KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 28. september 2007

om EF-tilskud til en undersøgelse af forekomsten af Salmonella spp. i besætninger af avlssvin, som skal gennemføres i medlemsstaterne

(meddelt under nummer K(2007) 4434)

(2007/636/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets beslutning 90/424/EØF af 26. juni 1990 om visse udgifter på veterinærområdet (1), særlig artikel 20, og

ud fra følgende betragtninger:

Ved beslutning 90/424/EØF er der fastsat procedurer vedrørende EF-tilskud til specifikke veterinærforanstaltninger, herunder tekniske og videnskabelige foranstaltninger. Det er fastsat, at Fællesskabet skal iværksætte eller bistå medlemsstaterne ved iværksættelsen af de tekniske og videnskabelige foranstaltninger, der er nødvendige for at udvikle EF-veterinærbestemmelser og for at udvikle undervisning og uddannelse på veterinærområdet.

I henhold til artikel 4 i og bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 af 17. november 2003 om bekæmpelse af salmonella og andre bestemte fødevarebårne zoonotiske agenser (2) skal der opstilles et EF-mål for mindskelse af forekomsten af salmonella i besætninger af avlssvin.

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSA) taskforce for indsamling af data om zoonoser vedtog den 30. april 2007 en rapport om et forslag til tekniske specifikationer for en referenceundersøgelse af forekomsten af salmonella i avlssvin (3) (i det følgende benævnt »EFSA-rapporten«).

Med henblik på opstilling af et sådant EF-mål er der behov for sammenlignelige oplysninger om andelen af salmonellainficerede bedrifter med avlssvin i medlemsstaterne. Sådanne oplysninger foreligger ikke, og der bør derfor gennemføres en særlig undersøgelse for at registrere forekomsten af salmonella i avlssvin, idet undersøgelsen skal dække et passende tidsrum, så der tages hensyn til eventuelle sæsonbetingede udsving. Undersøgelsen bør baseres på EFSA-rapporten.

I EFSA-rapporten anbefales der endvidere en supplerende prøveudtagning med henblik på at foretage et skøn over forekomsten internt på den enkelte bedrift. En sådan prøveudtagning bør foretages af et antal medlemsstater, der er beliggende med en repræsentativ geografisk spredning i Fællesskabet.

Undersøgelsen har til formål at tilvejebringe de tekniske data, der er nødvendige for at udvikle Fællesskabets veterinærbestemmelser. I betragtning af hvor vigtigt det er, at der indsamles sammenlignelige oplysninger om forekomsten af salmonella i avlssvin i medlemsstaterne, bør der ydes EF-tilskud til medlemsstaterne til gennemførelsen af de specifikke opgaver, der skal udføres som led i undersøgelsen. Udgifter til laboratorieprøver bør godtgøres 100 % op til et vist maksimumsbeløb. Alle øvrige udgifter, f.eks. til prøveudtagning, transport og administration, bør ikke være EF-tilskudsberettigede.

EF-tilskuddet bør ydes, under forudsætning af at undersøgelsen gennemføres i overensstemmelse med de relevante EF-retsforskrifter og under overholdelse af visse andre betingelser.

EF-tilskuddet bør ydes, under forudsætning af at de planlagte foranstaltninger gennemføres som planlagt og at myndighederne fremlægger alle nødvendige oplysninger inden for de fastsatte frister.

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Formål og anvendelsesområde

I denne beslutning fastsættes der bestemmelser om EF-tilskud til en referenceundersøgelse, som skal gennemføres i medlemsstaterne, med henblik på at vurdere forekomsten af Salmonella spp. i Fællesskabet i avlssvin ved udtagning af prøver på bedrifterne (i det følgende benævnt »undersøgelsen«).

Resultaterne af undersøgelsen benyttes som grundlag for opstilling af EF-mål i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 2160/2003 og til en refleksion over, hvordan man fremover bedst kan evaluere, om målet nås.

Artikel 2

Definition

I denne beslutning forstås ved »kompetent myndighed« en medlemsstats myndighed eller myndigheder efter betydningen i artikel 3 i forordning (EF) nr. 2160/2003.

