*****

KOMMISSIONENS AFGOERELSE

af 26. februar 1986

om godtagelse af tilsagn i forbindelse med antidumpingproceduren vedroerende indfoerslen i Graekenland af visse kategorier planglas med oprindelse i Tyrkiet, Jugoslavien, Rumaenien, Bulgarien, Ungarn og Tjekkoslovakiet og om afslutning af undersoegelsen

(86/36/EOEF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2176/84 af 23. juli 1984 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab (1), saerlig artikel 10,

efter konsultation i det raadgivende udvalg i overensstemmelse med naevnte forordning, og

ud fra foelgende betragtninger:

A. Procedure

(1) Kommissionen modtog i januar 1985 en klage, ifoelge hvilken visse kategorier planglas med oprindelse i Tyrkiet indfoertes til dumpingpriser, hvorved en erhvervsgren i Faellesskabet paafoertes skade. Klagen var indgivet af Comité Permanent des Industries de verre de la Communauté économique européenne (CPIV) og den graeske sammenslutning af glasproducenter paa vegne af den graeske producent, der tegner sig for hele produktionen i Graekenland af de paagaeldende varer, nemlig The Hellenic Chemical and Fertilizers Company Ltd, Athen.

(2) Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, samt at der forvoldtes vaesentlig skade som foelge deraf for den paagaeldende erhvervsgren i Graekenland. Beviserne ansaas for tilstraekkelige til at begrunde ivaerksaettelsen af en procedure, og Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedroerende indfoerslen til Graekenland af visse kategorier planglas med oprindelse i Tyrkiet og indledte en undersoegelse.

De i klagen omhandlede varer omfatter visse typer planglas, trukket eller blaest, ogsaa overfanget under fremstillingen, med kvadratisk eller rektangulaer form, ubearbejdet, af tykkelse 2,5 mm og derover, men hoejst 5,5 mm, henhoerende under pos. ex 70.05 i den faelles toldtarif, svarende til NIMEXE-nummer ex 70.05-61, 70.05-63, 70.06-65 og ex 70.05-69, samt visse typer planglas, stoebt, valset, trukket eller blaest, ogsaa armeret eller overfanget under fremstillingen, med kvadratisk eller rektangulaer form, poleret paa den ene eller begge sider, men ikke yderligere bearbejdet, af tykkelse 2,5 mm og derover, men hoejst 5,5 mm, henhoerende under pos. ex 70.06 i den faelles toldtarif, svarende til NIMEXE-nummer ex 70.06-61, 70.06-65, 70.06-71 og 70.06-75.

(3) Kommissionen underrettede officielt de eksportoerer og importoerer, som den vidste var beroert af proceduren, samt repraesentanter for eksportlandet og klageren og gav de direkte beroerte parter lejlighed til

at tilkendegive deres mening skriftligt og til at anmode om at blive hoert mundtligt.

Den tyrkiske eksportoer, Cam Pazarlama AS, der navnlig var beroert af proceduren, og den paagaeldende importoer, selskabet Makedoniki, samt klageren benyttede lejligheden til at tilkendegive deres mening skriftligt og til at blive hoert mundtligt. Visse virksomheder, der forarbejder de paagaeldende varer, gjorde ligeledes Kommissionen bekendt med deres synspunkter.

(4) I juni 1985 modtog Kommissionen en supplerende klage indgivet af CPIV og den tilsvarende graeske sammenslutning paa vegne af den graeske producent, hvori der anmodedes om en udvidelse af proceduren til ogsaa at omfatte importen af de paagaeldende varer med oprindelse i Jugoslavien, Rumaenien, Bulgarien, Ungarn og Tjekkoslovakiet.

(5) Denne supplerende klage indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted, samt at der forvoldtes vaesentlig skade som foelge deraf for den beroerte erhvervsgren i Graekenland. Beviserne ansaas for tilstraekkelige til at begrunde ivaerksaettelsen af en procedure og Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (1) om udvidelse af antidumpingproceduren til ogsaa at omfatte importen af disse varer med oprindelse i Jugoslavien, Rumaenien, Bulgarien, Ungarn og Tjekkoslovakiet.

