31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/1
II
(Retsakter hvisoffentliggørelse ikkeerobligatorisk )
RÅDET
RÅDETS BESLUTNING
af22.december 1986
omvedtagelse afårsberetningen omdenøkonomiske situationiFællesskabet ogfastlæggelse af
retningslinjerne fordenøkonomiske politiki1987
(86/667/EØF)
RÅDETFORDEEUROPÆISKE
FÆLLESSKABER HAR—
underhenvisning tiltraktatenomoprettelse afDeteuro­
pæiskeøkonomiske Fællesskab ,
underhenvisning tilRådetsbeslutning 74/120/EØFaf18.
februar1974omgennemførelse afhøjgradafoverensstem­
melseindenfordenøkonomiske politikiDeteuropæiske
Fællesskabs medlemsstater ('),ændretvedbeslutning 75/
787/EØF(2)og79/136/EØF(3),særligartikel4,
underhenvisning tilforslagfraKommissionen ,
underhenvisning tiludtalelsefraEuropa-Parlamentet (4),
og
underhenvisning tiludtalelsefraDetøkonomiske ogsociale
Udvalg(s)—VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING :
Artikel 1
Rådetvedtagerhermeddenårsberetning omdenøkonomi­
skesituation iFællesskabet ogomderetningslinjer forden
økonomiske politik,somFællesskabet skalfølge,derer
indeholdt idel1idenberetning ,derervedføjetdenne
beslutning ,ogfastlægger deretningslinjer fordenøkonomi­
skepolitik,sommedlemsstaterne børfølge,ogsomfremgår
afdel2inævnteberetning .
Artikel2
Dennebeslutning errettettilmedlemsstaterne .
Udfærdiget iBruxelles ,den22.december1986.
PåRådetsvegne
G.SHAW
Formand
(')EFTnr.L63af5.3.1974,s.16.
(2)EFTnr.L330af24.12.1975,S.52.
(3)EFTnr.L35af9.2.1979,s.8.
(<)EFTnr.C322af15.12.1986.
(5)EFTnr.C333af29.12.1986.


31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/3
ØKONOMISK ÅRSBERETNING
1986/87

Nr.L385/4 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
ØKONOMISK ÅRSBERETNING 1986/87
INDHOLDSFORTEGNELSE
DelI—Bekæmpelse afarbejdsløsheden ienmeredynamiskeuropæisk økonomi
Modeneffektiviværksættelse afFællesskabets samarbejdsstrategi
Side
1.Resuméogkonklusioner 6
2.Økonomisk udviklingogkonvergens 11
2.1.Verdensøkonomien 11
Indrammet artikel:Deøkonomiske konsekvenser afudviklingen iolieprisen 16
2.2.Deøkonomiske udsigter iFællesskabet 18
2.3.Nominelogrealkonvergens iFællesskabet 25
3.Samarbejdsstrategien tilsikringafvækstogbeskæftigelse 36
3.1.Målogmetoder 36
3.2.Prognoserne for1986og1987setirelationtilsamarbejdsstrategien ' 39
'3.3.'Demakroøkonomiske kravi1987ogderefter 41
Indrammet artikel:Samarbejdsstrategiens mellemfristede scenarier 48
4.Deforskellige politikkers bidragtilsamarbejdsstrategien 49
4.1.Retningslinjer forpengepolitikken samtkoordinationsspørgsmål 49
4.2.Budgetpolitikken 54
4.2.1.Budgetunderskuddene ,denoffentligegældsbyrde ,denøkonomiske vækstogbeskæftigelsen ...54
4.2.2.Offentlige udgifter,beskatning ,vækstogbeskæftigelse 55
4.3.Lønninger ogarbejdsmarked 60
4.3.1.Indkomster oglønomkostninger 60
4.3.2.Tilpasning afarbejdsmarkedet medhenblikpåenmerebeskæftigelsesfremmende vækst ./ 62
4.4.Markedernes tilpasningsevne 65
4.5.Finansiering afFællesskabets politik:
budgettetogdefinansieringstekniske foranstaltninger 68
4.6.Dialogenmellemarbejdsmarkedets parter 71
4.7.Internationalt samarbejde omdenøkonomiske politik 72

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/5
DelII—Denøkonomiske politikimedlemsstaterne
Side
Gennemførelsen afsamarbejdsstrategien formerevækstogbeskæftigelse imedlemsstaterne i1987...75
Belgien 76
Danmark 79
Forbundsrepublikken Tyskland 82
Grækenland 85
Spanien 88
Frankrig 91
Irland 94
Italien 97
Luxembourg 100
Nederlandene 102
Portugal 105
DetforenedeKongerige 107

Nr.L385/6 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
BILAG
DELI
FÆLLESSKABETS ØKONOMI
BEKÆMPELSE AFARBEJDSLØSHEDEN IENMEREDYNAMISK EUROPÆISK
ØKONOMI
MODENEFFEKTIV IVÆRKSÆTTELSE AFFÆLLESSKABETS SAMARBEJDSSTRATEGI
1.RESUMÉ OGKONKLUSIONER
1.1.Medvedtagelsen afdensenesteøkonomiske årsberet­
ning(1985/86)gavRådet,efteratEuropa-Parlamen­
tetogDetøkonomiske ogsocialeUdvalgsamt
arbejdsmarkedets parteriEFhavdeafgivetpositiv
udtalelseherom,sintilslutning tilKommissionens
forslagtilen»samarbejdsstrategi formerevækstog
beskæftigelse «iFællesskabet :
Måletfordennestrategierenklarogvarignedbrin­
gelseafarbejdsløsheden overenflerårigperiode .
Arbejdsløsheden iEuropaeretresultatafalvorlige
økonomiske ogsamfundsmæssige uligevægte ,ogden
kanderforikkebekæmpes medisoleredeforanstalt­
ninger,derkunangribersymptomerne .Fællesskabs­
strategien angriberbådeproblemets makro-og
mikroøkonomiske aspekterogdesocialeaspekter
meddetformålatbekæmpeondetveddetsrod.Pådet
makroøkonomiske planindebærer dennestrategi,at
denmoderatereallønudvikling fortsætter endnuiet
visttidsrum,sideomsidemedenefterspørgselsstig­
ning,somertilstrækkelig ogforeneligmedøkono­
miskstabilitet .Dennekombination vilstyrkerentabi­
liteten,investeringerne ogbeskæftigelsen .Pådet
mikroøkonomiske plandrejerdetsigomunderhen­
syntagentildesocialeaspekteratskabeøgetfleksibi­
litetpåmarkederne forvarer,tjenesteydelser ,kapital
ogarbejdskraft ogisærdeleshed fremmeoprettelseaf
nyevirksomheder ,erhvervsuddannelse oganvendelse
afnyteknologi .Dettevillettedennødvendige struk­
turomlægning ,skabenyøkonomisk dynamikoggøre
detmuligtfordeneuropæiske økonomiatforbedresin
konkurrenceevne vedatudnyttedefordele,detstore
europæiske markedgiver.
Denmeredynamiske ogbeskæftigelsesfremmende
vækst,somdennepolitikvilskabe,erforperioden
1986—90sattil3til3,5%forheleEF.Dettestemmer
overensmedengennemsnitlig årligstigningibeskæf­
tigelsenpåomkring 1til1,5%.Dermedvilden
gennemsnitlige arbejdsløshed iFællesskabet inden
1990kunnereduceresmedknap4procentpoints ('),
hvilketisigselvvilværeetstortfremskridt iforholdtil
udviklingen idesenesteår,dervarprægetafstigende
ellervedvarende højarbejdsløshed .Dermedvillederdogikkeendnuværeskabtfuld
beskæftigelse .Detvilværeabsolutnødvendigt atfølge
denneudviklingopmedforskellige foranstaltninger ,
navnligmeddetformålatbekæmpe ungdoms-og
langtidsarbejdsløsheden fordervedatforhindre ,at
størregrupperafbefolkningen udelukkesfraarbejds­
livetilængeretid,hvilketbådeipolitiskogi
samfundsmæssig henseende kunnefåskæbnesvangre
følger.Ogsådestrukturændringer ideforskellige
sektorerogregioner ,derledsagerdenfornødne
tilpasningafproduktionsstrukturerne ogdentekniske
udvikling ,gørdetnødvendigt attræffeledsagende
foranstaltninger forattilgodesedensocial?dimen­
sion.JohurtigereEF'søkonomigenvinder sindyna­
mik,joletterebliverdetatløsededermedforbundne
problemer .
Hvisfællesskabsstrategien skallykkes,erderbehov
forenundertiden betydeligøkonomisk-politisk og
holdningsmæssig ændring .Denneændringerunder­
vejs,ogdetdrejersignuomatfremskynde og
konsolidere denneudvikling .Detmåsikres,atalle
implicerede yderetrimeligtbidragtilgennemførelsen
afdennestrategi,ligesomdermåskabesaccept
omkringdenøkonomiske politik.Etvigtigtmiddeltil
atføredennestrategiudivirkeligheden erdialogen
mellemarbejdsmarkedets parterpåEF-planogspe­
cieltpånationaltplan.
1.2.Idenherforeliggende økonomiske årsberetning for
1986/87gennemgås denøkonomiske udviklingogde
økonomiske perspektiver samtdeaktuelleøkono­
miskeretningslinjer ilysetafEF-strategien .
1.3.Påinternationalt planhardetøkonomiske klima
gennemgået betydelige ændringer iformaffaldi
oliepriserne ,normalisering afdollarkursen ogreduk­
tionafrentesatserne .Deterførstegangsidenanden
verdenskrig ,atdeolieforbrugende industrilande har
oplevetensåkraftigforbedring afbytteforholdet påså
korttid.Faldetidollarkursen fandtstedindenfor
rammerne afforbedretsamordning ,bl.a.takketvære
G5-aftalen fraseptember 1983ogresultaterne af
topmødet iTokyoimaj1986.Rentefaldet erenmeget
velkommen ,mensletikketilstrækkelig hjælpforde (>)1990:EUR10ca.7%,EUR12ca.8%.

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/7
gældtyngede udviklingslande .Ogsådesenestefor­
handlinger omMexikosudlandsgæld oginternetil­
pasningspolitik kansessometeksempelpåenpositiv
udvikling .Denaftaleomatindledeennyrundeide
multilaterale handelsforhandlinger indenforrammer­
neafGATT,derblevindgået iPuntadelEstei
september 1986,bestyrker håbetom,atderkan
sættesenstopperfortendenserne tiløgetprotek­
tionisme .Selvmedengunstigudvikling idenverdensøkonomi­
skesituation kanverdenshandelen idenæsteårikke
ventesatgiveFællesskabet særligtstærkevækstimpul­
ser.Dettehængersammenmedselvekarakteren af
dennødvendige tilpasningsproces :nedbringelse af
USA'sstorehandelsunderskud samtkonsolidering af
OPEC-landenes ogudviklingslandenes position .For
EFerdetteenyderligeregrundtilatarbejdepåetmere
intensivtinternationalt samarbejde medhenblikpåat
fremmedennødvendige ,verdensomspændende til­
pasningsproces ogsamtidigkoncentrere sigomstyr­
kelsenafEF'segetvækstpotentiel .
1.4.IndenforFællesskabet vildetmoderateopsvingvare
vedi1986ogsandsynligvis ogsåi1987.Ifølge
prognoserne bliverderenlidthurtigerevækstiBNPi
fastepriser(1985:2,4%,1986:2,5%,1987:2,8%),
mendenvildogsletikkekommeoppådetniveau,der
villeværemuligtogogsånødvendigt foratsikreen
mærkbar ogvarigreduktion afarbejdsløsheden i
EF.Trodsdennepositiveudviklingpåinternationalt plan
erderendnubehovforenstorindsatsforatløsede
verdensøkonomiske problemer .Såledeserdetfortsat
påtrængende nødvendigt atfåindførtenbedreorga­
nisationafdetinternationale valutasystem .Genska­
belsenafenbedreligevægtpåinternationalt plan,
hvadangårbetalingsbalancens løbendeposter,forud­
sætterengradvisnedbringelse afUSA'sbudgetunder­
skudogekspansive budgetpolitiske foranstaltninger i
Japan,kombineret medenyderligere opskrivning af
yenen.Detstørstebidrag,EFogEFTA-landene kan
ydetildenneinternationale tilpasningsproces ,beståri
enstyrkelseafderesegenvækstpåetsundtgrundlag .
Entilstrækkelig stigning iverdenshandelen ersåledesi
detvæsentligste afhængigafenkraftigere væksti
JapanogiEuropa .Pålængeresigterøgetøkonomisk
vækstiverdenogsåenforudsætning foratløsede
gældtyngede udviklingslandes problemer .Ganskevistliggergrænsenfor,hvornårøkonomisk
vækstirealetermerbegynder atføretilhøjere
beskæftigelse ,nuklartlavere,enddetvartilfældet i
60'erneeller70'erne.For1986og1987ventes
beskæftigelsen atbliveøgetmed0,8%omåret.Men
daogsådenerhvervsaktive befolkning vilvokse
yderligere ,hvilketistadigmindregradhardemogra­
fiskeårsager,menderimoderudtrykforenændret
erhvervsfrekvens ,vildengennemsnitlige arbejdsløs­
hedsprocent iEFimidlertidkungålidttilbage(EUR9
1985:11,1%,1986:11%,1987:10,8%).Ogdenne
udviklingerheltutilfredsstillende .Påinternationalt planerderdogenrækkerisici,der
måtagesalvorligt ,idetdekanbevirkeenkraftig
forringelse afvækstudsigterne forverdenshandelen i
forholdtildeaktuelleprognoser .Disserisikomomen­
terkanbeskrives således :
OgsåvækstensfordelingpåregioneroglandeiEFvil
fortsatværeutilfredsstillende .Medens demindre
udviklederegioneroglande—måltefterBNPifaste
priserpr.indbygger —heltklartfikforbedretderes
relativesituationførdenførsteoliekrise ,erdenne
processidenbragttilstandsning ellerendogbegyndt
atløbeidenmodsatteretning.Hellerikkefor1986og
1987erder.tegntilenudvikling iretningaføget
konvergens .Etafdevæsentlige elementer istyrkelsen
afdenøkonomiske ogsocialesamhørighed iFælles­
skabeternetopatfremmedenneproces.—etnyt,mærkbart faldidollarkursen ellerukon­
trollerede valutabevægelser ;
—enutilstrækkelig elleruafbalanceret tilpasnings­
procesiJapanogiUSAvilkunneføretilen
økonomisk tilbagegang iUSA,enny,kraftig
inflationsstigning —tiltrodsforPuntadelEste-af­
talen—samtenkraftigstigning iprotektionis­
men;
—fortsattestørreændringer ioliepriserne ;
—forværring afudviklingslandenes situation ;i
betragtning afdenvedvarende forværring afbyt­
teforholdet forderåstoffer ,disselandeeksporte­
rer,ogimangelafpassendefinansiering udefra
ellerøgedeafsætningsmarkeder fordisselandes
eksportaflandbrugs -ellerindustriprodukter vil
udviklingslandene kunneblivetvungettilatredu­
cerederesvækstogimportyderligere .SomhelhedvilvæksteniFællesskabet istigende ,grad
værebaseretpådeninterneefterspørgsel .Detteblev
gradvistydeligere iførstehalvåraf1986,menvar
førstrettøvende ,hvilketførtetil,atsidsteforårs
vækstprognoser for1986måttenedjusteres ensmule.
Demestdynamiske elementer ideninterneefterspørg­
selblivernuinvesteringer iudstyr(1986:6,1%,
1987:6,9%)ogdeprivateforbrug (1986:3,7%,
1987:3,5%),ogsåindenforbyggerietbliverderet
investeringsopsving ,medensdetoffentlige forbrug

Nr.L385/8 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
lønomkostninger ihovedparten aflandeneskeunder
hensyntagen tildenlavereinflation .Forsidstnævnte
aspekterdetklart,atdialogenmellemarbejdsmarke­
detsparterervigtig.fortsatvilvoksemegetlangsomt .Tiltrodsforforvær­
ringenafvare-ogtjenestebalancen imængder ,meden
deraffølgendenegativindflydelse påvæksten,ventes
enmidlertidig ,nominelstigning ioverskuddet på
betalingsbalancens løbendeposteriFællesskabet
(1985:0,5%afBNP,1986:1,2%,1987:0,9%).
Denneudveksling afspejlerførstogfremmestden
betydeligeforbedringafbytteforholdet somfølgeafde
faldendeoliepriserogfaldetidollarkursen .Fællesska­
betsolieregning erblevethalveret,deprivatehushold­
ningerskøbekraft vili1986og1987stigekraftigtide
flestelande,reallønomkostningerne pr.arbejdstager
vilpraktisktagetikkestigei1986,menvilmåskeigen
stigehurtigere i1987,ogerhvervslivets rentabilitet er
blevetøget,selvomderiEF-gennemsnit endnuslet
ikkeertaleomsammeniveausomførførsteoliekrise .
InogleEF-landeblevforbedringen afbytteforholdet
tilenvisgradudnyttettilenrækkeskatteforanstalt­
ningermeddetformålataflastedeoffentligefinan­
ser.1.5.Denklareforbedring iudbudsvilkårene idesenereår
ogdenpositivevirkningafolieprisfaldet erimidlertid
stadigikke.noktilspontantatbibringeFællesskabet
entilstrækkeligt dynamiskvækst,dergivermulighed
foratskabearbejdspladser ogmindskeledigheden så
hurtigtsomønskeligt .Påmellemlang sigtforventes
dengennemsnitlige vækstiperioden1986—90trods
degenerelleforbedringer atvilleliggeunder3%,og
ledigheden iDeTolvvilformentlig stadigværeover
10%i1990.Enafgrundenehertiler,atderikke
internationalt idekommende årvilblivegenereret
kraftigevækstimpulser .Fællesskabets samarbejds­
strategiforvækstogbeskæftigelse ,derblevvedtaget
sidsteår,ogsomdergjordesredeforunderpunkt1.1,
ersåledesmegetlangtfraathavemistetsinaktualitet ;
denbørtværtimod nuiværksættes bevidstogbesluts­
omt.Deterpådenmåde,atdenigangværende
forbedring afudbudsvilkårene ogændringen afadfær­
denkanbringestilatfremskynde enforøgelseaf
beskæftigelsen .Deterpådenmåde,atdegunstigere
betingelser efterolieprisfaldet ogdenfaldendeinfla­
tionbedstkanudnyttes .Gribesdennechanceikkei
1987og1988,vildetikkeinden1990væremuligtat
gennemføre enbetydeligformindskelse afarbejdsløs­
hedeniFællesskabet .Denkraftigestigningierhvervsinvesteringerne i1986,
somforventesatvillefortsætte i1987,støtterikke
blotforbruget ,menmedførerogsåenforøgelseaf
produktionskapaciteten .Densamledeinvesterings­
kvoteiFællesskabet (iprocentafBNP)liggerdog
stadigomkring4%underniveauetindendenførste
olieprisforhøjelse ,ogproduktionskapacitetsforøgel ­
senogskabelsen afnyearbejdspladser børfortsat
accelereregradvis .Enstyrkelseafinvesteringerne vil
derforværepåkrævet idekommende år...
Eneffektivgennemførelse afEF-strategien forvækst
ogbeskæftigelse erogsåafvæsentligbetydning for
realiseringen afFællesskabets storeprojekterogopga­
verpåmellemlang sigt.Derbeståridenforbindelse en
særligformforvekselvirkning .Tilskyndelsen til
tekniskfremskridt ogfuldførelsen afdetinterne
markedvilværevæsentlige bidragtilFællesskabets
økonomiske potentiel ogkonkurrencedygtighed ;
samtidigbliverfuldførelsen afdenneopgavevæsent­
ligtlettere—ogsåudfraetsocialtsynspunkt —hvis
gennemførelsen afdennestrategirentfaktiskfører
tilenkraftigere ogmerebeskæftigelsesfremmende
vækst.Ensådanvækstvilleihøjgradfremmeen
hurtigereudviklingafdetilbagestående regionerog
befordreomstillingen afindustriegne itilbagegang ;
samtidigvillestyrkelsen afFællesskabets økonomiske
ogsocialesamhørighed ogentiltagendekonvergeren­
deudviklingbidragetilatøgeFællesskabets øko­
nomiskepotentielogdetssamlededynamik .Endelig
lettervækstunderstabileforholdudviklingen afdet
europæiske monetære systemogafdetvalutariske
samarbjede ;samtidigtilskynder skabelsenafenzone
medvalutariskstabilitettiløgetsamhandel ,ligesom
integrationen dermedstyrkesogvirkningen afforstyr­
rendefaktorerudefradæmpes .Inflationsakterne erfaldetpåny,ogtendensen heni­
modstørrekonvergens erforstærket .Dennegunstige
udviklingskyldesogsåistorudstrækning forbedring i
bytteforholdet .Prisfaldet forimporterede varer,
navnligolieprodukter ,bevirkerenopbremsning i
stigningen iforbrugerprisindekset ogvilfordefleste
landemedføre,atdenominelleomkostninger vilstige
langsommere .Dettemåimidlertid ogsåsessomet
resultatafdemerekonvergerende stabiliseringspoli­
tikker,derinogleårharværetførtindenforEMSog
Fællesskabet .Dengennemsnitlige inflation iFælles­
skabet(forbrugerprisindekset i1986:3,7%,i1987:
3,0%)erfaldettiletniveau,derikkeersetityveår.
Numådennestørrestabilitetogpriskonvergens sikres
ogkonsolideres .Detserudtil,atderergrundtilat
næreenvisoptimisme .Kapacitetsudnyttelsen erfor­
øget,mensamtidigbegynderdestigendeinvesteringer
atresultere ienkapacitetsforøgelse ,ogdetpunkt,
hvorderkanopståspændinger ,skydeslængereudi
fremtiden .Iøvrigtsynesudviklingen iimportpriserne
ikkeatudgøreenrisikofordeninternestabilitet i
1987,ogformentlig vilstigningen idenominelle

Nr.L385/9 31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
gere,kandenøgedebeskæftigelse ogreallønstigning­
enlettereafsigselvstøtteprivatforbruget ogsamtidig
medføreøgedeoffentligeindtægterogfærreudgif­
ter.1.6.11987ogiåreneeftermådenpåbegyndte indsatsfor
atforbedrevilkårenepåøkonomiens udbudsside og
markedernes tilpasningsevne fortsættes .Dogvildet
stadigværenødvendigt atopretholde deninterne
efterspørgsel ogsamtidigfastholdemålsætningen ved­
rørendeenkonsolidering påmellemlang sigtafde
offentligefinanser,nårdenpositiveindvirkning afde
forbedrede bytteforhold forsvinder .
Virksomhedernes investeringer kanogbørværedet
mestdynamiske element .Foratopnådenekspansion ,
somskaltilforatopnåFællesskabsstrategiens mål,vil
detværetilstrækkeligt atgøredennuværende tendens
endnumeredynamisk .Naturligvis basereshvereneste
investeringsbeslutning påenrealistiskøkonomisk
beregning ;derforerdetvigtigtatfortsætteindsatsen
medhenblikpåatopnåenforbedring afrentabilite­
ten,ennedbringelse afrealrentepåetsundtgrundlag
ogenforøgelseafudbuddetafrisikovillig kapital.
Beslutninger omatinvestereafhængerimidlertidogså
afvirksomhedernes tillidogviljetilattageenrisiko;
derforerdetogsåvigtigtatskabebedrevilkårherfor.
Virksomhedernes bidragskalsåledesfremforalt
beståihurtigstmuligtatudnyttedenøgederentabili­
tetgennemmereomfattende ogmerebeskæftigelses­
fremmende investeringer .1.7.Deoffentligefinansermåspilleenvæsentlig ,menogså
særdelesvanskeligrolleiforbindelse medgennemfø­
relsenafEF-strategien .Måletmedkonsolideringen af
statsbudgetterne påmellemlang sigtmåfastholdes .
Samtidiggælderdetombeslutsomt oghurtigstmuligt
atudnyttealleeksisterende ognyespillerum med
henblikpåatforbedreudbuds-ogefterspørgselsfor­
holdenegennemnedsættelse afskatterogudgiftertil
socialsikringoggennemenstyrkelseafdeoffentlige
investeringer .Dissespillerumopstårsom.følgeaf
øgedeindtægterogfærreudgifterpågrundafkrafti­
gerevækstogstigendebeskæftigelse .Dogudvikler
dissespillerum sigmegetforskelligt ideforskellige
medlemsstater .Situationen synesatværemestgunstig
iTysklandogLuxembourg .IFrankrigudnyttesde
eksisterende spillerum ,idetmanalleredeharannon­
ceretbetydeligeskattelettelser for1987ogyderligere
skattelettelser for1988,ligesombudgetunderskuddet
sideløbende hermedskulleblivenedbragtbeggeår.
Hvisdersketeenyderligere befæstelse afvæksten i
udlandetogsærligindenforFællesskabet ,villedet
samtidigbliveenklereatførebudgetpolitik iFrankrig .
IDetforenedeKongerige harregeringen isinerklæ­
ringieftéråret1986bebudetenstigningideoffentlige
udgifterforregnskabsåret 1987/88påomkring4,75
miapund.Dettebetyderiforholdtildetforventede
resultatforregnskabsåret 1986/87enrealstigning på
ca.2%.Tilgengældkræverdestadigaltforstore
underskud ogomfanget afdenoffentlige gældi
Belgien,Grækenland ,Irland,ItalienogPortugal,at
saneringen afdeoffentligefinanserfortsatprioriteres .
Udviklingen iDanmark idesenesteårharvist,aten
sådanindsatskanforenesmedengunstigudvikling
forvirksomhedernes investeringer ogforbeskæftigel­
sen.Endeligharensidstegruppelande(Danmark ,
Spanien,Nederlandene )mindrealvorligebudgetpro­
blemer,menandreaspekteridenforventede udvikling
påkortsigtbegrænser detmakroøkonomiske spille­
rum.Deoffentligeinvesteringer oginvesteringer iinfra­
strukturibredforstand,somiøvrigtikkealtid
finansieres medoffentligemidler,måligeledesbliveet
dynamisk element iefterspørgslen .Deoffentlige
investeringer eraftagetsomfølgeafkonsolideringen
afdeoffentligebudgetter ,idetderesandelifællesmar­
kedetsbruttonationalprodukt erfaldetca.1,5pro­
centpointsidenbegyndelsen af70'erne .Dererstadig
endel,derskalindhentesmedhensyntiløkonomisk
rentableprojekter .Detgælderderforogsåompå
EF-niveau attagedenødvendige initiativer ogat
mobilisere denødvendige privateogoffentligemidler.
Destørrespillerumpådeoffentligebudgetter som
følgeafomstrukturering ogøgedeindtægter eller
færreudgifterikraftaføgetvækstogbeskæftigelse
burdedelvisanvendes tildisseformål .
Derforvildetiårene1987og1988kunforenmindre
landegruppe væremuligtvedhjælpafbudgetpolitik­
kenatøveindflydelse påudbuds-ogefterspørgsels­
forholdene .Deterdogafbetydning ,atdennegruppe
udvides,efterhånden somdetøkonomiske opsving
manifesterer sig.Endvidere kanhusholdningernes forbrug,somrepræ­
sentererdetstørsteaggregat ideninterneefterspørg­
sel,støtteefterspørgslen idekommende år.Gennem
enmoderatreallønstigning ,øgetbeskæftigelse ogen
nedsættelse afskatterogudgiftertilsocialsikringi
kraftafudnyttelsen afdestørrebudgetmarginer kan
der,ligeledespåmellemlangt sigt,forprivatforbruget
blivetaleomenekspansion isammetaktsom
stigningen ibruttonationalproduktet .Deteriden
forbindelse væsentligt ,atnedsættelsen afskatterog
udgiftertilsocialsikringgennemføres påettidligt
tidspunktsamtidigmedatmålet,enkonsolidering af
deoffentligefinanserpåmellemlang sigt,fastholdes .I
énsenerefase,nårførstvirksomhedernes rentabilitet
errettetyderligereopogbeskæftigelsen stigerkrafti­Dennepositivekædereaktion gælderdetomatstyrke
vedhjælpafensamordnet indsats.Allemedlemsstater
råderimidlertidoverensupplerende handlingsmargen
til,gennemomstrukturering afdeoffentligeindtægter
ogudgifter (herunderenselektivafviklingafstatsstøt­
te),atskabegunstigere rammebetingelser foren
forøgelseafbeskæftigelsen .Dissemuligheder måikke

Nr.L385/10 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
undervurderes ogbørderforværegenstand for
udveksling aferfaringer .Omstruktureringsprincippet
børogsåfindeanvendelse påFællesskabets budget.socialsikringsbidragene kanbidragetilenudvidelseaf
beskæftigelsen .Denbørimidlertid baserespåen
udnyttelse afdedisponible finansielle rådsrum ,som
hverkenforringer socialsikringssystemets kvalitet
ellerfinansielle ligevægt .Entilpasning afvissestive
ellerforældede arbejdsmarkedsregler kunnebidrage
tiloprettelseafnyearbejdspladser .Mangeinitiativer ,
medhenblikpåatfremmeoprettelsen afnyearbejds­
pladserisærforselvstændige ogimindrevirksomhe­
der,erblevetgennemført ellerunderovervejelse .De
børopmuntres oggørestilgenstandforenudveksling
aferfaringer .
Datilpasningsforanstaltningerne påmarkederne ,og
særligarbejdsmarkedet ,oftevedrørervigtigesociale
aspekter ,børdegennemgås grundigtmedarbejds­
markedetsparter.Endelafforanstaltningerne henhø­
rerividtomfangunderarbejdsmarkedsparternes frie
lønforhandlingsret .Dettegælderf.eks.tilpasningen
ogreduktionen afarbejdstiden ,somogsåkangøre
vækstprocessen merebeskæftigelsesfremmende ,un­
derforudsætning af,atdisseforanstaltninger forbliver
lønomkostningsneutrale .1.8.Trodsdendybtgående ændringafdeninternationale
monetære situationerderikkegrundtilatændrede
fundamentale retningslinjer fordenmonetærepolitiki
Fællesskabet .Densmålbørværepåhensigtsmæssig
mådeatfinansiere deforhåndenværende dispositions­
muligheder foratskaberealvækst ,samtidigmedatde
opnåederesultater iforbindelse mednedbringelsen af
inflationsraten sikresog,omnødvendigt ,forbedres .
Hertilhargennemførelsen afdenmonetære politik
værethjulpetafdeneksterneudvikling .Faldeti
dollarkursen ogioliepriserne samtidenamerikanske
renteharskabtstørremuligheder foreneuropæisk
rentesænkning udenrisikoforetfornyetinflations­
pres.Etyderligere ogmærkbart faldidollarenville
kunnegøredetnødvendigt medenfleksibelreaktion ,
forsåvidtangårdeeuropæiske rentesatser ,forat
afværgeetnytogkraftigtfaldidollarenmedallede
hermedforbundenegativefølgerpåmellemlang sigt.1
denneforbindelse måmandogundgåatskabenye
inflationsrisici .Elimineringen afinflationsforvent­
ningerneogenforøgelseafdensamledeopsparing
burdeideflestelandeogsåføretiletfaldidenlange
realrentepåetsundtgrundlag .Ensådanudviklinger
heltioverensstemmelse medstrategien .EMSharvist
sigatværeenstabiliserende faktor.Denøgede
konvergens ogliberaliseringen afkapitalbevægelserne
harøgetnødvendigheden afensnævrerekoordinering
afmedlemsstaternes økonomiske politiksåvelpå
interntplanmellempenge-ogbudgetpolitik ogind­
komstudvikling sompåfællesskabsplan mellemmed­
lemsstaterne .Defremskridt ,dererblevetopnåetved
oprettelsen afetområdemedmonetærstabilitet ,
formindsker afhængigheden afeksternepåvirkninger ,
ligesomdeerforudsætningen forviderefremskridt
modintegrationen afdeeuropæiske økonomier .Genereltbørmanpådetteområdefølgefølgende
princip,derblevformuleret iårsberetningen forifjor:
»Denånd,hvoridennediskussion ommarkedernes
tilpasningsevne føres,erafgørende foratopnået
positivtresultat .Måletmedenstørrefleksibilitet er
ikkeatforringedehidtilopnåedesocialefremskridt ,
menatskabeflerearbejdspladser .Derforbørden
økonomiske effektivitet samtfastholdelsen ogudbyg­
ningenafdesocialefremskridt ividestmuligtomfang
gøresforenelige .«
1.10.HvisFællesskabets samarbejdsstrategi tilfremmeaf
vækstogbeskæftigelse skallykkes,erdetvigtigtat
følgeretningslinjerne iallemedlemsstater effektivt ,og
detgældersåveldenmakro-ogmikroøkonomiske
politiksomarbejdsmarkedsdialogen påEF-planogpå
nationaltplan.1.9.Debestræbelser tilforbedring afmarkedernes tilpas­
ningsevneogvirksomhedernes miljø,derudfoldesfor
atfremmeoprettelsen afsmåogmellemstore virksom­
hederogdenfagligeuddannelse ogforatstimulere
udviklingoganvendelse afnyteknologi ,måfortsat
prioriteres højt.Fuldførelsen afdetinternemarkeder
etvigtigtelementtilforbedring afkonkurrenceevnen
ogmarkedernes virkemåde .Arbejdsmarkedspolitik ­
kenerafganskesærligbetydning forenbeskæftigel­
sesskabende vækst.Arbejdsmarkedets parterburde
endnunogentidvisetilbageholdenhed medhensyntil
reallønstigninger ,indtildearbejdspladsskabende
investeringer blivertilstrækkeligt rentableogarbejds­
løshedsprocenten faldermærkbart ogfortsatfraårtil
år.Hvadangåropbremsningen afreallønstigningerne
erderidesenesteårideflestelandeopnåetbetydelig
succes,somhurtigtskullemedføre .enmegetkraftig
stigningibeskæftigelsen ,hvisenpassendestigning i
efterspørgslen kansikres.Ogsåenvisnedsættelse afKommissionen vilopstilleenforeløbigstatusover
iværksættelsen affællesskabsstrategien idenmedde­
lelse,denskalforelæggeRådet(økonomi -ogfinans­
ministrene )ijuli1987.Drøftelsen afdenneforeløbige
statuskunneforRådetaføkonomi -ogfinansministre
væreenanledning tilatopfyldedetmandat,somDet
europæiske RådiHaagpålagdedet,idetdetopfor­
dredeministrene til»atfølgedefremskridt ,.deropnås
medhensyntildenvedudgangen af1985fastlagte
fællesvækststrategi «.Pådenbaggrundogforbedreat
kunneudføredenneopgaveopfordrerKommissionen
medlemsstaterne tilibegyndelsen afmaj1987at
fremlægge enkortfattetrapport,hvoriderredegøres
fordeinitiativer ogøkonomisk-politiske foranstalt­
ninger,somdehartruffet.Disserapporter—eventu­

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/11
Rådetsdirektiv74/121/EØFaf18.februar1974om
stabilitet ,vækstogfuldbeskæftigelse iFællesska­
bet('),idetdertageshensyntildesærligeforhold,der
gørsiggældende ihvertenkeltland.
DesudenopfordrerKommissionen arbejdsmarkedets
partertileventueltpåegetinitiativatindlededialogen
pånationaltplanomtemaerne ifællesskabsstrate­
gien.eltsuppleretmedrapporter fraarbejdsmarkedets
parter—kunnebehandles iUdvalgetforøkonomisk
Politikogindenforrammerneafarbejdsmarkedsdia­
logenpåeuropæisk plan.
Pånationaltplanerderikkegjorttilstrækkelige
fremskridt iarbejdsmarkedsdialogen omtemaerne i
fællesskabsstrategien iretmangelande.Derfor
opfordrerKommissionen medlemsstaterne tilattage
denødvendige initiativer ihenholdtilartikel3i(')EFTnr.L63af5.3.1974,s.19.
2.ØKONOMISK UDVIKLING OGKONVERGENS
2.1.Verdensøkonomien Prishalveringen ,måltidollars,vilreducereolieregningen for
denvestligeverdenmedca.220miadollars.Daover
halvdelenafoliensælgespådeinternationale markeder ,vil
denettoimporterende landesbetalinger tildenettoeksporte­
rendelandefaldemedca.120miadollars .Formindskelsen af
Fællesskabets samledeolieregning (inklusiveegenproduk­
tionen)vil—beregnetpågrundlagafforbruget i1985—
udgøreca.85miaECU(2,5%afBNP),mensreduktionen af
nettoolieregningen (import)beløbersigtilca.60miaECU
(1,8%afBNP).
Inflationsafdæmpningen somfølgeafprisfaldetpåoliehar
bidragettilrentefaldet .IUSAfaldtdenkorterentemed1,5
procentpoint itolvmånedersperioden fremtiljuli1986,og
faldetidenlangerente,dervarendnumereudtalt,udgjorde
2,5procentpoints .Etlignenderentefaldharkunnetkonsta­
teresiFællesskabet (denkorterentefaldtligeledesmed1,5
procentpoint ogdenlangerentemed2procentpoints ).Den
betydeligelempelseafpengepolitikken ,isærdeleshed iUSA,
harividtomfangbidragettildennerenteudvikling (jf.
diagram 8og9).Detrevigtigsteændringer ,derersketideninternationale
økonomiske situation idesidsteattenmåneder ,harværet
halveringen afolieprisen måltidollars,korrektionen af
dollarensovervurdering samtrentefaldet .Dekombinerede
virkninger afdissetrefaktoreråbnermulighedfor,at
verdensøkonomien pånykankommeindienmerestabil
vækstbane påmellemlang sigt.Prognoserne påkortsigt
vedrørende væksten iverdensøkonomien erimidlertid ikke
retmegetmereoptimistiske endforetårsiden.Væksten i
OECD-området somhelhedforventesatblivepåomkring
2,5%i1986og1987,dvs.lidtlavereendi1985.
Oliepriserne erfaldetfra25til30dollarspr.tøndei1985til
10til15dollarspr.tøndeiindeværende år.Målti
europæiske valutaererdetrelativefaldendnumeremarkant .
Spotprisen idollarsfaldtnemligmedca.50%itolvmåne­
dersperioden fremtilseptember1986,mensprisfaldet iECU
varpåca.65%.Denneudviklingvilikkeblotfåvirkninger
foroliemarkedet ;denvilogsåfåbetydelige indirektevirk­
ninger,nemligenreduktionafolieregningen ,inflationsdæm­
pendeimpulserogpositivekonsekvenser fordeindustriali­
seredelandespotentielleproduktion ,ogdenvildermedåbne
mulighedforativærksætte enmerevækstbetonet økonomisk
politik.Halveringen afolieprisen eretfænomenuden
fortilfælde ,ogdetervanskeligt medsikkerhedatforudsige
virkningerne herafpåverdensøkonomien .
Priserpå10til15dollarspr.tøndekanforventesatmedføre
enmærkbarforøgelseafolieforbruget ogenstørreenergi­
intensitet ivæksten ,dervilblivesåmegetmeremarkant ,som
deinternepriserpådeforskellige energikilder formodentlig
viltilpassesiginedadgående retning.Pådetinterneplan
indebærer detterisikofor,atproblemerne iforbindelse med
miljøbeskyttelse accentueres .Pådeteksterneplanvilen
betydeligacceleration iforbrugetafolieprodukter —samti­
digmedatdeolieproducerende landeformindsker udbuddet
afolie—øgesandsynligheden forenhurtiggenopretning af
oliepriserne .Olieprisfaldet ogrentefaldet harforbedretdeenergiforbru­
gendeindustrigrenes rentabilitet ,ogdetersandsynligt ,at
virksomhederne vilgennemføre nyeinvesteringer eller
udskydenedlæggelsen afældreproduktionsanlæg .Derkan
pådennemådeforventesenvisforøgelseafproduktionska­
paciteten .
Detvidtspredte rentefalderenvelkommen ,menutilstræk­
kelighjælpfordestærktforgældede udviklingslande .Et
genereltrentefaldpå1procentpoint betyderfordisselande
ca.7miadollarspr.år(bestemtafomfanget afderes
kortsigtede gældoggældmedvariabelrente).Samtidighar
debitorudviklingslandene imidlertid væretramtafenny
forringelse afderesbytteforhold (-1,7%i1985)ogafet
faldidereseksportindtægter (-1,6%i1985og-0,9%
skønnetfor1986).Deharderforfåetetstørreunderskud på

