RAADETS BESLUTNING af 15. december 1994 om vedtagelse af et saerprogram for forskning og uddannelse inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission (reaktorsikkerhed, affaldshaandtering og straalingsbeskyttelse) (1994-1998) (94/920/Euratom)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab, saerlig artikel 7,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1), som har hoert Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet vedtog ved afgoerelse 94/268/Euratom (4) et rammeprogram om Faellesskabets indsats inden for forskning og uddannelse for perioden 1994 1998, som bl. a. fastsaetter, hvilke aktioner der skal gennemfoeres inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission; naervaerende beslutning tager hensyn til begrundelsen i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse;

ifoelge artikel 2 i afgoerelse 94/268/Euratom skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der vedtages i overensstemmelse med traktatens artikel 7; i hvert saerprogram angives de praecise maal i overensstemmelse med de videnskabelige og tekniske maal i bilag III til beslutningen, de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelse af programmet, anslaas til 160 mio. ECU; budgetmyndigheden fastsaetter bevillingerne for hvert regnskabsaar under hensyntagen til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, og til betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse 94/268/Euratom;

indholdet i rammeprogrammet om Faellesskabets aktioner inden for forskning og uddannelse er fastlagt i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet; i naervaerende saerprogram angives indholdet af de aktioner, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission;

som fastsat i bilag III til afgoerelse 94/268/Euratom skal Faellesskabet gennemfoere et program for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission med det formaal at opnaa stoerre viden om nuklear sikkerhed og at fremme et bredt samarbejde mellem medlemsstaterne paa dette omraade;

ifoelge afgoerelse 94/268/Euratom (rammeprogrammet for 1994 1998) er en faellesskabsaktion berettiget, hvis forskningen bl. a. bidrager til at styrke Faellesskabets oekonomiske og sociale samhoerighed og til at fremme dets generelle harmoniske udvikling, samtidig med, at der tilstraebes en hoej videnskabelig og teknisk kvalitet; formaalet med dette program er at imoedekomme disse maal;

ifoelge afgoerelse 94/268/Euratom skal Faellesskabets forskningsaktioner styrke det teknologiske grundlag for Faellesskabets industri og give den viden og knowhow, der er noedvendig for at goere den mere konkurrencedygtig paa internationalt plan, samtidig med, at der drages omsorg for, at alle nukleare aktiviteter er sikre;

Faellesskabet boer kun stoette FTU-aktioner af hoej kvalitet;

grundforskningen inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission boer fremmes i Faellesskabet af hensyn til udviklingen af nye idéer;

reglerne for virksomheders, forskningscentres (herunder FFC) og universiteters deltagelse, som er angivet i afgoerelse 94/761/Euratom (5), gaelder for dette saerprogram;

dette program bidrager til at oege synergien mellem forsknings- og uddannelsesaktiviteter, der gennemfoeres inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission af forskningscentre, universiteter og virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og de tilsvarende forsknings- og uddannelsesaktioner i Faellesskabet;

med henblik paa gennemfoerelsen af dette program kan det vise sig hensigtsmaessigt at indlede et internationalt samarbejde med internationale organisationer og tredjelande;

dette program boer ogsaa omfatte formidling og udnyttelse af forskningsresultater, isaer hvad angaar smaa og mellemstore virksomheder, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse, som udvikles inden for dette program og i det omfang, det er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse af programmet;

de eventuelle sociooekonomiske foelger af og teknologiske risici i forbindelse med programmet boer analyseres;

der boer foretages en loebende og systematisk undersoegelse af, hvor langt gennemfoerelsen af programmet er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne af programmet, saaledes at alle fornoedne data er til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for det naeste rammeprogram for Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs indsats inden for forskning og uddannelse; desuden boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en endelig evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning; konklusionerne af disse evalueringer forelaegges Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg;

FFC kan deltage i indirekte aktioner omfattet af dette program;

FFC bidrager via sit eget program ogsaa til gennemfoerelsen af maalsaetningerne for Faellesskabets forskning og uddannelse inden for det omraade, der er omfattet af dette program -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs indsats inden for forskning og uddannelse inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission som beskrevet i bilag I vedtages for perioden fra datoen for vedtagelsen af denne beslutning til den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 160 mio. ECU, herunder hoejst 12,5 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Budgetmyndigheden fastsaetter bevillingerne til hvert regnskabsaar, under hensyntagen til de disponible midler i de finansielle overslag og i overensstemmelse med artikel 1, stk. 3, i afgoerelse 94/268/Euratom om rammeprogrammet under hensyntagen til principperne om forsvarlig oekonomisk forvaltning, som der henvises til i artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 3

1. De generelle bestemmelser for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelse 94/268/Euratom om rammeprogrammet.

2. Bestemmelserne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse er angivet i afgoerelse 94/761/Euratom.

3. I bilag III anfoeres de saerlige bestemmelser for gennemfoerelsen af dette program, som supplerer betingelserne i stk. 1 og 2.

Artikel 4

1. For bl. a. at sikre en omkostningseffektiv gennemfoerelse af programmet undersoeger Kommissionen fortloebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt programmet er naaet, sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I. Den undersoeger navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er i overensstemmelse med situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag med henblik paa at tilpasse eller supplere programmet paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.

