++++

RAADETS HENSTILLING

af 26 . oktober 1983

om undersoegelser med henblik paa markedsfoering af medicinske specialiteter

( 83/571/EOEF )

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER -

som henviser til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 235 ,

som henviser til forslag fra Kommissionen ,

som henviser til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,

som henviser til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og

som tager i betragtning , at der ved direktiv 65/65/EOEF ( 3 ) blev indledt en indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om medicinske specialiteter , og at direktiv 75/318/EOEF ( 4 ) og 75/319/EOEF ( 5 ) fortsatte denne tilnaermelse og udbyggede de i direktiv 65/65/EOEF opstillede principper ;

som saerlig tager i betragtning , at Raadets direktiv 75/318/EOEF opstiller en generel ramme for afproevning af medicinske specialiteter , opregner de forskellige typer undersoegelser , der skal gennemfoeres , og praeciserer visse principper for behandling af ansoegninger om markedsfoeringstilladelse ;

som tager i betragtning , at erfaringen har vist , at gennemfoerelsen og indholdet af undersoegelserne boer praeciseres endnu bedre for at muliggoere en ensartet anvendelse af faellesskabsdirektiverne ved gennemfoerelsen af undersoegelserne og ved de nationale myndigheders behandling af ansoegningerne ;

som tager i betragtning , at forklarende bemaerkninger derfor er noedvendige med henblik paa at undgaa forskelle i fortolkningen ved anvendelse af de i direktiv 75/318/EOEF omhandlede normer og forskrifter , og at saadanne bemaerkninger vil bidrage til at fremme den frie bevaegelighed for medicinske specialiteter ;

som tager i betragtning , at undersoegelserne til vurdering af kvaliteten , sikkerheden og nyttevirkningen af medicinske specialiteter til stadighed skal tilpasses den videnskabelige og tekniske udvikling , uden at dette dog maa medfoere spild af ressourcer eller brug af laboratorieforsoegsdyr ud over det strengt noedvendige ;

som tager i betragtning , at det saaledes er saerdeles oenskeligt , dels at de forklarende bemaerkninger revideres regelmaessigt for at tage hensyn til den tekniske udvikling , dels at der alt efter fornoedne prioriteringer udarbejdes nye forklarende bemaerkninger i forstaaelse med de nationale myndigheder ;

som tager i betragtning , at et saadant fremskridt i harmoniseringen , som er noedvendigt paa faellesskabsplan , ligeledes vil fremme anerkendelsen paa internationalt plan af de undersoegelser af medicinalvarer , som foretages i henhold til naevnte bemaerkninger , og saaledes kan foere til , at gentagelse af undersoegelserne med henblik paa eksport til tredjelande undgaas ; og

som tager i betragtning , at Laegemiddeludvalget og Udvalget for medicinske Specialiteter er blevet hoert om de i denne henstilling omhandlede foranstaltninger -

HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE :

1 . at de drager omsorg for , at ansoegere om markedsfoeringstilladelse for medicinske specialiteter ved undersoegelserne og fremlaeggelsen af resultaterne respekterer de principper og den metodologi , som fremgaar af de forklarende bemaerkninger , der er knyttet som bilag til denne henstilling , og

2 . at de behandler og vurderer ansoegninger om markedsfoeringstilladelse i overensstemmelse med disse forklarende bemaerkninger .

Udfaerdiget i Luxembourg , den 26 . oktober 1983 .

Paa Raadets vegne

G . MORAITIS

Formand

( 1 ) EFT nr . C 287 af 9 . 11 . 1981 , s . 127 .

( 2 ) EFT nr . C 189 af 30 . 7 . 1981 , s . 39 .

( 3 ) EFT nr . 22 af 9 . 2 . 1965 , s . 369/65 .

( 4 ) EFT nr . L 147 af 9 . 6 . 1975 , s . 1 .

( 5 ) EFT nr . L 147 af 9 . 6 . 1975 , s . 13 .

BILAG I

TOKSICITET VED GENTAGEN INDGIFT

Vejledende retningslinjer for anvendelse af bilaget til direktiv 75/318/EOEF , 2 . del , kapitel I , litra B , nr . 2 , med henblik paa markedsfoeringstilladelse for et nyt laegemiddel

1 . INDLEDNING

Formaalet med disse undersoegelser er at skaffe oplysninger om toksiciteten af et produkt ved en forventet gentagen medicinsk behandling hermed , saaledes at risikoen ved dets terapeutiske anvendelse kan bedoemmes , under hensyntagen til biotransformationsprodukter .

Undersoegelsernes varighed afhaenger af den foreslaaede humanmedicinske anvendelse eller behandlingens varighed . Der foreslaas foelgende vejledende indgiftperioder for at koordinere undersoegelsernes varighed med varigheden af den foreslaaede behandling af mennesket med praeparatet .

Varigheden af den paataenkte humanmedicinske behandling * Den foreslaaede varighed af undersoegelser af toksicitet ved gentagen indgift *

En eller flere doser daglig * to uger *

Gentagne doser i indtil syv dage * fire uger *

Gentagne doser i indtil 30 dage * tre maaneder *

Gentagne doser i mere end 30 dage * seks maaneder *

hvis det er sandsynligt , at mennesker skal behandles i laengere tid , for eksempel hvis stadig afbrudt indgift medfoerer en behandlingstid paa i alt en maaned eller mere inden for en periode paa ét aar , eller hvis tilbageholdelsen i legemet af en enkelt dosis af praeparatet forlaenges , skal undersoegelsens varighed vaere seks maaneder .

Er det noedvendigt at gennemfoere toksicitetsundersoegelser af tre eller seks maaneders varighed , skal der tillige tilrettelaegges og gennemfoeres en subakut toksicitetsundersoegelse af to eller fire ugers varighed med henblik paa fastsaettelse af dossisstoerrelser ved de langvarige undersoegelser ( se punkt 2.5 ) .

Begrundelsen er , at indgift af en for stor dosis vil medfoere , at for faa dyr overlever undersoegelser af en varighed paa tre maaneder eller derover ; indgift af en for lille dosis vil hindre udviklingen af toksiske forandringer .

1.1 . Generelle specifikationer for undersoegelser af toksicitet ved gentagen indgift

I indledningen til " Normer og forskrifter 75/318/EOEF , 2 . del toksikologiske og farmakologiske forsoeg " bestemmes det , at disse forsoeg blandt andet skal vise toksicitetstaersklerne :

" Proeverne for toksicitet ved gentagen indgift har til formaal at paavise funktionelle og/eller anatomiske patologiske forandringer som foelge af gentagen indgift af stoffer eller af en kombination af de undersoegte virksomme stoffer og fastslaa betingelserne for deres forekomst i forhold til dosisstoerrelse .

I almindelighed er det oenskeligt , at der gennemfoeres to proever : den ene af kort varighed , to til fire uger , den anden af laengere varighed afhaengigt af betingelserne for klinisk anvendelse . Sidstnaevnte proeve har til formaal ved forsoeg at fastslaa uskadelighedsgraenserne for det undersoegte produkt . " .

Da taerskelvaerdierne kun kan fastslaas ved at overskrides , maa undersoegelserne af toksicitet ved gentagen indgift tilrettelaegges paa en saadan maade , at der fremkaldes tegn paa toksicitet . Dette medfoerer at :

1.1.1 . Ved udvaelgelse blandt de dyrearter , der saedvanligvis anvendes til toksicitetsforsoeg i forbindelse med gentagen indgift , er det til langvarige undersoegelser inden markedsfoering oenskeligt , at de med hensyn til praeparatets metabolisme og farmakokinetik ligner mennesket mest muligt . Hvis der er vaesentlige metaboliske forskelle , boer det tages i betragtning ved vurdering af resultaterne .

1.1.2 . Det er oenskeligt at de farmakologiske receptororganer og produktets farmakologiske virkninger paa de anvendte dyrearter svarer til dem , der er involveret i den terapeutiske virkning hos mennesket , saafremt kendskab til denne foreligger og er realisabel .

1.1.3 . Dosering , indgiftvej og -hyppighed boer planlaegges , saaledes at der fremkaldes en belastning af dyreorganismen med produktet og dets metabolitter , som er tilstraekkelig til , at der kan paavises skadelige sekundaere virkninger paa receptororganet eller -organerne . Ved udformningen af forskrifter skal der tages hensyn til praeparatets farmakokinetiske data .

