KOMMISSIONENS AFGOERELSE af 15. marts 1991 om afslutning af antidumpingproceduren vedroerende importen af atlanterhavslaks med oprindelse i Norge (91/142/EOEF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2423/88 af 11. juli 1988 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1), saerlig artikel 9,

efter konsultation i det raadgivende udvalg, der er nedsat i henhold til naevnte forordning, og

ud fra foelgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) Kommissionen modtog i december 1989 en klage indgivet af Scottish Salmon Board (SSB) og Irish Salmon Growers' Association paa vegne af producenter, der tegner sig for naesten hele produktionen i Faellesskabet af fersk og koelet atlanterhavslaks.

Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted og forvoldtes vaesentlig skade som foelge heraf, hvilket ansaas for tilstraekkeligt til at begrunde ivaerksaettelsen af en antidumpingprocedure.

Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedroerende importen af atlanterhavslaks, henhoerende under KN-kode ex 0302 12 00, med oprindelse i Norge, og indledte en undersoegelse.

(2) Kommissionen underrettede officielt eksportoer/producentsammenslutningerne, importoererne, repraesentanterne for eksportlandet samt klagerne og gav de direkte beroerte parter lejlighed til at tilkendegive deres mening skriftligt og til at anmode om at blive hoert mundtligt.

(3) Repraesentanterne for producenter/eksportoerer samt de fleste af faellesskabsproducenterne tilkendegav deres mening skriftligt. Repraesentanterne for norske producenter/eksportoerer anmodede om at blive hoert mundtligt, hvilket blev imoedekommet.

Kun en eneste af importoererne besvarede delvis Kommissionens spoergeskema, men importoersammenslutninger i Frankrig og Danmark indsendte redegoerelser. Sammenslutningen af Landbrugsorganisationer i Det Europaeiske Faellesskab (COPA) og Sammenslutningen af Landbrugets Andelsorganisationer i EF (COGECA) tilkendegav ogsaa deres mening.

(4) Kommissionen maatte paa grund af det meget store antal virksomheder, der var involveret i proceduren fra baade Norge og Faellesskabet, anvende en udvaelgelsesmetode med stikproever for at bestemme, hvilke virksomheder der skulle danne grundlag for dens afgoerelser. Der blev taget kontakt med Scottish Salmon Board (SSB) og Irish Salmon Growers' Association, hvad angaar producenterne i Faellesskabet, og med Norske Fiskeoppdretteres Forening (NFF), Fiskeoppdretternes Salgslag A/L (FOS) og Norges Ferskfiskomsetnings Landsforening (NFOL), hvad angaar de norske producenter/ekportoerer.

(5) Udvaelgelsen foregik saaledes:

a) producenter i Faellesskabet

Der findes ca. 180 produktionsenheder i Faellesskabet. En repraesentativ udvaelgelse af virksomheder blev foretaget paa grundlag af deres stoerrelse og geografiske beliggenhed.

I Skotland tegner de selskaber, der blev udvalgt og undersoegt, sig for 52 % af den skotske produktionsmaengde, dvs. 16 000 tons af 31 000 tons (3).

I Irland tegner de udvalgte virksomheder sig for 58 % af den beroerte irske produktionsmaengde, dvs. 3 650 tons af 6 300 tons.

b) norske producenter/eksportoerer

Ca. 1 000 selskaber er beroert af denne procedure, og de blev udvalgt paa grundlag af forslag fra den paagaeldende norske erhvervsgren, salgsmaengde og virksomhedernes geografiske beliggenhed.

De selskaber, der indgik i undersoegelsen, blev udvalgt paa grundlag af ovennaevnte kriterier samt kvaliteten af deres besvarelse af spoergeskemaet.

Hvad angaar producenterne, tegner de udvalgte virksomheder sig for ca. 11 % af den norske produktionsmaengde (1). De udvalgte selskaber tegner sig for 40 % af den produktionsmaengde, der er omfattet af besvarelserne af spoergeskemaet.

Hvad angaar eksportoererne, tegner de undersoegte selskaber sig for 38 % af salget til Faellesskabet, dvs. 23 000 tons af 60 000 tons og for 64 % af den salgsmaengde, der er omfattet af besvarelserne af spoergeskemaet.

