Rådets udtalelse

af 21. januar 2003

om Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, 2002-2006

(2003/C 26/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker(1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den 21. januar 2003 gennemgik Rådet Grækenlands opdaterede stabilitetsprogram, der omfatter perioden 2002-2006. Programmet opfylder kravene i den adfærdskodeks for programmernes indhold og form, der blev vedtaget af Rådet (Ecofin) den 10. juli 2001. Programmet er til dels i overensstemmelse med de overordnede økonomisk-politiske retningslinjer.

I 2002 aftog realvæksten i BNP en del som følge af forværringen i de eksterne forhold, men var fortsat kraftig, nemlig 3,8 %, som anslået i det stabilitetsprogram, der blev opdateret i 2001. De inflatoriske pres, der påvirkes af olieprisstigningens sekundære virkninger og andre midlertidige faktorer, såsom dårlige vejrforhold, har ganske vist været aftagende i de seneste måneder, men inflationstakten er fortsat høj: Det harmoniserede forbrugerprisindeks steg i november 2002 med 3,9 % på årsbasis.

I det stabilitetsprogram, der blev opdateret i 2002, fremskrives en årlig realvækst i BNP på omkring 3,8 % i gennemsnit for perioden 2003-2006 og marginalt lavere vækstrater end opdateringen i 2001 for perioden indtil 2004. Rådet mener, at den fremskrevne realvækst i BNP er realistisk, især indtil 2004, da den økonomiske aktivitet vil blive støttet af høje private og offentlige investeringer i forbindelse med forberedelserne til De Olympiske Lege, og af tilstrømningen af finansielle ressourcer under den tredje EF-støtteramme. Hvis væksten skal opretholdes, er det dog afgørende, at finanspolitikken forbliver stram, og at lønstigninger baseres på ændringer i arbejdskraftproduktiviteten.

Rådet bemærker, at statsregnskaberne forværredes i 2000 og 2001 sammenholdt med skønnene i opdateringen af 2001, og at dette i vid udstrækning skyldes ændringer af regnskaberne for at sikre overensstemmelse med det europæiske nationalregnskabssystem (ENS). Som følge heraf ændrede udgangspunktet for budgetfremskrivningerne sig betydeligt i forhold til opdateringen i 2001. I det stabilitetsprogram, der blev opdateret i 2002, anslås et offentligt underskud på 1,1 % af BNP for 2002 i stedet for et overskud på 0,8 % af BNP som fremskrevet i opdateringen i 2001. Tilsvarende anslås gældskvoten til 105,3 % af BNP i 2002 i den nuværende opdatering mod 97,3 % af BNP i den foregående opdatering.

Rådet mener, at budgetudviklingen ifølge de reviderede data, og især den langsomme nedgang i gældskvoten, i en periode, hvor den græske økonomi er vokset kraftigt, giver anledning til alvorlig bekymring.

Rådet noterer, at den offentlige saldo ifølge opdateringen i 2002 vil blive vendt fra et underskud på 1,1 % af BNP i 2002 til et overskud på 0,6 % af BNP i 2006; samtidig forventes gældskvoten at falde fra 107 % af BNP i 2001 til 87,9 % af BNP i 2006; især forventes gældskvoten i perioden 2001-2004 at falde, fra et oprindeligt højere niveau, med 10,9 procentpoint af BNP i stedet for 9,6 procentpoint som fremskrevet i opdateringen i 2001.

