*****

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 21. december 1988

om en national foranstaltning til fremme af anvendelsen af maelk til kalvefoder

(Kun den franske udgave er autentisk)

(89/229/EOEF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 93, stk. 2, foerste afsnit,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 805/68 af 27. juni 1968 om den faelles markedsordning for oksekoed (1), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 571/89 (2), saerlig artikel 24,

efter i henhold til EOEF-Traktatens artikel 93, stk. 2, at have anmodet de interesserede parter om at fremsaette deres bemaerkninger (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

I

Ved skrivelse af 15. januar 1988 underrettede den franske regering Kommissionen om bl.a. et stoetteprojekt vedroerende fremme af anvendelse af maelk til kalvefoder.

Denne foranstaltning gaar ud paa foelgende:

Ifoelge oplysningerne fra Frankrig drejer det sig om en stoette paa 500 ffr pr. kalv for de kalve, der i tre maaneder fodres med maelk fra bedriften. Disse kalve skal vaere foedt paa bedriften eller vaere erhvervet mellem den 1. december 1987 og den 1. marts 1988. Det antal kalve, der kan omfattes af denne stoette, er det antal, der svarer til kobesaetningen den 1. januar 1988. Der fastsaettes et loft paa 10 000 ffr. pr. bedrift. Denne stoette vil blive ydet, saafremt opdraetteren nedsaetter sine maelkeleverancer med mindst 600 liter pr. subventioneret kalv.

Ifoelge oplysninger fra flere kilder er udbetalingen af stoette allerede paabegyndt.

Formaalet med denne foranstaltning er ifoelge de franske myndigheder at nedsaette maelkeleverancerne det sidste kvartal af produktionsaaret 1987/88.

De oprindeligt forventede samlede omkostninger ved stoetten var paa 100 mio ffr. (14,5 mio ECU).

II

1. Ved skrivelse af 19. februar 1988 til den franske regering meddelte Kommissionen, at den havde besluttet at indlede proceduren i Traktatens artikel 93, stk. 2, med hensyn til dette stoetteprojekt.

2. Ved denne skrivelse underrettede Kommissionen de franske myndigheder om, at den betragter dette stoetteprojekt som en driftsstoette, der ikke kan faa nogen varig virkning for den paagaeldende sektors udvikling, da denne foranstaltnings virkning forsvinder med selve foranstaltningen. Kommissionen finder, at saadanne foranstaltninger i princippet er uforenelige med det faelles marked.

Faellesskabsreglerne for oksekoed udgoer i oevrigt en fuldstaendig og udtoemmende ordning, der udelukker enhver mulighed for, at medlemsstaterne traeffer supplerende foranstaltninger til stoette af oksekoedsproducenternes indkomst.

Den foranstaltning, som den franske regering paataenker, supplerer desuden de foranstaltninger, der allerede er truffet paa faellesskabsplan. Ved Raadets forordning (EOEF) nr. 1357/80 (4), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 573/89 (5), er der nemlig allerede indfoert en praemie for opretholdelse af ammekobesaetninger.

Den paataenkte stoette er derfor en overtraedelse af faellesskabsbestemmelserne.

3. Kommissionen har i forbindelse med denne procedure opfordret den franske regering til at fremsaette sine bemaerkninger hertil.

Kommissionen har endvidere opfordret de oevrige medlemsstater samt andre interesserede parter til at fremsaette deres bemaerkninger hertil.

III

1. Ved skrivelse af 11. marts 1988 svarede den franske regering paa Kommissionens skrivelse.

Ifoelge de franske myndigheder:

- drejer det sig om en foranstaltning, der tager sigte paa at lette situationen for de mest saarbare landbrugsbedrifter, der er alvorligt ramt af maelkeproduktionsbegraensningerne

- kan denne foranstaltning senere foere til en omstilling, en aendring af driftssystemet eller endog til definitivt ophoer med produktionen

- er denne foranstaltning delvis inspireret af Faellesskabets praemieordning for ikke-markedsfoering af maelk

- skal denne foranstaltning vaere en undtagelse og kan ikke viderefoeres

- skulle de forventede omkostninger vaere faldet fra 100 mio til 60 mio ffr.