2. For at bidrage til den evaluering af Faellesskabets aktioner, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelse 94/268/Euratom om rammeprogrammet, og i overensstemmelse med tidsfristen i dette stykke, lader Kommissionen uafhaengige eksterne eksperter evaluere gennemfoerelsen og forvaltningen af de aktioner, der er omfattet af programmet i de fem aar, der gaar forud for evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen foretage en endelig, uafhaengig evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til rammeprogrammet i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet. Den drager i den forbindelse omsorg for, at der sker koordination med andre FTU-aktioner, som gennemfoeres paa omraadet, isaer under FFC-programmet.

2. Ved gennemfoerelsen af programmet bistaas Kommissionen af Det Raadgivende Udvalg for Programmet for Sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, som hermed nedsaettes til afloesning af de eksisterende raadgivende udvalg for forvaltning og koordinering (CGC) (nr. 5 reaktorers og fissile materialers sikkerhed; nr. 6 om behandling og opbevaring af radioaktivt affald; nr. 10 om straalingsbeskyttelse), som er nedsat i afgoerelse nr. 894/338/Euratom, EKSF, EOEF af 29. juni 1984 (6). Procedurer og operationelle bestemmelser i denne raadsafgoerelse gaelder for det nye udvalg.

Artikel 6

Deltagelse i aktiviteterne »bestraalingens virkninger for mennesket og miljoeet« samt »kontrol over tidligere indtrufne haendelser« er uden finansiel stoette fra Faellesskabet aaben paa projektbasis for juridiske enheder, der er etableret i tredjelande, naar en saadan deltagelse bidrager effektivt til gennemfoerelsen af programmet og under hensyn til princippet om gensidige fordele.

Artikel 7

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. december 1994.

Paa Raadets vegne

A. MERKEL

Formand

(1) EFT nr. C 113 af 23. 4. 1994, s. 4.

(2) EFT nr. C 341 af 15. 12. 1994.

(3) Udtalelse afgivet den 14. september 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).

(4) EFT nr. L 115 af 6. 5. 1994, s. 31.

(5) EFT nr. L 306 af 30. 11. 1994, s. 1.

(6) EFT nr. L 177 af 4. 7. 1984, s. 25.

BILAG I

SAERPROGRAMMETS VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL OG INDHOLD

Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i rammeprogrammet for Det Europaeiske Atomenergifaellesskab, idet det foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og teknologiske maal.

Del 1 i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

1. BAGGRUND

Skoent kerneenergien er betydeligt udviklet i Faellesskabet ligesom i resten af den vestlige verden - herom vidner det saerdeles hoeje sikkerhedsniveau i nukleare anlaeg - er den ikke generelt accepteret overalt i samfundet. Formaalet med Faellesskabets indsats er derfor at tilskynde til samarbejde, som skal fremskaffe stoerre viden inden for bestemte omraader og foere til en ny global og dynamisk tilgang til nuklear sikkerhed i bredeste forstand. Faelles prioritering skulle medvirke til at tilnaerme alle afvigende synspunkter til hinanden og skabe stoerre forstaaelse for, at der inden for kerneenergi ligesom andre hoejt udviklede teknologier er mulighed for yderligere udvikling. Muligheden for nye fremskridt, der kan forbedre den nukleare sikkerhed, skal vurderes under hensyn til deres virkning paa den offentlige mening. Det giver sig selv, at nye teknologier ikke noedvendigvis vil blive taget i brug, blot fordi de findes, ligesom vi heller ikke kan tillade os ud fra vor nuvaerende viden at doemme om fremtidige generationers brug af dem.

En global og dynamisk tilgang til kerneenergien indebaerer, at vi maa oege vor viden om den samlede risiko, der er forbundet hermed, og saette tal paa den. Det skal goeres under hensyn til hele braendselskredsloebet, enhver form for udsaettelse for ioniserende straaling, ikke kun fra brug af kerneenergi, men ogsaa fra medicinske anvendelser og naturlig radioaktivitet, normale forhold og uheldssituationer, under hensyn til hensigtsmaessigheden af kontrol over tidligere indtrufne haendelser, anvendelse af kerneenergi andre steder (f. eks. i de nye uafhaengige stater), samt de teknologiske udviklingsmuligheder, ligesom paa andre hoejteknologiomraader.

De forskellige aktioner til stoette for denne tilgang fastlaegges og styres inden for ét program. Derfor er de med vilje ikke (som i det foregaaende rammeprogram) opdelt i saerskilte grupper af aktioner, men alligevel samlet omkring nogle hovedaktioner i forbindelse med kerneenergi i bredeste forstand. Det hoeje udviklingsniveau, der er naaet inden for flere omraader af braendselskredsloebet, kraever en ny prioritering, idet aspekter, der vedroerer mennesker og miljoe, skal i hoejsaedet. Der bliver ivaerksat en raekke samordnede foranstaltninger, der skal sikre behoerig informationsudveksling og dataindsamling.

En snaever vekselvirkning med nationale og internationale organisationer med kompetence inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission vil saette Faellesskabet i stand til at bidrage til oeget nuklear sikkerhed over hele verden, herunder ogsaa til beskyttelse af mennesket og miljoeet mod virkningerne af ioniserende straaling. Det vil tilskynde til at forene nationale bestraebelser med det formaal yderligere at forbedre den europaeiske kerneindustris resultater og vil vaere et vaesentligt bidrag til Faellesskabets og medlemsstaternes relevante lovgivningsmaessige ansvar.