Rådet bemærker, at forbedringen i den offentlige saldo i perioden fra 2002 til 2006 afhænger både af et fald i rentebetalingerne og af nedskæringer i de løbende primære udgifter. På baggrund af de seneste erfaringer mener Rådet dog, at det vil være vanskeligt at opnå hurtige, vedvarende nedskæringer i de løbende primære udgifter. Hidtil har programmet ikke indeholdt nogen klare bindende normer for de løbende primære udgifter. Rådet noterer sig, at den græske regering har taget initiativ til en kodeks om finanspolitisk stabilitet for hermed at imødekomme den anbefaling, der var indeholdt i Rådets udtalelse om stabilitetsprogrammet i 2000(2) og opdateringen i 2001(3). Rådet opfordrer indtrængende de græske myndigheder til samtidig med denne kodeks at indføre de ordninger, som er nødvendige for at sikre udgiftsstyring. Fastsættelse af bindende normer for visse kategorier af løbende offentlige udgifter såsom lønsummen i den offentlige sektor vil bidrage til en effektiv gennemførelse af kodeksen.

Rådet mener, at der er behov for en yderligere budgetjustering. Eftersom den budgetjustering, der er fremskrevet i opdateringen i 2002, er stærkt koncentreret i den sidste del af programperioden, bliver byrden meget tung i programmets sidste år. I 2006 kan der stadig være et mindre konjunkturkorrigeret offentligt underskud. Rådet mener dog, at den seneste udvikling i gældskvoten samt dennes niveau kræver en stærkere og mere holdbar budgetjustering på mellemlang sigt på mindst 0,5 % årligt i underliggende tal af BNP. Dette er også nødvendigt i betragtning af udsigterne til øgede budgetomkostninger på grund af befolkningens aldring. Rådet opfordrer kraftigt den græske regering til at udnytte den nuværende gunstige makroøkonomiske situation til at udfolde store bestræbelser på at gennemføre en varig budgetjustering, der kan medføre en forbedring i den underliggende budgetstilling, og et tilfredsstillende tempo i nedbringelsen af gælden.

Rådet bemærker, at styrkelse af strukturreformerne er et vigtigt mål for den økonomiske politik i det opdaterede program, og det mener, at der, selv om der i de senere år er gjort fremskridt på dette område, fortsat må gennemføres strukturreformer på markedet for varer og tjenesteydelser og på arbejdsmarkedet for at sikre effektive markeder og en konkurrencedygtig økonomi; Rådet opfordrer regeringen til at iværksætte de nødvendige reformer snarest og glæder sig over regeringens plan om at gennemføre reformer, budgettering og forvaltning af udgifter inden for den offentlige sektor.

Rådet ser med tilfredshed på oplysningerne i det opdaterede program om de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Rådet mener, at der på grundlag af de nuværende politikker er alvorlig risiko for uligevægte på budgettet i fremtiden på grund af befolkningens aldring. I denne forbindelse noterer Rådet sig oplysningerne i det opdaterede program om "anden fase" i reformen af socialsikringssystemet, der blev indført i 2002, som anbefalet i Rådets udtalelse om det opdaterede stabilitetsprogram i 2001(4). Hvis en nedgang i gælden skal bidrage væsentligt til at dække de budgetomkostninger, der vil opstå i forbindelse med befolkningens aldring, er det af afgørende betydning, at budgetsaldoen bringes i balance i 2006. Dette bør indgå i en ambitiøs trestrenget strategi for, hvordan de langsigtede budgetmæssige følger af aldring kan klares, og kan muligvis medføre, at der må køres med overskud. Sunde offentlige finanser på langt sigt vil gøre det muligt at opnå en betydelig nedbringelse af gældskvoten, inden de budgetmæssige virkninger af befolkningernes aldring slår igennem. Rådet mener, at der er behov for yderligere reformer af pensionssystemet for at undgå en uholdbar stigning i de offentlige udgifter. Desuden tilskynder Rådet de græske myndigheder til at fremme supplerende privatfinansierede pensionsordninger og til at træffe foranstaltninger til at øge erhvervsfrekvensen og styre udviklingen i de alderdomsrelaterede udgifter.

(1) EFT L 209 af 2.8.1997.

(2) EFT C 77 af 9.3.2001.

(3) EFT C 51 af 26.2.2002.

(4) EFT C 51 af 26.2.2002.