioner, som en ret i foerste instans har, og den opgave, som Retten er blevet tillagt, nemlig at sikre en effektiv retsbeskyttelse for de retsundergivne i sager, hvori det er noedvendigt at foretage en indgaaende undersoegelse af komplicerede faktiske omstaendigheder;

det er endvidere hensigtsmaessigt, at rettergangsmaaden ved Retten ikke i unoedvendig grad adskiller sig fra rettergangsmaaden ved Domstolen, saaledes som denne er fastlagt i Domstolens procesreglement, fastsat den 4 . december 1974 ( EFT nr . L 350 af 28 . december 1974 ), som senere aendret;

fastsat foelgende :

PROCESREGLEMENT

INDLEDENDE BESTEMMELSE

Artikel 1

I dette reglement benaevnes :

- Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Kul - og Staalfaellesskab

EKSF-Traktaten,

- protokollen vedroerende statutten for Det Europaeiske Kul - og Staalfaellesskabs Domstol .

EKSF-statutten,

- Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab

EOEF-Traktaten,

- protokollen vedroerende statutten for Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskabs Domstol .

EOEF-statutten,

- Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab ( Euratom ) .

Euratom-Traktaten,

- protokollen vedroerende statutten for Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs Domstol .

Euratom-statutten .

Ved »institutioner« forstaas i dette reglement De Europaeiske Faellesskabers institutioner samt Den Europaeiske Investeringsbank .

FOERSTE AFSNIT RETTENS ORGANISATION Kapitel 1 RETTENS PRAESIDENT OG MEDLEMMER Artikel 2

1 . Samtlige Rettens medlemmer virker som dommere . Rettens medlemmer benaevnes i det foelgende »dommer «.

2 . Enhver dommer, bortset fra praesidenten, kan dog i

en bestemt sag udoeve hvervet som generaladvokat paa de betingelser, der er fastsat i artiklerne 17-19 .

Bestemmelser om generaladvokaten i dette reglement finder kun anvendelse i tilfaelde, hvor en dommer er blevet udpeget til at udoeve hvervet som generaladvokat .

Artikel 3

En dommers embedsperiode loeber fra den dato, der er fastsat i udnaevnelsesdokumentet . Er der ikke heri fastsat nogen dato, loeber perioden fra udnaevnelsesdokumentets dato .

Artikel 4

1 . Foer dommerne paabegynder deres embedsvirksomhed, aflaegger de for De Europaeiske Faellesskabers Domstol foelgende ed :

»Jeg svaerger, at jeg vil udfoere mit hverv upartisk og samvittighedsfuldt, og at jeg vil bevare tavshed om Rettens raadslagninger og afstemninger .«

2 . Umiddelbart efter at have aflagt ed underskriver dommerne en erklaering, hvorved de hoejtideligt forsikrer, at de under deres embedsvirksomhed og efter dennes ophoer vil overholde de forpligtelser, der foelger med deres hverv, i saerdeleshed pligten til, efter at deres embedsvirksomhed er ophoert, at udvise haederlighed og tilbageholdenhed med hensyn til overtagelse af visse hverv eller opnaaelse af visse fordele .

Artikel 5

Naar Domstolen efter hoering af Retten skal afgoere, om en dommer ikke laengere opfylder de noedvendige betingelser eller overholder de forpligtelser, der foelger med embedet, opfordrer Rettens praesident den paagaeldende til at fremsaette sine synspunkter i et lukket retsmoede uden justitssekretaerens tilstedevaerelse .

Rettens udtalelse skal begrundes .

En udtalelse om, at en dommer ikke laengere opfylder de noedvendige betingelser eller overholder de forpligtelser, der foelger med embedet, skal vedtages med mindst syv af dommernes stemmer . Naar en saadan udtalelse vedtages, underrettes Domstolen om stemmernes fordeling .

Afstemningen er hemmelig, og den paagaeldende dommer medvirker ikke ved afgoerelsen .

Artikel 6

Bortset fra Rettens praesident og afdelingsformaendene har dommerne uden forskel rang efter deres anciennitet i embedet .

De, der har samme anciennitet i embedet, har rang efter deres alder .

Fratraedende dommere, som genudnaevnes, bevarer deres hidtidige rang .

Artikel 7

1 . Dommerne vaelger Rettens praesident af deres midte for et tidsrum af tre aar umiddelbart efter den delvise nybesaettelse af embederne, der er naevnt i EKSF-Traktatens artikel 32d, EOEF-Traktatens artikel 168 A og Euratoms -Traktatens artikel 140 A .

2 . Fratraeder praesidenten inden embedsperiodens normale udloeb, drages der omsorg for, at en anden traeder i hans sted for den resterende del af perioden .

3 . Valg efter denne artikel sker ved hemmelig afstemning . Den dommer, der opnaar absolut flertal, er valgt . Opnaar ingen af dommerne absolut flertal, foretages der en ny afstemning, og den dommer, der herved opnaar det stoerste antal stemmer, er valgt . I tilfaelde af stemmelighed er den aeldste valgt .

Artikel 8

Praesidenten leder Rettens judicielle virksomhed og dens administration . Naar Retten saettes af samtlige dommere, foerer praesidenten forsaedet, og han leder raadslagningerne og afstemningerne .

Artikel 9

Har praesidenten forfald, eller er embedet ubesat, varetages praesidentens opgaver af en af afdelingsformaendene i henhold til den rangfoelge, der er fastsat i artikel 6 .

Har praesidenten og afdelingsformaendene forfald, eller er deres embeder ubesatte, varetages praesidentens opgaver af en af de oevrige dommere i henhold til den rangfoelge, der er fastsat i artikel 6 .

Kapitel 2 OPRETTELSE AF AFDELINGER OG UDPEGELSE AF REFERERENDE DOMMERE OG GENERALADVOKATER Artikel 10

1 . Retten opretter af sin midte afdelinger bestaaende af tre eller fem dommere, og den traeffer bestemmelse om dommernes fordeling mellem afdelingerne .

2 . Afdelingernes sammensaetning offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .

Artikel 11

1 . De sager, der indbringes for Retten, paakendes af de i overensstemmelse med artikel 10 oprettede afdelinger .

Paa de betingelser, der er fastsat i artiklerne 14, 51, 106, 118, 124, 127 og 129, kan sager paakendes af Rettens plenum .

2 . Naar en sag behandles af en afdeling, daekker udtrykket »Retten« i dette reglement den paagaeldende afdeling .

Artikel 12

1 . Tvister mellem Faellesskaberne og deres ansatte behandles af afdelinger bestaaende af tre dommere, jf. dog artikel 14 .

Andre sager behandles af afdelinger bestaaende af fem dommere, jf . dog artikel 14 .

2 . Retten fastsaetter retningslinjerne for sagernes fordeling mellem afdelinger bestaaende af samme antal dommere .

Artikel 13

1 . Saa snart staevning er indleveret, henviser Rettens praesident sagen til en afdeling .

2 . Afdelingsformanden stiller for hver sag, der er blevet henvist til afdelingen, forslag til praesidenten om udpegelse

af en refererende dommer . Praesidenten traeffer afgoerelse herom.

Artikel 14

Naar sagens juridiske problemer, dens betydning eller saerlige omstaendigheder i oevrigt tilsiger det, kan sagen henvises til behandling i Rettens plenum eller i en afdeling bestaaende af et andet antal dommere .

Beslutningen om henvisning traeffes paa de i artikel 51 fastsatte vilkaar .

Artikel 15

Retten udpeger afdelingsformaendene for et aar ad gangen .

Bestemmelserne i artikel 7, stk . 2 og 3, finder anvendelse .

Det offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, hvem der udpeges i medfoer af denne artikel .

Artikel 16

I sager, der henvises til afdelingerne, udoeves praesidentens befoejelser af afdelingsformanden .

Artikel 17

Naar Retten saettes af samtlige dommere, bistaas den af en generaladvokat udpeget af praesidenten .

Artikel 18

Naar Retten saettes i afdelinger, kan den lade sig bistaa af en generaladvokat, hvis den skoenner, at sagens juridiske eller faktiske problemer tilsiger det .

Artikel 19

Afgoerelsen om at udpege en generaladvokat i en bestemt sag traeffes af Rettens plenum efter anmodning fra den afdeling, som behandler sagen .

Praesidenten udpeger den dommer, der skal udoeve hvervet som generaladvokat i den paagaeldende sag .

Kapitel 3 JUSTITSKONTORET Foerste afdeling - Justitssekretaeren Artikel 20

1 . Retten udnaevner justitssekretaeren .

Praesidenten underretter dommerne om de indgaaedse ansoegninger to uger foer den dato, der er fastsat for udnaevnelsen .

2 . Ansoegningerne skal indeholde udfoerlige oplysninger om ansoegerens alder, nationalitet, akademiske grader, sprogkundskaber, nuvaerende og tidligere beskaeftigelse samt eventuelle erfaringer fra judicielt og internationalt arbejde .

3 . Valget af den, der udnaevnes, finder sted paa den i artikel 7, stk . 3, fastsatte maade .

4 . Justitssekretaeren udnaevnes for et tidsrum af seks aar . Han kan genudnaevnes .

5 . Foer justitssekretaeren paabegynder sin embedsvirksomhed, aflaegger han for Retten den i artikel 4 angivne ed .

6 . Justitssekretaeren kan kun afskediges, hvis han ikke laengere opfylder de noedvendige betingelser eller overholder de forpligtelser, der foelger med embedet . Retten traeffer beslutning herom efter at have givet justitssekretaeren lejlighed til at fremsaette sine synspunkter.

7 . Fratraeder justitssekretaeren inden embedsperiodens udloeb, udnaevner Retten en ny justitssekretaer for et tidsrum af seks aar .

Artikel 21

Retten kan efter den fremgangsmaade, som gaelder for justitssekretaeren, udnaevne en eller flere assisterende justitssekretaerer til at bistaa justitssekretaeren og til at traede i hans sted inden for de graenser, der er fastsat i den i artikel 23 omhandlese instruks for justitissekretaeren .

Artikel 22

Praesidenten udpeger de tjenestemaend eller andre ansatte,

der skal varetage justitssekretaerens opgaver, naar denne og i givet fald den assisterende justitssekretaer har forfald, eller disse embeder er ubesatte .

Artikel 23

Efter forslag fra praesidenten udarbejder Retten en instruks for justitssekretaeren .