Samarbejde om forskning i sikkerhed i forbindelse med nuklear fission er allerede i god gaenge med tredjelande som USA, Canada og Japan samt med visse EFTA-lande. Naar der samtidig henses til samarbejdet med de central- og oesteuropaeiske lande, herunder de nye uafhaengige stater, som er saerlig vigtigt, kan der taenkes at ske en yderligere forening af nationale aktiviteter paa dette felt. Der boer soeges opnaaet en synergivirkning med andre faellesskabsinstrumenter (f. eks. PHARE og TACIS).

Der er ogsaa opnaaet en snaever vekselvirkning, som vil fortsaette, med Den Internationale Atomenergiorganisation (IAEA), Kerneagenturet under OECD (NEA) og Verdenssundhedsorganisationen (WHO) foruden med ikke-statslige internationale organisationer, som beskaeftiger sig med standardisering og henstillinger saasom Den Internationale Kommission for Straalingsbeskyttelse (ICRP), Den Internationale Kommission for Straalingsenheder og -maalinger (ICRU) og Den Internationale Standardiseringsorganisation (ISO). Dette internationale samarbejde er det vaesentligste redskab i bestraebelserne for at opnaa bred verdensomspaendende enighed om de grundlaeggende spoergsmaal vedroerende sikkerhed i forbindelse med nuklear fission.

Mulighederne for at uddanne videnskabelige og tekniske medarbejdere og disses mobilitet vil blive sikret gennem aktiviteter som f. eks. planen for »European Radiation Protection Education and Training« (ERPET) og de kurser paa europaeisk plan, der afholdes sammen med FFC Ispra.

Som anfoert i de forskellige foreslaaede aktiviteter er FFC snaevert inddraget i dem (1).

2. FORESLAAEDE AKTIONER

A. Udforskning af nye strategier

De foreslaaede aktioner er et eksempel paa en anden strategi, der skal soerge for at goere kerneenergien mere acceptabel gennem et integreret initiativ, der omfatter tre af de mest omdiskuterede aspekter, nemlig

- reaktorsikkerheden, isaer i tilfaelde af alvorlige uheld

- forvaltning af langlivede radioaktive isotoper (herunder plutonium)

- faren for misbrug af fissilt materiale.

Aktionerne skal udfoeres i naert samarbejde med myndigheder, industri og forskerkredse.

Det foreslaas at foelge to hovedlinjer; for det foerste skal nye strategier undersoeges med hensyn til deres mulighed for at oege sikkerheden ved reaktorer og braendselskredsloebet i fortsaettelse af hidtidigt F & U-arbejde og for det andet skal alternative muligheder for affaldshaandtering undersoeges.

A.1. Konstruktiv sikkerhed

Industrien forbedrer til stadighed reaktorsikkerheden paa grundlag af erfaringer med reaktorer i drift og nye forskningsresultater, men derudover tilbyder den reaktorer med oeget sikkerhed, f. eks. med oeget brug af passive egenskaber. Der er i programmet planlagt teoretisk forskning og enkelte eksperimenter til evaluering af saadanne reaktorers udformning og dennes betydning for sikkerheden som helhed. Forskningen skal vaere generisk, og resultaterne skal indgaa i grundlaget for meddelelse af tilladelse til at tage reaktorerne i brug.

Strategier for nedbringelse af det brugte braendsels indhold af langlivede radioaktive isotoper gennem aendring af det fissile materiales sammensaetning vil kunne indgaa i en global analyse af braendselskredsloebet, som ogsaa skulle omfatte aspekter vedroerende sikkerhedskontrol.

Undersoegelser af avancerede strategier for braendselskredsloebet kraever stoette i form af eksperimentel forskning og vil blive gennemfoert i samraad med FFC.

A.2. Separation og transmutation

Andre metoder end forbraending af plutonium (Pu), skal undersoeges til at nedbringe maengden af langlivede isotoper, herunder mindre actinider, (halveringstid over 30 aar) i radioaktivt affald, selv om slutdeponering af nukleart affald i underjordiske depoter ikke kan undgaas. Da der paa verdensplan forskes i separation og transmutation, boer denne del af programmet hovedsagelig vaere rettet mod at tilvejebringe en samlet vurdering af det arbejde, der foregaar med hensyn til forskning og udvikling.

Noget af arbejdet inden for dette omraade skal gennemfoeres i samraad med FFC.

B. Reaktorsikkerhed

Selv om forebyggelse af uheld og ulykker er en afgoerende faktor inden for brugen af kernekraft, er det af vital betydning, at indsigten i alvorlige uheld eller ulykker forbedres, saa eventuelt udslip af radioaktivt materiale i saadanne ekstreme tilfaelde kan forhindres. Derfor bliver faenomener og mekanismer i forbindelse med uheld og ulykker hovedemnerne for forskningen.

Desuden skal forskellige foranstaltninger til at afboede foelgerne af et alvorligt uheld eller en alvorlig ulykke studeres.

Foruden paa behandlingen af alvorlige uheld og ulykker boer der ofres opmaerksomhed paa andre forhold, som er af stor betydning for den fortsatte sikre drift af eksisterende anlaeg, og som samtidig kan tilvejebringe relevant viden til brug for nye reaktorer.

B.1. Alvorlige uheld og ulykker

Der skal forskes i de forskellige relevante faenomener, f. eks. beskadigelser af kernen og udslip af fissionsprodukter og disses opfoersel. De vigtigste data til dette formaal skal komme fra PHEBUS-projektet »Fissionsprodukter«, som CEA (Cadarache) og FFC (Ispra) tidligere har gennemfoert i faellesskab. Vekselvirkninger mellem smeltet braendsel og koelemiddel og mellem smeltet kerne og beton samt dannelse og forbraending af hydrogen er vigtigst i forbindelse med primaerkredsloebets og indeslutningens integritet.

