*****

RAADETS BESLUTNING

af 27. november 1989

om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling paa omraadet bioteknologi (BRIDGE) (1990-1994)

(89/621/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 130 Q, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

i samarbejde med Europa-parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Ifoelge Traktatens artikel 130 K ivaerksaettes rammeprogrammet ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes i forbindelse med hver enkelt foranstaltning;

Raadet vedtog ved afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF (4), aendret ved afgoerelse 88/193/EOEF, Euratom (5), et rammeprogram for Faellesskabets forskning og teknologiske udvikling (1987-1991), som bl.a. omfatter aktioner til sikring af udnyttelse og optimal anvendelse af de biologiske ressourcer;

i afgoerelsen anfoeres det, at det maa vaere en saerlig opgave for Faellesskabets forskning at styrke den europaeiske industris videnskabelige og teknologiske grundlag, saerlig paa strategiske omraader af avanceret teknologi, og at fremme industrien ved at goere den mere konkurrencedygtig paa internationalt plan; det fremfoeres endvidere i samme afgoerelse, at en faellesskabsaktion er berettiget, naar den medvirker til blandt andet at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet og til at fremme en generel harmonisk udvikling, samtidig med at kravet med hensyn til saerlig hoej videnskabelig og teknisk kvalitet opfyldes. BRIDGE-programmet (bioteknologisk forskning med sigte paa innovation, udvikling og vaekst i Europa) boer bidrage til at naa disse maal;

de i rammeprogrammet fastsatte aktiviteter omfatter navnlig:

- etablering af forskning og udvikling paa faellesskabsplan, som kan give de nationale bestraebelser et transnationalt islaet og lette teknologioverfoerslen til industrien og landbruget inden for infrastruktur, grundlaeggende bioteknologi og risikoanalyse

- loebende evaluering af den strategiske betydning af nye udviklingstendenser inden for bioteknologi og fremme af den noedvendige sammenhaeng mellem de forskellige omraader af Faellesskabets politik, der vedroerer bioteknologi;

det fleraarige forsknings- og uddannelsesprogram for Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab paa omraadet biomolekylaer teknik, vedtaget ved afgoerelse 81/1032/EOEF (6), og det igangvaerende handlingsprogram for forskning vedroerende bioteknologi (1985-1989), vedtaget ved afgoerelse 85/195/EOEF (7) og revideret ved afgoerelse 88/420/EOEF (8), har klart vist nytten af faellesskabsaktioner inden for bioteknologi og behovet for, at disse aktioner udbygges;

etiske og sociale spoergsmaal i forbindelse med programmet boer vises saerlig opmaerksomhed;

det er oenskeligt, at europaeiske tredjelande deltager helt eller delvis i projekterne under dette program;

det er oenskeligt, at smaa og mellemstore virksomheder i videst muligt omfang deltager i programmet for bioteknologisk forskning og udvikling;

gennemfoerelsen af forsknings- og uddannelsesprogrammer inden for rammerne af COST er et vaesentligt supplement til FoU-projekter paa bioteknologiomraadet;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) har afgivet udtalelse -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling for Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab paa omraadet bioteknologi (BRIDGE), som beskrevet i bilag I, vedtages for en periode paa fire aar at regne fra den 1. januar 1990.

Artikel 2

Det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af programmet, andrager 100 mio ECU, herunder udgifter til et personale paa 28 ansatte.

En vejledende fordeling af midlerne er indeholdt i bilag II.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse og omfanget af Faellesskabets finansielle bidrag er anfoert i bilag I.

Artikel 4

1. I loebet af programmets tredje aar tager Kommissionen det op til fornyet behandling og sender Europa-Parlamentet og Raadet en rapport om resultaterne heraf. Denne rapport skal om fornoedent vaere ledsaget af forslag til aendring eller forlaengelse af programmet.

2. Ved programmets afslutning foretager Kommissionen en evaluering af de opnaaede resultater og forelaegger Europa-parlamentet og Raadet en rapport herom.

3. De ovennaevnte rapporter udarbejdes under hensyntagen til de maalsaetninger og kriterier, der er opstillet i bilag III, og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF.

