++++

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 5 . september 1979

om en procedure i henhold til EOEF-traktatens artikel 85 ( IV/29.021 - BP Kemi - DDSF )

( Den danske tekst er den eneste autentiske )

( 79/934/EOEF )

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 85 ;

under henvisning til Raadets forordning nr . 17 af 6 . februar 1962 ( 1 ) , saerlig artikel 3 ;

under henvisning til den af selskabet Atka A/S , Koebenhavn , Danmark , over for Kommissionen fremsatte begaering af 18 . marts 1975 i henhold til artikel 3 , stk . 2 , litra b ) , i forordning nr . 17 ;

under henvisning til Kommissionens beslutning af 24 . april 1978 om at indlede en procedure mod selskaberne BP Kemi A/S og A/S De Danske Spritfabrikker ;

under henvisning til hoering af de paagaeldende virksomheder i henhold til bestemmelserne i artikel 19 , stk . 1 , i forordning nr . 17 og Kommissionens forordning nr . 99/63/EOEF ( 2 ) ;

under henvisning til den af Det raadgivende Udvalg for Kartel - og Monopolspoergsmaal den 13 . februar 1979 i henhold til artikel 10 i forordning nr . 17 afgivne udtalelse , og

ud fra foelgende betragtninger :

I . SAGENS FAKTISKE OMSTAENDIGHEDER

1 . Procedurens genstand

1 Naervaerende procedure vedroerer samarbejdet mellem BP Kemi A/S ( herefter benaevnt " BP Kemi " ) , der er et helejet datterselskab under den koncern , som ledes af Britsh Petroleum Co . Ltd . ( herefter benaevnt " BP " ) , og A/S De Danske Spritfabrikker ( herefter benaevnt " DDSF " ) angaaende salg af syntetisk ethanol i Danmark i perioden fra 1 . juli 1973 til 31 . december 1976 .

2 . Produktet

2 Ethanol er en farveloes , klar vaeske med en frisk og karakteristisk lugt . Den er fuldstaendig blandbar med vand og med mange oploesningsmidler , olier , kemikalier og kemiske produkter . Ethanol kan fremstilles enten paa basis af en raavare , som udvindes af mineralolie eller gas , eller paa basis af sukkerholdige raavarer ( f.eks . vin , frugt , kartofler , korn eller melasse ) . Den foerstnaevnte type ethanol , som kun har vaeret fremme siden 1945 , benaevnes syntetisk ethanol , medens den anden type kaldes landbrugsalkohol .

De to slags ethanol afviger hverken fysisk eller kemisk fra hinanden ; foerst for nylig er der blevet udviklet en metode til at sondre mellem syntetisk alkohol og landbrugsalkohol , selv om sagkyndige altid har vaeret i stand til at sondre mellem dem efter lugten .

3 3 . Ethanol anvendes navnlig til fremstilling af alkoholholdige drikkevarer , eddike , farmaceutiske produkter , kosmetik , oploesningsmidler , produkter til anvendelse i husholdningen ( husholdningssprit ) og til kemisk syntese . Eftersom landbrugsalkohol og syntetisk ethanol teknisk set kan anvendes til de samme formaal , og produktionsomkostningerne for sidstnaevnte er lavest - selv om der har vaeret en betydelig foroegelse af disse omkostninger i forbindelse med stigningen i oliepriserne siden 1973 - beskyttes produktionen af landbrugsalkohol i de forskellige medlemsstater ved bestemmelser , hvorved anvendelsen af syntetisk ethanol begraenses . Baade maaden , hvorpaa beskyttelsen sikres , og omfanget af beskyttelsen varierer fra medlemsstat til medlemsstat ; saaledes kan syntetisk ethanol i Det forenede Kongerige og Danmark anvendes til ethvert formaal bortset fra alkoholholdige drikkevarer og eddike , medens det i Tyskland kun maa anvendes til kemisk syntese og til oploesningsmidler og i Frankrig normalt kun maa anvendes til kemisk syntese .

3 . Produktionen

4 I 1976 var den samlede produktion af landbrugsalkohol i EF 7 millioner hl , hvoraf hovedparten fremstilledes i Frankrig ( 2,4 millioner hl ) , Italien ( 2 millioner hl ) og Tyskland ( 0,9 millioner hl ) . Produktionen i Det forenede Kongerige var 0,5 millioner hl , og i Danmark laa den paa 0,2 millioner hl , som udelukkende produceredes af DDSF .

5 Enkeltheder angaaende produktionen af syntetisk ethanol fremgaar af bilag 1 . Den stoerste producent i EF er det britiske selskab BP Chemicals Limited ( herefter benaevnt " BPCL " ) ; i lighed med BP Kemi er BPCL et helejet selskab under BP koncernen . De eneste andre producenter af syntetisk ethanol i EF er selskaberne SODES , Frankrig , Veba-Chemie AG , Tyskland , Erdoelchemie GmbH , Tyskland ( et faellesforetagende , der ejes af Bayer og BP i Tyskland ) samt British Celanese , Det forenede Kongerige . Imidlertid markedsfoerer British Celanese ikke syntetisk ethanol , idet dets produktion udelukkende anvendes af selskabet selv .

6 I 1976 var de naevnte selskabers samlede produktion 4,6 millioner hl . Hvert af selskabernes produktion samt produktionskapacitet fremgaar af foelgende tabel .

* ( i 1 000 hl ) *

* Produktion 1976 * Produktionskapacitet *

BPCL * 2 080 * 2 970 *

Sodes * 895 * 1 230 *

Veba-Chemie * 1 232 * 1 640 *

Erdoelchemie * 1 232 * 760 *

British Celanese * 440 * 500 *

Indtil juli 1973 fremstillede DDSF ogsaa syntetisk ethanol ; selskabets produktion var da ca . 150 000 hl om aaret .

4 . Selskaberne

7 BPCL producerer ca . 45 % af den syntetiske ethanol , som fremstilles i EF med salg for oeje . Denne ethanol saelges gennem BP-koncernens selskaber i en raekke EF-lande , herunder Det forenede Kongerige , Irland , Belgien og Danmark . I 1977 var BPCL's samlede omsaetning af syntetisk ethanol i EF 32,73 millioner Pund ( ca . 335 millioner dkr . ) , hvoraf 2,65 millioner Pund ( ca . 27 . millioner dkr . ) skyldtes salg til Danmark . Selskabets samlede salg af landbrugsalkohol i 1977 var paa 5,43 millioner Pund ( ca . 55 millioner dkr . ) , der alene solgtes i Det forenede Kongerige og Irland .

8 BP Kemi er et handelsselskab , der alene virker i Danmark , og som saelger petrokemiske produkter som f . eks . vaske - og rensemidler , plast-raavarer og forskellige kvaliteter ehtanol . Selskabets samlede omsaetning i 1975 var ca . 119 millioner dkr . ( uden afgifter ) , hvoraf ca . ... ( 3 ) millioner dkr . stammede fra salget af syntetisk ethanol .

BP Kemi besluttede i slutningen af 1977 at indrette anlaeg for tromlepaafyldning og fuldstaendig denaturering i Danmark ; disse anlaeg var driftsklare den 1 . april 1978 . Indtil da forsynede BP Kemi i almindelighed kun sine kunder med syntetisk ethanol i tankbiler .

9 DDSF er foerst og fremmest et produktionsselskab , hvis hovedprodukt er landbrugsalkohol . Efter aabningen af en ny fabrik i 1975 producerer selskabet 150 - 160 000 hl heraf om aaret . En stor del heraf anvendes af selskabet selv i dets produktion af snaps og andre alkoholholdige drikkevarer , men en del saelges til producenter af eddike , frugtvin osv . , og en del er tidligere blevet eksporteret til BPCL i henhold til en aftale mellem DDSF og BPCL af 4 . november 1975 ( i 1975/76 ca . ... hl og i 1976/77 ca . ... hl ) .

10 DDSF har ikke produceret syntetisk ethanol siden juli 1973 , og den syntetiske ethanol , som selskabet nu koeber , gennemgaar kun simple processer ( denaturering , tilsaetning af visse stoffer osv . ) , inden den videresaelges ; en del ethanol vidersaelges endog uden yderligere behandling . I 1974 koebte DDSF ... hl ethanol og i 1977 ca . ... hl , som udelukkende leveredes af BP Kemi .

11 DDSF's samlede omsaetning i 1975 var ca . 275 millioner dkr . ( uden afgifter ) , hvoraf ca . 35 millioner dkr . hidroerte fra salget af syntetisk ethanol . Selskabets samlede eksport til andre EF-lande laa paa ca . 3 millioner dkr . i 1975 ( uden afgifter ) ; dette beloeb steg til ... millioner , da eksporten af landbrugsalkohol til BPCL fandt sted .

12 Klageren , Atka A/S , Koebehavn , ejer 100 % af aktierne i selskabet Atka Kemi A/S , Roskilde , Danmark . Atka Kemi A/S solgte husholdningssprit i flasker i konkurrence med DDSF og havde ca . 25 % af dette marked i Danmark indtil 1 . marts 1974 , da selskabet indstillede driften af oekonomiske grunde . Selskabet havde siden 1971 koebt syntetisk ethanol hos BP Kemi .

5 . Bestemmelser vedroerende handelen med syntetisk alkohol

13 I Det forenede Kongerige har der ikke vaeret nogen begraensninger med hensyn til produktion eller eksport af syntetisk ethanol , siden landet blev medlem af EF den 1 . januar 1973 .

14 I Danmark havde DDSF eneret paa produktion af alkohol , herunder syntetisk ethanol , til slutningen af 1972 i henhold til en koncession fra det danske handelsministerium , og importen var undergivet et bevillingssystem . I forbindelse med det danske medlemsskab af EF den 1 . januar 1973 ophoerte produktionskoncessionen imidlertid , og bevillingssystemet aendredes , saa enhver indfoerselsbegaering i praksis blev imoedekommet .

15 I perioden fra 1 . januar 1973 til 30 . juni 1977 blev der opkraevet told paa import af ethanol til Danmark fra de oprindelige medlemsstater , herunder Frankrig og Tyskland , medens der paa intet tidspunkt siden 1 . januar 1973 er blevet opkraevet told paa ethanol , der er blevet importeret til Danmark fra Det forenede Kongerige , idet baade Danmark og Det forenede Kongerige var tidligere medlemmer af EFTA .

16 Tolden paa ethanol , der er blevet indfoert i Danmark fra de oprindelige medlemsstater , er blevet nedsat fra 30 dkr . pr . hl til 0 . Afhaengig af salgsprisen , - der steg betydeligt som foelge af oliekrisen , - udgjorde tolden 21,2 % til 25,2 % af salgsprisen den 1 . april 1973 , 11,8 % til 15,4 % den 1 . januar 1974 og 7,8 % til 9,3 % den 1 . april 1974 ; den faldt til 5 % eller derunder den 1 . januar 1975 . ( Naermere enkeltheder er angivet i bilag 2 . )

17 Blandt de oprindelige medlemsstater har eksport og import vaeret underlagt myndighedernes kontrol i baade Frankrig og Tyskland indtil 1977 . En foelge heraf var , at der kun blev givet tilladelse til eksport fra disse lande , saafremt forbruget paa de paagaeldende hjemmemarkeder var sikret . Alligevel er der , som det fremgaar af bilag 1 , blevet eksporteret betragtelige kvanta fra disse lande , selv i 1973 ; i 1973 var den samlede eksport fra Frankrig og Tyskland til andre EF-lande henholdsvis 334 000 hl og 125 000 hl , og i 1976 var de tilsvarende tal henholdsvis 120 000 hl og 40 000 hl . Disse tal indbefatter en betydelig eksport til Danmark ; i 1973 blev der saaledes eksporteret 15 000 hl og 2 000 hl fra henholdsvis Frankrig og Tyskland til Danmark ( 4 ) ; i 1976 var de tilsvarende tal 14 000 hl og 8 000 hl ( se bilag 3 ) .