Nr.L385/12 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
deløbendeposterogharikkeværetistandtilatøge
vækstraten (4,1%i1985og3,3%skønnetfor1986).
Navnligdeolieeksporterende lande(førstogfremmest
OPEC-landene ,menogsåMexico,KinaogMalaysia )befin­
dersigienperiodemedstramninger ,hvordeternødvendigt
atreducereimporten .Udsigterne erimidlertidbedreforvisse
nyindustrialiserede lande(f.eks.TaiwanogSydkorea),som
harfåetenstærktforbedretkonkurrenceevne somfølgeaf,at
deharladetderesvalutafølgedollarennedad.Altialtvilvæksten iverdenshandelen medindustriprodukter
blivemoderat .Deindustrialiserede landesbytteforhold blev
stærktforbedret i1986(med7,5%,menmedover30%,
hvismanserbortfrahandelenindenforOECD,hvilketer
denstørsteforbedring sidenkrigen).Denmængdemæssige
verdensimport (eksklusive Fællesskabet ),vejetmedFælles-,
skabetsmarkedsandele ,vilimidlertid kunvoksemeget
langsomt (omkring1,3%i1986,2,4%i1987).Detteviser,
ateninterntdrevetøkonomisk ekspansion iEuropasom
helhedermereogmerenødvendig .
Deaktuelleøkonomiske indikatorer for1987antyderhver­
kenenkraftigvækstellerenrecession iverdensøkonomien .
Deterimidlertid ikkesikkert,atdisseretmoderateudsigter
vilblivekonkretiseret ,ogKommissionens hypoteser om
verdenshandelen kanmåskevisesigatværeoptimistiske .
Følgendebemærkes :Selvomdollarfaldet harværetkraftigt (33%iforholdtil
ECUiattenmånedersperioden fremtilseptember 1986,
40%iforholdtilyen),erdetikkealenetilstrækkeligt til
hurtigtatskabeligevægtpåUSA'shandelsbalance .Iførste
halvåraf1986opvejedeolieprisfaldet virkningerne på
bytteforholdet afdollarensfald.IKommissionens prognoser
fordetkortesigtregnermanimidlertid ikkemednye
olieprisfald ,såledesatstigningen iimportpriserne forandre
produkter endolieprodukter antagelig vilmedføreenfor­
ringelseafbytteforholdet . i)Dollardeprecieringen harendnuikkeresulteret ienny
stigning iinflationen iUSA.Detersandsynligvis kunet
spørgsmål omtid,indendengiversigudslagihøjere
importpriser iUSAogetopadgående prespåde
råvarepriser ,dererudtryktidollars.Derformårisikoen
forennystigning iinflationen ikkeundervurderes :Hvis
enrestriktivbudgetpolitik ,somiværksættes medhen­
blikpåatreducerebudgetunderskuddet ,skullefalde
sammenmedenstramning afpengepolitikken medsigte
påatundgåetaltforkraftigtfaldidollarkursen elleren
hurtigopblussen afinflationen ,kunnedernemtindtræ­
deenrecession .Efterenvisperiodevildersomfølgeherafskeenjusteringaf
eksport-ogimportmængden iUSA.Menfor1986og1987
kanmanikkeforvente enformindskelse afhandelsunder­
skuddet,daimportudgifterne antagelig vilvoksehurtigere
endeksportindtægterne (virkningerne afJ-kurven).Iøvrigt
vilsaldoenpådeløbendepostergradvisbliveforværretsom
følgeafydelsernepåUSA'svoksendeudlandsgæld .Dette
betyder,atUSA'sløbendeunderskud fortsatvilliggeover
100miadollarsi1986og1987.Fællesskabets ogJapans
overskudvilvoksebetydeligt i1986takketværevirkningen
afolieprisen .Detjapanskeoverskud viludgøreover4%af
BNPi1986,hvilketerenprocentandel ,dererfiregange
størreendforFællesskabet .ii)Olieprisen kunneblivegenoprettet hurtigere ,endman
forventer idag,navnlighvisOPEC-landene eristandtil
ifællesskab atreducerederesproduktion .Determuligt,
atOPEC-landenes fastsættelse afkvoter imidtenaf
1986alleredeharudløstenudvikling idenneretning.
Ogdetmåihvertfaldkonstateres ,atolieprisen i
øjeblikket svingermegetibeggeretninger .
iii)Somfølgeafdeinternationale gældsproblemer ogde
lidetlyseudsigterforudviklingslandene erderfor
banksystemet somhelhedstadigrisikofor,atnogle
vigtigelandeikkevilkunnehonorerederesbetalings­
forpligtelser .Forsåvidtangårdeninternejustering iUSAerformåletmed
Gramm-Rudman-Hollings-loven omreduktion afbudget­
underskuddet ,derblevvedtaget islutningen af1985,at
fastsætteenstrambudgetdisciplin medhenblikpåatelimi­
nereheleforbundsbudgetunderskuddet indenforenfemårs­
periode .Udsigterne foratrealiseredettemålerdogusikre.
Derudøvesikkedestomindreetstærktpresforatindskræn­
keunderskuddet iforholdtilniveauetpå230miadollars
skønnetforfinansåret 1986,hvilketvilindebære enstram
budgetpolitik ienårrække .Budgetpolitikken iJapantager
fortsatsigtepåatopnåensaneringpåmellemlang sigtafde
offentligefinanser;iefteråretvedtogregeringen imidlertidet
programtilstøttefordenindenlandske efterspørgsel ,som
bl.a.omfattede udgifterpå3000miayentiloffentlige
arbejder ,dvs.omkring 1%afBNPinominelletermer.Til
trodsfordisseforanstaltninger serdetikkedestomindreud
til,atvirkningen afbytteforholdsforbedringen påøkonomi­
ensomhelhedogisærdeleshed påforbruget ikkevilslå
fuldstændig igennemogderforikkeheltvilgivedenimpuls,
manhavdepåregnet .Iløbetafdetsidsteårerdeninternationale økonomiske
situationændretradikaltsomfølgeaf.olieprisfaldet ,dollar­
deprecieringen ogrentefaldet .Fordeolieforbrugende indu­
strialiserede landeharomfanget oghurtigheden afden
samtidigstedfundne forbedringafbytteforholdet væretuden
fortilfælde sidenkrigen.Mankanforvente ,atdeninterne
efterspørgsel iindustrilandene ertilstrækkelig til,atman
undgårenafdæmpning aftendensen iefterspørgslen og
produktionen påverdensplan .Denøkonomiske justerings­
procesvilimidlertid tagetid,ogdererfortsatrisikofor,at

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/13
udviklingen henimodennyogbedreafbalanceret situation i
verdensøkonomien vilbliveujævn.Industrilandene bør
iværksætte særligeogsamordnede politikkerforfuldtudat
dragefordelafforbedringen afudbudsforholdene ogforatfremskynde korrektionen afdestørstebetalingsbalanceulige ­
vægte.Udviklingslandenes gældssituation erdesudenfortsat
alvorligogindebærer stadigrisicifordeninternationale
økonomi .
TABEL 1
Verdensproduktion ,handelogpriser
1984 1985 1986 1987
Reeltbruttonationalprodukt —
ændringiprocentiforholdtildetforegående år:
EUR12 2,2 2,4 2,5 2,8
AndreOECD-lande 5,5 -3,4 2,6 2,4
—USA 6,5 2,8 2,8 2,3
—Canada 5,0 4,5 3,3 2,8
—Japan 5,7 4,5 2,0 2,4
—restenafOECD 3,3 3,6 2,5 2,4
OECD ialt 4,4 3,0 2,6 2,5
Verdenssamledeimportmængde —
ændringiprocentiforholdtildetforegående år:
InklusiveEUR,vægtningpågrundlagafverdensimport 9,3 3,4 3,8 4,4
Eksklusive EUR,vægtningpågrundlagafverdensimport 10,4 2,2 2,3 3,1
Eksklusive EUR,vægtningpågrundlagafEUR's\I
markedsandele 7,5 1,9 1,3 2,4
Verdenseksportpriser idollars—
ændringiprocentiforholdtildetforegående år:
Råvarer,eksklusive brændstoffer -1,5-10,5 3,2-1,6
Råolie(fob) -4,5-3,0-47,3-12,9
Industriprodukter -2,8-1,2 17,3 4,0
Balancepådeløbendeposter—imiadollars:\|
EUR12 2,8 14,4 50,5 43,5
AndreOECD-lande -67,5-74,4-65,8-75,5
—USA -101,6-117,7-139,5-140,5
—Canada 1,9-1,7-5,4-6,5
—Japan 35,1 49,2 85,0 79,0
—restenafOECD -3,0-4,3-6,0-7,6
OECD ialt -64,7-60,0-15,3-32,0
OPEC-lande -6,0 1,4-32,2-24,8
Andreudviklingslande (') -20,0-22,2-22,3-21,2
Andrelande(2) 25,2 5,0 •-1,4-0,7
Fejlogudeladelser -65,5-75,8-71,1-78,6
(')»Andreudviklingslande «omfatterKina,Jugoslavien ogSydafrika .
(2)»Andrelande«omfatterikkehandelenindenforCOMECON .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene (påbasisafprognoser fraoktober).

Nr.L385/14 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
TABEL 2
Ligevægtmellemopsparingoginvestering iUSA,JapanogFællesskabet (procentafBNI/BNP)
Tilgang Anvendelse
n. n. • Overskud på DetPrivat_Private =Opsparings -=delobendee+offentliges
opsparing investeringer overskud poster underskud
USA 1985
1986
198717,2
16,4
15,916,6
16.5
16.60,6
-0,1
-0,7-2,9
-3,5
-3,3+
+
+3.5
3,4
2,6
Japan 1985
1986
198732,9
34,2
.33,528,0
28,9
29,54,9
5,3
4,03,7
4,3
3,5+
+
+1,2
1,0
0,5
EUR121985
1986
198721,7
22,4
22,616,1
16,5
17,05,6
5,9
5,00,5
1,2
0,9+
+
+5,1
4,7
4,1
NB:Dataene inationalregnskaberne forUSA,JapanogFællesskabet erikkeheltsammenlignelige .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene (påbasisafprognoser fraoktober1986).

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/15
DIAGRAM 1
Olieprisen
Gennemsnitlige importpriser forråolieiFællesskabet (EUR12)idollars,iECUogi.realetermer
(indeks1973=100)
(•)Korrigeret meddetimplicitteindeksforprivatforbruget .
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

Nr.L385/16 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
Deøkonomiske konsekvenser afudviklingen iolieprisen
Olieprisfaldet eretafhovedelementerne idenøkonomiske konjunktur i1986.Pågrundlagafen
sandsynlig ,menikkesikkerhypoteseomenolieprispå15dollarspr.tøndeigennemsnit i1986har
prisfaldet iforholdtil1985væretpå45%.Dollarensbetydelige depreciering overforECUhar
forstærketdenneudviklingendnumere,såledesatolieprisenpr.tøndeudtryktiECUerfaldetmedca.
55%i1986iforholdtil1985.Ikraftafomfangetafdettefaldogdenstorerolle,somdenne
energikilde spilleriøkonomien ,vildettehavestorevirkninger forudviklingsperspektiverne ide
europæiske økonomier .
Konsekvenserne vilbådevisesigpåkortogpåmellemlang oglangsigtogvilikkeblotpåvirke
efterspørgsel ogudbud,menogsådenøkonomiske politik.Derbørimidlertid fremsættes to
forbehold .
—Denherantagnehypoteseindebærer etdefinitivtfaldiolieprisen :konsekvenserne afprisfaldet
antagesaltsåatfåaldentid,derernødvendig foratslåigennemfuldtud(tilforskelfrascenarierne
ihovedteksten ,hvorolieprisenstigerigenpåmellemlang sigt).Deropereresderforikkemednogen
latenstid ideøkonomiske agentersadfærd,mensusikkerheden omprisfaldets varighed iden
virkeligeverdenrisikereratforsinkederesreaktion .
—Desudenerderogsåindtruffetandrevigtigebegivenheder (f.eks.deprecieringen afdollaren )i
1986,somøverindflydelse pådedirektekonsekvenser afolieprisfaldet .Depositivevirkninger ,
mankanventeiEuropa,vilmuligvisikkegivesigudslagienumiddelbar ogentydigforbedring af
deneuropæiske konjunktur .
TABEL 3
Skønovervirkningerne afetolieprisfald fra27til15dollarspr.tønde
BNI-niveau
(%)Forbrugerpris­
niveau (%)Beskæftigelses­
niveau(%)Løbende saldo
(%afBNI)
1986 1987 1986 1987 1986 1987 1986 1987
Kommissionens skøn(')
Tyskland 1,4 1,7-1,7-2,40,9 1,2 1,4 0,3
Frankrig 0,9 1,9-1,4-2,20,9 ,1,2 1,5 0,9
Italien 0,3 2,1-1,2—2,90,20,7 1,50,5
DetforenedeKongerige 0,3 0,9-0,3 0,2 0 0"1,4-0,7
EUR10 0,9 1,4-1,4-2,20,5 0,9 1»°0,5
HERMES-model (2)
Frankrig 1,1 1,9-3,5-4,40,3 0,5
Kilder:
(')Disseskønerudarbejdet afKommissionens tjenestegrene ogerikkedirektebaseretpåøkonometriske modeller .Skønnetfor
Fællesskabet (EUR10)erbaseretpåvurderinger fordeenkeltelande.
(2)HERMES-modellen (Harmonised EuropeanResearchforMacrosectorial andEnergySystems)erbaseretpådenhypotese ,at
30%afprofitforøgelsen investeres imodernisering afindustrien .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/17
Påkortsigtvildervisesigtodirektevirkninger :enindkomstoverførsel fradeolieproducerende lande
tildenettoimporterende landesamtengenerelreduktionafbrugernesproduktionsomkostninger .
Underhypotesen omenolieprispå15dollarspr.tøndeerdisseindkomstoverførsler betydelige :1,8
procentpoint afBNPforFællesskabet ,medmegetstoreforskellefordeenkeltelandeafhængigtaf
deresgradafafhængighed (fra4,1procentpoints forPortugaltil-0,8forDetforenedeKongerige ).
Tagetisoleret (1)vildettemedføreenhurtigvækstiBNPikonstantepriser,idetdennestørrelseefter
toårvilvære1,5%højere,endhvaddervilleværetilfældetudenolieprisfaldet .Dissepositive
virkninger vilimidlertid antageligblivemodvirket afetkraftigtfaldideolieproducerende landes
import,mendetmåantages,atdetsamlederesultatvilforblivepositivtfordeeuropæiske lande.I
øvrigtskulleolieprisfaldet givemulighedforatreduceredeoffentligeunderskud (besparelser af
energiudgifter fra0,1til0,5procentpoint afBNP,forøgelse irealetermerafskatte-og
afgiftsgrundlaget ).
Denforbedring afbytteforholdet ,somolieprisudviklingen indebærer ,medførerligeledesenmeget
betydeligformindskelse afinflationsrytmen ideeuropæiske lande(sandsynligvis bortsetfraDet
forenedeKongerige somfølgeafpundetsdepreciering ):denkunneandrage2%eftertoår.Resultatet
harværetetbetydeligtfaldidennominellelangerente(-2procentpoints mellemjuli1985ogjuli
1986forFællesskabet ).Paradoksalt nokharfaldetidenkorterenteværetmeremoderat,fordiderher
erenstærkforbindelse tiludviklingen ivalutakurserne .Dettefaldirentesatserne spillerenvigtigrolle
pågrundafdenforbedring afsolvabiliteten ,somdetpåkortsigtindebærerforgældsatteøkonomiske
agenterafhængigafomfangetafderesvariabeltforrentede gæld.Inflationsafdæmpningen skulle
endeliggøredetletterefordepengepolitiske myndigheder .
Pålangsigtvilvarigheden afovennævnte virkninger førstogfremmestafhængeaf,omderfortsat
opretholdes enlavoliepris,menogsåafdeforventninger ,somdeøkonomiske agenterharherom.
Menselvomolieprisenkunneopretholdes påomkring15dollarspr.tøndeienvistid,kunneden
derefterpånybegyndeatstigesomfølgeafenstigningideninternationale efterspørgsel efterolieogen
formindskelse afudbudet .Delangsigtede virkninger erderformegetusikre.Virkningerne på
udbudssiden ,somifølgesagensnaturførstvilslåheltigennempåmellemlang sigt,vilførstog
fremmestudgåfradenforøgelseafproduktionskapaciteten .Ikraftafenforbedretrentabilitet vilder
blivegennemført enrækkeinvesteringsplaner ,somudenolieprisfaldet ikkevillegivetilstrækkelige
afkastningsmuligheder .Dennevirkningkunneforstærkes ideførsteårved,atmanudskyder
nedlæggelsen afdeældsteanlæg,fordiolieprisfaldet bevirker ,atdefortsaterrentable .Selvomdisse
reneudbudssidevirkninger ervanskelige atvurdere,kunnedeantagesatøgeproduktionskapaciteten
med2til5%pålangsigtforFællesskabet somhelhed.
Olieprisfaldet harbetydeligekonsekvenser fordenøkonomiske politik.Detkanindenforenkortere
ellerlængeretidshorisont ,dererforskelligfralandtilland,løsnedeforskellige bindinger ,deri
øjeblikket erlagtpåpenge-ogbudgetpolitikken :mindreinflation ,formindskelse afdeoffentlige
underskud ogforbedring afdenløbendebetalingsbalance fordeflesteEF-lande .Deindirekte
konsekvenser ,derfølgerafenøgetmanøvremargen idenøkonomiske politik,vilderforblivestørre.
Dettevillettemulighederne forativærksætte samarbejdsstrategien forvækstogbeskæftigelse .
(')Derertaleomenvirkningunderenalt-andet-lige-forudsætning —navnligenuændretøkonomisk politik—og
denvildermedkommeovenivirkningerne afandrechok(Gramm-Rudman-Hollings-loven ,svækkelse af
dollaren ...).

Nr.L385/18 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
2.2.Deøkonomiske udsigteriFællesskabet Sideløbende meddetprivateforbrugfortsætter investerin­
gernemedatunderstøtte detøkonomiske opsving,selvom
vækstraterne ermindreenddem,dererobserveret under
tidligereopsving .Detteskyldeshovedsagelig enmindre
dynamiskudvikling ibygge-oganlægsinvesteringerne .
Devilimidlertid voksemedca.2,3%i1986eftertilbage­
gangen i1985(-2,6%irealetermer).Maskininvestering ­
erneudvisertilgengældfortsatenstigendetendens (realstig­
ningpåca.6%).Denneudviklingbekræftes afdeseneste
investeringsundersøgelser iindustrien iFællesskabet .Ifølge
disseoplysninger erindustrivirksomhedernes investerings­
planer,somalleredevistetegnpåstigningiefteråretsidsteår,
blevetopjusteretfor1986ipraktisktagetallemedlemsstater
(fra7%til10%irealetermer).Industrien fortsætter altsåi
1986medatvisestærkereinvesteringsvækst endøkonomien
somhelhed.Denrelativthurtigeinvesteringsstigning i1985
og1986harhidtilkunresulteret ienstabilisering iantalletaf
arbejdspladser iindustrien iFællesskabet .Deteraltsåklart,
atenfortsatstærkvækstiinvesteringerne idekommende år
erpåkrævetforatopvejedetabafarbejdspladser ,somvaret
resultatafdealtforsvageinvesteringer iandenhalvdelaf
halvfjerdserne ,ogbegyndelsen affirserne (jf.diagram10).Deradikaleændringer idetøkonomiske miljø,derer
omhandlet ovenfor—halveringafolieregningen ,korrektion
afdollarensvalutakurs ,rentefaldogfaldiinflationen —har
forbedretvækstudsigterne påmellemlang sigtiEuropa.Men
ibegyndelsen af1986vistedetøkonomiske opsving,deri
øvrigterretbeskedent ,tegnpåenvisafdæmpning .De
olieproducerende landeindskrænkede deresefterspørgsel
efterindustrivarer hurtigere ,enddeolieforbrugende lande
harøgetderesinterneefterspørgsel .NavnligOPEC-og
COMECON-landene ,deri1985tegnedesigforoveren
tredjedelafFællesskabets samledeeksporttiltredjelande ,vil
formentlig reducerederesimportkraftigti1986(henholdsvis
ca.25%og11%imængder).Hovedparten afdeikke-olie­
producerende udviklingslande hardesudenikkekunnetøge
deresimporti1986somfølgeafvanskeligheder iforbindelse
medderesudlandsgæld ,laveråvarepriser ogheraffølgende
mangelpåudenlandsk valuta.DeOECD-lande ,derikkeer
medlemmer afFællesskabet ,harøgetderesimport,menalti
altvilFællesskabets eksportmarkeder ikkevoksemegeti
1986.Pågrundafforringelsen afpriskonkurrenceevnen vil
Fællesskabets eksportdesudenendogfaldelidtikonstante
priser.Deteraltsåudelukkende pågrundafdynamikken i
importen indenforFællesskabet ,atmedlemsstaternes
eksporti1986vilvoksemedca.2,2%imængder ,hvilketer
mindreendhalvdelen aftalletfor1985(5,7%). Ligesom idesidsteårervæksten idetoffentligeforbrug
megetmindreenddengennemsnitlige vækstrate ideninterne
efterspørgsel (1,7%).Somhelhedvildeninterneefterspørg­
seliFællesskabet udviseenmarkantstigning i1986(+3,8%
irealetermermod2,2%i1985).
Medlemsstaternes importfratredjelande vilderimodstige
langtkraftigere .Udenrigshandelen vilgiveetklartnegativt
bidragtilrealvæksten iFællesskabet .Udendettenegative
elementvillevæksten iFællesskabet haveværetmereend
1procentpoint højere.DennenegativeimpulsfraFælles­
skabetsmængdemæssige nettoeksport bidragerimidlertid i
væsentliggradtilatabsorbereuligevægtene iverdenshande­
len.Trodsdestoreændringer ieksport-ogimportmængder­
ne,mentakketværedentydeligeforbedring afbytteforhol­
det,vilbetalingsbalancens løbendeposterforFællesskabet
somhelhedi1986udviseetoverskud,dererklarthøjereendi
1985(ca.1,2%afdetnominelle BNPmed0,5%i
1985).Imodsætning til,hvaddergælderfordenmængdemæssige
vækstibruttonationalproduktet ,harvirkningen afbyttefor­
holdetpåforbrugerpriserne næstenværetumiddelbare til
trodsfor,atomkostningsfaldet ikkefuldtuderslåetigennem
isalgspriserne .Igennemsnit hardeneuropæiske forbruger
imidlertid ihøjeregradhaftfordelafbytteforholdsforbed ­
ringenenddenjapanskeforbruger ,idetenstørredelaf
bytteforholdsgevinsten iJapanertilfaldetvirksomhedssek­
toren .
Somdetfremgårafforbrugerundersøgelserne iFællesskabet ,
harprisstabiliseringen medførtenbetydeligforøgelseaf
købekraften .Dengennemsnitlige stigning iforbrugerpriser­
neiFællesskabet i1986(ca.3,7%)vilblivedenlavesteide
sidstetyveår.Iførstehalvåraf1986blevdensvageudvikling ieksporten
kundelvisopvejetafdynamikken ideninterneefterspørgsel .
Dakøbernenæredeforventninger omnyeprisfald,udskød
dederesindkøb ideførstemånederafåret.Dettefænomen
berørteligeledesvirksomhederne ,somnedbragtedereslagre
afhalvfabrikata .Deforbrugere ,somhavdeenuventet
realindkomststigning ,øgedesamtidigopsparingen .Menfra
andetkvartalvistedersigtegnpåetopsving idenendelige
efterspørgsel .Dettebekræftes ligeledesafforbedringen i
forbrugertilliden —enledendeindikator ,somudarbejdes på
basisafregelmæssige undersøgelser iFællesskabet .Det
privateforbrug iFællesskabet forventes i1986atvoksemed
ca.3,7%imængder ,såledesatdetbliverdenvigtigste
aktivitetsstimulerende faktor.Tyskland vilfådenhøjeste
vækstidetprivateforbrug (lidtunder5%).Trodsdenbetydelige reallønsstigning (2,3%påbasisaf
forbrugsdeflaktoren )vilderealelønomkostninger pr.
beskæftiget iFællesskabet forblivestabilei1986(pågrund­
lagafBNP-deflatoren ).Dennegunstigesituation ,derikkevil
gentagesigidekommende år,skyldesdenklareforbedring af
bytteforholdet ,derharreduceretvirksomhedernes omkost­
ninger,samtidigmedatdenharøgetforbrugernes købe­
kraft:

Nr.L385/1931.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Forsåvidtangår1987,harderhidtilikkeværettegnpaen
eventueloverophedning .Kommissionen forudsernemligfor
samtligeEF-landeennyafdæmpning afforbrugerprisstig­
ningeni1987(3,0%mod3,7%i1986),hvilkethovedsa­
geligkantilskrivesderesultater ,dereropnåetiinflations­
bekæmpelsen idemedlemslande ,hvorprisstigningen hidtil
havdeværetstørst(Grækenland ,Spanien,Portugalog
Italien).Idéandremedlemslande erinflationstakten sand­
synligvisvedatstabiliseresigpådetrelativtlaveniveaufor
1986,ellerogsåvilderkunblivetaleomenmindre
stigning .
Deninterneefterspørgsel (+3,5%)vilogsåbliveden
vigtigstevækstfaktor i1987;denvilstigelidtmindreendi
1986.Demestdynamiske faktorerviligenblivedetprivate
forbrug {3,5%irealetermer)ogdefasteinvesteringer (5,1%
irealetermer);maskininvesteringerne (6,9%irealetermer)
vilblivelangtmeredynamiske endbygge-og
anlægsinvesteringerne (3,2%irealetermer).Stigningen idet
offentligeforbrugvilfortsatbliverelativmoderat (1,3%).
Eksporten vildesudennæppehavevækststimulerende virk­
ningerpådeneuropæiske økonomi i1987.Fællesskabets
eksportmarkeder vil,efterennæstenstagnerende udvikling i
1986,udentvivludviseenmindrestigningidetkommende år
(ca.på2,4%irealetermer)somfølgeafopsvinget i
verdenshandelen .Medlemsstaternes eksport (indenforog
udenforFællesskabet )vilantageligvoksemed3,5til4%i
1987.DaFællesskabets importfortsatvilvoksestøt(ca.
6,5%),viludenrigshandelen stadighaveennegativvirkning
pådenrealevækstiFællesskabet (sandsynligvis -0,8%
mod-1,2%i1986).Fællesskabet vilsåledesfortsatbidrage
tilatabsorbereuligevægtene iverdenshandelen .Tiltrodsfor
denmængdemæssige negativeudvikling iFællesskabets
udenrigshandel vildenløbendebalancestadigviseklart
overskud (1987:0,9%afBNP,dvs.42miadollars,mod
1,2%afBNP,dvs.52miadollarsi1986).
Somhelhed—ogpåbaggrundafdenøkonomiske politik,
derføresiøjeblikket —vilvæksteniFællesskabets økonomi i
1987formentlig blivelidtunder3%.Vækstraten villigge
mellem3,6%iItalienog-0,2%iGrækenland .Trods
beskæftigelsesfremgangen (0,8%pr.åri1986og1987)vil
arbejdsløsheden fortsatværemegethøj;i1987vilarbejds­
løsheden idetolvEF-landesomhelhedkunfaldeganskelidt,
fra-11,9%til11,7%.
Detøkonomiske opsvingfortsætter iFællesskabet .Detskal
hovedsagelig sessomkonsekvensen afindkomstoverførslen i
forbindelse medfaldetiimportpriserne .Deninterneefter­
spørgsel,særligdetprivateforbrugoginvesteringerne ,udgør
denvigtigstevækstfaktor ,medensFællesskabets eksterne
eksportmarkeder somhelhedudviserenvisafmatning .
Afdæmpningen afprisstigningerne ogrentefaldetforbedrer
vækstudsigterne påmellemlang sigt.Manbegynderatkunne
registrerenogleresultater iarbejdsløshedsbekæmpelsen i
Fællesskabet ,mendeerendnuutilstrækkelige iforholdtil,
hvadderernødvendigt ellermuligtatopnå.Selvomopsvingetikkeharværetaltfordynamiskhidtil,har
detdoghaftenvisvirkningpåarbejdsmarkedet .I1986
forventesantalletafbeskæftigede iFællesskabet atvokse
med0,8%,hvilketliggerklartovergennemsnittet for
tresserneoghalvfjerdserne (jf.tabel4).Ietmakroøkonomisk
perspektiv serdentærskel,udoverhvilkenstigningen i
produktionen begynderathaveindvirkning påbeskæftigel­
sen,udtilatværefaldetyderligere .Stigningen ibeskæftigel­
senskyldesimidlertidogsådesærforanstaltninger ,derer
truffetindenforrammerne afbeskæftigelsespolitikken ,samt
udviklingen afdeltidsarbejde .Beskæftigelsesstigningen har
liggetovergennemsnittet iDanmark (1,9%),Spanien
(1,8%)ogTysklandsamtNederlandene (1,1%idisseto
lande).Trodsenklarforøgelseafantalletafarbejdspladser
vilarbejdsløsheden iFællesskabet kunfaldeganskelidti
1986(fra12,0%i1985til11,9%,EUR12)somfølgeafden
fortsattevækstidenerhvervsaktive befolkning iFællesskabet
(ca.0,8%i1986).Dennevækstharidensenesteperiodei
højeregradværetetresultatafenstigningierhvervsfrekven­
sen(bl.a.forkvindernes vedkommende )endafdemografiske
faktorer .
Trodsdengradviseforbedring afarbejdsmarkedet erder
stadigenrækkesærligeproblemer påvisseområderpå
arbejdsmarkedet .Detskalnavnligbemærkes ,atlangtidsar­
bejdsløsheden erblevetforværret iFællesskabet ;iøjeblikket
harca.40%afdearbejdsløse væretudenarbejdeimereend
etårmod36%i1983.Selvomdetervanskeligt atforetage
direktesammenligninger mellemmedlemsstaterne ,serdetud
til,atdererbetydeligeforskellepådettepunkt:medensf.eks.
andelenaflangtidsarbejdsløse iDanmarkkunliggerpå
omkring6%,udgørdenover50%iBelgien,Nederlandene
ogSpanienogliggerpåmellem30og40%iTyskland ,
Frankrig ,Irland,ItalienogDetforenedeKongerige .Antallet
afungearbejdsløse erfaldetensmule(fra4,6mioi1985til
4,5mioi1986,dvs.ca.35%afsamtligearbejdsløse i
EUR9).Detteskyldesdemografiske faktorerogsærlige
programmer imedlemsstaterne medhenblikpåatudbygge
undervisningen oggrunduddannelsen .Arbejdsløshedspro­
centenforungemellem15og25årerimidlertidfortsat
uacceptabel påfællesskabsplan (ca.20%).
Økonomiske udsigterfor1987.Dengradvisegenopretning
afdenøkonomiske aktivitet iFællesskabet vili1987gåindi
sitfemteår.Ifølgedennormalecykliskeprofilforde
foregående opsvingskulledensidstefaseaf.opsvingetvære
nåetogkonjunkturtoppunktet ikkeværelangtvæk.Denne
konklusion serimidlertid ikkeudtilatværegyldigiden
nuværende situation ,idetkonjunkturopsvinget dennegang
heltklarterforskelligt fradeforegående .Tilforskelfra
1972/73og1979/80erdenvoksendekapacitetsudnyttelse
hidtilendnuikkeblevet.ledsaget afenacceleration iprisstig­
ningerne ,mentværtimod afennedgang iinflationstakten .
Lønomkostningerne pr.produceret enhederhellerikke
begyndtatvokseienhurtigererytme,såledessomdet
genereltvartilfældetidesidstefaseriopsvinget ,fordider
ikkeharværetdenknaphedpåarbejdskraft ,somvar
karakteristisk fordeforegående situationer .

Nr.L385/20 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
TABEL4
EUR12:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1987
(årligændringiprocent)
1961-73 1974-80 1981 1982 1983 1984 1985 1986(')1987(2)
riløbendepriser
Bruttonational -Jjfastepriser
produkt ]'^deflator10,2
4,8
5,114,6
2,2
12,110,8
-0,1
10,911,2
0,5
10,69,6
1,2
8,38,8
2,0
6,68,5
2,4
6,08,8
2,5
6,26.4
2,8
3.5 .
Privatforbrug,deflator 4,612,1 12,1 10,4 8,4 7,0 5,8 3,7 3,0
rprivate (13)
Fastebrutto- 1offentlige(13)
investeringer ]
ialt5,6
3,2
5,61,2
-0,6
0,5-1,7
-6,8
-4,1-2,2
5,3
-1,5-1,7
0,7
-0,43,5
-1,0
1,31,7
0,5
2,45,2
-1,2
4,25.0
2,0
5.1
heraf: byggeri\\ -2,6 2,3 3,2
maskiner m.v.ll8,0 6,1 6,9
Indenlandsk efterspørgsel (ikonstante
priser):II
National indikator
Forskel iforholdtildeandre
OECD-lande5,0
-0,62,1
-0,2-1,8
-4,10,8
1,00,8
-1,91,4
-4,22,2
-1,13,8
0,43,5
0,9
rnominel
Lønsumpr. 1rea]A(3)
lønmodtager ]lB(3)10,0
4,7
5,214,9
2,5
2,512,8
1,7
0,610,9
0,3
0,49,9
1,5
1,47,6
0,9
0,66,8
0,8
1,06,0
-0,1
2,34,8
1,3
1,8
Produktivitet (4)4,5 2,2 1,1 1,5 2,1 2,1 2,0 1,8 2,0
Reallønomkonstninger pr.produceret
enhed(5) 100 104,5 104,3 103,0 102,4 101,1 99,9 98,1 97,4
Rentabilitet (5)(6) 100 67,4 60,0 60,4 62,3 64,7 68,2 75,5 79,0
Konkurrenceevne (s)(7) 100 108,8 105,5 98,9 93,2 86,7 85,6 95,1 95,9
Beskæftigelse 0,3 0,0-1,2 .-0,9-0,8-0,2 0,4 0,8.0,8
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (8)(9) 2,2 4,7 7,8 9,310,3 '10,8 11,1 11,0 10,8
Saldopåbetalingsbalancens løbendeposter
iprocentafBNP\ -0,7-0,80,0 0,1 0,5 1,2 0,9
Langrente(10) 7,110,5 15,1 14,3.12,7 12,0 10,8 9,0
Pengemængde (u) 13,5 10,6 11,6 10,6 8,7 9,4,8,4 6,5
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning iprocentafBNP(12) -0,6-3,8-5,4-5,6-5,5-5,4-5,1-4,7-4,1
OffentliggældiprocentafBNPI 45,0 49,8 53,5 56,0 58,9 60,3 61,8
Renterafoffentliggældi%afBNP 2,9 4,1 4,6 4,9 4,9 5,1 5,1 5,0
(')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,oktober1986.
(3)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
(4)Renbruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(5)Indeks:01961—73 =100.
(6)EUR4:Tyskland ,Frankrig,Italien,DetforenedeKongerige ;heleøkonomien minuslandbrugssektoren .•
(7)Realeffektivvalutakurs (overforniandreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceret enhediøkonomien somhelhed.
(s)Eurostat-definition .
(')UdenGrækenland ,SpanienogPortugal .
(10)UdenSpanienogPortugal .
(")Ult.året—Pengemængde ibredforstand,M2ellerM3,afhænging afland.
C2)UdenGrækenland ,Spanien,IrlandogPortugal .
C3)SkønforEUR10.

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/21
TABEL 5
Vareimport fravigtigelandeoglandegrupper
(mængdemæssig ændring)
1982 1983 1984 1985 1986(')1987(')
EUR12 2,7 2,0 7,1 5,5 6,36,4
USA -2,312,7 23,6 4,7 10,96,3
Japan 0,5-2,811,0-1,9 8,56,4
OPEC 5,1-10,1-7,4-11,3-25,0-12,5
Andreudviklingslande -8,2-1,2 5,5 3,3 1,83,0
Verden -0,8 1,7 8,9 3,4 3,8 4,4
(')Prognoser fraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .
TABEL 6
Ændring iefterspørgselskomponenterne ,EUR12
(mængdemæssig ændring)
1983 1984 1985 1986(')1987(')
Detoffentligeforbrug 1,0 0,9 2,2 3,7.3,5
Detprivateforbrug 1,7 1,0 1,7 1,71,3
Fasteinvesteringer -0,3 1,3 2,4 4,25,1
Bidragtilændringen fraBNPi:III
Internendeligefterspørgsel (2)(3) -0,9 1,0 2,1 3,43,4
Lagerændringer (2) 0,5-0,2 0,0 0,40,2
Eksternbalance (2) -0,3 0,10,2-1,2-0,8
BNP 1,2 2,0 2,4 2,5 2,8
Vare-ogtjenesteeksport 3,1 7,6 5,7 2,23,7
Vare-ogtjenesteimport 1,5 5,6 5,3 6,36,2
(')Prognoser fraKommissionens tjenestegrene ;oktober1986.
(2)Ændring iprocent iBNPidenforegående periode .
(3)Eksklusive lagerændringer .
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

Nr.L385/22 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
TABEL7
Prognoser forvæksten ibruttonationalprodukt i1986og1987
(årligændringiprocent)
1986(') 1987(')
BNP .
iværdiBNP
imængdeBNP-
priserBNP
iværdiBNP
imængdeBNP-
priser
Belgien 6,7 2,0 4,6 3,1 1,3 1,8
Danmark 7,8 2,9 4,8 5,5 1,8 3,7
Tyskland 7,1 3,1 3,9 4,6 3,2 1,4
Grækenland 23,2 0,5 22,6 12,1-0,2 12,3
Spanien 15,1 2,9 11,8 9,3 3,0 6,1
Frankrig 6,9 2,2 4,6 5,3•2,5 2,7
Irland 7,6 1,8 5,6 6,8 3,1 3,6
Italien 12,7 2,8 9,7 9,1 3,6 '5,3
Luxembourg 8,0 2,4 5,4 5,3 2,6 2,6
Nederlandene '2,0 1,6 0,4 0,1 1,8-1,7
Portugal 23,8 3,8 19,2 14,4 ■3,5 10,5
DetforenedeKongerige 6,3 2,3 3,9 7,0 2,7 4,2
EUR12 8,8 2,5 6,2 6,4 2,8 3,5
(')Prognoser fraKommissionens tjenestegrene ;oktober1986.
TABEL 8
Indikatorforudviklingen påarbejdsmarkedet
Arbejdsdage iprocentafdencivileerhvervsaktive
befolkningÅrligændring idensamledebeskæftigelse
1960 1970 1983 1985 1986 19871961—19701971—19801981—1985 1986 1987
Belgien 3,12,114,313,712,913,4 0,6 0,3-0,8 0,3-0,6
Danmark 1,61,110,18,87,67,7 1,1 0,7 0,9 1,90,3
Tyskland 1,00,68,48,48,17,7 0,2-0,1-0,6 1,11,0
Grækenland: 7,87,87,68,3-0,7 0,6 1,0 0,50,0
Spanienl 17,822,121,721,5 0,7-2,1-2,2 1,81,2
Frankrig 0,71,38,810,310,510,7 0,6 0,4-0,5 0,10,3
Irland 4,75,314,918,018,418,0-0,0 0,9-0,9-1,10,7
Italien 7,24,410,912,913,412,8-0,5 0,5 0,5 0,51,3
Luxembourg 0,10,01,61,61,31,2 0,6 1,3 0,1 0,80,7
Nederlandene 0,71,314,313,112,011,1 1,2 0,2-0,9 1,10,9
Portugal\ 10,28,78,68,5-0,5-0,3-0,7 0,30,3
DetforenedeKongerige 1,62,511,612,012,012,0 0,2 0,2-0,8 0,80,8•
EUR12I 11,012,011,911,7 0,2 0,2-0,6 0,80,8
EUR9(')' 2,52,010,311,111,010,8\
USA
Japan5,5
1,74,9
1,19.6
2.77,2
2,66,9
2,86,9
2,91,9
1,42,0 ■
0,81,6
1,02,21,7
(')UdenGrækenland ,SpanienogPortugal .
NB:Arbejdsløshedsprocenterne erberegnetpågrundlagafoplysninger omantalletafregistrerede arbejdsløse efterdenfællesEurostat-definition .
Undtagelser :forGrækenland ,SpanienogPortugaleroplysningerne hentetfranationaleundersøgelser .
Kilde:EurostatogKommissionens tienestegrene ;oktober1986.

