RAADETS BESLUTNING af 27. juli 1994 om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester (1994-1998) (94/572/EF)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (1),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (2), og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet og Europa-Parlamentet har ved afgoerelse 1110/94/EF (3) vedtaget fjerde rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (FTU) for perioden 1994 til 1998, som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester; naervaerende beslutning tager hensyn til begrundelsen i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af; i hvert saerprogram defineres de naermere regler for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

det beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, er 630 mio. ECU; bevillingerne for hvert enkelt regnskabsaar fastlaegges af budgetmyndigheden under hensyntagen til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, og i overensstemmelse med betingelserne i artikel 3, stk. 1, i afgoerelse 1110/94/EF;

harmonisk udvikling og indfoerelse af nye generationer af kommunikationssystemer og -tjenester er af afgoerende betydning for konsolideringen af det indre marked; forskning og teknologisk udvikling er et vigtigt grundlag for udviklingen af transeuropaeiske net og tjenester; indfoerelsen af nye kommunikationstjenester befordrer udviklingen af mere fleksible arbejdsmetoder, og graenserne mellem medierne, fjernsyn og telekommunikation begynder at falde bort, hvilket aabner mulighed for interaktiv video; beslutningerne vedroerende liberalisering af teletjenesterne, som forventes gennemfoert i 1998, vil skabe nye udfordringer med hensyn til den teknologiske udvikling af interoperationelle net og tjenester og disses administration i et konkurrencemiljoe;

programmet kan bidrage betydeligt til fremme af vaekst, til styrkelse af konkurrenceevnen og fremme af beskaeftigelsen i Faellesskabet, som beskrevet i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse;

indholdet i det fjerde rammeprogram for Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktiviteter, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester;

i henhold til afgoerelse 1110/94/EF er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til oensket om teknisk-videnskabelig kvalitet; dette program skal bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

Faellesskabet skal kun stoette FTU-aktiviteter af hoej kvalitet;

grundforskningen inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester boer fremmes for at opnaa en hurtig teknologisk udvikling, navnlig inden for lysbaseret kommunikation;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres herunder Det Faelles Forskningscenters (FFC) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i de bestemmelser, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

der boer fastsaettes foranstaltninger, som fremmer deltagelse af smaa og mellemstore virksomheder (SMV) i dette program navnlig ved teknologi-stimulerende foranstaltninger;

Kommissionens indsats for at forenkle og fremskynde ansoegnings- og udvaelgelsesprocedurerne og goere dem mere gennemsigtige maa fortsaette med henblik paa at fremme gennemfoerelsen af programmet og lette formaliteterne for de virksomheder, isaer SMV, forskningscentre og universiteter, der oensker at deltage i en FTU-aktivitet paa faellesskabsplan;

dette program bidrager til at styrke samvirket mellem de FTU-aktiviteter, der gennemfoeres inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig SMV, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter;

med henblik paa en stadig stoerre tilnaermelse mellem informationsteknologier, telekommunikationsteknologier og datakommunikation skal programmet gennemfoeres i taet samordning med forskningsprogrammer inden for informationsteknologier og datakommunikationssystemer af almen interesse for derved at styrke synergieffekten mellem disse omraader;

i forbindelse med gennemfoerelsen af dette program kan samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer vise sig hensigtsmaessigt;

dette program omfatter ogsaa formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for SMV, herunder navnlig virksomheder, der ligger i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse inden for dette program i det omfang, det er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse af programmet;

der boer foretages en analyse af de eventuelle socio-oekonomiske konsekvenser og teknologiske risici i forbindelse med programmet;

der er ogsaa behov for i forbindelse med det maalrettede socio-oekonomiske forskningsprogram at forske dels i de sociale virkninger af de avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester (navnlig med hensyn til regional planlaegning samt organisation af produktion og arbejdskraft), dels i samspillet mellem den europaeiske borger og informationsinfrastrukturen;

der boer foretages en loebende og systematiske kontrol med de fremskridt, der goeres inden for programmet, for om noedvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og teknologiske udvikling paa omraadet; der boer ogsaa foretages en uafhaengig evaluering af programmets resultater, saaledes at det noedvendige baggrundsmateriale kan staa til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for det femte rammeprogram; endelig boer der ved programmets afslutning foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte foranstaltninger omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester som beskrevet i bilag I vedtages for en periode, som begynder den 27. juli 1994 og slutter den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 630 mio. ECU, herunder hoejst 6,3 % til Kommissionens personale- og driftsudgifter.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Budgetmyndigheden fastsaetter bevillingerne for hvert regnskabsaar under hensyntagen til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, samt i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse 1110/94/EF, og under hensyntagen til principperne for forsvarlig forvaltning, der er omhandlet i artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 3

1. De generelle regler for Faellesskabets finansielle bidrag er omhandlet i bilag IV til afgoerelse 1110/94/EF.

2. Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidlingen af forskningsresultater er fastsat i de foranstaltninger, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

3. De naermere bestemmelser for gennemfoerelsen af programmet ud over dem, der er naevnt i stk. 1 og 2, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. For bl.a. at sikre en omkostningseffektiv gennemfoerelse af programmet undersoeger Kommissionen loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af programmet er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I, og som er naermere beskrevet i arbejdsprogrammet. Den undersoeger navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne overvaagningsproces.

2. For at bidrage til den evaluering af Faellesskabets indsats, der er omhandlet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelse 1110/94/EF, og under overholdelse af tidsplanen i det paagaeldende stykke lader Kommissionen kvalificerede uafhaengige eksperter gennemfoere en ekstern vurdering af den indsats, der er gjort inden for de omraader, der er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for vurderingen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen foretage en uafhaengig sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til afgoerelse 1110/94/EF og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I og med den vejledende fordeling af de finansielle midler i bilag II, og som om noedvendigt ajourfoeres. I programmet fastlaegges i enkeltheder:

- de videnskabelige og teknologiske maal samt forskningsopgaverne

- tidsplanen for gennemfoerelsen, herunder tidspunkterne for indkaldelse af projektforslag

- de paaregnede finansielle og forvaltningsmaessige foranstaltninger, herunder saerlige regler for gennemfoerelse af foranstaltninger til stimulering af smaa og mellemstore virksomheders brug af teknologi, samt hovedtraekkene af andre foranstaltninger, herunder forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger

- foranstaltninger med henblik paa koordinering med andre FTU-aktiviteter paa dette omraade, isaer inden for rammerne af andre saerprogrammer, og i givet fald med henblik paa at sikre en bedre vekselvirkning med aktiviteter, der gennemfoeres inden for andre programmer som f.eks. EUREKA og COST

- foranstaltninger til formidling, beskyttelse og udnyttelse af resultaterne af FTU-aktiviteter, der gennemfoeres inden for programmet.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

3. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse inden for en frist, som formandskabet kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

4. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

5. Er de paataenkte foranstaltninger, ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

6. Har Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltinger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2 til 6, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det i artikel 5, stk. 1, omhandlede arbejdsprogram

- indholdet af indkaldelsen af projektforslag

- vurderingen af FTU-aktiviteter, som oenskes finansieret af Faellesskabet, og det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til hvert af disse aktiviteter, saafremt dette beloeb er paa 1 mio. ECU eller derover

- justering af den vejledende fordeling af midlerne som angivet i bilag II

- specifikke regler for Faellesskabets finansielle deltagelse i de forskellige planlagte aktiviteter

- foranstaltninger og naermere betingelser vedroerende evalueringen af programmet

- enhver afvigelse fra de regler, der er anfoert i bilag III

- deltagelse i projekter af juridiske personer fra tredjelande og internationale organisationer.

2. Naar Faellesskabets bidrag er paa mindre end 1 mio. ECU, jf. stk. 1, tredje led, underretter Kommissionen udvalget om projekterne og resultatet af evalueringen af dem.

3. Kommissionen underretter regelmaessigt udvalget om udviklingen i gennemfoerelsen af programmet i sin helhed.

Artikel 8

Juridiske personer etableret i tredjelande kan paa projektbasis deltage i dette program uden finansiel bistand fra Faellesskabet, naar en saadan deltagelse bidrager til en effektiv gennemfoerelse af programmet under hensyn til princippet om gensidig fordel.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 27. juli 1994.

Paa Raadets vegne

Th. WAIGEL

Formand

(1) EFT nr. C 205 af 25. 7. 1994.(2) Udtalelse afgivet den 2. juni 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).(3) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.

BILAG I

PROGRAMMETS VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL OG INDHOLD Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i det fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og teknologiske maal.

Punkt 1, omraade B, under foerste foranstaltning i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

Indledning Den nye fokus for FTU i saerprogrammet om kommunikationsteknologier er informations- og kommunikationsinfrastruktur, der er paa vej frem, og som vil danne basis for fremtidens informationssamfund. De foreslaaede FTU-omraader er dem, der er vigtigst for udviklingen af infrastrukturen, idet der tages hensyn til behovet for udvaelgelse og koncentrering af indsatsen, og det saettes som maal at forbedre konkurrenceevnen for al industri og beskaeftigelsessituationen i Den Europaeiske Union samt at forbedre livskvaliteten for borgerne, navnlig ved at fremme lige adgang for alle til informationsinfrastrukturen.

EF's stoette til FTU inden for dette omraade begyndte i 1988 med det andet rammeprogram. Stoetten blev oeget i 1991 og 1993 som led i det tredje rammeprogram. Gennem de seneste aar er der sket store aendringer inden for denne industrisektor, og sigtet med EF's stoette til forskning og udvikling vil blive aendret under fjerde rammeprogram. Det er imidlertid meget vigtigt, at EF fortsaetter med at stoette forsknings- og teknologisk udviklingsarbejde inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester. Der er tre aarsager hertil.

For det foerste er det af afgoerende betydning for at kunne konsolidere det indre marked, at udviklingen og indfoerelsen af nye kommunikationssystemer og -tjenester harmoniseres. Forskning og teknologisk udvikling er grundlaget for etablering af faelleseuropaeiske kommunikationsnet og -tjenester.

For det andet er telesektoren i sig selv en branche med stor oekonomisk betydning og virker samtidig som stoette for alle andre oekonomiske sektorer: de nye integrerede kommunikationstjenester er forudsaetningen for stoerre produktivitet, bedre konkurrenceevne, oekonomisk vaekst og stoerre beskaeftigelse. Indfoerelsen af de nye kommunikationstjenester befordrer udviklingen af mere fleksible arbejdsmetoder, og graenserne mellem medierne, fjernsyn og telekommunikation begynder at falde bort, hvilket aabner mulighed for interaktiv video.

For det tredje maa det paaregnes, at de beslutninger vedroerende liberalisering af teletjenesterne, som forventes gennemfoert i 1998, vil skabe nye udfordringer med hensyn til den teknologiske udvikling af interoperationelle net og tjenester og disses administration i et konkurrencemiljoe. En viderefoerelse af stoetten til FTU paa EF-plan udgoer saaledes en fundamental del af Faellesskabets politik for det indre marked, industriens udvikling, skabelsen af arbejdspladser og for telesektoren som saadan.

Baggrund Kommunikationsteknologi og -tjenester paa avanceret plan spiller en vigtig rolle baade for konsolidering af det indre marked, for forbedring af de europaeiske virksomheders konkurrenceevne og for en afbalanceret oekonomisk udvikling. Kommunikationsteknologien goer det muligt at skabe den helt noedvendige indbyrdes kontakt mellem industri, servicesektor og marked og mellem yderregionerne og de oekonomiske kraftcentre. Disse tjenester er ogsaa en forudsaetning, hvis man skal kunne tilgodese den sociale samhoerighed og kulturelle udvikling.

De avancerede kommunikationstjenester giver vaesentlig stoerre fordele end de traditionelle tjenester. Nogle store virksomheder har allerede indset, at de herigennem faar bedre mulighed for at mindske omkostningerne, oege produktiviteten, styrke konkurrenceevnen og i hoejere grad tage hensyn til miljoeet. I Europa er der imidlertid stadig et stort skel mellem de muligheder, som teknikken stiller i udsigt, og den brug, der i praksis goeres heraf.

De foranstaltninger, der planlaegges igangsat, kommer ikke kun til at aabne vejen for innovation og en forbedring af konkurrenceevnen, de vil ogsaa goere det nemmere at imoedekomme det europaeiske samfunds behov. Der skal fortrinsvis forskes i, hvordan man integrerer og afproever systemer til hoejhastigheds-, lysbaserede og mobilkommunikationssystemer, hvorledes saadanne systemer kan bringes til at fungere sammen, og i, hvordan man udvikler intelligente tjenester og net.