(6) Kommissionen underrettede officielt de eksportoerer og importoerer, som den vidste var beroert af proceduren, samt repraesentanterne for eksportlandet og klageren om denne udvidelse af proceduren og gav de direkte beroerte parter lejlighed til at tilkendegive deres mening skriftligt og til at anmode om at blive hoert mundtligt.

De eksportoerer, der var beroert af proceduren, nemlig:

- Jugoslovenska Industrija Ravnog Stakla (Jugoslavien),

- Romsit, Bukarest, Rumaenien,

- Industrialimport, Sofia, Bulgarien,

- Ferunion, Budapest, Ungarn,

- Glassexport, Prag, Tjekkoslovakiet,

samt hovedparten af de beroerte graeske importoerer, navnlig:

- Athanassopoulos, Athen,

- Aslanidis, Athen,

- Hellas Glass, Karditsa,

- Garifallou, Kavala,

og klageren benyttede lejligheden til at tilkendegive deres mening skriftligt og til at blive hoert mundtligt.

(7) For at fastslaa, om der fandt dumping sted og forvoldtes skade, indhentede og efterproevede Kommissionen alle de oplysninger, som den ansaa for noedvendige, og aflagde kontrolbesoeg hos den klagende producent, den tyrkiske eksportoer, den jugoslaviske eksportoer og foelgende graeske importoerer:

- Makedoniki, Thessaloniki,

- Athanassopoulos, Athen,

- Aslanidis, Athen,

- Hellas Glass, Karditsa,

- Garifallou, Kavala.

Kommissionen anmodede om og modtog detaljerede skriftlige redegoerelser fra klageren vedroerende spoergsmaalet om skade og aarsagerne hertil, samt fra samtlige eksportoerer og hovedparten af de beroerte importoerer; Kommissionen efterproevede de fremlagte oplysninger i den udstraekning, det ansaas for paakraevet.

(8) Dumpingundersoegelsen omfattede perioden fra den 1. januar 1984 til den 28. februar 1985.

B. Definition af varen

(9) De varer, der paastaas importeret til dumpingpriser, er:

- trukket planglas, transparent, med kvadratisk eller rektangulaer form, af tykkelse 2,5 mm og derover, men hoejst 5,5 mm,

- stoebt planglas, transparent, fremstillet efter »float«-metoden, med kvadratisk eller rektangulaer form, af tykkelse 2,5 mm og derover, men hoejst 5,5 mm.

Ifoelge klagen maa disse to varer i henhold til antidumpingbestemmelserne betragtes som samme vare.

Af resultaterne af undersoegelsen fremgaar det imidlertid, at dette ikke er tilfaeldet. Det er ganske vist korrekt, at der til de to varer, selv om fremstillingsprocessen er forskellig, anvendes samme typer raamaterialer, og at den kemiske sammensaetning er grundlaeggende identisk. Desuden har de to varetyper samme form og er almindeligvis opskaaret i standarddimensioner af tykkelse fra 2,5 til 5,5 mm. Endelig har de, naar blikket rettes vinkelret mod overfladen, stort set identiske egenskaber.

Som foelge af boelgeformede ujaevnheder hidroerende fra fremstillingsprocessen har de trukne glas imidlertid visse optiske fejl, som ses, naar overfladen betragtes skraat fra siden. Endvidere er det muligt ved fremstilling efter »float«-metoden at fremstille planglas i stoerre dimensioner, der alene anvendes til visse formaal. Trukket glas er derfor udelukket fra

hovedparten af makedet for moderne industrivarer (dobbeltruder, spejlglas, automobilglas, teknisk glas ovs.), idet dette marked er forbeholdt glas fremstillet efter »float«-metoden.

Det fremgaar saaledes, at glas fremstillet efter »float«-metoden og trukket glas ikke i henseende til optiske egenskaber og ud fra en afsaetningsmaessig betragtning kan anses for samme vare i henhold til artikel 2, stk. 12, i forordning (EOEF) nr. 2176/84.