Nr.L385/23 31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
DIAGRAM 2til5
Komparativ udvikling iFællesskabets ,USA'sogJapansøkonomier 1982til1986
2.Bruttonationalprodukt ,'sæsonkorrigeret 3.Industriproduktion
Glidendegennemsnit overtremåneder,sæsonkorrigeret
4.Arbejdsløshedsprocent ,sæsonkorrigeret 5.Handelsbalance fob/cifmiaECU
Glidendegennemsnit overtremåneder,sæsonkorrigeret

Nr.L385/24 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
DIAGRAM 6til9
Komparativ udvikling iFællesskabets ,USA'sogJapansøkonomier ,1983til1986
6.Forbrugerpriser
Ændringoverseksmåneder,påårsbasis,sæsonkorrigeret7.Valutakurs
SDR-indeks pr.valutaenhed
marts1979=100
8.Langfristede rentesatser 9.Kortfristede rentesatser

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/25
DIAGRAM 10
Tendensen iindustriinvesteringerne iFællesskabet (indikatorfraundersøgelserne blandtvirksomhedsledere )
sammenlignet medandremakroøkonomiske indikatorer
1985og1986:Kommissionens tjenestegrenes skønmedundtagelse afdefastebruttoinvesteringer ,dererbaseretpå
investeringsundersøgelserne iEF.
Kilde:Eurostatoginvesteringsundersøgelserne iEF.
2.3.Nominelogrealkonvergens iFællesskabet
Devigtigstepolitiskebegivenheder iFællesskabet ifjor—
programmet forgennemførelsen afdetinternemarked,den
europæiske fællesaktogSpaniensogPortugalstiltrædelse —
øgerbetydningen aføkonomisk konvergens .
Konvergensbegrebet dækkeridetvæsentligeovertoforskel­
ligemål.Detførstevedrørerkonvergens modprisstabilitet ,
mendetomfatterogsåenbedrekontrolmeddenmonetære
udvikling ,denominelle indkomster ogdeøkonomiske
ligevægtesåsomligevægtpådeoffentligefinanserogpå
betalingsbalancen ;mankanhertaleomdennominelle
konvergens .Detandetmålvedrører idetvæsentlige en
indbyrdestilnærmelse påethøjereniveauaflevestandarden
iFællesskabets regioneroglande,f.eks.måltveddetreale
BNPpr.indbygger ;mendetomfatterogsåenindbyrdes
tilnærmelse afarbejdsløshedsprocenterne påetlavereni­
veau;dettekankaldesdenrealekonvergens .Disseøko­
nomisk-politiske måleralleredenedfældet iEØF-traktatens
præambelogartikel104.Deneuropæiske fællesaktpræci­
sererpånyiartikel130måletom»atformindske ulig­hedernemellemdeforskelligeområderogforbedredemindst
begunstigede områdersstilling«ogfastsætterklartdettemål
sometmålforkoordineringen afmedlemsstaternes øko­
nomiskepolitikogfordeforanstaltninger ,somKommis­
sionengennemfører gennemsinestrukturfonde ogfinansielle
instrumenter (artikel130B).
Dennominelleogrealekonvergens erikketouafhængige
mål.Realiseringen afdennominellekonvergens erencentral
betingelseforatopnåenvarigogdynamiskøkonomisk
vækst,derkanhjælpederelativtfattigeområderogmed­
lemsstater tilatformindske denforskel,derskillerdemfrade
mestvelstående .Konvergerende oglaveinflationsrater er
ogsånødvendige foratsikrestabilitetindenforEMSogfor
bedreatkunneforudsigedefaktorer,somerafgørendefor
investerings -ogopsparingsbeslutninger .
Sideløbende medgennemførelsen afdetinternemarkedskal
denmonetærestabilitetgivedeninterneEF-handel enstærk
impuls.Afskaffelsen afdestoreoffentligeellereksterne
uligevægte vildesudengivemulighedforatvidereføre en
vækststimulerende politik.

Nr.L385/26 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
Idetfølgendeundersøges desenestetendenser idevigtigste
økonomiske indikatorer ,somerrelevanteforenvurderingaf
konvergensen .optimisme medhensyntiludviklingen iinflationsraterne i
Europaidennærmestefremtid .Vækstraten ipengemæng­
denogienhedslønomkostningerne ventesfortsatatfalde,
samtidigmedatforskellene mellemmedlemsstaterne vilblive
indsnævret .
Nominelkonvergens .Ilighedmeddenudvikling ,der
observeres iandreindustrilande ,erinflationstakten iFælles­
skabetformindsket betydeligtsiden1982somvistidiagram
11.Stigningen iprivatforbrugsdeflatoren forFællesskabet vil
ifølgedeforeliggende skønblivepå3,7%i1986,hvilket
repræsenterer delavesteprisstigninger i20år.Denne
faldendetendensforventes atfortsætte idetkommende
år.Medensderharværetenindbyrdestilnærmelse indenfor
pengepolitikken ,mådetimidlertid konstateres ,atden
senesteudviklingindenfordeoffentligefinanser,såvelpå
EF-plansomideforskellige medlemsstater ,ermindre
tilfredsstillende .Detforhold,atdetiforskelliggrader
lykkedesatreduceredeoffentligeunderskud ,kunnesætte
konsolideringen afkonvergensen modmonetærstabilitet
overstyr.Denoffentligesektorsunderskud erganskevist
blevetreduceret inoglelande,mendeterligesåklart,atden
offentligesektorsfinansieringsbehov iandrelandefortsater
altforstort.Idesenesteårharhovedparten afsidstnævnte
landefinansieret deresunderskud vedenøgetanvendelse af
emissioner ,dertagersigtepåikke-banksektoren .Denne
hensigtsmæssige finansieringsmåde eretelementidenpris­
stabiliserende pengepolitik ,derernævntovenfor.De
vedvarende storeunderskud haruundgåeligt medførten
tilsvarende forøgelseafdenoffentligegældogudøvetetpresi
opadgående retningpårealrentesatserne .Forværringen af
rentebyrden ,dererenfølgeheraf,børbetragtessometsignal
tilatgøreenindsatsforatkorrigereuligevægtene ide
offentligefinanser .Hvisdetoffentligeunderskud idisse
landeikkereduceresendnumere,vilderpånyopstårisiko
forenøgetmonetærfinansiering .Nedgangen idengennemsnitlige inflationharværetledsaget
afengradvisreduktion iinflationsforskellene mellemmed­
lemsstaterne ,navnligsiden1984,hvilketfremgåraftabel9
ogdiagram12.Deviser,atkonvergensprocessen vilfortsæt­
tei1986og1987forsåvidtangårprivatforbrugsdeflatoren .
Idenaktuellesituationforventesenstigningidennedeflator,
dervilvarieremellem22%forGrækenland —enstigningpå
4procentpoints iforholdtilsidsteår—ogpraktisktaget0%
forNederlandene ogTyskland .Tabel9viseriøvrigt,atden
nominellekonvergens idesenesteårermestudtaltmellemde
lande,derdeltager iEMS.EMSharvistsigatværeen
katalysator fornominelkonvergens idetomfang,landene
medenrelativhøjinflationharværetpressettilatopretholde
enstørreprisstabilitet ideperioder—somharværetlængere
oglængere—hvorvalutakurserne varfaste(jf.kapitel4.1).
Reduktionen afinflationen ogdenøgedekonvergens i
inflationsudviklingen måansessomensuccesidenøko­
nomiskepolitikogisærdeleshed forEMS. Detoffentliges underskud bleviFællesskabet somhelhed
nedbragtfra5,6%i1982til5,1%i1985,ogdennepositive
tendensforventesaffortsætte iårogidetkommende år,
såldesatunderskuddet nedbringes til4,1%i1987.For
Fællesskabet somhelhedhardetteimidlertid endnuikke
bremsetvæksten idenoffentligegældmåltsomprocentaf
BNP.Denneprocentdel ,derigennemsnit forFællesskabet i
1982låpå50%,harværetkonstantstigendeogvili1987
blivepåover63%(foryderligere detaljerhenvisestil
kapitel4.2).Flerelande,herunderBelgien,IrlandogItalien,
ståriøjeblikketmedengæld,dererstørreendderesårlige
BNP.Prognoserne for1986og1987viser,atdisseforuro­
ligendetendenserendnuikkeerkorrigeret .Densenestetilbagegang ideårligeinflationstakter skyldes
bestræbelserne påatøgekontrollen meddefundamentale
inflationsårsager (jf.diagram13).Pengepolitikken hariøget
gradværetorienteretmodprisstabilitet ,somillustreretved
faldetipengemængdevæksten pr.produceret enhed.Denne
afdæmpning skyldesdelvisdetforhold,atbudgetunderskud­
deneimindreomfangharværetpengeskabende .Desudener
denominellelønningerblevetjusteret,hvilkethargivetsig
udslagiétmarkantfaldienhedslønomkostningerne .Den
omstændighed ,atdemonetærevilkårogenhedslønomkost­
ningerne imedlemsstaterne harudvistenkonvergerende
udvikling ,viser,athovedparten afEF-landene idetvæsent­
ligeharvalgtdensammeholdningtilstabiliseringspolitik ­
ken.Medensudviklingen ibudgetunderskuddene fortsatlader
megettilbageatønskeienrækkelande,serdetudtil,atde
flestemedlemsstater ,hvorunderskuddet påbetalingsbalan­
censløbendeposterrejseralvorligeproblemer ,vilforbedre
situationen væsentligt i1986og1987.Tabel10viser,at
Danmark ,Grækenland ogIrlandvilreducerederesløbende
underskud somfølgeafdenbetydeligeforbedring afderes
bytteforhold samtdeforanstaltninger ,derertruffetmed
henblikpåatreduceredetinterneforbrug.Inflationsafdæmpningen iindeværende årogidetkommen­
deårharværetogvilblivefremmetafgunstigeeksogene ,
menreversiblefaktorer,såsomdetkraftigeolieprisfald og
denbetydeligedepreciering afdollaren .Mendissefaktorers
inflationsdæmpende virkninger vilkunslåigennemdenne
enegang.Hvisinflationstakten skalforblivemoderat,må
udviklingen ienhedslønomkostningerne ogidemonetære
forholdværeforeneligemedprisstabilitet .Prognoserne for
1986og1987giveridennehenseende anledning tilenvisRealkonvergens .Konvergens påethøjereniveaumedhensyn
tiludviklingen idetrealeBNPpr.indbyggerogibeskæfti­

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/27
indbygger ,dererhøjereendvæksteniFællesskabet .Ifølgede
foreliggende prognoser for1986og1987vildennediverge­
renderealindkomstudvikling fortsætte .gelsenerafgørendeforFællesskabets socialeogøkonomiske
samhørighed .Realiseringen afdenrealekonvergens er
selvfølgelig blevetenmereambitiøsopgavesiden1980efter
EF'sudvidelsemednyemedlemsstater ,dererrelativtmindre
velstående ,menfolkerige .Desenesteudvidelser haraccen­
tueretskævhederne iFællesskabet ,såvelmedhensyntilBNP
pr.indbygger somarbejdsløshedsniveau .Tabel11,der
klassificerer medlemsstaterne ihenhold tilrealindkomsten
pr.indbygger (udtryktikøbekraftstandarder )i1985,viser,
atdengennemsnitlige indbygger idefirefattigstemedlems­
stater(Spanien,Grækenland ,PortugalogIrland),derrepræ­
sentererca.20%afFællesskabets nuværende befolkning ,
sidsteårhavdeenrealindkomst ,derkunudgjordehalvdelen
afgennemsnitsindkomsten idefirerigestelande(Tyskland ,
Frankrig ,Danmark ogLuxembourg ).Hvismanbetragter
yderpunkterne (PortugaldgLuxembourg ),varforholdet
stortset1:3.Udviklingen iarbejdsløsheden ideforskellige lande—somer
vanskeligatmålepåetsammenligneligt grundlag—har
ligeledesværetmegetforskelligsiden1975.Pådettepunkter
spredningen mellemmedlemsstaterne blevettredobletpået
tiår,hvilketfremgårafdiagram16.Detteskyldesudviklin­
genibeskæftigelsen ogivæksten idenerhvervsaktive
befolkning ,idetdissetovariableharudvistendivergerende
udviklingsidenmidtenaf1970'erne .
Sidenmidtenaf1970'erne hardenneudvikling ,derhar
forværretdenrealekonvergens ,ligeledesværetobserveret i
deområder iFællesskabet ,hvordeabsolutteforskelleer
betydeligtstørre(jf.diagram16).Indikatoren forsprednin­
genirealindkomsten pr.indbygger mellemregionerne ide
storemedlemsstater blevnæstenikkeændretitiårsperioden
fremtil1984.Dernoteredesikkenogenmærkbarformind­
skelseafderegionaleindkomstforskelle idisselande.Den
forværring afkonvergensen påarbejdsløshedsområdet ,der
observeres mellemmedlemsstaterne ,gørsigligeledesgæl­
dendepåregionaltniveau.Mensdengennemsnitlige arbejd­
sløshedsprocent ide25svageststilledeområder iFællesska­
beti1976låpå8%mod2,4%ide25rigesteområder ,
nåededeni1985oppåhenholdsvis 21,1%og6,6%.I1960'erne ,davæksten ideneuropæiske økonomivar
dynamiskogverdenshandelen blevliberaliseret ogtoldunio­
nengennemført ,opnåedeFællesskabet hurtigerefremskridt i
denrealekonvergens .DetrealeBNPpr.indbygger og
arbejdsløsheden imedlemsstaterne fulgteenkonvergerende
udviklingfremtilomkringmidtenaf1970'erne (jf.diagram
14og15).Detfremgårafdiagram15,atdefirefattigste
landeiFællesskabet fra1960ogfremtildetførsteoliechok
indhentede ca.entredjedelafdenafstand,derskiltedemfra
defirerelativtrigestelande.Idenneperiodeindsnævredes
spredningen mellemmedlemsstaterne iforholdtildeteuro­
pæiskegennemsnit iensituationmedenhurtigekspansion i
detrealeBNPpr.indbygger iFællesskabet somhelhed(4%
pr.år,jf.tabel11).Detsersåledesudtil,atenmeredynamiskøkonomisk vækst
erenafgørende betingelsefor,atderelativttilbagestående
regionerkannærmesigdeandreregionersudviklingsniveau ,
ogatdeindustriområder ,dereritilbagegang ,kanomstille
sig.Iværksættelsen afsamarbejdsstrategien oggennemførel­
senafdetinternemarkediFællesskabet vilbidragetilat
skabedetnødvendige gunstigemakroøkonomiske klima.For
atreducereulighederne irealindkomsterne iforholdtilde
relativtmerevelstående landeiFællesskabet ,skalderelativt
dårligerestilledeområderikkeblotdeltageidengenerelle
økonomiske ekspansion iEuropa,mendemådesudenhave
envækstrate ,dererhøjereendgennemsnittet iEuropa.Det
ersåledesnødvendigt ,atdermedtilvejebringelsen afénmere
generelsituation iFællesskabet ,derkendetegnes vedenmere
dynamiskvækst,etableresetbedregrundlagforenstabilog
varigøkonomisk ekspansion idepågældende områder .Denneerfaringviser,atendynamiskøkonomisk væksti
Fællesskabet erenafgørendefaktorforatopnårealkonver­
gens.HvisFællesskabet idekommende tiellerfemtenårvari
standtilatskabeenudvikling somi1960'erne ,ville
målsætningen omrealkonvergens ogstørreøkonomisk
samhørighed langthurtigerekunnerealiseres .Forholdene er
imidlertid ikkedesammesomi1960'erne ,ogFællesskabet
børtagehøjdeherfor.
Vækst-ogomstillingsprocessen påregionaltplanskalbl.a.
byggepånyeoffentlige ogprivateinvesteringer ,somvil
forudsætte fremskaffelse a£betydelige finansieringsmidler .
Endelafdissemidlervilkunnetilvejebringes vedatfremme
deninterneopsparing .Meninvesteringerne idefattigste
regioneroglandevilikkekunnegennemføres udentilstræk­
keligekapitalbevægelser .Dervilskeenspontankapitaltil­
førseltildisseområder iFællesskabet ,idetomfanginvesto­
rernekanforventeetpassendeafkast.Myndighederne idisse
regionerbørderforføreenpolitik,dersigterpåatskabeet
erhvervsvenligt miljø.Denophævelse afkontrolmedkapi­
talbevægelser ,somKommissionen harforeslået,vilogså
fremmekapitaloverførsler ,fordidenvilfjerneenhvertvivlSiden1975,da.denøkonomiske verdenskrise satteindsom
følgeafatdetførsteolieprischok ogtendensen ivækstraten
faldtkraftigt,hardenrealekonvergensproces iFællesskabet
væretbremsetogerendogblevetvendt.Dettefænomenkan
konstateres isåveludviklingen irealvæksten somiarbejds­
løsheden .Defirerelativtfattigelandeersidendetførste
oliechokikkenåetoppådengennemsnitlige vækstrate i
Europa,hvilketskyldesdensvagevækstiGrækenland og
særligiSpanien .SamtidigharTysklandogDanmark ,derer
detorigestelandeefterLuxembourg ,haftenBNP-vækst pr.

Nr.L385/28 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
hosdeudenlandske investoreromfriind-ogudførselafderes
kapital.Denhidtidigeerfaringviserimidlertid ,atprivat
kapitalindførsel aleneofteikkeertilstrækkelig .Deoffentlige
myndigheder mådesudengøreenbevidstindsats,ihvilken
Fællesskabet kanspilleenvigtigrolleviasinestrukturfonde ,
Deneuropæiske Investeringsbank ogdeandrefinansielle
instrumenter .
Ihenholdtilartikel130Dideneuropæiske fællesaktskal
Kommissionen forelæggeRådetetsamletforslagmedhen­
blikpåatændrestrukturen ogreglerne istrukturfondenes
funktion .
Sigteterat:
—præcisereogrationalisere dissefondesopgavermeddet
formålatbidragetilvirkeliggørelsen afmålsætningerne
omøkonomisk -ogsocialsamhørighed ;
—øgefondeneseffektivitet ,
—samordne fondenesinterventioner indbyrdes såvelsom
medinterventionerne fraFællesskabets eksisterende
finansielle instrumenter .
Pådennemådeskulledetvære-muligtatgiveetvæsentligt
bidragtilFællesskabets økonomiske ogsocialesamhørighed .
Enstyrkelseafdenrealekonvergensproces vildesudenogså
bidragetildensamlededynamik iFællesskabet .Fællesskabet haridensidstetidopnåetmærkbarefremskridt
iretningafnominelkonvergens .Styringenafdensamlede
økonomiske politikogEMS'sfunktionharmuliggjort etfald
iinflationsraten iideflestelandeidesidsteår.Korrektionen
afdeeksterneuligevægtegårligeledesdenrigtigevej.Flere
landeharformåetåtnedbringe deresoffentligeunderskud ,
meniandrelandeerdenoffentligesektorsfinansieringsbe­
hovfortsatforstort.Fremtilmidtenaf1970'erneoplevede
Fællesskabet enstøtogdynamiskvækstoggjordesamtidig
fremskridt iretningafrealkonvergens .Mendenneproceser
sidenstandset,jaendogvendt.Hvisderpånyskaltilveje­
bringesenrealkonvergens iFællesskabet ,skaladskillige
komplementære betingelser væreopfyldt.Fordetførsteer
detnødvendigt atskabeenmeredynamisk vækstramme i
Fællesskabet somhelhed,hvilketeretcentraltmålisamar­
bejdsstrategien .Fordetandeterdetnødvendigt atforbedre
detøkonomiske klimaideregioner,dererrelativttilbage­
ståendeellereriindustrieltilbagegang ,vedhjælpafen
hensigtsmæssig tilpasningspolitik ,hvilketfalderindunderde
nationaleogregionalemyndigheders ansvarsområde .Fordet
tredjeerdetnødvendigt ,at.Fællesskabet —viastrukturfon­
deneogDeneuropæiske Investeringsbanks interventioner
samtdefinansielle instrumenter —komplementerer den
indsats,sommyndighederne idedårligerestillederegioner
gørforatskabegrundlagforenvarigvækst.Dettevilleihøj
gradbidragetilatsikreenstørresamhørighed mellem
Fællesskabets regionerogmedlemslande .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/29
TABEL 9
Forbrugerpriser (deflator,årligændringiprocent )
1961-69 1970-77 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987
Belgien 3,27,44,13,96,58,17,47,55,94,81,31,5
Danmark 5,710,0 9,210,410,712,010,2 7,26,55,03,32,8
Tyskland 2,7 5,52,84,05,86,04,73,12,42,10,01,1
Grækenland 2,410,512,816,521,223,321,218,618,018,422,512,5
Spanien 5,913,419,216,215,615,114,212,211,1 8,48,65,3
Frankrig 4,28,38,710,413,212,811,2 9,57,35,52,52,3
Irland 4,513,8 8,014,918,621,216,0 8,28,54,23,73,2
Italien 3,712,912,915,120,219,217,015,111,1 9,46,24,0
Luxembourg 2,3 6,83,45,27,78,610,6 8,06,44,00,51,3
Nederlandene 4,08,04,54,36,96,35,32,82,62,60,0-1,0
Portugal 2,613,121,024,022,316,922,525,529,319,311,8 9,0
DetforenedeKongerige 3,712,5 9,113,516,411,5 8,55,25,15,34,03,9
Gennemsnit \III
EUR12 3,79,89,010,613,212,110,4 8,47,05,83,73,0
EUR10 3,6 9,37,79,812,911,7 9,87,76,25,33,12,6
EMS 3,6 8,57,28,711,611,5 9,98,16,25,02,42,1
a)Gennemsnitlig forskel
iforholdtilgennemsnittet
EUR12 1,23,13,74,24,53,94,04,23,32,52,71,6
EUR10 1,03,03,14,04,83,93,93,92,82,12,31,4
EMS 1,02,53,64,25,04,64,34,13,02,32,01,1
b)Gennemsnitlig forskel
iforholdtilminimum
EUR12 3,3 5,36,16,77,36,15,85,64,63,73,74,0
EUR10 1,84,94,95,96,95,75,24,93,83,33,13,6
EMS 1,53,44,44,75,85,45,25,33,82,92,33,1
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
TABEL10
BalancenpådeløbendeposteriprocentafBNP
1961-70 1971-80 1981 1982 1983 1984 1985 •1986Forskel
1986-19821987
Belgien/Luxembourg 0,9 0,6-3,2-2,0 0,5 1,1 1,8 3,5 5,5 3,8
Danmark -2,2-2,9-3,0-4,2-2,2-3,2-4,4-4,1 0,1-3,6
Tyskland 0,7 0,6-0,8 0,6 0,7 1,0 2,2 3,2 2,7 2,1
Grækenland -3,1-2,2-0,2-3,8-4,7-4,1-8,4-5,8-2,0-3,7
Spanien\ -0,9-2,4-2,3-1,4 1,3 1,7 3,5 5,9 3,7
Frankrig 0,2-0,4-1,4-3,0-1,7-0,9-0,8 0,1 3,1 0,4
Irland -2,3-6,4-14,8-10,7-6,9-5,7-3,2-1,3 9,4-1,3
Italien 1,8-0,2-2,3-1,6 0,2-0,8-1,1 1,2 2,8 0,9
Nederlandene 0,0 1,2 2,1 2,8 2,9 4,1 4,3 3,9 1,1 2,8
Portugal -1,0-3,3-11,7 13,5-7,2-3,0 1,8 5,4 18,9 4,2
DetforenedeKongerige 0,0-0,6 2,4 1,50,8 0,3 0,8-0,1-1,6-0,6
EUR12 0,4(')-0,1-0,6-0,6 0,0 0,1 0,5 i;2 1,8 0,9
(MEUR10.

Nr.L385/30 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
TABEL 11
RealtBNPpr.indbygger udtryktikonstantekøbekraftsstandarder
1960 1965 1970 1975 1980 1985
Luxembourg 145,4 135,5 128,8 126,9 124,4 129,3
Danmark 126,6 129,5 123,5 117,7 115,9 123,9
Tyskland 123,4 121,5 118,7 114,5 119,3 121,6
Frankrig 104,9 106,9 109,9 114,4 115,6 114,0
Belgien 103,4 104,7 107,1 111,0 112,2 109,8
Nederlandene 118,3 114,9 115,6 114,7 110,9 106,1
DetforenedeKongerige 125,8 •116,5 105,9 103,5 98,7 102,0
Italien 83,5 85,4 92,2 89,3 93,3 91,7
Spanien 59,9 69,8 73,7 81,6 75,2 75,0
Irland 67,3 65,9 66,7 68,5 70,4 70,7
Grækenland 39,1 46,1 52,3 57,7 59,0 57,1
Portugal 32,8 36,5 41,2 43,5 47,3 46,2
EUR12 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0 100,0
USA 186,6 179,5 163,0 154,7 152,6 157,6
Japan 63,1 79,7 104,3 106,5 114,0 128,1
EUR12(1960=100) 100,0 121,8 147,7 166,4 189,0 198,2
USA(1960=100) 100,0 116,9 ,129,5 137,7 154,4 166,9
Japan(1960=100) 100,0 153,5 244,0 280,1 340,6 401,4
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr..L385/31
DIAGRAM 11
Udviklingen iprivatforbrugsdeflatoren
(årligændring iprocent)
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

Nr.L385/32 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
DIAGRAM 12
Privatforbrugsdeflator
Vejetgennemsnit forEUR12ogdenhøjesteoglavesteinflationstakt imedlemsstaterne
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

Nr.L385/33 31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
DIAGRAM 13
Privatforbrugsdeflator ,lønomkostninger pr.produceret enhed,pengemængdevækst pr.produceret enhed
Vejetgennemsnit afvækstraterne —EUR12
(')Pengemængde ibredforstand (M2ellerM3)divideretmedBNPiløbendepriser.
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

Nr.L385/34 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
DIAGRAM 14
Udvikling irealtBNPpr.indbygger :spredningmellemmedlemsstaterne {l)
Standardafvigelse forrealtBNPpr.indbyggersammenholdt medEF-gennemsnittet ,iprocent
(')Spredningen ermåltveddenvejedevariationskoefficient .
Denvejedevariationskoefficient (vejetstandardafvigelsex100)angiverdenrelativespredning iforholdtilgennemsnittet .En.gennemsnit
formindskelse afkoefficienten angiverenformindskelse afspredningen .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/35
DIAGRAM 15
Forholdetmellemindkomsten (')pr.indbygger idefirefattigsteogdefirerigestelandeiFællesskabet (EUR12)
(iprocent)
(')BNPpr.indbygger i1980-priser og1980-købekraftsstandarder .
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

Nr.L385/36 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
DIAGRAM 16
Udviklingen ispredningen medhensyntilarbejdsløsheden (')mellemmedlemsstaterne ogmellemregionerne i
Fællesskabet
Standardafvigelse iforholdtilarbejdsløshedsprocenten iFællesskabet
.(')Spredningen ermåltvedstandardafvigelserne vejetmedbefolkningen .Regionerne ervalgtpådesaggregeringsniveau II.Det
drejersigf.eks.om»provinces «iBelgien,»Regierungsbezirke «iTyskland ,»régions«iFrankrig,»reggioni«iItalien,
»provindes «iNederlandene og»groupsofcounties«iDetforenedeKongerige .Grækenland indgårikkeiberegningerne .
TallenefordeførsteårvedrørerEUR9.
Kilde:Kommissionens tjenestegrene ,Generaldirektoratet forRegionalpolitik .
3.SAMARBEJDSSTRATEGIEN TILSIKRING AFVÆKSTOGBESKÆFTIGELSE
3.1.Malogmetoder
Medvedtagelsen aføkonomisk årsberetning 1985/86gav
Rådetsintilslutning tilenstrategi,dertagersigtepåenvarig
ogmærkbarnedbringelse afarbejdsløshedsprocenten inden
forFællesskabet indendetnuværende tiårsafslutning ved
indgreboverforproblemets egentligeårsager .Somen
illustration afmålsætningen angavesennedbringelse af
arbejdsløshedstallet medca.30til40%(dvs.4til5mio
personer )svarendetilennedgang iarbejdsløshedsprocenten
påmellem3og4procentpoints .
SpaniensogPortugalstiltrædelse harikkeændretpåproble­
metsgrundlæggende karakter ;dissetolandeharnemligogså
etstortarbejdsløshedsproblem (1986:21,7%iSpanienog
8,6%iPortugal).Detolvfællesskabslandes gennemsnitlige
arbejdsløshedsprocent liggersåledesi1986på11,9%(').Kommissionens tjenestegrene harbaseretderesmellemfriste­
deanalyserpåenarbejdshypotese om,atFællesskabets
samledearbejdsstyrke idekommende femårvilvoksemed
0,3%omåret.Underdisseforudsætninger vilarbejdsløs­
hedsprocenten kunkunnenedbringes med3til4procent­
pointsitidsrummet indtil1990,hvisderidenneperiodesker
enårligbeskæftigelsesfremgang påmellem1%og1,5%.
Ligesomdetvartilfældtidenforegående årsberetning ,
indeholder dettedokument noglemellemfristede scenariertil
illustration afdeforskellige talstørrelser ogdeanbefalede
foranstaltninger (jf.denindrammede artikel).
Detførstescenario ,grundforløbet ,viserdensandsynlige
udvikling itilfældeaf,atdenhidtidigeadfærdogpolitik
videreføres udenændring .Igrundforløbet tagesdernatur­
ligvishensyntildeændringer ,derharfundetstediden
internationale udvikling idesenestemåneder,samttil
prognoserne vedrørende 1986og1987.
Ifølgedettescenariovilderitidsrummet 1986-90 igennem­
snitblivetaleomenvækstpå2,7%(EUR-10),medensden(')Vedberegningen afEF-gennemsnittet (DeTolv)erdetal,derer
benyttetforGrækenland ,SpanienogPortugal ,ikkeheltsam­
menlignelige meddefordeøvrigelandebenyttede ,jf.tabel8
vedrørende dettespørgsmål .

Nr.L385/37 31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Indenforsamarbejdsstrategiens rammerforstærker investe­
ringerneførstogfremmestefterspørgslens dynamik ,uden
hvilkendetikkeermuligtatsikreetaccelererende vækstfor­
løb.Setfraudbudssiden øgerdedenforeliggende kapital­
mængde .Deterenforudsætning foratskabeensituation,
hvorvækstenvarigtliggerpåethøjereniveau,atkapital­
mængdenvokserhurtigere ,ogdermedatderårligtafsættes
relativtstørremidlertiloffentligeogprivateinvesteringer .
Fællesskabets (DeTolv)samledeinvesteringsniveau ligger
imidlertidfortsatnæsten4BNP-points lavereenddetniveau,
detlåpåi1960'erne .Omkringentredjedelafdennenedgang
skyldesetfaldideoffentligeinvesteringers andeliBNP.
Deforeliggende datavedrørende denmarkedsmæssige sektor
(ekskl.boligsektoren oglandbruget )iFællesskabets fire
størstelandetyderligeledespå,atenkraftigforhøjelseaf
investeringskvoten ihøjgraderpåkrævet .Fordissefire
landesvedkommende vedbliverkapitalmængdens vækstrate
igennemsnit medatstagnerepådetlavesteniveausiden
1980,dvs.omkring2,5%(jf.diagram18).Hviskapital­
mængdens vækstrateatterskalbringesoppåentrendpå
3,5%,hvilketerenforudsætning for,atproduktionens
vækstratevarigtkanbringesoppåsammeniveau,skal
investeringernes andelidenmarkedsmæssige sektorssam­
ledeværditilvækst voksemed2til3procentpoints (ved
konstantkapitalintensitet ).Derersåledestaleomenbety­
deligfornødeninvesteringsindsats .årligebeskæftigelsesfremgang isammetidsrumforventesat
liggepå0,7%,hvilketikkeertilstrækkeligt tilatsikreen
mærkbarnedbringelse afarbejdsløsheden ;i1990ventes
arbejdsløshedsprocenten (EUR-10 )atliggepåomkring
9,7%afarbejdsstyrken mod10,8%i1986.Fællesskabets
(DeTolv)samledearbejdsløshedsprocent vildermedstadig
andragemereend10%.
Derforetagesundernærværende beretnings punkt3.2en
meredetaljeretanalyseafårene1986og1987setiforholdtil
samarbejdsstrategiens krav.Detkanpågrundlagafdenne
analysevurderes ,ihvilkenudstrækning dennegunstigere
udvikling i1986og1987kantilskrivesetændretadfærds­
mønsteridenafsamarbejdsstrategien ønskederetning,eller
omdensnarerekantilskrives denheltekstraordinære
bytteforholdsforbedring ,somdeneuropæiske økonomihar
nydtgodtafiår.
Hvoromaltinger,erdetimidlertid enkendsgerning ,at
arbejdsløshedsproblemet ikkeløsersigafsigselv.Inærvæ­
rendeårsberetning foreslåsderderforunderfuldhensynta­
gentildensenestekonjunkturudvikling enrækkeforanstalt­
ninger,derstemmeroverensmeddensamarbejdsstrategi ,
somblevfastlagtsidsteår.
Disseforanstaltninger ogderesvirkninger påmellemlang sigt
vilblivebeskrevet idetaljerideefterfølgende afsnit(punkt
3.3ogkapitel4).Sigteteratnedbringearbejdsløsheden adto
veje;delsentilbagevenden tilenstabilvækstratepågennem­
snitlig3til3,5%itidsrummet 1986-90,delsenoprethol­
delseogendogenforøgelseafhvertenkeltvækstpoints
beskæftigelsesindhold .Disseforanstaltninger kredseribund
oggrundomkringtoakser:imakroøkonomisk forstand
drejerdetsigomatholdeefterspørgslen påethensigtsmæs­
sigtniveauogøgedebeskæftigelsesskabende investeringers
rentabilitet vedkunattilladeendæmpetstigning idereale
lønomkostninger percapita;imikroøkonomisk forstand
drejerdetsigomvedblivende atforbedrevare-ogfaktor­
markedernes tilpasningsevne ogatfremmestiftelsenafnye
virksomheder .
Idetscenario,somillustrerer detteårssamarbejdsstrategi ,
liggervækstraten såledeseksempelvis itidsrummet
1986-90pågennemsnitlig 3,5%,hvilketerdetsammesom
sidsteår.Arbejdsløshedsprocenten kanantagesatfaldemed
ca.4procentpoints itidsrummet indtil1990ogvilsåledes
vedtiåretsafslutning liggepåomkring7%forDeTi(ca.8%
forDeTolv).Hvisderimidlertid skalblivetaleomen
gennemsnitlig vækstpåtætved3,5%itidsrummet
1986-90 ,skaldennenødvendigvis væregradvisaccelere­
rende.Underdisseomstændigheder kanbeskæftigelsen ved
tiåretsafslutning megetvelvoksemedlidtover1,5%.En
resolutgennemførelse afstrategien vilsåledesefteraltat
dømme i1990føretilensituation ,hvorderikkealene
alleredeersketenkraftignedbringelse afarbejdsløsheden ,
menogsåensåomfattende saneringafdeneuropæiske
økonomi ,atderfordeefterfølgende årkanimødesesen
stabilvækstafpassendestørrelseogfornyethastignedbring­
elseafarbejdsløshedsprocenten .
Idennesammenhæng udgørsåveldeprivatesomde
offentligeinvesteringer vigtigenøglevariabler .Detertilligeenforudsætning foratkunnegennemføre den
omtaltenedbringelse afarbejdsløshedsprocenten ,atantallet
afoprettedearbejdspladser pr.vækstpoint blivervedmedat
vokse.Udfraethistorisksynspunkt erderforøvrigtsiden
1960'erne sketenændringafforholdet mellemvækstog
beskæftigelse tilsidstnævntes fordel.Detteillustreres på
udmærket visafdenindsnævrede forskelmellemøkonomisk
vækstogbeskæftigelsesfremgang ,dvs.denaftagende gen­
nemsnitlige produktivitetsstigning pr.beskæftiget (jf.dia­
gram17).Dentemmeliggunstigebeskæftigelsesvirkning af
detmoderateopsvingidenøkonomiske vækst,derhar
fundetstedsiden1983,talerogsåsittydeligesprogidenne
henseende .
Detforhold,atproduktivitetsfremgangen pr.beskæftiget i
densamledeøkonomifortsatliggerpåetforholdsvis lavt
niveau,betyderdogikke,atEuropaskalladesignøjemeden
defensivbeskæftigelsesstrategi oggiveafkaldpåtekniske
fremskridt .Tværtimod erenmodernisering afproduktions­
kapaciteten paralleltmedenkraftigproduktivitetsforøgelse
overalt,hvordetermuligt,særdelesønskeligsommiddeltil
atøgedenøkonomiske effektivitet ogforbedrelevestandar­
denogdesudenennødvendig forudsætning for,atEuropa
kanforbedresinkonkurrenceevne oghævdesigpådemest
dynamiske markeder ,hvordettabteterræniløbetaf
1960'erne .
Deterderfornødvendigt afforeneenmodernisering af
produktionskapaciteten medentilstrækkeligt omfattende
jobskabelse iøkonomien somhelhed.Detteerabsolut