De to faser i RACE-programmet tog sigte paa henholdsvis integrerede bredbaandsnet og projekter til undersoegelse af, hvilke tjenester der med fordel kan formidles via disse net. Forskningen under dette saerprogram vil bygge videre paa de resultater, der allerede er opnaaet, og forhaabentlig bidrage yderligere til succesen af de europaeiske initiativer i denne sektor. Indtil 1988 maa man imidlertid laegge vaegten paa et andet aspekt, idet man i hoejere grad vil soege at finde frem til nye anvendelsesmuligheder. Dette sigte noedvendiggoer en mere tvaerfaglig angrebsvinkel og et taettere samarbejde mellem brugerne af avanceret kommunikation i den offentlige og i den private sektor.

Det er fortsat paakraevet med EF-stoette til det teknologiske udviklingsarbejde i udvalgte sektorer, hvor ingen kan handle alene, og hvor der er behov for europaeiske specifikationer og standarder. Det er disse felter, dette program tager sigte paa.

Arbejdet bygger videre paa de allerede opnaaede resultater og de samarbejdsrammer, der allerede er etableret i forbindelse med RACE-programmet. Det er stadig overordentligt vigtigt at faa udarbejdet faelles standarder og funktionsspecifikationer. Der skal tages hensyn til samspillet mellem den teknologiske udvikling og udarbejdelsen af regler paa omraadet. Dette skal ske i samarbejde med de nationale regelgivende myndigheder, saaledes at arbejdet med harmonisering af de forskellige regelsaet i Europa kan viderefoeres, og saaledes at de nationale myndigheder kan tage hoejde for de foelger, som indfoerelsen af ny teknologi og nye tjenester vil faa baade paa det industrielle og sociale omraade.

Programmets maalsaetninger Formaalet med programmet er at skabe avancerede kommunikationssystemer og -tjenester, som kan bidrage til den oekonomiske udvikling og den sociale samhoerighed i Europa. Udgangspunktet i denne forbindelse er den hurtige teknologiske udvikling, de igangvaerende aendringer af lovgivningerne og muligheden for at udvikle avancerede transeuropaeiske net og tjenester.

Maalet er at stoette en europaeisk politik, som giver mulighed for at styrke det indre marked ved en tidlig indfoerelse og en effektiv udnyttelse af avancerede kommunikationsmidler, og som samtidig giver europaeiske virksomheder mulighed for at goere sig konkurrencedygtige paa det internationale marked. Arbejdet, der omfatter forsoeg med formidling af avancerede kommunikationstjenester, er planlagt saaledes, at skaevheder i de offentlige og private investeringer i telekommunikation, transport, energiforbrug og miljoebeskyttelse udjaevnes. Herigennem og gennem det arbejde, der gennemfoeres i forbindelse med saerprogrammet om informationsteknologi, kan der skabes et faelles teknologisk grundlag for de foranstaltninger i saerprogrammet om telematiksystemer, der vedroerer forskning og udvikling af nye anvendelsesmuligheder inden for telematiske applikationer, og samtidig banes der vej for et europaeisk marked for informationstjenester.

Foranstaltninger for at stimulere brugen af teknologi, baseret paa bevillinger til gennemfoerlighedsstudier, vil blive gennemfoert for at opmuntre og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse.

Forskningsomraader Arbejdet tager sigte paa at styrke Europas teknologiske foererposition inden for digital bredbaandskommunikation. Man oensker at skabe et diversificeret og konkurrencebaseret kommunikationsmiljoe i en effektiv netadministration og brug af nye tjenester. Det er blandt andet tanken at igangsaette foranstaltninger til fremme og koordinering af indfoerelsen af digitale multimedietjenester og integrerede lysbaserede systemer, saaledes at disse kan faa almindelig udbredelse fra aar 2000, samt at tilvejebringe det fornoedne teknologiske grundlag til at installere »Transparent Highways«, dvs.: net, hvor al kommunikation foregaar ved hjaelp af lyssignaler. Arbejdet omfatter ogsaa mobilitet, baade via de faste net og via radio-/satellitbaserede systemer overalt i Europa. I denne forbindelse laegges vaegten i saerlig grad paa brugernes adgang til nettene, saavel offentlige som private net. Det er ydermere planen at udvikle den fornoedne teknik til at beskytte informationernes integritet, fortrolighed (beskyttelse af kommunikationshemmeligheden) og disponibilitet i de integrerede systemer, og at demonstrere disse funktioner.

Inden for alle disse omraader vil modeller til demonstration af de forskellige teknologier og tjenester give brugerne af generisk avancerede kommunikationstjenester mulighed for at vurdere gavnen af den nye teknologi, og saaledes at forsknings- og udviklingsarbejdet kan koncentreres om brugernes reelle behov og om felter, der reelt har betydning for Europas oekonomiske og sociale udvikling. Brugernes oensker og udtalelser vil saaledes vaere udgangspunktet og sikre, at den teknologiske udvikling hurtigt tilpasses aendringerne i de oekonomiske og sociale forhold eller til nye opdagelser og gennembrud inden for videnskaben.

Systemintegration samt brugertests og demonstration af avancerede tjenester faar en vigtig rolle at spille, og man agter at holde naer kontakt med udviklingen inden for de transeuropaeiske net. Ved hjaelp af applikationsforsoeg vil man demonstrere, hvilke muligheder avanceret kommunikation byder paa inden for en raekke forskellige private og offentlige sektorer, saaledes at man kan vurdere fordelene, der kan opnaas med hensyn til effektivitet, driftssikkerhed og beskyttelse af miljoeet. Med disse forsoeg faar grupper med faelles interesser mulighed for at eksperimentere med den kommende teknologi, klarlaegge de struktur- og lovgivningsproblemer, der haemmer brugen af avanceret kommunikation, fastlaegge en optimal praksis, og vurdere, hvilke indvirkninger det faar paa den sociale udvikling, naar informationsteknik i hoejere grad vinder indpas i erhvervslivet, og arbejdet decentraliseres og fordeles ud paa forskellige medarbejdere i forskellige geografiske lokaliteter, og naar de smaa virksomheder gaar over til at anvende kommunikationsnet.