Artikel 5

Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

Kommissionen bistaas af et udvalg af raadgivende karakter, i det foelgende benaevnt »udvalget«, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kontrakter, der indgaas af Kommissionen, skal fastlaegge de enkelte parters rettigheder og forpligtelser, saerlig ordningerne for formidling, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresultaterne.

Artikel 6

1. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til de paagaeldende spoergsmaals hastende karakter, i givet fald ved afstemning.

2. Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indfoeres i moedeprotokollen.

3. Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse.

Artikel 7

De i artikel 6 fastsatte procedurer skal navnlig finde anvendelse i forbindelse med:

- indholdet af indkaldelsen af forslag

- vurderingen af de foreslaaede projekter og Faellesskabets anslaaede bidrag til disse

- afvigelser fra de generelle regler for Faellesskabets deltagelse, der er fastsat i bilag I

- deltagelse af tredjelandes organisationer og virksomheder i et projekt, som omhandlet i artikel 8, stk. 2

- enhver tilpasning af den vejledende fordeling af midler, der er fastsat i bilag II

- de foranstaltninger, der skal traeffes for at evaluere programmet

- aftaler vedroerende formidling, beskyttelse og udnyttelse af resultaterne af den forskning, der udfoeres i henhold til programmet.

Artikel 8

1. Kommissionen bemyndiges herved, i overensstemmelse med Traktatens artikel 130 N, til at forhandle aftaler med internationale organisationer, med de tredjelande, der deltager i Det Europaeiske Samarbejde om Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST), og med de europaeiske tredjelande, der har indgaaet rammeaftaler om videnskabeligt og teknisk samarbejde med Faellesskabet, med henblik paa at associere dem helt eller delvis med programmet. 2. Er der indgaaet rammeaftaler om teknisk og videnskabeligt samarbejde mellem europaeiske tredjelande og De Europaeiske Faellesskaber, kan organisationer og virksomheder, der er etableret i disse lande, blive partnere i et projet, der gennemfoeres som led i programmet, paa grundlag af kriteriet om gensidige fordele.

Kontraherende parter, der er etableret uden for Faellesskabet, men som deltager som partnere i et projekt under programmet, kan ikke faa del i Faellesskabets finansiering af programmet. Saadanne kontraherende parter bidrager til afholdelsen af de generelle administrationsomkostninger.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 27. november 1989.

Paa Raadets vegne

R. DUMAS

Formand

(1) EFT nr. C 70 af 20. 3. 1989, s. 1, og

EFT nr. C 198 af 3. 8. 1989, s. 12.

(2) EFT nr. C 158 af 26. 6. 1989, s. 81, og

EFT nr. C 291 af 20. 11. 1989.

(3) EFT nr. C 159 af 26. 6. 1989, s. 26.

(4) EFT nr. L 302 af 24. 10. 1987, s. 1.

(5) EFT nr. L 89 af 6. 4. 1988, s. 35.

(6) EFT nr. L 375 af 20. 12. 1981, s. 1.

(7) EFT nr. L 83 af 23. 3. 1985, s. 1.

(8) EFT nr. L 206 af 30. 7. 1988, s. 38.

BILAG I

PROGRAMINDHOLD OG GENNEMFOERELSE AF OG STOERRELSEN AF FAELLESSKABETS FINANSIELLE DELTAGELSE

AKTION I: FORSKNING OG UDDANNELSE

INDHOLD

1. Informationsinfrastruktur

1.1. Kultursamlinger

Udvikling af et kommunikationssystem for let og hurtig adgang til de vigtigste aabne kultursamlinger i Faellesskabet; dette skal opnaas paa grundlag af stoette til;

- et center til fremme af kultursamlinger, specielt beregnet til at yde europaeiske brugere information om ekspertise og tjenester, som er til raadighed i forskellige europaeiske kultursamlinger (distribuering af kataloger, patentlovgivning, trykt og visuelt materiale)

- en centraliseret europaeisk databank, primaert for mikroorganismer og senere udvidet til andre biotiske materialer (dyre- og planteceller, virus, plasmider). Den foerste fase henimod dette maal skal omfatte harmonsisering af formater og data i Det Europaeiske Faellesskabs vigtigste aabne kultursamlinger.