De franske myndigheder bestrider, at denne ordning kan betegnes som et supplement til Faellesskabets praemieordning for opretholdelse af ammekobesaetninger, da faellesskabspraemien kun ydes, saafremt der ikke leveres maelk under forpligtelsens varighed. Den franske ordning skulle derfor ikke vaere en overtraedelse af den faelles markedsordning for oksekoed.

IV

Med hensyn til de argumenter, som de franske myndigheder fremfoerer, skal der bemaerkes foelgende:

- disse myndigheder har ikke tilsendt Kommissionen nogen helhedsplan, der skal foere til omstilling eller definitivt ophoer med maelkeproduktion for de landbrugsbedrifter, der er alvorligt ramt

- selv om denne foranstaltning er en undtagelse og ikke kan viderefoeres, har den dog karakter af en driftsstoette og aendrer ikke vurderingen i forhold til Traktatens artikel 92; det samme gaelder for faldet i de forventede omkostninger

- for at klare de tilfaelde, hvor der er vanskelighed i maelkesektoren, skal enhver noedvendig foranstaltning traeffes i faellesskabsregi for bl.a. at undgaa, at der opstaar endnu stoerre vanskeligheder ved indfoerelsen af ensidige nationale foranstaltninger i den paagaeldende sektor eller i andre landbrugssektorer

- i betragtning af det foregaaende kan de franske myndigheders begrundelser ikke godtages.

V

1. Traktatens artikel 92 til 94 er anvendelige paa produktion af og handel med de produkter, der beroeres af det paagaeldende stoetteprojekt, i henhold til artikel 24 i forordning (EOEF) nr. 805/68.

Dette projekt ville indebaere en saerlig fordel for de franske kalveopdraettere, der samtidig er maelkeproducenter. Stoetten goer det nemlig muligt at nedsaette omkostningerne ved kalveopdraet for de opdraettere, der modtager praemien. Dette ville derfor forvride konkurrencen mellem disse opdraettere og de oevrige opdraettere, der ikke modtager denne stoette, saavel i Frankrig som i de oevrige medlemsstater.

Denne foranstaltning ville betyde en tilskyndelse til kalveproduktion i Frankrig. Den franske kalveproduktion er for stor (selvforsyningsgrad for 1985: 108,4 %). 38 000 tons kalvekoed blev udfoert til de oevrige medlemsstater, medens kun 7 000 tons blev indfoert. Det foreloebige skoen over stoetteprojektet, nemlig 60 mio ffr., udgoer henved 50 % af den samlede vaerdi af denne indfoersel. Denne foranstaltning kan derfor paa et marked, der allerede er praeget af overskud, indebaere, at udfoerslen stimuleres, og indfoerslen bremses, hvorved samhandelen mellem medlemsstaterne paavirkes.

Det paagaeldende projekt opfylder derfor kriterierne i Traktatens artikel 92, stk. 1. Ifoelge denne bestemmelse er stoette, der opfylder kriterierne i denne bestemmelse, i princippet uforenelig med faellesmarkedet.

2. Undtagelserne herfra, der er fastsat i artikel 92, stk. 2, kan helt klart ikke anvendes paa det paagaeldende stoetteprojekt. De undtagelser, der er fastsat i naevnte artikels stk. 3, vedroerer de maal, som forfoelges i Faellesskabets interesse, og ikke blot i saerlige sektorers interesse i de enkelte medlemsstaters oekonomi. Disse undtagelser skal fortolkes strengt ved behandlingen af ethvert program for regional eller sektoriel stoette eller af alle individuelle tilfaelde af anvendelse af generelle stoetteordninger.

Undtagelser kan bl.a. kun indroemmes, saafremt Kommissionen kan fastslaa, at stoetteprojektet er noedvendigt for at virkeliggoere et af de maal, der er omhandlet i disse bestemmelser. Hvis der tillades undtagelser for stoetteordninger, der ikke indebaerer et saadant maal, ville dette paavirke samhandelen mellem medlemsstaterne og forvride konkurrencen uden grund set ud fra Faellesskabets interesse og som foelge heraf give visse medlemsstater uberettigede fordele. I det foreliggende tilfaelde indebaerer stoetteprojektet ikke et saadant maal. Den franske regering har nemlig ikke kunnet give, ligesom Kommissionen heller ikke har kunnet finde nogen begrundelse for, at det paagaeldende stoetteprojekt opfylder de betingelser, der kraeves for at komme ind under en af undtagelserne i Traktatens artikel 92, stk. 3.