Kommissionen har til opgave at fremme samordningen af medlemsstaternes og FFC's aktioner som led i dens aktioner som institution; den skal herved tage hensyn til eksistensen af store anlaeg, og sigtet skal vaere at fremskaffe de data, som konstruktoererne og de godkendende myndigheder har brug for.

Med henblik paa vurdering af sikkerhedsmargener skal man undersoege mekanismer for, hvordan uheld udvikler sig, og studere, hvordan indeslutningssystemer og materialer i de sikkerhedsrelaterede komponenter opfoerer sig under alvorlige uheld og ulykker.

De foreslaaede aktioner omfatter teoretiske og eksperimentelle studier, udvikling og validering af beregningskoder samt benchmark-arbejde. Der paaregnes faelles udnyttelse af store forsoegsanlaeg.

B.2. Supplerende sikkerhedsrelaterede aktioner

Nogle aktioner kan eventuelt under hensyntagen til forskningsarbejde, som udfoeres i medlemsstaterne og/eller under andre forskningsprogrammer, udfoeres med sigte paa menneskelige faktorer, sandsynlighedsvurderinger af sikkerhedsmaessige forhold og aeldning samt, hvis vigtige og hastige forandringer paa dette omraade kraever det, med sigte paa kontrol og instrumentering.

C. Haandtering og deponering af radioaktivt affald samt nedlukning

Et af hovedformaalene med denne aktion bliver at integrere Faellesskabets og medlemsstaternes indsats for at tilvejebringe det tekniske grundlag for en ensartet opfattelse af de videnskabelige spoergsmaal i forbindelse med deponering af langlivet radioaktivt affald, dvs. brugt braendsel og forglasset hoejaktivt affald. De strategiske spoergsmaal er, hvilken tidshorisont der skal paaregnes ved analyse af deponeringskoncepter, om der skal vaere mulighed for adgang til det deponerede materiale.

Kommissionen boer paa dette punkt fremme forskningsinitiativer, som kunne faa lande med store nukleare programmer til at hjaelpe andre lande med at udforske mulighederne for deponering af mindre maengder af langlivet affald, f. eks. fra forsoegsreaktorer eller fra medicinske eller industrielle anlaeg. Der er et behov for at fastlaegge et videnskabeligt grundlag for retningslinjer, f. eks. med hensyn til »affaldsaekvivalens« og »fritagelsesniveauer«.

C.1. Sikkerhedsaspekter ved deponering i undergrunden

Slutdeponeringen af radioaktive stoffer i undergrunden har hidtil vaeret den eneste kendte mulighed for paa laengere sigt at isolere dem fra biosfaeren. Faellesskabets analyse af sikkerheden paa lang sigt ved deponering af hoejaktivt affald i undergrunden PAGIS (Perfomance Assessment of Geological Isolation System) konkluderede, at der - under forudsaetning af en normal naturlig udvikling - kan opnaas tilstraekkelig beskyttelse ved deponering af affald, selv i titusinder af aar efter deponeringen, hvis der vaelges en egnet lokalitet. Paa baggrund heraf og i betragtning af de hidtidige deponeringskoncepter maa der udvikles en metodologi for valg af egnede deponeringssteder og kriterier samt for vurdering af en potentiel lokalitets egnethed. De grundlaeggende spoergsmaal, der gennem en hensigtsmaessig forskning skal opnaas enighed om paa faellesskabsplan, er bl. a. foelgende: den langtidshorisont, som saetter en graense for, hvor lang en periode sikkerhedsanalyserne af deponeringskoncepter skal omfatte mulighederne for adgang til det deponerede materiale og utilsigtet indtraengen. Det er opfattelsen, at materialeadgangen og den utilsigtede indtraengen ikke er emner, som paakalder sig samme grad af overvejelse som opnaaelsen af enighed om en langtidshorisont.

Faellesskabets handlingsplan for radioaktivt affald (2) skulle medvirke staerkt til at tilskynde medlemsstaterne til at deltage i de relevante undersoegelser og til at udforske mulighederne for at udforme en faelles holdning til disse spoergsmaal.

C.2. Underjordiske laboratorier for deponering af affald

Der kraeves underjordiske laboratorier til relevant forskning i de centrale problemer ved deponering i undergrunden. Som i de tidligere programmer boer forsoeg med og forskning i deponering af affald i de underjordiske laboratorier i Asse (Tyskland) og Mol (Belgien) fortsaettes. Bestraebelserne boer rettes mod at anvende de eksisterende underjordiske laboratorier i Europa bedst muligt. Andre nye laboratorier kan taenkes at indgaa i Faellesskabets program. Saadanne anlaeg skal give forskere fra alle medlemsstaterne rige muligheder for at gennemfoere forskningsprojekter under repraesentative forhold. Under projekterne skal der fremskaffes kvantitative og kvalitative oplysninger til karakterisering af potentielle deponeringssteder, udformning af optimale deponeringskoncepter og evaluering af, hvor effektiv beskyttelse de forskellige deponeringsstrategier yder paa laengere sigt.

Der skal forskes i geologiske og kunstige barrierer, udvikles saerlige brydnings- og affaldsdeponeringsteknikker og foretages radiologiske undersoegelser i underjordiske laboratorier og dertil knyttede forskningsanlaeg, hvilket vil medvirke til at vise, at underjordisk deponering er mulig og sikker.