(6) Kommissionen indhentede og efterproevede i forbindelse med udvaelgelsen alle oplysninger, som den ansaa for noedvendige med henblik paa at foretage en vurdering af kendsgerningerne, og aflagde kontrolbesoeg hos:

a) producenter i Faellesskabet

- G. Johnson Ltd, Shetland, Det Forenede Kongerige

- Golden Sea Produce Ltd, Connel, Argyll, Det Forenede Kongerige

- Hebridean Sea Farms Ltd, Isle of Lewis, Det Forenede Kongerige

- McConnel Salmon Ltd, Dunbartonshire, Det Forenede Kongerige

- Marine Harvest Ltd, Edinburg, Det Forenede Kongerige

- Otter Ferry Salmon Ltd, Argyll, Det Forenede Kongerige

- Salar Ltd, Outer Hebrides, Det Forenede Kongerige

- Shetland Sea Farms Ltd, Shetland, Det Forenede Kongerige

- Wadbister Salmon Ltd, Wadbister, Det Forenede Kongerige

- Wester Ross Salmon Ltd, Ullapool, Det Forenede Kongerige

b) norske producenter/eksportoerer

i) producenter

- Jul Notnes, Skrova, Norge

- Mowi A/S, Fyllingsdalen, Norge

- Oylaks A/S, Midsund, Norge

- Sanden Fiskeoppdrett, Midsund, Norge

- Strommen Lakseoppdrett A/S, Rugsund, Norge

ii) eksportoerer

- A/S Austevoll Fiskeindustri, Storebo, Norge

- Chr. Bjelland Seafoods A/S, Stavanger, Norge

- Fremstad Group A/S, Trondheim, Norge

- Hallvard Leroy A/S, Bergen, Norge

- Karsten J. Ellingsen, Skrova, Norge

- Manger Fiskemat A/S, Manger, Norge

- R. Domstein & Co., Maloy, Norge

- Salmonor A/S, Bergen, Norge

- Skaarfish Florofryseri A/S, Floro, Norge

(7) Dumpingundersoegelsen omfattede perioden fra den 1. januar 1989 til den 31. december 1989.

B. VARE

(8) Vare

Den vare, der er omhandlet af proceduren, er fersk og koelet atlanterhavslaks, bortset fra frossen og roeget laks, henhoerende under KN-kode ex 0302 12 00.

Den eksporteres baade hel og udtaget til Faellesskabet.

(9) Samme vare

Atlanterhavslaks er, hvad enten de er opdraettet i Norge eller paa de skotske eller irske kyster, fordelt paa tre kvalitetstyper (produktion, almindelig og finere). Selv om der er smaa forskelle i koedets udseende, alt efter om varen har norsk, skotsk eller irsk oprindelse, som isaer skyldes fedtindholdet, finder Kommissionen, at laks med oprindelse i Norge og Faellesskabet helt har samme fysiske egenskaber i den i artikel 2, stk. 12, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 naevnte forstand.

C. DUMPING

(10) Normal vaerdi

Den saedvanlige beregning af den normale vaerdi i forbindelse med producenternes transaktioner blev ikke anset for at vaere en egnet metode i dette tilfaelde. Producenterne saelger hele deres produktion til eksportselskaber, som staar for afsaetningen af varerne paa baade hjemme- og eksportmarkedet. Det var derfor noedvendigt at anvende de paagaeldende eksportselskabers priser. Naesten hele disse selskabers salg paa hjemmemarkedet var tabsgivende i den i artikel 2, stk. 4, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 naevnte forstand, og den normale vaerdi blev derfor beregnet paa grundlag af de norske producenters produktionsomkostninger, hvortil blev foejet de paagaeldende producenters fortjeneste, de undersoegte eksportselskabers generalomkostninger og en rimelig fortjenstmargen paa videresalget (5 %).

(11) Eksportpris

Da naesten hele salget af fersk laks til Faellesskabet foregik via disse eksportselskaber, blev de paagaeldende selskabers eksportpris anvendt til beregningen af dumpingmargenen.

Eksportpriserne blev fastlagt paa grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for de varer, der solgtes til eksport til Faellesskabet.

(12) Sammenligning

Den normale vaerdi blev i hvert enkelt tilfaelde sammenlignet med eksportpriserne, alt efter vaegt- og kvalitetskategori og i samme handelsled.

Kommissionen foretog i fornoedent omfang justering for forskelle, der paavirkede prisernes sammenlignelighed saasom transport-, forsikrings- og haandteringsomkostninger samt kreditbetingelser.

Paa dette grundlag fastlagde Kommissionen dumpingmargenen for hvert enkelt selskab. For samtlige selskaber, der var omfattet af undersoegelsen, var den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 11,3 %, udtrykt i procent af den samlede cif vaerdi.