Ved loebende indgift af et praeparat i tilstraekkeligt store doser kan foelgende principielle stadier naas :

a ) Belastningen af organismen med praeparatet vokser , indtil der er naaet en stabil tilstand ;

b ) organismens tilpasning til belastningen med hensyn til de farmakologiske receptororganer eller de biotransformerende enzymer eller ekskretionsorganerne ;

c ) i visse tilfaelde aktiveres en sekundaer metabolisk kanal , fordi den primaere afgiftningskanal overbelastes ; der kan herved dannes en ny toksisk metabolit ;

d ) en manifestationsfase af toksicitet over for receptororganet ved svigten af fysiologiske funktioner og i den sidste ende ved patologiske forandringer .

Ved undersoegelser af toksicitet ved gentagen indgift skulle indgift af produktet i sig selv , med hensyn til dosering og varighed , vaere tilstraekkeligt til at slutstadiet d ) naas , saaledes at den form for toksicitet , der fremkaldes ved overbelastning , og multiplum af den toksicitetsfremkaldende terapeutiske dosis kan vurderes . Ikke alle formaceutiske praeparater kan i praksis indgives i doseringer , som fremkalder toksicitet i receptororganerne . I saa fald maa der fremskaffes bevis for , at den stoerst mulige dosis er indgivet , og at praeparatet er blevet systematisk absorberet .

2 . SPECIFIKATIONER FOR DET FARMACEUTISKE PRAEPARAT OG DETS INDGIFT

2.1 . Praeparatets kvalitet

Den aktive bestanddel boer saa vidt muligt udvise samme spektrum af urenheder som det produkt , der skal markedsfoeres . Viser det sig , at praeparatet i den endelige dosisform fremviser urenheder , der kvantitativt eller kvalitativt afviger vaesentligt fra proevepartiet , boer der traeffes yderligere foranstaltninger for at fastslaa deres eventuelle toksicitet . Indgives praeparatet oralt , kan dets fysiske karakteristika , saasom partikelstoerrelsen , vaere af betydning ; de fysiske karakteristika samt stabiliteten af de stoffer , der anvendes i undersoegelser af toksicitet ved gentagen indgift , boer derfor angives i hvert enkelt tilfaelde . Saafremt der til undersoegelsen bruges mere end et parti af det aktive stof , boer dette angives med identifikation af hvert enkelt parti . Det eller de partier , der anvendes til undersoegelsen , boer ikke have en hoejere renhedsgrad end den , der er paataenkt for det endelige produkt . Naar praeparatet indgives i foede eller drikkevand , boer det fastslaas , at det er stabilt i det paagaeldende medium .

Naar et nyt hjaelpestof anvendes foerste gang , boer det proeves i henhold til samme kriterier som dem , der gaelder for nye aktive bestanddele .

2.2 . Indgiftens varighed

Undersoegelsernes varighed boer staa i forhold til varigheden af den foreslaaede terapeutiske behandling af mennesker ( se punkt 1 ) .

2.3 . Indgiftsvejen

Naar det er teknisk muligt , anvendes samme indgiftsvej som for mennesker , og det er oenskeligt , at den farmakologiske virkning kan paavises ad denne vej . Kan dette ikke lade sig goere , boer det overvejes at anvende andre indgiftsveje ( indgift ved inhalation er omtalt i tillaegget ) . Den praeparatmaengde , der absorberes fra det paataenkte indgiftssted , boer vaere kendt fra farmakokinetiske undersoegelser . Hvis produktet indgives med foede eller drikkevand , skal ansoegeren garantere , at en rimelig og kendt maengde af praeparatet absorberes . Hvis dosen af det stof , der proeves , er en bestanddel af foede eller drikkevand , skal praeparatmaengden heri regelmaessigt justeres for at kompensere for vaekst og aendret foedeindtagelse .

Ud over den systematiske toksicitet boer man have opmaerksomheden henledt paa muligheden af lokal toksicitet paa indgiftsstedet , for eksempel ved anvendelse paa huden , ved intravaginal anvendelse , ved intravenoes , intramuskulaer , rektal , subcutan , intra-artikulaer , intrathekal , konjunktival , intranasal og aural indgivelse , eller naar praeparatet inhaleres .

2.4 . Indgiftens hyppighed

Den stabile tilstand for belastning af organismen kan for visse produkters vedkommende kun opnaas ved daglig indgift i ugens syv dage . Paa dyr boer indgift af et farmaceutisk praeparat normalt ske paa denne maade . Er dette ikke muligt , angives grunden . Er elimineringshastigheden lav kan indgiftens hyppighed nedsaettes . En hoej elimineringshastighed eller overfoelsomhed i maven kan goere det noedvendigt at indgive produkterne mere end én gang daglig .

2.5 . Dosisniveauer

Behandlingen boer omfatte :

a ) En stor dosis , valgt med henblik paa at fremkalde toksicitet i receptororganet , eller hvis dette ikke lykkes , anden ikke-specifik toksicitet , eller med henblik paa at naa saa vidt , som dosisstoerrelsen tillader ,

til toksicitetsundersoegelser af tre eller seks maaneders varighed fastsaettes dosen paa grundlag af en subakut toksicitetsproeve af to eller fire ugers varighed , der tilrettelaegges og gennemfoeres med henblik paa at fastsaette dosisstoerrelser ,

b ) en lille dosis , tilstraekkelig til at fremkalde en farmakodynamisk virkning eller den oenskede terapeutiske virkning , eller til at fremkalde koncentrationer i blodet , som kan sammenlignes med dem , der ventes at fremkalde disse virkninger hos mennesket ,

c ) en mellemstor dosis , saasom den geometriske middelvaerdi af den store og den lille dosis ,

d ) i undersoegelsen boer der indgaa en passende kontrolgruppe/passende kontrolgrupper ; i saerlige tilfaelde kan en positiv kontrolgruppe vaere noedvendig .

Ovenstaaende betragtninger gaelder dog ikke , naar den farmakodynamiske virkning i sig selv foraarsager toksicitet ; hypoglykaemi i forbindelse med antidiabetiske midler er et eksempel herpaa .

Forskeren boer angive begrundelsen for valget af dosisniveauer .

2.6 . Pro-drugs

Naar det indgivne produkt er en pro-drug , boer dets omdannelse til aktivt praeparat i dyrene under undersoegelsen paavises .

3 . SPECIFIKATIONER FOR FORSOEGSDYR

3.1 . Dyrearter : Valg og karakterisering

Saa vidt muligt vaelges arterne paa grundlag af deres lighed med mennesket med hensyn til farmakokinetik , herunder produktets biotransformation ( se punkt 1.1.1 ) . Praeparatets farmakodynamiske virkning boer saa vidt muligt paavises paa mindst en af arterne for at faa oplysning om margenen mellem terapeutisk og toksisk virkning . Forskeren boer motivere valget af art og race . Anvendelse af SPF-dyr vil normalt oege undersoegelsens vaerdi .

3.2 . Koen

Der boer normalt anvendes et lige stort antal han - og hundyr .

3.3 . Behandlingsgruppernes stoerrelse

Ved fastsaettelse af behandlingsgruppernes stoerrelse boer foelgende tages i betragtning :

a ) Behandlingsgrupperne boer have en stoerrelse , der tillader at alle toksikologisk betydningsfulde virkninger af behandlingen kommer til udtrykt ,

b ) behandlingsgrupperne boer vaere store nok til , at dyr kan udgaa i loebet af undersoegelsen , uden at det paavirker den endelige statistiske analyse ,

c ) behandlingsgrupperne boer vaere store nok til , at enkelte dyr kan tilbageholdes ved doseringsperiodens udloeb , for at de toksiske virkningers reversibilitet kan bedoemmes ,

d ) baggrundsviden om omfanget af de variable , der skal undersoeges hos de anvendte arter og racer , er ogsaa relevant ved fastsaettelse af gruppernes stoerrelse .

Kontrol - og behandlingsgruppernes stoerrelse vil dog altid vaere begraenset af praktiske og finansielle grunde samt af humane hensyn .

3.4 . Antallet af arter

Formaalet med undersoegelserne af toksicitet ved gentagen indgift er at opstille en dyremodel for gentagen indgift af produktet paa mennesker . Modellens vaerdi med henblik paa ekstrapolation til mennesker afhaenger i hoej grad af den kvalitative lighed mellem dyremodellen og mennesket ; denne kendes almindeligvis ikke . For at nedsaette fejlrisikoen ved ekstrapolation som foelge af virkninger eller mangel paa virkninger , som er specielle for en bestemt art , boer der anvendes mindst to arter , hvoraf den ene ikke er gnaver . Valget af arter boer begrundes ( se punkt 1.1.1 ) .