C.3. Stoetteforskning

Evaluering af affaldsdeponeringsplaner kraever yderligere forskning i og modellering af naturlige og kunstige beskyttelsesbarrierers opfoersel, transport af radioaktivitet fra affaldsbeholderne i depotet via geosfaeren til biosfaeren samt verifikation og validering af langtidsprognosemodeller for depoternes geologiske miljoe. Ogsaa analoger i naturen og geofysiske prognoser giver nyttige oplysninger om deponeringssystemernes udvikling.

Der planlaegges udvikling af effektivt styrede avancerede processer til minimering af affaldets volumen med henblik paa indfoerelse af sikre og effektive standardprocedurer.

Endnu et F & U-emne bliver at tilvejebringe videnskabelige data til stoette for Faellesskabets politikker inden for standarder for nuklear sikkerhed og udvikle paalidelige metoder til gennemfoerelse af disse politikker.

Aktioner til at forbedre sikkerhedskulturen inden for kerneenergi og skabe stoerre tillid til sikkerheden boer omfatte teknisk anvendelse af principperne for radiologisk optimering og yderligere udvikling af en kvalitetssikringsmetodologi i faellesskab med EF's laboratorienetvaerk.

Resultater fra det tidligere fjernhaandteringsprogram boer indsamles og evalueres med henblik paa, at de interesserede kredse inden for Faellesskabet kan drage nytte af de indhoestede erfaringer fra og konklusioner af det paagaeldende program.

C.4. Nedlukning

Arbejdet med nedlukning af nukleare anlaeg er et led i lukningen af det nukleare kredsloeb. Det drejer sig saerlig om at finde loesninger med hensyn til miljoevenlig deponering af radioaktivt affald, minimering af straalingspaavirkningen og reduktion af omkostningerne.

Aktionerne paa dette omraade omfatter:

- stoette til relevante nedlukningsprojekter, isaer med sigte paa at afproeve nedlukningsstrategier og en systematisk indsamling og behandling af data

- oprettelse af databaser paa grundlag af erfaringerne med specifikke tekniske fremgangsmaader, radioaktivt affaldsopstaaen, den erhvervsmaessige udsaettelse herfor og omkostningerne i forbindelse hermed.

D. Bestraalingens virkninger for mennesket og miljoeet

Ifoelge Euratom-traktaten skal Faellesskabet »indfoere ensartede sikkerhedsnormer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed og overvaage deres anvendelse« og undersoege »straalings skadelige virkning paa levende vaesener«. Selv om de nuvaerende normer for beskyttelse mod straaling og de videnskabelige oplysninger, de bygger paa, er af hoej kvalitet, er det stadig vigtigt at reducere den resterende usikkerhed, der er om den kvantitative vurdering af risikoen ved bestraaling som foelge af brug af ioniserende straaling i energiproduktionen, industrien og medicinen og ved udsaettelse for naturlig straaling, dvs. lave straalingsdoser. Det gaelder for alle de faser af reaktorbraendselskredsloebet, hvor der kan vaere mulighed for udsaettelse for straaling, foelgerne af ulykker med nukleart materiale, begraensning af eventuelle virkninger for sundheden, afboedning af virkningerne for miljoeet og udvikling af metoder til forvaltning af noedsituationer. Bredden i de paagaeldende emner og de mange bagvedliggende discipliner kraever en reel tvaerfaglig tilgang til straalingsbeskyttelsesforskningen og massiv deltagelse af universitetsforskningen.

De nedenfor opregnede prioriterede aktioner haenger noeje sammen med det valideringsarbejde, der er blevet foreslaaet paa omraadet »kontrol over tidligere indtrufne haendelser«, og som foerst og fremmest omhandler Tjernobyl-ulykkens foelger for sundhed og miljoe, andre bestraalingsulykker og den tidligere ukontrollerede udledning af radioaktivt materiale.

D.1. Viden om bestraalingens virkningsmekanismer

Man maa kende mekanismerne for straalingens virkning, hvis man paa grundlag af eksperimentelt bestemte virkninger skal kunne forudsige med en vis sikkerhed, hvilken virkning meget smaa doser vil have. Viderefoerelse af undersoegelser af straalingsfremkaldte aendringer af arveanlaeggene og af virkningerne af bestraaling in utero vil bidrage til et mere indgaaende kendskab til farerne. Der kan tilvejebringes stoerre viden om mekanismerne paa celleniveau ved at tage de mest moderne molekylaer- og cellebiologiske teknikker i brug, undersoege, hvordan mutationer og kromosomafvigelser opstaar, og hvilken rolle DNA-reparation spiller, og kombinere dette arbejde med de nyeste modeller for, hvordan straalingsenergien afsaettes i cellerne. Deraf kan der udledes globale biofysiske modeller for, hvordan straaling indvirker paa cellerne. Ved at udstraekke denne viden til de processer, hvorved bestraaling fremkalder kraeft, kan man drage nytte af ny viden inden for onkogenese og igangvaerende undersoegelser af de tidlige faenomener paa molekyle- og celleniveau, der optraeder ved straalingsinduceret kraeft. Udvikling af modeller af, hvilken proces der foerer til, at straaling fremkalder kraeft, paa grundlag af korrekte biologiske principper vil give mere noejagtige skoen over risikoen ved bestraaling.