Artikel 24

1 . Justitskontoret foerer paa justitssekretaerens ansvar et register, som paraferes af praesidenten, og hvori alle processkrifter med dertil hoerende bilag loebende indfoeres i den raekkefoelge, hvori de indleveres .

2 . Justitssekretaeren forsyner originaldokumenterne, og, saafremt parterne anmoder om det, tillige de genparter, de forelaegger, med paategning om indfoerslen i registret .

3 . Indfoerslen i registret og de i stk . 2 naevnte paategninger har retsvirkning som autentisk bevis .

4 . Naermere bestemmelser om registrets foerelse fastsaettes i den i artikel 23 omhandlede instruks for justitssekretaeren .

5 . Enhver, der har interesse heri, kan gennemse registret paa Justitskontoret og faa genparter eller udskrifter heraf mod betaling efter de takster, som Retten fastsaetter efter justitssekretaerens indstilling .

Enhver part i en sag kan desuden mod betaling efter Justitskontorets takster faa genparter af processkrifterne samt udskrifter af domme og kendelser .

6 . Der offentliggoeres en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende med angivelse af datoen for staevningens indfoersel i registret, parternes navne og adresser, soegsmaalets genstand, de nedlagte paastande samt soegsmaalsgrundene og de vaesentligste argumenter .

7 . Er Raadet eller Kommissionen ikke part i sagen, sender Retten institutionen en genpart af staevningen og svarskriftet, men ikke bilagene til disse dokumenter, saaledes at institutionen kan konstatere, om det i henhold til EKSF-Traktatens artikel 36, stk . 3, EOEF-Traktatens artikel 184 eller Euratom-Traktatens artikel 156 goeres gaeldende, at en af institutionens retsakter ikke kan finde anvendelse .

Artikel 25

1 . Paa praesidentens vegne soerger justitssekretaeren for modtagelse, videresendelse og opbevaring af alle dokumenter samt for foretagelse af de i dette reglement omhandlede forkyndelser .

2 . Justitissekretaeren bistaar Retten, afdelingerne, praesidenten og dommerne i alle deres embedshandlinger .

Artikel 26

Justitssekretaeren opbevarer seglet . Han har ansvaret for arkivet og soerger for Rettens publikationer .

Artikel 27

Justitssekretaeren overvaerer Rettens og afdelingernes moeder, jf . dog artiklerne 5 og 33 .

Anden Afdeling - Administrationen Artikel 28

De tjenestemaend og andre ansatte, der bistaar praesidenten, dommerne og justitssekretaeren direkte, udnaevnes paa de i vedtaegten for personalet fastsatte betingelser . De er undergivet justitssekretaeren under tilsyn af Rettens praesident .

Artikel 29

De i artikel 28 omhandlede tjenestemaend og andre ansatte aflaegger for praesidenten og i justitssekretaerens naervaerelse den i artikel 20, stk . 2, i Domstolens procesreglement angivne ed .

Artikel 30

Rettens administration, finansforvaltning og bogholderi varetages paa praesidentens vegne af justitssekretaeren, der bistaas af Domstolens administration .

Kapitel 4 FORRETNINGSGANGEN VED RETTEN Artikel 31

1 . Retsformanden fastsaetter tidspunkterne for retsmoederne .

2 . Retten og afdelingerne kan afholde et eller flere naermere angivne moeder et andet sted end dér, hvor Retten har saede .

Artikel 32

1 . Er der paa grund af forfald et lige antal dommere til stede, deltager den dommer, der i henhold til artikel 6 har den laveste anciennitet, ikke i raadslagningen og afstemningen, medmindre han er den refererende dommer . Er dette tilfaeldet, deltager den dommer, der er placeret umiddelbart over ham i rangfoelgen, ikke i raadslagningen og afstemningen .

2 . Viser det sig, efter at Rettens plenum er indkaldt, at det antal paa syv dommere, der skal deltage, for at Retten er beslutningsdygtig, ikke er til raadighed, udsaetter praesidenten retsmoedet, indtil Retten er beslutningsdygtig .

3 . Er det antal paa tre dommere, der skal deltage, for at en afdeling er beslutningsdygtig, ikke til raadighed, underretter afdelingsformanden praesidenten herom, og denne udpeger en anden dommer, for at afdelingen kan blive beslutningsdygtig .

4. Saafremt der til en afdeling, der saettes af tre eller fem dommere, er knyttet et hoejere antal dommere end henholdsvis tre og fem, bestemmer afdelingsformanden, hvilke dommere der skal deltage i paakendelsen af sagen .

Artikel 33

1 . Rettens raadslagninger og afstemninger er ikke offentlige .

2 . I raadslagningen og afstemningen deltager kun de dommere, der har vaeret til stede under den mundtlige forhandling .

3 . Enhver dommer, der deltager i raadslagningen og afstemningen, udtaler sin mening og begrunder den .

4 . En dommer kan forlange, at ethvert spoergsmaal, foer det saettes under afstemning, affattes paa et af ham valgt sprog og skriftligt tilstilles de oevrige dommere .

5 . Det resultat, der efter den afsluttende droeftelse vedtages af et flertal af dommere, er udtryk for Rettens afgoerelse . Stemmerne afgives i omvendt raekkelfoelge af den i artikel 6 fastsatte rangfoelge .

6 . I tilfaelde af uenighed om spoergsmaalenes genstand, affattelse og raekkefoelge eller om fortolkningen af en afstemning traeffer Retten afgoerelse .

7 . I Rettens moeder vedroerende administrative spoergsmaal deltager justitssekretaeren, medmindre Retten bestemmer andet .

8 . Naar Retten holder moede, uden at justitssekretaeren er til stede, paalaegger den, hvis det skoennes noedvendigt, den dommer, der i henhold til artikel 6 har den laveste anciennitet, at optage et protokollat, som underskrives af retsformanden og den paagaeldende dommer .

Artikel 34

1 . Medmindre Retten bestemmer andet, fastsaettes retsferierne saaledes :

- fra 18 . december til 10 . januar,

- fra soendagen foer paaske til den anden soendag efter paaske,

- fra 15 . juli til 15 . september .

I retsferierne varetages praesidentens opgaver paa det sted, hvor Retten har saede, enten af praesidenten, der holder sig i forbindelse med justitssekretaeren, eller af en afdelingsformand eller en anden dommer, som praesidenten paalaegger at traede i sit sted .

2 . I retsferierne kan praesidenten i paatraegende tilfaelde indkalde dommerne .

3 . Retten iagttager de lovbestemte fri - og helligdage paa det sted, hvor Retten har saede .

4 . Naar der foreligger rimelig grund hertil, kan Retten bevilge dommerne tjenestefrihed .

Kapitel 5 REGLER OM SPROG Artikel 35

1. Processprogene er dansk, engelsk, fransk, graesk, irsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk .

2 . Sagsoegeren vaelger processproget, hvor ikke andet nedenfor er bestemt :

a ) efter faelles anmodning fra parterne kan Retten tillade, at et andet af de i stk . 1 naevnte sprog anvendes under hele sagen eller en del af denne,

b )

efter anmodning fra en af parterne og efter at den anden part og generaladvokaten er blevet hoert, kan Retten fravige bestemmelserne i litra a ) og tillade, at et andet af de i stk . 1 naevnte sprog helt eller delvis anvendes som processprog; en saadan anmodning kan ikke fremsaettes af en af institutionerne .

3 . Processproget anvendes saerlig i parternes skriftlige og mundtlige indlaeg, herunder de vedlagte dokumenter, samt i Rettens protokollater og afgoerelser .

Ethvert dokument, der er affattet paa et andet sprog end processproget, skal vaere vedlagt en oversaettelse til processproget .

Hvor der er tale om omfangsrige dokumenterer, kan der fremlaegges oversaettelser i uddrag . Retten kan dog til enhver tid af egen drift eller efter anmodning fra en part forlange en mere omfattende eller en fuldstaendig oversaettelse .

Uanset disse bestemmelser kan medlemsstaterne anvende deres eget officielle sprog, naar de indtraeder i en for Retten verserende sag . Denne bestemmelse finder anvendelse paa saavel skriftlige som mundtlige indlaeg . Justitssekretaeren foranlediger indlaeggene oversat til processproget .

4. Naar vidner eller sagkyndige erklaerer, at de ikke kan udtrykke sig tilstraekkeligt klart paa et af de i stk . 1 naevnte sprog, kan Retten tillade, at de afgiver forklaring paa et andet sprog . Justitssekretaeren foranlediger forklaringen oversat til processproget .

5 . Retsformanden kan ved ledelsen af forhandlingerne benytte sig af et andet af de i stk . 1 naevnte sprog end processproget; det samme gaelder den refererende dommer, naar han udfaerdiger den foreloebige rapport og retsmoederapporten, dommerne og generaladvokaten, naar de stiller spoergsmaal, og generaladvokaten, naar han fremsaetter forslag til afgoerelse . Justitssekretaeren soerger for oversaettelsen til processproget .

Artikel 36

1 . Efter anmodning fra en af dommerne, generaladvokaten eller en part foranlediger justitssekretaeren, at det, som er sagt eller skrevet under sagens behandling for Retten, oversaettes til de oenskede sprog blandt dem, der er naevnt i artikel 35, stk . 1 .

2. Rettens publikationer udfaerdiges paa de sprog, der er omhandlet i artikel 1 i Raadets forordning nr . 1 .

Artikel 37

Tekster affattet paa processproget eller paa et andet sprog i henhold til en tilladelse efter artikel 35 er retsgyldige .

Kapitel 6 BEFULDMAEGTIGEDES, RAADGIVERES OG ADVOKATERS RETTIGHEDER OG FORPLIGTELSER Artikel 38

1 . Befuldmaegtigede for en stat eller en institution samt raadgivere og advokater, der moeder for Retten eller for en retsinstans, over for hvilken Retten har fremsat en retsanmodning, kan ikke retsforfoelges paa grund af mundtlige og skriftlige ytringer vedroerende sagen eller sagens parter .

2 . Befuldmaegtigede, raadgivere og advokater nyder desuden foelgende privilegier og lettelser :

a ) ingen papirer eller dokumenter, der vedroerer sagens behandling, kan goeres til genstand for ransagning eller beslaglaeggelse; i tilfaelde af tvist kan toldvaesenet eller politiet forsegle de paagaeldende papirer og dokumenter, som uopholdeligt skal tilstilles Retten til gennemsyn i justitssekretaerens og den paagaeldendes naervaerelse,

b )

befuldmaegtigede, raadgivere og advokater har krav paa at faa tildelt de udenlandske betalingsmidler, der er noedvendige for udoevelsen af deres hverv,

c )

befuldmaegtigede, raadgivere og advokater kan frit rejse i det omfang, det er noedvendigt for udoevelsen af deres hverv .