(10) Det fremgaar i oevrigt af undersoegelsen, at inden for de af proceduren omfattede tykkelser afsaettes de paagaeldende varer almindeligvis i handelstykkelserne 3 mm, 4 mm, og 5 mm.

C. Produktionen i Faellesskabet

(11) Den graeske producent, Hellenic Chemical and Fertilizers Company Ltd, raader ikke over et anlaeg til fremstilling af glas efter »float«-metoden og fremstiller saaledes kun trukket glas.

Spoergsmaalet om, hvorvidt den graeske industri kan betragtes som en erhvervsgren i Faellesskabet som omhandlet i artikel 4, stk. 5, andet led, i forordning (EOEF) nr. 2176/84, er saaledes kun relevant for trukket glas. Det fremgaar af undersoegelsen, at den graeske producent saelger naesten hele produktionen paa det graeske marked, og at efterspoergslen paa dette marked ikke tilfredsstilles i vaesentlig grad af producenter af trukket glas med hjemsted i andre omraader i Faellesskabet. Importen af trukket glas fra andre lande i Faellesskabet har i perioden siden 1981 aldrig tegnet sig for en andel af dette regionale marked paa over 0,7 %.

Under disse omstaendigheder betragtes den producent, der har indgivet klagen, som en erhvervsgren i Faellesskabet for saa vidt angaar de paagaeldende varer af trukket glas.

D. Normal vaerdi

(12) For saa vidt angaar import med oprindelse i Tyrkiet, blev den normale vaerdi fastlagt paa grundlag af de sammenlignelige priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i normal handel for samme vare bestemt til forbrug paa det tyrkiske marked. Den normale vaerdi beregnedes paa grundlag af et vejet gennemsnit.

(13) Hvad angaar import med oprindelse i Jugoslavien, blev den normale vaerdi for glas af tykkelse 3 mm, 4 mm og 4,5 mm fastlagt paa grundlag af de sammenlignelige priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i normal handel for samme vare bestemt til forbrug paa det jugoslaviske marked. Den normale vaerdi for disse varer beregnedes paa grundlag af et vejet gennemsnit. For trukket glas af tykkelse 5 mm, hvoraf der ikke havde fundet afsaetning sted paa det jugoslaviske marked, blev der ved fastlaeggelsen af den normale vaerdi taget hensyn til forskellen i denne vares fysiske egenskaber (tillaeg for tykkelse) sammenholdt med de varer, der var blevet solgt i Jugoslavien, med udgangspunkt i de priser, der var betalt eller skulle betales paa hjemmemarkedet for disse varer.

(14) For at fastslaa, om der var tale om dumpingimport fra Rumaenien, Bulgarien, Ungarn og Tjekkoslovakiet, maatte Kommissionen tage hensyn til, at de paagaeldende lande ikke har markedsoekonomi, og den maatte derfor basere sin afgoerelse paa den normale vaerdi i et land med markedsoekonomi. Klageren havde i den forbindelse foreslaaet at anvende det tyrkiske hjemmemarked som referencegrundlag, hvilket foranledigede de bulgarske og tjekkoslovakiske eksportoerer til at goere indsigelse som foelge af dette markeds monopolistiske struktur og meget hoeje beskyttelsestold. Kommissionen fandt, at de jugoslaviske hjemmemarkedspriser var et hensigtsmaessigt og ikke urimeligt grundlag for sammenligningen, og ingen af de beroerte parter anfaegtede dette valg.

E. Eksportpris

(15) Som grundlag for fastlaeggelse af eksportprisen benyttede Kommissionen baade for eksport med oprindelse i Tyrkiet og Jugoslavien samt i Rumaenien, Bulgarien, Ungarn og Tjekkoslovakiet de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for varer, der solgtes til eksport til Graekenland.

F. Sammenligning

(16) Ved sammenligningen af den normale vaerdi med eksportpriserne ab fabrik for hver af de paagaeldende tilsvarende varer tog Kommissionen i fornoedent omfang hensyn til forskelle, der paavirkede prisernes sammenlignelighed, og foretog passende justeringer, naar de paagaeldende parter paa tilfredsstillende maade kunne godtgoere, at anmodninger herom var berettigede (bl.a.) transportomkostninger, emballering og betalingsbetingelser). Til alle sammenligninger anvendtes priser ab fabrik.