D. SKADE (4)

I. Maengde, markedsandel og importpriser

(13) Maengde

Det fremgaar af de oplysninger, der er til Kommissionens raadighed, at importen af norske opdraetslaks naesten tredobledes mellem 1986 og 1989 fra 21 596 tons til 58 849 tons.

(14) Markedsandel

Udviklingen i det synlige forbrug viser en regelmaessig vedvarende stigning mellem 1986 og 1989 fra 33 474 tons til 96 987 tons, dvs. en stigning paa 189,74 %.

Det boer i den forbindelse understreges, at de norske eksportselskaber var i stand til at udnytte tredoblingen af det synlige forbrug paa markedet i Faellesskabet og fastholde en markedsandel paa omkring 60 % mellem 1986 og 1989. Mellem 1988 og 1989 oegede de norske eksportselskaber deres markedsandel med 1,66 %, hvilket i absolut vaerdi betoed en foroegelse af det norske salg paa 18 000 tons i forhold til en forbrugsstigning paa 28 000 tons.

(15) De norske eksportpriser

a) General tendens

Fra 1986 til 1989 noterer statistikkerne en nedgang paa 17 % i cif prisen for importeret laks. I undersoegelsesperioden faldt enhedsprisen i forhold til 1988 fra 6,21 ECU til 4,93 ECU pr. kg, dvs. en nedgang paa 20,61 %.

b) Underbud

Afbrydelsen i den pristendens, der havde vist sig i undersoegelsesperioden, gav sig for de undersoegte selskabers vedkommende udslag i omfattende prisunderbud, baseret paa en sammenligning af hver enkelt type, maaned for maaned, paa de vigtigste markeder i Faellesskabet for eksporten af norsk laks.

Prisunderbuddene varierede for baade hel og udtaget laks mellem 2 % og 37 % paa det franske marked og mellem 2 % og 33 % paa det nederlandske marked. I Forbundsrepublikken Tyskland laa de registrerede prisunderbud paa mellem 3 % og 25 % for udtaget laks, som udgoer den vaesentligste del af den norske lakseeksport til dette marked.

II. Virkningerne for den beroerte erhvervsgren i Faellesskabet

Indledende bemaerkning

(16) Da opdraetslaks er en foedevare, er det ikke muligt at foretage en relevant skelnen mellem produktion og salg.

Der er tale om en fersk vare, og alle »indhoestede« fisk boer derfor saelges hurtigst muligt i uforarbejdet stand eller forarbejdet til at blive afsat i anden form. Det er desuden ikke muligt at opbevare opdraetslaks laengere end et vist tidsrum, uden at de bliver uegnet til konsum. Lagrene har foelgelig ingen relevant betydning i dette tilfaelde.

For at vurdere virkningerne af importen af norsk laks for den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet, tog Kommissionen hensyn til foelgende elementer:

(17) Faellesskabsproducenternes salg

Udtrykt i maengde steg faellesskabsproducenternes salg fra ca. 10 800 tons i 1986 til 31 000 tons i 1989, dvs. en stigning paa 187 %.

(18) Markedsandel

Klagernes andel af markedet i Faellesskabet laa fast paa omkring 32 % fra 1986 til 1989, samtidig med at forbruget i Faellesskabet steg med naesten 190 %.

Faellesskabsproducenterne tabte dog 2,3 % af deres markedsandel i 1989 i forhold til 1988, da salget af deres varer kun steg med 31,59 %, medens forbruget i Faellesskabet steg med 40,98 %.

(19) Priser

Den paagaeldende faellesskabsindustris priser faldt 18,9 % mellem 1986 og 1989, nemlig fra 5,97 ECU pr. kg til 4,84 ECU pr. kg. Det boer noteres, at priserne laa fast paa omkring 6 ECU pr. kg mellem 1986 og 1988, og at prisfaldet skete i undersoegelsesperioden.

(20) Finansielle resultater

Det fremgaar af de oplysninger, der er indhentet hos det repraesentative udvalg af faellesskabsproducenter, at faellesskabsproducenternes finansielle situation forvaerredes i perioden fra 1986 til 1989. Alle faellesskabsproducenter undtagen en havde enten faldende fortjeneste eller led finansielle tab. Forvaerringen fortsatte i undersoegelsesperioden; medens der kun var en eneste producent, der led tab i 1988, maatte to tredjedele notere negative finansielle resultater paa 0,3 % til 69 % i 1989.

(21) Beskaeftigelse

Beskaeftigelsen i den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet steg regelmaessigt indtil 1988, men der skete en tydelig nedgang i 1989. De smaa produktionsenheder fastholdt beskaeftigelsesniveauet, medens de stoerre enheder reducerede stigningen i antallet af beskaeftigede.