Artikel 39

De privilegier, immuniteter og lettelser, der er naevnt i artikel 38, tilkommer kun befuldmaegtigede, raadgivere og advokater, som forinden dokumenterer deres stilling paa foelgende maade :

a ) befuldmaegtigede ved et officielt dokument udstedt af den stat eller institution, de repraesenterer; en genpart af dette dokument tilstilles straks justitssekretaeren af den paagaeldende stat eller institution,

b )

raadgivere og advokater ved et legitimationsdokument underskrevet af justitssekretaeren; et saadant dokument

er kun gyldigt i et begraenset tidsrum, der kan forlaenges eller forkortes under hensyn til retsforhandlingens varighed .

Artikel 40

De i artikel 38 naevnte privilegier, immuniteter og lettelser indroemmes udelukkende af hensyn til sagens gennemfoerelse .

Retten kan ophaeve immuniteten, naar den skoenner, at dette ikke strider mod hensynet til sagens gennemfoerelse .

Artikel 41

1 . En raadgiver eller en advokat, hvis optraeden over for Retten, praesidenten, en dommer eller justitssekretaeren er uforenelig med Rettens vaerdighed, eller som misbruger sine befoejelser, kan til enhver tid udelukkes fra retsforhandlingerne ved en kendelse afsagt af Retten, efter at den paagaeldende har haft lejlighed til at udtale sig .

Kendelsen kan fuldbyrdes straks .

2 . Udelukkes en raadgiver eller en advokat fra retsforhandlingerne, udsaettes disse indtil udloebet af en af retsformanden fastsat frist, for at den paagaeldende part kan udpege en anden raadgiver eller advokat .

3 . Afgoerelser truffet i medfoer af denne artikel kan tilbagekaldes .

Artikel 42

Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse paa de laerere ved hoejere laereanstalter, der har moederet for Retten i medfoer af EKSF-statuttens artikel 20, EOEF-statuttens artikel 17 og Euratom-statuttens artikel 17 .

ANDET AFSNIT RETTERGANGSMAADEN Kapitel 1 SKRIFTLIG FORHANDLING Artikel 43

1 . Det originale eksemplar af ethvert processkrift skal underskrives af partens befuldmaegtigede eller advokat .

Med processkriftet og de heri naevnte bilag skal indleveres fem genparter til brug for Retten og en genpart til hver af

parterne i sagen . Genparternes rigtighed bekraeftes af den part, der indleverer dem .

2 . Institutionerne skal derudover inden for de frister, der er fastsat af Retten, fremlaegge oversaettelser af ethvert processkrift til de andre sprog, der er naevnt i artikel 1 i Raadets forordning nr . 1, stk . 1, andet afsnit, finder anvendelse .

3 . Ethvert processkrift dateres . Datoen for indleveringen til Justitskontoret er eneafgoerende for beregningen af procesfristerne .

4 . Ethvert processkrift skal vaere vedlagt de paaberaabte dokumenter samt en fortegnelse over disse .

5 . Er et dokument paa grund af sit omfang kun vedlagt processkriftet i uddrag, skal dokumentet i sin helhed eller en fuldstaendig genpart indleveres til Justitskontoret .

Artikel 44

1 . Staevning, der udtages i henhold til EKSF-statuttens artikel 22, EOEF-statuttens artikel 19 eller Euratom-statuttens artikel 19, skal indeholde :

a ) sagsoegerens navn og adresse,

b )

angivelse af sagsoegte,

c )

soegsmaalets genstand og en kort fremstilling af soegsmaalsgrundene,

d )

sagsoegerens paastande,

e )

i paakommende tilfaelde en angivelse af de beviser, der paaberaabes .

2 . Til brug under sagen skal der i staevningen angives en valgt adresse paa det sted, hvor Retten har saede . I staevningen skal angives navnet paa en person, der er bemyndiget til og har indvilget i at modtage alle forkyndelser .

Opfylder staevningen ikke disse krav, sker forkyndelser for den paagaeldende part under sagen, saa laenge staevningen ikke er berigtiget i saa henseende, ved rekommanderet brev til partens befuldmaegtigede eller advokat . I modsaetning til, hvad der gaelder efter artikel 100, anses forskriftsmaessig forkyndelse for at vaere sket ved indleveringen af det rekommanderede brev til postvaesenet paa det sted, hvor Retten har saede .

3 . En advokat, som bistaar eller repraesenterer en part, skal til Justitskontoret indlevere dokumentation for, at han har beskikkelse i en medlemsstat .

4 . Med staevningen skal i givet fald indleveres de dokumenter, som er angivet i EKSF-statuttens artikel 22, stk . 2, EOEF-statuttens artikel 19, stk . 2, og Euratom-statuttens artikel 19, stk . 2 .

5 . Er sagsoegeren en privatretlig juridisk person, skal staevningen vaere ledsaget af :

a )

dennes vedtaegter, en nyere udskrift af handelsregistret, en nyere udskrift af selskabs - eller foreningsregistret eller andet bevis for, at sagsoegeren bestaar som juridisk person,

b )

bevis for, at advokatens fuldmagt er behoerigt udstedt af den, der paa den juridiske persons vegne er befoejet hertil .

6 . Opfylder staevningen ikke kravene i stk . 3-5, giver justitssekretaeren sagsoegeren en rimelig frist til at berigtige

staevningen eller til at tilvejebringe de ovenfor naevnte dokumenter . Sker dette ikke inden for den fastsatte frist, traeffer Retten afgoerelse om, hvorvidt undladelsen af at overholde disse formforskrifter skal medfoere, at sagen afvises .

Artikel 45

Staevningen forkyndes for sagsoegte . I det i artikel 44, stk . 6, naevnte tilfaelde sker forkyndelsen, efter at mangelen er afhjulpet, eller efter at Retten har fastslaaet, at sagen ikke skal afvises paa grund af tilsidesaettelse af de i den naevnte artikel fastsatte formforskrifter .

Artikel 46

1 . Inden en maaned efter staevningens forkyndelse skal sagsoegte indgive sit svarskrift . Dette skal indeholde :

a ) sagsoegtes navn og adresse,

b )

de faktiske og retlige anbringender, der goeres gaeldende,

c )

sagsoegtes paastande,

d )

angivelse af de beviser, der paaberaabes .

Bestemmelserne i artikel 44, stk . 2-5, finder anvendelse .

2 . I tvister mellem Faellesskaberne og deres ansatte skal svarskriftet vaere bilagt den i tjenestemandsvedtaegtens artikel 90, stk . 2, omhandlede klage og beslutningen om at afvise denne og indeholde en angivelse af datoerne for henholdsvis indbringelsen og meddelelsen af beslutningen .

3 . Retsformanden kan paa sagsoegtes begrundende anmodning forlaenge den i stk. 1 naevnte frist .

Artikel 47

1 . Staevningen og svarskriftet kan suppleres med en replik fra sagsoegeren og en duplik fra sagsoegte .

2 . Retsformanden fastsaetter fristerne for indlevering af disse processkrifter .

Artikel 48

1 . Parterne kan i replikken og duplikken anfoere yderligere beviser til stoette for deres anbringender . Parterne skal begrunde, hvorfor beviserne foerst paaberaabes paa dette tidspunkt .

2 . Nye anbringender maa ikke fremsaettes under sagens behandling, medmindre de stoettes paa retlige eller faktiske omstaendigheder, som er kommet frem under retsforhandlingerne .

Fremsaetter en part under retsforhandlingerne nye anbringender, jf . foerste afsnit, kan retsformanden, naar de saedvanlige procesfrister er udloebet, paa grundlag af en rapport fra den refererende dommer, og efter at generaladvokaten er hoert, give den anden part en frist til at svare herpaa .

Afgoerelsen om, hvorvidt fremsaettelsen af det nye anbringende kan tillades, traeffes foerst ved den dom, hvorved sagens behandling afsluttes .

Artikel 49

Retten kan paa ethvert tidspunkt under retsforhandlingerne efter at have hoert generaladvokaten traeffe bestemmelse om foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse eller bevisoptagelse, jf . artiklerne 64 og 65, eller om at genoptage eller uddybe tidligere bevisoptagelse .

Artikel 50

Efter at have hoert parterne og generaladvokaten kan retsformanden til enhver tid med henblik paa den skriftlige eller mundtlige forhandling eller den dom, hvorved de paagaeldende sagers behandling afsluttes, traeffe bestemmelse om forening af flere sager, der angaar samme genstand og har forbindelse med hinanden. Retsformanden kan ophaeve denne forening .

Artikel 51

I de i artikel 14 omhandlede tilfaelde kan den afdeling, som behandler sagen, til enhver tid af egen drift eller paa begaering af en part foreslaa Rettens plenum, at sagen henvises til dette eller til en afdeling bestaaende af et andet antal dommere . Rettens plenum traeffer efter at have hoert parterne og generaladvokaten beslutning om, hvorvidt forslaget om henvisning skal foelges .

Artikel 52

1 . Efter indleveringen af duplik fastsaetter retsformanden den dato, paa hvilken den refererende dommer skal forelaegge Retten en foreloebig rapport . Artikel 49 finder ogsaa anvendelse efter dette tidspunkt . Rapporten skal indeholde forslag om, hvorvidt sagen kraever foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse eller bevisoptagelse, samt om eventuel henvisning af sagen til Rettens plenum eller til en afdeling bestaaende af et andet antal dommere .

2 . Efter at have hoert generaladvokaten traeffer Retten afgoerelse om, hvorvidt den refererende dommers forslag skal foelges .

Samme fremgangsmaade anvendes :

a ) hvis replikken eller duplikken ikke er indleveret inden udloebet af den frist, der er fastsat i henhold til artikel 47, stk . 2,

b )

hvis den paagaeldende part giver afkald paa sin ret til at afgive replik eller duplik .

Artikel 53

Beslutter Retten, at den mundtlige forhandling skal indledes, uden at der gennemfoeres foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse, og uden at der sker bevisoptagelse, fastsaetter retsformanden datoen for aabningen af den mundtlige forhandling .