(17) For saa vidt angaar import med oprindelse i Tyrkiet, konstaterede Kommissionen paa grundlag af de foreliggende oplysninger ingen forskelle i fysiske egenskaber for trukket glas, der solgtes i Tyrkiet, og trukket glas, der eksporteredes til Graekenland, som i vaesentligt omfang kunne paavirke prisernes sammenlignelighed. En anmodning om justering af priserne for forskelle i provision, der betaltes af Cam Pazarlama AS til moderselskabet, Turkish Glassworks Inc., dels for salg paa hjemmemarkedet og for eksportsalg, afvistes, da det ikke paa tilfredsstillende maade kunne godtgoeres, at dette krav var berettiget. Endvidere afvistes en anmodning fra den tyrkiske eksportoer om justering af priserne for at tage hensyn til forskelle i stoerrelsen af de lagre, der maatte opretholdes dels med henblik paa salg paa hjemmemarkedet, dels af hensyn til eksportsalget, idet omkostningerne hertil ifoelge eksportoeren var vaesentlig hoejere for hjemmemarkedssalget. I virkeligheden kunne de paastaaede omkostningsforskelle tilskrives forskelle i produktionsomkostningerne.

G. Dumpingmargen

(18) Det fremgaar af undersoegelsen af de faktiske omstaendigheder, at der fandt dumping sted for saa vidt angaar alle de paagaeldende transaktioner. Det konstateredes, at dumpingmargenerne, som er lig med forskellen mellem den fastsatte normale vaerdi og gennemsnittet af eksportpriserne til Graekenland, var betydelige for saa vidt angaar eksporten fra Cam Pazarlama AS (Tyrkiet), Jugoslovenska Industrija Ravnog Stakla (Jugoslavien), Romsit (Rumaenien), Industrialimport (Bulgarien), Ferunion (Ungarn) og Glassexport (Tjekkoslovakiet).

(19) Dumpingmargenerne er forskellige alt efter tykkelsen af det paagaeldende trukne glas og afhaengig af eksportoeren; de vejede gennemsnitlige dumpingmargener baseret paa prisen, franko den graeske graense, ufortoldet, er:

- Cam Pazarlama AS: over 100 % for alle tykkelser,

- Jugoslovenska Industrija Ravnog Stakla: fra 35,5 til 81 %,

- Romsit: fra 43,2 til over 100 %,

- Industrialimport: fra 73,9 til over 100 %,

- Ferunion: fra 16,6 til 66,9 %,

- Glassexport: fra 75,8 til over 100 %.

H. Skade

(20) For saa vidt angaar dumpingimportens skadelige virkninger for den paagaeldende erhvervsgren i Graekenland, fremgaar det af de oplysninger som Kommissionen er i besiddelse af, at den samlede indfoersel i Graekenland af den paagaeldende type trukket glas til dumpingpriser steg fra 1 199 tons i 1981 til 2 318 tons i 1983 og 15 183 tons i 1984.

De paagaeldende importerede varers andel af det graeske marked har udvist en tilsvarende betydelig stigning, nemlig fra 2,8 % i 1981 til 7,3 % i 1983 og 55 % i 1984.

Det skal i den forbindelse bemaerkes, at importen af trukket glas med oprindelse i de lande, der er omfattet af proceduren, tegner sig for en langt mindre markedsandel i den oevrige del af Faellesskabet (ca. 25 % i 1984).

(21) Det fremgaar af den omfattende undersoegelse af eksportpriserne paa trukket glas med oprindelse i Tyrkiet, Jugoslavien, Rumaenien, Bulgarien, Ungarn og Tjekkoslovakiet, at disse priser i hele den af undersoegelsen omfattede periode har vaeret langt lavere end de af den nationale administration fastsatte priser for graeske producenter. De konstaterede prisforskelle er forskellige alt efter eksportoer og glastykkelse og ser saaledes ud:

(%)