Det forventes, at det stoerste teknologiske udviklingsarbejde vil blive koncentreret om foelgende seks omraader:

1. Interaktive digital multimedietjenester Multimedietjenester - og herunder fjernsynet - har stor indflydelse paa samfund og kultur. En forudsaetning for den sociale samhoerighed i Europa er, at man faar fastlagt europaeiske standarder og indfoert flersprogede tjenester. En staerk multimediesektor vil desuden virke fremmende paa beskaeftigelsen. Digitale systemer giver en bedre udnyttelse af de eksisterende infrastrukturer for kabel-tv og giver ogsaa mulighed for at sende et billede af hoejere kvalitet, dvs. med bedre oploesning (endog bedre end i HDTV). Med digitalsystemer kan man faa flere programmer, og hver billedkanal kan have flere lydkanaler. Dette kan udnyttes til at sende paa forskellige sprog og til avancerede interaktive tjenester.

Man oensker med de planlagte arbejder, der skal samordnes med andre EF-politikker, at igangsaette foranstaltninger til fremme af indfoerelsen af europaeiske digitale interaktive multimediekommunikationstjenester mindst lige saa hurtigt som i andre industrilande, for at de kan blive almindeligt udbredt fra aar 2000, og for at bevare konkurrencefordelen.

Der skal blandt andet forskes i, hvordan de eksisterende bredbaandstjenester, og herunder jord-, kabel- og satellitbaseret fremfoering af tv-udsendelser, kan integreres med de offentlige koblede net med digital transmission (ISDN og GSM). Det vil desuden goere det muligt at udvikle net til fuldstaendig symmetrisk interaktive multimediekommunikationstjenester. Der tilstraebes en mere effektiv udnyttelse af frekvensspektret, et stoerre antal kanaler og en bedre kvalitet inden for alle tv-distributionsnet. Der skal udvikles teknologier til mere smidig udnyttelse af digital videokommunikation til forskellige formaal, herunder ogsaa hoejoploesningsvideo.

Det er tanken at muliggoere indfoerelsen af nye tjenester, lige fra distancearbejde for specialister og professionelle til masseunderholdning. Stoerre interaktivitet er noedvendig, hvis man skal kunne indfoere tv med betaling pr. set udsendelse, mere selektiv formidling af information til offentligheden, efterspoergselsstyret uddannelsesstoette, elektronisk information for alle, on-line adgang til film, bestilling af programmer hjemmefra, samt reklamer rettet til saerlige maalgrupper og opsoegende salgsvirksomhed. Med videotjenester via det koblede net vil en lang raekke forskellige potentielle kunder, herunder ogsaa mindre virksomheder og private, kunne goere brug af billedtelefoner og videomoeder med hoej billedkvalitet. Ved at goere det muligt at forbinde multimedie-arbejdsstationer med hinanden via digitale hoejhastighedsnet skabes der mulighed for at sende og modtage animerede videosekvenser.

Arbejdet kommer til at omfatte forskning i, hvordan man ved hjaelp af digitalteknologi omkostningseffektivt kan sende og modtage billeder paa udstyr med bredskaerm i forskellig oploesning og paa baerbare modtagere, alt sammen inden for et kohaerent digitalbilledhierarki. Et kraftigt og fleksibelt multiplekssystem forventes at give mulighed for at overfoere forskellige konfigurationer af billede og lyd via én enkelt kanal. Systemet forventes ogsaa at kunne kontrollere adgangen paa program- og kanalniveau, samt udnytte frekvensspektret effektivt. Det teknologiske udviklingsarbejde omfatter blandt andet forskning i kodning af billeder og kanaler, multipleksering af tjenester, netstyring og adgangskontrol. Der skal ogsaa forskes i systemer for effektiv tildeling af frekvenser, arkitekturer til multimediekommunikation, udstyr til samkoering af kildekodesystemer til lagring, transmission og display, faelles kanalkodning og modulationsteknik til digital transmission, samt avancerede styresystemer til administration af multimediekommunikationstjenester. Kilde- og kanalkodningssystemerne vil blive baseret paa et digitalt hierarki, som giver smidighed i tjenesteformidlingen for bedre at tilpasse sig situationen.

Der skal endvidere udvikles avancerede billedkompressionssystemer med henblik paa transmission via medier med begraenset baandbredde, og i analyse, forstaaelse og generering af billeder til avancerede tjenester, saasom 3D-videokommunikation og »virtuel tilstedevaerelse«. Dette kraever udvikling af stereoskopisk og tredimensional praesentationsteknologier, og systemer til optagelse, montering, lagring og fremfinding af billeder, samt interaktive teknikker med henblik paa digitale videotjenester.

Resultaterne af arbejdet paa dette omraade vil blive afproevet og demonstreret ved hjaelp af teknisk realistiske forsoeg.

Dette arbejde vil faa stor betydning for udarbejdelsen af faelleseuropaeiske standarder og funktionsspecifikationer, bl.a. for saa vidt angaar protokoller for multimediekommunikation og billedkodning, og aabner vejen for de stordriftsbesparelser, som er noedvendige for, at den europaeiske industri kan holde sin position paa verdensmarkedet.

2. Lysbaseret teknologi Sigtet er at fremme indfoerelsen af integrerede lysbaserede systemer, herunder at tilvejebringe det fornoedne teknologiske grundlag, saaledes at man kan faa installeret rent optiske net (»Transparent Highways«) i Europa inden aar 2000.

Det er planen at udnytte de store fremskridt, man har gjort inden for optisk kommunikation og optoelektronik gennem de seneste ti aar. Teknologi skal udvikles, saa man i hele nettet kan benytte optiske systemer, dvs. baade inden for kobling og transmission, saaledes at man undgaar at konvertere mellem lys og elektriske signaler.

Heri indgaar ogsaa udvikling af teknikker til opnaaelse af baandbredder paa flere gigabits (til minimal pris og uafhaengigt af bithastighed og afstand), optisk kobling samt optisk signalbehandling og -styring. Der skal fastlaegges migreringsveje og tidsplaner for omlaegning af de nuvaerende net - som er elektronisk koblede - til fremtidens hybride og helt optiske net. Man vil forske i helt nye koncepter for udformning, styring og kontrol af lysbaserede (fotoniske) net. Man vil vise, hvilke fundamentale fordele fotoner har fremfor elektroner i realistiske anvendelser.