Artikel 54

Har der under skriftvekslingen vaeret gennemfoert foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse, eller er der sket bevisoptagelse, fastsaetter retsformanden datoen for indledningen af den mundtlige forhandling, efter at disse foranstaltninger er gennemfoert; denne bestemmelse er ikke til hinder for, at der under den mundtlige forhandling kan ivaerksaettes foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse eller ske bevisoptagelse .

Kapitel 2 DEN MUNDTLIGE FORHANDLING Artikel 55

1 . Medmindre andet foelger af fortrinsretten efter artikel 106 for visse afgoerelser, paadoemmer Retten de sager, som er indbragt for den, i den raekkefoelge, hvori bevisoptagelsen afsluttes . Afsluttes bevisoptagelsen i flere sager samtidig, er datoen for staevningens indfoersel i registret afgoerende for raekkefoelgen .

2 . Retsformanden kan i saerlige tilfaelde traeffe afgoerelse om, at en sag skal paadoemmes forud for andre .

Retsformanden kan i saerlige tilfaelde, efter at have hoert parterne og generaladvokaten, enten af egen drift eller efter begaering fra en part, traeffe afgoerelse om, at en sag skal udsaettes og paadoemmes paa et senere tidspunkt . Retsformanden kan efter faelles begaering fra parterne traeffe afgoerelse om, at en sag skal udsaettes .

Artikel 56

Retsforhandlingerne aabnes og ledes af retsformanden, som har ansvaret for ordenens opretholdelse under retsmoederne .

Artikel 57

Naar det er besluttet, at doerene skal lukkes, maa indholdet af retsforhandlingerne ikke offentliggoeres .

Artikel 58

Retsformanden kan under retsforhandlingerne stille spoergsmaal til parternes befuldmaegtigede, raadgivere eller advokater .

Det samme gaelder dommerne og generaladvokaten .

Artikel 59

Parterne kan kun forhandle gennem deres befuldmaegtigede, raadgivere eller advokater .

Artikel 60

Naar der i en sag ikke er udpeget nogen generaladvokat, erklaerer retsformanden ved afslutningen af forhandlingerne den mundtlige forhandling for afsluttet .

Artikel 61

1 . Naar generaladvokatens forslag til afgoerelse fremsaettes skriftligt, indgives forslaget til Justitskontoret, som giver parterne meddelelse om det .

2 . Efter den mundtlige fremsaettelse eller efter fremlaeggelsen af generaladvokatens forslag erklaerer retsformanden den mundtlige forhandling for afsluttet .

Artikel 62

Retten kan efter at have hoert generaladvokaten traeffe bestemmelse om genaabning af den mundtlige forhandling .

Artikel 63

1 . Justitssekretaeren optager et protokollat for hvert retsmoede . Protokollatet underskrives af retsformanden og justitssekretaeren . Det har retsvirkning som autentisk bevis .

2 . Parterne kan paa Justitskontoret goere sig bekendt med ethvert protokollat og mod betaling faa udskrift heraf .

Kapitel 3 FORANSTALTNINGER MED HENBLIK PAA SAGENS TILRETTELAEGGELSE OG BEVISOPTAGELSE Foerste afdeling - Foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse Artikel 64

1 . Foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse tilsigter at tilvejebringe de bedst mulige betingelser for sagens fremme, retsforhandlingernes forloeb og bilaeggelse af tvister . Retten traeffer bestemmelse om saadanne foranstaltninger efter at have hoert generaladvokaten .

2. Foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse har navnlig til formaal :

a ) at sikre, at skriftvekslingen og den mundtlige forhandling forloeber bedst muligt, og at lette bevisoptagelsen,

b )

at afklare de punkter, paa hvilke parterne boer uddybe deres argumentation, eller paa hvilke der er behov for bevisoptagelse,

c )

at praecisere indholdet af parternes paastande, anbringender og argumenter og at afklare, hvilke spoergsmaal der er omtvistede mellem parterne,

d )

at fremme forligsmaessige loesning af tvister .

3 . Foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse kan bl.a . bestaa i :

a )

at stille spoergsmaal til parterne,

b )

at opfordre parterne til at udtale sig skriftligt eller mundtligt om visse aspekter af tvisten,

c )

at anmode parterne eller tredjemaend om oplysninger,

d )

at anmode om fremlaeggelse af dokumenter eller aktstykker vedroerende sagen,

e )

at indkalde parternes befuldmaegtigede eller parterne personligt til moeder .

4 . Hver part kan paa et hvilket som helst trin i sagen foreslaa foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse eller aendringer heri . I saa fald hoeres de oevrige parter, inden der traeffes afgoerelse om disse foranstaltninger .

Naar sagens omstaendigheder tilsiger det, giver Retten parterne meddelelse om de paataenkte foranstaltninger og opfordrer dem til mundtligt eller skriftligt at udtale sig .

5 . Bestemmer Rettens plenum, at der skal gennemfoeres foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse, og ivaerksaetter Retten ikke selv disse foranstaltninger, overlader den dette til den afdeling, hvortil sagen oprindelig var henvist, eller til den refererende dommer .

Bestemmer en afdeling, at der skal gennemfoeres foranstaltninger med henblik paa sagens tilrettelaeggelse, og ivaerksaetter den ikke selv disse foranstaltninger, overlader den dette til den refererende dommer .

Generaladvokaten tager del i foranstaltningerne med henblik paa sagens tilrettelaeggelse .

Anden afdeling - Bevisoptagelse Artikel 65

Foelgende bevismidler kan anvendes, jf . i oevrigt EKSF-statuttens artikler 24 og 25, EOEF-statuttens artikler 21 og 22 og Euratom-statuttens artikler 22 og 23 :

a )

parternes personlige fremmoede,

b )

indhentelse af oplysninger og fremlaeggelse af dokumenter,

c )

vidnefoersel,

d )

indhentelse af sagkyndige erklaeringer,

e )

besigtigelse .

Artikel 66

1 . Efter at have hoert generaladvokaten angiver Retten ved kendelse, hvilke bevismidler den finder hensigtsmaessige, og hvilke faktiske omstaendigheder der skal bevises . Inden Retten traeffer bestemmelse om anvendelse af de i artikel 65, litra c ), d ) og e ), naevnte bevismidler, hoeres parterne.

Kendelsen forkyndes for parterne .

2 . Adgangen til at foere modbevis og til at fremkomme med nye beviser bevares .

Artikel 67

1 . Beslutter Rettens plenum, at der skal ske bevisoptagelse, og foranstalter Retten ikke selv denne bevisoptagelse, overlader den dette til den afdeling, hvortil sagen oprindelig var henvist, eller til den refererende dommer .

Beslutter en afdeling, at der skal ske bevisoptagelse, og foranstalter afdelingen ikke selv denne bevisoptagelse, overlader den dette til den refererende dommer .

Generaladvokaten tager del i bevisoptagelsen .

2 . Parterne kan overvaere bevisoptagelsen .

Tredje afdeling - Indkaldelse og afhoering af vidner og sagkyndige Artikel 68

1 . Retten bestemmer enten af egen drift eller efter anmodning fra parterne og efter at have hoert disse og generaladvokaten, at bestemte faktiske omstaendigheder skal bevises ved vidnefoersel . Kendelsen skal angive de faktiske omstaendigeheder, der skal bevises .

Retten indkalder vidnerne af egen drift eller efter anmodning fra parterne eller generaladvokaten .

En parts anmodning om afhoering af et vidne skal indeholde en angivelse af, hvilke omstaendigheder vidnet skal afhoeres om, og hvilke grunde der goer afhoeringen berettiget .

2 . Retten indkalder ved kendelse de vidner, den finder det noedvendigt at afhoere . Kendelsen skal indeholde :

a ) vidnernes fulde navn, stilling og adresse,

b )

angivelse af de faktiske omstaendigheder, vidnerne skal afhoeres om,

c )

i givet fald oplysning om de foranstaltninger, Retten har truffet med henblik paa at godtgoere vidnernes udlaeg, og om den straf, vidnerne kan idoemmes ved udeblivelse .

Kendelsen forkyndes for parterne og vidnerne .

3 . Retten kan bestemme, at vidner, som oenskes foert af parterne, foerst indkaldes, naar der i Rettens kasse er deponeret et beloeb til daekning af de anslaaede omkostninger; Retten fastsaetter beloebets stoerrelse .

Rettens kasse yder de noedvendige forskud i forbindelse med afhoering af vidner, som den har indkaldt af egen drift .

4. Efter at vidnernes identitet er fastslaaet, meddeler retsformanden dem, at de skal bekraefte rigtigheden af deres forklaring paa den maade, der er angivet i stk . 5 og i artikel 71 .

Vidnerne afhoeres af Retten, efter at parterne er indkaldt . Naar forklaringen er afgivet, kan retsformanden paa parternes anmodning eller af egen drift stille spoergsmaal til vidnerne .

Det samme gaelder dommerne og generaladvokaten .

Med retsformandens tilladelse kan parternes repraesentanter stille spoergsmaal til vidnerne .

5 . Vidnet skal efter at have afgivet forklaring, jf . dog artikel 71, aflaegge foelgende ed :

»Jeg svaerger, at jeg har sagt sandheden, hele sandheden og kun sandheden .«

Retten kan efter at have hoert parterne fritage vidnet for at aflaegge ed .

6 . Justitssekretaeren foerer en protokol, hvori vidnets forklaring optages .

Protokollatet underskrives af retsformanden eller den refererende dommer, der har foretaget afhoeringen, samt af justitssekretaeren . Forinden skal der gives vidnet mulighed for at gennemlaese protokollatet og underskrive det .

Protokollatet har retsvirkning som autentisk bevis .

Artikel 69

1 . Vidner, der er lovligt indkaldt, har pligt til at give moede .

2 . Naar et vidne, der er lovligt indkaldt, ikke giver moede for Retten, kan denne paalaegge vidnet en boede paa indtil 5 000 ECU samt bestemme, at der skal foretages ny indkaldelse for vidnets egen regning .

Det samme gaelder et vidne, som uden gyldig grund naegter at afgive forklaring, aflaegge ed eller afgive den hertil svarende hoejtidelige erklaering, som eventuelt traeder i stedet for eden .

3 . Vidnet kan fritages for den boede, han er blevet paalagt, hvis han for Retten godtgoer at have haft en gyldig grund .

Boeden kan nedsaettes, naar vidnet anmoder herom og godtgoer, at den ikke staar i et rimeligt forhold til hans indkomst .