1.2. Behandling og analyse af bio(tekno)logiske data

- Anvendelse af informationsteknologi (specialiseret programmel og udstyr) til gennemfoerelse af aktiviteterne inden for proteinteknik og gensekvensering (jf. tillige punkt 2.1 og 2.3).

- Ajourfoering og udformning af videnbaser til lagring og klassificering af bio(tekno)logiske data saasom sekvenser, genkort, protein- og biopolymerstrukturer, risikovurderingsdata.

- Udnyttelse af foreliggende eller nyligt udviklet informationsteknologi med henblik paa hurtig adgang til europaeiske videnbaser og lukkede sekvenseringsnet via et elektronisk net, der omfatter elektronisk input, on-line-kataloger, elektronisk ordreafgivelse osv.

2. Faerdighedsskabende teknologier

2.1. Proteindesign/molekylaer modellering

- Tvaerfaglige fremgangsmaader, omfattende gensplejsning og avancerede strukturelle metoder, med sigte paa at forbedre egenskaberne (f.eks. stabilitet, optimal pH-vaerdi, substratspecifitet) ved industrielt relevante proteiner og komplekser heraf (herunder glycoproteiner).

- Udvikling af metoder til forstaaelse og forudsigelse af proteiners struktur/funktion-relationer, f.eks, i forbindelse med foldning, stabilitet, krystallisering, herunder teoretiske metoder til simulering af disse egenskaber og deres samspil med andre beslaegtede molekyler.

2.2. Biotransformation

- Udvikling af biologiske reaktioner paa grundlag af nye cellestammer eller nye enzymer til syntese af vigtige mellemstoffer, der behoeves til fremstilling af hoejt foraedlede stoffer (navnlig bio-omdannelse af landbrugets overskudsprodukter) og til omdannelse af forurenende stoffer til uskadelige forbindelser.

- Forskning til loesning af problemet med genetisk og fysiologisk stabilitet for saa vidt angaar frie eller immobiliserede genetisk aendrede mikrober eller celler under biotransformationsbetingelser.

- Forskning til loesning af problemet med enzymaktivitet i ekstreme miljoeer (organiske oploesningsmidler, pH-vaerdier, temperaturer, immobilisering).

- Udvikling af metoder til isolering og oprensning af biotransformationsprodukter (forudgaaende og efterfoelgende behandling).

- Udvikling af specielle EDB-programmer og matematiske modeller til kontrol og analyse af bioteknologiske processer.

2.3. Genkortlaegning, genomsekvensering, nye kloningsmetoder

- Sekvensering af gaer-genomet (Saccharomyces cerevisiae) eller dele heraf og af Bacillus subtilis.

- Udvikling af molekylaergenetiske teknikker til identificering af nye nyttige plantegener med anvendelse af Arabidopsis-genomet som basis; beskrivelse af de identificerede gener.

- Udvikling af avancerede sekvenseringsmetoder og -udstyr (se punkt 1.2) og integrering af disse procedurer og teknologier i sekvenseringsprojekterne. 3. Cellebiologi

3.1. Fysiologi og molekylaergenetik i forbindelse med industrielle mikroorganismer

Genetisk stabilitet og genekspression, post-translationelle processer, genetisk og metabolisk regulering af overproduktion, transport og udskillelse. Disse undersoegelser, der i hvert enkelt tilfaelde skal tilpasses den nuvaerende viden paa omraadet, skal koncentreres om en raekke industrielt interessante mikroorganismer saasom maelkesyrebakterier, Streptomyces, Bacillus, Clostridium, Corynebacterium, extremophiles, Pseudomonas, gaer og traadsvampe.

3.2. Grundlaeggende biologi for saa vidt angaar planter og associerede organismer

- De centrale processer ved koennet formering: mekanismerne for blomsterdannelse og -udvikling; koenscellernes differentiering; molekylegrundlaget for gametgenkendelses- og selektionssystemer.

- Grundtraekkene i plantecelle-regnerering: genetik og molekylaer biologi i somatisk og zygotisk kimudvikling; modtagelse og overfoersel af vaekstfremmende signaler.