31.12.86 Nr.L385/38 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
tetsfremgang .Ikraftafdentilsvarende forhøjelseafde
relativepriserpåderesegneprodukter sættesdisse
sektorermedlavproduktivitetsfremgang nemligistand
tilatbevarederesrentabilitet ogderigennem skabenye
arbejdspladser .Derfindersåledesenoverførsel af
købekraftsforbedring stedmellemsektorerne itilknyt­
ningtildettekniskefremskridt ,ogdenneproceshar
gunstigindvirkning påbeskæftigelsen O).
Tobetingelser skalværeopfyldt,foratdennemekanis­
meikkemindstafbeskæftigelsesmæssige hensynkan
fungeretilfredsstillende :denmoderateforhøjelseafde
realelønomkostninger percapitaskalogsåkommede
sektorertilgode,hvisproduktivitetsfremgang erstørre
endgennemsnittet .Desudenskalmarkedskræfterne
spillederesfulderolle,prisdannelsen :enøgetkonkur­
renceogenfuldstændig gennemførelse afdetindre
markedvilbidragedertil.Desudenvilstabilevalutakur­
sersikre,atdesignaler,somdeforskelligeprisændringer
udsender ,gårklartigennem .
Enmoderatforhøjelse afderealelønomkostninger iden
samledeøkonomi ,hvorveddenrelativeaflønningafproduk­
tionsfaktorerne arbejdskraft ogkapitalændrestilfordelfor
sidstnævnte ,harderforbådepåmikro-ogmakroøkonomisk
niveaugunstigindvirkning påbeskæftigelsen .Underdisse
omstændigheder stimuleres virksomhederne tilatmindske
kapitalintensiteten .Samtidigskabesderbedreforudsætnin­
gerforudviklingafmerebeskæftigelsesskabende aktivite­
ter.muligt,eftersomforholdetmellemvækstogbeskæftigelse på
makroøkonomisk niveauirealiteten ernettoresultatet afen
langrækkefaktorer :
i)Iensituation ,dererkendetegnet afmeredynamisk
vækst,kankapitalapparatets kapacitetsudnyttelsesgrad
varigtbringesoppåethøjereniveau,hvorvedkapitalens
produktivitet forbedres ,ogderskabesbedrevilkårfor
enforøgelseafbeskæftigelsen .
ii)Ennedsættelse ogomlægning afarbejdstiden kan
ligeledesbidragetilatforøgevækstensbeskæftigelses­
indhold .Ensådannedsættelse kanentenhaveformaf
øgetdeltidsbeskæftigelse ellernedsættelse afdenugent­
ligeellerårligearbejdstid .Disseforanstaltninger vil
imidlertidkunslåfuldtigennempåbeskæftigelsen ,hvis
deikkebremserdemekanismer ,sompåmakroøko­
nomiskplanførertilkraftigereogmerebeskæftigelses­
skabendevækst,oghvisdeerneutralemedhensyntil
omkostningernes størrelse .Idettetilfældebliverde
produktivitetsgevinster ,somkanfordeles,ogsårent
faktiskfordeltiformafnedsatarbejdstid .Desudenkan
enforøgelseafantalletafmidlertidigt ansatteogansatte
påkontraktmedfastvarighedogsåbidragetilatøge
vækstensbeskæftigelsesindhold ,navnlighvisvirksom­
hederneafdenneårsagafstårfraatudskriveoverarbej­
de.Disseforanstaltninger hørerihøjgradindunder
overenskomsterne mellemarbejdsmarkedets parter,og
derskalforudforderesiværksættelse gennemføres en
tilbundsgående dialogmellemarbejdstagerne og
arbejdsgiverne .
iii)Endeligkanderkonstateres enlangtidstendens iretning
af,atarbejdskraften langsomt flyttesfraindustrien
(hvorproduktivitetsfremgangen pr.beskæftiget erfor­
holdsvisstor)tilenrækkesektorer ,derharlavproduk­
tivitetsfremgang ,navnligservicesektoren .Fra1970til
1983voksededemarkedsmæssige ogikke-markeds­
mæssigetjenesteydelsers andeliFællesskabets (EUR-6)
beskæftigelse såledesfra48%til59%.Servicefagenes
produktivitet erigennemsnit kunvoksetmed1,6%om
åretidettetidsrum,medensforarbejdningsindustriens
produktivitet ervoksetmed3,3%.
Deterganskenormalt,atproduktivitetsfremgangen er
uensartetfrasektortilsektorogfravirksomhed til
virksomhed .Derskalimidlertidskabesgunstigebetin­
gelserforenudvikling iretningaf,atproduktivitets­
fremgangen idesektorer,derregisterer debedste
resultater idennehenseende ,kommerdensamlede
økonomitilgodeogisidsteendevirkerfremmende på
beskæftigelsen .Enmoderatforhøjelseafderealeløn­
omkostninger percapitaialleøkonomiens sektorerog
mekanismen medderelativepriserspilleridenne
sammenhæng envigtigrolle.
Nårdesektorer,hvisproduktivitetsfremgang liggerover
gennemsnittet ,benytterdennefremgangtilatsænkeden
relativeprispåderesprodukter ,skerderikkealenedet,
atdeforbedrerdereskonkurrenceevne ogsættesistand
tilatudvidederesegenproduktion foratimødekomme
denøgedeefterspørgsel ,mendetteprisfaldkommer
ogsådesektorertilgode,derharenlavereproduktivi­Etvigtigtaspektveddeisamarbejdsstrategien anbefalede
foranstaltninger fremtræder såledesklart:foranstaltninger­
nessnævreindbyrdeskomplementaritet ,uansetomdeer
makroøkonomiske ellermikroøkonomiske .Enaccelereren­
devækstindvirkerdestomerepåbeskæftigelsen ,josmidi­
gerevirksomhederne kanreagerepåenøgetefterspørgsel .
Menenøgettilpasningsevne påvare-,arbejds-ogkapital­
markedet erikkeisigselvtilstrækkelig tilatstimulere
virksomhederne tilatforetageinvesteringer ,hvisrentabilitet
ikkeogsåsynessikretafgunstigeefterspørgselsudsigter .I
sidsteendeerenøgetsmidighed pådeforskellige markeder
kunforalvorberettiget iøkonomisk ogsocialhenseende ,
hvistilpasningen finderstediensituationmeddynamisk
vækst.Erdetteikketilfældet ,kanmanmegetvelfristestilat
gribetildefensiveforanstaltninger ,hvorvedselvefundamen­
tettildeteuropæiske økonomiske opsvingbringesifare.
Hvisderikkehurtigtfinderenafbøjningafdeforskellige
adfærdsmønstre ogpolitikkersted,vilFællesskabet i1990
stadighaveenarbejdsløshedsprocent påover10%.Detteer
(J)Angående beskæftigelses -,produktivitets -ogprisudviklingen i
Fællesskabets forskellige sektorerhenvisestilkapitelB.3i
økonomisk årsoversigt 1986/87.Tabel14inærværende beret­
ningviserendvidere ,atdennemekanisme harførttilstærkt
profilerede resultater iJapan:forskellene iproduktivitetsfrem ­
gang,menogsåændringerne iderelativepriservarsærligstore
mellemindustrien ogdeøvrigesektorer .Denjapanskeindustris
dynamikerogsåkommetøkonomiens øvrigesektorertilgode,
idetdisse(tagetunderét)ereneomathaveøgetbeskæftigel­
sen.

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/39
afledteprivatforbrugspriser ,dvs.etomtrentligt udtrykfor
købekraften ,forventesatstigemed2,3%,hvilketerden
kraftigstestigningsiden1980.
Desudenhardenfaldendeolieprisdirektepositivindvirkning
pådenøkonomisk rentableproduktionskapacitets størrelse :
entenvedmerearbejdskraftintensiv udnyttelse afdeneksis­
terendekapitalmængde ellerfordivirksomhederne venter
længeremedatskrotterealkapital ,somnormaltvillehave
væretansetforforældet .uacceptabelt .Derkansikresenkraftigogvarignedbringelse
afarbejdsløsheden ,hvisderfinderenkraftigere ogmere
beskæftigelsesskabende vækstpågennemsnitlig omkring3til
3,5%steditidsrummet 1986-90.Investeringerne spilleri
dennesammenhæng envigtigrolle.Deresandeliværditil­
vækstenbørgradvisforøgesmedsammenlagt omkring
3procentpoints .Desudenskalforholdet mellemvækstog
beskæftigelse forbedres .Dettebetyderikke,atEuropakan
ladesignøjemedendefensivbeskæftigelsesstrategi .Den
internationale konkurrence gørdettværtimod nødvendigt at
modernisere produktionsstrukturerne .Forholdet mellem
vækstogbeskæftigelse bestemmes imidlertidafandrefakto­
rersåsomomkostningsneutrale nedsættelser ogomlægninger
afdengennemsnitlige arbejdstidforhverenkeltbeskæftiget ,
enhastigerejobskabelse idesektorer,somharforholdsvis lav
produktivitetsfremgang ,ogenmoderatforhøjelseafdereale
lønomkostninger percapitaialleøkonomiens sektorer .Når
desektorer,hvisproduktivitetsfremgang liggerovergen­
nemsnittet ,ogsånydergodtafenmoderatforhøjelseafde
realelønomkostninger percapita,kandenemligsænkede
relativepriser.Detteerensbetydende medenforbedring af
deresegenkonkurrenceevne ogkommerdesudendesektorer
tilgode,hvisproduktivitetsfremgang ermindreudtalt,og
somisåfaldfårforbedretderesrentabilitet ogsættesistand
tilatoprettenyearbejdspladser .Detgøresderigennem
muligtbådeatsikredettekniskefremskridt ogatøge
beskæftigelsen påmakroøkonomisk plan.Deterengenerel
betingelse herfor,atderskabesøgetsmidighed påde
forskellige markeder .Ensådansmidighed erimidlertidkun
berettiget isocialhenseende ,hvisdenvirkeliggøres ien
situationkendetegnet afmeredynamiskvækst.Detteforhold
understreger densnævre.indbyrdeskomplementaritet mel­
lemdeforskellige makro-ogmikroøkonomiske foranstalt­
ninger,someranbefalet isamarbejdsstrategien .Enrækkeindikatorer tyderpå,at1960'ernes tendenstil
stadigringereudbudsvilkår nuervendt.Detteomslagblev
forøvrigtindledtibegyndelsen af1980'erne :
—Desamlederealepercapita-lønomkostninger (lønplus
socialebidrag)ersiden1980kunvoksetmedgennem­
snitligca.1%omåretindenforFællesskabet mod2,4%
itidsrummet 1973-80.Lønmodtagerne harsåledes
alleredeydetstoreofreiflerelande,såmegetmeresom
deresdisponible indkomster ofteerblevetudhuletaf
kraftigtstigendeskatterogkontingenter .
—Derealeenhedslønomkostninger ,dermålerudviklingen i
forholdetmellemreallønogarbejdskraftproduktivitet ,
liggernupånogenlunde sammeniveauiFællesskabet
somi1960'erne .
—Densamtidigeforhøjelseafdenmakroøkonomiske pro­
fitandel (driftsoverskud iforholdtilværditilvækst )har
bevirket,atdenerhvervsmæssige kapitalsrentabilitet
(driftsoverskud iforholdtilkapitalmængde )atterer
vokset.Rentabiliteten hardogendnuforFællesskabet
somhelhedkuntilbageerobret endelafdetterræn,
denharmistetsidendetførsteolieprischok (jf.dia­
gram18).
—Forførstegangimindst20årerderfortidentaleomen
længerevarende periode,hvorrentabiliteten vokserhur­
tigereendreallønnen percapita.3.2.Prognoserne for1986og1987setirelationtilsam­
arbeidsstrategien
Setirelationtilsamarbejdsstrategiens ambitionsniveau er
prognoserne for1986og1987ikketilfredsstillende .Såveli
1986somi1987vildenøkonomiske vækst(henholdsvis
2,5%og2,8%)ogforøgelsen afbeskæftigelsen (igennem­
snit0,8%)liggepåetlavereniveauenddenpåkrævede
trend.Genskabelsen afenmærkbart kraftigere vækstkan
naturligvis kunskegradvist,mendentræghed,hvormed
processen iøjeblikket skriderfrem,erforuroligende ,så
megetmeresomFællesskabet iøjeblikketnydergodtafen
føleligbytteforholdsforbedring ,derprincipielt skullepåvirke
udbuds-ogefterspørgselsvilkårene idenisamarbejdsstrate­
gientilstræbteretning.Derealelønomkostninger percapitasynesdogatville
accelerere i1987.Ifølgedesenesteprognoser vildenvokse
med1,3%,hvilketerdenkraftigstestigningsiden1980.De
realeenhedslønomkostninger vilefteraltatdømmekun
aftagemed0,7%,hvilketerdetlavesteregistrerede tempo
siden1981,medensdeninternationale konkurrenceevne
synesatvilleudviklesigimindregunstigretning.
Bytteforholdsforbedringen harnemliggivetdeeuropæiske
økonomier yderligeremulighedforatforbedrerentabiliteten
samtidigmed,atderkanforetages enikkeubetydelig
forhøjelse afhusholdningernes realindkomst .Prisfaldetfor
importvarer kommerbådevirksomheder oghusholdninger
tilgode.Dervilsåledesværetaleomennogenlunde stabilper
capita-realløn setudfraetomkostningsmæssigt synspunkt ,
medenspercapita-reallønnen beregnetpågrundlagafdeECU'enblevnemligitidsrummet framarts1985tiljuni1986
opskrevetmed42%overfordollarogkunnedskrevet med
7,4%overforyen.Fordeenkelteeuropæiske økonomier
tagethverforsigervirkningen afdissemassivekursforskyd­
ningernaturligvis blevetdæmpetafEF-valutaernes relative

Nr.L385/40 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
indbyrdes stabilitet ,navnlighvadangårdevalutaer,som
deltager iEMS.Ikkedestomindreandragerdengennem­
snitligeopskrivning overforde19vigtigstehandelspartneres
valutaermellem1,2%(DetforenedeKongerige )oghele
14,3% (Forbundsrepublikken Tyskland ).ForheleFælles­
skabetunderétandrageropskrivningen (eksklusive med­
lemsstaternes indbyrdes samhandel )17,8%.Europahar
såledesnumistetdefordele,dettidligerepåenrække
markederkunnedrageafenstærkdollar.Mendesenesteårslaveefterspørgsel ogdenusikkerhed ,der
hvileroverudsigterneherfor,kanpåvirkeinvesteringslysten i
negativretning.Idennehenseende kanderudfraenmere
detaljeretanalyseafdiagram18og19,hvorkapitalmæng­
densvækstiFællesskabets firestørstemedlemsstater sam­
menlignes medkapitalens rentabilitet ogudnyttelsesgrad ,
udledestointeressante oplysninger :
—Rentabilitetsnedgangen idetførsteolieprischoks kølvand
førtetilennedgang ikapitalmængdens vækstrate ,men
denforbigående rentabilitetsfremgang itidsrummet
1976-78 ogdenrentabilitetsfremgang ,derindledtes i
1982,harikkehafttilsvarende storpositivindvirkning
påinvesteringerne .
—Denforholdsvis nøjesammenhæng ,dersynesathave
væretmellemkapacitetsudnyttelsesgraden ogkapital­
mængdens vækstrate indtil1975,erefteraltatdømme
blevetmindreudtaltsidenda.Ligesomdetertilfældetfor
forholdet mellemrentabiliteten ogkapitalmængdens
"vækstrate ,erdersiden1981opståetetbetydeligt svælg
mellemkapitalmængdens vækstrateogkapacitetsudnyt­
telsesgraden .Deinternationale forandringer harnaturligvis ikkeundladt
atpåvirkeudviklingen ogstrukturen idensamledeefter­
spørgsel .Enbytteforholdsforbedring afdenstørrelse ,som
Fællesskabet harnydtgodtaf,førernaturligvis tilforskyd­
ningermellemdeneksterneogdeninterneefterspørgsel .De
negativevirkninger ,somapprecieringen afdeeuropæiske
valutaerogopbremsningen afvækstenhosenrækkeaf
Fællesskabets vigtigstehandelspartnere havdepåeksporten ,
slogdoghurtigtigennem .Somdetganskevistafandre
årsagerkunneansesforønskeligt ,blevindkomstoverførsler
fratredjelande pårundtregnet2%afBNPienrækkelande
entenanvendttilatforbedre virksomhedernes finanser i
forbindelse med,atpengelønnen hurtigtindrettede sigefter
dendæmpedeinflationsudvikling ,ellertilatsikreenhurti­
geresaneringafdeoffentlige finanser .Idisselandeer
opsvinget ideninterneefterspørgsel langtmereafdæmpetog
tidsmæssigt udvisket,endtilfældetvillehaveværet,hvis
bytteforholdsforbedringen førstogfremmestvarkommet
forbrugerne tilgode.
Altialtkandensamledeefterspørgsel (internefterspørgsel
pluseksport)kunforventesatvillestigemed3,6%i1987,
hvilketsomfølgeafimportensreaktionerforlidttil,atder
kanblivetaleomenvækstiBNPpåover3%.
Væksten ideninterneefterspørgsel siden1985kanialt
væsentligt tilskrivesenhastigstigning idetprivateforbrug
(gennemsnitlig 3,6%i1986og1987)ogiinvesteringerne i
inventarogmaskiner (6,7%i1986og1987).Derharværet
taleomettydeligtopsvingibyggesektorens investeringer ,
menvækstenvilfortsatværebehersket (3,2%)i1987.Somtidligerenævnthavdebytteforholdsforbedringen i1986
positivindvirkning påsåveludbuds-somefterspørgselsvil­
kårene.Dissevirkninger vilgivetvisvedblivemedatpåvirke
deninterneefterspørgsel igunstigretningi1987.Mendevil
bestandigværeutilstrækkelige ogkanmegetvelforsvinde
heltforholdsvis hurtigt.Hvisbeskæftigelsesudsigterne skal
forbedres ,erdetnuabsolutnødvendigt fuldtogheltatfølge
samarbejdsstrategien .
Hvissamarbejdsstrategiens målskalnås,erdetderfor
alleredefra1987nødvendigt atgennemføre en—sinesteder
drastisk—omlægning afdeadfærdsmønstre ogpolitikker ,
somkendetegner deøkonomiske beslutningstagere .
Fordetførsteskalvirksomhederne reageremedendnustørre
beslutsomhed pådenigangværende forbedring afudbudsvil­
kårenevedatøgeinvesteringsaktiviteten .Deenkelteinves­
teringsafgørelser træffesnaturligvis medudgangspunkt ien
økonomisk kalkule .Bestræbelserne foratforbedrerentabi­
liteten,sænkedenlangerealrentepåetsundtgrundlagog
udbyggemarkedetforrisikovillig kapitalbørderforvidere­
føres.Menenbeslutning omatinvesterehvilerogsåpå
almindelig tillidogviljetilatsættenogetiværk.Disse
adfærdsmønstre børogsådrejesienretning,derergunstig
forbeskæftigelsen .Fordetførstevilleenmeredynamisk
udvikling ivirksomhedernes investeringer værepositivudfra
etrentefterspørgselsmæssigt synspunkt .Fordetandetville
denneudviklingudfraetudbudsmæssigt synspunkt gøredet
muligtatudbyggeproduktionskapaciteten ogselveproduk­
tionenparallelt ,hvilketvillemindskedeinflationsspændin­
ger,derellersmegetvelkunnetænkesatbliveresultatetafen
voksendekapacitets udnyttelsesgrad .Deeuropæiske øko­
nomiervillederigennem dragefuldnytteafdenaktuelle
situation .Detinflationspres ,derkantænkesatopståsom
følge,afvoksendekapacitetsudnyttelsesgrad ,neutraliseres
nemligiøjeblikket imegetvidudstrækning afdenafdæm­
pedeudvikling iimportudgifterne oglønomkostningerne .Demidler,derafsættestilinvesteringer ogkapitalmængdens
vækst,vilimidlertidstadigudgøreenmindredelafBNP,end
hvadderernødvendigt påmellemlang sigt.Enrække
faktorer,derharafgørendebetydningforvirksomhedernes
investeringer ,udviklersigimidlertid igunstigretning.Kapi­
talmængdens gennemsnitlige rentabilitet vokser(jf.diagram
18),selvomdenkuniForbundsrepublikken Tysklandatter
ernåetoppådetniveau,denbefandtsigpåførdetførste
olieprischok .EF-landenes samledekapacitetsudnyttelses ­
graderhastigtstigende (jf.diagram19,hvadangårFælles­
skabetsfirestørstemedlemsstater ).Denominellerentesatser
falderstadigogbidragerogsåtilatændreforholdetmellem
finansielleplaceringer ogegentligeerhvervsinvesteringer til
sidstnævntes fordel.

31.12.86 Nr.L385/41 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Desudenstimulerer denforbedring afrentabiliteten ,der
følgerafdenneafdæmpede udvikling ,tilenmerearbejds­
kraftintensiv anvendelse afdenforeliggende kapitalmængde .
Fordettredjevilleenforøgelseafjobskabelsestempoet gøre
deofre,somlønmodtagerne ienlangrækkelandeallerede
harydet,båderimeligeoglegale.Ensådanforøgelseville
derigennem øgemulighederne foratsikre,atreallønstigning­
envirkerfremmende påbeskæftigelsen tilstrækkelig
længe.
Søgelysetskalimidlertidogsårettesmoddeøkonom'isk-po­
litiskemyndigheder .Ogsådeskalvedderesaktiondemon­
strere,atdeerbesluttetpåatbidragetilenmeredynamisk
udvikling iefterspørgslen ogudbudetindenforFællesskabet .
Deharunderalleomstændigheder etstortansvaratleveop
til.
11986havdebytteforholdsforbedringen gunstigindvirkning
påsåveludbuds-somefterspørgselsvilkårene .Dengenopret­
ningafrentabiliteten ,somblevindledtvedtiåretsbegyndel­
se,bl.a.ikraftafenafdæmpet udvikling idereale
lønomkostninger ,forstærkedes ihastigttempo.Menfor
Fællesskabet somhelhederrentabiliteten endnuikkenåetop
pådetniveau,denlåpåi1960'erne .Ifølgeprognoserne vilde
realepercapita-lønomkostninger i1987vokseiaccelereren­
detempo.Desudenvilvækstenidensamledeefterspørgsel i
1987fortsatliggepåetlavereniveauenddet,derer
nødvendigt udfrasamarbejdsstrdtegiens synspunkt .Bl.a.vil
derikkeblivetaleometheltsåkraftigtinvesteringsop sving,
sommankunneforventepåbaggrundafdenstærke
forbedring afdeflesteafdeelementer ,derbestemmer
investeringsaktiviteten .Enforbedringafefterspørgselsudsig ­
ternevillehavegunstigindvirkning påinvesteringerne .Hvis
beskæftigelsesudsigterne skalforbedres ,skalallebeslut­
ningstagere strakstageskridttileffektivtattagesamarbejds­
strategien ianvendelse .Virksomhederne skalreagerepåde
forbedrede udbudsvilkår medinvesteringer ogjobskabelse i
endnuhastigeretempo,hvilketvilgøredennødvendige
videreførelse afenpolitik,dertagersigtepåmoderatstigende
realepercapita-lønomkostninger ,bådeacceptabel ogberet­
tiget.Mensøgelysetskalogsårettesmoddeøkonomiskpo­
litiskemyndigheder .muligtforEuropaatydesitbidragtilengenopretning afde
globaleskævheder ibetalingsforholdene ogtilenløsningaf
udviklingslandenes problemer .
Denpåkrævede doseringafdeøkonomisk-politiske foran­
staltninger svarertildenisidsteøkonomiske årsberetning
fastlagte .Tidenernuindetilatførepolitikken udilivet.
Detteindebærerogså,atdenigangværende socialedialogpå
Fællesskabets niveauudstrækkes tilogsåatomfattemed­
lemsstaterne ,foratvirksomhedernes ,lønmodtagernes ogde
offentlige myndigheders respektive bidragkanbringesi
bedreindbyrdesharmoni .
Indenfordeenkeltelandeskaldoseringen ikkealene
fastlægges underhensyntagen tildeallerededisponible og
senereopståenderåderum ,mendeterogsåenforudsætning ,
atarbejdsmarkedets parteriforvejenhargodkendt den
faktiskegennemførelse ihovedtræk ,ogderskalmedhenblik
herpågennemføres endybtgående dialogmellemarbejds­
markedets parterpånationaltplan.
Finanspolitikken skalspilleenvæsentligrollegennemen
omfordeling afdeoffentligeudgifterogindtægtertilfordel
forenbeskæftigelsesfremmende vækstsamtgennemregule­
ringenafefterspørgslen .Idennesammenhæng kander
imødesestretyperforanstaltninger ,hvisvirkninger analyse­
resmeredetaljeret ikapitel4:
—Opsvinget ideprivateinvesteringer kunnesuppleresmed
nyeoffentligeøkonomisk rentableinvesteringer med
henblikpåatmodernisere deneuropæiske produktions­
kapacitet .Sådanneinvesteringer bidragerdesudendirek­
tetildenøkonomiske vækst..
—Denmoderate forhøjelse afreallønnen børværeaf
nogenlunde sammestørrelse (omkring 1%omåret)som
nævntisidsteberetningogkansuppleresmedenvis
nedsættelse afbidragenetilsocialesikringsordninger ;ud
fravirksomhedernes synspunkt vilsidstnævnte foran­
staltningforbedreudbudsvilkårene ogfremmeinveste­
ringerne,idetderjoertaleomennedbringelse afde
indirektelønomkostninger ,somgennemsnitlig tegnersig
forrundtregnet30%afdesamledelønomkostninger
indenforFællesskabet .Udfralønmodtagernes syns­
punktvildenneforanstaltning gøredetmuligtatforøge
købekraften ensmulehurtigere ,hvilketvilstimulere
efterspørgslen .
Desocialesikringssystemer børnaturligvis tilstadighed
værefinansieret påetsundtgrundlag .Menderskalogså
tageshøjdefor,atdenøkonomiske kriseindvirkerpåde
socialesikringssystemer medøgedeudgifterogformind­
skedeindtægter ,ogatdettefænomenudviskes itakt
med,atsituationen forbedres .Deekstraråderum ,der
dervedopstår,børsystematisk udnyttestilatlempede
byrder,derhvilerpålønomkostningerne ,ogdervedgå
tilbageaddenvej,derblevfulgti1970'erne .Detkunne
tagesoptilovervejelse atfinansieredesocialeudgifter,
derkantilskriveskrisen,overstatsbudgettet .
—Ennedsættelse afdendirektebeskatning afhusholdnin­
gerogvirksomheder kunneligeledesbidragetilden
nødvendige stimulering afefterspørgslen ogforbedring af
udbudsvilkårene .3.3.Demakroøkonomiske kravi1987ogderefter
Desaneringsbestræbelser ,derharværetudfoldetsiden
tiåretsbegyndelse ,giversammenmeddesenesteforskyd­
ningerpåinternationalt plandeeuropæiske økonomier en
enestående chance .Virksomhedernes rentabilitet erpåvej
op.Deinterneinflationsspændninger erfortsatsvage;bytte­
forholdsforbedringen harlagtenkraftigdæmperpåinflatio­
nen,.dernuliggerpådetlavesteniveausiden1960'ernefor
EFsomhelhed.Defaldendeoliepriser harlempetde
udenrigsøkonomiske bindinger ,ogFællesskabet harnuet
overskudoverforomverdenen på1,2%afBNP,selvomdets
eksporterforholdsvis lille.
Denchance,derståråbenforFællesskabet ,skalgribesmed
beslutsomhed .Ikkealeneforatnåfremtilenløsningpådet
mestpresserende problem,somdeeuropæiske økonomier
ståroverfor,dvs.arbejdsløsheden .Menogsåforatgøredet

Nr.L385/42 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
Disseforanstaltninger bør(J)—tagetundetét—ikkesætte
denproces,dertagersigtepåatnedbringebudgetunderskud­
detpåmellemlang sigt,overstyr.Debidragernemlig
sammenmedandreforanstaltninger ,derogsåforbedrer
udbudsvilkårene ,tilatskabeenvarigtkraftigerevækstogtil
atnedbringearbejdsløsheden .Deudprægede »kriseudgifter «
aftagersåledesgradvis,ogbeskatningsgrundlaget vokser
hurtigere .gertilatforhindre ,atderophobersigbetydelig ledig
likviditet ,somsenerekansættederealiserede fremskridt i
inflationsbekæmpelsen overstyr,samtidigmedatdersikres
entilstrækkelig finansiering afdenrealevækst.Depengepo­
litiskemyndigheders råderumvilidennehenseende blive
destostørre,jolavereetniveaudeinterneinflationsspæn­
dinger—navnligudviklingen idenominellelønomkostnin­
ger—holdespå.
Menenaccelererende væksterogsånødvendig alleredei
1987.Ensådanacceleration kannaturligvis tilvejebringes
vedenbedresamordning afdenøkonomiske politikmed
Fællesskabets vigtigstepartnerlande (jf.kapitel4.7).Den
kanogsåbringesudilivetvedhjælpafyderligereacceleration
ideprivateinvesteringer ;dettekanskevedblandtiværksæt­
terneatskabeøgettillidtil,atefterspørgsel ogrentabilitet vil
rettesigifremtiden .Hvisderskulleblivetaleomenugunstig
udvikling ,kunnedetblivenødvendigt atforetageenbegræn­
setogmidlertidig forhøjelseafFællesskabets gennemsnitlige
budgetunderskud ogsamtidigfastholdemåletvedrørende en
konsolidering påmellemlang sigtafdeoffentligefinanser .
Detterejsernaturligvis problemet medsamordningen af
EF-medlemsstaternes finanspolitik .Noglelandeharstadig
langtigen,førderesbudgetter ersaneret .Andrehar
betydeligeråderumellerkanhurtigtkommetilatdisponere
oversådanne ienmeredynamiskvækstsammenhæng .
Deførstnævnte landesopgavevilihøjgradblivelettetien
sådansammenhæng .Desidstnævnte risikererderimod ,aten
saneringafderespartneresbudgetter iensituationmed
utilstrækkelig vækstpåvirkerderesegenvækstiugunstig
retning .Ogsåidennehenseende erderklarefordele
forbundet medatbyggepåsamarbejde .
EtfortsatrentefaldindenforFællesskabet iforbindelse med
endæmpetogmerekonvergerende inflationstakt kanligele­
desydeetpositivtbidragtilefterspørgslen .Desudenkande
pengepolitiske myndigheder megetveltænkesatvilleaccep­
tereetnytrentefaldforatmodvirkepressetpådollarens
vekselkurs .Derbørimidlertid træffesinterneforanstaltnin­Hvisdemakroøkonomiske politikker baseretpådeovenfor
beskrevne retningslinjer blivervirkelighed ,vildettegøre
lønmodtagernes ofrefuldtudberettigede .Detteerogsåen
betingelsefor,atdepåkrævede mikroøkonomiske foran­
staltninger ,dertagersigtepå"atforbedremarkedernes
tilpasningsevne ,fuldtudslårigennempåbeskæftigelsen .
Desaneringsbestræbelser ,derharværetudfoldetsiden
tidretsbegyndelse ogdesenesteændringer ideninternatio­
nalesituationgiverdeeuropæiske økonomier enenestående
chance.Dennechanceskalgribesmedbeslutsomhed .Ikke
aleneforatløsearbejdsløshedsproblemet ,menogsåforat
sikre,atEuropaydersitbidragtilengenopretning af
skævhederne ideinternationale betalingsforhold ogtilen
løsningafudviklingslandenes problemer .
Finanspolitikken skalspilleenvigtigrolle,idetdeoffentlige
udgifterogindtægtergennemomstrukturering ihøjeregrad
skalbidragetilatforbedreudbudsvilkårene ogbeskæftigel­
senogstøttevækstenpåpassendemåde.Endæmpetogmere
konvergerende udvikling iinflationstakterne skalgøredet
muligtatvidereføre rentesatsernes nedadgående tendens .
Detbørimidlertid —underrimelighensyntagen tilde
problemer ,dervilopstå,hvisdollarenatterbegynderatfalde
påvalutamarkederne ,ogdetfaktum,atdeternødvendigt at
sikreensundfinansiering afvæksten—forhindres ,atder
ophobersigbetydeliglediglikviditet ,somsenerekansætte
denopnåedestabilitetoverstyr.Deanbefalede foranstalt­
ningersiværksættelse børgørestilgenstandforetsnævert
samarbejde a)mellemmedlemsstaterne ,bl.a.forattage
højdefordeuensartede råderum,deenkeltelandedisponerer
over,ogb)mellemogmedarbejdsmarkedets parter,på
nationaltniveau,foratopnåbredtilslutningfradeforskel­
ligesocialegrupperogsikreligevægtmellemdebidrag,som
deenkelteyder.(')Disseforanstaltninger ermeredetaljeretbeskrevet idenindram­
medeartikel.
TABEL12
Deoffentligeogdesamledeinvesteringer iFællesskabet ('
(procentafBNP)
1970 1974 1979 19841985(2)1986(2)1990(3)
Denoffentligesektorsfaste
bruttoinvesteringer4,24,03,22,82,8 2,7 3,6
Densamledeøkonomis faste
bruttoinvesteringer22,722,320,818,618,4 18,5 21,7
(')Eksklusive Grækenland ,Irland,SpanienogPortugal .
(2)Økonomiske budgetterfraoktober1986opstilletafKommissionens tjenestegrene .
(3)Samarbejdscenario .
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

31.12.86 DéEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/43
TABEL13
Udbuds-ogefterspørgselsindikatorer
1961-73
[gennem­
snit)1974-81
(gennem­
snit)1982 1983 198419850)1986(')19870
i)Efterspørgselsindikatorer
(årligændringiprocent):
Internefterspørgsel ifastepriser:
Fællesskabets indeks 5,01,60,80,81,42,23,83,5
ForskelEUR/øvrigeOECD-lande -0,5-0,61,0-1,9-4,2-1,10,40,9
Privatforbrug 5,03,00,61,00,92,23,73,5
Fastebruttoinvesteringer 5,60,0-1,5-0,31,32,44,25,1
Eksportafvarerog
tjenesteydelser 9,24,61,53,17,65,72,23,7
ii)Indikatorer forudbudsvilkårene :\ I
Beskæftigelse
(årligændring iprocent) 0,3-0,1-0,9-0,80,10,40,80,8
Produktivitet
(årligændring iprocent) 4,52,11,52,01,92,01,72,0
Realeenhedslønomkostninger
(indeks100:01961—73 ) 100,0104,3103,0102,4101,199,998,197,4
Rentabilitet (2)
(indeks100:01961—73) 100,068,061,859,864,768,477,982,8
Investeringer imaskineroginventar
(årligændring iprocent)— —0,20,33,48,06,16,9
Konkurrenceevne medhensyntilomkost­
ninger(3)
(indeks100:01961—73) 100,0108,898,993,286,785,695,195,9
(')Økonomiske skønogprognoser fraKommissionens tjenestegrene .
(2)SkønfordetsamledeFællesskab (DeTi);densamledeøkonomisbruttodriftsoverskud divideretmedkapitalmængden opgjort
tilgenanskaffelsespriser .
(3)Effektivrealvekselkurs opgjortpågrundlagafdensamledeøkonomis enhedslønomkostninger iforholdtildeøvrige
OECD-landes (eksklusive EF-medlemsstaternes indbyrdessamhandel ).
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

Nr.L385/44 3i;12.86 DéEuropæiske Fællesskabers Tidende
TABEL14
Udviklingen iudvalgtesektorer iEuropa,DeforenedeStaterogJapan(1970—82)
EUR6(3) USA Japan
1.Værditilvækst ifastepriser
(årligændring iprocent1970—82)
Landbrug 1,8 2,1 0,2
Industri(') 1,7 2,1 7,1
Markedsmæssige tjenesteydelser -3,4 3,6 5,1
Ikke-markedsmæssige tjenesteydelser (4) 2,4' 1,9 4,2
Ialt(2) 2,5 2,7 5,2
2.Beskæftigelse i1982
(indeks100:1970)
Landbrug 67,2 97,2 68,7
Industri(') 83,0 97,8 100,4
Markedsmæssige tjenesteydelser 117,2 136,2 132,2
Ikke-markedsmæssige tjenesteydelser (4) 124,5 121,4 133,4
Ialt(2) 99,9 121,7 111,5
3.Produktivitet pr.beskæftiget
(årligændring iprocent1970—82)
Landbrug . 5,2 2,3 3,5
Industri(') 3,3 2,3 7,1
Markedsmæssige tjenesteydelser 2,1 1,0 2,7
Ikke-markedsmæssige tjenesteydelser (4) 0,5 0,2 1,8
Ialt(2) 2,5 1,0 4,3
4.Relativeprisermåltiforholdtilpriserne
påindustrivarer i1982
(indeks100:1970)
Landbrug .83,5 120,7 147,9
Industri(') 100,0 100,0 100,0
Markedsmæssige tjenesteydelser 110,3 112,4 161,3
Ikke-markedsmæssige tjenesteydelser (4) 138,4 125,3 240,8
Ialt(2) 110,6 116,4 147,8
(')Isnæverforstand .
(2)Inklusivedeøvrigesektorer :energi,byggeriogoffentligearbejder .
(3)Belgien,Tyskland ,Italien,Nederlandene ,DetforenedeKongerige .
(4)Ialtvæsentligt denoffentligesektor.
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .-

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/45
DIAGRAM 17
BNPogbeskæftigelse iFællesskabet (EUR12)(årligændringiprocent)(J)
(')Devandrettelinjerangiverdengennemsnitlige årligevækstrateforhverperiode.
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene (1985—87:Skønogprognoserudarbejdet afKommissionens tjenestegrene ),
oktober1986.

Nr.L385/46 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
DIAGRAM 18
Rentabiliteten (')ogkapitalmængdens vækst(2)indenforFællesskabet (EUR4)(3)
(')Nettodriftsoverskud divideretmedbruttokapitalmængde opgjorttilgenanskaffelsespriser .
(2)Bruttokapitalmængde ifastepriser(årligændring iprocent).
(3)Forbundsrepublikken Tyskland ,Frankrig,ItalienogDetforenedeKongerige .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/47
DIAGRAM 19
Vækstenogkapitalmængdens kapacitetsudnyttelsesgrad (')(2)(indeks100:maksimum ideseneste25år)
Forbundsrepublikken Tyskland Frankrig
Italien DetforenedeKongerige
(')Bruttokapitalmængdens vækst.
(2)Kapacitetsudnyttelsesgrad ihenholdtilrundspørger .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

Nr.L385/48 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
Samarbejdsstrategiens mellemfristede scenarier
DenmuligeudviklingindenforFællesskabet illustreres delsvedhjælpafenmellemfristet
fremskrivning baseretpåenarbejdshypotese omuændretøkonomisk politikoguændredeøkon­
omiskeadfærdsmønstre ,delsvedhjælpafenmegetskematiskfremstilling afsamarbejdsstrategien .
Sidstnævnte overslagfremlægges kuntilillustration ogbørikkefortolkessomformelleøkono­
misk-politiske mål.
Scenarierne erberegnetvedhjælpafCOMPACT-modellen forFælleskabet (DeTi).Dennemodeler
beskrevet idetaljeriEuropæisk Økonominr.27.
Arbejdshypoteserne vedrørende deninternationale situation
Bådeforgrundforløbets ogforsamarbejdsstrategiens vedkommende erderbenyttetenarbejdshy­
potesegåendeudpå,atolieprisenatterbegynderatstigeogvilvedblivehermedindtilåretsudgang.
Detteførertilenbytteforholdsforringelse påca.7%itidsrummet 1987—90.Arbejdshypotesen for
valutakurserne gårudpå,atkursforholdende dollar/ECUogyen/ECUstortsetvilholdesigpå
sammeniveausomgennemsnittet for1986.
IDeforenedeStaterforventesdenoffentligesektorsunderskudgradvisatblivenedbragtfra3,4%af
BNPi1986til1%i1990.IJapanforventesdetatstabiliseresigpå0,5%afBNPfra1987atregne
efterathaveværetomkring 1%i1986.VækstenventesatblievemoderatiDeforendeStater(2,7til
2,8%igennemsnit fortidsrummet 1986—90ihenholdtildetoscenarier),medensderforventesen
nogetkraftigerevækstiJapan(3,7til3,8%)isammetidsrum .
Etscenariotilillustrationafsamarbejdsstrategien
Detteårsscenariotilillustration afsamarbejdsstrategien førertilsammevækstsomdetscenario,der
blevfremlagt isidsteårsberetning (gennemsnitlig 3,5%itidsrummet 1986—90).Dennominelle
efterspørgsels vækstrateliggerpånogenlunde sammeniveauisamarbejdsscenariet ogigrundforløbet
(6%ellerlidtover).Dennevækstrateertilstrækkelig tilatsikreennedbringelse afarbejdsløsheds­
procentenpå3,7procentpoints (afarbejdsstyrken )fra1986til1990ogbevirker,atbeskæftigelsen
vedtiåretsudgangvilvoksetrendmæssigt medlidtover1,5%omåret.Doseringen afde
økonomisk-politiske indgrebtagersigtepåatbevaredenvalutariske stabilitetogforøgede
europæiske økonomiers dynamikvedhjælpafenaktion,derbådeomfatterudbuds-og
efterspørgselsvilkårene .
Hvadangårvæksteniderealepercapita-lønomkostninger ,anvendessammearbejdshypotese somi
fjor,dvs.enårligstigningpå1%(gennemsnit itidsrummet 1986—90);forskellenfraproduktivi­
tetsfremgangen andragergennemsnitlig 1,3%omåret. '
Dennedæmpedestigningiderealelønomkostninger opnåsvedhjælpaftomidler:førstogfremmest
vedatdæmpereallønnen førarbejdsgiverbidrag tildesocialesikringsordninger (ligesomdetvar
tilfældetforsidsteårsscenario,vokserdennemedgennemsnitlig 1,1%itidsrummet 1986—90)og
.dernæstvedatnedsættedesocialebidragforbådearbejdsgivere oglønmodtagere ietrimeligtforhold .
Kumuleretoverfireår(1987—90)beløberdenanslåedenedsættelse afdesocialebidragsigexantetil
1%afBNP.
Finanspolitikken erpåmellemlang sigtkendetegnet afengradvisnedsættelse afdendirektebeskatning
afhusholdningerne ogenforhøjelseafdeoffentligeinvesteringer .Kumuleretoverfireårandrager
hverafdissetoforanstaltninger 1,2%afBNP.Udoverdeendogenenedsættelser afvisse
.transfereringer (navnligarbejdsløshedsunderstøttelse )erdetforudsat,atdengradviseforbedringaf
denøkonomiske situationvilgøredetmuligtatdæmpevækstenideudgifter,somdirektetagersigte
påatmindskespændingerne påarbejdsmarkedet (f.eks.førtidspensioneringsprogrammer ).
Underforudsætning afenvarignedbringelse afinflationen ,enforbedring afvirksomhedernes
økonomiske situation—sommindskerspændingerne påkapitalmarkedet —ogenpengepolitik ,som
underrimelighensyntagen tilstabilitetsmålet gørdetmuligtatfinansiereenkraftigererealvækst ,vil
Fællesskabets nominellelangerenteigennemsnit kunnenedsættesmedrundtregnet3procentpoints
fra1986til1990.Igennemsnit liggerrealrentenpå3,6%idenneperiode.