4 . DYRENES PASNING

Dyrene skal passes meget omhyggeligt , der skal foeres tilsyn med de miljoemaessige forhold , og fodersammensaetningen skal hele tiden vaere konstant . De med henblik herpaa trufne foranstaltninger boer anfoeres i rapporten .

5 . OBSERVATIONER

5.1 . Forbehandlings - og kontrolvaerdier

For smaa pattedyrs vedkommende skal der foreligge kontroldata fra kolonien for alle morfologiske , biokemiske og fysiologiske variable . For stoerre dyrs vedkommende boer forbehandlingsvaerdier fremskaffes fra de dyr , der anvendes i undersoegelsen .

5.2 . Kontrol i loebet af undersoegelsen

5.2.1 . Almindelig kontrol

Almindelig kontrol omfattende foderindtagelse , kropsvaegt , haematologi , klinisk kemi , urinanalyse , oftalmologi , EKG og almindelig adfaerd , boer gennemfoeres under hele undersoegelsen . Den valgte teknik samt andre proever boer vaere i overensstemmelse med det videnskabelige stade paa det paagaeldende tidspunkt og passe til de anvendte dyrearter . Saafremt EKG og oftalmologi eller andre specialundersoegelser er paakraevet , er det for gnaveres vedkommende tilstraekkeligt , at de udfoeres paa et begraenset antal dyr fra hvert dosisniveau .

5.2.2 . Kontrollens hyppighed

Kontrolhyppigheden samt forbehandlingsundersoegelser og slutkontrol tilpasses toksicitetsmanifestationer og praeparatets farmakokinetik . Proever , der gennemfoeres i forbindelse med kontrollen ( herunder indsamling af blodproever ) , boer ogsaa gennemfoeres paa kontroldyrene , og de maa ikke paavirke forsoegsdyrene paa en maade , der faar indvirkning paa den endelige fortolkning af toksicitetsproevens resultater .

5.2.3 . Foderindtagelse

Naar produkter indgives med foderet , boer man isaer vaere opmaerksom paa produktets virkning paa aedelysten . Der boer tages hensyn til eftervirkningerne af indtagelsen af praeparatet .

5.3 . Slutkontrol

De afsluttende observationer boer vaere saa fuldstaendige som muligt . Alle dyr skal obduceres . Der boer foretages histopatologiske undersoegelser af alle organer og vaev fra de i tabellen anfoerte dyr i de grupper , der fik indgivet store doser , og i kontrolgrupperne . For gnavernes vedkommende kan undersoegelsen af de grupper , der har faast indgivet lavere doser , begraenses til de organer og vaev , der ved obduktionen udviser patologiske forandringer . Paa andre dyrearter , af hvilke der kun anvendes et lille antal dyr , foretages histopatologisk undersoegelse af de anfoerte vaev fra alle dyr paa alle dosisniveauer .

Hvis organer ikke undersoeges mikroskopisk , boer praeparater til mikroskopi , i voks eller som " slides " , fremstilles og opbevares i fem aar fra markedsfoeringstidspunktet at regne , med henblik paa en eventuel undersoegelse . Ejendommeligheder ved praeparatets spredning kan noedvendiggoere yderligere histopatologiske undersoegelser .

6 . IMMUNO-INTERFERENS

Den omfattende udvikling af immunologien og erkendelsen af dens betydning har medfoert , at opmaerksomheden maa rettes mod de tilsigtede eller utilsigtede forstyrrelser af det immunologiske system , der skyldes farmaceutiske praeparater . En saadan forstyrrelse kan medfoere uoenskede bivirkninger ( paavirkning af infektion , carcinoma ) . Ved afslutningen af toksicitets-undersoegelsen er det derfor saerligt noedvendigt at foretage en makroskopisk og mikroskopisk undersoegelse af milt , thymus og visse lymfekirtler . Undersoegelsen skal vise alle virkninger paa immunsystemet og saaledes behovet for yderligere proever .

Da vor viden paa dette omraade hurtigt oeges , skal enhver undersoegelse af et farmaceutisk praeparats immunologiske virkninger bero paa den videnskabelige viden paa det paagaeldende tidspunkt .

7 . KONKLUSIONER

Forskeren skal drage konklusioner af disse undersoegelser .

TILLAEG A

Fortegnelse over vaev , der skal undersoeges histologisk ved undersoegelser af toksicitet ved gentagen indgift

- grove beskadigelser ,

- vaevmasser eller tumorer ( herunder regionale lymfeknuder ) ,

- blodudstrygningspraeparater ( i tilfaelde af anaemi , forstoerret thymus , lymfadenopati ) ,

- lymfeknuder ,

- brystkirtler ,

- spytkirtler ,

- brystben , laarbensknogler eller ryghvirvler ( herunder knoglemarv ) ,

- hypofyse ,

- thymus ,

- luftroer ,

- lunger ,

- hjerte ,

- skjoldbruskkirtel ,

- spiseroer ,

- mave ,

- tyndtarm ( Swiss-roll-metoden ) ,

- tyktarm ,

- lever ,

- galdeblaere ,

- bugspytkirtel ,

- milt ,

- nyrer ,

- binyrer ,

- blaere ,

- prostata ,

- testikler ,

- ovarier ,

- uterus ,

- hjerne ( kronafsnit paa tre niveauer ) ,

- oejne ,

- rygmarv .

Tillaeg B

Udfoerelsen af undersoegelser af toksicitet ved inhalation

1 . INDLEDNING

Humanmedicinske praeparater beregnet til inhalation kan enten vaere aerosoler , der indeholder det farmakologisk aktive stof i fast eller flydende form , eller praeparater , der indgives i forstoevet eller fordampet form . I de sidstnaevnte tilfaelde anvendes praeparaterne som anaestetiske inhalationspraeparater , medens aerosoler normalt indeholder et farmaceutisk produkt i form af partikler opblandet i et drivmiddel , der principielt boer vaere biologisk inaktivt .

Toksikologiske undersoegelser i forbindelse med inhalation skal udfoeres naar :

a ) Der efter inhalation af praeparatet forekommer kvalitative eller kvantitative farmakokinetiske afvigelser fra det moenster , der fremkommer ved andre indgiftveje , eller

b ) det farmaceutiske praeparat og drivmidlet reagerer med hinanden i legemet , eller

c ) det inhalerede produkt paavirker luftvejene , enten kortfristet ( paavirkning af den ciliaere funktion eller andre tegn paa lokal irritation ) eller langfristet ( emfysem , bronkitis , malignansi ) .

Aerosoler anvendes til indgift af farmaceutiske praeparater enten i ) for at opnaa en lokal virkning i aandedraetssystemet eller ii ) systemiske virkninger i luftvejsvaeggene , saa den aktive forbindelse absorberes , eller iii ) for at hindre , at praeparatet omdannes i mave/tarmkanalen .

I visse tilfaelde kan der allerede vaere udfoert omfattende toksikologiske undersoegelser af praeparatet under anvendelse af andre indgiftsveje , naar undersoegelserne vedroerende inhalation skal planlaegges . I andre tilfaelde , for eksempel ved forbindelser med lokal virkning , saasom mucolytiske stoffer , kan toksikologiske undersoegelser med andre indgiftsveje vaere formaalsloese eller mindre relevante . Ved planlaegning af toksikologiske undersoegelser i forbindelse med inhalation skal al eksisterende toksikologisk og farmakologisk viden om stoffet tages i betragtning .

2 . FYSISK-KEMISKE EGENSKABER

Oplysninger om det aktive stofs fysisk-kemiske egenskaber boer fremskaffes paa samme maade som ved andre toksikologiske undersoegelser . Supplerende oplysninger boer fremskaffes paa grundlag af aerosols karakteristika og boer omfatte partiklernes fordeling eller det aktive stofs draabestoerrelse samt den fysisk-kemiske specifikation for det eller de stoffer , der anvendes som drivmiddel .

Det til undersoegelserne anvendte drivmiddelsystem boer vaere det samme , som er foreslaaet til det faerdige produkt . Anvendes der et nyt drivmiddelsystem , boer det undersoeges efter samme normer som det nye aktive stof .