6 . Priser

18 Af bilag 4 fremgaar priserne i de enkelte medlemsstater . Prisen paa ethanol varierer i betydelig grad med koebets stoerrelse ( enten i en enkelt sending eller i loebet af aaret ) og med ethanolens renhed og anvendelsesformaal . Som foelge heraf har det ikke vaeret muligt at udarbejde repraesentative gennemsnitspriser . Gennemsnitlige mindste - og hoejestepriser paa ethanol til bestemte formaal goer dog en tilstraekkelig noejagtig sammenligning mulig .

19 Det fremgaar , at priserne i Danmark uden undtagelse har vaeret hoejere end i Frankrig og Det forenede Kongerige og endog hoejere end i andre lande uden egen produktion , som for eksempel Benlux-landene . Priserne i Tyskland er hoejere end i Frankrig og Det forenede Kongerige og kun en smule mindre end i Danmark . Det boer erindres , at der er tale om hjemmemarkedspriser , som er fastsat eller paavirket af offentlige myndigheder . Eksportpriserne er ikke kontrolleret og kan vaere lavere , hvilket fremgaar af tilbuddet til DDSF i april 1976 angaaende ethanol , fremstillet af Veba-Chemie ; dette tilbud , som var omkring 20 % under den tyske hjemmemarkedspris , fik BP Kemi til at saenke sin pris med 10 % for at beholde DDSF som kunde . I 1973 og senere forsoegte ogsaa franske leverandoerer at sikre sig en bedre stilling paa det danske marked ved at fremsaette tilbud til DDSF .

20 Visse maengder tilbydes lejlighedsvis paa markedet til saerligt lave priser ( loco-markedet ) . Som anfoert af parterne er disse maengder ikke tilstraekkelige til fuldstaendigt at daekke DDSF's behov paa regelmaessig maade , men de paavirker leveringsstrukturen i et ikke ubetydeligt omfang , denne sammenhaeng boer det anfoeres , at i De forenede Stater , der er verdens stoerste producent af syntetisk ethanol , er kun ca . 70 % af kapaciteten udnyttet , saa da transportomkostningerne paa ingen maade er prohibitive , er amerikanske virksomheder i stand til at levere til Danmark , hvilket de rent faktisk ogsaa har gjort .

7 . Baggrunden for aftalerne

21 Som resultat af bestemmelserne i Danmark var DDSF i 1972 den eneste producent af syntetisk ethanol ( og af landbrugsalkohol ) i Danmark , og selskabet var langt den stoerste forhandler . Endvidere var det det eneste selskab , som havde de noedvendige anlaeg til at forsyne kunderne med syntetisk ethanol i flasker , dunke og tromler . Imidlertid var selskabets produktionsanlaeg forholdsvis gammelt og lille , og selskabet maatte betale en hoejere pris for de noedvendige raavarer end dets udenlandske konkurrenter . Selskabet indsaa derfor , at det ikke kunne fortsaette en rentabel produktion af ethanol i laengere tid , saa efter at have indhentet tilbud fra forskellige selskaber optog det i 1972 forhandlinger med BPCL .

22 BPCL havde i 1968 begyndt en udvidelse af sin produktionskapacitet for syntetisk ethanol i Det forenede Kongerige , og i 1971 var BP Kemi begyndt at forsyne 4 - 5 store kunder i Danmark , som kunne opnaa indfoerselsbevillinger fra de danske myndigheder .

23 Under forhandlingerne med BPCL forsoegte DDSF at opnaa eneforhandlingen for BP ethanol i Danmark , idet selskabet fremfoerte , at det var den stoerste virksomhed paa det danske spiritusmarked . Denne anmodning afvistes imidlertid af BP-koncernen , fordi det i foelge BP Kemi " var vor hovedinteresse at fortsaette salget af syntetisk ethanol , fremstillet af BP-koncernen , til de stoerre aftagere , til hvilke vi kunne levere i tankvogn , og saaledes lade DDSF levere til mindre kunder samt levere specialkvaliteter og faerdigemballerede varer , idet dette selskab var bedre indrettet paa denne type forretninger . Vore begraensede faciliteter til ekspedition af ethanol tillader nemlig ikke nogen saerlig foroegelse af vort aktivitetsomraade " .

24 Da det foerst stod DDSF klart , at selskabet ikke kunne opnaa eneforhandlingen , oenskede det i stedet " effektivt ( at sikre sig ) mod den trussel , som potentielt laa i , at vor leverandoer samtidig var vor konkurrent " .

25 I slutningen af 1972 kom DDSF og BPCL til en forstaaelse , og DDSF meddelte i et cirkulaere af 22 . december 1972 kunderne , at selskabet havde besluttet af indstille produktionen af syntetisk ethanol fra 1 . juli 1973 , og at det allerede fra 1 . januar 1973 ville anvende de lavere priser , som ville gaelde for importeret alkohol . Foerst efter yderligere forhandling mellem DDSF og BP Kemi , som gik ind i forhandlingerne paa BP koncernens vegne , blev der imidlertid indgaaet en " koebsaftale " og en " samarbejdsaftale " .

8 . Aftalerne

26 Koebsaftalen undertegnedes af BP Kemi og DDSF henholdsvis den 26 . marts 1973 og den 12 . april 1973 og traadte i kraft den 1 . juli 1973 .

Den indeholdt bl . a . foelgende bestemmelser ,

a ) DDSF daekker sit samlede behov for udenatureret syntetisk ethanol fra BP Kemi ,

b ) BP Kemi er ikke i noget kalenderaar forpligtet til at levere DDSF mere end 25 000 tons ethanol ( DDSF's behov oversteg ikke ... tons ) ,

c ) DDSF kan frit koebe maengder af ethanol ud over 25 000 tons fra anden side , forudsat at selskabet foerst har givet BP Kemi lejlighed til at levere saadanne yderligere maengder paa samme betingelser og vilkaar som for de 25 000 tons ,

d ) hver af parterne kan opsige aftalen med mindst 12 maaneders skriftligt varsel , idet en saadan opsigelse dog foerst kan ske med virkning fra 30 . juni 1979 ,

e ) de i aftalen fastsatte priser kan forhoejes af BP Kemi af en hvilken som helst grund med mindst 6 maaneders varsel til en 1 . januar ; hvis DDSF skulle finde forhoejelsen urimelig , droeftes spoergsmaalet paa moeder mellem parterne , og hvis der ikke er opnaaet enighed inden den 31 . oktober , kan begge parter opsige aftalen med 6 maaneders varsel . Herudover kan prisen forhoejes som resultat af blandt andet aendringer af valutakurserne .

27 Samarbejdsaftalen blev hverken undertegnet af parterne eller dateret , men ifoelge BP Kemi var det meningen , at den skulle supplere koebsaftalen , og den blev kun udformet som en saerskilt foranstaltning , fordi dette " simpelthen var mere bekvemt " . Parterne overholdt samarbejdsaftalen fra den 1 . juli 1973 , da koebsaftalen traadte i kraft , og det var tanken , at den skulle fortsaette saa laenge koebsaftalen var i kraft , dvs . mindst indtil midten af 1979 .

28 Samarbejdsaftalen indeholdt bl . a . foelgende bestemmelser :

a ) BP Kemi kan aarligt afsaette indtil 25 % af DDSF's og BP Kemis samlede aarlige salg af syntetisk alkohol i Danmark . Denne andel gaelder uaendret i hovedkontraktens gyldighedsperiode .

b ) BP Kemi betaler DDSF en kompensation , hvis salget fra BP Kemi skulle overstige graensen paa 25 % . Kompensationsbeloebet pr . liter beregnes som forskellen mellem listeprisen minus kvantumsrabat og aarsbonus paa den ene side og den fakturerede pris plus BP Kemis distributionsomkostninger paa den fakturerede pris plus BP Kemis distributionsomkostninger paa den anden side .

c ) BP Kemi fremsender en maanedlig opgoerelse til DDSF over salget af ethanol , fordelt paa kunder , og DDSF fremsender hver maaned meddelelse til BP Kemi om selskabets totalsalg med specifikation over salg til alle kunder i stoerrelsesordenen 100 000 liter og derover .

d ) BP Kemi overholder DDSF's prislistepriser for ethanol og anvender i princippet samme betalingsbetingelser som DDSF . Der er fastsat detaljerede bestemmelser om beregningen af nettopriser til kunder , der koeber mere end 100 000 liter om aaret , og det er fastsat , at der skal finde droeftelser sted mellem parterne , saafremt det er noedvendigt at afvige fra bestemmelserne . Med hensyn til kunder , der indroemmes specialpriser , dvs . kunder med et aarligt forbrug paa over 500 000 liter , er det bestemt , at de maa indroemmes saerlige kreditvilkaar , som i hvert enkelt tilfaelde forudgaaende boer droeftes mellem DDSF og BP Kemi .

e ) BP Kemi vil fortrinsvis interessere sig for kunder med et aarligt forbrug paa mindst 100 000 liter og regner ikke med at levere " A sprit " eller ethanol i flasker .

f ) saafremt DDSF kan dokumentere et tilbud til en lavere pris fra anden side , skal BP Kemi enten foelge denne pris eller traede ud af aftalen , forudsat tilbudet opfylder en raekke detaljerede vilkaar med hensyn til bl . a maengde og kvalitet ( saakaldt " engelsk klausul " ) . Maengden skulle i den foreliggende sag svare til DDSF's behov i mindst et aar .

29 Parterne har meddelt Kommissionen , at samarbejdsaftalen blev ophaevet med virkning fra den 31 . december 1974 . Dette skete efter mundtlige forhandlinger , som ikke blev skriftligt nedfaeldet i referater , protokoller eller lignende . DDSF har anfoert , at grunden til , at samarbejdsaftalen bragtes til ophoer , var praktiske vanskeligheder i forbindelse med anvendelsen af aftalens vilkaar , navnlig for saa vidt angaar priser , og BP Kemi har tilkendegivet , at selskabet fandt , at ordningerne vedroerende kvoter , kompensation og priser var en haemsko for udviklingen af selskabets salgsarbejde .

30 I forbindelse med ophaevelsen af samarbejdsaftelen forpligtede BP Kemi sig til at betale DDSF et beloeb paa 2,2 millioner dkr . Dette beloeb svarede til den kompensation , som parterne havde beregnet , BP Kemi skulle have betalt til DDSF indtil udloebet af samarbejdsaftalen den 30 . juni 1979 . Beloebet beregnedes paa basis af den forventede udvikling mht . parternes markedsandele og under hensyntagen til fordelen for DDSF ved at modtage beloebet i 1975 .