Artikel 3

Undersøgelsens genstand

1. Medlemsstaterne gennemfører en undersøgelse med henblik på at vurdere forekomsten af Salmonella spp. i avlssvin ved udtagning af prøver på bedrifterne, jf. bilag I.

2. Undersøgelsen gennemføres over en etårig periode og indledes den 1. januar 2008.

Artikel 4

Prøveudtagning og analyse

Prøveudtagning og analyse foretages af den kompetente myndighed eller under den kompetente myndigheds tilsyn i overensstemmelse med de tekniske specifikationer i bilag I.

Artikel 5

Betingelser for EF-tilskuddet

1. EF-tilskuddet til finansiering af udgifterne til analyser ydes til medlemsstaterne op til det maksimale medfinansieringsbeløb, der er fastsat i bilag II, for den periode, hvor undersøgelsen gennemføres.

2. EF-tilskuddet i henhold til stk. 1 udbetales til medlemsstaterne, under forudsætning af at undersøgelsen gennemføres i overensstemmelse med de relevante EF-retsforskrifter, herunder konkurrencereglerne og bestemmelserne om indgåelse af offentlige kontrakter, og på følgende betingelser:

De nationale love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at gennemføre undersøgelsen, skal træde i kraft senest den 1. januar 2008.

Bilagene til dokumentation for de afholdte udgifter, jf. stk. 2, litra c), skal som et minimum indeholde de i bilag III angivne oplysninger.

3. Manglende overholdelse af den i stk. 2, litra c), angivne tidsfrist medfører en gradvis nedsættelse af det EF-tilskud, der udbetales, med 25 % af det samlede beløb den 31. marts 2009, 50 % den 30. april 2009 og 100 % den 31. maj 2009.

Artikel 6

Maksimale refusionsbeløb

EF-tilskuddet til finansiering af de udgifter, der godtgøres medlemsstaterne, til analyser, der indgår i undersøgelsen, må ikke overstige følgende maksimumsbeløb:

Artikel 7

Indsamling af data, vurdering og rapportering

1. Den kompetente myndighed med ansvar for udarbejdelse af den årlige nationale rapport, jf. artikel 9, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/99/EF (5), indsamler og evaluerer resultaterne af undersøgelsen.

2. Kommissionen videresender de nationale data og vurderingen omhandlet i stk. 1 til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, som ser nærmere på dem.

3. Nationale data og resultater gøres offentligt tilgængelige på en måde, der sikrer overholdelse af princippet om fortrolighed.

Artikel 8

Omregningskurs for udgifter

Hvis en medlemsstats udgifter er i en anden valuta end euro, skal den berørte medlemsstat omregne udgifterne til euro på basis af den sidste vekselkurs, som Den Europæiske Centralbank har fastsat inden den første dag i den måned, i hvilken betalingsanmodningen om EF-tilskud indgives af medlemsstaten.

Artikel 9

Anvendelse

Denne beslutning anvendes fra den 1. januar 2008.

Artikel 10

Adressater

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

(1) EFT L 224 af 18.8.1990, s. 19. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1791/2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

(2) EUT L 325 af 12.12.2003, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1791/2006.

(3) EFSA Journal (2007) 99, s. 1-28.

(4) EUT L 209 af 11.8.2005, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 378/2007 (EUT L 95 af 5.4.2007, s. 1).

(5) EUT L 325 af 12.12.2003, s. 31.

BILAG I

Tekniske specifikationer, jf. artikel 3, stk. 1, artikel 4 og artikel 5, stk. 2, litra b)

1. OVERSIGT OVER UNDERSØGELSEN

Undersøgelsen gennemføres som vist i figur 1.

Figur 1: Oversigt over undersøgelsen

2. STIKPRØVEGRUNDLAG

2.1. Afgrænsning af populationen

Undersøgelsen skal omfatte bedrifter, der tegner sig for mindst 80 % af avlssvinepopulationen i en medlemsstat. Der skal helst udtages prøver fra bedrifter med mindst 50 avlssvin. Hvis bedrifterne med mindst 50 avlssvin ikke omfatter 80 % af den nationale bestand af avlssvin, skal der dog også udtages prøver fra mindre bedrifter med færre end 50 avlssvin.