1.2 // // // Cam Pazarlama AS // fra 16,4 til 29,7 // Jugoslovenska Industrija Ravnog Stakla // fra 24,6 til 56,7 // Romsit // fra 16,1 til 30,8 // Industrialimport // fra 39,5 till 40,2 // Ferunion // fra 11,2 til 21,2 // Glassexport // fra 28,3 til 34,0 // //

(22) Ved fastlaeggelse af dumpingsimportens indvirkning paa den paagaeldende erhvervsgren i Graekenland har Kommissionen taget hensyn til den samlede dumpingimport. Det fremgaar af de af Kommissionen efterproevede oplysninger, at den graeske producents produktion af trukket glas er faldet fra 43 706 tons i 1981 til 14 280 tons i 1984, svarende til en nedgang paa 67,3 % hvilket, er langt mere end nedgangen i forbruget i Graekenland i samme periode (42 862 tons i 1981 og 27 743 tons i 1984, svarende til en nedgang paa 35,3 %). Kapacitetsudnyttelsen er saaledes faldet fra 54,6 % i 1981 til 15,5 % i 1984. Forvaerringen af situationen har tvunget den graeske producent til i slutningen af 1983 at indstille udnyttelsen af sin stoerste ovn.

Sideloebende med et drastisk fald i salget (fra 41 372 tons i 1981 til 12 373 tons i 1984, svarende til en nedgang paa 70 %) er den graeske erhvervsgrens lagerbeholdninger oeget betydeligt (fra 3 033 tons i slutningen af 1981 til 8 220 tons i slutningen af 1984). Markedsandelen er faldet fra 96,5 % i 1981 til 44,6 % i 1984.

Paa grund af den faldende aktivitet har den graeske producent endvidere maattet reducere arbejdsstyrken fra 577 i 1981 til 260 i 1984.

Den paagaeldende erhvervsgren i Graekenland har maattet registrere et betydeligt fald i rentabiliteten og har i 1984 lidt vaesentlige tab.

(23) Kommissionen har undersoegt de oevrige faktorer, som hver for sig eller tilsammen ligeledes har kunnet paavirke den graeske producents situation.

Den har navnlig undersoegt virkningerne af den graeske import af de paagaeldende varer, som ikke er solgt til dumpingpriser, forbruget af trukket glas i Graekenland og spoergsmaalet om den gradvise erstatning heraf af glas, fremstillet efter »float«-metoden, og endelig den virkning, som den graeske stats priskontrol har haft paa den klagende erhvervsgrens rentabilitet:

- Importen af de paagaeldende varer med oprindelse i lande, der ikke er omfattet af dumpingklagen, var stort set nul i 1981, 1982 og 1983 og udgjorde kun 80 tons i 1984. I betragtning af, at den graeske import fra andre faellesskabslande ogsaa var ubetydelig (107 tons i 1984), har naesten hele den graeske import af trukket glas oprindelse i de lande, der er omfattet af proceduren, og der er saaledes tale om dumpingimport.

- Den meget betydelige tilbagegang i forbruget af trukket glas i Graekenland, som dels skyldes en afmatning af aktiviteten i byggeriet, dels en gradvis substituering af trukket glas med glas fremstillet efter »float«-metoden til visse anvendelsesformaal, har ganske afgjort oevet indflydelse paa det graeske marked i perioden fra 1981 1984 (70 %) er imidlertid langt stoerre end faldet i efterspoergslen (35,3 %).

- Ved en vurdering af den skade, der skyldes andre faktorer end den fastslaaede dumpingimport, har Kommissionen taget hensyn til det forhold, at den graeske producents salgspriser siden 1983 har vaeret underkastet de graeske myndigheders priskontrol. For saa vidt den graeske producents produktionspris har vaeret vaesentlig hoejere end den foreskrevne salgspris, kan det deraf foelgende tab ikke tilskrives dumpingimporten. Med henblik paa at vurdere dumpingimportens skadelige virkninger i henseende til prisen er Kommissionen derfor alene interesseret i forskellen mellem de af de graeske myndigheder fastsatte priser for graeske producenter og salgspriserne paa markedet for dumpingvarerne.