Man forventer ved hjaelp af nye koncepter inden for kvanteoptik, ikke-lineaer dynamik, femtosekund-teknologi og optisk behandling at kunne realisere naeste generation af teknologiske gennembrud og bringe baandbredden op paa terabit-niveauet efter aar 2000. Prisen for adgang til bredbaandskommunikation skal bringes ned paa et saadant niveau, at man faar en optimal udnyttelse af de rene lysnet (»Transparent Highway«). Dette gaelder navnlig for graensefladerne mellem bruger og net og mellem det faste net og mobiltjenester. Udformningen og udviklingen af de nye netinfrastrukturer og graenseflader vil ske i noeje sammenhaeng med de tjenester, der skal formidles.

3. Etablering af hoejhastighedsnet Sigtet er inden aar 2000 at kunne tilbyde hoejhastighedstransmission via integrerede gigabit-bredbaandsnet til storbrugere inden for den europaeiske industri, forskningsinstitutionerne og universiteterne og at bane vejen for en udbredt installering af saadanne net overalt i Europa, samtidig med, at det sker i andre foerende konkurrerende lande (1).

Der skal forskes i teknik og systemer, der kan anvendes til bredbaandstjenester, herunder billedtelefoner, distancearbejde, multimedieteknik, og social bistand. Foranstaltningerne omfatter saavel private, offentlige som interne net, og vedroerer alt lige fra udvikling af basisteknologi til pilotforsoeg med avancerede tjenester.

Arbejdet omfatter en brugerstyret definitionsfase for at udpege de noedvendige nettjenester og infrastrukturer for anvendelse af avancerede applikationer. Der er blandt andet tale om en gennemgribende analyse af, hvad systemet skal bruges til, hvordan det skal udformes, opbygges og styres, og af, hvilke overvaagningsproblemer der kan opstaa. De forskellige teknologiske og oekonomiske loesningsmuligheder sammenholdes med de forskellige mulige nettopologier og -arkitekturer. Efter denne foerste fase gaar man over til udvikling af, hvordan man kan tilvejebringe de manglende elementer, og hvorledes de kan integreres i det forsknings- og udviklingsarbejde, der er under gennemfoerelse inden for andre felter. Arbejdet kommer til at omfatte alle aspekter vedroerende netstyring inden for hoejhastighedskommunikation (protokoller, dirigering og styring af netbelastningen). Den ATM-teknologi (Asynchronous Transfer Mode), man har udviklet inden for RACE-programmet, vil blive brugt som udgangspunkt for udviklingen mod stoerre hastigheder og kapacitet.

I tredje fase gaar man i gang med forsoeg og demonstration af sammenkobling. Tanken er at fremme en driftssikker bredbaandsnettjeneste af hoej kvalitet og at soerge for, at installationen af infrastrukturer sker samordnet og i rette tid. Disse aktiviteter vil ogsaa fremme loesningen af problemerne i forbindelse med graenseoverskridende ordninger. Forsoegene tager sigte paa en vurdering af netstyring og driftsparametre, driftssikkerhed og systemets smidighed. Der er tale om globale testinfrastrukturer, der bygger paa sammenkobling af bredbaandsoeer, og som kan danne grundlag for en lang raekke avancerede anvendelser og tjenester. I alle faser af arbejdet bliver den nye teknologi afpasset efter brugernes vekslende behov for at oege brugeraccepten.

4. Mobilitet og personlige kommunikationsnet Sigtet er at kunne tilgodese det forventede behov for personlig kommunikation efter aar 2000 og at sikre den europaeiske industris foererposition paa dette felt.

Det vigtigste saerkende for fremtidens kommunikationsnet er muligheden for at formidle en lang raekke forskellige teletjenester til et stadigt voksende antal mobile brugere. Det forventes, at behovet for personlig kommunikation vil vokse meget kraftigt, og at efterspoergslen efter »det personlige kommunikationsrum« vil kraeve, at man i vidt omfang indfoerer helt nye net, infrastrukturer og anlaeg, som giver mulighed for en effektiv udnyttelse af spektret.

Man agter blandt andet at lave operationelle forsoeg og at undersoege, hvilke teknologiske aspekter i de faste og mobile integrerede bredbaandsnet der har en direkte indvirkning paa mulighederne for at tilbyde bedre personlige kommunikationstjenester.

Formaalet med forsoegene er at undersoege, hvordan de traadloese komponenter i delsystemer og i net fungerer under forskellige vilkaar (paa kontoret, i hjemmet og paa fabrikken). Arbejdet tager sigte paa at demonstrere anvendelse og tjenester, som kan vaere til gavn i disse miljoeer; det omfatter vurdering og integrering af forskellige net og tjenester, og undersoegelse af graensefladernes effektivitet. Man oensker ligeledes at opstille og verificere procedurer for reparation, driftssikkerhedsforsoeg, og end-to-end overvaagning af tjenestens kvalitet. Det er endvidere planen at bidrage til faelles specifikationer og standarder samt at soege efter nye kommercielle nicher og at undersoege, hvad der boer aendres i forskrifter og i udstyrsspecifikationer.

Arbejdet vedroerer to hovedomraader:

For saa vidt angaar mobile bredbaandssystemer og -tjenester skal de teknologiske udviklinger koncentreres om miniaturisering, komponentintegration og indkapsling med henblik paa konstruktion af effektsvagt baerbart udstyr, der kan anvendes til at sende, modtage, vise og behandle multimedieinformation lokalt. Man oensker at udvikle radiobredbaandsteknologi, som giver mulighed for billigt at sende og modtage interaktiv multimedieinformation via traadloese net, herunder ogsaa satellitnet og lokalnet, paa en saadan maade, at man faar en optimal udnyttelse af frekvensspektret. Avancerede elektriske og optiske teknologier vil blive udnyttet til »radio-over-fibre« og i udviklingen af nye arkitekturer for mobilnet baseret paa distributionspunkter og basisstationer med lav sendeeffekt. Man oensker at udvikle ny teknik, hvorved flere kan faa adgang paa samme tid, og sideloebende hermed skal der forskes i kodning og kompression med henblik paa at tilgodese kravet om sikker overfoersel af store informationsmaengder ved samme hoeje transmissionshastighed som i faste bredbaandsnet. Den kritiske teknologi soeges udviklet med henblik paa integrerede jordbaserede og satellitbaserede net. Der skal ogsaa udvikles signaliserings- og transmissionsprotokoller, og kravene til disses kapacitet og raekkevidde skal vurderes, saavel som hoej hyperfrekvensudbredelse og aktive antenneteknologier. Standardiseringsarbejdet tilgodeses ved udformning af faelles funktionsspecifikationer for integrering og samkoering af (jord-/satellitbaserede) bredbaandsnet til mobilkommunikation og de faste net.