Bedrifter med avlssvin klassificeres som enten »avlsbedrifter« eller »produktionsbedrifter«. Avlsbedrifter sælger gylte og/eller orner til avl. De sælger typisk 40 % eller derover af de gylte, de opdrætter, til avl, mens resten sælges til slagtning. Derimod sælger produktionsbedrifter primært svin til opfedning eller slagtning.

Salmonellaforekomsten skal måles separat for henholdsvis avlsbedrifter (undersøgelsens del 1) og produktionsbedrifter (undersøgelsens del 2), der repræsenterer de besætninger, der er vist i figur 2, men ikke smågrise/slagtesvinebesætninger.

Figur 2: Oversigt over bedrifter.

2.2. Prøveudtagning og prøvetagningsmetode

Begge dele af undersøgelsen skal udformes på samme måde med prøveudtagning i to faser. I den første fase udtages der i alle medlemsstater tilfældigt udvalgte stikprøver fra avlsbedrifterne og også tilfældigt udvalgte stikprøver fra produktionsbedrifterne. Antallet af krævede bedrifter er omhandlet i afsnit 2.3. I den anden fase udvælges der et antal stier til prøveudtagning på hver af de udvalgte bedrifter (jf. afsnit 2.2.2).

2.2.1. Første fase: udvælgelse af bedrifter

Alle medlemsstater skal opstille to stikprøvegrundlag. Det første skal omfatte en liste over alle relevante avlsbedrifter (normalt de bedrifter, der har mindst 50 avlssvin, jf. afsnit 2.1), og det andet skal omfatte en liste over alle relevante produktionsbedrifter. Det krævede antal bedrifter til hver del af undersøgelsen vælges dernæst ved tilfældig udvælgelse fra hver liste. Hensigten med den tilfældige udvælgelse er at sikre, at undersøgelsen omfatter bedrifter med en bred vifte af besætningsstørrelser og fra alle en medlemsstats regioner, hvor der holdes svin. Det anerkendes, at i visse medlemsstater kan nogle få bedrifter (f.eks. mindre end 10 % af alle relevante bedrifter) have meget store besætninger. Det kan således ske, at den tilfældige udvælgelse resulterer i, at ingen af disse meget store besætninger er blandt de udvalgte. En medlemsstat kan anvende et stratificeringskriterium forud for udvælgelsen af bedrifter, f.eks. for at definere et stratum, der omfatter de 10 % største besætninger, og bestemme, at 10 % af de krævede prøver tages fra dette stratum. Ligeledes kan en medlemsstat stratificere prøveudtagningen på tværs af administrative regioner i forhold til andelen af relevante besætninger i de enkelte regioner. Alle former for stratificering, der overvejes, bør beskrives i den rapport, medlemsstaterne skal forelægge for Kommissionen i henhold til afsnit 5.1.

Hvis der ikke kan udtages prøver fra en udvalgt bedrift (f.eks. hvis den ikke længere eksisterer på prøveudtagningstidspunktet), vælges der ved tilfældig udvælgelse en ny bedrift fra det samme stikprøvegrundlag. Hvis der var anvendt en stratificering (f.eks. med hensyn til besætningsstørrelse eller region), bør den nye bedrift udvælges fra samme stratum.

Antallet af primære stikprøver (antallet af bedrifter, der udtages prøver fra) fordeles så vidt muligt nogenlunde jævnt over hele året, så de forskellige årstider er dækket. Hver måned udtages der prøver fra ca. 1/12 af antallet af bedrifter.

Bedrifter med udendørshold skal være omfattet af undersøgelsen, men for denne produktionstype er der ikke obligatorisk stratificering.

2.2.2. Anden fase: prøveudtagning på bedriften

I hver af de udvalgte avlsbesætninger og produktionsbesætninger vælges ved tilfældig udvælgelse, hvilke stier, løsdriftsstalde eller grupper af avlssvin på over 6 måneder der skal udtages prøver fra.

Antallet af stier, løsdriftsstalde eller grupper, der skal udtages prøver fra, skal være forholdsmæssigt fordelt på samme måde som antallet af avlssvin i de forskellige produktionstrin (drægtige, ikke-drægtige og andre kategorier af avlssvin). Det fastsættes ikke nøjagtigt, hvilke alderskategorier der skal udtages prøver af, men disse oplysninger indhentes i forbindelse med prøveudtagningen.