D.2. Vurdering af risikoen ved bestraaling

Vurdering af risikoen afhaenger af en noejagtig maaling af bestraalingens omfang, som igen afhaenger af noejagtig bestemmelse af den modtagne interne og eksterne dosis. Hertil kraeves forskning i overfoersel af radioaktivt materiale til mennesket fra miljoeet og i indtagne radioaktive isotopers aldersafhaengige metabolisme og biokinetik. Der skal udfoeres specifikt arbejde paa undersoegelse af mere foelsomme og raffinerede instrumenter til maaling af ekstern og intern bestraaling og paa udvidelse og anvendelse af risikoanalysemodeller paa virkningerne af udledning af radioaktivt materiale og nukleare ulykker for sundhed og miljoe. Epidemiologiske undersoegelser af udsatte befolkningsgrupper, der foretages paa grundlag af viden om straalingsbiologiske mekanismer og hvor der anvendes en dosimetrisk fremgangsmaade, skulle foere til risikoskoen, hvor straalingsdosis omsaettes til sandsynlighed for virkninger for sundheden.

D.3. Nedbringelse af eksponeringsniveauet

Der skal udvikles kriterier, metoder og strategier for effektiv nedbringelse af eksponeringen for ioniserende straaling, uanset straalingskilden (naturlig, medicin, industri), med henblik paa yderligere at mindske eller helt fjerne virkningerne for sundheden. Denne aktivitet omfatter overvaagning af eksponeringen, teknikker til genopretning af miljoeet, herunder retablering af lokaliteter, behandling af foelgerne for sundheden, herunder akutte straalingsskader, risikoforvaltning i normale situationer og uheldsituationer samt gennemfoerelse af ALARA-filosofien (As Low As Reasonably Achievable). Denne filosofi er baseret paa en begrundelse for de praktiske fordele, optimering heraf under hensyn til sociale og oekonomiske faktorer og begraensning af enhver individuel risiko, der maatte opstaa som foelge af vedtagelsen af saadanne foranstaltninger. Disse principper vil blive anvendt paa praktiske problemer saasom udvikling af kriterier for genanvendelse af materialer fra nedlukning af nukleare anlaeg, erhvervsmaessig udsaettelse i forbindelse med affaldshaandtering, nedlukning og genopretning af miljoeet, herunder strategier til afboedning af virkningerne af radon, samt optimeringsstrategier og -teknikker indenfor medicinsk radiodiagnostik.

E. Kontrol over tidligere indtrufne haendelser

Situationen i Central- og OEsteuropa og i de nye uafhaengige stater (NIS), indebaerer nogle forpligtelser inden for nuklear sikkerhed, som det internationale samfund maa vaere med til at opfylde, ikke kun af altruistiske grunde. Rent bortset fra de humanitaere hensyn har Faellesskabet interesse i at skabe sikre forhold i de omkringliggende lande. Tjernobyl-ulykken har mindet om, at radioaktivt materiale, der slipper ud ved et uheld, ikke holder sig inden for nationale graenser.

Tjernobyl-ulykken og andre nukleare ulykker samt ukontrolleret udledning af radioaktivt materiale i NIS har medfoert miljoeforurening og bragt sundheden i fare. Der er her en enestaaende mulighed for at saette samarbejdsprojekter i gang, bl. a. inden for videnskabelig og teknisk forskning samt uddannelse.

Formaalet med denne del af saerprogrammet er at oprette en operationel platform, der kan laegge langsigtede strategier for afboedning, foelge de stadig skiftende omstaendigheder og igangsaette maalrettede forskningsprojekter samt oprette katalytisk virkende forbindelser og den fornoedne koordinering mellem F & U-programmet og programmerne for teknisk bistand.

E.1. Foelgerne af Tjernobyl-ulykken og andre straalingsulykker

Miljoeforskningen i de mest kontaminerede land- og vandomraader kommer til at omfatte analyse af eksponeringsveje samt evaluering og validering af databaser inden for radiooekologi. Under dette arbejde skal der laegges saerlig vaegt paa anvendelse af resultaterne af radiooekologiske undersoegelser til praediktive evalueringer og udvikling af bedre styringssystemer for noedplaner; hensigten er ikke blot at fastlaegge retningslinjer, der mindsker foelgerne af et uheld, men ogsaa at skabe rammer for effektiv respons ved fremtidige uheld. Retningslinjerne vedroerer specielt foelgerne for miljoeet og anvendelse af modforanstaltninger i staerkt kontaminerede omraader, fastlaeggelse af kriterier for, hvordan der skal gribes ind, procedurer for affaldshaandtering og genopretning af miljoeet.

Undersoegelser af sundhedsmaessige virkninger bliver koncentreret om udvikling af metoder til biologisk og retrospektiv dosimetri, naert knyttet til epidemiologiske undersoegelser af kraeftforekomst hos de mest udsatte befolkningsgrupper. En undersoegelse af de strategier, der er benyttet ved behandling af staerkt eksponerede ulykkesofre, har til formaal at fastlaegge bedre behandlingsprotokoller under anvendelse af nyudviklede metoder. Iagttagelse af oeget hyppighed af kraeft i skjoldbruskkirtelen hos boern i Hviderusland og Ukraine kraever systematisk forskning, der tilvejebringer vigtige oplysninger om straalingsinduceret kraeft i skjoldbruskkirtelen og giver et indtryk af sundhedsproblemets omfang i fremtiden. Sideloebende skal behandlingen af patienter med kraeft i skjoldbruskkirtelen optimeres gennem udvikling af terapiprotokoller.