31 DDSF har anfoert , at BP Kemi paatog sig forpligtelsen , fordi en ophaevelse af samarbejdsaftalen uden kompensation ville have betydet en total forskydning af de forudsaetninger , under hvilke koebsaftalen var etableret .

Imidlertid fandt betalingen ikke sted , for efter at Kommissionen havde sendt sin foerste begaering om oplysninger til parterne i januar 1976 , besluttede parterne at udsaette betalingen , indtil sagens udfald var kendt .

32 Den 2 . september 1975 undertegnede BP Kemi og DDSF et tillaeg til koebsaftalen ; ifoelge BP Kemi er tillaegsaftalen blevet anvendt med virkning fra 1 . januar samme aar .

DDSF har meddelt Kommissionen , at tillaegsaftalen blev indgaaet paa selskabets initiativ , fordi det var interesseret i en engelsk klausul til regulering af koebsforpligtelsen .

33 I henhold til tillaeget er det en del af og skal betragtes som et supplement til koebsaftalen . Det indeholder en engelsk klausul , som DDSF kan goere gaeldende i stoerre udstraekning end den hidtidige i samarbejdsaftalen ; klausulen i tillaeget kan goeres gaeldende , saafremt tilbudet kommer fra " en serioes vesteuropaeisk leverandoer af alkohol " og vedroerer " mindst 2 millioner liter i partier paa mindst 500 000 liter til levering over hoejst 6 maaneder " . Hvis klausulen goeres gaeldende , kan BP Kemi enten nedsaette prisen eller den maengde , som DDSF er forpligtet til at aftage , men i sidstnaevnte tilfaelde er BP Kemi yderligere berettiget til at bringe aftalen til ophoer .

Ved brev af 11 . juli 1978 har DDSF bragt koebsaftalen til ophoer med virkning fra 15 . juli 1979 . Parterne udelukker imidlertid ikke en fortsat aftalemaessig forbindelse mellem dem .

9 . Parternes adfaerd

a ) Markedsstillingen

34 Nedenstaaende tabel viser det samlede salg af ethanol i Danmark samt DDSF's og BP Kemis markedsandele i landet i aarene 1973 - 1977 .

Aar * Samlet salg i 1 000 hl * DDSF * BP Kemi * Andre * BP Kemi i % af DDSF og BP Kemi *

1973 * ... * 71 % * 21 % * 8 % * 23 % *

1974 * ... * 66 % * 30 % * 4 % * 31 % *

1975 * ... * 58 % * 34 % * 8 % * 37 % *

1976 * ... * 56 % * 28 % * 16 % * 33 % *

1977 * ... * 45 % * 37 % * 18 % * 45 % *

Stoerstedelen af de af " andre " solgte kvanta er indfoert fra Frankrig og Tyskland .

b ) Leverancerne til DDSF

35 Siden koebsaftalen traadte i kraft i 1973 , har DDSF modtaget et antal tilbud fra leverandoerer ; tilbudene er dels blevet fremsat paa disse leverandoerers initiativ , dels efter opfordring fra DDSF . Kun i et tilfaelde blev der sluttet en kontrakt som resultat heraf ; dette skete i 1973 , da DDSF med BP Kemis samtykke koebte et mindre parti fra et norsk selskab . Ved en anden lejlighed i 1976 , da BP Kemis pris var dkr . 2,09 pr . liter 100 % , fik DDSF tilbudt ethanol produceret af Veba-Chemie til en pris af dkr . 1,92 - 1,95 pr . liter 100 % ; foranlediget af dette tilbud nedsatte BP Kemi imidlertid sin pris til dkr . 1,88 med det resultat , at der ikke blev indgaaet nogen aftale .

36 I alle andre tilfaelde har de tilbudte priser ligget hoejere end BP Kemis paa de givne tidspunkter . Der foertes saaledes ikke yderligere forhandlinger mellem DDSF og det franske handelsselskab SOFECIA , som afsaetter ethanol , der bl . a . produceres af SODES , da SOFECIA den 24 . april 1973 tilboed DDSF ethanol til en pris , som efter sidstnaevntes mening var vaesentlig hoejere end den mellem DDSF og BP Kemi aftalte pris . Dette skete til trods for , at SOFECIA's repraesentant ifoelge et internt DDSF-dokument af 24 . januar 1973 i forbindelse med et tilbud af 23 . januar 1973 om " levering af sprit til daekning af forbruget her i landet " havde angivet , at " disse priser var forslag , og at han var parat til at forhandle om dem " .

37 Ifoelge et andet internt DDSF-dokument af 18 . oktober 1973 afholdtes der et moede mellem DDSF og SODES den 17 . oktober 1973 , hvor det besluttedes at opretholde kontakten , selv om SODES " forstod , at der ( paa grund af koebsforpligtelsen ) ikke var nogen oejeblikkelig mulighed for levering af sprit fra SODES til DDSF " .

Ved samme lejlighed oplyste SODES , at selskabet ville " fortsaette leveringerne i det hidtidige omfang til Danmark " .

c ) Udveksling af oplysninger

38 I overensstemmelse med samarbejdsaftalens bestemmelser begyndte BP Kemi og DDSF i juli 1973 at udveksle detaljerede oplysninger hver maaned om kvanta , solgt til individuelle kunder . BP Kemi har bekraeftet , at selv om samarbejdsaftalen formelt ophoerte den 31 . december 1974 , fortsatte denne udveksling af oplysninger til udgangen af 1976 . Opretholdelsen af dette oplysningsarrangement fremgaar ogsaa af en liste , som BP Kemi har fremsendt til Kommissionen , og hvoraf de kvanta , der i 1975 og 1976 solgtes af BP Kemi og DDSF til individuelle " spritkunder " , fremgaar .

Det boer bemaerkes , at Kommissionen i december 1976 skriftligt meddelte parterne , at bestemmelserne i samarbejdsaftalen syntes at vaere i strid med EOEF-traktatens artikel 85 , stk . 1 .

d ) BP Kemis kunder

39 BP Kemi har erkendt , at selskabet ikke forsynede kunder med aarligt forbrug paa under 100 000 liter , saa laenge samarbejdsaftalen var gyldig . Foerst da denne aftale formelt ophaevedes , begyndte selskabet at saelge til kunder , der aftog mindre end 100 000 liter . Selskabet havde fire saadanne kunder i 1975 , seks i 1976 og syv i 1977 .

e ) Priser

40 Parterne bestrider ikke , at BP Kemi anvendte de samme priser som DDSF til ensartede kundegrupper i samarbejdsaftalens gyldighedsperiode , og at BP Kemi fortsatte hermed efter aftalens formelle ophoer . BP Kemi har erklaeret , at " priskonkurrencen startede i september 1976 og er fortsat i et stigende omfang siden " . Parterne har imidlertid kun anfoert et tilfaelde paa , at BP Kemi i 1976 har underbudt DDSF , og de har ikke anfaegtet de eksempler , som Kommissionen i sine klagepunkter har anfoert paa , at de tog samme priser i de sidste maaneder af 1976 . Eksempler paa , at der er taget forskellige priser , bliver foerst mere almindelige i 1977 .

f ) Kompensation

41 Eftersom BP Kemi i 1973 kun havde 23 % af det samlede salg , som dette selskab og DDSF opnaaede , og derfor ikke overskred den i samarbejdsaftalen fastsatte graense paa 25 % , betaltes der ikke nogen kompensation til DDSF i 1973 . I 1974 , hvor BP Kemis andel af det samlede salg var steget til 31 % , betalte selskabet en kompensation til DDSF paa dkr . 217 628,20 . Som anfoert ovenfor er betalingen af de 2,2 millioner dkr . , som BP Kemi forpligtede sig til at betale til DDSF i forbindelse med ophaevelsen af samarbejdsaftalen , blevet udsat , indtil sagens udfald er kendt .

10 . Klagen

42 I klagen af 18 . marts 1975 er det anfoert , at Atka Kemi A/S' produktion indstilledes , fordi DDSF og BP Kemi beregnede samme priser for " sprit i bulk " . Eftersom Atka Kemi A/S havde koebt ethanol fra BP Kemi og var en potentiel kunde hos DDSF , hos hvem Atka Kemi A/S tidligere havde koebt , havde Atka A/S den fornoedne berettigede interesse i , at Kommissionen behandlede sagen , jf . artikel 3 , stk . 2 , litra b ) , i forordning nr . 17 .

II . ANVENDELSE AF ARTIKEL 85 , STK . 1

43 I henhold til artikel 85 , stk . 1 , i traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab er alle aftaler mellem virksomheder , alle vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder og alle former for samordnet praksis , der kan paavirke handelen mellem medlemsstater , og som har til formaal eller til foelge at hindre , begraense eller fordreje konkurrencen inden for faellesmarkedet , uforenelige med faellesmarkedet og forbudt , navnlig saadanne , som bestaar i :

a ) direkte eller indirekte fastsaettelse af koebs - eller salgspriser eller af andre forretningsbetingelser ,

b ) begraensning af eller kontrol med produktion , afsaetning , teknisk udvikling eller investeringer ,

c ) opdeling af markeder eller forsyningskilder .

A . AFTALER MELLEM VIRKSOMHEDER OG SAMORDNET PRAKSIS

44 1 . DDSF og BP Kemi er virksomheder i den i artikel 85 , stk . 1 , omhandlede betydning .

45 2 . Koebsaftalen , der traadte i kraft 1 . juli 1973 , samarbejdsaftalen , som blev anvendt fra samme dato , samt tillaegget af 2 . september 1975 er aftaler i den i artikel 85 , stk . 1 , omhandlede betydning . Selv om samarbejdsaftalen aldrig er blevet underskrevet , anvendte begge parter ikke desto mindre aftalens bestemmelser , hvilket isaer fremgaar af , at BP Kemi betalte 217 628,20 dkr . til DDSF som kompensation i 1974 .

46 Samarbejdsaftalen og koebsaftalen udgoer en helhed . Ikke blot henvistes der i samarbejdsaftalen til koebsaftalen som " hovedkontrakten " , men visse bestemmelser i samarbejdsaftalen maa betragtes som et noedvendigt modstykke til den forpligtelse til kun at foretage indkoeb hos BP Kemi i seks aar , som DDSF paatog sig i koebsaftalen , og denne koebsforpligtelse maa betragtes som en forudsaetning for i det mindste nogle af de forpligtelser , som BP Kemi paatog sig i samarbejdsaftalen . Denne naere sammenhaeng mellem de to aftaler fremgaar ogsaa af , at tillaegget var et supplement til koebsaftalen , hvorimod dets indhold , herunder den engelske klausul , erstattede bestemmelser , som tidligere havde vaeret indeholdt i samarbejdsaftalen .

47 Den naermere sammenhaeng mellem aftalerne , som ikke bestrides af parterne , er et resultat af samspillet mellem deres interesser .