Undersøgelsen omfatter ikke avlssvin, der for nylig er indsat i besætninger, og som holdes i karantæne.

2.3. Beregning af antallet af stikprøver

2.3.1. Antal primære stikprøver (antal stikprøver i første fase)

Der foretages en forskriftsmæssig beregning af antallet af primære stikprøver først fra avlsbedrifterne og dernæst fra produktionsbedrifterne. Ved antallet af primære stikprøver forstås antallet af avlsbedrifter, der skal udtages prøver fra, og antallet af produktionsbedrifter, der skal udtages prøver fra, i hver medlemsstat, og antallet bestemmes ved at tage hensyn til følgende kriterier, idet der foretages simpel tilfældig stikprøveudtagning:

a) det samlede antal avlsbedrifter (avlsbedrifter, undersøgelsens del 1)

b) det samlede antal produktionsbedrifter (produktionsbedrifter, undersøgelsens del 2)

c) forventet årlig prævalens (p): 50 %

d) ønsket konfidensniveau (Z): 95 %, svarende til en Zα-værdi på 1,96

e) nøjagtighed (L): 7,5 %;

f) denne formel anvendes med de angivne værdier:

Beregningen foretages først for avlsbedrifterne og dernæst for produktionsbedrifterne. I begge tilfælde er antagelserne i ovenstående litra c)-e) de samme.

Hvis der er 100 000 bedrifter eller mere i enten stikprøvegrundlaget for avlsbesætningerne eller stikprøvegrundlaget for produktionsbesætningerne, kan den pågældende population af praktiske hensyn anses for at være uendelig, og det antal bedrifter, der skal udvælges tilfældigt fra stikprøvegrundlaget, er 171 (jf. tabel 1). Hvis antallet af avlsbesætninger eller produktionsbesætninger er mindre end 100 000, anvendes en endelig korrektionsfaktor for populationen, og der skal udtages prøver fra et mindre antal bedrifter, jf. tabel 1.

Hvis der f.eks. i en medlemsstat er 1 000 bedrifter i gruppen af produktionsbedrifter og 250 bedrifter i gruppen af avlsbedrifter, skal der udtages prøver fra 147 bedrifter i gruppen af produktionsbedrifter og 102 bedrifter i gruppen af avlsbedrifter.

Tabel 1

Antal bedrifter med avlssvin, der skal udtages prøver fra i hver af undersøgelsens dele, som en funktion af den endelige populationsstørrelse (samlet antal bedrifter med avlssvin i medlemsstaten)

Antal bedrifter med avlssvin (N) Antal stikprøver (n) for endelige populationsstørrelser (nøjagtighed 7,5 %) 100 000 171 10 000 169 5 000 166 2 000 158 1 000 147 500 128 250 102 150 80 125 73 100 64 90 59 80 55 70 50 60 45 50 39 40 33 30 26 20 18 10 10

Der skal tages højde for bortfald, f.eks. ved at udtage 10 % flere prøver fra hver gruppe end det angivne antal. Uegnede bedrifter erstattes af andre bedrifter som led i undersøgelsen (jf. afsnit 2.2.1).

Hvis det ikke inden undersøgelsens begyndelse er muligt at foretage et skøn over antallet af avlsbedrifter, udvælges der et antal bedrifter til stikprøveudtagning som angivet i tabel 1 på grundlag af det samlede antal sobedrifter (X bedrifter). Det antal bedrifter, der skal udtages prøver fra, forhøjes med mindst 30 % ((X + 30 %) bedrifter). Forud for undersøgelsen udpeger den kompetente myndighed et antal avlsbedrifter mindst svarende til disse ekstra 30 %. Under besøgene på bedrifterne, klassificeres de som avls- eller produktionsbedrifter ud fra ovenstående definitioner.

2.3.2. Antal sekundære stikprøver (antal stikprøver i anden fase)

I hver af de udvalgte bedrifter udtages der rutinegødningsprøver (jf. afsnit 3.1) fra 10 tilfældigt udvalgte stier, løsdriftsstalde eller grupper af avlssvin. Om nødvendigt (f.eks. i farestalde, eller hvor der holdes søer i mindre grupper (under 10 dyr)) kan en gruppe omfatte mere end én sti. Hver rutineprøve skal omfatte materiale fra mindst 10 avlssvin.