- Molekylaere graenseflader i planter og associerede organismer: det molekylaere grundlag for vaertsspektrum og virulens; beskrivelse af planters forsvarsreaktioner; udvikling af genteknikker til patogene svampe eller mycorrhizae; regulering, ud fra plante/mikrobe-signaler, af mikrobe/plante-genernes ekspression; strukturel og funktionel identifikation af gener, der er involveret i N2-fikserende symbiose.

- Afgroeders fysiologiske forhold: lagerprocesser; stress-fysiologi, effektiviteten af kvaelstofudnyttelse.

3.3. Bioteknologi i forbindelse med dyreceller

- Dyrecelleteknik og kulturteknologi, der foerer til ny eller forbedret produktion af vigtige stoffer til industrielle eller zootekniske formaal.

- Husdyr: kortlaegning og sekvensering af vigtige gener; metoder til genoverfoersel; undersoegelse af genekspression og regulering af cellekulturer.

- Husdyr: forbedret immunitet paa grundlag af gensplejsede vacciner af anden generation.

4. Praenormativ forskning

Praenormativ forskning inden for bioteknologi spiller en rolle i begge ender af kaeden forskning-udvikling-udnyttelse.

4.1. Sikkerhedsvurdering i forbindelse med udledning af gensplejsede organismer

- Overvaagnings- og kontrolteknikker: proevetagning og sonder for gensplejsede organismer og indsatte DNA-segmenter; metoder og instrumenter til hoejtoploesende automatisk mikrobestemmelse og oprettelse af passende databaser; oprettelse af en bank for specifikke sonder og kemiske kendetegn for en lang raekke specifikke mikroorganismer; udryddelsesmetoder.

- Vurderingsteknikker: biologisk indeslutning; genetisk stabilitet og genoverfoersel; udvikling af mikrokosmer og simuleringsmetoder til virkningsanalyser.

- Erhvervelse af grundlaeggende viden om genadfaerd (horisontal overfoersel mellem arter, omflytning af indsatte gener i vaertsorganismen) og om udledte organismers, navnlig jordbakteriers, overlevelse og tilpasning, herunder aendring af vaertsspektrum og vaevsspektrum for gensplejsede virus.

- Nye organismer: biologisk indesluttede organismer; selvmordsvektorer eller konstruerede organismer, som ikke kan udvikle sig uden for vaertsorganismen; gensplejsede organismer, der kan destrueres i miljoeet med kendte og specifikke metoder.

4.2. In vitro-vurdering af molekylers toksicitet og farmakologiske aktivitet

- Udvikling af celle- og multicellesystemer til erstatning for in vivo-vaev og -organer.

- Forskning til loesning af problemer med humane cellekulturers praeparering, opbevaring og vaekst.

- Udvikling af cellestammer, hvori de funktionelle egenskaber bevares bedre.

GENNEMFOERELSE

Denne del af programmet gennemfoeres ved uddannelsesaktiviteter, forskningsaktiviteter, der udfoeres paa grundlag af forskningskontrakter med omkostningsdeling, samt deltagelse i visse COST-aktiviteter (kategori A-aktiviteter).

Uddannelsesaktioner gennemfoeres paa grundlag af uddannelseskontrakter og kurser inden for et hvilket som helst af de ovenfor anfoerte emner. Udgifterne ved disse aktioner afholdes af Faellesskabet.

Deltagere i et projet i form af en aktion med omkostningsdeling kan vaere industrivirksomheder, herunder ogsaa smaa og mellemstore virksomheder, forskningsinstitutioner, universiteter eller kombinationer heraf, etableret i Faellesskabet eller i europaeiske tredjelande, der har indgaaet rammeaftaler om videnskabelig og teknisk samarbejde med Faellesskabet. Saa laenge et eventuelt raadsdirektiv om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede organismer ikke er gennemfoert, skal udvalgte forslag vaere i overensstemmelse med de relevante sikkerhedsforskrifter eller -retningslinjer i det land, hvor udsaetningsforesoeget finder sted; i lande, hvor der ikke findes saadanne forskrifter eller retningslinjer, skal projektledere, som vil ivaerksaette udsaetningsforsoeg, indhente skriftligt samtykke fra de beroerte kompetente myndigheder.