4 . Tvangsfuldbyrdelse af den boede, der er paalagt, eller de foranstaltninger, der er truffet bestemmelse om i henhold til denne artikel, sker efter bestemmelserne i EKSF-Traktatens artikler 44 og 92, EOEF-Traktatens artikler 187 og 192 og Euratom-Traktatens artikler 159 og 164 .

Artikel 70

1 . Retten kan bestemme, at der skal indhentes en sagkyndig erklaering . Den kendelse, hvorved den sagkyndige udmeldes, skal noeje angive hans opgave og fastsaette en frist for erklaeringens afgivelse .

2 . Der tilstilles den sagkyndige en genpart af kendelsen samt af alle de dokumenter, der er noedvendige for udfoerelsen af hans opgave . Den sagkyndige staar under tilsyn af den refererende dommer, som kan vaere til stede ved den sagkyndige undersoegelse, og som skal holdes underrettet om undersoegelsens forloeb .

Retten kan traeffe bestemmelse om, at parterne eller en af dem skal indbetale et beloeb til daekning af udgifterne i forbindelse med den sagkyndige erklaering.

3 . Efter den sagkyndiges anmodning kan Retten traeffe bestemmelse om afhoering af vidner; afhoeringen sker efter reglerne i artikel 68 .

4 . Den sagkyndige kan kun udtale sig om spoergsmaal, som udtrykkeligt er forelagt ham .

5 . Efter at den sagkyndige har afgivet sin erklaering, kan Retten bestemme, at han skal afgive forklaring; parterne skal indkaldes hertil .

Med retsformandens tilladelse kan parternes repraesentanter stille spoergsmaal til den sagkyndige .

6 . Efter afgivelsen af erklaeringen aflaegger den sagkyndige, jf . dog artikel 71, foelgende ed for Retten :

»Jeg svaerger, at jeg har udfoert mit hverv samvittighedsfuldt og upartisk .«

Retten kan efter at have hoert parterne fritage den sagkyndige for at aflaegge ed .

Artikel 71

1 . Retsformanden paalaegger de personer, der skal aflaegge ed for Retten som vidner eller sagkyndige, at tale sandhed og udfoere deres hverv samvittighedsfuldt og upartisk og henleder deres opmaerksomhed paa de strafferetlige foelger, en

tilsidesaettelse af denne pligt kan have i henhold til deres nationale lovgivning .

2 . Vidnerne og de sagkyndige aflaegger ed som omhandlet i henholdsvis artikel 68, stk . 5, foerste afsnit, og artikel 70, stk . 6, foerste afsnit, eller under de former, der er fastsat i deres nationale lovgivning .

3 . Saafremt rettergangsreglerne i vidnets eller den sagkyndiges hjemstat foruden edsaflaeggelse giver mulighed for sammen med edsaflaeggelsen eller i stedet for denne at afgive en hertil svarende erklaering, kan vidnet, henholdsvis den sagkyndige, afgive en saadan erklaering paa de betingelser og under de former, der er fastsat i hans nationale lovgivning .

Saafremt den nationale lovgivning hverken giver mulighed for at aflaegge ed eller at afgive en saadan erklaering, skal den i stk . 1 fastsatte fremgangsmaade foelges .

Artikel 72

1 . Har et vidne eller en sagkyndig for Retten afgivet falsk forklaring under ed, jf . artikel 71, kan Retten efter at have hoert generaladvokaten beslutte at anmelde dette til den i bilag III i tillaegsreglementet til Domstolens procesreglement naevnte kompetente myndighed i den medlemsstat, hvis domstole har kompetencen, for saa vidt angaar strafferetlig forfoelgning .

2 . Rettens beslutning herom fremsendes ved justitssekretaerens foranstaltning . I beslutningen angives de faktiske forhold og omstaendigheder, der danner grundlag for anmeldelsen .

Artikel 73

1 . Retten traeffer afgoerelse, hvis en part goer indsigelse mod et vidne eller en sagkyndig paa grund af uegnethed, uvaerdighed eller af andre grunde, eller hvis et vidne eller en sagkyndig naegter at afgive forklaring, at aflaegge ed, eller at afgive den hertil svarende hoejtidelige erklaering .

2 . Indsigelse mod et vidne eller en sagkyndig skal fremsaettes inden for en frist af to uger efter forkyndelsen af den kendelse, hvorved vidnet indkaldes, eller den sagkyndige udmeldes, ved et dokument, hvori grundene til indsigelsen og beviserne for dennes berettigelse anfoeres .

Artikel 74

1 . Vidner og sagkyndige har krav paa godtgoerelse af deres rejse - og opholdsudgifter . Rettens kasse kan yde dem forskud til afholdelse af disse udgifter .

2 . Vidner har krav paa erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, og de sagkyndige har krav paa vederlag for deres arbejde . Disse erstatninger og vederlag udbetales af Rettens kasse til vidnerne og de sagkyndige, naar de har opfyldt deres pligter eller udfoert deres hverv .

Artikel 75

1 . Retten kan paa parternes begaering eller af egen drift fremsaette retsanmodning om afhoering af vidner eller sagkyndige .

2 . Retsanmodninger fremsaettes ved kendelse, der skal angive vidnernes og de sagkyndiges fulde navn, stilling og adresse, de faktiske omstaendigheder, vidnerne eller de sagkyndige oenskes afhoert om, samt indeholde oplysning om parterne, deres befuldmaegtigede, advokater eller raadgivere og deres valgte adresse og en kort beskrivelse af soegsmaalets genstand .

Justitssekretaeren foranlediger, at kendelsen forkyndes for parterne .

3 . Justitssekretaeren sender kendelsen til den i bilag I i tillaegsreglementet til Domstolens procesreglement naevnte kompetente myndighed i den medlemsstat, paa hvis omraade afhoeringen af vidner eller sagkyndige oenskes foretaget . I givet fald vedlaegger han en oversaettelse til det eller de officielle sprog i den paagaeldende medlemsstat .

Den i henhold til stk . 1 udpegede myndighed fremsender kendelsen til den domsmyndighed, der har kompetencen i henhold til den nationale lovgivning .

Den kompetente domsmyndighed udfoerer retsanmodningen i overensstemmelse med den nationale lovgivnings bestemmelser . Efter udfoerelsen tilbagesender den kompetente domsmyndighed kendelsen, hvorved anmodningen fremsattes, dokumenterne vedroerende den udfoerte retsanmodning og en opgoerelse over omkostningerne til den i henhold til stk . 1 udpegede myndighed. Disse dokumenter sendes til justitssekretaeren .

Dokumenterne oversaettes til processproget ved justitssekretaerens foranstaltning .

4 . Omkostningerne i forbindelse med retsanmodningen afholdes af Retten, som i givet fald kan paalaegge parterne at betale dem .

Artikel 76

1 . Justitssekretaeren optager et protokollat for hvert retsmoede . Protokollatet underskrives af retsformanden og justitssekretaeren . Det har retsvirkning som autentisk bevis .

2 . Parterne kan paa Justitskontoret goere sig bekendt med ethvert protokollat og med enhver sagkyndig erklaering og mod betaling faa udskrifter heraf .

Kapitel 4 UDSAETTELSE AF SAGER OG AFVISNING AF SAGER PAA GRUND AF RETTENS MANGLENDE KOMPETENCE Artikel 77

Ud over de i artikel 123, stk . 4, artikel 128 og artikel 129, stk . 4, angivne tilfaelde kan en verserende sag udsaettes :

a ) i de tilfaelde, der er naevnt i EKSF-statuttens artikel 47, stk . 3, EOEF-statuttens artikel 47, stk . 3, og Euratom-statuttens artikel 48, stk . 3,

b )

naar der til Domstolen er ivaerksat appel af en afgoerelse fra Retten, som afgoer en del af en sags realitet, hvorved der tages stilling til en indsigelse mod Rettens kompetence eller til en paastand om afvisning af sagen, eller hvorved en begaering om intervention ikke tages til foelge,

c )

naar parterne samstemmende fremsaetter begaering herom .

Artikel 78

Afgoerelsen om at udsaette en sag traeffes af Retten ved kendelse, efter at parterne og generaladvokaten er blevet hoert . Under samme betingelser kan Retten afsige kendelse om, at sagens behandling skal genoptages . Kendelser efter denne bestemmelse forkyndes for parterne .

Artikel 79

1 . Udsaettelsen har virkning fra den dato, der er angivet i kendelsen om udsaettelse, eller, hvis der ikke er angivet en dato, fra kendelsens dato .

Saa laenge udsaettelsen varer, udloeber ingen procesfrister, bortset fra den i artikel 115, stk . 1, fastsatte frist for at fremsaette begaering om intervention .

2 . Naar det ikke i kendelsen om udsaettelse er fastsat, hvornaar udsaettelsen udloeber, udloeber den paa den dato, der er angivet i kendelsen om genoptagelse af sagens behandling, eller, hvis der ikke er angivet en dato, paa kendelsens dato .

Procesfristerne loeber forfra fra den dato, paa hvilken sagens behandling genoptages .

Artikel 80

Afgoerelser, hvorved Retten erklaerer sig inkompetent til fordel for Domstolen, jf . EKSF-statuttens artikel 47, stk . 3, EOEF-statuttens artikel 47, stk . 3, og Euratom-statuttens artikel 48, stk . 3, traeffes af Retten ved kendelse, der forkyndes for parterne .

Kapitel 5 DOMME Artikel 81

En dom skal indeholde :

- angivelse af, at den er afsagt af Retten,

- datoen for dens afsigelse,

- navnene paa retsformanden og de dommere, som har deltaget i afgoerelsen,

- generaladvokatens navn, hvis der er udpeget en saadan,

- justitssekretaerens navn,

- angivelse af parterne,

- navnene paa parternes befuldmaegtigede, raadgivere eller advokater,

- parternes paastande,

- angivelse af, i givet fald, at generaladvokaten har fremsat forslag til afgoerelse,

- en kort fremstilling af de faktiske omstaendigheder,

- praemisserne,

- konklusionen, herunder afgoerelsen om sagens omkostninger .

Artikel 82

1 . Dommen afsiges i et offentligt retsmoede, hvortil parterne indkaldes .

2 . Originaleksemplaret af dommen underskrives af retsformanden, de dommere, der har deltaget i raadslagningen og afstemningen, og justitssekretaeren, hvorefter det forsegles og opbevares i Justitskontoret; en bekraeftet genpart af dommen forkyndes for hver af parterne .

3 . Justitssekretaeren anfoerer datoen for dommens afsigelse paa det originale eksemplar af dommen .

