*****

RAADETS BESLUTNING

af 15. marts 1982

om supplement til beslutning 81/1056/EOEF om vedtagelse af aarsberetningen om den oekonomiske situation i Faellesskabet og fastlaeggelse af retningslinjerne for den oekonomiske politik i 1982

(82/171/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets beslutning 74/120/EOEF af 18. februar 1974 om gennemfoerelse af hoej grad af overensstemmelse inden for den oekonomiske politik i Det europaeiske oekonomiske Faellesskabs medlemsstater (1), aendret ved beslutning 75/787/EOEF (2), saerlig artikel 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (3),

under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (4), og

ud fra foelgende betragtning:

i beslutning 81/1056/EOEF (5) vedtog Raadet saa snart som muligt at fastsaette retningslinjer for den oekonomiske politik, som Den hellenske Republik boer foelge i 1982; bilaget til naevnte beslutning boer derfor suppleres i overensstemmelse hermed -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Bilaget til beslutning 81/1056/EOEF, 4. afsnit, suppleres med de retningslinjer, som Den hellenske Republik boer foelge i sin oekonomiske politik i 1982, saaledes som disse foreligger i bilaget til denne beslutning.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. marts 1982.

Paa Raadets vegne

W. DE CLERCQ

Formand

(1) EFT nr. L 63 af 5. 3. 1974, s. 16.

(2) EFT nr. L 330 af 24. 12. 1975, s. 52.

(3) EFT nr. C 327 af 14. 12. 1981, s. 39.

(4) EFT nr. C 348 af 31. 12. 1981, s. 10.

(5) EFT nr. L 385 af 31. 12. 1981, s. 1.

BILAG

RETNINGSLINJER FOR GRAEKENLANDS OEKONOMISKE POLITIK

For Graekenlands oekonomiske politik er der opstaaet problemer med de strukturaendringer, som skyldes hurtige forandringer i de oekonomiske forhold uden for landet selv. De derved opstaaede baand paa handlefriheden udelukker en hurtig tilbagevenden til staerk vaekst i det samlede forbrug og medfoerer en moderat vaekst, foerst og fremmest paa grundlag af eksporten og produktive investeringer.

For at naa dette maal maa den kortsigtede oekonomiske politik tage en retning, som baade muliggoer en kontrolleret genrejsningsproces og en tilbagevenden til ligevaegten. I 1981 bliver vaekstraten nul, eller lidt lavere, hvorimod det er mindre sandsynligt, at den i 1982 vil overstige 1,5 %. Selv om inflationstakten langsomt aftager, er det sandsynligt, at den fortsat vil vaere overordentlig hoej i 1982, hvor den sandsynligvis bliver over 20 %. Under disse omstaendigheder forekommer det noedvendigt at holde igen paa den impuls i opadgaaende retning, indkomsterne fik i begyndelsen af aaret, ved en fast indsats for at mindske oekonomiens likviditetsrate gennem indgreb i forhold baade til det offentliges underskud og til virksomhedernes laanemuligheder. For at opnaa dette, vil det vaere afgoerende at stoppe tendensen til forvaerring af myndighedernes og de offentlige virksomheders loebende regnskaber, ikke alene ved at mindske stigningen i udgifterne, men ogsaa ved at bekaempe skatteunddragelser, nedbringe de opstaaede forsinkelser med hensyn til justeringen af visse priser i den offentlige sektor samt ved en almindelig foroegelse af skattebyrden. Denne stramme styring af den offentlige sektors driftsbudget skulle give et vist raaderum for fortsat at goere en rimelig budgetindsats til fordel for produktive investeringer. Virksomhedernes investeringer boer endvidere drage fordel af de nye retningslinjer for ydelse af laan, som er beregnet paa at nedbringe laaneomkostningerne for vaesentlige aktiviteter. Der boer kort sagt i 1982 goeres forsoeg paa at nedbringe vaeksten i pengemaengden, saa den bliver lavere end den nominelle vaekst i bruttonationalproduktet; for at opnaa dette maa myndighedernes laanebehov nedbringes til 12 % af bruttonationalproduktet.

Paa laengere sigt boer et af de prioriterede maal i den oekonomiske politik vaere at fjerne inflationen og dens forvridende virkninger. Dette betyder, at kortsigtede bestraebelser paa at daemme op for den boer udvides til at omfatte en varig indsats med en kombination af frivillig tilbageholdenhed for saa vidt angaar indkomsternes og prisernes nominelle vaekst og af budgetstramninger, laanebegraensninger samt stabilisering af opsparingen. Denne politik, der i sidste ende tager sigte paa at genskabe muligheden for en rationel fordeling af produktionsfaktorerne, udelukker ikke anvendelsen af en strukturpolitik, som maa vaere saerlig aktiv, for at der kan leves op til noedvendigheden af hurtige aendringer. Paa grund baade af de begraensninger, der skydes forhold uden for landet selv, og af uligevaegten mellem regionerne boer hovedformaalet vaere at fremskynde industriens udvikling og dens udbredelse dels til andre sektorer, dels rent geografisk samt at drage fordel af samtlige de vaekstmuligheder, der frembyder sig. En saadan politik boer i den indledende fase foerst og fremmest gaa ud paa at skabe den noedvendige infrastruktur, dels og foerst paa energiomraadet, hvor den forventede staerke forbrugsfremgang vil noedvendiggoere en intensiv udnyttelse af nationale ressourcer, dels med hensyn til infrastrukturer til brug baade paa transportomraadet og for byerne. Den boer desuden indbefatte de bestraebelser, som allerede er gjort, for samtidig at fremhjaelpe den regionale tilpasning og den sektorielle udvikling i forhold til markedsforholdene. I det omfang budgettet stadig anvendes til at naa dette maal, kan laanepolitikken, der hidtil har vaeret selektiv paa grundlag af forskellige satser, gradvis udvikles hen imod en vis grad af ensartethed.

TABEL 7

Graekenland: Vigtigste oekonomiske aggregater 1960-81

1.2.3.4.5.6.7.8.9.10 // // // // // // // // // // // AAr // Vaekst i BNP i faste priser // Vaekst i BNP i faste priser pr. beskraeftiget // De arbejdsloeses andel af arbejds- styrken // Stigning i forbruger- priserne // Loensum pr. loenmodtager // Betalings- balancens loebende poster // Det offentliges budgetsaldo (3) // Hushold- ningernes opsparings- kvote // Stigning i penge- maengden M2/M3 // // // // // // // // // // // // % (2) // % // % // % (2) // % (2) // % PIB // % PIB // % // % // // // // // // // // // // // 1960-69 // : // : // : // : // : // : // : // : // 17,7 // 1970-79 // 5,1 // 4,7 // : // 11,7 // : // - 2,8 // : // : // 23,3 // 1979 // 4,0 // 2,7 // 2,2 // 18,2 // 21,2 // - 2,9 // : // 22,6 // 18,4 // 1980 // 1,6 // - 0,7 // 2,8 // 24,9 // 17,5 // - 0,9 // - 3,3 // 23,2 // 24,7 // 1981 (1) // - 0,2 // - 1,7 // 3,1 // 24,5 // 21,8 // - 4,0 // - 6,3 // 20,1 // 34,7 // // // // // // // // // //

(1) Foreloebige skoen fra Kommissionens tjenestegrene.

(2) Procentvis aendring i forhold til den foregaaende periode paa aarsbasis.

(3) Det offentliges bruttoopsparing + saldoen paa statsbudgettets kapitalkonto.