48 Da DDSF paa grund af sit foraeldede produktionsanlaeg og ophaevelsen af virksomhedens beskyttede stilling paa det danske marked besluttede at indlede forhandlinger med BP-koncernen , havde virksomheden i mange aar praktisk talt vaeret den eneste , der solgte ethanol i Danmark . Da virksomheden blev klar over , at BP Kemi ikke ville indroemme den enerettigheder med hensyn til salget af ethanol i Danmark , var det i DDSF's interesse at faa en garanti fra BP Kemi for , at BP Kemi ville levere virksomheden de noedvendige maengder . BP Kemi paa sin side var paa det tidspunkt ikke i stand til selv at levere til hele det danske marked , eftersom virksomheden ikke havde de noedvendige kontakter med brugere af ethanol , ligesom virksomheden heller ikke havde de noedvendige anlaeg i Danmark til denaturering samt paafyldning af tromler , dunke og flasker med henblik paa levering af specialkvaliteter og levering til mindre kunder . Det var saaledes i BP Kemis og BPCL's interesse at daekke DDSF's samlede forbrug ; hvis DDSF forpligtede sig til til kun at foretage sine indkoeb hos BP Kemi , ville dette sikre BP Kemi - og dermed BPCL - en andel paa mere end 90 % af ethanolmarkedet i Danmark svarende til ca . 10 % af BPCL's aarlige ethanolproduktion .

49 En forpligtelse for DDSF til kun at koebe fra BP Kemi ville imidlertid have betydet en afgoerende konkurrencefordel i BP Kemis favoer med hensyn til leverancer til de stoerre kunder paa kort sigt og med hensyn til hele markedet paa lang sigt , idet BP Kemi ved at forlange den samme pris af DDSF som af andre koebere i Danmark kunne goere det vanskeligt for DDSF at konkurrere om at saelge til kunder , som BP Kemi var i stand til at levere til . DDSF kunne derfor kun have vaeret indstillet paa at paatage sig en koebsforpligtelse , som skulle fortsaette , efter at tolden var blevet uden praktisk betydning , hvis DDSF's interesser til gengaeld for denne forpligtelse blev beskyttet i et vist omfang . De bestemmelser , som DDSF og BP Kemi blev enige om i saa henseende , blev fastsat i samarbejdsaftalen .

50 3 . En raekke vaesentlige bestemmelser i samarbejdsaftalen blev fortsat anvendt i to aar efter udgangen af 1974 , dvs . indtil slutningen af 1976 , hvor BP Kemi og DDSF foerste gang blev indformeret om Kommissionens syn paa samarbejdsaftalen .

51 Parterne bestrider ikke , at de fortsatte med at udveksle oplysninger i samme omfang som tidligere .

52 Parterne fortsatte ogsaa med at forlange de samme priser af sammenlignelige kunder . BP Kemi har erklaeret , at virksomheden begyndte at konkurrere paa priserne fra september 1976 og frem , men har ikke givet nogen konkrete oplysninger til at imoedegaa de eksempler , som Kommissionen har givet til paavisning af , at der fortsat blev anvendt identiske priser indtil udgangen af 1976 . Foerst i loebet af 1977 , og isaer i andet halvaar , var der stadig hyppigere tilfaelde , hvor BP Kemi og DDSF's priser var forskellige .

53 Begge parter har haevdet , at de identiske priser ikke var et resultat af en aftale eller en samordnet praksis , men var en naturlig konsekvens af markedsmekanismen : BP Kemi maatte foelge den foerende virksomhed paa markedet og tilpasse sine priser til DDSF's offentliggjorte prislister . Dertil skal det bemaerkes , at BP Kemi som DDSF's leverandoer som saadan til enhver tid havde en markedsfordel og var i stand til at udnytte den , saadan som det kom for dagen i 1977 , selv om DDSF paa det tidspunkt stadig var den foerende virksomhed paa markedet . Paa intet tidspunkt tvang markedsvilkaarene BP Kemi til at tilpasse sine priser til sin kundes , og efter kompensationsordningens ophoer havde virksomheden en klar oekonomisk interesse i at udvide sit salg paa DDSF's bekostning . Desuden synes der at vaere en modsaetning mellem parternes synspunkt om , at det var " normalt " at BP Kemi fulgte DDSF's priser , og DDSF's udtalelse om , at prisbestemmelsen i samarbejdsaftalen " tilsigtede at give DDSF en paakraevet beskyttelse imod , at selskabets eneste leverandoer undersolgte DDSF " ; denne udtalelse viser nemlig , at DDSF fandt det " normalt " , dersom BP Kemi havde anvendt sin bedre forsyningsmaessige stilling til at underbyde DDSF paa et tidspunkt , hvor DDSF's " markedsstilling var staerkere , end den blev senere .

54 Det forekommer ikke muligt , at parterne kunne have fortsat med at anvende de samme priser overfor enkelte kunder uden koordinering . Anvendelse af identiske priser behoever ikke i sig selv at vaere bevis paa en samordnet praksis , men der kan siges at vaere staerke indicier for en saadan praksis , naar det er usandsynligt , at en saadan anvendelse ville finde sted under normale markedsvilkaar ; disse indicier styrkes yderligere , naar de paagaeldende selskaber tidligere var bundet af en udtrykkelig prisbestemmelse , og naar de jaevnligt udveksler detaljerede oplysninger om , hvor store maengder der saelges til de enkelte kunder . Det forekommer ligeledes ikke muligt , at udvekslingen af oemfindtlige oplysninger af naevnte art kunne finde sted uden en koordinering af parternes adfaerd , isaer naar en saadan adfaerd tidligere var blevet fastlagt i en udtrykkelig bestemmelse . I 1974 , hvor samarbejdsaftalens udtrykkelige bestemmelser stadig var i kraft androg BP Kemis andel af det samlede salg 31 % , og den aendrede sig ikke noget videre i 1975 og 1976 : i 1975 var andelen 37 % , og i 1976 faldt den til 33 % . Foerst i 1977 , hvor udvekslingen af oplysninger og anvendelsen af identiske priser var ophoert , steg den til 45 % .

55 Paa baggrund af disse omstaendigheder kan den fortsatte udveksling af oplysninger og den fortsatte anvendelse af identiske priser kun forklares som et resultat af en samordnet praksis i den i artikel 85 , stk . 1 , omhandlede betydning . Denne samordnede praksis traadte i stedet for de tilsvarende udtrykkelige bestemmelser i samarbejdsaftalen , som parterne anvendte i perioden 1 . juli 1973 - 31 . december 1974 - og parterne fulgte denne praksis fra 1 . januar 1975 indtil udgangen af 1976 .

56 En anden bestemmelse i samarbejdsaftalen , den engelske klausul , forekom saa vigtig , at den i aendret form blev medtaget i tillaegget til koebsaftalen , og at den ifoelge BP Kemi endog blev anvendt fra det oejeblik , samarbejdsaftalen formelt ophoerte . Formaalet med denne bestemmelse var at udelukke enhver tvivl med hensyn til muligheden for at koebe hos andre producenter og at overlade det til BP Kemi i hvert enkelt tilfaelde at afgoere , om DDSF skulle have lov til at koebe hos andre leverandoerer . I marts 1975 , hvor samarbejdsaftalen formelt var ophoert , men hvor tillaegget endnu ikke var blevet vedtaget , optog DDSF kontakt med den franske producent SODES ; dette foerte imidlertid ikke til indgaaelse af en aftale .

B . BEGRAENSNING AF KONKURRENCEN INDEN FOR FAELLESMARKEDET

1 . Begraensning af konkurrencen med tredjemand

57 I modsaetning til parternes synspunkt er spoergsmaalet hér ikke , efter hvis oenske man blev enige om DDSF's forpligtelse til at koebe alle sine leverancer af syntetisk ethanol hos BP Kemi , hvorvidt hovedmotivet var DDSF's oenske om sikre leverancer eller BP Kemis oenske om en sikker afsaetning , eller hvorvidt koebsforpligtelsen var i begge parters interesse . Det afgoerende spoergsmaal er , om forpligtelsen havde en begraensning af konkurrencen til formaal eller til foelge .

58 Som Domstolen har paapeget det , kan " konkurrencefordrejninger i den i artikel 85 , stk . 1 , forudsatte betydning fremkaldes ikke bare af aftaler , som begraenser konkurrencen mellem deltagerne , men ogsaa af aftaler , der hindrer eller indskraenker den konkurrence , som kunne udspille sig mellem én af deltagerne og tredjemand . Det er herved uden betydning , om aftaleparterne med hensyn til oekonmisk position og funktion befinder sig paa samme niveau . Dette gaelder saa meget mere , som parterne ellers ved hjaelp af en saadan aftale kunne soege til skade for forbrugerne eller aftagerne at sikre sig en urimelig fordel , som ville vaere uforenelig med artikel 85's almindelige formaal , ved at hindre eller begraense konkurrencen fra tredjemand med hensyn til det paagaeldende produkt " ( 5 ) .

59 Naar en koeber forpligter sig til at foretage alle sine indkoeb af et givet produkt hos én producent i en vis periode , er andre producenter af det paagaeldende produkt forhindrede i at levere produktet til koeberen i den paagaeldende periode . Al konkurrence mellem den producent , som opnaar en saadan aftale , og andre producenter af produktet , er saaledes udelukket i denne periode , for saa vidt angaar leverancer til den paagaeldende koeber . Alt afhaengigt af blandt andet periodens laengde og de oekonomiske omstaendigheder , herunder koebernes og saelgerens respektive markedsandel og stilling i oevrigt , kan en saadan koebsforpligtelse vaere en begraensning af konkurrencen i den i artikel 85 , stk . 1 , omhandlede betydning .

60 Nok er det rigtigt , at naar der er indgaaet en aftale om koeb af et kvantum af et givet produkt , er andre producenter af det paagaeldende produkt udelukkede fra i tilsvarende omfang ( men ikke derudover ) at daekke koeberens behov , men de samme producenter kan konkurrere om at sikre sig en saadan aftale , foer den underskrives . Dette er et resultat af den normale konkurrencesituation , som giver hvem som helst , der maatte vaere interesseret , mulighed for at fremsaette sit tilbud , og som lader det vaere op til koeberen frit at afgoere , hvilket af de fremsatte tilbud , der er det mest fordelagtige , naar alle faktorer tages i betragtning . Naar der indgaas en koebsforpligtelse af laengere varighed , fastfryses udbudsstrukturen imidlertid , og udbud og efterspoergsel spiller da ikke laengere nogen rolle , hvilket er til skade for blandt andet nye konkurrenter , som saaledes er forhindrede i at levere til denne kunde , og for de gamle konkurrenter , som i mellemtiden kan vaere blevet mere konkurrencedygtige end den faktiske leverandoer . Hvis markedsvilkaarene derved paavirkes i maerkbart omfang , er det muligt , at konkurrencen begraenses i den i artikel 85 , stk . 1 , omhandlede betydning .

61 I det foreliggende tilfaelde betyder koebsforpligtelsen , at alle udenlandske leverandoerer undtagen BPCL er forhindrede i en periode paa 6 aar i at saelge til DDSF , som ikke blot er den stoerste , men ogsaa i en raekke henseender den eneste praktiske salgsmulighed for dem i Danmark . Det aendrer intet ved den restriktive karakter af denne forpligtelse for DDSF , at BP Kemi ikke er forpligtet til at levere DDSF mere end 25 000 t om aaret . DDSF er forpligtet til at koebe alle sine leverancer op til 25 000 t hos BP Kemi , hvorfor andre producenter er udelukkede , for saa vidt angaar denne maengde . Endvidere er graensen paa 25 000 t uden praktisk betydning , eftersom DDSF's faktiske forbrug ikke har oversteget ... - ... hl , hvilket svarer til ca . ... t ( ren alkohols vaegtfylde er omkring 0,8 ) . Selv om graensen paa 25 000 t blev naaet ville dette desuden ikke betyde , at DDSF frit ville kunne koebe eventuelle kvanta ud over 25 000 t fra andre leveringskilder , eftersom DDSF i en saadan situation foerst skulle give BP Kemi mulighed for at levere de overskydende kvanta .