Artikel 83

Dommen har retskraft fra den dag, den er afsagt, jf . dog EKSF-statuttens artikel 53, stk . 2, EOEF-statuttens artikel 53, stk . 2, og Euratom-statuttens artikel 54, stk . 2 .

Artikel 84

1 . Retten kan berigtige skrive - eller regnefejl eller aabenbare urigtigheder enten af egen drift eller efter anmodning fra en part, saafremt anmodningen fremsaettes inden to uger fra dommens afsigelse; bestemmelserne om fortolkning af domme beroeres ikke heraf .

2 . Justitssekretaeren underretter parterne, som kan fremsaette deres skriftlige bemaerkninger inden for en af retsformanden fastsat frist .

3 . Retten traeffer afgoerelse i et lukket moede .

4 . Originaleksemplaret af den kendelse, hvorved der foretages en berigtigelse, vedlaegges originaleksemplaret af den berigtigede dom . Der goeres en bemaerkning om kendelsen i marginen paa originaleksemplaret af den berigtigede dom .

Artikel 85

Har Retten undladt at traeffe afgoerelse om sagens omkostninger, skal den part, der vil goere dette gaeldende, inden en maaned efter dommens forkyndelse fremsaette begaering om, at Retten tager spoergsmaalet op til behandling .

Begaeringen forkyndes for den anden part, og retsformanden giver denne en frist til at fremsaette sine skriftlige bemaerkninger .

Efter at disse bemaerkninger er fremsat, og generaladvokaten er hoert, afgoer Retten, om begaeringen kan antages til realitetsbehandling, og om den skal tages til foelge .

Artikel 86

Rettens afgoerelser offentliggoeres ved justitssekretaerens foranstaltning .

Kapitel 6 SAGSOMKOSTNINGER Artikel 87

1 . Afgoerelsen om sagens omkostninger traeffes ved den dom eller kendelse, hvorved sagens behandling afsluttes .

2 . Det paalaegges den tabende part at betale sagens omkostninger, hvis der er nedlagt paastand herom .

Er der flere tabende parter, traeffer Retten afgoerelse om omkostningernes fordeling .

3 . Retten kan fordele sagens omkostninger eller bestemme, at hver part skal baere sine egne omkostninger, hvis hver af parterne henholdsvis taber eller vinder paa et eller flere punkter, eller hvor der foreligger ganske saerlige grunde .

Retten kan paalaegge endog en vindende part at erstatte den anden part de udgifter, som skoennes at vaere paafoert modparten unoedvendigt eller af ond vilje .

4 . Medlemsstater og institutioner, der er indtraadt i en sag, baerer deres egne omkostninger .

Retten kan traeffe afgoerelse om, at andre intervenienter end de i foerste afsnit naevnte skal baere deres egne omkostninger .

5 . Det paalaegges den part, som haever sagen, at betale sagens omkostninger, saafremt den anden part har nedlagt paastand herom . Paa begaering af den haevende part kan det dog bestemmes, at den anden part skal betale sagens omkostninger, hvis dette findes berettiget som foelge af denne parts forhold .

Er der enighed mellem parterne om sagsomkostningernes fordeling, traeffes der afgoerelse i overensstemmelse hermed .

Er der ikke nedlagt paastand om sagens omkostninger, baerer hver part sine omkostninger .

6 . Er det ufornoedent at traeffe afgoerelse om sagens genstand, er Retten frit stillet i sin afgoerelse om sagens omkostninger .

Artikel 88

I tvister mellem Faellesskaberne og deres ansatte baerer institutionerne selv deres egne omkostninger, jf . dog artikel 87, stk . 3, andet afsnit .

Artikel 89

Udgifter, som en part har maattet afholde til tvangsfuldbyrdelse, erstattes af modparten efter de takster, der gaelder i den stat, hvor tvangsfuldbyrdelsen finder sted .

Artikel 90

Sagens behandling ved Retten er gratis, dog med foelgende undtagelser :

a ) har Retten afholdt udgifter, som kunne have vaeret undgaaet, kan den paalaegge den part, som har givet anledning til udgifterne, at erstatte disse,

b )

udgifter til kopiering og oversaettelse, som er udfoert efter anmodning fra en part, og som efter justitssekretaerens opfattelse ligger uden for det saedvanlige, skal erstattes af denne part efter de i artikel 24, stk . 5, naevnte takster .

Artikel 91

Foelgende udgifter kan kraeves erstattet, jf . i oevrigt artikel 90 :

a ) beloeb, som vidner og sagkyndige har krav paa i henhold til artikel 74,

b )

noedvendige udgifter, som parterne har afholdt med henblik paa sagens behandling, isaer rejse - og opholdsudgifter og vederlag til befuldmaegtigede, raadgivere eller advokater .

Artikel 92

1 . Opstaar der tvist om, hvilke udgifter der kan kraeves erstattet, traeffer Retten efter begaering af en part og efter at have hoert den anden part ved kendelse endelig afgoerelse herom .

2 . Parterne kan til brug ved fuldbyrdelsen forlange en udskrift af kendelsen .

Artikel 93

1 . Udbetalinger fra Rettens kasse foretages i det lands valuta, hvor Retten har saede .

Efter anmodning fra den berettigede foretages udbetalinger i det lands valuta, hvor de udgifter, der kan kraeves erstattet, er afholdt, eller hvor de handlinger, der giver anledning hertil, er foretaget .

2 . Andre debitorer betaler i deres hjemlands valuta .

3 . Omregning af valuta sker efter den officielle kurs paa betalingsdagen i det land, hvor Retten har saede .

Kapitel 7 FRI PROCES Artikel 94

1 . Er en part ude af stand til helt eller delvis at betale de omkostninger, der er forbundet med sagen, kan han til enhver tid ansoege om fri proces .

Med ansoegningen skal foelge oplysninger om ansoegerens oekonomiske forhold, saerlig en attest fra vedkommende myndighed, hvoraf det fremgaar, at ansoegeren er ubemidlet .

2 . Indgives ansoegningen forud for den sag, ansoegeren har i sinde at anlaegge, skal den i korte traek angive sagsgenstanden .

For ansoegningen gaelder der ikke advokattvang .

Praesidenten udpeger den refererende dommer . Den afdeling, den refererende dommer tilhoerer, beslutter efter at have gjort sig bekendt med den anden parts skriftlige bemaerkninger, om der helt eller delvis skal meddeles fri proces, eller om ansoegningen skal afslaas . Afdelingen paaser, at soegsmaalet ikke er aabenbart ugrundet .

Afdelingen traeffer endelig afgoerelse ved kendelse, som ikke begrundes .

Artikel 95

1 . Retten bestemmer i den kendelse, hvorved den meddeler fri proces, at en advokat skal udpeges til at bistaa ansoegeren .

2 . Foreslaar denne ikke selv en advokat, eller finder Retten ikke grundlag for at godkende hans valg, sender justitssekretaeren et eksemplar af kendelsen og en genpart af ansoegningen om fri proces til den i bilag II til tillaegsreglementet til Domstolens procesreglement naevnte kompetente myndighed i den paagaeldende stat .

3 . Under hensyntagen til de af denne myndighed fremsendte forslag udpeger Retten af egen drift en advokat til at bistaa ansoegeren .

Artikel 96

Retten kan til enhver tid af egen drift eller efter anmodning tilbagekalde bevillingen, naar de forudsaetninger, under hvilke den er meddelt, aendrer sig under sagen .

Artikel 97

1 . Er der meddelt fri proces, afholder Rettens kasse forskudsvis omkostningerne .

2. Retten traeffer afgoerelse om advokatens udlaeg og salaer; efter begaering kan retsformanden bestemme, at der skal ydes ham et forskud .

3 . I afgoerelsen om sagens omkostninger kan det bestemmes, at Rettens kasse skal holdes skadesloes for beloeb, som den har lagt ud i forbindelse med, at der er bevilget fri proces .

Disse beloeb opkraeves ved justitssekretaerens foranstaltning hos den part, som er blevet paalagt at betale dem .

Kapitel 8 OPHAEVELSE AF SAGER Artikel 98

Indgaar parterne forlig, inden Retten har truffet afgoerelse, og meddeler de Retten, at de frafalder ethvert krav, bestemmer retsformanden, at sagen skal slettes af registret, og traeffer afgoerelse om sagens omkostninger i overensstemmelse med artikel 87, stk . 5, eventuelt under hensyn til parternes forslag herom .

Denne bestemmelse finder ikke anvendelse paa de i EKSF-Traktatens artikler 33 og 35, EOEF-Traktatens artikler 173 og 175 og Euratom-Traktatens artikler 146 og 148 omhandlede soegsmaal .

Artikel 99

Meddeler sagsoegeren skriftligt Retten, at han haever sagen, bestemmer retsformanden, at sagen skal slettes af registret, og traeffer afgoerelse om sagens omkostninger i overensstemmelse med artikel 87, stk . 5 .

Kapitel 9 FORKYNDELSER Artikel 100

De i dette reglement foreskrevne forkyndelser sker paa foranledning af justitssekretaeren ved, at en genpart af det

dokument, der skal forkyndes, sendes til den af modtageren valgte adresse ved rekommanderet brev med modtagelsesbevis eller afleveres mod kvittering .

Justitssekretaeren udfaerdiger genparter af det dokument, der skal forkyndes, og bekraefter genparternes rigtighed, medmindre genparterne hidroerer fra parterne selv, jf . artikel 37, stk . 1 .

Kapitel 10 FRISTER Artikel 101

1 . De procesfrister, som er fastsat i EKSF -, EOEF - og Euratom-Traktaterne, Domstolens statutter og dette reglement, beregnes paa foelgende maade :

a ) saafremt en frist, der er udtrykt i dage, uger, maaneder eller aar, skal regnes fra det tidspunkt, hvor en begivenhed indtraeffer, eller en handling foretages, medregnes den dag, hvor begivenheden indtraeffer, eller handlingen foretages, ikke ved beregningen af fristen,

b )

en frist, der er udtrykt i uger, maaneder eller aar, udloeber ved udgangen af den dag, der i fristens sidste uge, maaned eller aar er samme ugedag eller dag i maaneden som den dag, hvor den begivenhed er indtruffet, eller den handling er foretaget, fra hvilken fristen regnes . Saafremt den dag, paa hvilken en tidsfrist, der er udtrykt i maaneder eller aar, ville udloebe, ikke forekommer i fristens sidste maaned, udloeber fristen med udgangen at maanedens sidste dag,

c )

saafremt en frist er udtrykt i maaneder og dage, tages der foerst hensyn til hele maaneder, dernaest til dage,

d )

ved beregningen af fristerne medregnes lovbestemte fri - og helligdage, loerdage og soendage,

e )

fristerne loeber ogsaa i retsferierne .