(22) Investeringer

Efter en staerk stigning i realinvesteringen mellem 1986 og 1988 faldt infrastrukturudgifterne maerkbart i 1989.

(23) »Underselling«

Af undersoegelsen fremgaar det, at der finder »underselling« sted paa 29,6 %, naar der foretages en sammenligning af faellesskabsproducenternes gennemsnitlige produktionsomkostninger forhoejet med en rimelig fortjenstmargen paa 15 % og transportomkostningerne og den gennemsnitlige cif stykpris for den norske import.

III. Konklusioner vedroerende skaden

(24) Faellesskabets marked for opdraetslaks var forholdsvis stabilt og afbalanceret indtil 1988, men situationen forvaerredes pludselig i 1989. Virkningerne af prisunderbuddene paa det franske, tyske og nederlandske marked i forbindelse med virkningerne af maengden (nordmaendene tegner sig for over 60 % af markedet i Faellesskabet) betoed, at faellesskabsproducenterne blev tvunget til at saenke deres salgspriser betydeligt (18,10 %) i Faellesskabet, hvilket medfoerte finansielle tab, som undertiden var omfattende.

Kun med saadanne finansielle tab kunne klagerne begraense tabet af markedsandel til 2,3 % og dette i en situation med stigende forbrug.

Af andre faktorer som beskaeftigelse og investeringer fremgaar det ogsaa, at der skete en forvaerring af forholdene for den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet i 1989.

Det fremgaar af ovenstaaende, at der forvoldes skade isaer som foelge af den prisudhuling, der er paatvunget faellesskabsproducenterne, og forvaerringen af deres finansielle situation.

E. AARSAGSSAMMENHAENG

(25) Eksporten af varer fra Norge udgoer over 50 % af markedet i Faellesskabet, og det pristryk, som nordmaendene udoevede i 1989, var derfor til skade for den beroerte lakseindustri i Faellesskabet, som endnu er i sin vorden.

(26) Trods eksportfremstoed tegnede andre tredjelande sig mellem 1986 og 1989 med 7 138 tons varer kun for 7,36 % af markedet i Faellesskabet i 1989 og udgjorde kun 12,13 % af den norske eksportmaengde. Eksportoererne fra andre tredjelande oegede kun deres markedsandel med 0,67 % i 1989 i modsaetning til nordmaendenes 1,61 %.

(27) Hvad angaar importpriserne paa anden laks end norsk, udviste disse en faldende tendens, som kan sammenlignes med tendensen for de norske importpriser mellem 1986 og 1989. Priserne paa andre importerede varer end norske laa forholdsvis fast i undersoegelsesperioden, medens priserne paa importeret norsk laks faldt med 20,61 %, heraf 11,3 % som foelge af illoyal dumping.

(28) Endelig blev der ogsaa gjort rede for de negative virkninger af importen af stillehavslaks til dumpingpriser. Det boer her understreges, at importen af frossen stillehavslaks faldt 42,6 % fra 1987 til 1988 og 33,5 % fra 1988 til 1989, dvs. en nedgang paa 61,8 % mellem 1987 og 1989, og at importen af fersk stillehavslaks kun udgoer 1 % af forbruget af fersk laks i Faellesskabet.

(29) Det paastaas, at faellesskabsproducenternes vanskeligheder skyldes stigende produktionsomkostninger som foelge af sygdom og uvejr samt betydelige finansielle udgifter paa grund af rentestigninger.

Kommissionen konstaterede i den forbindelse, at sygdom og uvejr ogsaa ramte norsk lakseopdraet, men isaer, at virkningerne af disse ekstraomkostninger er forholdsvis smaa, da producenterne almindeligvis er forsikret mod saadanne risici.

Hvad angaar de finansielle udgifter, konstateredes det, at den del af de norske producenters produktionsomkostninger ikke var maerkbart forskellig fra de skotske producenters del, nemlig 2,8 % mod 3,6 %, hvilket ikke kan forklare faellesskabsproducenternes finansielle vanskeligheder i undersoegelsesperioden.

(30) Det fremgaar endelig, at der er en sammenhaeng mellem prisfaldet paa den norske import og den skade, der er forvoldt den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet paa grund af prisunderbud som foelge af de norske eksportoerers dumpingpraksis og betydningen af deres markedsandel (60 %).

F. FAELLESSKABETS INTERESSER

(31) Ved afgoerelsen om der skulle indfoeres beskyttelsesforanstaltninger vedroerende importen af norsk laks, blev der taget hensyn til de forskellige saerlige interesser, der findes i denne sektor, og de saerlige markedskarakteristika, der er forbundet med beskaffenheden af den paagaeldende vare.