3 . DOSERINGSPLANER

3.1 . Indgift

Indgiftmetoden afhaenger af stoffets art og den paataenkte anvendelse . Ved akutundersoegelser synes det bedst at indgive stoffet direkte i luftvejene ved hjaelp af et nasotrachealt roer eller ved tracheotomi . Derved kan den indgivne maengde bestemmes direkte .

Ved undersoegelser af langtidspaavirkninger ved inhalation er det normalt noedvendigt at anvende kamre eller masker af enten " head only " eller " nose only " -typen . Hvis hele legemet udsaettes for paavirkning , boer der ved bestemmelse af den indgivne dosis tages hensyn til praeparatets fordeling paa huden , i haarlaget og de oevre luftveje samt til den maengde , der nedsvaelges .

Det boer paavises , at indgiftmetoden skaber sikkerhed for , at stoffet kommer frem til den oenskede region .

3.2 . Doseringsniveauer

Til disse undersoegelser boer der baade til forsoeg med en enkelt og med flere doser normalt anvendes tre dosisniveauer og en eller flere kontrolgrupper efter omstaendighederne . De forskellige niveauer for praeparatets paavirkning kan opnaas ved at aendre koncentrationen af det stof , der inhaleres , eller paavirkningens varighed . Dosisniveauerne boer saa vidt muligt vaelges efter samme principper , som anvendes ved toksicitetsundersoegelser i forbindelse med andre indgiftveje .

Saafremt der vaelges saerlige dosisniveauer boer begrundelsen herfor anfoeres .

3.3 . Undersoegelsens varighed

Der boer vaere en vis sammenhaeng mellem undersoegelsens varighed og den foreslaaede paavirkning af det menneskelige legeme .

4 . FARMAKOKINETIK OG METABOLISME

Der kan vaere forskel paa det inhalerede praeparats metaboliske moenster og det moenster , der iagttages , naar praeparatet indgives ad anden vej . Forskeren boer afgoere , om der forekommer farmakokinetiske eller metaboliske forskelle , der er relevante i forbindelse med fortolkning af undersoegelserne af toksicitet ved inhalation .

Sker der en biotransformation i selve lungen boer muligheden for enzyminduktion tages i betragtning i denne sammenhaeng .

5 . DYR

Dyr , der anvendes i disse forsoeg , boer ikke have lungeinfektion , og forekomsten af andre lungesygdomme boer vaere ringe .

Antallet af forsoegsdyr i hver gruppe boer passe til statistiske analyser , og skal fastsaettes efter forsoegets varighed og antallet af iagttagelser , maalinger og tab i de perioder , dyrene udsaettes for paavirkning . Til alle gentagne undersoegelser boer der i det mindste anvendes én gnaver og én ikke-gnaver .

6 . OBSERVATIONER

Den mellemliggende kontrol og de afsluttende undersoegelser boer udfoeres som angivet for andre toksicitetsundersoegelser . Man boer isaer vaere opmaerksom paa alle lokale virkninger . Ved gentagen indgift af praeparatet kan det vaere noedvendigt at foretage saerlige undersoegelser af den ciliaere funktion og mikrofloraen .

Kontrol med indholdet af praeparat og drivmiddel i blodet eller andre metoder til bestemmelse af absorbtionen af praeparat og drivmeddel boer under gentagne dosisundersoegelser gennemfoeres med mellemrum .

Afsluttende undersoegelse

Ved undersoegelsens afslutning boer alle dyr obduceres , ligesom der boer foretages vaevsundersoegelser som ved andre toksikologiske undersoegelser .

Efter inhaleringsundersoegelser boer alle dyrs lunger vejes , og der boer gennemfoeres histopatologisk undersoegelse af vaev fra alle regioner i aandedraetssystemet , der har vaeret udsat for paavirkning , og fra de tilhoerende lymfoide vaev .

7 . FORELAEGGELSE AF RESULTATER OG KONKLUSIONER

Resultaterne opstilles som for andre toksicitetsundersoegelser , og forskeren drager hensigtsmaessige konklusioner af de undersoegelser , han har foretaget .

BILAG II

UNDERSOEGELSE AF FORPLANTNING

Vejledende retningslinjer for anvendelse af bilaget til direktiv 75/318/EOEF , 2 . del , kapitel I , litra C og D , med henblik paa markedsfoeringstilladelse for et nyt laegemiddel

GENERELLE BEMAERKNINGER

Alle nye laegemidler boer med hensyn til virkninger paa forplantning undersoeges paa en maade , der muliggoer konstatering af eventuelle virkninger paa parringsadfaerd og eventuelle virkninger , der kan resultere i fostertab , fosterabnormitet og skader hos afkommet senere i livet , saasom :

i ) AEndringer i frugtbarhed eller avling af abnorme unger som foelge af beskadigelse af de hanlige og/eller hunlige gameter ,

ii ) forstyrrelser i praeimplantations - og implantationsstadier udner fosterudviklingen ,

iii ) toksiske virkninger paa embryo ,

iv ) toksiske virkninger paa foetus ,

v ) aendringer i moderindividets fysiologi , der medfoerer sekundaere virkninger paa embryo eller foetus ,

vi ) virkninger paa uterin eller placental vaekst eller udvikling ,

vii ) foedselsforstyrrelser ,

viii ) virkninger paa afkommets postnatale udvikling og amning samt paa moderlaktation ,

ix ) senere virkninger paa afkommet .

SAERLIGE RETNINGSLINJER

Ved fortolkning af nedenstaaende retningslinjer maa det erindres , at der ikke er tale om ufravigelige krav , og at de maaske ikke vil kunne anvendes i alle tilfaelde , Vejledningen boer derfor fortolkes fleksibelt og under hensyn til den paataenkte anvendelse af laegemidlet ; valget af undersoegelser skal begrundes .

1 . UDVAELGELSE AF ARTER

Embryotoksicitetsundersoegelse boer normalt udfoeres paa to pattedyrarter , hvoraf den ene ikke boer vaere en gnaver . Frugtbarheds - og perinatale undersoegelser skal udfoeres paa mindst én art . Hvis det vides , at en bestemt art med hensyn til stofskiftet for et laegemiddel ligner mennesket , er det oenskeligt at medtage denne art . Det er oenskeligt , at den ene af arterne er den samme som i de langvarige toksicitetsundersoegelser . Undersoegelser hos en tredje art kan vaere til nytte , hvis der fremkommer modstridende resultater med de to foerste arter . Det boer specificeres , hvilke arter og racer der anvendes til undersoegelsen .

2 . DOSERING

Der boer normalt anvendes tre dosisniveauer . Den hoeje dosis boer i almindelighed vaere saaledes , at der kan paavises en vis toksicitet hos moderindividet , for eksempel nedsat vaegtforoegelse . Den lave dosis boer vaere tilstraekkelig stor til at fremkalde en farmakodynamisk virkning svarende til den oenskede terapeutiske virkning , eller til at fremkalde blodniveauer som dem , der er paakraevet for at fremkalde virkningen ( dette gaelder ikke , hvis den farmakodynamiske virkning i sig selv fremkalder toksicitet ) . Den mellemliggende dosis er den geometriske middelvaerdi af den hoeje og den lave dosis .

Indgift boer ske ad den eller de veje , der paataenkes anvendt ved klinisk indgift .

Indgiftsprogrammer til undersoegelse af laegemidlers virkninger paa forplantning boer normalt omfatte

a ) embryotoksicitetsundersoegelser ; indgift i hele embryogeneseperioden ( organogeneseperioden ) hos to arter , hvoraf den ene ikke maa vaere en gnaver ,

b ) en frugtbarhedsundersoegelse boer udfoeres paa mindst en art . Indgift boer paabegyndes hos hanner og hunner i saa god tid foer den planlagte parring , at eventuelle virkninger paa gametogenese kan paavises . Doserede dyr kan parres med doserede partnere , men konstateres der en forplantningsdefekt , boer undersoegelsen gentages med doserede dyr parret med ikke-doserede dyr . Efter parring boer de doserede hunner fortsat doseres i hele draegtighedsperioden .

Halvdelen af hunnerne boer aflives i loebet af draegtighedsperioden , fortrinsvis nogle dage inden den forventede foedselsdato , og fostrene fjernes ved kejsersnit og undersoeges . De resterende hunner boer foede normalt og opfostre deres afkom ,

c ) der boer udfoeres perinatale undersoegelser paa mindst én art . Doseringen boer daekke draegtighedsperioden fra afslutningen af organogenese til foedsel og boer fortsaette i hele laktationsperioden indtil fravaenning .