2 . Ville fristen udloebe paa en loerdag, soendag eller lovbestemt fri - eller helligdag, udloeber den foerst ved udgangen af den foelgende hverdag .

Den af Domstolen udfaerdigede liste over lovbestemte fri - eller helligdage, som offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, gaelder ved Retten .

Artikel 102

1 . De frister, der er fastsat for soegsmaal til proevelse af en institutions retsakter, begynder i de tilfaelde, hvor der er givet

meddelelse, at loebe dagen efter den dag, hvor den paagaeldende har faaet meddelelse om retsakten, og i tilfaelde af offentliggoerelse femtendedagen efter, at retsakten har vaeret offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .

2 . Den af Domstolen trufne afgoerelse om procesfristers forlaengelse under hensyn til afstanden, som offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, gaelder ved Retten .

Artikel 103

1 . Frister fastsat i medfoer af dette reglement kan forlaenges af den myndighed, der har fastsat dem .

2 . Retsformanden kan bemyndige justitssekretaeren til at traeffe de afgoerelser om fastsaettelse eller forlaengelse af visse frister, som i henhold til dette reglement henhoerer under retsformandens kompetence .

TREDJE AFSNIT SAERLIGE RETTERGANGSFORMER Kapitel 1 UDSAETTELSE AF GENNEMFOERELSEN SAMT ANDRE FORELOEBIGE FORHOLDSREGLER Artikel 104

1 . Begaeringer i henhold til EKSF-Traktatens artikel 39, stk . 2, EOEF-Traktatens artikel 185 og Euratom-Traktatens artikel 157 om udsaettelse af gennemfoerelsen af en retsakt, der er udstedt af en institution, kan kun antages til realitetsbehandling, hvis den, der fremsaetter begaeringen, har anlagt sag til proevelse af retsakten ved Retten .

En begaering, der vedroerer en af de foreloebige forholdsregler, som er omhandlet i EKSF-Traktatens artikel 39, stk . 3, EOEF-Traktatens artikel 186 og Euratom-Traktatens artikel 158, kan kun antages til realitetsbehandling, hvis den hidroerer fra en part i en sag, som verserer for Retten, og vedroerer denne sag .

2 . De i stk . 1 omhandlede begaeringer skal angive soegsmaalets genstand, de omstaendigheder, der medfoerer uopsaettelighed, og de faktiske og retlige grunde til, at den begaerede foreloebige forholdsregel umiddelbart forekommer berettiget .

3 . Begaeringen fremsaettes i et saerskilt dokument og skal opfylde betingelserne i artiklerne 43 og 44 .

Artikel 105

1 . Begaeringen forkyndes for modparten, hvem praesidenten meddeler en kort frist til at fremsaette skriftlige eller mundtlige bemaerkninger .

2 . Praesidenten afgoer, om der skal foranstaltes bevisoptagelse .

Han kan tage begaeringen til foelge, foerend modparten har fremfoert sine bemaerkninger . Han kan senere aendre eller ophaeve afgoerelsen, ogsaa paa embeds vegne .

Artikel 106

Praesidenten traeffer selv afgoerelse eller henviser begaeringen til den afdeling, som behandler hovedsagen, eller til Rettens plenum, saafremt hovedsagen behandles af dette .

Har praesidenten forfald, udoeves hans befoejelser af formanden for det dommerkollegium, som behandler sagen, eller af den dommer i dette, der har den hoejeste anciennitet, jf . artikel 6 .

Henvises begaeringen til et dommerkollegium, udsaetter dette alle andre sager og traeffer afgoerelse . Bestemmelserne i artikel 105 finder anvendelse .

Artikel 107

1 . Afgoerelsen traeffes ved en begrundet kendelse . Kendelsen forkyndes straks for parterne .

2 . Fuldbyrdelse af kendelsen kan goeres betinget af, at den part, der har fremsat begaeringen, stiller sikkerhed, hvis stoerrelse og art fastsaettes under hensyn til omstaendighederne .

3 . I kendelsen kan der fastsaettes en frist, efter hvis udloeb den foreloebige forholdsregel ophoerer at have retsvirkning . Er ingen tidsfrist fastsat, ophoerer forholdsreglens retsvirkninger ved afsigelsen af den endelige dom i sagen .

4 . Kendelsen er kun foreloebig og foregriber paa ingen maade Rettens afgoerelse i hovedsagen .

Artikel 108

Efter begaering fra en af parterne kan kendelsen til enhver tid aendres eller ophaeves paa grund af aendrede forhold .

Artikel 109

Tages en begaering om en foreloebig forholdsregel ikke til foelge, er den part, der har fremsat den, ikke afskaaret fra at fremsaette en ny begaering stoettet paa nye faktiske omstaendigheder .

Artikel 110

Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse paa begaeringer i henhold til EKSF-Traktatens artikler 44 og 92, EOEF-Traktatens artikler 187 og 192 og Euratom-Traktatens artikler 159 og 164 om udsaettelse af tvangsfuldbyrdelse af afgoerelser truffet af Retten eller af retsakter hidroerende fra andre institutioner .

I den kendelse, hvorved begaeringen tages til foelge, fastsaettes efter omstaendighederne en dato, fra hvilken den foreloebige forholdsregel ikke laengere har retsvirkning .

Kapitel 2 FORMALITETSINDSIGELSER OG PROCESSUELLE STRIDSSPOERGSMAAL Artikel 111

Er det aabenbart, at Retten ikke har kompetence til at behandle en sag, eller at sagen maa afvises, kan Retten, efter at have hoert generaladvokaten, uden at fortsaette sagens behandling traeffe afgoerelse ved begrundet kendelse .

Artikel 112

Henvisning af en sag til Domstolen i medfoer af EKSF-statuttens artikel 47, andet afsnit, EOEF-statuttens artikel 47, andet afsnit, eller Euratom-statuttens artikel 48, andet afsnit, sker i tilfaelde, hvor Retten aabenbart savner kompetence, uden at sagens behandling fortsaettes og ved begrundet kendelse .

Artikel 113

Retten kan til enhver tid af egen drift efterproeve, om sagen skal afvises, fordi ufravigelige procesforudsaetninger ikke er opfyldt . Afgoerelse herom traeffes i henhold til bestemmelserne i artikel 114, stk . 3 og 4 .

Artikel 114

1 . OEnsker en part, at Retten skal tage stilling til, om sagen boer afvises, til, om Retten savner kompetence, eller til et andet processuelt stridsspoergsmaal uden at indlede behandlingen af sagens realitet, skal begaering herom fremsaettes i et saerskilt dokument .

Begaeringen skal indeholde en fremstilling af de faktiske og retlige grunde, den bygger paa, samt paastandene, og den skal vaere vedlagt de dokumenter, der paaberaabes til stoette herfor .

2 . Straks efter indleveringen af begaeringen fastsaetter retsformanden en frist, inden for hvilken modparten skriftligt skal fremsaette sine indsigelser og paastande .

3 . Medmindre Retten bestemmer andet, forhandles der mundtligt om begaeringen .

4 . Efter at have hoert generaladvokaten traeffer Retten afgoerelse om begaeringen eller henskyder den til afgoerelse i forbindelse med sagens realitet . Den henviser sagen til Domstolen, saafremt den henhoerer under dennes kompetence .

Tager Retten ikke begaeringen til foelge, eller henskyder den begaeringen til afgoerelse i forbindelse med sagens realitet, fastsaetter retsformanden nye frister for fortsaettelsen af sagens behandling .

Kapitel 3 INTERVENTION Artikel 115

1 . Begaering om intervention skal fremsaettes inden udloebet af en frist paa tre maaneder, som loeber fra offentliggoerelsen af den i artikel 24, stk . 6, naevnte meddelelse .

2 . Begaeringen om intervention skal indeholde :

a ) angivelse af sagen,

b )

angivelse af sagens parter,

c )

intervenientens navn og adresse,

d )

intervenientens valg af adresse paa det sted, hvor Retten har saede,

e )

de paastande, intervenienten oensker at intervenere til stoette for,

f )

angivelse af de grunde, hvoraf intervenientens retlige interesse i sagens udfald fremgaar, i de tilfaelde hvor begaeringen om intervention fremsaettes af andre end en medlemsstat eller en institution .

Bestemmelserne i artiklerne 43 og 44 finder anvendelse .

3 . Intervenienten skal vaere repraesenteret i overensstemmelse med bestemmelserne i EKSF-statuttens artikel 20, stk . 1 og 2, EOEF-statuttens artikel 17 og Euratom-statuttens artikel 17 .

Artikel 116

1 . Begaeringen om intervention forkyndes for parterne .

Retsformanden giver parterner lejlighed til at fremsaette deres skriftlige eller mundtlige bemaerkninger, inden han traeffer afgoerelse om begaeringen om intervention .

Retsformanden traeffer ved kendelse afgoerelse om begaeringen om intervention eller henskyder afgoerelsen til Retten . Kendelsen skal begrundes, saafremt begaeringen ikke tages til foelge .

2 . Tillader retsformanden intervention, tilstilles alle procesdokumenter, der er forkyndt for parterne, intervenienten . Efter anmodning fra en part kan retsformanden dog undlade at tilstille intervenienten hemmelige eller fortrolige dokumenter .

3 . Intervenienten indtraeder i sagen, som den foreligger ved hans intervention .

4 . Retsformanden fastsaetter en tidsfrist, inden for hvilken intervenienten kan indgive et skriftligt indlaeg .

Indlaegget skal indeholde :

a ) intervenientens paastande, hvorved denne helt eller delvis stoetter en af parternes paastande eller helt eller delvis paastaar disse forkastet,

b )

de af intervenienten fremfoerte anbringender og argumenter,

c )

i paakommende tilfaelde en angivelse af de beviser, der paaberaabes .

5 . Efter indgivelsen af indlaegget fastsaetter retsformanden i paakommende tilfaelde en frist, inden for hvilken parterne kan fremsaette bemaerkninger hertil .