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/49
Skattenedsættelserne ogforhøjelserne afdeoffentligeudgifterpåmellemlang sigtbeløbersigi
tidsrummet 1987—90sammenlagt til3,2%afBNP.Denderaffølgendeforhøjelseafdenoffentlige
sektorsunderskud opvejesividudstrækning afenkraftigerevækstogennedsættelse afdesociale
ydelser.I1990liggerdenoffentligesektorsunderskud måltiprocentafBNPethalvtprocentpoint
lavereendi1986.Dennenedgangernogetmindreudtaltendigrundforløbet .
Isamarbejdsscenariet liggerbetalingsbalancen itidsrummet 1986—90gennemsnitlig 0,5BNP-point
lavereendigrundforløbet (0,1%afBNPmod0,6%).Ikapitel4.7visesenvariantaf
samarbejdsscenariet ,hvordetantages,atJapanyderetstørrebidragtilnedbringelsen afde
internationale uligevægte .IdennevariantudviserFællesskabets betalingsbalance itidsrummet
1986—90ensaldo,derligger0,3BNP-point oversamarbejdsscenariets saldo.
Noglevigtigemakroøkonomiske aggregater tilillustration afsamarbejdsstrategien
Grundforløb Samarbejdsstrategi
Gennemsnitlig årlig
procentvis vækstrate ,
1986—90
BNPifastepriser
BNP-priser
BNPiløbendepriser2,7
3,3
6,03,5
2,7
6,2
Beskæftigelse
Produktivitet
Privatforbrug
Investeringer
Reallønpercapita
Realeenhedslønomkostinger0,7
2,0
3,0
3,7
1,9
-0,31,2
2.3
3.4
6,8
1,1
-1,3
Gennemsnitlige årligeniveauer,
1986—90,iprocentI
Langfristede rentesatser
Betalingsbalances løpende
poster(procentafBNP)7,7
0,66,3
0,1
Aktuelle niveau i19861990-niveau ifølge
samarbejdsscenariet
Arbejdsløshedsprocent
Denoffentligesektors
underskud (procentafBNP)10,8
4,77,1
3,9
NB:TallenevedrørerEUR10.Denstørsteforskeliforholdtilgennemsnittet forEUR12formodesatværeskarbejdsløsheds­
procenten :1986=11,9%;1990=8,2%.
Ovenstående talerberegnetudfraenstærktskematisk modelogmåkunbetragtessommegetusikreskønoverdensandsynlige
udvikling .
4.DEFORSKELLIGE POLITIKKERS BIDRAGTILSAMARBEJDSSTRATEGIEN
4.1.Retningslinjer forpengepolitikken samtkoordinations­
spørgsmål
Fællesskabets medlemsstater hargjortnyefremskridt på
vejenmodenkonvergerende pengepolitik ,somgiveret
tilstrækkelig stortråderumtil,atderkansikresrealøko­
nomiskvækstunderoverholdelse afvalutarisk stabilitet .
Opbremsningen afdemonetære aggregaters vækstogden
merekonvergerende udviklingherierubestridelige tegnpå,atdernuerstørresammenhæng imedlemsstaternes penge­
politik(tabel15).Sidsti1970'ernevoksedepengemængden i
bredforstandstadigmedrundtregnet15%omåreti
Fællesskabet somhelhed(13%forEMS-landene ),medens
stigningstakten idag-ernedepåca.9,5%(under7%for
EMS-landene )ognæppevilbegyndeatstigeigen.Pengepo­
litikkenharsåledesydetetvigtigtbidragtilopbremsningen af
inflationer iFællesskabet .Fællesskabets gennemsnitlige
inflationstakt viliårefteraltatdømmeaftagetil3,7%,
medensdenendnui1980androg13%.

Nr.L385/50 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
taktenundervurdering afinflationstrend'en ,mendetteer
ikkeensbetydende med,atallemedlemsstaterne skalreagere
enspådenimporterede prisstabilitet .Etafpengepolitikkens hovedmåleratsikreogbevareenhøj
gradafmonetærstabilitet ,hvilketerifuldoverensstemmelse
medsamarbejdsstrategien .Deterenforudsætning forat
kunnesikre,atenrækkeandreøkonomisk-politiske målsæt­
ningervirkeliggøres .Vedatmindskeusikkerheden omkring
denfremtidige købekraft ,skabesgunstigebetingelser foren
samarbejdsbetonet optrædenfradeøkonomiske beslutnings­
tageressideoggørdetmindreberettigetattagedyrtidsregu­
leringsmekanismer ianvendelse .Denforbedrerderigennem
mulighederne fortilpasning iderelativepriserogbidrager
dervedtilatsikreenmereeffektivallokeringafproduktions­
faktorerne .Delande,hvisinflationstakt oginflationsforventninger
alleredeharstabiliseret sigpåetlavtniveau,skalikke
foretagefundamentale ændringer iderespengepolitik ,der
blevfastlagt,førimportprisfaldet satteind.Pengepolitikken
vilidennesituationstimulereøgetrealvækst .Desudenvilen
midlertidig afvigelsefradekvantitative målforpengemæng­
denikkenødvendigvis skabebehovforenkorrektion ,
eftersomderikkeernogenstørrerisikofor,atforventnin­
gernepåvirker inegativretningisådannelande.Hvisde
aktuellebetingelser rentfaktiskførertiløgetrealvækst i
1987,børpengepolitikken tilrettelægges således,atdertages
hensynhertilvedfastlæggelsen afdetkvantitative pengepo­
litiskemål.Entilrettelæggelse afpengepolitikken ietmellemlangt
perspektiv gørdetmuligtvarigtatpåvirke "forventningerne i
denønskederetningudenatsættedenhidtilvellykkede
inflationsbekæmpelsespolitik overstyr.
Pengepolitikken skalimidlertid tilrettelægges underfuld­
stændighensyntagen tildefaktiskerealevækstmuligheder .
Hvisproduktionspotentiellets stigningstakt tagertiliden
periode,hvorsamarbejdsstrategien gennemføres ,skal
pengepolitikken afpassesherefter .Desudenskaldertilføres
økonomien ekstralikviditet ,såfremtdevedholdende lave
energipriser bevirker ,atproduktionspotentiellet vokser.Delande,somharopnåetføleligeresultater iinflationsbe­
kæmpelsen ,menhvisinflationstakt stadigliggerlangtover
EF-gennemsnittet —f.eks.Italien—børtageskridttilat
konsolidere denimporterede stabilitet ,hvisinitialeffekt kun
omfatterprisniveauet ,ogbørsøgeatnedbringe inflationen
varigt.Dettemålkannås,hvisdetmeddelesoffentligheden
påenaldelesutvetydig måde,oghvisdetstøttesmed
troværdige pengepolitiske indgreb .Enpengepolitik ,der
tagersigtepåatdæmpeforøgelsen afpengemængden ,
forhindrer ikkeenyderligere nedbringelse afrentesatserne .
Tværtimod vilbådedenominelle ogderealelangfristede
rentesatser reduceres itaktmed,atinflationsforventningerne
stabiliserer sigpåetlavtniveau.Fastsættelsen afkvantitative målforpengemængden eller
kredittenudgørenvigtigbestanddel afenhverpengepolitik ,
derfastlægges påmellemlang sigtogtagersigtepåøget
prisstabilitet .Dogpåvirkesdemonetære aggregater ofte
stærktaffinansielle nyskabelser ,tiltagendeliberalisering af
kapitalbevægelserne ,strukturelle omlægninger påpenge-og
kapitalmarkederne ogændringer idetadfærdsmønster ,der
bestemmer pengeefterspørgslen .Derskaltageshensynhertil
vedbedømmelsen afudviklingen indenforpengepolitikken .
Offentliggørelsen afetkvantitativt pengepolitisk måltilken­
degiverkursenfordentilstræbtepengepolitiske udvikling .
Arbejdsgivere ,fagforeninger ogregeringerkanafpassederes
dispositioner herefter .Defastsattemålforpengeudbudet
forbedrerdeøkonomiske beslutningstageres informationsni­
veau,mindsker risicieneforøgetfriktionogfremmer
samordningen mellemarbejdsmarkedets parter.Delande,
derkunharbegrænsede muligheder foratføreenselvstændig
pengepolitik ,oghvishovedmål erenstabilvalutakurs ,kan
ligeledesdragefordelaf,atdestorelandeførerenpengepo­
litik,dererrettetmoddetmellemlange sigt,fordidettefører
tilforventninger omstabilevalutakurser oggiverstørre
muligheder foratimportere ogopretholde generelprisstabi­
litet.Endeligskaldelande,hvisinflationstakt iøjeblikket ligger
lavt,medensinflationsforventningerne vedblivende ligger
højereenddet,denaktuelleprisstigningstakt tilsiger—f.eks.
Frankrig—ladesignøjemedendæmpetudvidelse af
pengemængden ,somerforeneligmedmåletfordenreale
vækstpåmellemlang sigt.Detfaldiogdenstabilisering af
rentesatserne ,manfornyligvarvidnetiliFrankrig ,hvorde
langfristede rentesatser frajanuartilaugust1986faldtmed
3%,medensdekortfristede rentesatser isammetidsrum
faldtmed2%,tyderpå,atpengepolitikken atterervedat
blivetroværdig .Deterenforudsætning forenstabilisering af
rentesatserne påetlavtniveau,atinflationsforventningerne
ogsåstabiliserer sigpåetlavtniveau.
Deterimidlertid enforudsætning foratkunnefølgedenher
anbefalede pengepolitik ,atdekonjunkturpolitiske betragt­
ningerhenvisestilatspilleensekundærrolle,idetderellerser
risikofor,atderealiserede fremskridt iretningafmereudtalt
prisstabilitet sættesoverstyr.Detmåhellerikkeladesudeaf
betragtning ,atenpengepolitik ,dertilrettelægges ietmel­
lemlangtperspektiv ,ogsåhartendenstilatstabilisere
konjunkturforløbet .Underenafmatning vokserpenge­
mængden forholdsvis hurtigtsammenlignet medBNP's
vækstrate .Likviditeten vokser,menudenugunstigindvirk­
ningpåinflationsforventningerne .DerimodvirkerlikvidiIøjeblikket udviklerkonjunkturerne sigpraktisktaget
parallelt ideflestemedlemsstater :flertalletafdembefinder
sigienfasekendetegnet afetmoderatopsvingogalle
(undtagenGrækenland )importerer øgetstabilitetsomfølge
afdekraftigtfaldendeimportpriser .Dereringenudsigttil
nogenfornyetopblussen afinflationen ,ihvertfaldikkepå
kortsigt.Ganskevistudgørdennuværende laveinflations­

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/51
tetsnedgangen underenekspansionsfase dæmpende påinfla­
tionsforventningerne ,udenatderdogoptrædersamme
smertefulde følgevirkninger ,somhvisderhavdeværet
anvendtenstabiliseringspolitik .længereperiodermedstabilevalutakurser kunnetimportere
envisprisstabilitet ,hvilketharstyrketinflationsbekæmpel ­
sen.EMShardogkunkunnetforbedrestabiliteten vedstreng
overholdelse afetfællesstabilitetsmål .Denstørrevaluta­
kursstabilitet harsåledesbådeværetårsagtilogresultataf
denstørrepris-ogomkostningsstabilitet indenforEMS.
Valutakurstilpasningerne iaprilogaugust1986harikke
ændretpådennefundamentale indbyrdesafhængighed .Ietsystembaseretpåfleksiblevalutakurser kanpengepoli­
tikkenimidlertidkommeidensituation,atdeinternehensyn
kolliderermeddeeksterne .Pengepolitikken kansåledesgøre
detnødvendigt atforetageenfleksibelstyringunderskyldig
hensyntagen tilvalutakursudviklingen udenforFællesskabet
foratundgåreelleforstyrrelser ,derkanføretilfordrejninger
ogforøvrigtendermedatbringeselvedethøjtprioriterede
måliformafpengepolitisk stabilitet ifare.Ensådanreaktion
måimidlertidikkebevirke,atdevalgteretningslinjer sættes
påspil.EMSforblivertrodsaltetsystemmedfaste,menjusterbare
valutakurser .Sålængedenøkonomisk-politiske samordning
erufuldstændig ,bevirkerdeopståedeforskellemellemde
vigtigstestørrelser ,somøverindflydelse påvalutakurserne ,
atdermedjævnemellemrum måforetagesjusteringer ,men
ensådanpolitikunderbygger iprincippet ikkeeventuelle
divergerende økonomiske tendenser iudgangssituationen .I
fremtiden vildefinansielle markederværebetydeligt mere
integreret ,ikkemindstsomfølgeafenøgetogihøjgrad
ønskeligliberalisering afkapitalbevægelserne .Dererallere­
desketenkraftigtilnærmelse afrentesatserne indenforEMS.
Forskellen mellemdetyskeogdefranskelangfristede
rentesatser ereftervalutakurstilpasningen faldettil2%,
medensdenførvarpå3%.Derharogsåværettaleomen
kraftignedgang idebelgiskelangfristede rentesatser .Denominellerentesatser eridesenesteårfaldetkraftigti
Europa.11981lådenkortenominellerentegennemsnitlig på
15%indenforFællesskabet ,menernufaldettil8,8%,
hvilketstortseterdetsammesomi1970'erne (jf.tabel16).
Detantages,atrentefaldet vilfortsætte idennærmeste
fremtid—omendietlangsommere tempo.Påtrodsafden
vellykkede inflationsbekæmpelsespolitik mådelangfristede
realrentesatser stadigbetragtessomforholdsvis høje.Med
hensyntilrealrentesatsernes nuværende niveaumåman
imidlertid ikkeglemme,atdennuværende inflationstakt i
noglelandeermindreendinflationstrenden påmellemlang
sigt,ogatrealrentesatsernes niveauderforerovervurderet .
Overdrevent laverealrentesatser giverikkenogetsandfær­
digtbilledeafdenrelativeknaphedpåkapital.Sådanne
satsergavsigi1970'erneudslagienforhøjkapitalintensitet
indenforproduktionen ,hvilketvidneromenfejlagtig
makroøkonomisk fordelingafenforholdsvis knapopsparing
ogslårigennemsomenforringelse afrentabiliteten .Desuden
bevirkerforlaverealrentesatser ,atdetgøresmindretiltræk­
kendeatspareop,hvorvedselvegrundlaget forøgetvækst
falderbort.Somdetfremgårafdiagram20,svarerdet
forventede realrenteniveau i1986næstennøjagtigtilnive­
auetvedudgangenaf1960'erne .Derimoderanlægskapita­
lensafkastendnuikketilbagepådetteniveau.Valutakurstilpasningen harsåledeshaftkonkretindvirkning
pårentesatserne .Delande,hvisvalutaerforventedes atfalde
ikurs,blevforanlediget tilatmodståspekulationspresset ved
hjælpafenrenteforhøjelse ,hvilketviser,atenudskydelse af
tilpasningen harbetydeligstabiliserende virkning idelande,
hvorpengenesværdiforringelse erkraftigst .
Dadereralmuliggrundtilatforventestadigmere
omfattende kapitalbevægelser ,udgørdentiltagendeliberali­
seringafdisseiudgangssituationen enlatentrisikoforEMS's
stabilitet ;dennerisikokanimidlertidneutraliseres vedhjælp
afenmerekonvergerende udvikling imedlemsstaternes
pengepolitik oggenerelleøkonomiske politik.Videreførel­
senafliberaliseringsprogrammet forkapitalbevægelser er
såledessnævertforbundetmedenmereomfattende integre­
ringafFællesskabets økonomier ogmedenudbygning afdet
europæiske monetære systempåetsundtgrundlag .Pådenenesideertilstrækkelig højerealrentesatser enklar
forudsætning foratkunneundgåenuhensigtsmæssig res­
sourceanvendelse ogopretholde envækst,somkanskabe
størrebeskæftigelse viaenstimulering afudbudet .Påden
andensideerdetønskeligt ,atdenominelle ogreale
rentesatser reduceres itaktmed,atinflationsforventningerne
stabiliserer sigpåetlavtniveau,ogsomfølgeafenøget
opsparing .Enpengepolitisk strategirettetmoddetmellem­
langesigtudgørétegnetmiddeltilpåetsundtgrundlagat
gennemføre den»organiske «nedsættelse afrealrentesatser­
ne.Enmereomfattende monetærintegration skaberøgetbehov
forsamordning .Dettegælderbådedenpengepolitik ,der
følgesafhvertenkeltEMS-land ,ogsamordningen på
nationaltniveauafdegenerelleøkonomisk-politiske instru­
menter:dissemåkombineres påensådanmåde,atsystemet
medfastevalutakurser ikkebringesifare.Detallervigtigste
erimidlertid ,atenpengepolitik baseretpåinternogekstern
stabilitetstøttesvedhjælpaffinanspolitikken ogenhen­
sigtsmæssig indkomstudvikling .IndenforEMSerdetblevet
enstadigmeretvingendenødvendighed ,atderforetagesen
samordning ,navnligmellemdestoremedlemsstater .Deter
førstogfremmestnødvendigt atskabestørreenighedom
stabiliseringspolitikkens mål.EMSharydetetafgørende bidragtildenøgedekonvergens
mellemmedlemsstaternes pengepolitik ogtilinflationsbe­
kæmpelsen vedatforpligtedeltagerlandene tilatoverholde
enklardisciplinpåvalutakursområdet .Delande,dervar
prægetafforholdsvis kraftiginflation,hargennemstadig

31.12.86 Nr.L385/52 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Ensamordnet aktionpådetpengepolitiske områdeer
imidlertidikkedetsammesomenensretning afallelandenes
politik.Deenkeltelandeharnemligforskelligeproblemer ,
ogdeternødvendigt atanvendeforskellige metoderforat
bekæmpedenalvorligemangelpåkonvergens ifinanspoli­
tikkenogdesamtidigedivergenser medhensyntilinflations­
forventningerne .Hvertenkeltlandskalindenfordegrænser,
somdetsmuligheder sætter,tilstræbedendoseringafsine
politikker ,sombedstsætterdenistandtilatbidragetilden
fællesmålsætning iformafvarig,ikke-inflatorisk ogmere
beskæftigelsesskabende vækst.
EMS-landenes pengepolitik skalsomhelhedogsåtilrettelæg­
gesunderhensyntagen tildeudviklingsforløb ,derfindersted
udenforEMS.Jomerekonvergerende deforskellige landes
økonomiske udviklinger,ogjomereudtaltliberaliseringen
afkapitalbevægelserne er,destomindrekandeeksterne
virkningertrueEMS'sstabilitet,fordidissesrelativebetyd­
ningaftagerietmonetærtintegreretområde .Kapitalbevæ­
gelsérnemellemEMS-zonen oglandeneudenforvilikke
længereudgøreenligesåstorfareforEMS'sstabilitet ,fordi
deltagerlandene påvirkesligemegetheraf.Idenneforbindel­
seharstyrkelsenafECU'srolleensærligbetydning .Hvisder
f.eks.skerenkapitalomlægning vækfradollaren,kanen.
sådanstyrkelsebevirke,atendelafkapitalensøgeroveri
ECUistedetfortyskemark,somdetsåofteharværet
tilfældet .Somfølgeafdenusikkerhed ,derhvilerover
dollarensfremtid,villedenneforbedrede integrering afde
europæiske landespengepolitik ogvalutakurspolitik være
ekstrahensigtsmæssig ogvilledesudenindebæredenfordel
forEuropa,atden.gørdetlettereatgennemføre ensamordnet aktion,dertagersigtepåatmindskeinterna­
tionaleskævheder .
Fællesskabets pengepolitik børtagesigtepåenhensigtsmæs­
sigfinansiering afdetdisponible råderumforenrealøko­
nomiskvækstsamtidigmed,atdenbevarerogomnødven­
digtforstærker deresultater,dereropnåetibestræbelserne
påatsikreenvarignedbringelse afinflationstrenden .Hidtil
erdissebestræbelser blevetfremmetafdeeksterneudvik­
lingsforløb .Denfaldendedollarkurs harsammenmed
nedgangen ioliepriserne ogdeamerikanske rentesatser
bevirket,atdernuerstørremuligheder foratnedbringe de
europæiske rentesatser udenrisikofornyeinflationsspæn­
dinger.
Hvisdetkraftigedollarfaldfortsætter ,kandetblivenødven­
digtatgåovertilenmeresmidigstyringafdeeuropæiske
rentesatser medhenblikpåatmodstådefarer,derer
forbundet medetfornyetudtaltfaldidollarenogdedertil
hørendenegativekonsekvenser påmellemlang sigt.Deter
imidlertidafallerstørste betydningatundgåenophobningaf
potentieltinflationsskabende elementer .EMSharvistsigat
væreenstabiliserende faktor.Dehidtidigefremskridt hen­
imodøgetkonvergens ogliberalisering afkapitalbevægelser ­
nehargjortdetendnumerenødvendigt atforetageen
snævreresamordning afdenøkonomiske politiksåvelnatio­
nalt—mellempengepolitik ,finanspolitik ogindkomstud­
vikling—sommellemmedlemsstaterne indbyrdes .De
vellykkede resultaterafoprettelsen afetområdemedmone­
tærstabilitetdæmperdeeksternefaktorers betydning og
udgørenvigtigforudsætning forenendnumereudtalt
integreringafdeeuropæiske økonomier .
TABEL15
Opbremsning afogkonvergens ipengemængdens vækst
%
1961-69 1970-77 1978 1979 1980,1981 1982 1983 1984 1985 1986 1987
Vejetgennemsnit :
EUR 14,814,813,911,911,511,311,2 9,59,99,77,4
EMS 11,714,013,812,9 9,78,79,510,2 8,47,76,95,6
Spredning iforhold
tilgennemsnit (')
EUR 4,24,03,94,14,12,73,63,04,44,22,6
EMS 2,13,44,24,03,42,52,33,53,13,21,51,2
Spredning iforhold
tilmindstestørrelse (J):
EUR 6,510,2 9,06,67,34,85,85,55,04,43,8
EMS 4,85,29,28,14,44,43,04,84,42,81,62,0
(■)Spredningsindekset udgørdenvejedesumafdeabsolutteafvigelserfraderespektivereferencestørrelser .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/53
TABEL16
Udviklingen irentesatserne
%)
1961-69 1970-77 1978 1979 1980 1981 1982 1983 1984 1985 1986
Kortfristede nominelle
rentesatser :
EUR12 4,8 8,5 8,810,9 13,7 15,0 13,7 11,9 11,2 10,5 8,8
EMS 4,5 7,8 6,9 9,812,2 14,0 11,8 8,99,0 8,3 6,3
USA 4,15,77,4 ,10,1 11,614,0 10,6 8,79,47,5 6,5
Japan— 8,0 5,1 5,810,7 7,4 6,8 6,5 6,3 6,5 5,3
Langfristede nominelle
rentesatser :
EUR12 6,59,810,3 11,213,0 15,1 14,3 12,712,0 10,8 9,0
EMS 6,3 9,2 8,810,1 11,513,5 12,5 10,6 10,3 9,1 7,5
USA 4,6 6,57,9 8,710,8 12,9 12,2 .10,8 12,0 10,8 8,1
Japan—7,7 6,3 8,3 8,98,4.8,3 7,8 7,3 6,55,2
Langfristede realrentesatser
(korrigeret med
BNP-priser )('):
EUR12 2,4-0,3 0,1 0,4 0,1 4,2 3,74,4.5,7 4,8 2,6
EMS 2,30,4 0,6 1,30,8 3,5 2,12,7 4,5 4,1 2,1
USA 1,60,3 0,50,2 1,24,0 5,37,7 8,27,0 3,9
Japan—-1,0 1,75,7 6,15,7 6,6 7,16,7 5,23,9
(')Dererendelmetodologiske problemerforbundetmeddefinitionen afrealrentesatser .Disseproblemer forstærkes ,nårderskerstoreændringer ibytteforholdet
(somdetsketei1986),ogdeinterneprisopgørelser derfor»skævtrækkes «iforholdtilinflationstrenden(i op-ellernedadgående retningaltefterindikatorerne ).En
bytteforholdsforbedring hartendenstilatskabehøjereBNP-priser .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

Nr.L385/54 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
DIAGRAM 20
Kapitalafkast ogrentesatser iFællesskabet
(')Virksomhedernes (eksklusive boligsektoren )nettodriftsoverskud iprocentafkapitalapparatet opgjorttilgenanskaffelsesom -'
kostninger (EUR4)(indeks100:1960).
(2)Afkastafoffentligeværdipapirer deflateretmedBNP-prisindekset (EUR10).
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .
4.2.Budgetpolitikken
4.2.1.Budgetunderskuddene ,denoffentligegældsbyrde ,
denøkonomiske vækstogbeskæftigelsen
Mulighederne forvækstiFællesskabet kanforbedresved,at
derskabesenpassendeligevægtpåmedlemsstaternes bud­
getter.Iforholdtildetforegående årharnedgangen i
budgetunderskuddene i1986genereltværetlidthurtigere .
ForFællesskabet somhelhed(EUR12)faldtnettofinansie­
ringsbehovet fra5,1%afBNPi1985til4,7%i1986,
sammenholdt medatnedgangen i1985kunvarpåtretiendedele procentpoint (tabel17og18).Nedgangen i
nettofinansieringsbehovet harværetmestudpræget ivisse
lande,hvorunderskuddet varmegetstort(Grækenland og
Italien),samtiDanmark ,hvorderi1986eroverskudpå
budgettet .Nedgangen iunderskuddene forventesatfort­
sættei1987.
Imangelandevildennenedgangimidlertid ikkevære
tilstrækkeligt tilatstabilisere ogendnumindreatformindske
denoffentlige gældiforholdtilBNP.I1986og1987
sammenlagt forventesdenoffentligegældudtryktiprocent
afBNPnemligatstigemed4procentpoint ellerderover i

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/55
udbudsorienterede vejledende budgetprincipper ,somdem
dererudarbejdet afdettyskeøkonomiske råd(Sachverstån­
digenrat),atenvisårligstigning idenoffentligegældkan
tillades .Detøkonomiske rådskønnerforTyskland ,atdenne
»tilladelige «stigning,ihenholdtildefinitionen af»offentlige
finanser»,udgør1,5%afproduktionspotentiellet .halvdelenafFællesskabets medlemsstater (Belgien,Spanien,
Irland,Italien,Nederlandene ogPortugal—tabel19).De
fortsatstoreunderskud påbudgetterne erårsagtildenne
udvikling .Iflerelandenårrentebyrden oppåetbeløb,der
mereellermindresvarertildetsamledeunderskud ..Itre
lande,nemligTyskland ,Luxembourg ogisærDanmark ,
forventesdetderimod ,atdenoffentlige gældskvote vil
falde.
Budgetunderskuddene ,somafspejlesienhøjoffentliggælds­
sætning,hartovæsentlige makroøkonomiske virkninger .
Fordetførstevildeøkonomiske agenterkunværeindstillet
påatanbringeenstigendedelafdereskapitalioffentlige
papirer,såfremtdekanregnemedenfortsatstigende
realrente .Fordetandetøgerbudgetunderskuddene farenfor
eninflatorisk udviklingsomfølgeafudvidelsen afpenge­
mængden ,hvilketmedfører enyderligere forhøjelse af
realrenten ,svarendetilenformforrisikopræmie .Somfølge
afdenhøjerealrentevilderværeenstagnering ideprivate
investeringer meddederaffølgendenegativevirkninger for
vækstenpåmellemlang sigt.Nårderlæggesenstrategiforbudgetpolitikken -,skalderaltid
tageshensyntiludbudogefterspørgsel .Underdenuværende
omstændigheder erdergodegrundetilbådeatstyrke
udbudetogunderstøtte efterspørgslen .Demedlemsstater ,
somstortsetharstabiliseret denoffentligegæld,erTysk­
land,FrankrigogDetforenedeKongerige .ITysklanderder
endognoteretenmindskelse afdenoffentlige gæld.I
Frankrigudnyttesdeeksisterende spillerum ,manharallere­
deannonceret betydelige skattelettelser for1987ogyderli­
gereskattelettelser for1988.,ligesombudgetunderskuddet
sideløbende hermedskulleblivenedbragtbeggeår.Hvisder
sketeenyderligerebefæstelseafvæksteniudlandetogsærlig
indenforFællesskabet ,villeproblemerne forbudgetpolitik­
keniFrankrigblivedestolettereatløse.IDetforenede
Kongerige harregeringen isinerklæring iefteråret1986
bebudetenstigningideoffentligeudgifterforregnskabsåret
1987/88påomkring4,75miapund.Dettebetyderiforhold
tildetforventede resultatforregnskabsåret 1986/87en
realstigning påca.2%.Såfremtsamarbejdsstrategien derfor
vedsingennemførelse blevgrundlaget fordenøkonomiske
indsatsforheleFællesskabet ,villenogleafdissetrelande
medrettekunneplanlægge ennykombination afskattened­
sættelserogoffentligeinvesteringer ,hvisstørrelseimidlertid
vilværeforskelligfralandtilland.Determuligtindenforen
rimeligfristatforventeendelviskompensation frade
supplerende indtægterognedgangen iudgifterne iforbindel­
semedkrisen,somenstærkerevækstvilfrigøre.Nårunderskuddene ogdenoffentligegældsbyrde liggerpået
højtniveauerdetderesnegativevirkninger påmellemlang
sigt,derdominerer ,ogenmindskelse afdemvilderforkun
kunnehavepositivevirkninger .Determuligt,atdenegative
virkninger forefterspørgslen afdennejusteringvildominere i
førsteomgang,menfænomenet vilformentlig værefor­
bigående ,nårderfrabegyndelsen harværetentrusselom
finansielustabilitet .Dedanskeerfaringerfradesenereårer
eteksempelherpå.
Nårderderimoderbegrænset risikoforfinansielustabilitet
ogdenoffentligegældskvote iforholdtilBNPalleredeer
faldende ,bliverdenegativevirkninger forefterspørgslen af
budgetstramningen større.Såfremtskatterne idettetilfælde
sænkes,ogdertræffesandreforanstaltninger ,derforbedrer
udbudsvilkårene ,kandenoprindelige forringelse afbudget­
underskuddet idetmindstedelvishurtigtopvejes .Budgetpolitikken børspilleenafgørende rolleiforbindelse
medgennemførelsen afsamarbejdsstrategien .Konsolide­
ringenafbudgetunderskuddene ogdenoffentligegældbør
forbliveethovedmålforca.halvdelenafFællesskabets
medlemsstater .Deøvrigemedlemsstater ,hvisandeliFælles­
skabetsBNPsvarertilca.totredjedele ,haracceptable
underskud ogenvismargentilatkunnegennemføre
budgetmæssige foranstaltninger ,somdirektekanstøtte
væksten .Disselandebør,såfremtdetikkealleredeerslut,
overvejeenhurtigogkoordineret gennemførelse afbudget­
mæssigeforanstaltninger foratstyrkeudbudetogefter­
spørgslen .Forøgelsen afaktivitetsniveauet idisselandevil
ogsågivedeandremedlemsstater mulighedforatnåmålene
forenbudgetsanering påethøjereaktivitets-ogbeskæftigel­
sesniveau .Hvismanderforserpåstørrelsenafdenoffentligegæld,og
denrytmehvormeddenervoksetidesenereår,måen
væsentligformindskelse afbudgetunderskuddet iprocentaf
BNPderforfortsatværeethovedmål iBelgien,Spanien,
Grækenland ,Irland,ItalienogPortugal .Såfremtoverbevi­
sendeforanstaltninger tilatforbedrebudgetterne påmellem­
langsigtkombineres medeneffektivstabilisering afpenge­
politikken ,vildetværemuligtatreduceredennominelle og
reellerentesatsvæsentligt ,såledesatdennødvendige ind­
skrænkning afdevæsentligste budgetudgifter vilkunne
begrænses .
4.2.2.Offentlige udgifter,beskatning ,vækstogbeskæf­
tigelseDereringentvivlom,atmindskelsen afbudgetunderskud­
deneerethovedmål forca.halvdelen afmedlemsstaterne ,
mendenneformindskelse erikkeetmålisigselv,nårde
offentligefinanserertilstrækkeligt sunde.Envisoffentlig
gældskvote iforholdtilBNPerforeneligmeddenfinansielle
ligevægtpåmellemlang sigtienøkonomi .F.eks.viserIforbindelse medbegrebet »budgetmæssig manøvremargen «
hardernoglegangeværettendenstiliforhøjgradat

Nr.L385/56 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
Desudenvilderpålængeresigtkunnegennemføres andre
projektersommotorvejsforbindelsen meddeskandinaviske
landegennemDanmark ogoverBælterne ,forbindelsen
Venedig-Miinchen ,tidevandskraftværket påSevern,broen
overMessina-strædet osv.beskæftige sigmeddetaspekt,somselvomdetervæsentligt ,
dogkunerpartielt,somvedrørerbudgetunderskuddene .I
forbindelse medfastlæggelsen afenstrategiforvækstpå
mellemlang sigterbeskatningens ogdeoffentligeudgifters
størrelseogstrukturimidlertid elementer ,dererendnu
vigtigere .Pådissetoområderharallefællesskabets landeen
megetstor»manøvremargen «tilattræffepolitiskeforan­
staltninger idenønskederetning,medhenblikpåivæsentlig
gradatbidragetilenforøgelseafvækstkvoten påmellemlang
sigtforproduktionen ,investeringerne ,opsparingen og
^beskæftigelsen .Envigtigdelafforhandlingerne mellem
arbejdsmarkedets partererskabelseafenstørreenighedom,
hvorledesderkanydesetbidragtilatgennemføre samar­
bejdsstrategiens målsætninger vedatindvirkepådeoffent­
ligeudgiftersogbeskatningens størrelseogstruktur .
Deoffentliges udgiftersstørrelseogstruktur .Deoffentlige
udgifterkanopdelesitrestoregrupper .
i)Denførstegruppeerdeudgifter,dervedrørerinfrastruk­
turinvesteringer ogvisseandreinvesteringer ,f.eks.indenfor
forskning ogudvikling ogundervisning .Sådanneinveste­
ringeribredforstandkandelvisværefinansieret afden
privatesektor.Forudsatatdisseinvesteringsprogrammer
administreres effektivt .ogindeholder kriterierforenhøjeller
tilstrækkelig samfundsmæssig rentabilitet ,erderingen
grundtilatnedskæredisseudgiftsposter .Deternormaltfor
endynamiskøkonomi ,atderafsættesenvæsentligdelaf
midlernetilinvesteringer afdennetypemedhøjeeller
tilstrækkeligt højerentabilitetssatser .Deoffentligeinveste­
ringsprogrammer erblevetramtmereendproportionelt af
budgetindskrænkningerne ,ogerfaldetfra4til2,5%afBNP
mellem1975og1985.Såfremtderstillestilstrækkelige krav
omeffektivitet ,vildisseprogrammer nukunneudvidesover
flereårindenforsamarbejdsstrategiens rammer .Sådanneprojektervilogsåskabenationalemuligheder for
offentligeinfrastrukturinvesteringer .Desudenfindesderide
flestelandemuligheder foratinvestereindenforområder
sombyfornyelse ogmiljø(vandrensning osv).Ivisseområ­
der,isæridenyemedlemsstater ,erdetabsolutnødvendigt at
forbedreinfrastrukturen .Somhelhederdersåledesikke
mangelpåinvesteringsprojekter medtilstrækkelig samfunds­
mæssigrentabilitet .Fremskridt medhensyntilgennemførel­
senafdisseprojektervilihøjgradkunnegavnevækstenog
beskæftigelsen .
Pågrundafdenæreforbindelser derermellemvækst,
beskæftigelse ogteknologi ,hardeflesteoffentligemyndig­
hederindsetbetydningen afatføreendynamiskforsknings­
ogudviklingspolitik medhenblikpåatopnåenmeresolid
økonomisk vækst.Idenneforbindelse erdetisærvigtigtat
bemærketendensen tilfortrinsvis atstøtteforskningsarbej­
dervedrørende avanceretteknologimedhenblikpåistadig
højeregradatfremmefornyelseogenbedreforbindelse
mellemgrundforskningen ogindustrien .Deeuropæiske
projekter ,dererblevetgennemført medsucces,såsom
Airbus,Ariane,JET,ESPRITogBRITE,understreger
værdienogeffektiviteten afEuropas F&U-potentiel .
Desudenviserde,hvilkeforskellige muligheder forfinansie­
ringderfindesgennemdeeuropæiske programmer ,samten
finansieldeltagelse afdenindustrielle præ-kommercielle
forskning .Fællesskabet harfastlagtrammeprogrammet for
atopnåenstørreeffektivitet iforbindelse medFællesskabets
forskningsprogrammer .Desudenerdergrundtilatfrem­
hæveEureka-initiativet ,somerudtrykforregeringens vilje
tilatfindenyefinansielleogøkonomiske synergierindenfor
deteuropæiske samarbejde iindustrien .
Udoverinfrastrukturinvesteringerne spillerdetoffentligeen
væsentligrolleiforbindelse medforbedringen afdenmen­
neskeligekapitalgennemuddannelse ogvidereuddannelse .
Pådetteområdeviletnærtsamarbejde mellemdeoffentlige
instanserogdeberørteparterogsåkunnebidragetilatfinde
passendefinansieringsformer ,sådertageshensyntilmulig­
hederneogdefordele,somallevildrageafforbedrede
erhvervsuddannelser (seogsåkap.4.3.2).
ii)Enandenkategorierdealmindelige offentligetjeneste­
ydelsersomsygesikring ogpension .Deterudfraetsam­
fundsmæssigt synspunkt ønskeligt ,atdissetjenesteydelser
harethøjtniveau.Detkanimidlertid ikkenægtes,atder
indenfordetteområdeerbetydelige administrative proble­
mer,ogdermåholdesenrimeligøkonomisk disciplin ,da
ønskerneomatudvidedisseprogrammer kanoverstigeden
økonomiske kapacitet .Medhensyntilprogrammernes
opbygning erogsåfordelingen mellemdenoffentligeogden
privatesektoretvigtigtspørgsmål ,bådenårdetgælder
administrativ effektivitet ogsocialretfærdighed .Muligheden
forendelvisprivatisering afsygesikring ogpensionsvæsen
måimidlertid undersøges omhyggeligt .NavnligbørdetEtprogramfordestoreinfrastrukturarbejder omfattende
projekterafbetydning forFællesskabet ,somanførtiden
økonomiske årsberetning forsidsteår,passergodtindi
strategien .SådanneprojekterafbetydningforFællesskabet
kaniværksættes ogfinansieres afdenprivatesektor.Derer
bl.a.taleomfølgendeprojekter :
—etablering afetgrænseoverskridende telekommunika­
tionsnet (ca.3miaECU),
—treforbindelsesnet (veje,jernbanerogsejlbarevandveje ,
20til25miaECU),
—forbindelsen Paris-Bruxelles-Koln medtogmedstor
hastighed (3miaECU),
—denfasteforbindelse underKanalen(4miaECU).
Ialtkanderpåmellemlang sigtpåregneseninvestering på
30til35miaECU,somskalfordelesoverfemtilsyvår.