Med henblik paa udvikling af det personlige kommunikationsrum skal der forskes i avanceret teknologi til personautentificering, sikkerhed og beskyttelse af kommunikationshemmeligheden. I denne forbindelse agter man at bruge talegenkendelsessystemer og/eller personlige smartcards. Der skal udvikles styringsteknikker i de avancerede integrerede bredbaandsnet til lokalisering, registrering og styring af abonnentdatabaser. Man oensker at udvikle mand/maskine-graenseflader og ensartede driftsprocedurer med henblik paa en personlig serviceprofil, adgant til net og tjenester, etablering af opkald, kontrol og debitering.

5. Intelligente net og den tekniske udformning af tjenester Sigtet er at udvikle en teknologi, som muliggoer en smidig og tidstro styring af kommunikationsanlaeggene, og som tilgodeser brugernes, tjenesteleverandoerernes og netoperatoerernes behov. Der oenskes loesninger, som kan videreudvikles i takt med brugernes behov, de skiftende markedsforhold og teknologiske forandringer. Sigtet er endvidere at vaere paa hoejde med det, der praesteres i andre foerende konkurrerende lande.

Det specifikke formaal med arbejdet inden for intelligente net er at soerge for, at telenettene har de egenskaber indbygget, der kraeves for en tidstro styring af kommunikationen, nettene, tjenesterne og brugeradgangen.

Forsknings- og udviklingsarbejdet i forbindelse med den tekniske udformning af tjenesterne tager sigte paa at standardisere tjenestekomponenter og deltjenester i moduler. Tanken er at skabe grundlag for en billigere, hurtigere og mere formaalstjenlig tjenesteudvikling, der tilpasser sig nye krav. Med modulstandardisering kan man genbruge og dele udstyr. En saadan standardisering goer det endvidere muligt at goere investeringerne fremtidssikre, idet man ved udformningen af en tjeneste eller en anvendelse udskiller teknologien fra funktionerne og fra integrationen.

Arbejdet tilsigter endvidere en hurtig og smidig indfoerelse af nye tjenester i avancerede bredbaandsnet og en effektiv netstyring. Endvidere oensker man at indfoere tjenester i et diversificeret og konkurrenceorienteret miljoe. Herefter vil indfoerelsen af nye tjenester kunne ske mindst ti gange hurtigere, og dette vil fremme efterspoergslen efter nye tjenester. Hvad brugerne angaar forventes det, at den tekniske udformning af tjenesterne vil give dem stoerre indflydelse paa, hvilke kommunikationsmidler og -tjenester der bruges: kombination af tale, data og video i den konstellation, der passer paa det givne tidspunkt.

Udviklingen af software og systemer vil ske i forbindelse med anvendelsesforsoeg, der omfatter slutbrugere, tjenesteleverandoerer og netoperatoerer. Det vil involvere udvikling, vurdering og validering af arkitekturer, metoder og vaerktoejer, integration af tjenestekomponenter og teknikker for styring af net af tjenester. Selvoplaerende og selvreparerende driftstyringssystemer vil blive udviklet og afproevet for at skabe net, der tilpasser sig.

Forskningen i, hvordan man kan nedsaette tjenesternes udviklingstid, omfatter hele produktionskaeden, lige fra undersoegelsen af behovene til konstruktionen og installationen af tjenesterne i nettet. Man oensker navnlig belyst, hvordan man kan indfoere gennemskuelige og driftssikre tjenester i reelle driftsmiljoeer. Arbejdet indebaerer, at man udformer og afproever nye tjenestekoncepter, der kan udnytte den stoerre baandbredde, de intelligente net og brugernes oegede mobilitet. Man vil endvidere udforme og afproeve nye graenseflader for programmering af systemer. I dette arbejde skal der tages hensyn til, at nettene er meget forskelligartede, at nettene nu omlaegges til integrerede net, at brugerne er mobile, at udviklingen gaar mod genbrug af tjenestekomponenter, og at visse tjenester, herunder virtuel tilstedevaerelse, kraever store ressourcer. Der skal forskes i teknik til hurtig proevning af, om tjenesterne er i overensstemmelse med specifikationerne.

Arbejdet med den tekniske udformning af tjenesterne har til formaal at opfylde de nye behov i et miljoe med hurtigt stigende diversitet. Det omfatter udarbejdelse af faelles funktionsspecifikationer og kodeksen for god praksis for den tekniske udformning af integrerede tjenester. Som led i arbejdet med miljoeer for skabelse af tjenester skal der fastlaegges organisatoriske rammer og metoder for genanvendelse af tjenestekomponenter. Arbejdet med de spoergsmaal, der vedroerer brugerne, gaar ud paa at udvikle teknologier og systemer, der oeger muligheden for at lade brugerne kontrollere tjenester, deres integration og ressourceudnyttelse. Der skal forskes i ergonomiske forhold i forbindelse med brugen af tjenesterne og i mulighederne for tilpasning i samspillet mellem bruger og system.

Dette arbejde skal foregaa sideloebende med arbejdet under omraade 6 vedroerende telekommunikationssystemernes sikkerhed og om sikkerhedsspoergsmaal vedroerende adgang til ressourcer. I standardiseringsarbejdet forventes man at kunne traekke paa de funktionsspecifikationer og de kodekser for god praksis, som dette arbejde vil munde ud i.

6. Kvalitet, datasikkerhed og driftssikkerhed inden for teleudstyr og -tjenester Sigtet paa dette felt er at forske i, hvordan man ved hjaelp af teknologi kan finde loesninger, som er oekonomisk rentable og funktionsmaessigt tilfredsstillende, og som samtidig sikrer, at systemer og tjenester tilgodeser kravet om driftssikkerhed, datasikkerhed og hoej kvalitet. Der vil finde et taet samarbejde sted med SOGIS og andre relevante organer.

Der er naer forbindelse mellem tjenestekvalitet, datasikkerhed og driftssikkerhed. Man vil soege efter loesninger, som er nemme at gennemfoere, som er paalidelige og varige, og hvori sikkerhedsaspektet indgaar som fremtraedende komponent. Et meget vigtigt punkt er beskyttelse af informationsvaerdier, baade direkte gennem den anvendte teknologi (funktionalitet), og indirekte, gennem systemets konstruktionskvalitet, dets udvikling og dets drift (forsikring).