62 Parterne har anfoert , at den engelske klausul i sine forskellige versioner betyder en beskyttelse af DDSF's interesser , eftersom DDSF som et resultat af klausulen kan koebe ethanol billigere , naar klausulens betingelser er opfyldt , og eftersom klausulen betyder , at saadanne koeb eventuelt kan foretages hos en anden leverandoer . Betingelserne for at kunne goere klausulen gaeldende er imidlertid saa strenge , at dens praktiske betydning er begraenset . Klausulen er desuden i sig selv en bekraeftelse paa konkurrencebegraensningen i forholdet mellem parterne og betyder en beskyttelse af BP Kemis interesser .

63 Den engelske klausul i samarbejdsaftalen kunne ifoelge de opstillede betingelser kun goeres gaeldende , hvis det af konkurrenten tilbudte kvantum svarede til DDSF's samlede aarlige forbrug ; det var derfor ikke muligt at indkoebe mindre kvanta hos andre leverandoerer . Selv om DDSF havde leveret ethanol til daekning af DDSF's aarsforbrug , ville DDSF maaske imidlertid have afholdt sig fra at goere klausulen gaeldende , eftersom dette ifoelge klausulen ville have betydet , at BP Kemi kunne bringe aftalen til ophoer .

Den engelske klausul i tillaegget er kun i ubetydeligt omfang en mildnelse af koebsforpligtelsen . Der tales stadig om mindstekoeb , hvilket vil sige et kvantum paa ikke mindre ent to millioner liter i sendinger paa ikke mindre end 500 000 liter , der skal leveres over ikke mere end seks maaneder . Desuden skal tilbuddet komme fra en " serioes vesteuropaeisk alkoholleverandoer " . Dette udelukker blandt andet tilbud paa mindre kvanta fra vesteuropaeiske lande samt lejlighedsvise tilbud paa loco-markedet , som hyppigt benyttes af brugere som supplement til de eksisterende leverancer , til daekning af deres forbrug . Selv om DDSF ikke kunne tillade sig at vaere fuldstaendig afhaengig af saadanne kilder , ville det have vaeret oekonomisk fordelagtigt at benytte dem som et supplement . Det er desuden taenkeligt , at DDSF , selv om virksomheden skulle modtage et tilbud , der opfyldte de naevnte betingelser , ikke ville goere klausulen gaeldende af frygt for , at BP Kemi skulle benytte sig af den ret , klausulen giver virksomheden til at bringe aftalen til ophoer .

64 For saa vidt som betingelserne for anvendelse af den engelske klausul i f.eks . tillaegget kunne have vaeret opfyldt , og DDSF som foelge heraf kunne beslutte at goere klausulen gaeldende , ville resultatet vaere , at BP Kemi fik detaljerede oplysninger om et tilbud fremsat af en af virksomhedens konkurrenter ; saadanne oplysninger om en konkurrents markedsadfaerd og leveringsmuligheder ville vaere af betydning for BP Kemi . Foelgelig begraensede den engelske klausul konkurrencen mellem BP Kemi og selskabets konkurrenter , fordi den gav BP Kemi oplysninger om konkurrenternes priser , som BP Kemi ikke ellers kan taenkes at ville have faaet . Anvendelsen af den engelske klausul betoed ogsaa , at det blev overladt til BP Kemi i hvert enkelt tilfaelde paa baggrund af de foreliggende omstaendigheder at afgoere , om en konkurrent , som tilboed ethanol billigere , og hvis tilbud opfyldte de oevrige betingelser i klausulen , skulle have lov til at levere til DDSF ; DDSF kunne ikke frit koebe hos en saadan konkurrent , hvis BP Kemi besluttede at tilbyde en pris svarende til den af denne konkurrent tilbudte pris , da det ikke var noedvendigt for BP Kemi at give tilbud , der var lavere end konkurrentens tilbud . Dette modsiges ikke af den omstaendighed , at BP Kemi i forbindelse med tilbudet om levering af ethanol fremstillet af Veba-Chemie rent faktisk tilboed lavere pris .

65 Paa trods af den paastaaede fordel ved den engelske klausul for DDSF , er det endog tvivlsomt , om klausulen kunne bidrage til at faa priserne ned paa det niveau , der gaelder i en normal konkurrencesituation . I en normal konkurrencesituation maa det forventes , at en leverandoer , som erfarer , at han er blevet underbudt af en konkurrent , vil soege at sikre sig ordren ved en yderligere prisnedsaettelse , men det er ikke sikkert , at en leverandoer med kendskab til den engelske klausul ville nedsaette sin pris yderligere , hvis dette var muligt , fordi han muligvis ville finde en saadan nedsaettelse nytteloes .

66 Koebsforpligtelsen som suppleret ved den engelske klausul begraenser - og begraensede - maerkbart mulighederne for at saelge paa det danske marked for andre leverandoerer end BP Kemi . Den overkapacitet , der findes overalt , viser , at der kunne komme leverancer fra andre leveringskilder ; desuden spiller transportomkostningerne kun en sekundaer rolle , hvilket f.eks . fremgaar af , at der finder en vis import fra USA sted . Hvad prissituationen angaar , har priserne paa det danske marked altid vaeret fordelagtige , selv for producenter i lande , hvor de indenlandske priser er forholdsvis hoeje , som f.eks . Tyskland . I praksis er ethanol , fremstillet af Veba-Chemie , blevet tilbudt DDSF til en pris , der var lavere end BP Kemis . Det er selvfoelgelig rigtigt , at importen i Danmark blev paalagt told indtil den 30 . juni 1977 , men selv i 1973 , da disse afgifter udgjorde 25,2 % af salgsprisen , var de ikke til hinder for , at udenlandske leverandoerer fremsatte tilbud eller forslag om forhandling til DDSF for at optage forretningsforbindelse med DDSF og for at komme ind paa et nyt marked , som snart ikke laengere ville vaere afsondret paa grund af told . Hvis DDSF ikke havde vaeret bundet af koebsforpligtelsen som suppleret ved den engelske klausul , ville DDSF ogsaa selv have vaeret frit stillet med hensyn til at soege tilbud paa loco-markedet eller andre steder , som ikke opfyldte betingelserne i den engelske klausul , men som ville have vaeret oekonomisk fordelagtige for selskabet . DDSF var saaledes beroevet muligheden for at benytte andre kilder - enten lejlighedsvis eller paa varigt grundlag og med udsigt til vaekst - og for saaledes at mindske sin afhaengighed af BP Kemi .

67 De konkurrencebegraensende virkninger af koebsforpligtelsen , som suppleret ved den engelske klausul , er saerlig klare paa det paagaeldende marked . DDSF , som var bundet til BP Kemi ved disse bestemmelser , er den stoerste koeber paa det danske marked med en markedsandel paa 71 % i 1973 og 56 % i 1976 . I betragtning af , at BP Kemi selv havde en markedsandel i de paagaeldende aar paa henholdsvis 21 % og 28 % , var kun en mindre del af markedet aabent for andre leverandoerer . Desuden hersker der en oligopolistisk udbudsstruktur i hele EF . Bortset fra BPCL er de eneste producenter , der kan tages i betragtning , SODES i Frankrig og Veba-Chemie og Erdoelchemie i Tyskland . Imidlertid er Erdoelchemie ikke en egentlig uafhaengig konkurrent ; det er et faellesforetagende , hvori Bayer og BP ( gennem et tysk datterselskab ) hver har en andel paa 50 % , og som , eftersom Bayer ikke har nogen andre interesser inden for ethanolomraadet , er staerkt influeret af BPCL . Bortset fra disse producenter er der kun faa leverandoerer , der kan komme i betragtning som konkurrenter til BP Kemi paa det danske marked ; disse forhandler ethanol produceret i EF eller i ikke-medlemslande og saelger kun begraensede kvanta .

68 Naar en af de stoerste leverandoerer paa et saadant marked , som allerede er praeget af en svag konkurrencestruktur , indgaar langtidskontrakter med en af de stoerste koebere , hvilket formaar koeberen til at daekke hele sit behov eller stoerstedelen af sit behov hos samme leverandoer , er der tale om en maerkbar ulempe for leverandoerens konkurrenter og for koeberne , og der foreligger saaledes en konkurrencebegraensning i den i artikel 85 , stk . 1 , omhandlede betydning . En seksaarig aftale gaar helt afgjort ud over , hvad der i henhold til EOEF-rettens konkurrenceretlige regler er rimeligt for det retlige og oekonomiske forhold , der bestaar mellem parterne . Ganske vist maa det erkendes , at DDSF har interesse i at faa jaevnlige , garanterede forsyninger , ligesom BPCL har interesse i et varigt og stoet salg af sin produktion . Men disse interesser kunne tilgodeses ved at indgaa koebsaftaler om faste kvanta uden henvisning til koeberens uspecificerede eller ikke noejagtigt specificerede behov og uden de restriktioner , der foelger af den engelske klausul ; saadanne aftaler kunne fornys med jaevne mellemrum efter forhandlinger om tilpasning af dem til skiftende interesser og den skiftende konkurrencemaessige situation .

69 DDSF har anfoert , at eftersom DDSF kan frigoere sig for koebsforpligtelsen hver gang , der ikke kan opnaas enighed mellem selskabet og BP Kemi om de af BP Kemi foretagne prisforhoejelser , er der i den foreliggende sag ikke tale om en bindende seksaarig aftale , men om en raekke successive aftaler , der indgaas hver gang , der er foretaget prisforhoejelser , og som indgaas efter forhandlinger , hvor hver af parterne frit har kunnet forsvare sine interesser .

Imidlertid har DDSF indgaaet koebsforpligtelsen for seks aar . Den er bindende for parterne i denne periode , og den bortfalder paa ingen maade automatisk som foelge af en prisforhoejelse .

70 DDSF har desuden henvist til den officielle danske udenrigshandelsstatistik og ladet forstaa , at DDSF under alle omstaendigheder kun ville have koebt ethanol produceret af BPCL , eftersom importpriserne ( ekskl . told ) siden 1973 har vaeret lavere ved import af ethanol fra Det forenede Kongerige end ved import fra ethvert andet EF-land .

Med hensyn til dette argument skal det naevnes , at naar DDSF koeber hos BP Kemi , betaler virksomheden ikke importprisen , men en hoejere pris , hvori BP Kemis fortjeneste er indregnet ; en sammenligning af importpriser synes derfor ikke at vaere relevant . Desuden fremgaar tilbud , som ikke accepteres , som f.eks . det fordelagtige tilbud angaaende ethanol fra Veba-Chemie , som ikke foerte til en ordre paa grund af den af BP Kemi senere foretagne prisnedsaettelse , ikke af statistikken . Det skal ogsaa naevnes , at importpriserne i forbindelse med import fra andre lande vedroerer forholdsvis smaa maengder og derfor ikke er et udtryk for de priser , som DDSF formentlig kunne have opnaaet , hvis virksomheden frit havde kunnet koebe fra andre kilder end BP Kemi .