Forskningsprojekter med omkostningdeling, hvori deltager forskningscentre (og/eller universiteter) og industrivirksomheder, fremmes specielt. Industrideltagelse boer vaere et af programmets foerste udvaelgelseskriterier.

For kontrakter med omkostningsdeling kan Faellesskabet bidrage med op til 50 % af de samlede udgifter. Hvor det drejer sig om universiteter og forskningsinstitutter, der gennemfoerer projekter under programmet, kan Faellesskabet afholde op til 100 % af de yderligere udgifter.

Der er planlagt to typer tvaernationale forskningsprojekter, som normalt vil blive udfoert af deltagere fra mere end én medlemsstat (uanset deltagere fra tredjelande):

- netprojekter, der tager sigte paa, at forskningsindsatsen paa omraader, hvor de vigtigste flaskehalse skyldes huller i den grundlaeggende viden, integreres i egnede EF-strukturer (europaeiske laboratorier uden vaegge, ELWW). Faellesskabets bidrag til saadanne projekter maa ikke overstige 400 000 ECU pr. aar pr. projekt.

- maalprojekter, der paa grundlag af en betydelig investering af fagkundskaber og ressourcer tager sigte paa at fjerne vigtige flaskehalse, som skyldes strukturelle eller skalarelaterede forhold. Faellesskabets bidrag til saadanne projekter kan udgoere mellem 1 og 3 mio ECU pr. aar pr. projekt.

Forskningskontrakter med omkostningsdeling tildeles efter en udvaelgelsesprocedure, der er baseret paa indkaldelse af forslag, der offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Der vil blive lagt saerlig vaegt paa udbredelse af programresultaterne, i overensstemmelse med EF's regler og under hensyn til kontraktbestemmelserne, for at maksimere virkningerne af arbejdet og for at goere det muligt for alle virksomheder, isaer smaa og mellemstore virksomheder, i alle omraader Faellesskabet, herunder ogsaa de mindre gunstigt stillede omraader, at drage fordel af dem.

Cost-aktiviteter (kategori A) med tilknytning til aktion I

INDHOLD

- Primaer marin biomasse.

- In vitro-kulturer til oprensning og formering af planter.

- Metoder til tidlig paavisning og bestemmelse af plantesygdomme.

- Vesikulaer-arbuskulaer (VA) mykorrhiza.

- Udvikling af vacciner mod coccidiosis.

GENNEMFOERELSE

Gennemfoerelsen skal foretages gennem moeder, hoering af eksperter, publikationer, udveksling af forskere mellem laboratorier, samordningskontrakter.

AKTION II: SAMORDNING

INDHOLD

Foelgende opgaver vil blive gennemfoert i forbindelse med de relevante kommissionstjenestegrene og medlemslandene.

i) Overvaagning af udviklingen inden for bioteknologien, isaer inden for FoU-omraadet, vurdering af disses foelgevirkninger og videregivning af information til tjenestegrene i Kommissionen, der har relaterede ansvarsomraader.

ii) Indkredsning af maader, hvorpaa betingelserne for den bioteknologiske udvikling i Faellesskabet kan forbedres yderligere, samt maader, hvorpaa effektiviteten og sammenhaengen i medlemsstaternes og Faellesskabets bioteknologiprogrammer og relaterede politikker kan forbedres, herunder ogsaa politikker, som involverer internationalt samarbejde.

iii) Formidling af viden samt stoerre bevidstgoerelse af offentligheden om bioteknologi og biologisk forskning og de eventuelle risici forbundet hermed.

iv) Klarlaeggelse af behovet for, og fremme af stoerre aktivitet inden for smaa bioteknologiske virksomheder i Faellesskabet. GENNEMFOERELSE

Videreudvikling af et ad hoc-system (der startede under BAP) for samarbejde mellem grupper og enkeltpersoner med interesse og viden inden for biologi og bioteknologi, saaledes at der kan skabes uformelle og fleksible net, som er tilpasset behovet for at fremme samordning via udveksling af information mellem partnerne, og som kan bidrage til en bredere og noedvendig formidling af den indhentede viden.