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/57
bemærkes ,atomkostningerne ikkenødvendigvis bliver
mindre,fordidissesocialeudgifteroverføres tilprivate
forsikringsordninger .Detkanf.eks.ske,atformindskelsen i
socialeudgifterudlignesafhøjere,kontraktligt fastsatte
bidrag,sombetalestilprivateorganisationer ogopkrævesaf
arbejdsgiverne påsammemåde.Virkningen pådesamlede
arbejdskraftomkostninger ogpålønkravene vilisåfaldikke
blivesynderligstor.Nåraltkommertilaltmådisse
programmer administreres efterfornuftigeøkonomiske prin­
cipper,menbørikkeafvikles .Skattesystemet ,lønomkostningerne ogarbejdskraftefter ­
spørgslen .Detersandsynligt ,atenstordelafdeskattemæs­
sigeogsocialeudgifter,somafholdesaflønmodtagerne ,
virkertilbagepålønomkostningerne ogkanmedføreen
forøgelseafdem.Daensådanudviklingsædvanligvis har
tendenstilatbremsevirksomhedernes efterspørgsel på
arbejdskraft ,hæmmesbeskæftigelsen idenprivatesektor,og
denøkonomiske vækstsvækkes,hvorfordetblivervigtigtat
træffeforanstaltninger ,somformindsker dissesocialeog
skattemæssige udgifter .
Skattesystemet ogarbejdskraftudbuddet .Højemarginal­
skatteprocenter kanlæggeendæmperpåarbejdslysten og
såledessvækkegrundlaget fordenøkonomiske vækst.iii)Entredjekategoriersocialeydelser,somudbetales ,fordi
.detøkonomiske systemfungererutilfredsstillende .Arbejds­
løshedsunderstøttelsen erdetbedsteeksempel ,idetmindste
nårarbejdsløsheden liggeroveretbestemt,minimaltniveau.
Imidlertid erdennetype»undgåelige «offentligeudgifteri
virkeligheden langtstørre,fordideogsåomfatterekstra
familietilskud tilarbejdsløse ogvidtgående programmer for
førtidspensionering samtimangelandeprogrammer for
invalidepension ,somogsåomfatterpersoner ,derikkeeller
kuniringegraderinvalide .Disse»undgåelige «offentlige
udgiftereriFællesskabet sammenlagt stegetmedmindst5%
afBNPigennemsnit iløbetafdesidste15år.Denhermed
forbundne forøgelseafdesocialeudgifterudgørca.10%af
lønomkostningerne ,hvadderjoerkolossalt ,nårmantager
debattenomdetøkonomisk berettigede omkostningsniveau
forarbejdskraft ibetragtning .Skattesystemet ,dendisponible indkomst ogdeprivate
husholdningers opsparing .Dererandrefaktorer,somhar
indirekteindflydelse påbeskæftigelsen ,idetdehæmmer
opsparingen ogdermedogsåkapitalakkumuleringen .Enalt
forhårdbeskatning afdeprivatehusholdningers indkomst
reducererderesdisponible indkomstogderesopsparingsmu­
ligheder .Hvisstatenafsætterenstørredelafsineindtægter ,
fraregnetoverførsler ,tilforbrugsudgifter ,enddeprivate
husholdninger gør,falderdennationaleopsparing .
Skattesystemet ogressourcefordelingen .Hvisetstortantal
indkomst -ogudgiftskategorier erfritagetforbeskatning ,
opstårderforvridninger iressourcefordelingen ,sommedfø­
rerenreduktionafdengennemsnitlige produktivitet .Isåfald
skaldealmindelige skatteprocenter værehøjere,hvadder,
somalleredenævnt,harennegativvirkningpåarbejdslysten ,
påbeskæftigelsen ,påopsparingen ogpåinvesteringen .Det
måderforkontrolleres ,omenhveralleredeeksisterende
skattefritagelse stadigerøkonomisk ellersocialtberettigetud
fradenbetragtning ,atder,hvisdenophæves ,skabes
mulighedforatudvideskattepåligningen ognedsætteden
almindelige skatteprocent isammeomfang.Deterdisse
motiver,somliggertilgrundfordennedsættelse afskatte­
procenten ogdenbegrænsning affritagelsen forindkomst­
skat,somfornyligblevforetaget iUSA.Samarbejdsstrategiens iværksættelse skulleåbnemulighed
for,atdet,efterhånden sombeskæftigelsessituationen forbe­
drersig,pånykanovervejes ,omsådanneprogrammer er
formålstjenlige .F.eks.kankriterierneforatbliveomfattetaf
vissesærligepensionsprogrammer tagesoptilgenbehandling
pågrundlagafenpolitik,dergårudpåatøgedenomfattende
delafbefolkningen idenarbejdsdygtige alderogatbringe
arbejdsløsheden ned,udenatdettedoggriberindide
rettigheder ,dealleredeførtidspensionerede haropnået.
Initiativer afdennetypeplanlægges imangelande,f.eks.
ItalienogNederlandene ,hvordesærligeprogrammer for
førtidspensionering afpersoner idenarbejdsdygtige alderer
blevetudvidettilatomfatteover10%afarbejdsstyrken .I
andrelandeharlignendeudgiftermedførtenforøgelseaf
bidragenetilsocialsikringsordninger ,ogdetteharmedvirket
tilathæmmebeskæftigelsen .Ennedsættelse afdeoffentlige
udgifterogafbidragene tilsocialsikringsordninger kunne
såledesindgåsomledienny»godcirkel«,somindebarøget
beskæftigelse oglavereskatter.Iøvrigtkandesociale
udgiftergøresmereeffektive ,vedatøgebeskæftigelsesmu­
lighederne blandtdem,derellersvillekunnekommeind
undersådanneprogrammer .IFællesskabet erderflereskattereformsys'temer ,somfortje­
neratfremhæves .
Hvadangårbeskatningen afselskabersoverskud ,ermange
landeifærdmedatnedsætteprocenten (Detforenede
Kongerige ,Frankrig ,Nederlandene ,BelgienogLuxem­
bourg),idetdetilenvisgradkompenserer fordenne
nedsættelse vedatindskrænke afskrivningerne .Noglelande
harplaneromatnedsætteellerophæveandreformerfor
selskabsskat ,somikkepålignesoverskuddet ,somf.eks.
beskatningen afselskabernes formueiTysklandogerhvervs­
skattenihenholdsvis FrankrigogTyskland .Mulighederne forenskattereform.'De vigtigstemålforen
økonomisk politik,dertagersigtepåatreformereskattesy­
stemetsniveauogstruktur,liggerindenforfølgendefire
områder :a)efterspørgslen påarbejdskraft ,b)udbuddetaf
arbejdskraft ,c)opsparingsniveauet ,ogdermedogsåkapital­
akkumuleringsniveauet ,ogd)effektivressourcefordeling .Hvadangårdenpersonligeindkomstbeskatning ,harFrank­
rig,Tyskland ogDetforenedeKongerige påbegyndt en

Nr.L385/58 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
gradvisnedsættelse afdehøjemarginalprocenter ,idetdenne
nedsættelse delsfinansieres vedenudvidelseafbeskatnings­
grundlaget (DetforenedeKongerige ),delsvedalmindelige
besparelser påbudgettet .IFrankrig ,Tyskland ogDet
forenedeKongerige ernyenedsættelser afdenpersonlige
indkomstbeskatning blandtregeringernes vigtigstemålforde
kommende år.
Iforbindelse medprisfaldetpåolieprodukter harmange
landeforhøjetforbrugsafgifterne påolie,ofteforatned­
bringederesunderskud (Danmark ,Spanien,Grækenland ,
Italien,IrlandogPortugal).Kommissionens forslagom
tilnærmelse aflovgivningen vedrørende indirekteskatterkan
eventueltmedføreenændringafskattesystemets struktur i
visselande.Særligeforanstaltninger ,somtagersigtepådeoffentlige
udgiftersogskattesystemets niveauogstruktur,skullekunne
bidrageibetydeliggradtiliværksættelse afsamarbejdsstra­
tegien.Offentligeinvesteringer medtilstrækkelig samfunds­
mæssigrentabilitet skullefranuafkunneøges,hvadderogså
villefremmeudviklingen afproduktionspotentiellet ogden
privateinvestering .Udgifterne tilsocialsikringsordninger
skullekunnenedsættespåmellemlang sigt.Denforbedringaf
vækstenogbeskæftigelsen samtdenforøgelseafdeoffentlige
indtægter ogdebesparelser ioverførselsbetalinger ,som
bliverresultatet,kanskabeen»godcirkel«.Skattereformer
børligeledestagesigtepåatnedsætteindkomstskatteprocen ­
ten,påatændreskattesystemets struktur,sådetihøjeregrad
fremmerbeskæftigelsen ,ogpåatlettetilnærmelsen mellem
deindirekteskatteriFællesskabet .
TABEL17
Detoffentliges indtægterogudgifter('),EUR12
Miakøbekraftstandarder ProcentafBNP Forskel iprocent
1985 1986(2)1984 1985 1986(2)1987(2)1985 1986(2)1987(2)
Indirekte skatter 517,3 568,3 13,5 13,3 13,4 13,5 7,4 9,9 6,8
Direkteskatter 497,0 526,9 12,7 12,8 12,5 12,4 9,7 6,0 6,2
Modtagne socialsikringsbidrag 589,1 631,8 15,2 15,2 14,9 14,9 8,1 7,2 6,1
Skatterogsocialsikringsbidrag ialt 1603,4 1727,041,3'41,3 40,8 40,8 8,4 7,7 6,3
Andreløbendeindtægter 148,4 152,4 3,7 3,8 3,6 3,3 12,3 2,7-3,3
Løbendeindtægter ialt 1751,8 1879,4 45,0 45,1 44,4 44,1 8,7 7,3 5,6
Løbendeoverførsler 877,8 933,4 22,8 22,6 22,1 21,7 7,5 6,3 4,4
Effektiverenteudgifter 198,7 217,1 4,9 5,1 5,1 5,0 12,3 9,3 2,7
Offentligtforbrug 722,6 770,1 18,8 18,6 18,2 18,0 7,6 6,6 5,1
Løbende anvendelser ialt 1799,0 1920,7 46,5 46,3 45,4 44,6 8,1 6,8 4,5
Bruttoopsparing -47,3-41,2-1,5-1,2-1,0-0,5— — —
Nettokapitaloverførsler 45,5 41,5 1,1 1,2 1,0 0,9 17,1-8,8-4,5
Bruttokapitaldannelse 107,3 114,8 2,8 2,8 2,7 2,7 7,7 7,0 6,0
Finansieringsevne (+)
ellerfinansieringsbehov (-) -200,0-197,5-5,4-5,1-4,7-4,1— — —
p.m.:BNPiløbendepriser 3882,24225,8 •100,0 100,0 100,0 ,100,0 8,6 8,9 6,4
(')Somangivetinationalregnskaberne ,bortsetfraudlån,forskudogbidragsydelser .
(2)Prognose .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/59
TABEL 18
Detoffentliges finansieringsbehov (-)ellerfinansieringsevne (+)
(%afBNP)
1970 1973 1981 1982 1983 19841985(■)1986(')1987(')
Belgien -2,2-3,3-12,6-11,1-11,7-9,5-8,4-8,0-6,2
Danmark 4,1 5,2-7,1-9,3-7,3-4,2-1,9 2,82,8
Tyskland 0,2 1,2-3,9-3,4-2,5-1,9-1,1-0,9-0,7
Grækenland — —-10,6-9,4-8,9-10,1-13,9-10,6-7,1
Spanien 0,7 1,1-3,0-5,8-5,4-5,0-6,2-4,9-4,4
Frankrig 0,9 0,9-1,8-2,5-3,2-2,9-2,6-2,9-2,6
Irland — —-15,8-14,2-11,8-9,8-fl,6-10,7-9,9
Italien -3,5-7,0-11,7-12,7-12,4-13,0-14,0-12,7-11,0
Luxembourg 2,7 3,3-2,3-1,3-0,8 1,54,13,72,6
Nederlandene -1,2 1,0-5,2-7,1-6,5-6,2-5,1-5,5-6,6
Portugal '— —-10,1-8,8-7,1-7,7-11,2-8,0-7,5
DetforenedeIIIIIII
Kongerige 3,0-2,7-2,7-2,4-3,7-3,9-2,8-2,9-2,5
EUR12 0,3(2)1,0(2)-5,4-5,6-5,5-5,4-5,1-4,7-4,1
(')Økonomiske skønogprognoser fraKommissionens tjenestegrene (oktober1986).
(2)Medundtagelse afGrækenland ,IrlandogPortugal .
TABEL19
Statsgæld (2)
(%afBNP)
1973 1981 1982 1983 1984 1985(')1986(')1987(')
Belgien(3) 63,2 88,1 96,1 105,1 111,6 118,3 121,9 125,6
Danmark 5,043,6 52,7 62,7 67,6 66,3 62,1 57,6
Tyskland 18,6 36,4 39,5 41,7 42,0 42,7 41,9 41,7
Grækenland (4)—33,0 36,7 41,4 49,9 56,8 58,4 61,2
Spanien—21,0 26,2 32,1 „39,3 46,3 48,8 52,5
Frankrig 25,1 26,0 29,1 30,7 29,3 31,8 34,0 35,0
Irland(4) 65,5 89,8 96,6 107,7 113,6 115,7 119,1 124,8
Italien 62,5 73,2 80,0 87,6 94,5103,0 106,3 108,1
Luxembourg 20,5 14,0 14,4 14,8 14,8 14,5 13,8 12,8
Nederlandene (3)43,4 50,3 55,6 62,3 67,0 70,6 76,3 82,9
Portugal—59,0 62,2 70,9 75,7 81,2 81,5 85,2
DetforenedeIIIIII
Kongerige (s) 63,3 51,1 57,7 57,4 •58,7 56,9 57,9 58,0
EUR12 40,3(6)45,0 49,8 53,5 56,0 58,9 60,3 61,8
(')Skønogprognoser fraKommissionens tjenestegrene pågrundlagafdeøkonomiske budgetterfraoktober
1986.
(2)Deoffentligemyndigheder ,undtagen iBelgien,Grækenland ,IrlandogNederlandene .
(3)Deoffentligemyndigheder medundtagelse afsocialsikringsmyndighederne .
(4)Centraladministrationen .
(5)Gældtilmarkedsværdi .
(6)Medundtagelse afGrækenland ,SpanienogPortugal .
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

Nr.L385/60 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
TABEL20
Udvikling idetoffentliges udgiftertilsocialsikringfra1970til1983
(%afBNP)
Belgien Danmark Tyskland Frankrig Irland ItalienLuxem­
bourgNeder­
landeneDet
forenede
KongerigeEUR8(')
1970:
Sygdom 3,8 5,6 5,7 4,9 4,1 — .2,75,7 3,9 5,0
Invaliditet ogarbejdsulykker 2,22,72,6 1,81,3—2,9 3,1 1,2 2,1
Pensioner 7,16,99,47,5 4*6I-I 7,87,7 6,7 7,9
Barselshjælp ogfamilietilskud 3,52,7 2,1 3,12,3—1,82,6 1,5 2,3
Arbejdsløshedsunderstøttelse 0,60,4 0,10,30,4—0,00,6 0,3 0,3
Andet 0,0 0,1 0,3 0,0 0,1—0,0 0,8 0,1 0,2
Ialt17,419,020,718,2 13,3—15,419,0 13,8 18,0
1983:
Sygdom 6,5 7,1 7,5 6,88,45,711,1 8,44,7 6,7
Invaliditet ogarbejdsulykker 3,32,6 3,1 2,3—5,4—6,42,2 2,9
Pensioner 11,510,4 12,111,2 7,411,512,010,3 9,811,1
Barselshjælp ogfamilietilskud 3,0 3,12,0 3,1—2,0 1,22,7 2,8 2,6
Arbejdsløshedsunderstøttelse 4,2 4,12,02,7—0,80,04,2 2,3 2,5
Andet- 0,5 1,10,60,2 3,10,00,80,0 0,3 0,4
Ialt29,530,127,827,423,225,525,532,7 23,1 27,0
Vækst1970-83 :
Sygdom 2,7 1,5 1,8 1,94,3—8,42,7 0,8 1,7
Invaliditet ogarbejdsulykker 1,1-0,1 0,5 0,5— — —3,3 1,0 0,8
Pensioner 4,4 3,52,73,72,8—4,2 2,6 3,1 3,1
Barselshjælp ogfamilietilskud -0,50,4-0,10,0— —-0,6'0,1 1,3 0,2
Arbejdsløshedsunderstøttelse 3,63,7 1,92,4— —0,03,6 2,0 2,3
Andet 0,5 1,00,30,23,0—0,8-0,8 0,2 0,2
Ialt12,1 11,1 7,19,29,9—10,113,7 •9,3 9,0
(')Italienikkemedtaget .
Kilde:Eurostat,»Europæisk statistisksystemforsocialsikring«.
NB:Talleneerikkesammenlignelige ,daydelserneerafforskelligart. "
Denforholdsmæssige vægtfordeling mellemdenoffentligeogdenprivatesektorsudgiftertilvisseudgiftskategorier (sygesikring ,pension)
variererbetydeligt fradetenelandtildetandet.
4.3.Lønninger ogarbejdsmarked
4.3.1.Indkomster oglønomkostninger
Isamarbejdsstrategien foreslåsdet,atarbejdsmarkedets
parterenesomenlønudvikling ,dererforeneligmeden
kraftigforøgelseafbeskæftigelsen .Ifølgescenarietfor
samarbejdsstrategien villønningerne ,hvisdebetragtespå
nogenlunde sammemådesomiforbindelse medlønforhand­
lingerne,dvs.udenarbejdsgivernes bidragtilsocialsikrings­
ordninger ,stigemedgennemsnitligt ca.1,1%årligtifaste
priserforperioden1986—90.Hertilkommervirkningerne
afenvisnedsættelse afarbejdsgivernes bidragtilsocialsik­
ringsordningerne .Dengennemsnitlige produktivitetsstig­
ningpr.ansatskulleisammeperiodeblivepå2,3%.Ibetragtning afnedsættelsen afarbejdstagernes bidragtil
socialsikringsordningerne ogafdedirekteskattersamt
ændringerne ibytteforholdet ,vilnettolønnens købekraft
stigeensmulehurtigere igennemsnit forperioden
1986—90 .
Såvelarbejdsgiverne somarbejdstagerne børtilsluttesig
denneudvikling idesamledearbejdskraftomkostninger og
desamledenettolønindkomster ,daderhervedskullekunne
opnåsenklarforbedring afbeskæftigelsen ogafvirksomhe :
dernesrentabilitet samtenbeskedenstigningiarbejdstager­
nesrealindkomster .
Sidenbegyndelsen af1980'erneharsamtligelandegjort
fremskridt iretningafenmeremoderatstigningireallønnen i

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/61
forholdtilproduktivitetsstigningen .Rentabiliteten erder­
medblevetforbedret .Fra1981til1985harudviklingen dog
væretmegetforskelligfralandtilland(jf.tabel21).detforværres ,og,imodsatfald,skalmanhurtigerekunne
genskaberentabiliteten ,samtidigmedatderopretholdes en
tilfredsstillende reallønsudvikling .Desenereårsbestræbelser
påatgøreindeksreguleringsordningerne merefleksiblebør
derforfortsættes .Denuværende stabileforholdskullegøre
detlettereatnådettemål.
Ideenkeltelandebørderogsåbevaresenvissmidighed i
løndannelsen påregionaltplan.Enstørresocialogøkono­
misksamhørighed indenforFællesskabet nødvendiggør også
enkonvergerende nedbringelse afarbejdsløsheden iFælles­
skabetsforskellige regioner ,udenatdefattigsteregioner
dervedaffolkes .Meni1986vilderiFællesskabet kunneopnåsstørre
konvergens .Gennemforbedringen afbytteforholdet hardet
nemligi1986væretmuligtforlandesomBelgien,Frankrig
ogItalien,hvorudviklingen indtil1985havdeværetdårli­
gere,atopnåenbetydeligforbedring afvirksomhedernes
rentabilitet .Detteskyldes,f.eks.forBelgiensvedkommende ,
atderanvendesindeksreguleringsordninger ,somendnuer
retstramme .Gennemdisseordningerharfaldetiinflationen
automatisk kunnetslåigennempådenominellelønninger .I
Frankrigerdersomledioverenskomstpolitikken ,dertager
sigtepåenforudgående tilpasningafdenominellelønninger
eftermåletforprisstigningerne ,tagethensyntil,atfaldeti
inflationen harværetkraftigereendventet.Overførsler afressourcer ,organiseret entenafmedlemssta­
terneellerafFællesskabet ,kanogskalbidragetilvirkelig­
gørelsenafdettemål.Menforatværefuldteffektive ,skal
disseoverførsler suppleresmedprivatkapital,dertrækkestil
afenrentabilitet ,sommindstsvarertilrentabiliteten ide
bedststillederegioner .Dererkunfemlande,nemligBelgien,Italien,Grækenland ,
SpanienogFrankrig ,hvorstigningen ireallønsomkostnin ­
gernepr .ansatfor1987villiggeunderelleromkring1,0%.I
detresidstnævnte landesynesenstigningireallønsomkost­
ningernepåunderfællesskabsgennemsnittet iøvrigtberetti­
getibetragtning afdenendnusvagebeskæftigelsesfremgang
ogdensærdeleshøjearbejdsløshed .Dettegælderogså
BelgienogPortugal,hvorreallønsomkostningerne pr.ansat
formodentlig vilstigemedca.1%.Endeligbørdenmoderatestigningireallønsomkostningerne
pr.ansatgøresiggældendeoveraltogblivetilgavnfor
samtligesektorerogvirksomheder .
Idenneforbindelse børproduktivitetsstigninger indenforde
mesteffektivesektorerførstogfremmest anvendes tilat
forbedreøkonomiens konkurrenceevne ogrentabilitet snare­
reendtillønstigninger påovergennemsnittet idissesektorer .
Dettegørdetmuligtatudvidedetøkonomiske råderum
indenfordesektorer ,hvorproduktivitetsstigningerne er
mindst,ogdetteråderumkananvendes tilatskabeøget
beskæftigelse .IdeøvrigeEF-landevilstigningen ireallønsomkostningerne
pr.ansatformodentlig blivepåmellem2%og3%
(jf.tabel22).Arbejdsmarkedsparterne idisselandebør
underlønforhandlingerne tagehensyntilbeskæftigelsesud­
viklingenogarbejdsløsheden .F.eks.kunneafdæmpningen i
lønudviklingen blivemindremarkant iTyskland ,hvor
arbejdsløsheden erlavest,oghvorrentabiliteten ersteget
forholdsvis hurtigt.TilgengældstårmaniDetforenede
Kongerige overforetsærdelesakutproblembestående ien
kraftigforøgelseafreallønsomkostningerne tiltrodsforen
højarbejdsløshed .
Denabsolutnødvendige løntilbageholdenhed læggeretstort
ansvarpåarbejdsmarkedets parter.Løndannelsen foregåri
deenkeltelandeeftertraditionelle procedurer ,deroftehar
væretanvendtigennemlængeretid.Derskalikkestilles
spørgsmålstegn veddisseprocedurer ,mendebørdoggøre
detmuligtatfølgevisseprincipper :Detkandogpåvirksomhedsplan værefordelagtigt at
opretholde enviskonjunkturbetonet smidighed ilønninger­
ne.Dererhertaleomenfaktor,somofteernødvendig forat
bevareenstabilbeskæftigelse underkonjunkturbestemte
udsving iefterspørgslen ellerpriserne .Mankunnef.eks.
opdelelønningerne ienfastdelogiendel,dererbetingetaf
virksomhedernes overskud ,hvilketogsåkanbidragetilat
gørearbejdstagerne meremotiverede .Ensådansmidighed
kanogsåmedvirke tilatgivebestående virksomheder det
råderum ,derernødvendigt tilstrukturomlægninger ,samti­
digmedatdeopretholder etvistbeskæftigelsesniveau . Gennemlønoverenskomsterne børmanioverensstemmelse
medsamarbejdsstrategien ,hurtigtkunnetagehensyntil
megetmarkanteændringer ibytteforholdet ,deriøvrigter
vanskelige atforudse.Arbejdsmarkedets parterbørien
sådansituationundersøge muligheden foratbevareenvis
smidighed medhensyntildenfaktiskeudvikling ide
nominelle lønninger .Mankunnesomenmulighedlade
overenskomsterne indeholde bestemmelser ,dertilenvisgrad
beskytterbeggeparter.Hervedskalmankunneundgå,atdet
blivervanskeligt atgenskaberentabiliteten ,nårbytteforhol­Løndannelsens forskellige aspekter,derernævnther,ved­
røreriførsterækkearbejdsmarkedets parter.Detersådanne
spørgsmål ,derbørundersøges indgående iforbindelse med
overenskomstforhandlingerne ,såledesatderkanopnås
ligevægt mellemarbejdsmarkedets tilpasningsevne og
beskyttelsen afarbejdstagerne .

Nr.L385/62 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
Udviklingen ilønomkostningerne haridesenereårmulig­
gjortenvisforøgelseafvirksomhedernes rentabilitet ogvil
såledesbidragetilenforbedring afbeskæftigelsen .Faldeti
oliepriserne styrkerdissetendenser .Påmellemlang sigtbør
deropnåsenighedomenmoderatforhøjelseafreallønnen ,så
vidtmuligtkombineret medennedskæring ibidragene til
socialsikringsordningerne ,hvilketvilkunnesikreenvarig
forbedring afrentabiliteten ogkonkurrenceevnen .Forat
forbedremulighederne forenhurtignedbringelse afarbejds­
løshedenmådetogsåsikres,atløndannelsen fortsater
tilstrækkelig smidigbådeiforholdtiluforudsete begivenhe­
derideninternationale udvikling,ogiforholdtilderegionale
forskelle .Fåvirksomhedsplan kunnemantilenvisgradgøre
løndannelsen meresmidigogdermedgørearbejdstagerne
meremotiverede ogbeskæftigelsen merestabiliforholdtil
konjunkturmæssige udsvingiefterspørgslen elleripriserne .
Produktivitetsstigninger overgennemsnittet indenforde
mesteffektivesektorerogvirksomheder børdogførstog
fremmestudnyttestilforbedreheleøkonomiens konkurren­
ceevneogikketillønstigninger ,derliggerovergennemsnit­
tet,indenfordissesektorer .
4.3.2.Tilpasning afarbejdsmarkedet medhenblikpåen
merebeskæftigelsesfremmende vækstOmlægning ognedskæring afarbejdstiden kangørevæksten
merebeskæftigelsesfremmende ,forudsatatomkostningerne
ikkeforøgesherved.Dettemålkannåsgennemenomlæg­
ningafproduktionsprocessen ,hvorvednedskæringen i
arbejdstiden kombineres medenforlænget udnyttelse af
produktionsanlægget ogenmerefleksibelanvendelse af
arbejdskraften ivirksomheden .
Dettekunneforøgekapitalens produktivitet oghermed
bidragetilatfremmedeprivateinvesteringer .Muligheden
foratudnyttedeteksisterende anlægtilatproducere mere
medetstørreantalbeskæftigede villeogsårådebodpådet
forhold,atkapitalbeholdningen erutilstrækkelig iforhold
til,hvadethøjtbeskæftigelsesniveau villekræve.
Daenarbejdsomlægning kanværeforbundet medstor
usikkerhed ogbetydelige tilpasningsomkostninger ,måden
skesomledietsamarbejde ,hvormanbl.a.måundgåen
forhøjelseafkapital-ogarbejdsomkostningerne .Imange
tilfældemåstatenligeledesgribeindforatfremmeinitiativ
ogudveksling afoplysninger ogivissetilfældeforatafholde
tilpasningsomkostningerne .Ifleremedlemsstater harde
offentligemyndigheder påforskelligmådesøgtatlettedenne
omlægningsproces .
Deregulering indenforsikkerhed iansættelsen kanikke
udgøreetmålisigselv.Dererfordelevedathaveengenerel
arbejdslovgivning ,såledessomdetertilfældet ialleeuro­
pæiskelandeogiJapan,såmankansikrestabileogrimelige
arbejdsvilkår .Bestemmelserne omsikkerhed iansættelsen
kanligeledesindgåSomenintegrerende delafensocial
overenskomst ividereforstand ,hvoretsamarbejde mellem
arbejdsmarkedets parterbaserespåenfremadrettet beskæf­
tigelsespolitik .
Denstoreforskelligartethed ,deriFællesskabet præger
reglerneforsikkerhed iansættelsen ,forhvilkedereksisterer
etomfattende retsgrundlag ,viser,hvorledesaltforstramme
bestemmelser kanhæmmejobskabelsen ienøkonomi .
Kommissionens erhvervsundersøgelser viser,atbestemmel­
seromafskedigelse ogfrigørelseafpersonale ivisselande
ansesforsærdelesskadeligeforbeskæftigelsen .Isådanne
tilfældebøromkostningerne ,procedurerne ogretsmidlerne
veddomstolene medhensyntilansættelse ogafskedigelse
tagesoptilfornyetovervejelse ,udenatdefundamentale
socialerettigheder hervedbringesifare.Sådannereformer
børværeforeneligemeddemål,dereranførtiartikel118Ai
deneuropæiske fællesakt.
Reglerneomdeltidsbeskæftigelse ogomkontrakter af
bestemtvarighedharogsåividudstrækning indflydelse på
ligevægten mellemarbejdspladsernes kvalitetogkvantitet .
Detstigendeudbudafarbejdspladser afdenneartogaf
personer ,dererredetilataccepteredem,erdesuden,i
betragtning afmangelen påarbejdspladser iFællesskabet ,
tilstrækkeligt tilatman,vilpåse,atdenneformforarbejds­
kontrakter ikkeundergives altforstrengeregler.Foratdet
skallykkesatforøgeaktivitetsniveauet ,hvilketerabsolut
nødvendigt ibetragtning afdestrukturbestemte problemer ,
dergørsiggældendepådetdemografiske plan,skalFælles­Forudendemakroøkonomiske beskæftigelsesdeterminanter ,
somergennemgået ovenfor—samletefterspørgsel ,lønni­
veauogomkostningerne vedsocialsikringsordninger —
findesderogsåenlangrækkemikroøkonomiske instrumen­
ter,derkanfremmeellerhæmmeøkonomiens tilbøjelighed
tiljobskabelse .Herunder skalhovedsagelig nævnes :
—arbejdstidspraksis ,
—bestemmelser omsikkerhed iansættelsen ,
—muligheder forerhvervsuddannelse elleromskoling ,
—reglerneforoprettelseafsmåvirksomheder ,selvstændige
erhvervellerandelsforetagende ,og
—foranstaltninger tilindpasning afarbejdsløse ungesamt
langtidsledige påarbejdsmarkedet .
Pådisseområdererderidensenere ,tidtagetvisseinitiativer ,
ligesommaniøjeblikket gennemfører undersøgelser ide
forskelligemedlemsstater ogpåfællesskabsplan .Desudener
enlangrækkekonkreteforanstaltninger medhenblikpåat
forbedrearbejdsmarkedet fornyligblevetoffentliggjort iet
notatomenarbejdsmarkedsstrategi forbeskæftigelsesvækst
i1990'erne ,derijuni1986blevforelagtMinisterrådet
(arbejds-ogsocialministrene )afIrland,ItalienogDet
forenedeKongerige .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/63
hederunderstreger også,hvorvigtigenhøjnelseafuddan­
nelsesniveauet erforatopnåenbedreinternmobilitet .skabetdelvisstøttesigpådisseformerforarbejdskontrakter ,
derpassersærliggodttilvissegrupper (f.eks.bibeskæftigelse
medhusholdningsarbejde ellerældrearbejdstagere ).Disse
formerforkontrakter frembyder desudendenfordeliden
nuværende situation ,atdenedbringer demarginaleomkost­
ninger,somloveogaftalemæssige bestemmelser medfører i
forbindelse medansættelse afnyearbejdstagere ,udenatde
berørerdenbeskæftigelsesmæssige sikkerhedfordearbejds­
tagere,deriforvejeneransat;devilogsåbidragetilatsikre
enmerebeskæftigelsesfremmende vækst.Dermådogtræffes
visseforholdsregler foratbegrænserisikoenforbeskæftigel­
sesfremmende vækst.Dermådogtræffesvisseforholdsregler
foratbegrænserisikoenforbeskæftigelsesmæssig usikker­
hedogforatsikrekvalitetenafsådannekontrakter .Debør
f.eks.faldeindundermindstebestemmelserne forsocial
sikringogandrearbejdsretlige bestemmelser ,såsomfastsæt­
telseafmindsteløn .Atuddannelse ogkvalifikationer bidragertilstørreregional
fleksibilitet påarbejdsmarkedet iFællesskabet ,erkendes i
Rådetsbeslutning omatopnåensartede erhvervsmæssige
kvalifikationer forspecialarbejdere (niveau2)mellemEF's
medlemsstater .Beslutningen supplererdefællesskabsforan­
staltninger ,dertagersigtepåhurtigereatfågennemført
gensidiganerkendelse afeksamensbeviser ogandrebeviser
påenafslutteterhvervsuddannelse .Denvilfortrinsvis være
tilgavnforarbejdstagere indenforsektorer ,hvormobiliteten
mellemdeforskellige landealleredeerafbetydeligtomfang.
Detteudgørenetapeigennemførelsen afdetindremarked
forarbejdskraften .
Undervisning ,uddannelse ogomskoling udgørenvigtig
variabel idenøkonomiske tilpasningsproces .Demåikke
ladesudeafbetragtning ,nårmantagerpolitiskeinitiativer
pådetbeskæftigelsesmæssige område,såfremtmanvilundgå
størreflaskehalse ,ogmindskedesocialefølgerafden
industrielle strukturomlægning .Toafdevigtigstefaktorer,dererafgørendeforarbejdsmar­
kedetstilpasningsevne ,setietmerebeskæftigelsesfremmen ­
devækstperspektiv ,erreglerogaftaleroma)arbejdstid ,og
b)sikkerhed iansættelsen .Detfremgårafundersøgelser ,
somKommissionen fornylighargennemført (*),atsåvel
arbejdsgivere somarbejdstagere ønskeratfålempetenrække
arbejdsmarkedsregler pådissetoområder .Detteønskebør
udnyttestilatudbyggedialogenomdisseforskellige emner
mellemarbejdsmarkedets parter.
Dencentralerolle,somuddannelse ogundervisning for
øjeblikket spillerimedlemsstaterne ,understreges delsafden
voksende erkendelse af,atuddannelse ,produktivitet og
forretningssucces hørersammen,delsafdenbetydning ,det
harforvirksomhederne atøgeinvesteringer iuddannelse .
Sommiddeltilsocialtilpasningskalomskoling isæranvendes
itilfældeafvirksomhedslukning ogfaldendeaktivitetinden
forbestemtesektorerogspecielt iområderprægetaf
industrieltilbagegang .Somdetalleredeerblevetunderstreget iKommissionens
meddelelse tilRådeti1984(KOM(84 )484endeligudg.),vil
delangtidsledige væredesidste,derfårgavnafeneventuel
forbedring idensamledeøkonomi .Deforskellige formerfor
politik,dertagersigtepåatfremmedensamledeøkonomiske
vækstogvæksten ibeskæftigelsen ,skalsuppleres med
særligeforanstaltninger tilfordelforlangtidsledige .Kom­
missionenharderforforeslåetenrækkeforanstaltninger ,der
tagersigtepåbådeatforhindre langtidsledighed ogat
reintegrere arbejdsløse ,derikkeharhaftbeskæftigelse i
mindsttolvmåneder . Idenneforbindelse ogsomledidialogenmellemarbejdsmar­
kedsparterne påfællesskabsplan (ValDuchesse )søger
arbejdsgruppen vedrørende uddannelse ogmotivering af
arbejdstagerne medhensyntilindførelse afnyteknologiat
bidragetilatskabeetgunstigtmiljø.Detteerisærvigtigt
iforbindelse medprogrammet forerhvervsuddannelse ,de
nyeinformationsteknologier (Euro-Tecnet )ogbeslutningen
omudarbejdelse afetprogramforsamarbejde mellem
universiteter ogvirksomheder omhøjereuddannelser (CO­
METT).Disseforanstaltninger dannedegrundlagforRådetsreso­
lution(2),derindeholder enforpligtelse tilatløseproblemet
vedatgøredensocialepolitikogbeskæftigelsespolitikken
mereeffektivsomlediFællesskabets indsatsforatbekæmpe
arbejdsløsheden .Disseforanstaltninger supplerer Rådets
resolution afjanuar1984,deromhandler ungdomsarbejds­
løshed,oghvorimedlemsstaterne harindvilliget ienrække
foranstaltninger medhenblikpåatfremmeuddannelsen og
beskæftigelsen afunge.
OverDeneuropæiske Socialfond ogprogrammet forbekæm­
pelseaffattigdom (3)erderydetstøttetilenrækkesærlige
foranstaltninger tilfordelforlangtidsledige .Mangemed­
lemsstater harindførtnyeforanstaltninger tilfordelfor
langtidsledige ellerharudvidetdebestående .AntalletafDerkrævesensærligindsatsforatsikreeneffektiv
forvaltning afarbejdskraften pålokaltogregionaltplan.Den
skalstøttesaftilstrækkelige uddannelsesinvesteringer ,som
finansieres afdenoffentligeogdenprivatesektor,ogsom
kansikreengenerelforbedring ogmodernisering afuddan­
nelsenpåsamtligeniveauer .Desmåogmellemstore virk­
somheder ståroverforsærligeproblemer medhensyntil
uddannelse ogomskoling (hvadangårudviklingen indenfor
forvaltning ogrådgivning ,adgangtiluddannelse samt
leveringsfleksibilitet ).Pådetteområdeopfordres medlems­
staternetilatstillesigpositivttilKommissionens forslagom
ensamletrækkeforanstaltninger .Behovetforenmere
fleksibelanvendelse afarbejdskraften ideenkeltevirksom­(')»Beskæftigelsesudsigter :udtalelser fravirksomhedsledere og
arbejdstagere «,Europæisk Økonomi ,nr.27,marts1986.
(2)Rådetsresolution af19.december 1984ombekæmpelse af
langtidsledigheden .
(3)KOM(83 )211endeligudg.af25.4.1983.