71 BP Kemi har anfoert , at koebsforpligtelsen ikke har begraenset konkurrencen paa grund af de foranstaltninger , der er truffet af de franske og tyske myndigheder ; disse foranstaltninger har betydet , at eksport fra disse land kun har vaeret tilladt i det omfang , de nationale behov kunne daekkes .

Imidlertid overstiger produktionskapaciteten i Frankrig og Tyskland i betydeligt omfang den faktiske produktion i disse lande , og der er sket en betydelig eksport fra Tyskland og isaer Frankrig . I 1976 , hvor de af de franske og tyske myndigheder trufne foranstaltninger stadig havde gyldighed , og hvor tolden i Danmark ikke laengere var af betydning , var den danske import fra Frankrig og Tyskland f.eks . henholdsvis ca . 14 000 hl og ca . 8 000 hl . Desuden tilboed SOFECIA i januar 1973 DDSF ethanol " til daekning af forbruget i Danmark " , og i oktober 1973 besluttede DDSF og SODES at opretholde kontakten , selv om SODES " forstod , at der ( paa grund af koebsforpligtelsen ) ikke var nogen oejeblikkelig mulighed for levering af sprit fra SODES til DDSF " . Der er ogsaa noget , der tyder paa , at SODES ikke regnede med nogen vanskeligheder ved at fortsaette sine leverancer til andre kunder i Danmark .

Under disse omstaendigheder maa det antages , at de offentlige foranstaltninger i Frankrig og Tyskland ikke ville have forhindret DDSF i at faa i det mindste nogle af sine leverancer fra producenter i disse lande , hvis virksomheden havde vaeret frit stillet .

2 . Begraensning af konkurrencen mellem BP Kemi og DDSF

a ) Generelt

72 BP Kemi og DDSF har gjort gaeldende , at konkurrencen mellem dem ikke er en form for konkurrence , der er beskyttet af artikel 85 , stk . 1 . Deres argumenter kan sammenfattes som foelger :

73 Selv om BP Kemi - og ikke BPCL - formelt er part i aftalerne , er dette blot et resultat af en intern fordeling af opgaverne inden for BP-koncernen . Derfor boer aftalerne i realiteten betragtes som aftaler mellem en producent , BPCL , som var ude af stand til at levere til hele det danske marked , og en forhandler , DDSF , som var helt afhaengig af BPCL med hensyn til sine leverancer . Parterne var saaledes afhaengige af hinanden , og situationen var dybest set den samme , som naar det drejer sig om en eneforhandlingsaftale , hvor producenten har forbeholdt sig ret til at saelge det af aftalen omfattede produkt til visse kunder inden for eneforhandlerens geografiske omraade . Konkurrencen mellem en producent og en eneforhandler er ikke den form for konkurrence , som artikel 85 skal soege at beskytte ; faktisk er det vaesentlige i enhver eneforhandlingsaftale , at producenten kun har begraenset ret til at saelge sine varer inden for det geografiske omraade , som forhandleren har faaet tildelt , og det ville vaere meningsloest i en saadan situation at kraeve af producenten , at han skulle konkurrere med sin forhandler , eftersom resultatet i det lange loeb noedvendigvis maatte blive , at forhandleren blev udelukket fra markedet , uden at dette ville vaere til gavn for konkurrencen i almindelighed .

74 Kommissionen er enig med parterne i , at da baade BP Kemi og BPCL hoerer under BP-koncernen , boer BPCL inddrages i vurderingen af aftalerne med DDSF . Det er imidlertid ikke korrekt , at der ikke er nogen konkurrence mellem BP Kemi og DDSF , som er omfattet af beskyttelsen i artikel 85 , stk . 1 .

75 Konkurrencen mellem parterne i dette tilfaelde er beskyttet af artikel 85 , stk . 1 . Domstolen har statueret , at artikel 85 , stk . 1 , ikke sondrer mellem virksomheder , der konkurrerer med hinanden paa samme omsaetningstrin , og virksomheder paa forskellige omsaetningstrin , der ikke konkurrerer med hinanden , samt at man kan indfoere sonderinger , som ikke findes i traktaten ( 6 ) .

Artikel 85 , stk . 1 , sondrer imidlertid heller ikke mellem de naevnte kategorier af aftaler og aftaler mellem virksomheder paa forskellige omsaetningstrin , der konkurrerer indbyrdes . Foelgelig kan en aftale mellem saadanne konkurrerende virksomheder paa forskellige omsaetningstrin have til formaal eller til foelge at begraense konkurrencen i den i artikel 85 , stk . 1 , omhandlede betydning .

76 At der er tale om konkurrence mellem parterne ses bl.a . af , hvad der skete i 1977 , hvor BP Kemi begyndte at konkurrere med DDSF paa priserne , med det resultat , at DDSF's markedsandel blev formindsket . Desuden har parterne andetsteds henvist til , at priser kun er en dimension af konkurrencen , og at bredden af tilbud samt kundeservice ogsaa spiller en rolle i konkurrencen om kunder . Endelig har DDSF om prisbestemmelsen i samarbejdsaftalen selv erklaeret , at den skulle " give DDSF en paakraevet beskyttelse " imod underbud fra selskabets leverandoer .

77 En producent er selvfoelgelig ikke forpligtet til at gaa ind paa markedet i sin eneforhandlers geografiske omraade , men hvis omstaendighederne tilskynder ham til det , enten direkte eller gennem et datterselskab eller et andet selskab under samme koncern , optraeder han paa markedet i det paagaeldende geografiske omraade paa samme maade som forhandleren . Oekonomisk set udoever han da samme funktioner paa markedet som forhandleren , og enhver begraensning af hans frie adfaerd paa markedet bliver til en begraensning af konkurrencen paa samme maade som begraensning i en aftale mellem to forhandlere paa markedet .

Undlod man at anvende konkurrencereglerne paa forholdet mellem en producent og hans forhandler i et givet geografisk omraade , ville det betyde , at de frit kunne aftale at saelge til identiske priser eller at dele kunderne mellem sig . Producenten og forhandleren kan have helt forskellige salgspolitiske synspunkter , hvilket komme til udtryk i forskellige priser og betingelser og i forskellig kundeservice , hvilket er til fordel for kunden .

b ) Udveksling af oplysninger

78 BP Kemi gav regelmaessigt DDSF oplysning om virksomhedens eget salg af ethanol med angivelse af , hvor store kvanta der var solgt til hver enkelt kunde ; DDSF gav regelmaessigt BP Kemi oplysninger om sit eget samlede salg samt om sit salg til hver enkelt kunde , naar det drejede sig om 100 000 liter eller derover . En saadan udveksling af oplysninger betyder , at begge parter paa en raekke vigtige punkter holdes informeret om , hvad den anden foretager sig , og at der mellem dem opstaar en solidaritet og gensidig paavirkning som noedvendigvis maa foere til en samordning af deres markedsadfaerd , bl . a . med hensyn til priser ( jf . c ) ndf . ) . De normale risici i forbindelse med konkurrence erstattes saaledes af et praktisk samarbejde , som foerer til betingelser , som ikke svarer til markedets normale betingelser . En saadan adfaerd er i modstrid med artikel 85 , stk . 1 .

79 Parterne har henvist til Kommissionens beslutning af 15 . december 1975 i SABA-sagen ( 7 ) hvori det statueredes , at en aftalt udveksling af oplysninger mellem en producent og en forhandler ikke var en begraensning af konkurrencen i den i artikel 85 , stk . 1 , omhandlede betydning . I den naevnte beslutning erklaerede Kommissionen , at den forpligtelse , som var paalagt SABA's eneforhandlere til efter anmodning at meddele SABA deres bruttoavance og de rabatter , de indroemmede deres kunder , samt til at give SABA's befuldmaegtigede alle oenskede oplysninger , ikke i sig selv kunne betragtes som konkurrencebegraensende , naar blot SABA holdt sig fra at henstille til dem ikke at saelge artikler , der var omfattet af aftalen , uden for deres eget omraade eller at anvende bestemte priser og undlod at tilbyde fordele eller truede med visse ulemper for at naa disse maal . Da SABA ikke selv afsatte sine varer inden for eneforhandlernes geografiske omraader , kunne oplysningerne kun have konkurrencebegraensende virkninger , hvis de blev brugt til at oeve indflydelse paa eneforhandlernes markedsadfaerd . I det foreliggende tilfaelde har oplysningerne imidlertid en konkurrencebegraensende virkning paa den af parternes markedsadfaerd , der modtager dem .

c ) Fordeling af kunder og opdeling af markedet

80 Oplysningsordningen blev suppleret med en bestemmelse , hvorefter BP Kemi fortrinsvis ville interessere sig for kunder med et aarligt ethanolforbrug paa mindst 100 000 liter . Parterne har erklaeret , at denne bestemmelse udelukkende var et udtryk for , at BP Kemi paa det tidspunkt ikke havde de noedvendige anlaeg til at levere til mindre kunder . Men hvis dette var tilfaeldet , havde der ikke vaeret grund til at fastsaette en saadan restriktiv forpligtelse . Og i 1975 , hvor samarbejdsaftalen var bragt til ophoer , men hvor BP Kemis anlaeg stadig var de samme , begyndte BP Kemi at levere til kunder med et aarsforbrug paa mindre end 100 000 liter .

Der var derfor i princippet enighed mellem BP Kemi og DDSF om , hvilke kunder de hver isaer skulle levere til , hvilket forhindrede en mere effektiv konkurrence mellem dem til skade for forbrugerne .

d ) Prisbeskyttelse

81 BP Kemis forpligtelse til i henhold til samarbejdsaftalen at foelge DDSF's listepriser samt den senere samordnede anvendelse af ens priser forhindrede BP Kemi i frit at fastsaette sine salgspriser og havde til formaal og til foelge at begraense priskonkurrencen mellem parterne . Ligeledes betoed BP Kemis forpligtelse til i henhold til samarbejdsaftalen i princippet at benytte DDSF's betalingsbetingelser en begraensning af konkurrencen mellem parterne paa dette omraade .

e ) Kvota - og kompensationsordningen

82 Anvendelsen af prisklausulen blev suppleret af kvota - og kompensationsordningen . Ifoelge denne ordning skulle BP Kemi betale DDSF en kompensation svarende til den fortjeneste , som BP Kemi selv ville have opnaaet ved at saelge til DDSF's listepriser , i det omfang BP Kemis salg oversteg 25 % af selskabernes samlede salg . Eftersom 25 % -graensen rent faktisk blev naaet , havde BP Kemi ikke nogen oekonomisk interesse i at oege sin markedsandel ud over 25 % -graensen paa DDSF's bekostning ; isaer havde virksomheden ingen interesse i at goere dette ved hjaelp af en prisnedsaettelse , eftersom dette ville have betydet et tab for BP Kemi . Foelgelig betoed ordningen en tilskyndelse for BP Kemi til at foelge DDSF's priser , og den styrkede saaledes den udtrykkelige prisbestemmelse ved blandt andet at overfloediggoere kontrol med dens anvendelse . Kvota og kompensationsordningen betoed ogsaa , at BP Kemi maatte betale DDSF 75 % af fortjenesten ved salg til kunder , som DDSF ikke tidligere havde leveret til . Eftersom ordningen var baseret paa DDSF's listepriser , havde BP Kemi ikke nogen staerk tilskyndelse til at afvige fra priserne i DDSF's prisliste , naar virksomheden solgte til saadanne kunder . I virkeligheden betoed ordningen , at BP Kemi foelte sig mindre tilskyndet , end virksomheden normalt ville have vaeret , til at saelge til nye kunder . Foelgelig kunne kvota - og kompensationsordningen oeve indflydelse paa konkurrencen mellem BP Kemi og dette selskabs konkurrenter bortset fra DDSF .