Hovedsageligt vil dette betyde arbejde i Kommissionen selv, oprettelse og drift af en informationsbase samt tjenesterejser. Der vil dog om noedvendigt ogsaa blive tale om bestilling af undersoegelsesrapporter, afholdelse af workshops og moeder, stoette til udarbejdelse af rapporter og formidling af information.

En passende del af bevillingerne til aktion II »Samordning« skal bruges til aktiviteter vedroerende en bredere anvendelse af forskning og udvikling inden for de omraader af bioteknologien - f.eks. relateret til forbrugere, samfundet, miljoeet og udvikling - der er anfoert under aktion I.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF MIDLERNE

1.2 // // (mio ECU) // Aktion I: Forskning og uddannelse // // - Forskningskontrakter // 76,5 // (Den samlede sum skal deles ligeligt mellem net- og maalprojekter (38,25 mio ECU til hver)) // // - praenormativ forskning // 15,5 // - cellebiologi // 27,0 // - faerdighedsskabende teknologier // 27,0 // - informationsinfrastruktur // 7,0 // - Uddannelsesaktiviteter // 12,0 // - COST-aktiviteter // 2,0 // Aktion II: Samordning // 9,5 // // 100,0 (1)

(1) Heraf er ca. 9 % personaleomkostninger.

BILAG III

PROGRAMMAAL OG EVALUERINGSKRITERIER

I Kommissionens meddelelse til Raadet om en handlingsplan for evaluering af Faellesskabets forsknings- og udviklingsaktiviteter for aarene 1987-1991 (KOM(86) 660 endelig udg.) hedder det, at maalsaetningerne og milepaelene for hvert enkelt forskningsprogram skal beskrives i en kontrollerbar form. Maalsaetningerne og milepaelene for programmet er anfoert nedenfor.

AKTION I: Forskning og uddannelse

1. Maalet paa lang sigt med denne aktion er at bidrage til udnyttelse og optimal anvendelse af de biologiske ressourcer i Faellesskabet og dermed at forbedre den forskningskapacitet og infrastruktur, der er noedvendig for konkurrenceevnen i europaeisk landbrug og bioteknologiindustri samt for miljoebeskyttelsen. Dette maal forventes naaet ved fjernelse af videnskabelige eller tekniske flaskehalse, der skyldes huller i vor viden eller strukturelle og skalarelaterede forhold. Forskningsprojekterne skal gennemfoeres interaktivt under fuld integration mellem de forskellige fagomraader, saaledes at behov og muligheder i forskellige medlemslande moedes og forskellige kundskaber inden for grundforskning og anvendt forskning kombineres.

2. De primaere maal paa kort sigt er derfor at udvaelge forslag om forsknings- og uddannelsesaktiviteter i et omfang, der er foreneligt med de foreslaaede EF-ressourcer, og derefter at gennemfoere disse aktiviteter (netprojekter, maalprojekter, uddannelse og samarbejde med tredjelande) paa en saadan maade, at tvaerfagligt og tvaernationalt samarbejde og videnskabelig mobilitet stimuleres kraftigt. Disse maal skal kunne verificeres i 1992-1993.

3. Saerlige maal, der skal verificeres i 1995, og som skal opnaas gennem netprojekter inkluderer foelgende:

3.1. Oprettelse af et tvaernationalt samarbejdsnet inden for hvert af programmets fire omraader (informationsinfrastruktur, faerdighedsskabende teknologi, cellebiologi, praenormativ forskning).

3.2. Tvaernationalt samarbejde, som skal fremgaa af en analyse af videnskabelige publikationer (hvert enkelt net eller ELWW skal producere mindst en artikel enten med tvaernationalt forfatterskab eller med henvisning til materialer/metoder, der er leveret af andre kontraktpartnere).

3.3. Hoej kvalitet af videnskabelige landvindinger, som skal paavises ved hjaelp af udtalelser fra videnskabelige eksperter og analyse af antallet af citater fra videnskabelige artikler med resultaterne af forskningsarbejdet.

