RÅDETS KONKLUSIONER af 26. november 1998 om Fællesskabets fremtidige indsats inden for folkesundhed (98/C 390/01)

Rådet og sundhedsministrene, forsamlet i Rådet, vedtog den 27. maj 1993 med henblik på ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union en resolution om den fremtidige indsats inden for folkesundhed (1), hvori de opfordrede Kommissionen til så hurtigt som muligt at forelægge forslag til et handlingsprogram inden for folkesundhed under hensyn til de i resolutionen givne retningslinjer for sådanne foranstaltninger.

Efter ikrafttrædelsen af traktaten om Den Europæiske Union fremlagde Kommissionen den 1. december 1993 en meddelelse om handlingsprogrammet inden for folkesundhed, hvori der blev foreslået strategier, prioriterede områder og foranstaltninger på grundlag af traktatens artikel 3, litra o), og artikel 129 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

Rådet var i sin resolution af 2. juni 1994 om Fællesskabets indsats til fremme af folkesundheden (2) enigt om, at følgende områder bør prioriteres: kræft, narkotikamisbrug, aids og andre overførbare sygdomme, sundhedsfremme, sundhedsoplysning og -uddannelse samt sygdomskontrol og indsamling af pålidelige og sammenlignelige sundhedsdata.

Rådet fremkom i samme resolution desuden med mere generelle betragtninger og retningslinjer for at opfylde målene i EF-traktatens artikel 129 og opfordrede Kommissionen til at fremlægge en flerårig programplan for igangværende og kommende fællesskabsaktioner.

Kommissionen har derefter hovedsagelig forelagt Rådet og Europa-Parlamentet forslag til sundhedsfremmende foranstaltninger på de områder, som Rådet har fastlagt som prioriterede områder, samt på områderne sjældne sygdomme, miljøbetingede sygdomme og forebyggelse af personskader.

Det er nu relevant at undersøge, hvordan den eksisterende ramme for indsatsen kan udvikles, således at der både kan foretages yderligere overvejelser af de mere generelle og langsigtede aspekter i nævnte resolution af 2. juni 1994, og således at den er i tråd med væsentlige nye fænomener i udviklingen som f.eks. nye trusler mod sundheden og stigende pres på sundhedssystemerne samt udvidelsen af Fællesskabet og de nye folkesundhedsbestemmelser i Amsterdam-traktaten. En sådan gennemgang er desuden særlig presserende, da de fleste af de nuværende programmer udløber i eller omkring 2000, og der skal fremsættes forslag i nær fremtid.

Derfor indledte Kommissionen med sin meddelelse af 15. april 1998 om udviklingen i folkesundhedspolitikken i Det Europæiske Fællesskab en bred debat med sigte på fortsættelsen og videreudviklingen af sundhedspolitikken på fællesskabsplan.

Rådet udtrykte på samlingen den 30. april 1998 tilfredshed med ovennævnte meddelelse, som det anser for et godt udgangspunkt for videre drøftelser, og det benytter den til at fremkomme med følgende overvejelser, som Kommissionen bør tage hensyn til i kommende forslag vedrørende konkrete foranstaltninger, der skal forelægges snarest muligt:

1. Efter ikrafttrædelsen af Amsterdam-traktaten skal der ved fastlæggelsen og gennemførelsen af alle EF-politikker og -aktiviteter sikres et højt sundhedsbeskyttelsesniveau, og Fællesskabets indsats på folkesundhedsområdet skal rettes imod en forbedring af folkesundheden, forebyggelse af menneskers sygdomme og sygdomstilstande samt undgåelse af sundhedsfarer.

2. I forbindelse med den fremtidige indsats på folkesundhedsområdet bør der lægges større vægt på fællesskabsforanstaltninger, der sigter på at støtte samarbejdet mellem medlemsstaterne.

3. I overensstemmelse med nærhedsprincippet skal Fællesskabet kun gribe ind, hvis aktiviteter med henblik på at nå målet om at bidrage til et højt sundhedsbeskyttelsesniveau bedre kan gennemføres på fællesskabsniveau end ved medlemsstaternes egen indsats, og medlemsstaternes ansvar for tilrettelæggelse af og forsyning med sundhedstjenester og lægebehandling skal respekteres fuldt ud.