C . VIRKNINGER PAA HANDELEN MELLEM MEDLEMSSTATER

83 I hele den betragtede periode , dvs . fra 1 . juli 1973 til udgangen af 1976 , havde det konkurrencebegraensende samarbejde mellem BP Kemi og DDSF virkninger paa handelen mellem medlemsstater .

84 Al den ethanol , der saelges i Danmark , importeres , det meste af den fra andre EF-medlemsstater . I henhold til koebsaftalen er DDSF , som i mange aar var den eneste ethanolleverandoer paa det danske marked , og som var og stadig er den stoerste importoer og forhandler af ehtanol i Danmark , forpligtet til kun at koebe ethanol produceret af BPCL , som er den stoerste producent af dette produkt i EF , og som ogsaa eksporterer til en raekke andre medlemsstater . Paa grund af den snaevre forbindelse mellem denne koebsforpligtelse og de andre konkurrencebegraensninger , som parterne har anvendt , maa koebsforpligtelsen ses i sammenhaeng med samarbejdsaftalen og den samordnede praksis , som erstattede denne aftale , og den kan ikke vurderes udelukkende paa baggrund af koebsaftalen .

85 Koebsforpligtelsen gjorde det vanskeligere at importere ethanol i Danmark fra andre medlemsstater end Det forenede Kongerige . Den forhindrede alle leverandoerer ( producenter og forhandlere fra uanset hvilket land ) undtagen BP Kemi - og saaledes BPCL - i at saelge gennem DDSF . Det samme gjaldt for tilbud paa ethanol paa locomarkedet , som , selv om der handles med uregelmaessige og begraensede kvanta , i maerkbar grad oever indflydelse paa konkurrencestrukturen og prisniveauet . Saaledes var det kun " serioese , vesteuropaeiske " producenter , der var i stand til blot at fremsaette tilbud over for DDSF ; selv i dette tilfaelde , som eksemplet fra 1976 viser , var BP Kemi i stand til at skride ind og holde en saadan leverandoer borte fra markedet .

86 Eskport fra andre medlemsstater end Det forenede Kongerige til Danmark ville have vaeret mulig , hvis der ikke fandtes nogen koebsforpligtelse . De tyske og franske producenters kapacitet er ikke fuldt udnyttet ; de eksporterer til en raekke lande . Transportomkostningerne spiller kun en sekundaer rolle . Den 1 . juli 1973 var tolden stadig relativt hoej ; men dette hindrede ikke producenter fra andre medlemsstater i at fremsaette tilbud , som ville have vaeret fordelagtige for begge parter paa lang sigt , paa grund af den planlagte toldnedskaering . Faktisk fandt der import sted fra andre lande end Det forenede Kongerige , selv om denne import maaske delvis var bestemt til genudfoersel . Den 1 . april 1974 var den relative importtoldbyrde faldet til mellem 7,8 % og 9,3 % og skulle falde yderligere i 1975 og 1976 . Det generelle prisniveau i Danmark var tilstraekkelig hoejt til at goere eksport til Danmark fra andre medlemsstater end Det forenede Kongerige fordelagtig paa trods af tolden .

87 Eftersom DDSF og BP Kemi i den periode , der omfattes af denne beslutning , solgte mere end 80 % - og i det meste af perioden mere end 90 % - af den ethanol , der solgtes paa det danske marked , fik de danske kunder hovedsagelig kun tilbud paa ethanol produceret af det britiske selskab BPCL i denne periode . Paa grund af den samordnede adfaerd mellem DDSF og BP Kemi - som handlede paa BPCL's vegne - vedroerende udveksling af oplysninger , priser , betalingsbetingelser , fordeling af kunder samt kvota og kompensation havde de danske kunder desuden praktisk talt ingen valgmulighed mellem uafhaengige tilbud paa ethanol af BPCL-oprindelse . Som resultat af denne koordinerede adfaerd havde DDSF og BP Kemi tilsammen en saa staerk stilling paa det danske marked , at de vanskeligheder , som andre leverandoerer end BPCL havde ved at traenge ind paa det danske marked paa grund af koebsforpligtelsen , blev forstaerket . Saaledes betoed kvota - og kompensationsordningen , at hvis BP Kemi ikke kunne opfylde en bestemt kundes behov , ville BP Kemi faa en fordel , hvis kunden koebte hos DDSF , fordi dette ville oege det salg , som BP Kemi kunne foretage uden at overskride 25 % -graensen . Som helhed viser den omstaendighed , at BP Kemi og DDSF kunne opretholde deres samlede stilling paa markedet som foelge af konkurrencebegraensningerne , i en periode paa 3 1/2 aar , at samarbejdet mellem dem kunne foraarsage en vareudveksling mellem Danmark og andre omraader i Faellesmarkedet , som var forskellig fra , hvad der ellers ville have vaeret tilfaeldet .

88 Dette betoed , at den positive virkning af aabningen af det danske marked , som var formaalet med tiltraedelsen af EF , i vid udstraekning blev neutraliseret for ethanols vedkommende som foelge af samarbejdet mellem parterne .

D . MAERKBARE VIRKNINGER

89 De konkurrencebegraensende virkninger af den eksklusive koebsforpligtelse , som forhindrede andre producenter i at levere til DDSF ( " interbrand " konkurrence , dvs . konkurrence mellem flere maerker ) blev styrket af begraensningerne i konkurrencen mellem parterne selv ( " intra brand " konkurrence , dvs . konkurrence inden for et enkelt maerke ) som beskrevet ovenfor , hvilket foerte til en yderligere forvaerring af forbrugernes stilling . I betragtning af parternes betydning paa det danske marked , der udgoer en betragtelig del af Faellesmarkedet , havde denne begraensning af de forskellige former for konkurrence uden tvivl en maerkbar virkning .

90 Foelgelig har samarbejdet mellem BP Kemi og DDSF vaeret en overtraedelse af artikel 85 , stk . 1 .

III . FORORDNING Nr . 67/67/EOEF FINDER IKKE ANVENDELSE

91 Parterne har haevdet , at forordning nr . 67/67/EOEF finder anvendelse paa den mellem dem indgaaede koebsaftale , saaledes at aftalen er undtaget fra EOEF-traktatens artikel 85 , stk . 1 . Dette synspunkt kan ikke accepteres .

92 Den gruppefritagelse , som defineres i artikel 1 , stk . 1 , i forordning nr . 67/67/EOEF , finder anvendelse paa aftaler , hvori der kun deltager 2 virksomheder , og

a ) hvorefter den ene over for den anden forpligter sig til at levere bestemte varer udelukkende til denne med henblik paa videresalg i en bestemt del af Faellesmarkedet , eller

b ) hvorefter den ene over for den anden forpligter sig til med henblik paa videresalg at koebe varer udelukkende af denne , eller

c ) hvorefter der mellem de to virksomheder med henblik paa videresalg er indgaa - et eksklusive leverings - eller koebsforpligtelser som omhandlet under litra a ) og b ) ovenfor .

93 Koebsaftalen er helt klart ikke en eneforhandlingsaftale , paa hvilken litra a ) og c ) i denne bestemmelse vil kunne finde anvendelse . DDSF's bestraebelser paa at sikre sig eneforhandlingsrettigheder for BP-ethanol i Danmark lykkedes ikke , fordi BP-koncernen oenskede selv at saelge sine produkter paa det danske marked ( jf . ovenfor under punkt 23 og 24 ) . BP Kemi har gennemfoert sine hensigter siden 1973 og har leveret betydelige maengder ethanol direkte til store kunder i Danmark ; nogle af disse kvanta er blevet koebt med henblik paa videresalg .

94 I modsaetning til parternes synspunkt falder koebsaftalen heller ikke ind under den kategori af aftaler , der fritages i henhold til forordningens artikel 1 , stk . 1 , litra b ) .

95 Ved fortolkningen og anvendelsen af denne bestemmelse kan man ikke udelukkende henholde sig til dens bogstav ; dens aand og formaal og dens funktion inden for forordningens generelle maal maa ogsaa tages i betragtning . Som det klart fremgaar af forordningens betragtninger , er formaalet med forordning nr . 67/67/EOEF at forbedre distributionen af varer inden for det faelles marked . Eksklusive leverings - og koebsaftaler , som indgaas med henblik paa videresalg af varerne , er i henhold til artikel 85 , stk . 3 , undtaget fra det generelle forbud mod restriktive fremgangsmaader til trods for deres restriktive virkninger , fordi de generelt fremmer salget af produktet , goer det muligt at foretage en mere intensiv markedsfoering og sikre fortsatte leverancer til kunderne , samtidig med at distributionen rationaliseres . Imidlertid kan der kun vaere tale om saadanne forbedringer af distributionen , naar parterne gennemfoerer en klar vertikal adskillelse af aktiviteterne . Den oekonomiske begrundelse for eksklusive ordninger er relevant , naar leverandoeren ikke udfolder egen aktiv salgsvirksomhed i det omraade , forhandleren har faaet tildelt , og saaledes ikke konkurrerer med ham dér . Dette princip er det saerlige kendetegn ved de eneforhandlingsaftaler , der er defineret i forordningens artikel 1 , stk . 1 , litra a ) og c ) . Det gaelder ogsaa for dem , der er defineret under litra b ) .

96 Den mellem parterne indgaaede koebsaftale opfylder ikke disse betingelser . Inden for DDSF's hovedsalgsomraade , Danmark , konkurrerer DDSF og BP Kemi med hensyn til de produkter , som er omfattet af aftalen . Begge fremsaetter tilbud over for , hvad der i alt vaesentligt er den samme kategori af kunder . Dette forklarer ogsaa , hvorfor der i samarbejdsaftalen blev indfoejet beskyttelsesklausuler til fordel for DDSF , hvorefter BP Kemi skulle foelge DDSF's listepriser og BP Kemi skulle yde DDSF kompensation , hvis virksomhedens aarlige salg skulle overstige en fjerdedel af de to virksomheders samlede salg . Koebsaftalen er derfor delvis en " horisontal " aftale , som er indgaaet mellem to virksomheder paa samme omsaetningstrin , og som begraenser den oekonomiske frihed for den part , der paatager sig udelukkende at koebe hos den anden , ligesom den begraenser andre leverandoerers adgang til det danske marked , uden imidlertid at foere til en forbedring af distributionen af varerne , som kunne gaa i retning af at opveje disse ulemper . En aftale af denne slags er helt klart i modstrid med aanden i artikel 1 , stk . 1 , litra b ) , i forordning nr . 67/67/EOEF .