3.4. Industrien skal vaere interesseret, hvilket understreges ved, at den i mindst 20 % af projekterne deltager i udfoerelsesfasen eller, uden for BRIDGE-programmet, i udnyttelsen af forskningsresultaterne.

4. Saerlige maal, der skal opnaas gennem oprettelse og gennemfoerelse af maalprojekter inkluderer foelgende:

4.1. En beskrivelse af de specifikke maal, herunder forskningsindsats og forventede fordele, som f.eks. sekvensering af gaer-genomet, hoejtoploesende automatisk mikrobeidentificering eller molekylaer identificering af nye plantegener.

4.2. Beskrivelse af den opnaaede grad af maalopfyldelse to aar efter opstart af et maalprojekt (gennem den rette indsats og indstilling, saaledes at det sikres, at de videnskabelige maal kan naas, naar programmet udloeber).

4.3. Afgoerende bidrag, der viser, at de specifikke maal er blevet naaet, samt at specifikke interesser inden for industri, landbrug eller miljoekontrol er tilgodeset.

5. Formaalet med uddannelsesprogrammet er at give unge forskere stipendiater af ca. to aars varighed og erfarne forskere et til tre aars stipendiater i forskningslaboratorier af hoej videnskabelig standard. Man har foelgende saerlige maal:

5.1. Programmet markedsfoeres i alle Faellesskabets medlemsstater.

5.2. De fleste stipendiater vender efter uddannelsesperioden tilbage til deres hjemlande eller en anden EF-medlemsstat for at arbejde videre med bioteknologi.

5.3. Der tilrettelaegges sommerskoler og workshops med stoette fra programmet og med deltagere fra industrien, naar dette er muligt. Hvis det er relevant, kan repraesentanter fra andre fag opfordres til at deltage i aktiviteterne.

De ovennaevnte kriterier kan underkastes en delvis vurdering i 1993, men en yderligere vurdering boer foretages i 1998. AKTION II: Samordning

Ved evalueringen af samordningsaktionen skal det vurderes, hvorvidt programmet faktisk har udfoert de opgaver, der er anfoert i beslutningen, og hvorvidt dette har bidraget effektivt til virkeliggoerelsen af de fastsatte maalsaetninger. De mere specifikke evalueringskriterier er foelgende:

1. Samordningen med medlemsstaterne: samordningsaktionen boer have hjulpet de ansvarlige for bioteknologi i medlemsstaternes administrationer:

1.1. med at holde sig orienteret om igangvaerende og planlagte kommissionsinitiativer paa omraader af relevans for bioteknologien

1.2. med at holde sig orienteret om bioteknologiaktiviteter og -planer i andre medlemsstater

1.3. som foelge heraf med at tage hensyn til aktiviteter paa EF-plan eller i andre medlemsstater i deres nationale planer eller initiativer vedroerende bioteknologi.

2. Indvirkning paa bioteknologiens vilkaar i Europa: samordningsaktionen boer gennemgaas med henblik paa at fastslaa, hvorvidt og i hvilken grad den har bidraget til at forbedre vilkaarene i Europa for sikker udvikling og nyttig anvendelse af bioteknologi, med saerlig tanke paa international konkurrencedygtighed, paa oprettelse af og vaekst i smaa og mellemstore virksomheder og paa den offentlige mening om bioteknologi.

3. Indvirkning paa udviklingen af internationalt samarbejde om bioteknologi, specielt inden for FoU, herunder ogsaa med udviklingslandene.

4. Under hensyn til resultaterne af forskningsaktiviteterne inden for bioteknologi paa EF-plan, nationalt plan eller i den private sektor skal det vurderes:

4.1. om BRIDGE-programmet har bidraget til, at resultaterne af den naevnte forskning er blevet anvendt i andre egne af Faellesskabet end der, hvor den paagaeldende forskning blev gennemfoert

4.2. om der i BRIDGE-programmet er taget passende hensyn til alle de udvaelgelseskriterier, der er anfoert i bilag III til afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF, herunder kriteriet om at bidrage til at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet, samtidig med at kravet med hensyn til saerlig hoej videnskabelig og teknisk kvalitet opfyldes.