E.2. Samarbejdsnetvaerk

Inden for straalingsbeskyttelse blev der i slutningen af 1991 igangsat et samarbejde med institutter i Hviderusland, Den Russiske Foederation og Ukraine, hvori deltager ca. 100 europaeiske institutter og 100 institutter i SNG, og som har foert til oprettelse af et centrallaboratorium i Ukraine. Et saadant samarbejdsnet vil styrke programmet for forskningssamarbejde mellem Faellesskabet og SNG inden for hele omraadet for sikkerhed ved nuklear fission. Det kan desuden benyttes som platform for koordinering af de mange internationale og bilaterale initiativer paa omraadet.

Tilsvarende net i Central- og OEsteuropa inden for affaldshaandtering og retablering af lokaliteter vil hjaelpe landene dér til at finde sikre loesninger paa deres specifikke problemer. Endvidere vil informationsnet give adgang til nyttige oplysninger om russiske erfaringer med haandtering af affald. Samarbejdet inden for reaktorsikkerhed kommer til at omhandle problemer, der er typiske for russiske reaktorkonstruktioner, og forskning, der har relevans for fremtidige anlaeg. Gradvis optagelse af oesteuropaeiske lande i EF's programmer om nuklear sikkerhed skal ses som et effektivt middel til udvikling af en vidtspaendende sikkerhedskultur.

(1) En redegoerelse for de aktiviteter, som er tiltaenkt FFC paa disse omraader, findes i forslaget til Raadets beslutning om FFC's aktiviteter (dok. KOM(94) 70 endelig udg. af 30. marts 1994, 90/0074 CNS)). Et uddrag af dette forslag er bilagt denne beslutning.

(2) EFT nr. C 158 af 25. 6. 1992, s. 4.

BILAG II

>TABELPOSITION>

Opdelingen paa forskellige omraader udelukker ikke, at projekter kan hoere ind under flere omraader.

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

Programmet gennemfoeres ved hjaelp af en indirekte aktion, hvor Faellesskabet yder finansielle bidrag til forsknings- og uddannelsesaktioner, som gennemfoeres af tredjeparter eller af FFC i samarbejde med tredjeparter:

a) Aktioner med omkostningsdeling:

- Forsknings- og uddannelsesprojekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter; udformning af store integrerede projekter med et faelles maal vil nyde fremme.

- Finansiel stoette til infrastrukturer eller anlaeg, som er noedvendige for at kunne gennemfoere en samordnet aktion (stoerre samordning).

Faellesskabsfinansieringen overstiger normalt ikke 50 % af projektomkostningerne med en gradvis lavere deltagelse jo naermere projektet er paa markedet. Universiteter og andre institutioner, der ikke selv foerer omkostningsregnskab, faar refunderet deres ekstraudgifter hertil med 100 %.

b) Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger saasom:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af fremtidige foranstaltninger

- stoette til udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper og andre videnskabelige eller tekniske sammenkomster, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser

- videnskabelige publikationer og aktioner til formidling, fremme og udnyttelse af resultater koordineret med de aktioner, der er udfoert inden for tredje aktion under fjerde EF-rammeprogram vedroerende FTU

- analyse af de sociooekonomiske konsekvenser af samt de eventuelle teknologiske risici, der er forbundet med programmet

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet, med sigte paa at fremme overfoersel af teknologi

- uafhaengig evaluering af programmet og af resultaterne af aktiviteternes gennemfoerelse.

Faellesskabet kan daekke op til 100 % af udgifterne til disse foranstaltninger.

c) Samordnede aktioner, der bestaar i samordning, navnlig via samordningsnet, af forsknings- og uddannelsesprojekter, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede aktioner kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af tematiske net, som gennem aktioner med omkostningsdeling samler fabrikanter, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme teknologiske eller industrielle maal.

Faellesskabet kan daekke op til 100 % af udgifterne til samordning.

Uddrag af forslaget til Raadets beslutning om FFC's program (KOM(94) endelig udg. (CNS)) vedroerende de aktioner, som Det Faelles Forskningscenter (FFC) skal beskaeftige sig med paa de omraader, der er omfattet af saerprogrammet for forskning og uddannelse inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission

Formaalet er at opnaa stoerre videnskabelig og teknisk viden og at bidrage til udviklingen af teknologier, der skal oege sikkerheden omkring hele det nukleare kredsloeb og reducere miljoevirkningerne af anvendelsen af kerneenergi, samt at tilgodese behovet for, at Faellesskabet paatager sig det ansvar, som gennemfoerelsen af traktaten paalaegger det.

FFC's bidrag vil finde sted paa foelgende omraader:

- reaktorsikkerhed

- sikkerhed i forbindelse med braendselskredsloebet

- sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile materialer.

Reaktorsikkerhed

Aktionerne vil hovedsageligt dreje sig om foelgende elementer:

- bidrage til forebyggelse af uheld: udarbejdelse af ikke-destruktive analyseteknikker med henblik paa en forbedring og yderligere udvikling af kontrolprocedurerne, udvikling af kvalifikationsmetodologier med henblik paa at lette harmoniseringen af disse

- probabilistiske sikkerhedsundersoegelser: FFC vil bidrage til en forbedring af metodologierne og opnaaelse af enighed om deres ivaerksaettelse inden for rammerne af sikkerhedsundersoegelser

- gennemfoerelse via europaeiske net af undersoegelser af aeldningsmekanismer for komposanter, svaekkelsesmekanismer, evaluering af strukturers integritet og af inspektionsmuligheder

- undersoegelser af alvorlige uheld: disse undersoegelser vil dels blive gennemfoert via undersoegelser af faenomener i og uden for reaktorbeholderen under erfaringerne med svaekkelsen af reaktorkernen ved anvendelse af reelle materialer og som funktion af den faktiske temperatur; saadanne operationer vil blive gennemfoert i lille og stor maalestok ved FFC og i oevrigt ved at bidrage til undersoegelsen af frigoerelsen af fissionsprodukter og overfoerselsfaenomener takket vaere en deltagelse i tolkningen af resultaterne af forsoeg med simulering af frigivelser ved uheld foretaget af andre laboratorier, navnlig CEA, Frankrig (undersoegelser af »kilden«) og ved ved FFC at gennemfoere forsoeg med resuspension af aerosoler. De vil blive gennemfoert samordnet med de aktioner paa dette omraade, der er planlagt som indirekte aktioner.