(32) Fra faellesskabsindustriens side gjorde flere sammenslutninger Kommissionen opmaerksom paa, at lakseproduktionen i omraader i Skotland og Irland i vid udstraekning har bidraget til den udviklingsproces, der er noedvendig for at skabe ligevaegt mellem disse omraader og resten af Faellesskabet. Det ville derfor vaere beklageligt, om man forringede den oekonomiske struktur, der netop er i faerd med at udvikle sig i disse omraader, og som er kendetegnet ved et stort antal smaa og mellemstore virksomheder.

(33) Fra brugernes side blev det fremfoert, at hvis der blev indfoert en antidumpingtold paa importen af norsk laks, ville faellesskabsproduktionen ikke vaere i stand til at erstatte de norske forsyninger, da faellesskabsproducenterne allerede nu arbejder med fuld kapacitet, og de ville heller ikke kunne levere laks paa over 5 kg, da laks med oprindelse i Faellesskabet gennemsnitligt vejer mindre.

(34) Visse brugere gjorde gaeldende, at prisforhoejelser paa fersk laks af norsk oprindelse eventuelt ville bevirke, at Faellesskabets forarbejdningsindustrier blev flyttet til andre lande, isaer til Norge.

G. FORANSTALTNINGERNES NOEDVENDIGHED

(35) I 1989 vedtog de norske myndigheder en raekke foranstaltninger, der tog sigte paa at begraense den maengde laks, der blev udbudt paa markedet. For det foerste maa isaer fremhaeves restriktioner vedroerende tildelingen af nye licenser til opdraet, yngelopdraet og smoltproduktion. For det andet har den norske industri overtaget forvaltningen af et fryseprogram inden afsaetningsleddet, som skal forhindre, at der sker en maetning af markedet, og kanalisere udbuddene.

Kombinationen af disse foranstaltninger fik allerede i begyndelsen af 1990 priserne til at stige betydeligt paa markedet i Faellesskabet.

(36) Denne konjunkturbestemte aendring vil sandsynligvis blive bekraeftet i fremtiden, isaer da de norske myndigheder har givet udtryk for, at de er villige til at bidrage til en afbalanceret udvikling i eksporten af fersk laks til Faellesskabet og samtidig respektere de traditionelle handelsmoenstre.

De norske myndigheder er klar over, at der er opstaaet alvorlige vanskeligheder som foelge af de usikre priser paa laks paa markedet i Faellesskabet, og de har forpligtet sig til at bekaempe de forstyrrende faktorer, som maatte beroere ligevaegten mellem udbud og efterspoergsel, og tilskynde til foranstaltninger, der vil have stabiliserende indvirkning paa hele markedet.

Kommissionen finder derfor, at det ikke er noedvendigt at indfoere de antidumpingforanstaltninger vedroerende opdraetslaks med oprindelse i Norge.

H. AFSLUTNING AF ANTIDUMPINGPROCEDUREN

(37) Under disse omstaendigheder boer antidumpingproceduren afsluttes, uden at der indfoeres beskyttelsesforanstaltninger.

(38) Der blev ikke gjort indsigelse mod denne afgoerelse med undtagelse af Det Forenede Kongerige og Irland i Antidumpingudvalget.

(39) Klagerne er blevet underrettet om de vigtigste kendsgerninger og bemaerkninger, paa grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at afslutte proceduren, og har ikke gjort indsigelse mod det berettigede heri -

TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:

Eneste artikel

Antidumpingproceduren vedroerende importen af atlanterhavslaks med oprindelse i Norge, henhoerende under KN-kode ex 0302 12 00, afsluttes. Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. marts 1991.

Paa Kommissionens vegne

Frans ANDRIESSEN

Naestformand

(1) EFT nr. L 209 af 2. 8. 1988, s. 1. (2) EFT nr. C 25 af 2. 2. 1990, s. 6. (3) Vurdering for 1989. (4) Kommissionen anvendte foerst de oplysninger, der blev indhentet og efterproevet i forbindelse med undersoegelsen, som grundlag. Men paa grund af stikproeveudtagningen var denne metode ikke altid anvendelig. Foelgende kilder blev derfor anvendt i betragtning (15) b), (19), (20), (21), (22) og (23) nemlig de undersoegte selskabers besvarelser; i betragtning (13) og (15) a) Eurostat-statistikker; og i betragtning (14) og (18) en blanding af oplysningerne i klagen og Eurostat-statistikker.