97 Selv om koebsaftalen var omfattet af artikel 1 , stk . 1 , litra b ) , ville den i forordning nr . 67/67/EOEF definerede gruppefritagelse ikke gaelde for den . Forordningen tillader ikke parterne i en eksklusiv koebsaftale at paatage sig restriktive forpligtelser ud over selve den eksklusive koebsforpligtelse . I det foreliggende tilfaelde er den eksklusive koebsforpligtelse uloeseligt forbundet med en raekke supplerende restriktioner ; det drejer sig om ordningerne mellem BP Kemi og DDSF om salgskvoter og kompensation , priser og betalingsbetingelser , fordeling af kundekredsen og udveksling af oplysninger samt den engelske klausul . At disse ordninger blev nedfaeldet i et saerskilt dokument aendrer ikke situationen . Som det er blevet paapeget , udgoer koebsaftalen og samarbejdsaftalen en oekonomisk helhed . De maa derfor ses i sammenhaeng , naar det skal vurderes , om forordning nr . 67/67/EOEF finder anvendelse .

IV . ARTIKEL 85 , STK . 3 , FINDER IKKE ANVENDELSE

98 Efter artikel 85 , stk . 3 , kan bestemmelserne i artikel 85 , stk . 1 , erklaeres uanvendelige paa :

- enhver aftale eller kategori af aftaler mellem virksomheder ,

- enhver samordnet praksis eller kategori deraf ,

som bidrager til at forbedre produktionen eller fordelingen af varerne eller til at fremme den tekniske eller oekonomiske udvikling , samtidig med at de sikrer forbrugerne en rimelig andel af fordelen herved , og uden at der :

a ) paalaegges de paagaeldende virksomheder begraensninger , som ikke er noedvendige for at naa disse maal ;

b ) gives disse virksomheder mulighed for at udelukke konkurrencen for en vaesentlig del af de paagaeldende varer .

99 Ifoelge artikel 4 , stk . 1 , i Raadets forordning nr . 17 , skal aftaler og samordnet praksis anmeldes til Kommissionen for at opnaa individuel fritagelse i henhold til artikel 85 , stk . 3 . Der er ikke foretaget en saadan anmeldelse .

100 Efter artikel 4 , stk . 2 , nr . 1 ) , i samme forordning gaelder kravet om anmeldelse ikke aftaler og samordnet praksis , saafremt der heri kun deltager virksomheder fra en medlemsstat , og de paagaeldende aftaler eller former for samordnet praksis ikke vedroerer indfoersel eller udfoersel mellem medlemsstater .

101 Genstanden for ordningerne er ethanol indfoert i Danmark fra Det forenede Kongerige , og ordningerne forhindrer den stoerste forhandler i Danmark i at koebe fra andre forsyningskilder i Faellesmarkedet ; der findes ingen saadanne forsyningskilder i Danmark . Ordningerne " vedroerer " derfor indfoersel og udfoersel i den i artikel 4 , stk . 2 , nr . 1 ) , i forordning nr . 17 omhandlede betydning . Selv om de deltagende virksomheder , der har underskrevet koebsaftalen , og som handler i overensstemmelse med de paagaeldende aftaler og den samordnede praksis , begge er beliggende i Danmark , omfatter ordningerne desuden ikke virksomheder fra kun en medlemsstat , eftersom en af parterne udelukkende saelger varer , der er indfoert fra en virksomhed i en anden medlemsstat , og denne anden virksomhed samt den paagaeldende part begge kontrolleres af en tredje virksomhed . I realiteten boer ordningerne derfor , som erkendt af parterne ( jf . pkt . 73 ) , betragtes som vaerende indgaaet mellem BPCL og DDSF . Den omstaendighed , at aftalerne formelt blev indgaaet mellem BP Kemi og DDSF aendrer ikke dette forhold . I modsat fald kunne fordelen i artikel 4 , stk . 2 , opnaas ved blot at uddelegere den formelle aftaleindgaaelse til lokale datterselskaber . Under alle omstaendigheder har parterne erkendt , at artikel 4 , stk . 2 , nr . 1 ) , ikke kan anvendes .

102 Af formelle grunde er det derfor ikke noedvendigt at overveje , om en fritagelse kunne have vaeret givet i henhold til artikel 85 , stk . 3 .

V . ANVENDELSE AF ARTIKEL 3 I FORORDNING Nr . 17

103 Genstanden for denne procedure er det faktisk praktiserede samarbejde mellem BP Kemi og DDSF , som er blevet undersoegt indtil udgangen af 1976 . Omfattende yderligere undersoegelser af markedsadfaerden siden 1977 er ikke blevet anset for noedvendige , eftersom DDSF har opsagt det eksisterende aftalemaessige forhold med virkning fra 15 . juli 1979 , og eftersom der ikke paalaegges nogen boede i betragtning af , at der i denne sag ikke foreligger bevis for forsaetlig eller uagtsom adfaerd .

Eftersom parterne har naegtet , at deres samarbejde var en overtraedelse af artikel 85 , stk . 1 , og da de har stillet nye forhandlinger i udsigt , er det noedvendigt ved en beslutning at fastslaa , i hvilke henseender deres samarbejde mellem 1 . juli 1973 og udgangen af 1976 var en overtraedelse af artikel 85 , stk . 1 . Dette skal samtidig oplyse parterne om , at der kan indledes en ny procedure i henhold til artikel 85 , hvis det nuvaerende kontraktforhold udvides eller erstattes paa en saadan maade , at DDSF retligt eller faktisk er bundet til en enkelt producent med hensyn til sit samlede forbrug eller en vaesentlig del af sit forbrug af syntetisk ethanol , saaledes at der sker en udelukkelse af eller stilles hindringer i vejen for europaeiske eller ikke-europaeiske leverandoerer af stoerte eller mindre kvanta -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING :

Artikel 1

BP Kemi A/S og A/S De Danske Spritfabrikker har som et resultat af

a ) forpligtelsen for A/S De Danske Spritfabrikker til at daekke sit samlede forbrug af syntetisk ethanol hos BP Kemi A/S i medfoer af bestemmelserne i koebsaftalen af 12 . april 1973 som suppleret ved den engelske klausul i dens forskellige versioner i perioden 1 . juli 1973 - 31 . december 1976 ,

b ) udvekslingen af oplysninger om solgte kvanta til bestemte kunder i medfoer af bestemmelserne i samarbejdsaftalen i perioden 1 . juli 1973 - 31 . december 1974 , og som resultat af en samordnet praksis i perioden 1 . januar 1975 - 31 . december 1976 .

c ) fordeling af kundekredsen i medfoer af bestemmelserne i samarbejdsaftalen i perioden 1 . juli 1973 - 31 . december 1974 ,

d ) anvendelse af identiske priser i medfoer af bestemmelserne i samarbejdsaftalen i perioden 1 . juli 1973 - 31 . december 1974 og som resultat af en samordnet praksis i perioden 1 . januar 1975 - 31 . december 1976 ,

e ) anvendelse af identiske betalingsbetingelser i medfoer af bestemmelserne i samarbejdsaftalen i perioden 1 . juli 1973 - 31 . december 1974 og

f ) anvendelse af kvota - og kompensationsordningen i medfoer af bestemmelserne i samarbejdsaftalen i perioden 1 . juli 1973 - 31 . december 1974

overtraadt artikel 85 , stk . 1 , i traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab .

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til :

BP Kemi A/S , Oeresundsvej 152 , 2300 Koebenhavn S , Danmark ,

og

A/S De Danske Spritfabrikker , Raffinaderivej 10 , Postboks 1256 , 2300 Koebenhavn S , Danmark .

Udfaerdiget i Bruxelles , den 5 . september 1979 .

Paa Kommissionens vegne

Raymond VOUEL

Medlem af Kommissionen

( 1 ) EFT nr . 13 af 21 . 2 . 1962 , s . 204/62 .

( 2 ) EFT nr . 127 af 20 . 8 . 1963 , s . 2268/63 .

( 3 ) I den offentliggjorte udgave af denne beslutning udelades visse oplysninger herefter i medfoer af bestemmelserne i artikel 21 i forordning nr . 17 om bevarelse af forretningshemmeligheder .

( 4 ) Selv om det ikke statistisk kan paavises , er det muligt , at denne eksport til dels ikke var bestemt til forbrug i Danmark , men til reeksport , hvorved den erlagte told ville vaere blevet tilbagebetalt .

( 5 ) Domstolens dom i de sammenlagte sager 56 og 58/64 ( Consten og Grundig mod Kommissionen ) , Sml . 1965-1968 , s . 245 , 251 .

( 6 ) Domstolens dom i sag 32/65 ( Italien mod Raadet og Kommissionen ) , Sml . 1965-1968 , s . 293 , 299 .

( 7 ) EFT nr . L 28 af 3 . 2 . 1976 , s . 19 .

BILAG 1

Produktion og eksport af syntetisk ethanol produceret i EF

TABEL : JFR . EFT

BILAG 2

Afgifter paa import af syntetisk ethanol til Danmark fra de oprindelige medlemsstater

* Importafgifter i dkr./100 l * % af salgsprisen *

* * DRAA ( 1 ) til kemisk syntese * Ethanol som oploesningsmiddel *

* * dkr/100 l ( 2 ) * % * dkr/100 l ( 2 ) * % *

1 . 1 . 1972 * 30 * 95 * 31,6 * * *

1 . 4 . 1973 * 24 * 95 * 25,2 * 113 * 21,2 *

1 . 1 . 1974 * 18 * 117 * 15,4 * 153 * 11,8 *

1 . 4 . 1974 * 18 * 194 * 9,3 * 231 * 7,8 *

1 . 7 . 1974 * 18 * 226 * 8,0 * 248 * 7,3 *

1 . 1 . 1975 * 12 * 225 * 5,3 * 283 * 4,2 *

1 . 10 . 1975 * 12 * 208 * 5,8 * 263 * 4,6 *

1 . 1 . 1976 * 6 * 200 * 3,0 * 263 * 2,3 *

1 . 7 . 1977 * 0 * 199 * 0 * 253 * 0 *

( 1 ) Fork . for Doubly Rectified Absolute Alcohol .

( 2 ) Parternes angivelser .

BILAG 3

Import af syntetisk ethanol til Danmark

* ( i 1 000 hl alkohol ) *

Oprindelse * 1972 ( 1 ) * 1973 ( 1 ) * 1974 * 1975 * 1976 * 1977 *

Det forenede Kongerige * 29 * 83 * 185 * 188 * 181 * 139 *

Frankrig * 19 * 15 * 6 * 6 * 14 * 21 *

Tyskland * - * 2 * 2 * 5 * 8 * 5 *

USA * - * - * - * 4 * 7 * 8 *

Sverige * - * - * - * - * 0,1 * 0,1 *

Norge * - * 6 * - * - * - * - *

Andre * - * 3 * 1 * - * - * - *

Kilde : Ministerraadet , dokument S/788/77 af 23 . 5 . 1977 .

( 1 ) I disse aar fremstillede DDSF stadig syntetisk ethanol .

BILAG 4

Priserne paa syntetisk alkohol ( S ) og melassealkohol ( M ) i medlemsstaterne

TABEL : JFR . EFT