Hvis antallet af stier, løsdriftsstalde eller grupper er under 10 på små bedrifter eller bedrifter med et stort antal avlssvin, der holdes udendørs i folde, skal der dog tages prøver fra den samme sti, løsdriftsstald eller gruppe, således at der fås i alt 10 rutineprøver.

3. INDSAMLING AF PRØVER I BESÆTNINGERNE

3.1. Nærmere oplysninger om rutineprøven og dens type

Det materiale, der indsamles til bakteriologisk analyse, skal være helt frisk gødning. Da hver bedrift er unik, besluttes det, inden prøveudtagning begynder, hvilke stier, løsdriftsstalde eller grupper på bedriften der udtages prøver fra. Den udtagne prøve anbringes i en særskilt beholder, idet krydskontaminering skal undgås, og den sendes til laboratoriet.

Hver samleprøve skal bestå af mindst 25 g, og der kan anvendes to fremgangsmåder til at indsamle de pågældende samleprøver af gødning:

1) Hvis der er en ansamling af blandet gødning på et område af en sti eller løsdriftsstald, kan der anvendes en stor svaber (f.eks. 20 cm × 20 cm), som føres gennem gødningsmassen, idet det sikres, at der indsamles mindst 25 g blandet materiale. Det kan f.eks. ske ved at bevæge svaberen i en 2 meter lang zigzaglinje, således at den bliver grundigt dækket med gødning. Om nødvendigt (f.eks. på grund af varmt vejr eller spaltegulve) kan svaberen fugtes med en passende væske, f.eks. drikkevand.

2) Hvis der ikke er en sådan ansamling af gødning, f.eks. på en mark, en stor løsdriftsstald, i en sostald eller i stier eller andre stalde med et lavt antal svin pr. gruppe, udtages der småprøver fra individuelle mængder eller steder med frisk gødning, således at prøver fra mindst 10 dyr bidrager til en samlet prøvemængde på mindst 25 g. De steder, hvorfra småprøverne udtages, bør være repræsentativt fordelt over hele det pågældende areal.

Fremgangsmåde 1 foretrækkes, hvis praktisk muligt. Ved denne fremgangsmåde skal der være materiale fra mindst 10 svin i hver prøve, ellers anvendes fremgangsmåde 2.

3.2. Supplerende prøveudtagning med henblik på undersøgelsen af forekomsten internt på den enkelte bedrift

I alt foretages der mere intensiv prøveudtagning fra 10 bedrifter, der er tilfældigt udvalgt blandt det samlede antal stikprøver fra avlsbedrifter og produktionsbedrifter. På disse bedrifter udtages der 10 rutineprøver som beskrevet ovenfor (afsnit 3.1). Desuden udtages der 10 enkeltprøver på mindst 30 g i hver af de udvalgte stier, og de skal id-mærkes således, at disse 10 enkeltprøver kan relateres til rutineprøverne fra stien. Der skal således fra hver af de 10 bedrifter udtages 10 rutineprøver og 100 (10 × 10) enkeltprøver. Prøverne behandles som beskrevet i afsnit 4.3.1.

Denne prøveudtagning foretages i Tjekkiet, Danmark, Rumænien, Slovenien, Sverige og Det Forenede Kongerige.

3.3. Oplysninger om prøverne

Alle relevante oplysninger, prøven giver, skal registreres på et prøveskema, som den kompetente myndighed har udarbejdet, for at rapporteringskravene i del 5 kan opfyldes.

Hver prøve og det tilhørende prøveskema skal mærkes med et entydigt nummer, som skal anvendes fra prøveudtagning til analyse, og med stiens kode. Den kompetente myndighed skal sørge for, at et system med entydig nummerering oprettes og anvendes.

3.4. Transport af prøver

Prøverne bør opbevares ved +2 til +8 °C beskyttet mod ekstern kontaminering under transporten. Prøverne sendes hurtigst muligt ekspres eller med kurer højst 36 timer efter prøveudtagningen og skal være laboratoriet i hænde senest 72 timer efter prøveudtagningen.

