Rådets udtalelse

af 20. januar 2004

om Sveriges opdaterede konvergensprogram, 2003-2006

(2004/C 29/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker(1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den 20. januar 2004 gennemgik Rådet Sveriges opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2003-2006. Det opdaterede program er i det store og hele i overensstemmelse med oplysningskravene i den reviderede "adfærdskodeks" for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form.

Den budgetstrategi, der ligger til grund for opdateringen, bygger fortsat på en mellemfristet målsætning om et budgetoverskud på i gennemsnit 2 % af BNP over konjunkturforløbet med det formål at kunne tackle de forventede budgetmæssige konsekvenser af befolkningens aldring og sikre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt. Den planlagte tilbagevenden til et overskud på de offentlige finanser på 2 % af BNP efter 2006 vil især kræve, at udgiftskvoten (der forventes at vokse i 2003) begynder at falde fra og med 2004, og også at indtægtskvoten (der ligeledes forventes at stige i 2003 og forblive stabil i 2004) begynder at falde fra og med 2005.

Ifølge opdateringen forventes den reale BNP-vækst at stige fra skønsmæssigt 1,4 % i 2003 til 2 % i 2004. I 2005 og 2006 forventes væksten at udgøre henholdsvis 2,6 % og 2,5 %. Beskæftigelsesvæksten forventes at accelerere fra 0,1 % i 2004 til 0,7 % i 2005 og 2006. Det skønnes, at forbrugerpris-inflationen vil stige gradvist fra 1,3 % i 2004 til lidt over 2 % i 2006. Vurderet med udgangspunkt i de foreliggende oplysninger må det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for opdateringen, betragtes som realistisk, og det ligger på linje med Kommissionens egen vurdering og dens efterårsprognoser.

I henhold til opdateringen stiles der efter et overskud på de offentlige finanser på 0,6 % af BNP i 2004 sammenlignet med et forventet overskud 0,4 % af BNP i 2003. Efter konjunkturkorrigering svarer dette - ifølge de beregninger, Kommissionen har foretaget på grundlag af den i fællesskab fastlagte metode - til en forbedring af overskuddet på mellem 0,5 % og 1 % af BNP. For 2005 og 2006 lyder fremskrivningerne på et samlet overskud på henholdsvis 1,4 % og 1,9 % af BNP. De tilsvarende konjunkturkorrigerede overskud vil udgøre henholdsvis 1,8 % og 2,3 % af BNP. Gældskvoten forventes at falde gradvist fra 51,7 % i 2003 til 48,3 % i 2006. Med udgangspunkt i plausible makroøkonomiske antagelser og budgetantagelser skulle stabilitets- og vækstpakkens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud kunne fastholdes i hele programperioden.

Budgetstillingen efterlader en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold.

Ifølge såvel Kommissionens analyse som beregningerne i 2003-opdateringen forventes den konjunkturkorrigerede budgetstilling at udvise et overskud, selv om den indtil 2005 ligger under den mellemfristede målsætning på 2 % af BNP. Det skyldes, at den betydelige finanspolitiske stimulering i 2002 kun vil blive delvist vendt i de efterfølgende år. Der vil derfor fortsat være behov for en streng udgiftsstyring, ikke mindst ved at sikre fortsat overholdelse af udgiftslofterne i 2004, 2005 og 2006.

Vurderet med udgangspunkt i den aktuelle politik skulle Sverige være i stand til at dække de forventede budgetudgifter forbundet med befolkningens aldring. Der skal imidlertid tages højde for den i henhold til fremskrivningerne forventede stigning i sundheds- og sygesikringsudgifterne, da der ifølge opdateringen vil være behov for nye tiltag for at opfylde målsætningen om at halvere antallet af sygedage. Desuden er det i henhold til Kommissionens analyse nødvendigt at nå det mellemfristede mål, for i modsat fald kan der opstå ubalance på budgettet på meget lang sigt.

De økonomiske politikker er - således som de fremgår af det opdaterede program - i det store og hele i overensstemmelse med henstillingerne i de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer, navnlig dem, der indvirker på budgettet. Inden for rammerne af sunde offentlige finanser bør der gives prioritet til fuldførelsen af skattereformen og bestræbelserne på at opfylde de centrale politiske målsætninger om at øge beskæftigelsen og mindske antallet af modtagere af sociale ydelser og antallet af sygedage.

(1) EFT L 209 af 2.8.1997.