3 . ANTAL DYR

Der boer anvendes et passende antal dyr for hvert dosisniveau , saaledes at der kan foretages gyldige vurderinger . Med undtagelse af primater foreslaas foelgende mindsteantal pr . dosisniveau :

a ) Embryotoksicitetsundersoegelser : 20 draegtige hunner af gnavere , 12 draegtige hunner af ikke-gnavere ,

b ) frugtbarhedsundersoegelser : 24 hunner og 24 hanner ,

c ) perinatale undersoegelser : 12 draegtige hunner .

Anvendes der en tredje art , foreslaas det at anvende et tilstraekkeligt antal doserede dyr sammen med kontroldyr , saaledes at der kan drages en klar konklusion af undersoegelsen .

4 . ANBRINGELSE OG KOST

Der boer gives en fuldstaendig beskrivelse af dyrenes anbringelses - og burforhold . Der skal ligeledes gives en detaljeret beskrivelse af kosten ( inklusive tilsaetningsstoffer ) .

5 . FARMAKOKINETIK

Ved udfoerelse af forplantningsundersoegelser boer der tages hensyn til laegemidlets farmakokinetik hos det draegtige dyr . Niveauet for fosterets eksponering for laegemidlet boer vaere bestemt , saa vidt dette er teknisk muligt .

6 . VURDERING

a ) Der boer foretages undersoegelse af fostrene fra de dyr , der doseres i embryogenese-perioden . Dyrene aflives og fostrene fjernes ved kejsersnit . Hos disse dyr boer der ske registrering af antallet af corpora lutea , implantationssteder ( synlige og bestemt ved specielle metoder , f.eks . Salewsky-metoden ) , resorptioner og de enkelte fostres vaegt og koen . De enkelte fostre boer undersoeges for ydre abnormiteter , og der boer foretages en tilstraekkelig undersoegelse af alle fostres skelet eller indvolde , eller begge dele . Hvis der findes tydelige abnormiteter , boer der udfoeres yderligere hensigtsmaessig undersoegelse . Man boer vaere saerlig opmaerksom paa unormalt store antal resorptioner , da dette kan tyde paa behov for yderligere undersoegelser af teratogene virkninger i de tidlige draegtighedsstadier ,

b ) ved frugtbarhedsundersoegelsen boer fostre fra hunner , der aflives i draegtighedsperioden , fjernes ved kejsersnit , og foelgende data boer registreres : antallet af corpora lutea , implantationssteder , resorptioner , de enkelte fostres vaegt og koen . Alle fostre boer undersoeges med hensyn til enten skelet - og/eller indvoldsabnormiteter .

Fra dyr , der doseres under frugtbarhedsundersoegelsen og faar lov til at foede normalt og opfostre deres afkom til fravaenningsstadiet , boer et antal afkomsindivider , der er tilstraekkeligt stort til , at der kan foretages senere undersoegelser , faa lov til at leve , indtil de er fuldt udviklet . Senere virkninger af laegemidlet paa afkomsindividerne med hensyn til svaekkelse af hoerelse , syn og adfaerd boer vurderes . Frugtbarheden boer bestemmes hos afkommet ved at lade mindst én han og én hun fra hvert kuld unger af doserede dyr formere sig og yngle et kuld ( broder/soester-parring paaregnes ikke ) ,

c ) de hunner , der doseres i den prae - og postnatale periode , boer foede spontant , og afkommet boer undersoeges ved fravaenning . Alle dyr , der aflives ved laktationens afslutning , boer underkastes en indgaaende obduktionsundersoegelse . Under visse omstaendigheder kan man lade nogle af afkomsindividerne leve , til de er fuldt udviklet , saaledes at deres formeringsevne kan vurderes , og andre senere virkninger af laengemidlet paa afkommet med hensyn til svaekkelse af adfaerd , syn og hoerelse konstateres .

7 . KONKLUSIONER

Undersoegeren skal drage samlede konklusioner af resultaterne af disse undersoegelser , idet der anfoeres , enten

a ) at der ikke er paavist ugunstige virkninger af laegemidlet paa forplantningsfunktionen , eller

b ) at der er paavist ugunstige virkninger paa forplantningsfunktion(erne ) som naermere angivet , eller

c ) at dataene ikke er tilstraekkelige til , at der kan drages konklusioner .

Hvis bestemte undersoegelser ikke er blevet foretaget , boer undersoegeren anfoere aarsagerne hertil .

Tillaeg

Varigheden af gametogenese

Ved undersoegelse af gnavere boer hannen doseres mindst 60 dage on hunnen mindst 14 dage forud for parring . Dyrene boer vaere omkring 40 dage gamle ved doseringens begyndelse . Som vor viden er for oejeblikket , maa disse tidsangivelser betragtes som acceptable .

BILAG III

KRAEFTFREMKALDENDE VIRKNING

Vejledene retningslinjer for anvendelse af bilaget til direktiv 75/318/EOEF , 2 . del , kapitel 1 , litra E , med henblik paa markedsfoeringstilladelse for et nyt laegemiddel

Det staerkeste bevis for , at en forbindelse er en karcinogen risiko for mennesket , er epidemiologisk , selv om de fleste kendte humane karcinogener viser sig at vaere karcinogene hos forsoegsdyr . Der er ingen beviser for , at alle stoffer , der er karcinogene hos dyr , ogsaa er karcinogene hos mennesket , men det er vanskeligt at erklaere en forbindelse for ikke-karcinogen hos mennesket , naar den har vist sig at vaere karcinogen ved dyreforsoeg .

Ekstrapolation til mennesket er en vanskelig og undertiden vilkaarlig procedure , og det ideelle ville vaere at analysere de mekanismer , der er forbundet med en foroegelse af incidensen af eksperimentelle tumorer , og at afgoere , om saadanne mekanismer , der indebaerer specifikke biokemiske processer og dannelse af det umiddelbare karcinogen , ville gaelde for mennesket . De kriterier , hvorpaa ekstrapolation baseres , kan variere efter det undersoegte middel , dets paataenkte anvendelse , dosering og indgiftsmaade paa den ene side , og arten , stederne , incidensen af tumorer samt den paakraevede proevedosering paa den anden side .

Sandsynligheden for karcinogenrisiko for mennesket oeges , hvis der er stor forekomst af maligne tumorer for et bestemt vaevs vedkommende , naar forsoegsdyret ingives proevestoffet ad den vej , der skal anvendes hos mennesket , og ved en dosering , der svarer til eller er mindre end den , som fremkalder minimal toksicitet . Da der imidlertid ikke er noget godt bevis for et taerskelniveau , maa oeget forekomst af benigne tumorer , eller maligne tumorer ved en hoejere dosis , eller en latensformindskelse fortolkes som udgoerende en mulig risiko for mennesket . Under saadanne omstaendigheder betragtes midlet som regel som mindre kraftigt , og risikoen kan lettere forenes med den nytte , der er forbundet med terapeutisk anvendelse af forbindelsen .

1 . NOEDVENDIGHEDEN AF UNDERSOEGELSER AF KRAEFTFREMKALDENDE EGENSKABER

Karcinogenitetsundersoegelser vil saedvanligvis vaere paakraevet under foelgende omstaendigheder :

a ) hvis laegemidlet skal gives over et laengere tidsrum ( konstant i mindst seks maaneder eller med hyppige mellemrum , der giver en tilsvarende samlet eksponering , eller

b ) hvis stoffet har en kemisk struktur , der giver grund til formodning om et karcinogent potentiel , eller

c ) hvis stoffet giver grund til betaenkeligheder som foelge af

i ) et bestemt aspekt af dets biologiske virkning ( f.eks . en terapeutisk klasse , hvoraf flere medlemmer har givet positive karcinogene resultater ) ,

ii ) dets toksicitetsmoenster eller langtidsretention ( praeparat eller metabolitter ) paavist ved tidligere undersoegelser ,

iii ) resultater af mutagenitetsundersoegelser og/eller kortvarige karcinogenitetsundersoegelser .

Undersoegelse af karcinogenitet kan ikke anses for noedvendig , hvis det paagaeldende stof kun skal anvendes hos patienter med en forventet levetid , der er kortere end den , hvori et kemikalie kunne vise en karcinogen risiko for mennesket . Skulle omstaendighederne aendre sig og et laegemiddel af sidstnaevnte art blive anvendt under mindre alvorlige forhold , ville karcinogenitetsundersoegelse blive noedvendig . Uoploeselige stoffer , der ikke absorberes , kraever ikke noedvendigvis formelle karcinogenitetsundersoegelser .