Undersoegelsen af de saaledes definerede forskelle viser, at der er tale om underbud paa mellem 11,2 og 56,7 %. Uanset den skade, der skyldes priskontrolordningen, fremgaar det saaledes, at priserne paa dumpingvarerne har vaeret vaesentlig lavere end den graeske producents priser, hvilket har medvirket til den kraftige aktivitetsnedgang hos denne og dermed til stigningen i produktionspriserne.

(24) Det fremgaar saaledes af undersoegelsesresultaterne, at den graeske producent af trukket glas er ramt af alvorlige vanskeligheder, som til dels var til stede, da den betydelige foroegelse af importen fandt sted i 1984. Blandt de andre aarsager til skaden end dumpingimporten skal naevnes den betydelige nedgang i forbruget af trukket glas i Graekenland, den gradvise substituering af trukket glas med glas fremstillet efter »float«-metoden - som ikke anvendes af den graeske producent - samt priskontrolordningen.

I betragtning af samtlige de i nr. 22 og 23 omhandlede skadevoldende faktorer og navnlig den betydelige foroegelse af dumpingimportens markedsandel i 1984, finder Kommissionen det imidlertid paa grundlag af de bevisligheder, den er i besiddelse af, godtgjort, at den skade, der i undersoegelsesperioden er foraarsaget af dumpingimporten, saerskilt betragtet maa anses for vaesentlig, eftersom den i betydeligt omfang har forvaerret den graeske producents vanskeligheder.

I. Faellesskabets interesser

(25) Under disse omstaendigheder og i betragtning af, at denne producent er den eneste graeske leverandoer af trukket glas, er det af hensyn til beskyttelsen af Faellesskabets interesser paakraevet, at der indfoeres beskyttelsesforanstaltninger mod dumpingimporten.

J. Tilsagn

(26) De paagaeldende eksportoerer og klageren er blevet underrettet om de vigtigste resultater af undersoegelsen og har faaet lejlighed til at fremsaette bemaerkninger hertil. Kommissionen har endvidere, da der er tale om en regional procedure, i overensstemmelse med artikel 13, stk. 6, i forordning (EOEF) nr. 2176/84 givet eksportoererne lejlighed til at afgive tilsagn vedroerende det paagaeldende marked. Samtlige eksportoerer afgav derefter pristilsagn vedroerende deres eksport til det graeske marked.

Naevnte tilsagn har til formaal at udligne forskellen mellem importpriserne og de af de graeske myndigheder fastsatte priser, saaledes at dumpingimportens skadelige virkninger ophoerer. Det fremgaar endvidere, at gennemfoerelse af disse tilsagn vil kunne kontrolleres effektivt.

Under disse omstaendigheder finder Kommissionen, at de afgivne pristilsagn kan godtages, og undersoegelsen kan derfor afsluttes, uden at der indfoeres antidumpingtold.

Der blev ikke gjort indsigelse mod denne afgoerelse i Det raadgivende Udvalg - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:

Artikel 1

De tilsagn, der er afgivet af Cam Pazarlama AS (Tyrkiet), Jugoslavenska Industrija Ravnog Stakla (Jugoslavien), Romsit (Rumaenien), Industrialimport (Bulgarien), Ferunion (Ungarn) og Glassexport (Tjekkoslovakiet) i forbindelse med antidumpingundersoegelsen vedroerende indfoerslen til Graekenland af visse kategorier planglas, trukket i kvadratisk eller rektangulaer form, ubearbejdet, henhoerende under pos. ex 70.05 i den faelles toldtarif, svarende til NIMEXE-nummer ex 70.05-61, 70.05-63, 70.05-65 og ex 70.05-69, med oprindelse i Tyrkiet, Jugoslavien, Rumaenien, Bulgarien, Ungarn og Tjekkoslovakiet, godtages.

Artikel 2

Den i artikel 1 naevnte antidumpingundersoegelse afsluttes.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 26. februar 1986.

Paa Kommissionens vegne

Willy DE CLERCQ

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. L 201 af 30. 7. 1984, s. 1.

(2) EFT nr. C 66 af 14. 3. 1985, s. 13.

(1) EFT nr. C 200 af 8. 8. 1985, s. 3.