4. Integrationen af kravene til sundhedsbeskyttelse i de øvrige fællesskabspolitikker som omhandlet i traktaten er et led i den samlede strategi, og der skal tages hensyn hertil på hvert trin af gennemførelsen af den fremtidige folkesundhedsstrategi.

5. De største fordele for EU-borgernes sundhed kan forventes opnået ved at koncentrere fællesskabsindsatsen om følgende områder:

- bekæmpelse af de alvorligste sygdomme, herunder overførbare og sjældne sygdomme samt sygdomme i forbindelse med forurening

- mindskelse af den dødelighed og sygelighed, som er relateret til generelle levevilkår og livsstil, både med hensyn til fysiske og mentale aspekter

- fremme af lighed på sundhedsområdet i hele Den Europæiske Union.

Metoden til prioritering af indsatsen på ovennævnte områder bør navnlig tage hensyn til følgende kriterier: kriterier, som er af betydning for sundheden (som. f.eks. dødelighed, sygelighed og risikofaktorer, herunder socialt og økonomisk betingede forskelle i sundhedstilstanden), gennemførlighedskriterier (f.eks. spørgsmålet om, hvorvidt der er effektive forebyggende metoder og foranstaltninger til rådighed eller mulighed for, at de kan udvikles), fællesskabsrelaterede kriterier (som f.eks. ekstra fordele) samt kriterier, som internationale organisationer, navnlig WHO, har opstillet på sundhedsområdet.

En kombination af sundhedsfremmende foranstaltninger, henstillinger og bindende instrumenter på de områder, der er udpeget i Amsterdam-traktaten, skal tages i anvendelse for at forstærke Fællesskabets indsats på ovennævnte områder.

6. Aktionerne på fællesskabsniveau bør følge tre hovedlinjer:

- forbedret information om udviklingen i folkesundheden gennem udvikling af et struktureret og omfattende fællesskabssystem til indsamling, analyse og formidling af information

- hurtig reaktion på sundhedsfarer gennem tilvejebringelse af en fællesskabsordning til overvågning, hurtig varsling og hurtig reaktion

- hensyntagen til de faktorer, som er bestemmende for sundheden, gennem sundhedsfremme og sygdomsforebyggelse, både gennem bredt anlagte sundhedsfremmende aktiviteter og gennem specifikke sygdomsforebyggende aktioner, der understøttes af aktioner på tværs af sektorerne, samt brug af de instrumenter, traktaten frembyder, ikke blot på sundhedsområdet, men også inden for andre sektorer.

7. Disse kommende fællesskabsaktioner skal fastsættes i ét samlet program for folkesundhed, der skal indføres ved en afgørelse, som er baseret på EF-traktatens artikel 129.

8. Programmet for folkesundhed bør omfatte:

- udvikling af nye metoder til vurdering af fællesskabsindsatsens indvirkning på sundheden

- samarbejde med internationale organisationer på sundhedsområdet navnlig WHO, og tredjelande

- passende hensyntagen til de behov, som udvidelsesprocessen afføder.

9. Programmet for folkesundhed skal indeholde bestemmelser om finansieringen af alle Fællesskabets aktiviteter på folkesundhedsområdet, herunder den nødvendige forberedelse af udarbejdelsen af lovforslag vedrørende Fællesskabets sundhedsrelaterede indsats. De allerede eksisterende aktiviteter skal i en passende form medtages i programmet for folkesundhed efter en vurdering af mulighederne for deres fortsættelse.

10. Programmet for folkesundhed skal have en gyldighedsperiode på mindst fem år.

11. Det bør fastsættes i afgørelsen om indførelse af programmet for folkesundhed, at der skal udarbejdes regelmæssige rapporter og foretages en regelmæssig evaluering af foranstaltningerne med henblik på virkeliggørelsen af målet. Rapporterne bør forelægges for Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget.

12. Ved gennemførelsen af programmet for folkesundhed skal Kommissionen bistås af et udvalg bestående af repræsentanter udpeget af medlemsstaterne.

(1) EFT C 174 af 25.6.1993, s. 1.

(2) EFT C 165 af 17.6.1994, s. 1.