Arbejdet kommer til at omfatte offentlig ikke-klassificeret omraade, og vedroerer saaledes de fleste sektorer inden for industrien, administrationen og den brede offentlighed. Emnet er de saedvanlige krav til kommunikationers integritet og paalidelighed (dvs. sikkerhed for, at informationen er som oensket), dens fortrolighed (beskyttelse af kommunikationshemmeligheden), og andre forhold, herunder muligheden for at fastslaa, om afsenderen er den, han giver sig ud for at vaere, og garanti for, at modtageren ikke senere naegter at have modtaget informationen, samt elektroniske underskrifter. Naar foerst dette saet kriterier er fastlagt og offentliggjort, vil erhvervslivet kunne gennemfoere de fleste transaktioner ad elektronisk vej. Hvad fortrolighedsaspektet angaar er der enighed om, at man maa finde frem til loesninger, der er kompatible med den nationale sikkerhed og den offentlige orden.

Det taette forhold mellem tjenestekvalitet, datasikkerhed og driftssikkerhed goer, at der maa fastlaegges samme tekniske angrebsvinkel for disse aspekter. Trovaerdighed forudsaetter, at baade net og tjenester er driftssikre og beskyttede. Man vil navnlig forske i, hvorledes man ved hjaelp af den teknologiske udvikling kan forbedre tjenestekvaliteten, datasikkerheden og driftssikkerheden overalt i distribuerede informationssystemer, naar man samtidig skal tilgodese oensket om rentabilitet. Der skal forskes i, hvordan man faar teknikker til hurtig varsling og signalering om fejl og risici indbygget i systemet, og hvilke ordninger der kan etableres for at imoedegaa saadanne fejl og risici. Der skal i givet fald udvikles udstyr, der beskytter de tjenester og de applikationer, som fremfoeres via offentlige net, mod interferens og risikoen for udfald.

Med hensyn til forbedringen af tjenestekvaliteten er teknologisk udvikling vejen frem, naar man skal forbedre brugbarheden og driftssikkerheden inden for multimedietjenester og distribuerede tjenester. Forsknings- og udviklingsarbejdet tager sigte paa nye arkitekturer for fremfoering af bredbaandskommunikation, der tilgodeser kravet om drifts- og datasikkerhed. Hvad databeskyttelse angaar skal der forskes i, hvordan man kan opnaa en smidig styring af sikkerhed i et aabent net- og tjenestemiljoe, der omspaender hele verden. Med hensyn til udvidet driftssikkerhed bliver emnet for det teknologiske udviklingsarbejde spoergsmaalet om, hvordan man beskytter mod driftsforstyrrelser, og hvordan man udvikler net og tjenester, som er selvoplaerende og selvreparerende.

Arbejdet komplementerer det arbejde, der gennemfoeres paa andre omraader under dette program og som led i andre saerprogrammer, og det omfatter forskning, demonstration, forsoeg og afproevning af integrerede systemer. Der forventes resultater inden for faelles funktionsspecifikationer, kodekser for god praksis og bidrag til standardiseringsarbejdet.

Tvaergaaende foranstaltninger Sigtet er at opnaa bred enighed og at samordne de regionale/nationale bestraebelser paa at stimulere og fremme indfoerelsen af bredbaandsinfrastrukturer og -tjenester.

I dette arbejde, der sammenfatter aktiviteter inden for alle seks omraader, indgaar ogsaa samordningen mellem de teknologiske forsknings- og udviklingsprojekter og med de europaeiske standardiseringsorganisationer og organisationer for strategisk planlaegning (2), samt koordinering saavel som hensigtsmaessigt samarbejde med arbejdet under COST- og EUREKA-programmerne og aktiviteterne under EFRU, EIB, EIF saavel som samhoerighedsfonden og strukturfondene. De samordnede foranstaltninger og de hertil hoerende ledsageforanstaltninger tager sigte paa de sociale og oekonomiske foelger af indfoerelsen af avanceret kommunikation. Disse foranstaltninger vil fremhaeve mulighederne for en mere jaevn fordeling af investeringerne mellem telekommunikation og transport baade inden for den offentlige og den private sektor, og at dette vil resultere i energibesparelser og bedre miljoebeskyttelse. Tanken er at undersoege, hvilke avancerede tjenester der skal etableres i de europaeiske lande, og at vurdere, hvor store virkninger de vil faa. Der skal gennemfoeres saerforanstaltninger for at udbrede kendskabet til, hvilke fordele de nye tjenester byder paa.

Saerforanstaltninger som led i internationalt samarbejde Handel er for det meste en international affaere, og telekommunikationen boer foelgelig daekke hele planeten. De sammenlaegninger, der finder sted inden for de vigtigste industrisektorer, og saaledes ogsaa inden for telekommunikation, giver den internationale dimension endnu stoerre betydning. Saerlige tiltag, der tager sigte paa at stoette det internationale samarbejde - dog kun inden for omraader, hvor det er klart, at begge parter har nogenlunde lige stor interesse - skal gennemfoeres med fokus paa udvikling af anvendelser og netstyring. Man oensker navnlig at udnytte positive samspilsvirkninger med USA's »National Information Infrastructure« og aktiviteter af samme type i Japan.

Arbejdet forventes endvidere at ville danne ramme omkring en udbygning af samarbejdet med de initiativer, der tages i Central- og OEsteuropa og de nye uafhaengige stater fra det tidligere Sovjetunionen, herunder de tiltag, hvortil der ydes tilskud fra PHARE- og TACIS-programmerne og initiativer financieret af EBRD. I denne kritiske genopbygningsperiode for Central- og OEsteuropa vil den bistand, der ydes til forsoeg med avanceret telekommunikation paa grundlag af »adaekvat« teknologi - omfattende organisationer i baade Vest- og OEsteuropa - bidrage til en hurtigere overfoersel af knowhow, stimulere til lokal oekonomisk udvikling og skabe nye muligheder for europaeiske virksomheder. Der skal ligeledes gennemfoeres saerforanstaltninger til fremme af udvekslingen af videnskabsmaend og forskere mellem OEst- og Vesteuropa. Dette skal ske som led i visse forsknings- og udviklingsprojekter og -forsoeg.