4. LABORATORIEANALYSEMETODER

4.1. Laboratorier

Analyse og serotypning foretages på det nationale referencelaboratorium. Hvis det nationale referencelaboratorium ikke råder over den nødvendige kapacitet til at foretage alle analyserne, eller hvis det ikke er referencelaboratoriet, der rutinemæssigt foretager påvisning, kan de kompetente myndigheder dog beslutte at udpege et begrænset antal andre laboratorier, som tager del i den offentlige salmonellakontrol, til at foretage analyserne. Disse laboratorier skal have dokumenteret erfaring med anvendelse af den krævede påvisningsmetode, de bør have etableret et kvalitetssikringssystem, som er i overensstemmelse med ISO 17025-standarden, og de skal arbejde under det nationale referencelaboratoriums tilsyn.

4.2. Modtagelse af prøver

På laboratoriet opbevares prøverne nedkølet, indtil den bakteriologiske undersøgelse, som bør foretages senest 24 timer efter modtagelsen og senest 96 timer efter prøveudtagningen.

4.3. Analyser af prøver

Medlemsstaterne sikrer, at alle involverede parter har en tilstrækkelig uddannelse til at foretage analyserne.

4.3.1. Prøveforberedelse

På laboratoriet blandes rutineprøverne omhyggeligt og grundigt, inden der udtages 25 g til analyse.

Med henblik på evalueringen af forekomsten internt på de enkelte bedrifter, jf. afsnit 3.2, skal hver af de separat indsamlede enkeltprøver (30 g) deles i to dele. Den ene del, der vejer mindst 25 g, skal blandes omhyggeligt og grundigt, hvorefter prøverne dyrkes enkeltvis. Den anden del skal anvendes til at forberede en kunstigt puljet prøve fra de 10 enkeltprøver fra den udvalgte sti, gruppe eller løsdriftsstald. Denne sidste del forberedes, ved at 10 × 2,5 g af enkeltprøverne samles til en kunstigt puljet prøve på 25 g. De kunstigt puljede prøver blandes omhyggeligt og grundigt inden analysen. I alt skal der analyseres 10 rutineprøver, 10 kunstigt puljede prøver og 100 enkeltprøver fra hver af de 10 bedrifter, der er udvalgt med henblik på et skøn over forekomsten internt på den enkelte bedrift.

4.3.2. Påvisnings- og identifikationsmetoder

4.3.2.1. Påvisning af salmonella

Den metode, der anbefales af EF-referencelaboratoriet for salmonella i Bilthoven, Nederlandene, skal anvendes. Metoden er beskrevet i bilag D til ISO 6579: »Bestemmelse af Salmonella spp. i dyrefæces og i prøver fra primærproduktionsleddet«. Den seneste udgave af bilag D skal anvendes.

4.3.2.2. Serotypning af salmonella

Alle stammer, der er isoleret og bekræftet som værende Salmonella spp., serotypebestemmes efter Kaufmann-White-skemaet af det nationale referencelaboratorium for salmonella.

Som led i kvalitetssikringen sendes 16 af de typbare stammer og 16 af de ikke-typbare isolater til EF-referencelaboratoriet for salmonella. En del af disse isolater sendes til EF-referencelaboratoriet hvert kvartal. Hvis der er isoleret færre stammer, sendes alle.

4.3.2.3. Fagtypning af salmonella

Hvis der foretages fagtypning af isolater af Salmonella enteritidis og Salmonella typhimurium (fakultativt), anvendes de metoder, der er beskrevet af WHO’s referencecenter for fagtypning af salmonella under Health Protection Agency (HPA), Colindale, London.

5. RAPPORTERING FRA MEDLEMSSTATERNE

5.1. Overordnet beskrivelse af undersøgelsens gennemførelse

En rapport i tekstformat skal mindst omfatte følgende:

a) medlemsstat

b) beskrivelse af populationen af bedrifter med avlssvin 1) avlsbedrifter i) samlet antal avlsbedrifter ii) samlet antal kernebedrifter iii) samlet antal opformeringsbedrifter iv) antal avlsbedrifter, det planlægges at udtage prøver fra, og antal avlsbedrifter, der faktisk er udtaget prøver fra; antal bedrifter, det var planlagt at udtage prøver fra, men hvorfra der ikke blev udtaget prøver, inkl. begrundelse v) bemærkninger til, hvor repræsentative avlsbedrifterne i prøveudtagningsprogrammet generelt er 2) produktionsbedrifter i) samlet antal produktionsbedrifter ii) samlet antal sobedrifter iii) samlet antal slagtesvinebedrifter iv) antal produktionsbedrifter, det planlægges at udtage prøver fra, og antal produktionsbedrifter, der faktisk er udtaget prøver fra; antal bedrifter, det var planlagt at udtage prøver fra, men hvorfra der ikke blev udtaget prøver, inkl. begrundelse v) eventuelle bemærkninger til, hvor repræsentative produktionsbedrifterne i prøveudtagningsprogrammet generelt er

c) antal udtagne og analyserede prøver i) fra avlsbedrifter ii) fra produktionsbedrifter iii) fra bedrifter, der er udtaget prøver fra med henblik på undersøgelsen af forekomsten internt på den enkelte bedrift

d) overordnede resultater i) prævalens af avlsbedrifter og af produktionsbedrifter, der er inficeret med salmonella og salmonellaserovarer ii) udfald af undersøgelsen af forekomsten internt på den enkelte bedrift

e) liste over de ansvarlige laboratorier i referenceundersøgelsen for salmonella i) påvisning ii) serotypning iii) fagtypning (hvis den foretages).

5.2. Fuldstændige oplysninger om hver bedrift, der er udtaget prøver fra, og resultaterne af de gennemførte analyser

Medlemsstaterne forelægger på elektronisk vis resultaterne af undersøgelsen i form af rådata ved anvendelse af en dataordbog og dataindsamlingsskemaer, som Kommissionen har udleveret. Dataordbogen og skemaerne udarbejdes af Kommissionen.

5.2.1. Følgende oplysninger indsamles i medlemsstaterne for hver bedrift, der er udvalgt med henblik på prøveudtagning:

a) bedriftens identifikationskode

b) produktionstype på bedriften i) indendørs eller »i en eller flere af produktionsfaserne holdes dyrene udendørs« ii) kernebesætning, opformeringsbesætning, sobesætning, enhedsbesætning eller so-/smågrisebesætning

c) bedriftsstørrelse: antal avlssvin til stede på prøveudtagningstidspunktet (tælling af voksne dyr)

d) politik vedrørende indsættelse af erstatningsdyr: alle avlssvin til erstatning er indkøbt, nogle avlssvin til erstatning er af eget opdræt eller alle avlssvin til erstatning er af eget opdræt

e) (fakultativt:) kliniske symptomer på diarré: Har der været symptomer på diarré i de sidste 3 måneder før prøveudtagningen?

5.2.2. Følgende oplysninger indsamles i medlemsstaterne for hver prøve, der sendes til laboratoriet:

a) prøvens kode

b) kode for det laboratorium, der foretager den første analyse

c) prøveudtagningsdato

d) dato for start på laboratorieanalyse

e) påvisning af salmonella: kvalitativt resultat (positivt/negativt)

f) serotypning af salmonella: påvist serovar(er) (kan være mere end én)

g) svinenes alder: alle gylte eller avlssvin af forskellig alder

h) køn: udelukkende søer, søer og orner eller udelukkende orner

i) produktionsfase: med pattegrise, løbning, drægtighed (andet?)

j) opstaldning: spaltegulv (fuldspaltegulv/delvist spaltegulv), fast gulv, dybstrøelse eller andet

k) foder: fodres svinene i den pågældende sti, løsdriftsstald eller gruppe udelukkende med foderblandinger?

l) fodertilskud: er foderet tilsat salmonellareducerende stoffer (f.eks. organisk syre eller et probiotikum)?

m) systematisk anvendelse af antibiotika: Anvendes der antibiotika (uanset administrationsvej) til alle dyr i gruppen?

n) hvornår har dyrene sidst fået antimikrobielle stoffer (inden for de sidste 4 uger)?

5.2.3. Følgende supplerende oplysninger indsamles i medlemsstaterne for hver enkeltprøve, der sendes til laboratoriet, i forbindelse med prøveudtagningen med henblik på undersøgelsen af forekomsten internt på den enkelte bedrift

a) samleprøvens kode

b) påvisning af salmonella i hver enkeltprøve: kvalitativt resultat (positivt/negativt)