Disse arbejder vil fortsat vaere maalet for en omfattende samarbejdsindsats inden for rammerne af et net af europaeiske og ikke-europaeiske partnere. De tager navnlig sigte paa udarbejdelsen af faelles beregningsvaerktoejer til industrien og til sikkerhedsmyndighederne.

Disse arbejder vil i vid udstraekning appellere til FFC's evne til at etablere samarbejdsnet mellem de paagaeldende europaeiske deltagere og saaledes deltage i ivaerksaettelsen af den faellesskabspolitik, der er fastsat i traktaten.

Sikkerhed i forbindelse med braendselskredsloebet

De undersoegelser, der gennemfoeres ved FFC, har som hovedformaal at mindske de miljoemaessige virkninger af anvendelsen af kerneenergi via forskning af braendselskredsloebet, som skal goere det muligt at optimere forvaltningen heraf i hele cyklusforloebet. De vil blive samordnet med de aktioner paa dette omraade, der er planlagt som indirekte aktioner.

Dette forskningsarbejde tager sigte paa at opnaa et bedre kendskab til actinider og til plutoniumkredsloebet samt paa at udarbejde en optimal strategi for affaldshaandtering, navnlig ved at mindske produktionen af hoejaktivt affald mest muligt. Der vil blive taget hensyn til udviklingen i reaktorudformningen.

I oevrigt tager arbejdet sigte paa at stoette medlemsstaternes nuvaerende strategi, som er koncentreret om deponering af radioaktivt affald i dybtliggende geologiske lag, og udforske haandteringsstrategier, som vil kunne goere det muligt at mindske affaldsmaengderne fra braendselskredsloebet i fremtidige anlaeg. Forskningen vil blive gennemfoert i snaevert samarbejde med nationale laboratorier.

Aktiviteterne vil navnlig blive koncentreret om foelgende:

- undersoegelser af sikkerheden ved adfaerden hos nukleart braendsel (UO2 og blandet oxid)

- grundlaeggende fysisk-kemiske analyser og analyser af actinider i fast form

- undersoegelse af nukleare aerosoler

- minimering af sekundaere actinider og andre radionuklider med lang halveringstid, som fremkommer i forbindelse med det nukleare braendselskredsloeb

- teknologi i forbindelse med braendsel indeholdende plutonium

- karakterisering af bestraalet braendsel med henblik paa bortskaffelse

- radionuklider til medicinsk anvendelse.

Sikkerhedskontrol og forvaltning af fissile materialer

Den forskning, der gennemfoeres ved FFC, tager sigte paa inden for de noedvendige frister at opnaa resultater eller nye teknikker, hvis ivaerksaettelse er noedvendig for at sikre overholdelsen af de i traktaten fastsatte forpligtelser med hensyn til sikkerhedskontrol og forpligtelserne i medfoer af ikke-spredningsaftalen.

Der vil navnlig skulle udarbejdes nye teknikker, som goer det muligt at tage nye udfordringer op i forbindelse med udviklingen af braendselskredsloebet og styrkelsen af kontrolforanstaltningerne.

Disse aktioner tager sigte paa at udvikle og forbedre de forskellige teknikker, saasom:

- ikke-destruktive teknikker, som anvender gamma- og neutronstraaler til at analysere affald, affald fra fabrikation og bestraalet braendsel

- maalinger af materialers volumen og vaegt i store beholdere i anlaeg til fremstilling af braendsel og i oparbejdningsanlaeg

- forseglingsteknikker og nye maerkningssystemer for genstande indeholdende nukleare materialer og for beholdere

- overvaagningssystemer, som anvender lagring og behandling af billeder i digital form til automatisk overvaagning og undersoegelse og til forbedring af registreringerne paa langt sigt, uden tilstedevaerelse af inspektoerer.

Der vil blive gjort en saerlig forskningsindsats med henblik paa udformning af integrerede multisensorsystemer, som kan fungere uden inspektoerers tilstedevaerelse og under anvendelse af en mobil robotteknologi. Saadanne systemer vil anvende intelligente programmeller til udarbejdelse af data og for at foere regnskab med materialerne.

Disse aktioner vil navnlig goere brug af forsoegsinstallationerne PERLA (Performance and Training Laboratory), TAME (Tank Measurement) og LASCO (Surveillance and Containment) under FFC, som kan tilbyde forsoegsbetingelser, der er repraesentative for de virkelige forhold i et anlaeg.

Endelig vil FFC's aktioner paa omraadet sikkerhedskontrol ligeledes indgaa i et europaeisk samarbejde, som illustreres af nettet ESARDA (European Safeguards Research and Development Association), og i et internationalt samarbejde med De Forenede Stater, Canada, Japan og Rusland.