Saerforanstaltninger til udbredelse og udnyttelse af resultater og til faglig uddannelse inden for avanceret telekommunikationsteknologi og tjenestestyring

Disse aktiviteter omfatter sommeruniversiteter, seminarer, workshops og bistand til saerlige internationale konferencer. Dette goer det muligt at udveksle forskere mellem EF-lande for et begraenset tidsrum med henblik paa deltagelse i forskellige projekter.

Der skal ydes en ekstra indsats i form af et demonstrationsprogram og udstillinger for at fremme en effektiv udnyttelse af ny teknologi og nye tjenester.

(1) Denne opgave vil blive udfoert i taet samarbejde med det tilsvarende arbejde under programmet vedroerende telematiksystemer.(2) ETSI, CEN/CENELEC, EURESCOM og ETNO.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DE VURDEREDE NOEDVENDIGE MIDLER

"" ID="1">1. Interaktive digitale multimedietjenester > ID="2">162 "> ID="1">2. Lysbaseret teknologi > ID="2">104 "> ID="1">3. Etablering af hoejhastighedsnet > ID="2">75 "> ID="1">4. Mobilitet og personlige kommunikationsnet > ID="2">115 "> ID="1">5. Intelligente net og den tekniske udformning af tjenester > ID="2">100 "> ID="1">6. Kvalitet, sikkerhed og driftssikkerhed inden for teleudstyr og -tjenester > ID="2">43 "> ID="1">Tvaergaaende foranstaltninger > ID="2">31 (1) "> ID="1">I alt > ID="2">630 (2) "">

Fordelingen paa forskellige omraader udelukker ikke, at et projekt kan hoere ind under flere omraader.

(1) Heraf: - 9 mio. ECU til koordinations- og samordningsaktiviteter (herunder saerlige aktioner inden for internationalt samarbejde) - 22 mio. ECU til forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger, herunder 6 mio. ECU til formidling og optimal udnyttelse af resultater.(2) Heraf: - hoejst 6,3 % til personale- og driftsudgifter - 3,3 % til praktisk stoette til samordnede foranstaltninger og samordningsnet og samarbejde vedroerende forsoeg - 10 % til grundforskning under omraade 2 (lysbaseret teknologi) - indtil 10 % til aktiviteter vedroerendeSMV.

BILAG III

SAERLIGE BESTEMMELSER FOR PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE 1. Programmet ivaerksaettes i forbindelse med forsoeg med avancerede kommunikationssystemer, der bedst kan bidrage til fremme af konkurrenceevnen og af beskaeftigelsen i Faellesskabet. Arbejdsprogrammet for forskning og teknologisk udvikling tilpasses paa baggrund af de saerlige krav til forsoegene.

2. Programmet gennemfoeres ved hjaelp af indirekte aktioner, hvor Faellesskabet yder finansielle bidrag til FTU-aktiviteter, som gennemfoeres af tredjeparter eller af FFC's institutter i samarbejde med tredjeparter:

a) Foranstaltninger med omkostningsdeling: FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter; oprettelse af konsortier med henblik paa integrerede projekter med et faelles maal vil blive stimuleret.

Faellesskabsfinansieringen overstiger normalt ikke 50 % af projektomkostningerne med en gradvis lavere deltagelse, jo naermere projektet er paa markedet. Universiteter og andre institutioner, der ikke selv foerer omkostningsregnskab, faar refunderet deres ekstraudgifter hertil med 100 %.

b) Foranstaltinger, der er egnede til dette saerprogram:

- stimulering af brug af teknologi, som skal fremme og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i FTU-aktiviteter, som der samarbejdes om, (op til ¹/3 af den samlede deltagelse) ved hjaelp af praemier for at gennemfoere en FTU-foranstaltnings forbereden fase - inklusive soegningen efter partnere - i en periode paa op til fire maaneder. Praemien ydes efter udvaelgelse af skitseforslag. Den daekker op til 75 % af omkostningerne i forbindelse med den forberedende fase uden dog at kunne overstige 22 500 ECU for hver SMV, der faar sin ansoegning godkendt. Efter den foerste indkaldelse kan forslag indsendes naar som helst

- standardiseringsfremmende foranstaltninger og foranstaltninger til udarbejdelse af generelle brugsprotokoller for gennemfoerelse af programmets maal

- finansiel stoette til sammenkobling af infrastrukturer og anlaeg, som er noedvendige for at kunne gennemfoere forsoeg og samordnede foranstaltninger (forstaerkede samordnede foranstaltninger), og som projektdeltagerne har identificeret.

Faellesskabet daekker op til 100 % af udgifterne til disse foranstaltninger.

c) Forberedelses-, ledsage- stoetteforanstaltninger saasom:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- stoette til udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshops og andre videnskabelige eller tekniske moeder, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige data

- videnskabelige publikationer og aktiviteter til formidling, fremme og udnyttelse af resultaterne koordineret med de aktiviteter, der gennemfoeres under tredje foranstaltning; der tages fra begyndelsen og under hele FTU-projekternes forloeb hensyn til faktorer, der kan fremme udnyttelsen af resultaterne, idet projektparterne udgoer et noeglenetvaerk for formidling og udnyttelse af resultaterne

- analyse af eventuelle socio-oekonomiske konsekvenser og eventuelle teknologiske risici, der er forbundet med programmet, som ogsaa vil bidrage til saerprogrammet for maalrettet socio-oekonomisk forskning

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet, for at stimulere teknologioverfoersel og oege beskaeftigelseseffekten

- uafhaengig evaluering af programmets forvaltning og ivaerksaettelse og af aktiviteternes gennemfoerelse

- foranstaltninger til stoette for driften af nettene med henblik paa oeget bevidstgoerelse og decentraliseret bistand til SMV'er i samordning med EUROMANAGEMENT-foranstaltningen vedroerende FTU-audit.

Faellesskabsfinansieringen kan daekke op til 100 % af omkostningerne i forbindelse med disse foranstaltninger.

d) Samordnede foranstaltninger, der bestaar i koordinering, isaer via samordningsnet, af FTU-projekter inden for programmet, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede foranstaltninger kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af faelles interessegrupper, som gennem FTU-projekter under foranstaltninger med omkostningsdeling (jf. punkt 2 a)) samler fabrikanter, netoperatoerer, servicevirksomheder, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme teknologiske eller industrielle maal.

Faellesskabet daekker op til 100 % af udgifterne til samordning.