Nr.L385/64 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
registrerede arbejdsløse ,derharværetudenbeskæftigelse i
mindstetår,erdogstegetkonstantogudgørnuca.40%i
gennemsnit iFællesskabet .Desudenerantalletafarbejdslø­
se,derikkeharhaftbeskæftigelse imindsttoår,ogsåsteget
betydeligt .Deterindlysende ,atFællesskabets foranstalt­
ningerikkeertilstrækkelige tilatløseproblemet ;detkræver
absolutetstørrepolitiskogfinansieltengagement atnåde
mål,dererfastsatiresolutionen af1984.Konkreteforan­
staltninger ,såsomnedskæring afbidragene tilsocialsikrings­
ordninger iforbindelse medansættelse aflangtidsledige ,
kunnesåledestagesunderovervejelse .
Hvadangårungdomsarbejdsløshed erdetnaturligvis nød­
vendigtatlæggestørrevægtpåforanstaltninger ,derkanøge
derungesmuligheder forsenerebeskæftigelse ,endpå
foranstaltninger ,derblotudsætterderesadgangtilarbejds­
markedet .
Manmådesudenværesærligopmærksom påproblemerne
medhensyntilungeover20år,somformangesvedkom­
menderisikereratblivelangtidsledige ,nårderesuddannelse
ellermidlertidige arbejdstilbud erudløbet .
Vedudgangenaf1986vilKommissionen undersøge ,hvilke
fremskridt derergjortmedhensyntiliværksættelsen afdeforanstaltninger ,somerfastsatiRådetsreolution .Kommis­
sionenvilibegyndelsen af1987forelæggeRådetenrapport,i
formafenmeddelelse ,medforslagtilnyeforanstaltninger .
Dennerapportvilblivebaseretpåmedlemsstaternes oplys­
ninger,ogpåkonklusionerne afderapporter ,derfornyliger
udarbejdet afKommissionen ogafandreorganisationer ,som
erinvolveret ibekæmpelsen aflangtidsledigheden .
Derfindesenlangrækkebeskæftigelsesfremmende initiati­
ver,somkunnegøreøkonomien merejobskabende .Debør
sammenhørende indgåienpositivmakroøkonomisk politik
somdenisamarbejdsstrategien omhandlede .Fællesskabet
børikkesigtemodengenerelderegulering vedrørende
sikkerhed iansættelsen ,menmedlemsstaterne børivisse
tilfældeændrealtforstrengereglerforikkeathæmme
væksteniforskellige beskæftigelsesformer ,forudsatatde
fundamentale principper medhensyntilsocialsikring og
andrebetingelser overholdes .Tilpasningafarbejdstiden på
ensådanmåde,atomkostningerne ikkeforøges,kanligele­
desbidragetilatgørevækstenmerebeskæftigelsesfremmen ­
de.Deternødvendigt ativærksætte strengereforanstaltnin­
gerforatmindskeproblemerne medhensyntillangtidsledig­
hedogungdomsarbejdsløshed .Fællesskabet vilomkorttid
foretageennyundersøgelse afsådanneforanstaltninger .
TABEL21
Realelønomkostninger pr.produceret enhed(realelønomkostninger pr.ansatiforholdtilproduktivitet )
(indeks100:01961-73)
Gennem­
snit
1961-731975 1981 1982 1984 1985(')1986(>)1987(')
Belgien 100 110,0 115,0 .112,9 111,9 110,2 106,1 104,6
Danmark 100 104,6 100,5 99,2 96,1 94,4 92,9 93,5
Tyskland 100 105,9 103,5 102,2 98,9 97,8 96,1 95,7
Grækenland 100 90,2 106,4 106,1 107,2 109,2 101,2 98,9
Spanien 100 104,0 102,9 100,7 94,4 91,8 89,1 87,7
Frankrig 100 105,9 108,1 107,3 105,3 104,4 102,1 100,2
Irland 100 104,6 101,3 99,5 95,2 92,9 91,4 91,3
Italien 100 110,9 108,6 108,6 109,4 108,5 103,2 101,7
Luxembourg 100 123,4 124,9 120,4 111,2 109,3 106,4 107,5
Nederlandene 100 108,8 102,5 101,1 95,8 94,3 95,4 97,8
Portugal 100 136,2 116,1 108,6 100,5 96,9 92,0 90,6
DetforenedeI\III
Kongerige 100 110,1 100,3 98,5 98,8 97,9 99,9 100,3
EUR12 100107,2 104,3 103,0 101,1 99,9 98,1 97,4
(')Skønogprognoser udarbejdet afKommissionen ioktober1986.
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/65
TABEL22
Skønoverlønomkostningerne ogbeskæftigelsen i1987(!)
Arbejds­
løsheds-
procent (6)Beskæfti­
gelse
v(årligændring
iprocent)Lønomkostninger
pr.arbejdstager (2)
(årligændringiprocent)Samletpro­
duktivitet
(BNPpr.
ansat)Reale
enhedsløn­
omkost-
ninger(s)
(årlig
ændring
iprocent)nominellereale(3)
(pågrundlag
afBNP­
priserne )realeC)
(pågrundlag
afforbruger­
priserne)
1 2 3 4 5 6 7
Belgien 13,4-0,6 2,2 0,4 0,7 1,9-1,4
Danmark 7,7 0,3 5,9 2,1 3,0 1,5 0,6
Tyskland 7,7 1,0 3,2 1,8 2,1 2,2-0,3
Grækenland 8,3 0,0 9,6-2,4-2,6-0,2-2,2
Spanien 21,5 1,2 6,3 0,2 1,0 1,8-1,6
Frankrig 10,7 0,3 3,0 0,3 0,7 2,2-1,9
Irland 18,0 0,7 6,0 2,3 2,7 2,5-0,1
Italien 12,8 1,3 6,1 0,8 "2,1 2,3-1,5
Luxembourg 1,2 0,7 5,6 2,9 4,2 1,9 1,1
Nederlandene 11,1 0,9 1,7 3,4 2,7 0,9 2,4
Portugal 8,5 0,3 12,3 1,6 3,1 3,2-1,5
DetforenedeKongerige 12,0 0,8 6,6 2,3 2,6 1,9 0,4
EUR12 11,7 0,8 4,8 1,3 1,8 2,0-0,7
')Prognosefraoktober1986.
2)Lønplusbidragtilsocialsikringsordninger .
3)Udfraetomkostningssynspunkt .
4)Udfraetkøbekraftssynspunkt .
5)Kolonne4divideretmedproduktivitetsstigning .
6)Registrerede arbejdsløse ,efterEurostatsdefinition ,iprocentafarbejdsstyrken ;forGrækenland ,SpanienogPortugalstammer
tallenedogfranationaleundersøgelser .
Kilde:EurostatogKommissionens tjenestegrene .
4.4Markedernes tilpasningsevne
Blandtdeforanstaltninger ,somsamarbejdsstrategien omfat­
ter,indgårforbedringen afmarkedernes tilpasningsevne som
etvæsentligt element igenoprettelsen afvirksomhedernes
konkurrenceevne ogresultater ,specieltpådetbeskæftigel­
sesmæssige område.Ensådanforbedring vilganskevist
kunneskevedhjælpafforanstaltninger påmellemlang sigt,
menvirkningerne vilkunslåigennemgradvis .Denforeslåede
politikkandogogså,idetomfangdenvirkerretningsgivende
ogstabiliserende påforventningerne fordenøkonomiske
udvikling ,medføreøjeblikkelige positivevirkninger .Deter
måletatstyrkemarkedsmekanismerne ved:
—atopretteetområdeudeninternegrænser,derkansikre
frievarebevægelser ogfribevægelighed forpersoner ,
tjenesteydelser ogkapital,
—pånationaltplanatskabebetingelser ,derihøjeregrad
kanfremmevirksomhedernes udviklingoginitiativer .Enstyrkelseafvækstpotentiellet ogdermedafbeskæftigelsen
månødvendigvis ledsagesafenstrukturtilpasning .Men
dennestrukturtilpasning vilværenemmereatgennemføre ,
hvisdenindgårsomlediendynamiskvækst,hvorderlettere
kantageshensyntiltilpasningens arbejdsmarkedsmæssige
aspekter .
Fremskridt henimodgennemførelse afdetinternemarked:I
juni1986understregede Deteuropæiske RådiHaag,atdet
varnødvendigt ibetydeligtomfangatforbedrebeslutnings­
processenvedrørende gennemførelsen afdetinternemarked
foratnådemål,dererfastsatforindeværende år,ogfor
periodenindtil1992.Derskalnemliggøresbetydelige
fremskridt foratsikreovergangen fradennuværende ,
udbyggede tolduniontiletøkonomisk områdeudengrænser
i1992.
Blandtdevigtigsteaktivitetsområder ,dereromhandlet i
hvidbogen omdetinternemarked,skulledestørsteøko­
nomiskeresultaterkunneopnåspåfølgendemåde:

Nr.L385/66 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
—Vedfjernelseafhindringerne forsamhandelen indenfor
Fællesskabet .Detdrejersigiførsterækkeomophævelse
afgrænsebarriererne ,hvilketfortrinsvis vilmedføreet
faldideomkostninger ,dererforbundetmedsamhande­
lenindenforEF.Dettevilfremmeenhastigereudvikling i
samhandelen .Efterenperiodemedrelativstagnation der
efterfulgte denmarkantestigningiperioden1958—73,
hvorandelenafFællesskabets samhandel iforholdtilden
totalehandelstegfra34%til53%.Dernæstdrejerdet
sigomdetfællesmarkedfortjenesteydelser ognavnlig
finansielle tjenesteydelser ,hvorenøgetkonkurrence vil
medføreetfaldiomkostningerne fordetjenesteydelser ,
derpræsteresoverforsåvelvirksomhederne somde
endeligeforbrugere (kreditformidling ogprisernepå
tjenesteydelserne ).Selvomdetervanskeligtatforudsige ,hvilkevirkninger den
økonomiske integration vilkunnefåmedhensyntilproduk­
tion,produktivitet ogbeskæftigelse ,erdetklart,atgennem­
førelsenafdetindremarkedvilmedføre,atstrukturænd­
ringernefremskyndes .Idenneforbindelse måmansikresig,
atdertagesfuldthensyntildesocialeaspekter ,som
omhandlet iartikel118Aideneuropæiske fællesakt.Forat
undgåsocialmodstand ogurimeligheder ,måmandesuden
påse,atnoglegrupperikkekommertilatbæreallebyrderne
vedtilpasningen ,medensandreopnårfordelenederved.Den
økonomiske ogsocialepolitik,herunderdeinstrumenter ,der
forøjeblikket anvendes tilatlettestrukturtilpasningen
(Socialfonden ,EFRU...),måderforisærliggradtagesigte
påatsikreenrimeligfordelingafomkostningerne ogfordele
vedintegrationen ogatfremmeenstørreøkonomisk og
socialsamhørighed .
Deterdesudenvigtigtatgivedetstoreindremarkedenfuld
finansieldimension .—Vedindførelseaffrikonkurrence omoffentligeindkøbs­
aftaler.Deoffentligeindkøbsaftaler harretstorbetyd­
ning,eftersomdenoffentligesektorskøbafvarerog
tjenesteydelser (herunder fastebruttoinvesteringer )i
1985udgjordeca.18%afdesamledeoffentligeudgifter
eller9%afFællesskabets BNP—herierikkemedregnet
indkøbietbetydeligtantaloffentligemenkonkurrence­
betonedevirksomheder henhørende underprivatretten .
Såfremtderindføreskonkurrence omdisseindkøbsafta­
ler,vildetmedførebudgetmæssige besparelser ,derifølge
deforeløbigeskønvilværesærligomfattende indenfor
vissesektorer .Desudenvilderkunneregistreres betydeli­
gevirkningerforleverandørvirksomhederne ,derihøjere
gradvilkunnespecialisere sigogopnåstordriftsfor­
dele.Liberalisering afkapitalbevægelserne indgårnemligidet
generellemål,derbeståriatsikredenbedstmulige
ressourceallokering .Denmåstøttesigpåenstørrekonver­
gensidenøkonomiske ogmonetærepolitik,dererenfaktor,
somskaberstabilitetogtillid,hvilketfremmerinvesterin­
gerneogenvarigvækstiFællesskabet somhelhed.
Liberaliseringen afkapitalbevægelserne ,derledsagesafen
udviklinghenimodoprettelseafetfællesmarkedforfinan­
sielletjenesteydelser ,vilspecieltgøredeteuropæiske kapi­
talmarked mereattraktivtogfremmeudviklingen afen
rækkeinstrumenter ,baseretpådenyestemetoder .Liberali­
seringenafkapitalbevægelserne ,derindebærer ,atsparerne
kanspredederesinvesteringer ,ogatvirksomheder afenhver
artharmulighedforinternational finansiering ,skulleforøge
deneuropæiske opsparing ,derkananvendestilinvesteringer
ogtilatskabebeskæftigelse medlavereomkostninger .Med
henblikherpåvedtogKommissionen den21.maj1986en
meddelelse tilRådetometprogramforfrigørelsen af
kapitalbevægelser iFællesskabet .Detforeslåede program
omfattertofaser.—Vedforbedring afudbudssiden .Somfølgeafdenøgede
konkurrence iEuropavildetteførstogfremmestkunne
skegennemenstørrespecialisering afvirksomhederne og
dermed,ihvertfaldivissesektorer,stordriftsfordele .
Vissefaktorervilkunnebidrageyderligerehertil;dette
gælderisæretmereindgående industrielt samarbejde i
Europaogenmerekoncentreret ogeffektivanvendelse af
forsknings -ogudviklingsudgifterne .Endeligvilpassive
effekterkunneforventes ,såfremtmanfjernerforskellene
medhensyntiltekniskespecifikationer (tekniskebestem­
melser,standarder ,procedurerne forgodkendelse ),der
forøjeblikketkananvendesafsåveldeoffentligemyn­
dighedersomdominerende virksomheder tilatafskærme
markederne ogdermedforringehelefællesskabsøko­
nomienskonkurrenceevne .Førstefaseeralleredeindledt.Deterformålethermedatderi
heleFællesskabet skalforetageseneffektivliberalisering af
kapitaltransaktionerne ,dadetteerendirekteforudsætning
for,atfællesmarkedet kanfungeretilfredsstillende ,ogfor
denindbyrdesforbindelse mellemdefinansiellemarkeder .
—Endeligkunneentilnærmelse afmedlemsstaternes lov­
givningomindirektebeskatning væreafafgørende
betydning forstyrkelsen afkonkurrencen indenfor
Fællesskabet ,navnligibetragtning afdenstørregennem­
sigtighed iforbrugerpriserne ideforskellige lande.
Endvidere kunnedetteivissetilfældeellerivisselande
væreanledning tilatindføreenafgiftsstruktur ,derer
merehensigtsmæssig udfraetudbudspolitisk synspunkt
(jf.punkt4.2).Dettebetyderførstogfremmest ,atdeeksisterende mulighe­
derforundtagelse fraFællesskabets bestemmelser gradvismå
afskaffes .Detervigtigt,atderestriktioner ,derfortsater
tilladt,delsihenholdtilbeskyttelsesklausuler itraktatenfor
Irlands,ItaliensogGrækenlands vedkommende ,delsi
henholdtilaktenvedrørende SpaniensogPortugalstiltræ­
delsegradviskanophæves .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/67
Dernæstindebærer detudvidelse afdenuværende liberalise­
ringsforpligtelser .Kommissionen forelagde ,ijuni1986
Rådetetforslagtildirektivomudvidelseafliberaliserings­
forpligtelsen tilogsåatomfattelangfristede kreditter i
forbindelse medforretningstransaktioner ,erhvervelse af
værdipapirer ,derikkeerbørsnoterede ,ogværdipapirers
optagelsepådenationalekapitalmarkeder .ogbeskæftigelsen .Gennemkonkurrence kanproduktivitets­
stigningerpåovergennemsnittet indenfordemesteffektive
sektorerfåindvirkning påheleøkonomien iformafet
relativtprisfaldindenfordissesektorer .Denøgedeefter­
spørgselindenfordissesektorerstyrkersåledesderesvækst
ogbeskæftigelse .Hervederdetdesudenmuligtatforbedrede
mindreeffektivesektorersrentabilitet ogsættedemistandtil
atskabemerebeskæftigelse .
Iandenfasemåmananerkende princippet omheltfrie
kapitalbevægelser ,dersåledesogsåomfatterfinanslånog
porteføljeinvesteringer (indlånsbeviser ,værdipapirer ).Disse
transaktioner skalliberaliseres iensådantakt,atdertages
hensyntilmedlemsstaternes forskelligartede økonomiske
forholdogderesiøjeblikket megetforskelligartede valuta­
kontrol .Kommissionen vililøbetaf1987forelæggeRådet
nyeforslag.Desudenharenrækkelandebestræbtsigpåatmindske
statensmedvirken ideresøkonomier medhenblikpåatskabe
størreøkonomisk effektivitet .Hvadentenderertaleom
deregulering indenforbestemteområder (transport ,ener­
gi...)gennemdenprivatesektorsovertagelse afnogleaf
denoffentligesektorsaktiviteter ,ellergennemenerklæret
viljetilatbegrænseoffentligeindgrebiformafstøtte,er
måletdetsamme,nemligatgøreøkonomien mereeffektiv.I
denneforbindelse vilgennemførelsen afdetindremarked,i
detomfangbrugenafstatsstøttehervedbegrænses ,nødven­
diggøreøgetgennemsigtighed ogenperiodiskevaluering af
enhverformforoffentligeindgrebtilfordelforvirksomhe­
derne(tilskud,rentegodtgørelse ,skatter,garantier ,erhver­
velseafkapitalinteresser osv.),såledesatmanbedrekan
vurderederesindvirkning påvirksomhedernes konkurrence­
evne.Dermåsikresbetingelser ,somihøjeregradfremmer
virksomhedernes udvikling .Enforbedring afmarkedernes
evnetilattilpassesigefterudsvingiudbudogefterspørgsel
ogefterchokpåvirkninger udefra,forudsætter ,atvirksom­
hedernekanudøvederesaktiviteter understabileforhold,
derfremmerderesudvikling .
Forbedring afdeskattemæssige ,finansielle oglovgivnings­
mæssigeforholdforvirksomhederne erforKommissionen et
permanent politiskmål.Ensådanforbedring —deroftester
baseretpå"henstillinger omentilpasning efterdebedste
nationalemetoder iFællesskabet —bidragertilatforøge
gennemsigtigheden oggørevirksomhedernes erhvervsvilkår i
Fællesskabet mereensartede ,ligesomdenmindskeranven­
delsenafdiskretionære foranstaltninger ,derkanfordreje
konkurrencen .Kommissionen har,bl.a.eftersinmeddelelse
i1983omskattemæssige ogfinansielle foranstaltninger til
fremmeafinvesteringerne ,tagetflereinitiativer tilatforbe­
drevirksomhedernes skattemæssige forhold (overførsel af
tab,nedsættelse afkapitaltilførselsafgiften ),deresfinansielle
forhold (fremmeafrisikovillige investeringer iEuropa )og
dereslovgivningsmæssige forhold (undersøgelse af,hvorle­
desFællesskabets ogdeenkeltelandesbestemmelser indvir­
kerpåsmåvirksomheder ogpåkooperativer ).Kommissio­
nenvilaktivtfortsættedennepolitik,somvilfåstørre
virkning ,såfremtdenfølgesopogforstærkes pånationalt
plangennemsåvelcentralesomregionaleindgrebfrade
offentligemyndigheders side.Selvomenforbedring afvirksomhedernes forholdogen
styrkelseafkonkurrencens rolleumiddelbart ertilfordelfor
småogmellemstore virksomheder ,påtænkerKommissionen
atudarbejde enmeredynamiskpolitik,derisærskaltage
sigtepåsmåogmellemstore virksomheder ogpåkooperati­
ver,somfølgeafdissesbetydning forbeskæftigelsen .
Kommissionen harderforvedtagetetaktionsprogram ('),
derforudenatskabeforhold,somihøjeregradfremmer
oprettelsen ogudviklingen afsmåogmellemstore virksom­
heder,tagersigtepåattilgodesedissevirksomheders særlige
behov,hvadangårtilførselafkapitalogevnetilattilpassesig
eftermarkedsforholdene (fleksibilitet ).Deforanstaltninger ,
derforeslåstilhjælpforsmåogmellemstore virksomheder ,
omfatter ,isæruddannelse (omskoling afpersonale ,uddan­
nelseafledere),oprettelseafinformationssteder pånationalt
planog,forsøgsvis ,påfællesskabsplan ,bistandmedhenblik
påadgangtilmarkeder itredjelande ,støttetiloprettelseaf
virksomheder ,tilinnovation ogtilnærmeresamarbejde med
destorevirksomheder ,tilpasningaffællesskabsfinansiering ­
entildesmåogmellemstore virksomheders behovog
udviklingafrisikovillige investeringer iEuropa.
Alledisseforanstaltninger ,derharværetdrøftetmed
arbejdsmarkedsparterne (organisationer ,derrepræsenterer
desmåogmellemstore virksomheder ,samtfagforeninger ),
skalgøredetmuligtatsættegangidesmåogmellemstoreKonkurrencens storebetydning medhensyntilstyrkelseaf
Fællesskabsøkonomiernes tilpasningsevne harfåetenrække
medlemsstater tilattræffeforanstaltninger ,derudvider
virksomhedernes råderumellergiverdemensmidigere og
mereeffektivadministration .Derersåledesifleremedlems­
stateriværksatforanstaltninger ,somtagersigtepåat
genskabevirksomhedernes frieprisfastsættelse ,ogsomide
flestetilfældeerblevetforstærket afdenfaldendeinflation .
Genereltbetragterdeflestemedlemsstater iøvrigtenfleksibel
prisfastsættelse somsærdelesvigtigforforbedring afvæksten(')Aktionsprogram forsmåogmellemstore •virksomheder ;
KOM(86 )445af16.juli1986.

Nr.L385/68 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
afudbudetindenforsektorermedoverskud ,kvalitativ
forbedring afproduktionen ogenstrukturpolitik ,derihøjere
gradertilpassetdefaktiskemarkedsforhold .Ihenholdtil
artikel130ideneuropæiske fællesaktvilKommissionen
desudenrationalisere driftenafstrukturfondene ,derer
udtrykforFællesskabets finansiellesolidaritet ,såledesatde
istørstmuligtomfangkanbidragetilatnåmåletfor
økonomisk ogsocial ,samhørighed ogtilatforbedreforhol­
deneidedårligststillederegionerogiområdermedindustriel
tilbagegang .Dennebeslutningomrationalisering indgårsom
ledisamarbejdsstrategien ,dervilsikreendynamiskvækstog
derigennem entilnærmelse mellemmedlemsstaternes og
regionernes levestandard .virksomheders udviklingogjobskabelse ,ogudgørderforet
vigtigtaspektafsamarbejdsstrategien forvækstogbeskæf­
tigelse.
Somledisamarbejdsstrategien spillerdeafFællesskabet og
medlemsstaterne påtænkteforanstaltninger ,dertagersigte
påatfåmarkederne forvarer,tjenesteydelser ogkapitaltilat
fungerebedre,envigtigrolle.Devigtigsteinitiativer ,som
Kommissionen harforeslåetiprogrammet forgennemførelse
cifFællesskabets indremarked,omfatterbl.a.a)afskaffelse
afdetekniskehandelshindringer ogafomkostninger i
forbindelse medgrænseoverskridelse ,b),samarbejde om
offentligeindkøbsaftaler ,c)tilnærmelseafmedlemsstaternes
indirektebeskatning ,d)liberalisering afkapitalmarkederne .
Idenneforbindelse mådesocialeaspekterikkeladesudeaf
betragtning .Kommissionen harligeledesfremsatforslagtil
forbedringafvirksomhedernes skattemæssige ogjuridiske
forhold,idetdensærlighartagethensyntildesmåog
mellemstore virksomheders behov .Envidereførelse afbudgetindsatsen tilfordelforindustri,
forskningoginnovation vilsåledesgivemulighedforatlette
ogfremskynde strukturtilpasningen ogforbedrevirksomhe­
derneskonkurrenceevne .Sidstnævnte typeudgifterernemlig
særligvigtigefor,atsamarbejdsstrategien kanfaldeheldigt
ud,idetdeforbedrervirksomhedernes videnskabelige og
teknologiske grundlag ,skaberetvelegnetgrundlagfor
udbredelsen afinformationsteknologi og,gennemderes
indvirkning påvirksomhedernes udbud,fremmergennemfø­
relsenafFællesmarkedet .
Fællesskabets budgetfor1987erunderudarbejdelse .Det
foreløbigebudgetforslag ,somKommissionen harfremlagt,
beløbersigtil36,6miaECUogholdersigsåledesindenfor
momsgrænsen på1,4%.Denbeskedneforhøjelseafudgif­
ternetilEUGFL,garantisektionen (3,8%),derstadigtegner
sigfor62,5%afdesamledebudgetudgifter ,harmuliggjort
betydeligeforhøjelser afdestrukturbestemte udgifter .
Detbudget,somRådetvedtogvedførstebehandlingen ,
androg35,9miaECU,idetdersåledesvarskåretnedide
beløb,somvarafsattilstrukturfondene ogtilforsknings­
arbejde .4.5.Finansiering afFællesskabets politik:budgettetogde
finansieringstekniske foranstaltninger
Strukturtilpasning ogkonvergens mellemmedlemsstaternes
økonomier er—sammenmedstyringenafudgifterne tilden
fælleslandbrugspolitik —hovedmålsætningerne idet
udvidedeFællesskabs budget.Ioverensstemmelse medsam­
arbejdsstrategien vilFællesskabets budgetihøjeregrad
kunnebidragetilsådannemålsomenmerebeskæftigelses­
fremmende vækst,enstyrkelseafdenøkonomiske ogsociale
samhørighed ,enharmonisk integration afdenyemedlems­
staterogenforbedring afdetinternemarked .Definansie­
ringsinstrumenter ,somFællesskabet eribesiddelseaf,bør
anvendestilfordelfordennestrategipådenbedstgennem­
tænkteogeffektivemåde.
Pågrundlagafkonklusionerne fraDeteuropæiske Rådi
Fontainebleau påtænkerKommissionen atforelæggeRådet
etforslagtilenforhøjelseafdenmaksimale egenfinansie­
ringsmomssats fra1988.
Fællesskabets budget:DenprekæreEF-budgetsituation
afspejlerdenvanskelige ligevægt,derskalfindesmellem
finansieringen afdenfælleslandbrugspolitik ,dererfastlagt
afRådet,ogudviklingen ideikke-obligatoriske udgifter,hvis
rolleiforsøgetpåatfindeenbedreøkonomisk ogsocial
samhørighed iFællesskabet erblevetendnustørreefter
udvidelsen .Problemet accentueres af,atstørrelsen afland­
brugsudgifterne ogsåafhængerafeksternefaktorer .Med
hensyntildisseudgiftermåttereferencerammen iforbindelse
meddenafRådetvedtagnebudgetdisciplin såledesrevideres i.
1986somfølgeafprisfaldetpålandbrugsprodukter ogen
øgetkonkurrence mellemproducenterne påtredjelandsmar­
kederne .
Kommissionen haridenneforbindelse fastlagtenrække
prioriterede målisineretningslinjer fordeteuropæiske
landbrugsfremtid,ogdererhertaleomgradvisnedbringelseFinansieringstekniske foranstaltninger :Deknappebudget­
midlerkombineret meddebetydelige midler,derertil
rådighedfraprivatekilder,givernyefinansieringsmulighe ­
der,somKommissionen foreslåratudnyttemedsærligvægt
påudviklingaffinansieringstekniske foranstaltninger .Med
henblikherpåerderindføjetetnytkapiteliKommissionens
foreløbige budgetforslag for1987.
Derkunneherblivetaleomatansporemarkedettilatskabe
ellerudvikleinstrumenter ,derkanlettefinansieringen af
foranstaltninger ellerprojekter ,somFællesskabet tillægger
særligbetydning .Detdrejersigompåbedstmuligmådeat
udnyttedebeståendeinstrumenter (lånogtilskud)tilatskabe
enkatalysatorvirkning ,atudvideFællesskabets interven­
tionsområde og-muligheder ogatskabeforbindelse mellem
fællesskabsfinansiering ogprivatfinansiering ,sommuliggør

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/69
—Destoreinfrastrukturprojekter ,derersærligvanskelige
ativærksætte ,oghvisgennemførelse forudsætter en
betydeligkapitalunderspecielleformerellerpåspecielle
betingelser .Fællesskabet kunneher:
—sikredebetingelser ,derernødvendige foriværksæt­
telseafstoreprojekter (erklæringom,atdeeraf
europæisk interesse,støtteoverbudgettet),
—forbedreforholdene fordeprivateinvestorer ,
—mobilisere kapitalmarkedet gennemennyformfor
fællesskabsfinansiering (f.eks.projektfinansiering ).nyefinansieringsformer ,derervelegnede tilinnovations -,
teknologi -ogvirksomhedsprojekter .
EfterKommissionens opfattelse findesdernemligiFælles­
skabetenlangrækkeprojekter ,hvisiværksættelse og
gennemførelse kunnelettesgennemvelegnedefinansierings­
former.Kommissionen hariførsteomgangvalgtatanvende
definansieringstekniske foranstaltninger påtrehøjtpriorite­
redeområder,hvordenisnævertsamarbejde medEIBvil
undersøge udviklingsmulighederne :
—Højteknologiprojekter ,derbefindersigiøverstedelaf
kæden,somgårfraforskningtilindustrieludnyttelse ;der
erbl.a.taleomprojekter ,somudgørdenindustrielle
opfølgning affællesforskningsprogrammer ,derdelviser
finansieret afFællesskabet .Dasådanneprojekterfinan­
sieresbedstvedhjælpafaktiekapital ,harKommissionen
stilletenrækkeforslag(oprettelseafprivateinvesterings­
selskabermedengarantiordning ),hvortildenharfået
tilslutning frafinanskredse .
—Desmåogmellemstore virksomheder ,navnligindenfor
innovation ,derståroverforsærligefinansieringsvanske ­
ligheder .Deterpådetteområde,atderfindesflest
instrumenter (risikovillig kapital,garantifonde ,kredit­
forsikring ,rådgivningsorganer osv.);Kommissionen vil
bestræbesigpåatudvikledisse.Udvidelsen afFællesskabet ,gennemførelsen afdetinterne
markedognødvendigheden afatnedbringearbejdsløsheden
forøgerstrukturændringerne iFællesskabet .Fællesskabs­
budgettetbørlettedenneprocesgennemdeforskelligeafsatte
midler.Enfinansieringsteknisk indsats,dervilletilskynde
markedettilattilvejebringe hovedparten affinansieringen af
aktionerellerprojekter ,somFællesskabet tillæggerensærlig
interesse,kunneefterKommissionens opfattelse desuden
ogsåbidragehertil;devigtigsteanvendelsesområder fordisse
finansieringsinstrumenter villeværehøjteknologiprojekter ,
innovation ismåogmellemstore virksomheder samtvisse
storeinfrastrukturprojekter .
TABEL23
Deeuropæiske Fællesskabers budget,1985—87(betalingsbevillinger )
(mioECU)
1985(')
EUR101986(2)
EUR121987(3)
EUR121987(4)
EUR12
Udgifter:1
Landbrug ,garantisektionen 19726 22112 22961 22961
Landbrug ,udviklingssektionen 738 802 966 983
Fiskeri 82 190 221 208
Socialfonden 1413 2533 2589 2499
Regionalfonden 1624 2373 2495 2422
Integrerede middelhavsprogrammer 9 133 240 175
Transport 76 27 34 21
Energiogindustri 129 114 173 147
Forskning oginnovation'578 648 '847 744
Fødevarehjælp 544 553 616 524
Udviklingsbistand 541 618 642 536
Øvrigeudgifter,herunder
tilbagebetalinger tilmedlemsstaterne 2763 5071 4892 4726
Ialt28223 35174(5)36676(6) 35946
(')Gennemforelse .
(2)BudgetvedtagetafParlamentet den10.juli1986.
(3)Foreløbigt budgetforslag for1987,somKommissionen forelagdeRådetden21.juli1986.
(4)Foreløbigt forslagvedtagetafRådetden9.september 1986.
(5)Korrektion afbudgetuligevægten tilfordelforDetforenedeKongerige ,derandrager2685mioECU,ermedtaget i
indtægterne .
(6)Korrektion afbudgetuligevægten tilfordelforDetforenedeKongerige ,derandrager2366mioECU,ermedtaget i
indtægterne .

31.12.86 Nr.L385/70 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
(mioECU)
1985(')
EUR101986(2)
EUR121987(3)
EUR121987(")
EUR12
Indtægter :
Landbrugsafgifter 2179 2699 3297
Told 8310 9700 9762
Moms 15218 22468 23130
Særligebidrag 1911 211 212l
Diverse 654 96 275
Ialt28272(7)35174(s)36676{6)35946
Maksimal momssats 1,0 1,4 1,4
Faktiskmomssats 1,0 1,39(8)1,38(9)
Budgetbalance iprocentafBNP 0,85 1,03 1,02
(')Gennemførelse .
(2)BudgetvedtagetafParlamentet den10.juli1986.
(3)foreløbigt budgetforslag for1987,somKommissionen forelagdeRådetden21.juli1986.
(4)Foreløbigt forslagvedtagetafRådetden9.september 1986.
(5)Korrektion afbudgetuligevægten tilfordelforDetforenedeKongerige ,derandrager2685mioECU,ermedtaget i
indtægterne .
(6)Korrektion afbudgetuligevægten tilfordelforDetforenedeKongerige ,derandrager2366mioECU,ermedtaget i
indtægterne .
(7)Inklusiveetoverskudpå49mioECU,overførttilregnskabsåret 1986.
(8)DogforForbundsrepublikken Tyskland1,33697ogforDetforenedeKongerige0,67663 .
(9)DogforForbundsrepublikken Tyskland1,3296ogforDetforenedeKongerige0,8176.
Kilde:1985:forvaltningsregnskaber ;1986:budgetvedtagetafEuropa-Parlamentet den10.juli1986;1987:foreløbigt
budgetforslag ,somKommissionen forelagdeRådetden21.juli1986;foreløbigtforslagvedtagetafRådetden9.september
1986.
TABEL24
Deteuropæiske Fællesskabs investeringsfinansiering gennemkapitalmarkedslåntagning samtviderelångivning
(mioECU)
1984 1985 1986
Udlånfrainstitution ellermekanisme :
Deneuropæiske Investeringsbank 5007 5641
Kommissionen :
Deteuropæiske Kul-ogStålfællesskab 825 1010
Euratom 186 211
DetnyeFællesskabsinstrument 1182 884
1alt 7200 7746 7800—8300
Udlånopstilleteftersektorellerpolitiskmål:l
Denprivateindustrisektor 2709 2830 2500—2800
heraf:globallåntilsmåogmellemstore
virksomheder . 1719 1735 1400—1600
Infrastruktur 2132 2413 2800—2900
Energi 2359 2503 2500—2600
Ialt 7200 7746 7800—8300
Kilde:Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber »Kommissionens rapporttilRådetogEuropa-Parlamentet om
Fællesskabets lånoptagelse oglångivning i1985»,KOM(86 )289endeligudg.,juli1986.For1986erdertaleomskønfra
Kommissionens tjenestegrene .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/71
repræsenteret vedSammenslutningen afindustri-ogarbejds­
giverorganisationer iDeeuropæiske Fællesskaber (UNICE),
Deteuropæiske centerforoffentligeVirksomheder (CEEP)
ogDeneuropæiske fagligeSamarbejdsorganisation (CES).
Arbejdet idetogrupper,derernedsat,oghvorafdenene
beskæftiger sigmedmakroøkonomiske ogdenandenmed
mikroøkonomiske emner,resulterede i,atmannåedetil
enighedpåflerepunkter :
—Nødvendigheden af,atalleparter—virksomheder ,
lønmodtagere ogoffentlige myndigheder —effektivt
iværksætter samarbejdsstrategien foratfremmeden
ønskedenedbringelse afarbejdsløsheden .
—Nødvendigheden afhurtigtatfåkanaliseret deøko­
nomiskeressourcer henibeskæftigelsesfremmende inve­
steringervedatforbedrevirksomhedernes rentabilitet
yderligere gennemenmoderatreallønsudvikling ogved
såvidtmuligtatafkortedentid,dergårmellem
rentabilitetsforbedringen ogiværksættelse afinvestering­
er.
—Nødvendigheden afatfastholdedenmonetære stabilitet
ognedbringeinflationen idelande,hvordenendnuerfor
høj.
—Nødvendigheden afatfremmeforskning ogudvikling
samtuddannelse afarbejdskraften .
—Nødvendigheden afhurtigtatfågennemført detinterne
markedunderfuldhensyntagen tildesocialeaspekter .
—Nødvendigheden af,atøgedeerhvervsinvesteringer led­
sagesafenstigningideøkonomisk ogsamfundsmæssigt
rentableoffentligeinvesteringer .
Dererikkenogetmærkeligt i,atderogsåeropståetenrække
divergenser .Derernavnliguenighedom,hvilkenrollestaten
skalspilleidetøkonomiske liv,såvelhvadangårdens
udgifterogindtægtersomstyringafmarkederne samtom
hvilkenbetydning entilpasningognedsættelse afarbejdsti­
denudenomkostningsforøgelser vilkunnefåforskabelsenaf
nyearbejdspladser .4.6.Dialogenmellemarbejdsmarkedets parter
Forudsætningen forsamarbejdsstrategien erenbetydelig
ændring idenøkonomiske adfærdogdenøkonomiske
politikpåenrækkepunkter .Denkraftigestigningiarbejds­
løsheden i70'erneogdenlaveøkonomiske vækstblev
ledsagetafenmereudprægetdefensivadfærd,deroftevaren
refleksreaktion ,sombundede iønsketomatbevaresin
stillingogsinelegitimerettigheder underdeomvæltninger ,
oliekrisenførtemedsig.Meddenholdningblevderimidler­
tidikkealtidtagethensyntildenstigendearbejdsløshed ,
ligesomdenvanskeliggjorde løsningenafdetteproblem .
Dettegældervirksomhederne ,dertøvermeremedatinve­
stere,nårdererusikkerhed omkringudviklingen ,ogdet
gælderlønmodtagerne ,dersøgeratværneomdereskøbe­
kraftogsikrederesbeskæftigelse .Mendetsernuogsåudtil
atgældedeøkonomisk-politiske myndigheder ,derunderti­
dentøvermedatudnyttederesspillerum ibetragtning af
varigheden afogomkostningerne vedsaneringen ibegyndel­
senaf80'erne .
Deternetopkombinationen heraf,derharførttilden
nuværende uligevægt .Ogkunenholdningsmæssig ændring
påalledisseområdervilkunneskabedenfornødnefornyelse
ideneuropæiske økonomi .Virksomhedernes investerings­
lystkanblivestørre,hvisderbliverstørresikkerhed om
rentabilitets -ogefterspørgselsudgifterne .Lønmodtagerne vil
bedrekunneacceptereenmoderatreallønsudvikling ogen
øgetfleksibilitet påarbejdsmarkedet ,hvisdetilgengældhar
sikkerhedfor,atdettevilfåmærkbare beskæftigelsesfrem ­
mendevirkninger ,oghvisdepågældende foranstaltningers
socialekonsekvenser tilgodesesfuldtud.Risikoenfor,aten
merevækstorienteret makroøkonomisk politikførertiletnyt
inflationsopsving ognyuligevægt påbetalingsbalancen ,
mindskes itaktmedenbedrestyringafdetindenlandske
omkostningsniveau ,sammenmedenforøgelseafproduk­
tionskapaciteten ierhvervslivet ogenmeredynamiskudvik­
lingiEF-økonomien somhelhed.
Dialogenmellemarbejdsmarkedets parterbørnetoptage
sigtepåatskabedefornødneholdningsmæssige ændringer
hosalledeimplicerede parter.
Deterderforheltklart,atdennedialogbøromfatteallede
emner,derindgårisamarbejdsstrategien ,bådepådet
makroøkonomiske ogdetmikroøkonomiske plan.Derer
taleomendialogmellemrepræsentanter forarbejdsgivere og
lønmodtagere samtregeringerne ,derskalbanevejforbred
konsensus omdetbidrag,dehverisærkanydetilsamar­
bejdsstrategien .Påmøderafholdtmedregelmæssige mellem­
rum,afpassetefterudviklingen ikonjunktursituationen ,vil
parternekunnekontrollere samarbejdsstrategiens iværksæt­
telseipraksisogtilpassederesindsatstildenseneste
udvikling .Dennedialog,derbørfindestedpåalleniveauer,
skaldesudengøredetmuligtatnåfremtilenbedreløsningpå
desocialeogbeskæftigelsesmæssige problemer ,defornødne
strukturelle ogteknologiske ændringer afføder .
PåEF-planerderpåKommissionens initiativindledten
frugtbardialogmedogmellemarbejdsmarkedets parter,PåEF-planvilKommissionen forsitvedkommende fortsat
arbejdepåatintensivere dennedialog.Mensåledessom
Kommissionen konstaterede detisinmeddelelse frajuli1986
(KOM(86 )364endeligudg.),udnyttesdenviljetilsamar­
bejde,somarbejdsmarkedets parterharvistpåEF-niveau ,
ikkefuldtudpådetnationaleplan.Isamtligemedlemsstater
børregeringerne givekonkretetilskyndelser hertil,dertager
hensyntilnationaletraditioner ,mensomeventueltogsåkan
overskride disserammer ,såledesatderihvermedlemsstat
kankommegangiendialogomalledeemner,derindgåri
strategien ,ogsåledesatderskabesetgunstigtklimafor
dialogenindenfordeenkeltebrancherogvirksomheder (1).I
(')Jf.artikel3iRådetsdirektiv74/121/EØFaf18.februar1974
omstabilitet ,vækstogfuldbeskæftigelse iFællesskabet ,EFT
nr.L63af5.3.1974,s.19.