Kapitel 4 DOMME AFSAGT AF RETTEN EFTER OPHAEVELSE OG HJEMVISNING Artikel 117

Ophaever Domstolen en dom eller en kendelse afsagt af Retten, og beslutter den at hjemvise sagen til paakendelse ved Retten, anses sagen for indbragt for Retten ved hjemvisningsdommen .

Artikel 118

1 . Ophaever Domstolen en dom eller en kendelse, der er afsagt af en afdeling, kan Rettens praesident henvise sagen til en anden afdeling bestaaende af samme antal dommere .

2 . Ophaever Domstolen en dom eller en kendelse, der er afsagt af Rettens plenum, behandles sagen paa ny af Rettens plenum .

3 . I de i stk . 1 og 2 naevnte tilfaelde finder artikel 13, stk . 2, artikel 14 og artikel 51 anvendelse .

Artikel 119

1 . Saafremt skriftvekslingen for Retten er afsluttet paa det tidspunkt, hvor hjemvisningsdommen afsiges, gaelder foelgende regler for retsforhandlingerne :

a ) Inden for en frist paa to maaneder fra den dag, da Domstolens dom forkyndes for sagsoegeren, kan denne indgive et skriftligt indlaeg .

b )

Inden en maaned efter den dag, da sagsoegte har modtaget genpart af sagsoegerens indlaeg, kan sagsoegte indgive et

skriftligt indlaeg . Sagsoegtes frist til at indgive dette indlaeg kan ikke fastsaettes til mindre end to maaneder fra den dag, da Domstolens dom er blevet forkyndt for ham .

c )

Sagsoegerens og sagsoegtes indlaeg sendes samtidig til intervenienten, der kan indlevere et skriftligt indlaeg inden en maaned efter modtagelsen . Intervenientens frist til at indgive dette indlaeg kan ikke fastsaettes til mindre end to maaneder fra den dag, da Domstolens dom er blevet forkyndt ham .

2 . Saafremt skriftvekslingen for Retten ikke er afsluttet, naar hjemvisningsdom afsiges, genoptages sagen paa det stadium, hvor den befinder sig, i hvilken forbindelse Retten traeffer de fornoedne foranstaltninger med henblik paa sagens videre tilrettelaeggelse .

3 . Saafremt omstaendighederne tilsiger det, kan Retten give tilladelse til, at der afgives yderligere skriftlige indlaeg .

Artikel 120

Med hensyn til den naermere fremgangsmaade gaelder bestemmelserne i dette reglements andet afsnit .

Artikel 121

Retten traeffer afgoerelse om sagsomkostningerne, dels for saa vidt angaar sagens behandling ved Retten, dels for saa vidt angaar appelsagens behandling ved Domstolen .

Kapitel 5 UDEBLIVELSESDOMME OG GENOPTAGELSE Artikel 122

1 . Svarer en sagsoegt, som er lovligt indstaevnt, ikke paa staevningen i de foreskrevne former og inden for den fastsatte frist, kan sagsoegeren fremsaette begaering om, at Retten afsiger dom efter hans paastande .

Begaeringen forkyndes for sagsoegte . Retsformanden fastsaetter datoen for aabningen af den mundtlige forhandling .

2 . Foer udeblivelsesdommen afsiges, undersoeger Retten, om sagen kan antages til realitetsbehandling, om formkravene er opfyldt, samt om sagsoegerens paastande forekommer begrundede . Den kan bestemme, at der skal foranstaltes bevisoptagelse .

3 . Udeblivelsesdommen kan fuldbyrdes . Retten kan dog udsaette fuldbyrdelsen, indtil den har taget stilling til en begaering om genoptagelse i henhold til stk . 4, eller goere fuldbyrdelsen betinget af, at der stilles sikkerhed, hvis stoerrelse og form fastsaettes under hensyn til omstaendighederne; sikkerheden frigives, hvis der ikke fremsaettes begaering om genoptagelse, eller hvis begaeringen ikke tages til foelge .

4 . Der kan fremsaettes begaering om genoptagelse af en sag, hvori der er afsagt udeblivelsesdom . Begaeringen fremsaettes inden en maaned efter dommens forkyndelse; den fremsaettes i overensstemmelse med bestemmelserne i artiklerne 43 og 44 .

5 . Efter forkyndelsen af begaeringen om genoptagelse giver retsformanden modparten en frist til at fremsaette sine skriftlige bemaerkninger .

Om forhandlingernes videre forloeb gaelder bestemmelserne i dette reglements andet afsnit .

6 . Retten traeffer afgoerelse ved dom, over for hvilken der ikke kan begaeres genoptagelse . Originaleksemplaret af dommen vedlaegges originaleksemplaret af udeblivelsesdommen . Der goeres en bemaerkning om dommen i marginen paa udeblivelsesdommen.

Kapitel 6 SAERLIGE RETSMIDLER Foerste afdeling - Tredjemandsindsigelse Artikel 123

1 . Bestemmelserne i artiklerne 43 og 44 finder anvendelse paa tredjemandsindsigelser . Indsigelsen skal desuden angive :

a ) den anfaegtede dom,

b )

paa hvilke punkter, den anfaegtede dom strider imod tredjemands rettigheder,

c )

grundene til, at tredjemand ikke har kunnet deltage i hovedsagens behandling ved Retten .

Indsigelsen rettes mod alle parter i hovedsagen .

Har dommen vaeret offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, skal indsigelsen fremsaettes inden to maaneder efter offentliggoerelsen .

2 . Fuldbyrdelsen af den anfaegtede dom kan udsaettes efter begaering af den tredjemand, der har rejst indsigelse . Bestemmelserne i dette reglements tredje afsnit, kapitel 1, finder anvendelse .

3 . Dommen aendres i det omfang, hvori tredjemandsindsigelsen tages til foelge .

Originaleksemplaret af dommen om tredjemandsindsigelsen vedlaegges originaleksemplaret af den anfaegtede dom . Der goeres en bemaerkning om dommen om tredjemandsindsigelsen i marginen paa originaleksemplaret af den anfaegtede dom .

4 . Saafremt en appelsag ved Domstolen og en tredjemandsindsigelse, der behandles ved Retten, vedroerer den samme dom afsagt af Retten, kan denne efter at have hoert parterne udsaette sagens behandling, indtil Domstolen har afsagt dom .

Artikel 124

En tredjemandsindsigelse behandles af den afdeling, der har afsagt den dom, som tredjemandsindsigelsen vedroerer . En tredjemandsindsigelse behandles af Rettens plenum, saafremt dommen er blevet afsagt af Rettens plenum .

Anden afdeling - Ekstraordinaer genoptagelse Artikel 125

Ekstraordinaer genoptagelse skal begaeres inden tre maaneder fra den dag, hvor den, der fremsaetter begaeringen, har faaet kendskab til den faktiske omstaendighed, hvorpaa den stoettes, jf . dog 10-aars fristen i EKSF-statuttens artikel 38, stk . 3, EOEF-statuttens artikel 41, stk . 3, og Euratom-statuttens artikel 42, stk . 3 .

Artikel 126

1 . Bestemmelserne i artiklerne 43 og 44 finder anvendelse paa begaeringen om ekstraordinaer genoptagelse . Begaeringen skal endvidere angive :

a ) den anfaegede dom,

b )

paa hvilke punkter, dommen anfaegtes,

c )

de faktiske omstaendigheder, hvorpaa begaeringen stoettes,

d )

beviserne for tilstedevaerelsen af de faktiske omstaendigheder, som begrunder den ekstraordinaere genoptagelse, og for, at de i artikel 125 fastsatte frister er overholdt .

2 . Begaeringen om ekstraordinaer genoptagelse rettes mod alle parter i den sag, som begaeres genoptaget .

Artikel 127

1 . Begaeringen om ekstraordinaer genoptagelse behandles af den afdeling, der har afsagt den dom, som begaeringen om ekstraordinaer genoptagelse vedroerer . Begaeringen om ekstraordinaer genoptagelse behandles af Rettens plenum, saafremt dommen er blevet afsagt af Rettens plenum .

2 . Uden at tage stilling til sagens realitet afgoer Retten paa grundlag af parternes skriftlige bemaerkninger og efter at have hoert generaladvokaten, om begaeringen om ekstraordinaer genoptagelse skal tages til foelge .

3 . Tager Retten begaeringen til foelge, proever den paa ny sagens realitet og traeffer afgoerelse ved dom i overensstemmelse med dette reglement .

4 . Originaleksemplaret af dommen i genoptagelsessagen vedlaegges originaleksemplaret af den oprindelige dom . Der goeres en bemaerkning om dommen i marginen paa originaleksemplaret af den oprindelige dom .

Artikel 128

Saafremt en appelsag ved Domstolen og en begaering om ekstraordinaer genoptagelse, der behandles ved Retten, vedroerer den samme dom afsagt af Retten, kan denne efter at have hoert parterne udsaette sagens behandling, indtil Domstolen har afsagt dom .

Tredje afdeling - Fortolkning af domme Artikel 129

1 . Begaering om fortolkning af domme fremsaettes i overensstemmelse med bestemmelserne i artiklerne 43 og 44 . Den skal desuden angive :

a ) den dom, begaeringen angaar,

b )

de punkter i dommen, som oenskes fortolket .

Begaeringen rettes mod alle parter i den sag, dommen angaar .

2 . Begaeringen om fortolkning behandles af den afdeling, der har afsagt den dom, som begaeringen om fortolkning vedroerer . Begaeringen om fortolkning behandles af Rettens plenum, saafremt dommen er blevet afsagt af Rettens plenum .

3 . Retten afsiger dom efter at have givet parterne lejlighed til at udtale sig og efter at have hoert generaladvokaten .

Originaleksemplaret af den fortolkende dom vedlaegges originaleksemplaret af den fortolkede dom . Der goeres en bemaerkning om den fortolkende dom i marginen paa originaleksemplaret af den fortolkede dom .

4 . Saafremt en appelsag ved Domstolen og en begaering om fortolkning, der behandles ved Retten, vedroerer den samme dom afsagt af Retten, kan denne efter at have hoert parterne udsaette sagens behandling, indtil Domstolen har afsagt dom .

AFSLUTTENDE BESTEMMELSE Artikel 130

Dette reglement, som har retsgyldighed paa de sprog, der er naevnt i artikel 35, stk . 1, bekendtgoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende . Det traeder i kraft den foerste dag i den anden maaned efter den maaned, hvori offentliggoerelsen sker .

Luxembourg, den 2 . maj 1991 .

H . JUNG

Justitssekretaer

J . L . CRUZ VILAÇA

Praesident