2 . UDVAELGELSE AF ARTER OG RACER

Er karcinogenitetsundersoegelser paakraevet , boer de normalt udfoeres paa to arter . Den metaboliske haandtering af praeparatet boer vaere kendt hos de anvendte arter og skulle helst udvise ligheder med metabolismen hos mennesket . Man boer bemaerke sig kendte arts - og racereaktioner med lignende kemikalier . Arter og racer med en hoej incidens af spontan tumordannelse boer normalt undgaas . De , der foretager undersoegelsen , boer udvaelge arter og racer , om hvilke det vides , at de er modtagelige over for et eller flere karcinogener . Positive kontrolforanstaltninger er ikke rutinemaessigt paakraevet , men incidensen af spontane tumorer hos de anvendte racer boer noteres .

3 . DOSERING

a ) Indgiftsvej og -hyppighed .

Indgift boer om muligt ske ad den foreslaaede kliniske indgiftsvej . Om noedvendigt boer der gives bevis for absorption . Indgiftshyppigheden vil normalt vaere daglig ,

b ) dosisniveauer .

Karcinogenitetsundersoegelsen boer saedvanligvis foretages ved tre dosisniveauer . Den stoerste dosis boer give en minimal toksisk virkning , f.eks . 10 % vaegttab , manglende vaekst eller minimal maalorgantoksicitet . Maalorgantoksiciteten viser sig ved fysiologiske funktioners svigten og til slut ved patologiske aendringer . Den mindste dosis boer svare til to-tre gange den maksimale terapeutiske dosis for mennesker eller den dosis , der fremkalder en farmakologisk virkning hos dyr . Mellemdosen skal vaere det geometriske gennemsnit af den stoerste og den mindste dosis .

Der kan ske undtagelser fra disse principper , f.eks . hvor den toksiske dosis af laegemidlet er et hoejt multiplum af den terapeutiske dosis ; under saadanne omstaendigheder er det acceptabelt , hvis den hoejeste dosis saettes til ca . 100 gange den terapeutiske dosis for mennesker , hvor dette lader sig goere teknisk .

4 . PRAKTISKE TRAEK

Dyrene skal have en god almen sundhedstilstand til at begynde med , og denne skal opretholdes under hele undersoegelsen . En hoej dyreavlsstandard er noedvendig . Saerlige forholdsregler er noedvendige ved undersoegelse af karcinogener , der inhaleres eller er flygtige .

Den farmaceutiske kvalitet af den gruppe ( de grupper ) , der anvendes , boer specificeres klart .

a ) Dyrenes alder ved undersoegelsens begyndelse .

Karcinogenitetsundersoegelser boer paabegyndes snarest efter fravaenning , dvs . saa snart dyrene er vant til deres kost og omgivelser ,

b ) undersoegelsernes varighed .

Det nu anbefalede praksis er at udfoere undersoegelserne i 24 maaneder paa rotter og 18 maaneder paa mus og hamstere . Er overlevelsesprocenten hoej , kan der vaere fordele ved at udvide undersoegelserne til 30 maaneder for rotter og 24 maaneder for mus , eller saa laenge dyrene lever , dvs . til 20 % overlevelse for kontroldyrenes vedkommende ,

c ) antal dyr pr . gruppe .

Til rutineundersoegelser med mus , rotter og hamstere foreslaas det , at der for hvert koen er 50 dyr pr . behandlingsgruppe samt to kontrolgrupper paa 50 for hvert koen , som indgives vehikelet ad samme vej ( i de fleste tilfaelde vil praeparatet blive indgivet i kosten ) ,

d ) foderets sammensaetning .

Kommercielt foder varierer , og der boer soerges for en saa ensartet kost som muligt i hele den periode , karcinogenitetsundersoegelsen varer . Der boer gives en detaljeret beskrivelse af foderet .

5 . EKSTRAUNDERSOEGELSER

Karcinogenitetsundersoegelser boer tilrettelaegges saaledes , at der opnaas den maksimale maengde information fra de anvendte dyr , men eventuelle undersoegelser , der foretages for at opnaa yderligere toksikologiske data , boer ikke skade hovedformaalet , der er at vurdere et praeparats karcinogene potentiel . Oplysninger om praeparatets absorption , distribution og metabolisme og om , hvorvidt praeparatet akkumuleredes eller var enzymfremkaldende , boer vaere opnaaet ved andre toksicitetsundersoegelser .

6 . STATISTISK TILRETTELAEGGELSE AF UNDERSOEGELSEN

Der boer vaelges en passende forsoegsplan og specielt :

i ) Burene med de behandlede dyr og kontrolgrupperne boer fordeles saaledes i dyrehuset , at skaevheder , som skyldes virkninger af eventuelle miljoefaktorer fjernes ,

ii ) dyrene boer anbringes vilkaarligt i de forskellige forsoegsenheder ( f.eks . bure ) , og der boer klart redegoeres for den metode , som anvendes til at opnaa en saadan vilkaarlighed ,

iii ) hvis det af praktiske grunde i forbindelse med det store antal dyr , der indgaar i undersoegelsen , besluttes at forskyde undersoegelsens start , boer alle grupper vaere repraesenteret i lige stort antal i hver start . Hvis undersoegelsen gennemfoeres med anvendelse af forskudt start , skal de tidspunkter , paa hvilke de forskellige dyregrupper inddrages i undersoegelsen , anfoeres .

7 . AFSLUTTENDE UNDERSOEGELSER

7.1 . Obduktion

Der boer foretages fuld obduktion af alle dyr , som doer under undersoegelsen eller aflives paa grund af deres daarlige tilstand .

Ved undersoegelsens afslutning boer alle overlevende dyr aflives , og der boer foretages fuld obduktion af hvert enkelt dyr . Tidligere konstaterede toksiske virkninger kan give anledning til undersoegelse af saerlige spoergsmaal . Haematologiske og biokemiske undersoegelser kan bidrage til forklaring af eventuelle laesioner .

7.2 . Histopatologi

7.2.1 . Karcinogenitetsundersoegelse :

i ) Der boer foretages mikroskopisk undersoegelse af samtlige de i listen anfoerte vaev og organer fra alle hoejdosisdyr og alle kontroldyr og

ii ) af vaev fra ethvert dyr i en hvilken som helst gruppe , hvori der ved obduktion findes makroskopiske laesioner af en eller anden art .

Hvis resultaterne af ( i ) viser , at der forekommer tumorer i et eller flere vaev eller organer , boer

iii ) disse vaev og organer undersoeges i mellem - og lavdosisgrupperne , selv om de makroskopisk er normale .

Der boer foretages mikroskopisk undersoegelse af samtlige de i listen anfoerte vaev hos dyr , der doer eller aflives i loebet af undersoegelsen .

7.2.2 . Toksicitetsundersoegelse :

Tidligere paaviste toksiske virkninger kan give anledning til undersoegelse af saerlige aspekter .

Haematologiske og biokemiske undersoegelser kan bidrage til forklaring af eventuelle laesioner , der findes . Der boer laegges saerlig vaegt paa applikationsstedet , hvis praeparatet ikke indgives oralt .

8 . PRINCIPPER FOR UDARBEJDELSE AF RAPPORTER OM KARCINOGENITETSUNDERSOEGELSER

8.1 . Definitioner

En neoplasme ( tumor ) betragtes som en vaekst af abnorme celler med ukontrolleret og saedvanligvis oeget proliferationsaktivitet og andre mindre veldefinerede morfologiske og funktionelle traek .

En malign neoplasme er en neoplasme , der traenger ind i omgivende vaev eller metastaterer . Generelt betragtes tumoren som benign eller malign paa basis af dens histopatologiske faenomener og patologens sammenligning af saadanne aendringer med biologisk adfaerd , der fra tidligere erfaring vides at forekomme i tumorer , der udviser tilsvarende karakteristika .

Tumorer boer beskrives i konventionelle histopatologiske termer i overensstemmelse med veldefinerede klassifikationer ( f.eks . WHO ) .

8.2 . Praesentation af data

Foerst og fremmest boer resultaterne opsummeres saerskilt for hver behandlingsgruppe og hver kontrolgruppe , idet koennene holdes adskilt , og der anfoeres :

1 . Antal undersoegte dyr og deres individuelle grovundersoegelse og mikroskopiske undersoegelse .