Det drejer sig ikke om en stoette, der kan fremme virkeliggoerelsen af et vigtigt projekt af faelles europaeisk interesse som omhandlet i artikel 92, stk. 3, litra b), da den virkning, som stoetten kan have for samhandelen, gaar i modsat retning af den faelles interesse. Det drejer sig heller ikke om en stoette, der kan afhjaelpe en alvorlig forstyrrelse i den paagaeldende medlemsstats oekonomi, jf. samme bestemmelse.

Hvad angaar de undtagelser, der er fastsat i artikel 92, stk. 3, litra a) og c), med hensyn til stoette til fremme af den oekonomiske udvikling i omraader samt af visse erhvervsgrene, jf. ovennaevnte litra c), maa det konstateres, at dette projekt - ved sin karakter af stoette - ikke varigt forbedrer forholdene for den sektor, der modtager stoetten, da de strukturelle forhold paa det tidspunkt, hvor stoetten ikke laengere ydes, ville vaere de samme som foer statsindgrebet. Stoetteprojektet maa derfor betragtes som en driftsstoette, en stoette, som Kommissionen i princippet altid har modsat sig, da den ikke ydes paa betingelser, der kan komme ind under en af de undtagelser, der er fastsat i Traktatens artikel 92, stk. 3, litra a) og c).

3. Med hensyn til oksekoedsprodukter, der er omfattet af en markedsordning, er det i oevrigt begraenset, hvor meget medlemsstaterne direkte kan gribe ind i en faelles markedsordning, der omfatter et system af faelles priser, der nu udelukkende henhoerer under Kommissionens kompetence.

Ydelse af en stoette pr. produktenhed i denne sektor er en overtraedelse af princippet om, at medlemsstaterne ikke laengere har ret til ensidigt at gribe ind i landmaendenes indkomst i forbindelse med en faelles markedsordning ved ydelse af stoette af denne type. Denne foranstaltning har saa meget mere karakter af en overtraedelse, som den ville vaere et supplement til en faellesskabsforanstaltning, der er fastsat i den faelles markedsordning. Den ville vaere en tilfoejelse til den faellesskabsforanstaltning, der for tiden er i kraft, og som er fastsat i forordning (EOEF) nr. 1357/80. Da dette stoetteprojekt kan medfoere stigende leverancer af kalvekoed til intervention, kan dette ogsaa medfoere stigende udgifter for Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget. Peojektet maa derfor betragtes som vaerende i modstrid med den faelles interesse.

Selv hvis en undtagelse i henhold til Traktatens artikel 92, stk. 3, havde vaeret taenkelig, udelukker den overtraedelse af den paagaeldende faelles markedsordning, som det paagaeldende stoetteprojekt indebaerer, anvendelsen af en saadan undtagelse.

4. Det foelger heraf, at det paagaeldende stoetteprojekt er uforeneligt med faellesmarkedet efter Traktatens artikel 92; stoetten maa derfor ikke ydes.

5. Saafremt der allerede er udbetalt stoette, foregriber naervaerende beslutning ikke de konsekvenser, som Kommissionen eventuelt drager med hensyn til finansieringen af den faelles landbrugspolitik over Den Europaeiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL) -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Det stoetteprojekt, der tager sigte paa at fremme anvendelsen af maelk til kalvefoder, er uforeneligt med faellesmarkedet efter Traktatens artikel 92 og maa derfor ikke gennemfoeres.

Artikel 2

Den franske regering underretter senest to maaneder fra meddelelsen af naervaerende beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, den har truffet for at efterkomme denne beslutning.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. december 1988.

Paa Kommissionens vegne

Frans ANDRIESSEN

Naestformand

(1) EFT nr. L 148 af 28. 6. 1968, s. 24.

(2) EFT nr. L 61 af 4. 3. 1989, s. 43.

(3) EFT nr. C 57 af 1. 3. 1988, s. 4.

(4) EFT nr. L 140 af 5. 6. 1980, s. 1.

(5) EFT nr. L 63 af 7. 3. 1989, s. 3.