2 . Antallet ( og procent ) af dyr med tumorer af hver identificeret type i et bestemt vaev , idet der skelnes mellem maligne og benigne tumorer , hvor dette er muligt .

3 . For dyr med en eller flere tumorer af samme eller forskellig type , en frekvensfordeling af det samlede antal tumorer , der findes i dyret , og en anden af det samlede antal maligne tumorer , der findes i dyret . Hvis tumorerne ikke kan opregnes , boer der i stedet anvendes en eller anden form for klassificering af mangfoldigheden af tumorer .

4 . Tiden indtil hvert mellemliggende doedsfald .

5 . Fremkomsttidspunktet for eventuel masse ( regnet fra klinisk palpation ) og dens udvikling , samt dens eventuelle histopatologi .

9 . ANALYSE AF DATAENE

Den form , der gives analysen og forsoegene af statistisk betydning , boer vaere afpasset efter typen af data og den grundlaeggende forsoegsform . Det boer klart anfoeres , hvilke statistiske metoder der anvendes .

Reaktionerne boer bedoemmes paa foelgende maade :

i ) Samlet incidens af dyr med tumorer ,

ii ) samlet incidens af tumorer ,

iii ) incidensen af tumorer i forbindelse med et bestemt vaev ,

iv ) incidensen af tumorer , der skoennes at vaere maligne ,

v ) latensperioden indtil tumorfremkomsten ( anvendelse af aktuarmetoder ) .

Analysen boer rettes mod :

a ) Vurdering af tilstedevaerelse af virkninger af det undersoegte stof , som vist ved sammenligning mellem reaktionen i de tre behandlingsgrupper som helhed og reaktionen i de to kontrolgrupper som helhed ,

b ) vurdering af , hvorvidt nogen af virkningerne har relation til dosis , som vist ved tendensen i reaktionerne i lav - , mellem - og hoejdosisgrupperne . Denne vurdering er statistisk uafhaengig af vurderingen under litra a ) .

Der skal vaere professionel statistisk raadgivning til raadighed for at vurdere indflydelsen af andre faktorer , saasom forsoegsdyrs doed paa grund af andre sygdomme og for tidlig aflivning af dyr paa grund af klinisk paavisning af tumorer . De saerlige forsoeg af statistisk betydning , som skal anvendes til vurdering af tilstedevaerelsen af en virkning eller en dosisforbindelse er med vilje ikke specificeret . Dataene kan kraeve en fremgangsmaade , der er forskellig fra det ene forsoeg til det andet .

Forsoegsstoffet boer anses for at kunne oege risikoen for neoplastisk aendring , hvis en eller flere af ovenstaaende reaktioner er vaesentligt oeget ( eller latenstiden er vaesentligt nedsat ) . Forbindelsen kan anses for at have en kraftigere virkning paa dyret , hvis flere af ovenstaaende reaktioner beroeres , og hvis der er tegn paa en dosisreaktion saavel som tilstedevaerelse af virkningen . Oeget tumorincidens hos behandlede dyr sammenlignet med kontroldyr er af betydning , uanset hvilken mekanisme der postuleres eller defineres for udviklingen af saadanne tumorer , men eventuelle saerlige omstaendigheder boer identificeres eller bemaerkes . Eksemplerne omfatter kendte processer , der kan vaere saeregne for en art ( griseofulvin - og porfyrin-metabolisme hos musen ) , staerk stimulering af endokrine kirtler ( specielt for hunden ) eller udvikling af fysiske traek , der alene er karakteristiske for proevearten ( blaeresten hos rotten ) .

Forskellige omstaendigheder kan resultere i :

i ) Oeget incidens af eller nedsat latens for maligne tumorer ,

ii ) oeget incidens af benigne tumorer ,

iii ) lokal fremkaldelse af tumorer paa injektionsstedet .

10 . ANVENDELSE AF KORTVARIGE KARCINOGENITETSUNDERSOEGELSER

Vurdering af nye forbindelser ved en mutagenitetsundersoegelse er oenskelig . De metoder , der er til raadighed for korttidsundersoegelse af kemikalier med hensyn til mutagenitet/karcinogenitet kan imidlertid ikke erstatte formelle karcinogenitetsundersoegelser hos dyr som et middel til vurdering af et praeparats karcinogene potentiel . Korttidsundersoegelser , der giver positive resultater , vil altid vaere tegn paa behov for formelle karcinogenitetsundersoegelser , hvis praeparatet skal udvikles yderligere ; undersoegelser , der giver negative resultater , udelukker ikke behovet for formelle karcinogenitetsundersoegelser , naar saadanne er tilraadelige af de aarsager , der er anfoert i afsnit 1 ovenfor .

11 . KONKLUSIONER

Det paahviler forskeren at drage konklusioner af disse undersoegelser .

TILLAEG

Fortegnelse over vaev , der skal undersoeges histologisk ved en karcinogenitetsundersoegelse

- grove beskadigelser ,

- vaevmasser eller tumorer ( herunder regionale lymfeknuder ) ,

- blodudstrygningspraeparater ( i tilfaelde af anaemi , forstoerret thymus , lymfadenopati ) ,

- lymfeknuder ,

- brystkirtler ,

- spytkirtler ,

- brystben , laarbensknogler eller ryghvirvler ( herunder knoglemarv ) ,

- hypofyse ,

- thymus ,

- luftroer ,

- lunger ,

- hjerte ,

- skjoldbruskkirtel ,

- spiseroer ,

- mave ,

- tyndtarm ( Swiss roll-metoden ) ,

- tyktarm ,

- lever ,

- galdeblaere ,

- bugspytkirtel ,

- milt ,

- nyrer ,

- binyrer ,

- blaere ,

- prostata ,

- testikler ,

- ovarier ,

- uterus ,

- hjerne ( kronafsnit paa tre niveauer ) ,

- oejne ,

- rygmarv .

BILAG IV

UNDERSOEGELSE AF FARMAKOKINETIK OG METABOLISME HOS DYR UD FRA ET SIKKERHEDSSYNSPUNKT

Vejledende retningslinjer for anvendelse af bilaget til direktiv 75/318/EOEF , 2 . del , kapitel I , litra F og G , med henblik paa markedsfoeringstilladelse for et nyt laegemiddel

1 . INDLEDNING

Denne vejledning omhandler tidsforloebet for nye farmaceutiske praeparaters absorption , spredning og udskillelse samt deres metabolisme i relation til deres farlighed . Paa mange punkter i forbindelse med bedoemmelsen af et praeparat har oplysninger af denne art afgoerende betydning ; dette gaelder for eksempel :

a ) Ved vurdering af dosisniveauer for praeparatet og dets metabolitter samt deres kinetiske forhold i blod , legemsvaesker og organer ,

b ) for at faa oplysning om forholdet mellem toksiciteten i receptororganet og koncentrationer af praeparatet i blod , legemsvaesker og organer ,

c ) ved vurderingen af eventuel enzyminduktion og kumulation af praeparatet ved gentagen indgift ,

d ) ved , hvor det er muligt at udvaelge dyrearter til toksikologiske forsoeg paa grundlag af ligheden mellem dyreorganismens og den menneskelige organismes reaktion paa praeparatet samt ved afgoerelse af , om toksicitetsforsoeg af denne art er relevante i forbindelse med mennesket .

2 . SPECIFIKATIONER FOR PRAEPARATET

Specifikationer for praeparatets fysiske og kemiske egenskaber skal angives , og praeparatet skal vaere stabilt .

Ved anvendelse af maerkede praeparater angives maerkets plads i molekylet samt stoffets specifikke aktivitet . Ved valg af maerkets position boer der tages hensyn til det sandsynlige metaboliske forloeb .

3 . METODER

Oplysninger om maengden af praeparat og metabolitter i blod , legemsvaesker , organer og ekskrementer kan faas ved hjaelp af fysiske , kemiske eller biologiske metoder . Forskeren boer give en detaljeret begrundelse for de anvendte metoder samt for deres gyldighed og reproducerbarhed , herunder specificitet , noejagtighed og akkuratesse . ( Undersoegelser af tidsforloebet af praeparatets farmakodynamiske virkninger kan give nyttige supplerende oplysninger ) .

Ved anvendelse af maerkede praeparater skal man vaere opmaerksom paa , at maerket , naar det maales i legemsvaesker maaske ikke svarer til det uaendrede praeparats , men tillige kan omfatte maerkede metabolitter og konjugater . Man boer vaere opmaerksom paa muligheden for isotopbytning med endogene forbindelser .

4 . ARTER

Til disse forsoeg anvendes de dyrearter , der normalt anvendes til farmakologiske og toksikologiske laboratorieundersoegelser . Ved valg af andre arter boer grundene angives .

En indledende undersoegelse af praeparatets kinetiske forhold og metabolisme paa nogle faa forsoegspersoner kan give nyttige oplysninger vedroerende valg af dyrearter til undersoegelser af toksicitet ved gentagen indgift .

5 . PRAEPARATETS INDGIFT

Doser og indgiftveje boer , hvor det er muligt , staa i relation til praeparatets paataenkte kliniske anvendelse . En af de valgte indgiftveje boer give sikkerhed for absorption , saafremt dette er relevant i forbindelse med behandling af mennesker .

6 . FREMLAEGGELSE AF RESULTATER

Der boer forelaegges oplysninger om foelgende punkter :

i ) Absorption ( fraktionel absorption , kinetik ) ,

ii ) spredningen i de vigtigste organer og vaev samt tidsforloebet i legemsvaesker ,

iii ) halveringstid i blod , plasma eller serum ,

iv ) plasmaproteinbinding ,

v ) karakterisering af de metabolitiske forhold i ekskrementer samt bestemmelse af de vigtigste metabolitter , saafremt dette er muligt ,

vi ) praeparatets og dets metabolitters udskillelsesvej og tidsforloebet herfor ,

vii ) hvis elimination hovedsagelig sker gennem galden , undersoeges muligheden for enterohepatisk regeneration ,

viii ) der forsoeges udarbejdet en kvantitativ opgoerelse over doseringens forloeb ,

ix ) mulighederne for enzyminduktion boer undersoeges . Saafremt enzyminduktion paavises , undersoeges dennes betydning for praeparatets paataenkte anvendelse .

7 . KONKLUSIONER

Der drages hensigtsmaessige konklusioner af disse undersoegelser , i forbindelse med de under punkt 1 angivne formaal .

BILAG V

KOMBINATIONSPRAEPARATER

Vejledende retningslinjer for anvendelse af bilaget til direktiv 75/318/EOEF , 3 . del , kapitel II , litra C , nr . 2 , med henblik paa markedsfoeringstilladelse for et nyt laegemiddel

1 . BEGRUNDELSE

Ansoegerne skal begrunde den saerlige kombination af aktive stoffer , der foreslaas . Kombinationspraeparater vil kun kunne godkendes , hvis den paataenkte kombination er baseret paa gyldige terapeutiske principper .

For hver fast kombination vil det vaere noedvendigt at vurdere de potentielle fordele i den kliniske situation i forhold til mulige ulemper for at kunne afgoere om praeparatet opfylder kravene i normer og forskrifter med hensyn til effektivitet og sikkerhed .

Potentielle fordele ved kombinationspraeparater omfatter :

1 . En forbedring af det terapeutisk/toksiske forhold , f.eks . som resultat af potentiering af den terapeutiske virkning :

2 . forenkling af terapien , der medfoerer forbedret overensstemmelse med patienten .

Ulemper ved kombinationspraeparater omfatter :

1 . Den kendsgerning , at selv en kombination , der imoedekommer gennemsnitspatientens behov , sandsynligvis ikke er ideelt formuleret til den enkeltes behov ;

2 . akkumulering af ugunstige reaktioner .

Kombinationer behoever i princippet ikke at betragtes som rationelle , hvis den biologiske halveringstid og/eller virkningens varighed afviger betydeligt , men dette gaelder ikke noedvendigvis , hvis det kan bevises , at kombinationen er klinisk velbegrundet trods forskelle i denne henseende , f.eks . hvis den ene bestanddel skal oege absorptionen af den anden , eller hvis bestanddelene skal virke successivt .

Medtagelse af et stof for at modvirke en ugunstig virkning af en af de oevrige bestanddele kan betragtes som begrundet , men kun hvis den ugunstige reaktion er almindeligt forekommende .

Medtagelse af en bestanddel , der skal fremkalde ubehagelige bivirkninger for at hindre misbrug , er ikke oenskelig .

Stoffer , der har en kritisk doseringsskala eller et snaevert terapeutisk indeks , er sandsynligvis ikke egnede til medtagelse i kombinationspraeparater .

2 . INDIKATIONER

De indikationer , som kraeves for kombinationspraeparater , skal vaere saaledes , at tilstedevaerelsen af hver bestanddel begrundes for hver enkelt indikation . Praeparatet skal vaere formuleret saaledes , at dosen og andelen af hver enkelt bestanddel , der er tilstede , passer til samtlige anbefalede anvendelser .

Det er indlysende , at en " indikation " skal vaere en vel erkendt sygdomstilstand , dysfunktionstilstand , syndrom eller patologisk entitet . De enkelte bestanddele i et kombinationspraeparat kan vaere beregnet paa at skulle lette forskellige symptomer samtidigt ved en saadan sygdomstilstand , men det vil ikke vaere rigtigt at betragte hvert enkelt symptom som indikation for kombinationspraeparatet , eftersom det ogsaa vil kunne forekomme ved andre sygdomme , og til behandling af dette symptom alene kan de oevrige bestanddele vaere irrelevante .

3 . SIKKERHED OG EFFEKTIVITET

Det er tilladt at skelne mellem omfanget af de undersoegelser , der kraeves i tilfaelde af kombinationspraeparater , som naert svarer til kombinationspraeparater , der allerede har udbredt anvendelse , saafremt disse er grundigt og paalideligt dokumenteret , og de undersoegelser , der kraeves i tilfaelde af kombinationspraeparater , som i alt vaesentligt er nye ( enten fordi de paagaeldende laegemidler saedvanligvis ikke kombineres , fordi den kvantitative sammensaetning er usaedvanlig , eller fordi en af bestanddelene er fuldstaendig ny ) .

Sikkerhedsundersoegelser af kombinationspraeparater paa dyr boer som hovedregel udfoeres med samme forhold af aktive bestanddele som i de paagaeldende kombinationer . Saadanne undersoegelser er ikke noedvendige , hvis alle bestanddele har vaeret omfattende og sikkert anvendt paa mennesker i lang tid i identiske eller meget naert tilsvarende kombinationer , og saadanne kombinationers sikkerhed er veldokumenteret .

Saavel et kombinationspraeparats effektivitet som dets sikkerhed boer vaere undersoegt paa mennesket . For velkendte kombinationers vedkommende vil velfunderede bibliografiske data i visse tilfaelde kunne accepteres . Det vil vaere noedvendigt at afproeve en ny kombination klinisk i forhold til en eller flere af bestanddelene for at definere den rolle , hver enkelt spiller i helheden .

4 . INTERAKTIONER

Muligheden for interaktioner mellem bestanddelene boer altid tages i betragtning . Naar en farmaceutisk , farmakokinetisk eller farmakodynamisk interaktion forekommer mulig , boer ansoegeren fremlaegge data enten for at godtgoere , at der ikke forekommer en saadan interaktion , eller at den er klart erkendt og defineret .

5 . UGUNSTIGE VIRKNINGER

Er der grund til at formode , at et kombinationspraeparat vil vaere vaesentlig mere skadeligt eller vil medfoere meget hyppigere ugunstige virkninger end nogen enkelt bestanddel , der gives alene , boer ansoegeren tilvejebringe bevismateriale for , at dette ikke sker ved terapeutisk brug , eller at fordelene ved kombinationen , f.eks . oeget effektivitet , vejer staerkere end saadanne ulemper .

6 . DOSERING

Kombinationspraeparatet skal vaere sikkert og effektivt gennem hele den anbefalede dosisskala .

7 . KOMBINATIONSPAKNINGER

De principper , der gaelder for kombinationspraeparater , vil ogsaa blive anvendt ved bedoemmelse af praeparater , som bestaar af forskellige laegemidler i kombinationspakninger , hvor praeparaterne er beregnet til samtidig eller sekventiel indgift .

8 . KEMISKE KOMBINATIONER OG KOMPLEKSER

Stoffer af denne type , der foer absorptionen oploeses i to eller flere aktive bestanddele , kan med henblik paa anvendelse af de foregaaende bestemmelser betragtes som kombinationer af disse stoffer snarere end enkelte kemiske enheder .