Nr.L385/72 31.12.86 DeEuropæiske Fadlesskabers Tidende
delande,hvorregeringerne afsærligeårsagerikkesersigi
standtilattilskyndetildialog,børarbejdsmarkedets parter
fortsatselvtageinitiativhertil,foratdennedialogom
emnerne iEF-strategien kanbliveindledtogsåidisselande,
såvidtmuligtmedregeringens deltagelse .internetilpasninger ,såledesatdetamerikanske underskud
ogdetjapanskeoverskudkanbringesnedpåetmererimeligt
niveau.Selvomfemlandegruppen erkendtenødvendigheden
afensådantilpasning ,erderpraktisktagetikkesketnogen
bedring isituationen .Derersåledesrisikofor,atdet
amerikanske underskud ogdetjapanskeoverskudogsåi
1986ogi1987forbliveraltforstore.EF'ssamledeoverskud
ventesatstigeforbigående iforholdtil1985,dogsåledesat
detstadigvilholdesigpåetrimeligtniveau.Daderimidlertid
ertaleomoverskud inogleEF-landeogunderskud iandre,
kanderblivebehovforvissetilpasninger ,selvomdeter
klart,atderikkenødvendigvis børkræves,atsamtlige
medlemsstater harnøjagtigbalancepådeløbendeposter.Dialogenmellemarbejdsmarkedets partereretvigtigtele­
mentisamarbejdsstrategien .Dennedialog,hvorideltager
repræsentanter forarbejdsgivere oglønmodtagere samt
regeringerne ,harnavnligtilformålatbanevejforden
nødvendige holdningsmæssige ændringhosalleimplicerede
ogskabebredenighedomdetbidrag,hverisærkanyde.De
emner,dertagesop,børomfatte -samarbejdsstrategiens
økonomiske ogsocialeaspekter .PåEF-planerderpå
Kommissionens initiativblevetindledtenfrugtbardialog
medogmellemarbejdsmarkedets parter.Kommissionen vil
arbejdepåenyderligere intensivering afdennedialog.På
baggrundafdensamarbejdsvilje ,somarbejdsmarkedets
parterpåeuropæiskplanharudvist,ogunderhensyntagen til
desærligeomstændigheder ihvertenkeltland,burde
medlemsstaternes regeringerpånationaltplantagekonkrete
initiativer tilativærksætte dialogenomalledeemner,der
indgåristrategien .USAhargentagnegangesøgtatfåoverskudslandene ,
navnligJapanogTyskland ,tilatsætteskubideres
indenlandske efterspørgsel fordervedhurtigereatfåned­
bragtderesoverskudpåbetalingsbalancen ogdermedogså
detamerikanske underskud .Dererimidlertid ikkestørre
chancerfor,atenfremskyndet vækstidissetolande,derkun
tegnersigfor15%afdenamerikanske eksport,vilkunne
nedbringe detamerikanske underskud tilstrækkeligt .Hvis
samtligeindustrilande ,medundtagelse afUSA,stimulerede
deresindenlandske efterspørgsel ,villedetnaturligvis fålangt
størrevirkninger fordetamerikanske underskud ,eftersom
detsåvilleberøre60%afdenamerikanske eksport .Men
selvomenhurtigerevækstialleindustrilande medundta­
gelseafUSAvilbidragetilatnedbringe detamerikanske
underskud ,vildetpraktisktagetikkefånogenvirkningfor
Japans6gTysklands overskud .Deøvrigeindustrilandes
merefterspørgsel efterjapanskeogtyskevarervilnemlig
kunneneutralisere virkningen afdenimportstigning ,den
hurtigerevækstidissetolandesindenlandske ,efterspørgsel
vilføretil.4.7Internationalt samarbejde omdenøkonomiske politik
Deternugodtetårsiden,atmanbegyndteatgøreenindsats
foratretteoppådestoreskævheder ,somharprægetde
internationale betalingsforhold siden1982.Sidenmarts
1985,hvordollarenvarnåetoppåsitrekordniveau ,har
kursernepådevigtigstevalutaerudvikletsigienretning,der
stemmerbedreoverensmeddegrundlæggende økonomiske
forhold.Denneudvikling bleviøvrigtfremmetvedden
aftale,femlandegruppen iseptember 1985indgikiNew
Yorkom,atdervarbehovforendepreciering afdollarenog
entilsvarende appreciering afdeøvrigestorevalutaer,
navnligyenen,hvisdetskullelykkesatskabestørrestabilitet
ideninternationale betalingssituation .Detserudtil,atforudsætningen foratfåbragtUSA's
underskud iudenrigshandelen nedpåetrimeligtniveau,vil
væreenvisafdæmpning afdenindenlandske efterspørgsel i
USA,hvilketsamtidigindebærer enperiodemedrelativt
laverevækstiUSAiforholdtildeøvrigeindustrilande .I
modsætning tileksportenudviserdenamerikanske importen
megethøjindkomstelasticitet ogskullesåledesiprincippet
reagerekraftigtpåendæmpning afdenindenlandske
efterspørgsel .Tabel25viser—underforudsætning af
uændrede realevalutakurser iforholdtilmedio1986—den
fordelingafoverskudogunderskud pådeløbendeposter,
somvillekunneopnåsmedenstrammere budgetpolitik i
USA.Vedudgangen af80'erneskulledetamerikanske
underskud såledesværebragtnedpå2%afBNP,EF's
overskudvilleforsvinde ,medensJapanfortsatvillehaveet
altforstortoverskud .Vedudgangenafseptember 1986oplevededeandrelande,
derermedlemmer affemlandegruppen ,enkraftigapprecie­
ringafderesvalutaeroverfordollaren .Deneffektive
dollarkurs varfaldetmed22%,medensyen-kursen steg
38%iforholdtilgennemsnitsnivauet for1985.Forde
europæiske landesvedkommende varapprecieringen mindre
mærkbar ,eftersomca.halvdelen afderesudenrigshandel
foregårmedandreeuropæiske lande.Menformentlig er
kurstilpasningerne ,idetmindstetilpasningen afECU'eni
forholdtildollaren ,nutilstrækkelige .
Enmålbevidst iværksættelse afsamarbejdsstrategien ide
kommende fireårvilleunderdisseomstændigheder fåvisse
negativevirkninger forEF'sbetalingsbalance .Dettevil
naturligvis ogsåkunneaccepteres ,menvilleikkeføretilen
varigligevægtsposition .Hvadangårbetalingsbalancerne ,Ibetragtning afdeenormeuligevægte ,dererblevetakku­
muleret iårenesløb,navnlig iUSAogiJapan,erdet
imidlertidheltklart,atdissekurstilpasninger måfølgesopaf

Nr.L385/73 31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
bliverdetvisseandreeuropæiske landeogudviklingslande­
ne,derfårstørstgavnheraf.Denneudvikling villekunfå
relativtbeskednevirkninger fordeløbendeposterpåUSA's
betalingsbalance ogvilleovenikøbetyderligere forhale
nedbringelsen afdetjapanskeoverskud (setabel26).Derer
såledesikketaleomnogenoptimalfremgangsmåde .På
internationalt planmåforanstaltningerne foratreducere
disseskævheder derforafstemmes således,atdetikkeblot
bliverenperiodemedrelativtmoderatvækstiUSAog
hurtigerevækstiEF,menogsåennyappreciering afyen'en
efterfulgtafenmereekspansivbudgetpolitik iJapan.Tabel
27viserdenfordelingafsaldienepådeløbendeposter,der
kunneopnåsvedenforøgelseafdeoffentligeudgifteriJapan
med1%afBNPomåretiperioden1987—90ogenny
stigning ideneffektiveyenkurspå20%iperioden
1987—88.Dettevil,sammenmedforanstaltninger ,derkan
åbneøgetadgangtilvare-ogkapitalmarkederne ,kunne
reduceredetjapanskeoverskudkraftigt.Eksemplet viser,at
detsamlederesultatbliverklartbedrevedatsamarbejde .Og
resultatet vilkunnebliveendnubedre,hvismanogså
inddragger EFTA-landene ,deralleredeharvistsigpositivt
indstillet .Densenestetidsbegivenheder harbevist,atderendnuer
mulighedforatforbedredetinternationale samarbejde om
denøkonomiske politik.Delande,derdeltogitopmødet i
Tokyo,enedesom,atdetbedstemiddelformentlig villevære
atindføreetheltsætindikatorer ,derkunnesikreen
tilstrækkelig præciskvantitativ definition afmåleneogen
nøjeovervågning afvirkeliggørelsen afdissemål.Således
kunnemankontrollere ,omdeenkeltelandesprognoser var
konsistente ,ogindbyrdes forenelige ,hvilketkunnegive
mulighedforatidentificere fremtidige kildertilspændinger
ogfåklarlagt,hvilkepolitisketilpasninger ,derbedstville
kunneløsedisseproblemer .Disseindikatorer skulledernæst
anvendestilatmåledeforskellige landesresultater iforhold
tildefastsattemålogeventueltpegepåpassendetilpasnin­
ger.Dermedvillemannaturligvis langtfrahavefundetnogen
universalløsning påproblemerne iforbindelse medinterna­
tionaltøkonomisk samarbejde .Idetomfang,hvorman
kommertilatrådeoveretredskabtilkvantitative analyser ,
derkanfremmeenmerefuldstændig evaluering afdestore
landespolitikogdenskonsekvenser ,bådefordepågældende
landeogfordeøvrigelande,vilmanimidlertidbedreværei
standtilatundgåalvorligeuoverensstemmelser mellem
deltagerlandenes politikogdederaffølgendespændinger .
Densenesteudvikling iverdensproduktionen ogverdenshan­
delenkanikkesigesathavegavnetudviklingslandene .Den
lavevækstiindustrilandene harlagtendæmperpåstigningen
iudviklingslandenes eksportifastepriserogpressetpriserne
påråstofferned,såledesatkøbekraften forudviklingslande­
neseksport (eksportindtægter deflateretmedimportpriser­
ne)anslåsatværefaldetmed11%iår.Desudenerdet
aggregerede underskud påbetalingsbalancens løbendeposter
idisselandeefterfireårmedkonstantforbedring nuigen
blevetforværretkraftigt,tiltrodsforatrentebyrden afdisse
landesudenlandsgæld erblevetreduceret .Enøgeteksportvil
fordisselandeværedetbedstemiddeltilatforbedrederes
betalingsbalance .Enafdevigtigsteforudsætninger forat
genskabeudviklingslandenes kreditværdighed er,atmarke­
derneforudviklingslandenes produkter gøresmereåbne.
Dererdesudenbehovfornykapital,hvisdetskallykkesat
omlæggeogtilpassedegældtyngede udviklingslandes øko­
nomi,ligesomdennekapitaliøgetgradbørledeshenimod
vækstsektorerne ,såledessomdetalleredeblevforeslået i
Baker-initiativet .Etpositivteksempelherpåerdeseneste
forhandlinger omMexicosudlandsgæld oginternetilpas­
ningspolitik .Denbeslutning ,derblevtruffetinPuntadesEsteiseptember
omatindledeennyrundeidemultilaterale forhandlinger
underGATT,bestyrkerhåbetom,atdetermuligtatsætteen
stopperfortendenserne tiløgetprotektionisme .Detteeren
væsentligforudsætning foretmereåbentogvarigtmultila­
teralthandelssystem .Disseforhandlinger vildesudenkunne
styrkeGATT-strukturerne og-reglernepåettidspunkt ,hvor
derforekommer atværeblevetslækketformegetpådem.I
dennesammenhæng erdetsamordnede forsøgpåatinddrage
handelenmedlandbrugsprodukter idisseforhandlinger af
ganskesærligbetydning .Ogsidstmenikkemindstmå
GATTtilpassestildennyeudvikling ihandelsstrukturen .
Beslutningen omatinddrageliberalisering aftjenesteydelser i
disseforhandlinger eretvigtigtskridtidenneretning,idetder
dervedkanblivetaleomatinddrageenny,vigtigsektoridet
multilaterale handelssystem .
Densenesteudvikling ivalutakurserne harskabtbedrevilkår
foratretteoppådestoreskævheder ideninternationale
betalingssituation ,dervarblevetakkumuleret iløbetafde
foregående år,mendenerikkeisigselvnoktilatnådette
mål.Genskabelsen afetmereacceptabelt betalingsbalance­
mønsterkræverførstogfremmest envisbudgetpolitisk
stramning iUSAogenmereekspansivbudgetpolitik ledsaget
afennyappreciering afyeneniJapan.Medennyorientering
afdenøkonomiske politikidenneretningvilderkunnerettes
oppådevigtigsteudenrigsøkonomiske uligevægte iUSAogIudviklingslandene erenøgetøkonomisk vækstenabsolut
betingelseforatundgåenforværring ibefolkningens leve­
standardogforatfåløstderesgældsproblemer .Deteri
denneforbindelse vigtigt,attilpasningerne afbetalingsbalan­
censløbendepostermellemindustrilandene ikkesomhelhed
kommertilatlæggeendæmperpåvækstenidegældtyngede
udviklingslande .Øgetvækstidisselandevilnemligkunne
ydeetvæsentligt bidragtilenvedvarende ekspansion i
verdenshandelen .

31.12.86 Nr.L385/74 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
GATT-forhandlinger skullekunnebestyrkedissepositive
tendenser .Dettevilfåpositivevirkningerforudviklingslan­
deneseksportogbedremulighederne forenkonsolidering af
deresudlandsgæld påmellemlang sigt.Japaninden1990.Denbedringafvæksttendensen ,derkan
opnåsiEFgennemsamarbejdsstrategien formerevækstog
beskæftigelse ,samtiEFTA-landene ,vilfåpositiveindvirk­
ningerpåverdenshandelen .Dennyerundeidemultilaterale
Fremskrivning afbetalingsbalancens løbendeposteriprocentafBNP,1986-90
TABEL25
Nuværende politikogvalutakurser medio86(grundscenario )I1985 1986Gennemsnit
1987-90
USA -3,0 -2,5 -2,2
Japan +3,7 +4,5 +3,'2
EF +0,5 +1,2 +0,4
Efterdettescenariobliverdengennemsnitlige årligevækstidetrealeBNPiperiodenfra1986tilogmed1990:USA2,7%;Japan
3,6%;EF2,6%.
TABEL26
Samarbejdsstrategien (udenspecifikkesamarbejdstiltag fraJapansside)
1985 1986Gennemsnit
1987—90
USA -3,0 -2,5 -2,0
Japan +3,7 +4,5 +3,5
EF +0,5 +1,2 -0,1
Efterdettescenariobliverdengennemsnitlige årligevækstidetrealeBNPiperiodenfra1986tilogmed1990:USA2,8%;Japan
3,7%;EF3,5%.
TABEL27
Samarbejdsstrategien kombineret medenekspansivbudgetpolitik ogenyderligereappreciering afdeneffektive
yen-kurspå20%iJapan
1985 1986Gennemsnit
1987—90
USA -3,0 -2,5 "1,7
Japan +3,7 +4,5 +2,2
EF +0,5. +1,2 +0,1
Efterdettescenariobliverdenårligegennemsnitlige vækstidetrealeBNPiperiodenfra1986tilogmed1990:USA2,9%;Japan
3,4%;EF3,6%.

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/75
DELII
DENØKONOMISKE POLITIK IMEDLEMSSTATERNE
GENNEMFØRELSEN AFSAMARBEJDSSTRATEGIEN FORMEREVÆKSTOGBESKÆFTIGELSE I
MEDLEMSSTATERNE I1987
Nårmanserpåudviklingen ibeskæftigelsen igennemde
senesteår,fremgårdetheltklart,atenmærkbarnedbringelse
afarbejdsløsheden kræverenmålbevidst indsatsialle
medlemsstater bortsetfraLuxembourg ,hvorarbejdsløs­
hedsprocenten fortsaterlav.Denårlige,gennemsnitlige
arbejdsløshedsprocent vili1986kunfaldeifireudafdetolv
EF-lande ,i1987ihalvdelenaflandene,menkunitolande
(Tyskland ogNederlandene )ibeggeårene.I1986vil
bruttonationalproduktet kunitolande(TysklandogPortu­
gal)stigemedde3til'3,5%,deransesforatværenødvendigt
påmellemlang sigt,hvisdetskallykkesatopnåenmærkbar
reduktion afarbejdsløshedsprocenten .Resultatet bliver
bedrei1987,hvorderblivertaleomenstigningafdenne
størrelsesorden isekslande,hvoraftretegnersigforenstor
andelafEF'sBNP(Tyskland ,SpanienogItalien),samtidig
med,atresultatetforFrankrigogDetforenedeKongerige
kunkommertilatliggeetkvartpointunderde3%.Selvom
detsåledesgåridenrigtigeretning,erdetdogyderstvigtigtaf
fåfastslået,hvorvidtoghvordandenneudvikling kan
konsolideres ogforbedres iløbetaf1987ogdeefterfølgende
årihverenkeltmedlemsstat ,ogihvilketomfangden
økonomiske ogsocialepolitikbørvarierefradetenelandtil
detandetforattagehensyntildensærligeøkonomiske
situation ihvertmedlemsland .terneydeennogenlunde ensartetindsats.Derbørhøjst
kunneværetaleomovergangsordninger medhenblikpå
løsningafsærligeproblemer idenyeEF-lande .
Deterogsåønskeligt ,atmedlemsstaterne træffernogenlunde
paralleleforanstaltninger påarbejdsmarkedet ogiforbindel­
semedlønomkostningerne (dæmpning afreallønstigninger­
ne,omkostningsneutral nedsættelse afarbejdstiden ,tilpas­
ningafarbejdstiden ,nedsættelse afsocialsikringsbidragene ,
forbedring afdegældendereglermedhenblikpåatfremme
nyansættelser ,tilskyndelser tiloprettelseafnyevirksomhe­
der).
Denstimulering afdenindenlandske efterspørgsel ,der
måskebliverenkonkretnødvendighed forativærksætte
strategien iløbetaf1987,nårdestimulerende virkninger af
detforbedrede bytteforhold begynderatfortagesig,må
nødvendigvis differentieres fradetenelandtildetandet
underhensyntagen tildebehov,derfølgerafdeenkelte
EF-landes særligesituation .
Pådetpengepolitiske områdeeretfortsatrentefaldetmeget
positivtelement,derihøjgradkanfremmeetinvesterings­
opsving .Inoglelande,såsomForbundsrepublikken Tysk­
landogNederlandene ,errentesatserne dogalleredefaldet
betydeligttakketværedenkraftigedesinflation .Enforceret
rentenedsættelse risikereratgøredetvanskeligere atopnå
denstabilitet,somnødvendigvis måværemåletforensund
pengepolitik .Ideflesteøvrigemedlemsstater ,bl.a.iFrank­
rigogItalien,tyderdedæmpede inflationsforventninger
derimodpå,atderfortsatvilværetendenstilfaldende
rente.
Dissemålpådetinterneplankanimidlertid kunnås,hvis
medlemsstaterne ifællesskab ogindenforrammerne afdet
internationale monetære samarbejde ,ogsåsætterindpåat
løsedeeksterneproblemer .Efteraltatdømmevilderfortsat
i1987væreetbetydeligtprespådollaren ,ibetragtning af
behovetforenradikaltilpasning afUSA'sbetalingsbalance .
Enstørredepreciering afdollarenvilikkeværeiFællesska­
betsinteresse ,eftersomdenkanfånegativevirkninger for
væksten iEF.Detilpasninger afdeenkelteEF-landes
pengepolitik ,dermåskebliverbehovforforatmodvirkeen
sådanudvikling ,måimidlertidholdesindenforvissegræn­
ser,idetdeellersvilkunnevirkemodhensigten .
Somdetfremgårafdetovenstående ,vilpengepolitikkens
rolleidenoverordnede økonomiske politikfortsatværeat
stimulerevækstenivisseEF-lande ,medensdenkunvilspille
enmegetbegrænset rolleiandre.Deterklart—ogdetblevogsåalleredeunderstreget iden
økonomiske årsberetning for1985/86—atdetermeget
vanskeligt ,omikkeumuligt ,ativærksætte beskæftigelses­
fremmende foranstaltninger ietenkeltlandogatenforud­
sætningfor,atenhverforanstaltning afdenneartkanlykkes,
desudenerenstyrkelseafdialogenmellemarbejdsmarkedets
parter,ikkealenepåEF-plan,menogsåihverenkelt
medlemsstat .Udfaldetafenhverbeskæftigelsesfremmende
foranstaltning erheltafhængigafetpassendesamspilmellem
regeringerne ogarbejdsmarkedets parter.
Selvomdersomnævntbørtageshensyntildensærlige
økonomiske situation ideenkeltemedlemsstater ,indebærer
detteikkenødvendigvis ,atalledeforanstaltninger ,der
anbefales idenneberetnings førstedel,mådifferentieres fra
denenemedlemsstat tildenanden.
Detvilsåledesværeønskeligt ,atdeforslag,derfremsættes
underpunkt4.3—4.6idelI,iværksættes ensartetog
samtidig iheleEF.
Hvadangårtilpasningerne afmarkederne forvarer,tjene­
steydelserogkapitalogiværksættelsen afEF'sprogramfor
gennemførelse afdetstoreinternemarked,børmedlemssta­

31.12.86 Nr.L385/76 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Hvadangårdeoffentlige finanser,erderendnustørre
forskellepådeenkelteEF-landesråderum .IForbundsrepu­
blikkenTysklandogiLuxembourg ersituationen tilsynela­
dendetilstrækkelig gunstigtilatgivemyndighederne etvist
spillerum ;iDetforenedeKongerige'harregeringen isin
erklæring iefteråret1986bebudetenstigningideoffentlige
udgifterforregnskabsåret 1987/88påomkring4,75mia
pund.Dettebetyderiforholdtildetforventede resultatfor
regnskabsåret 1986/87enrealstigning påca.2%.IFrankrig
erderalleredefor1987planerombetydelige skattelettelser ,
ogregeringen harbebudetyderligere lempelser i1988,
samtidigmedatderventesenmærkbarnedbringelse af
budgetunderskuddet ibeggeårene.Derimodkræverstillin­
genpådeoffentligefinanser,ognavnligdenmegetstore
offentlige gæld,envidereførelse afsaneringspolitikken i
Belgien,Grækenland ,Irland,ItalienogPortugal .Identredje
landegruppe (Danmark ,SpanienogNederlandene )erpro­blemerneafmindrealvorligkarakter ,menudsigterne for
1987tyderpåvissepunkterpåenbegrænsning afdet
makroøkonomiske spillerum .
SomfølgeherafvilkunretfåEF-landeværeistandtilatsætte
globaltindpåudbuds-ogefterspørgselssiden .Tilgengældvil
samtligeEF-landeværeistandtilatskabeetmerebeskæf­
tigelsesfremmende klimavedatændrestrukturen ide
offentligeudgifterogindtægter .
Iløbetaf1987kandetikkedestomindreventes,atet
stigendeantallandevilfåetstørrespillerum ,ogatdelande,
hvorderalleredefindesetsådantspillerum ,vilfådetudvidet.
Detbliverheltklarttilfældet,hvisdengenoprettelse afde
fundamentale betingelser forøkonomisk balance,derallere­
debegyndte i1986,varervedi1987,såledessomdet
ventes .
BELGIEN
IBelgienventesdenøkonomiske væksti1986atbliveklart
stærkereendiperioden1981til1985,hvilketikkeblot
skyldesdetpludseligefaldioliepriserne ,menogsåforsinkel­
senmedfærdiggørelsen afetnytprogramforsaneringafde
offentligefinanser .Bådehusholdningernes disponible real­
indkomstogdetprivateforbrugantagesatstigemedover
2,5%efterpraktisktagetathaveværetstagnerende iflereår.
Iøvrigtvilvirksomhedernes investeringer stigekraftigtsom
følgeafdenøgedeprofit.I1987vildendæmpede ind­
komstudvikling ,derbliverresultatetafdetsaneringspro­
gram,somblevvedtaget iforåret1986,imidlertid ikke
kunneundgåatbremsedenøkonomiske vækst.Vækstim­
pulsernevilderforhovedsagelig udgåfravirksomhedernes
investeringer ogeksporten .Prisstigningerne ventesatholde
sigpåetlavtniveauefterdetbetydelige faldiinflationsraten i
1986(fra4,9%til1,3%).Bådei1986og1987bliverderet
pæntoverskudpåbetalingsbalancens løbendeposter.Det
offentligefinansieringsbehov vilkunfalde-lidt i1986,men
ventesi1987atblivereduceretmed1,5til2procentpoint af
BNP.Saneringen afdeoffentlige finanservilfånegative
virkninger forbeskæftigelsen idenoffentligesektor,derdogi
vidudstrækning vilbliveopvejetafenøgetbeskæftigelse i
denprivatesektor,bl.a.ikraftafdeaftaler,dervarindgået
underoverenskomstforhandlingerne .I1986og1987som
helhedbliverdersandsynligvis ingenstørreændringer iden
samledebeskæftigelse ogarbejdsløshedsprocent .
Indkomstudviklingen i1986og1987falderitrådmedden
politik,dersiden1982hartagetsigtepåenmoderat
reallønsudvikling meddetformålatkonsolidere denbedring
afkonkurrenceevnen ,dereropnåetsiden1982,ogfremme
arbejdsdeling .Denlavereinflationstakt vilgøredetlettereatnådissemåli1986,idetderidyrtidsreguleringen er
indbygget enordning,derreducerernominallønnens stig­
ningstakt .Lønforhandlingerne foråreneefter1986foregår
indenforrammerneafdenrettesnor ,regeringen harudeluk­
ketihenholdtildebeføjelser ,denharforatsikrekonkur­
renceevnen .Såsnartderindenforbestemtebrancherindgås
lønoverenskomster ,derafvigerformegetfradegenerelle
henstillinger ,dererindeholdt idenlandsdækkende overen­
skomstfraseptember 1986mellemarbejdsmarkedets parter,
ogsomstemmeroverensmedmåletomøgetkonkurrence­
dygtighed ogjobskabelse ,navnligforunge,harregeringen i
henholdtildengældendelovgivning rettilatgribeind.
Dæmpningen aflønudviklingen førteiperiodenmellem1981
og1986tilenformindskelse afreallønsomkostningerne pr.
produceret enhedpåtætved9%.Virksomhedernes renta­
biliteterblevetøgetparallelthermed,ogderesfinansielle
situationerblevetbedret.Desudenerdervedtagetenny
nedsættelse afselskabsskatten ,idetdenmaksimale beskat­
ningreduceres fra45%til43%i1988.Endelighar
pengepolitikken væretkoncentreret omatfåreduceretden
korterentemestmuligtunderhensyntilmåletomenstabil
valutakurs ,ogrentenpåinvesteringskreditter komsåledes
nedpå8,25%iapril1986mod12,75% ibegyndelsen af
1985.Detvarimidlertidførsti1986,atdisseforbedringer
slogigennem ivirksomhedernes investeringer ,ogdetvar
sikkertusikkerheden omudviklingen iprivatindkomsterne i
betragtning afdenfinanspolitiske sanering,derlagdeen
dæmperpåiværksættelsen afnyeprojekter .Denaftaleom
øgetflekstid,somarbejdsmarkedets parterharindgået,vil
snartblivelovfæstet ,ogdetteviløgefleksibiliteten med
hensyntilarbejdstiden .Dermedfårvirksomhederne bedre
muligheder forattilpassesigtilsvingninger iefterspørgslen ,
såsnartdenyelønoverenskomster træderikraft.

31.12.86 Nr.L385/77 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Tilgengældbefinderdeoffentligefinansersigientilstand,
hvoraltmåsættesindpåenmålbevidst oghurtigsaneringfor
atbrydedenondecirkelmodstadigstørrerentebetalinger og
øgetgældsætning .Denbelgiskeregeringudarbejdede i
foråretetnytbudgetsaneringsprogram ,somdenhavde
bebudet isintiltrædelseserklæring fradecember 1985,og
somgårudpåatreducerestatensnettofinansieringsbehov til
8%afBNPi1987og7%i1989mod11,5%i1985.Derer
hovedsagelig taleomatskærenedpåudgifterne .Dettidligere
vedtagneprogramforlempelseafpersonbeskatningen er
blevetbibeholdt ,ogmanharopgivetenhverplanomatøge
beskatningen afolieprodukter .Disseprogrammer viltilsam­
menmidlertidigt kunnemodvirkedenpositiveudvikling ,der
pådetsenesteersketmedhensyntilbeskæftigelse og
indenlandsk efterspørgsel .Menikraftafdetpludseligefaldi
oliepriserne vildenbelgiskeøkonomiikkedestomindre
kunneopretholde enrelativtpænvækstunderdennetilpas­
ningsproces .
Situationen pådeoffentligefinanserbegrænser nødvendigvis
mulighederne foratstimulereefterspørgslen viabudgetpoli­
tikken.Ligesomtidligerebørdersættesmestindpåatfå
genskabtligevægten pådeoffentlige finanserogfjerne
stivhederpåudbudssiden ,idetbeggedeleerforudsætninger
forstørreogvarigvækst.Nedbringelse afdetoffentliges
finansieringsbehov erogsåividgradbestemmende for,om
detvillykkesatgennemføre enpengepolitik ,derkan
reducererentesatsen mestmuligtogsamtidigfastholde
belgierfrancens paritetiEMS.Budgetunderskuddets størrelseindebærer ,atregeringens
målhvadangårnettofinansieringsbehovet månåsindenfor
denfastsattefrist,ikkemindsteftersomdeninternationale
situation iflerehenseender errelativtgunstigogrentefaldet i
1986og1987gørdetlettereatskærenedpåudgifterne .
Indenregeringens særligebeføjelserudløber,kandetblive
nødvendigt mednye,korrigerende foranstaltninger forat
sikre,atdettemålnås(etnettofinansieringsbehov på8%af
BNPi1987),hvisdeplanlagteforanstaltninger ikkegiverde
ønskederesultater ,ellerhvisdeeksternefaktorerudviklersig
mindregunstigtendantaget.Påkortsigterderkunét
område,hvorderendnufindesetbudgetpolitisk spillerum ,
nemligindtægtsstrukturen ,derkunnetilpasses ,såledesat
denblivermerebeskæftigelsesfremmende .Blandtdemulig­
heder,derbørovervejes ,eratkompensere forennedsættelse
afsocialsikringsbidragene vedatforhøjedeindirekteskatteri
almindelighed ellerolieafgiften isærdeleshed .
Deterønskeligt ,atmuligheden foratholdelønudviklingen
indenforfasterammerbevares,efteratregeringens særlige
beføjelserpådetteområdeudløber,dadeternødvendigt for
denbelgiskeøkonomiatbevaresinkonkurrenceevne på
eksportmarkederne iheledenperiode,hvordeninterne
tilpasning gennemføres .Selvomdenstrammelønpolitik
opretholdes ienlængereperiode,kandetikkedestomindre
nuværeberettiget ietbegrænset antaltilfældeatgivevisse
indrømmelser foratimødekomme signalerne fraarbejdsmar­
kedet,nårderopstårflaskehalse ,somvanskeligt kan
absorberes gennemomskolingsforanstaltninger .

Nr.L385/78 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
TABEL28
Belgien:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1987
(årligændringiprocent)
1961-73 1974-80 1981 1982 1983 1984 1985 1986(•)1987(2)
riløbendepriser
Bruttonational -Jjfastepriser
produkt ]BNP-deflator9,2
4,9
4,110,0
2,5
7,53,4
-1,5
5,08,7
1,5
7,16,3
-0,1
6,36,8
1.4
5.56,7
1,5
5,16,7
2,0
4,63,1
1,3
1,8
Privatforbrug,deflator 3,7 7,8 8,1 7,4 7,5 5,9 4,8 1,3 1,5
rprivateFastebrutto­
investeringer ■<offentlige
ifastepriser 1ja|t 5,1 1,9-18,1
-6,3
-16,3-0,3
-8,9
-1,7-3,6
-7,6
-3,94,4
-8,8
1,03,8
-13,2
1,27,0
-6,4
5,36,9
-9,8
5,0
heraf: byggeri|=I|=I-22,9-5,4-5,1-4,2-0,4 2,1 2,2
kapitalgoderl3,6 8,0-9,5 9,9 3,6 9,5 8,4
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante priser|=I -4,1 0,3-2,5 1,7 1,3 3,0 1,3
Forskel iforholdtil
andreEF-lande (3)I -0,8-2,6-0,3-0,8-0,5-1,4
rnominel
Lønsumpr. 1reaiA(4)
lønmodtager|^8,9
4,6
5,111,6
3,8
3,56,4
1,4
-1,58,1
1,0
0,76,4
0,0.
-1,06,8
1,4
0,84,5
-0,6
-0,32,5
-2,0
1,22,2
0,4
0,7
Produktivitet (5) 4,3 2,4 0,5 2,9 0,9 1,4 1,0 1,7 1,9
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed 0,3 1,4 0,9-1,8-0,9 0,0-1,6-3,6-1,5
Konkurrenceevne (s) -0,2 1,5-8,2-11,5-2,3 0,1 1,8 2,9-0,6
Beskæftigelse 0,6 0,1-2,1-1,3-1,6 0,2 0,5 0,3-0,6
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (7) 2,2 6,811,1 13,0 14,3 14,4 13,7,12,9 13,4
Saldopåbetalingsbalancens løbendeposter
i%afBNP 1,0-1,4-4,6-3,3-0,6-0,4 0,4 2,3 2,8
Langrente 6,5 9,413,8 13,5 11,8 12,0 10,6 8,0 7,2
Pengemængde (8) 10,1 11,2 10,0 7,5 7,0'6,1 6,7 5,8 4,0
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP -1,9-5,8-12,6-11,1-11,7-9,5-8,4-8,0-6,2
Offentliggældi%afBNP 64,8 88,2 95,9105,1 110,7 .117,4 120,6 125,7
Renterafoffentliggæld
i%afBNP 4,4 8,0 9,3 9,4 9,910,6 10,6 10,7
')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,oktober1986.
3)Forskel iprocentpoints .
4)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
5)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
s)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceret enhediøkonomien somhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
7)Eurostat-definition .
8)Ult.året.

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/79
DANMARK
IDanmarkerderidesenesteårsketenbetydeligbedringi
denøkonomiske situationpåenrækkevæsentlige punkter .
DervarenhurtigvækstiBNPbådei1984ogi1985,nemlig
henholdsvis 3,9%og3,8%,ogsamtidigblevbeskæftigelsen
øgetmedhenholdsvis 2,4%og3,1%.Selvomdenøgede
beskæftigelse hurtigtblevmodsvaret afentilsvarende stig­
ningiudbudetafarbejdskraft ,faldtarbejdsløshedsprocenten
fradetrekordhøje niveaupå10,2%i1983til8,2%ved'
udgangenaf1985.Denneudviklingskalsesisammenhæng
medenkraftigstigning idefastebruttoinvesteringer som
følgeafenmarkantforbedring afrentabiliteten ,derigener
enfølgeafdenstrammelønpolitik ibegyndelsen af
80'erne .ganglangtstørreenddetpotentielle udbud.Detteskyldes
hovedsagelig ennedgangidenprivateopsparing ,samtidig
medenstigning idenprivatelånoptagelse .Tiltrodsforde
foranstaltninger ,regeringen trafidecember1985ogmarts
1986foratmodvirkeforværringen atsituationen påbeta­
lingsbalancen ,fortsattedenneforværring .Disseforanstalt­
ningerførteimidlertid tilenstabilisering afdenprivate
efterspørgsel ,ogudviklingen ibyggesektoren begyndteat
visetegntilenvisafmatning ,skøntderdogstadigertaleom
enretlivligaktivitet .Fordeøvrigeprivateinvesteringers
vedkommende vardertaleomenmindrestigning,nårderses
bortfravissesektorer,såsomenergiogskibsbygning .
Handelsbalancen ventesatbliveforbedret iåretsløb,men
rentebyrden påudlandsgælden vilfortsatholdesigpåethøjt
niveau,ogderkanikkeventesnogennedbringelse af
underskuddet pådeløbendeposteri1986.Detfaldi
stigningstakten iBNPtilomkring 3%,derfulgteefter
regeringsforanstaltningerne ,hardesudenhaftnegativevirk­
ningerforjobskabelsen ,såledesatarbejdsløshedsprocenten
harstabiliseret sigpåomkring7,75%.Tiltrodsforforhø­
jelsenafdeindirekteskatterventesforbrugerprisstigningerne
atblivepå3,5%i1986mod5%i1985.Denbetydelige stigningibeskæftigelsen siden1983—ca.
2%omåret—erdetmestbemærkelsesværdige resultataf
denpolitik,derharværetfulgtsiden1982,ogsomivid
udstrækning stemmeroverensmeddensamarbejdsstrategi
formerevækst,Rådetvedtogi1985.Dennepolitikhar
hovedsagelig tagetsigtepåatstimulereudbudssiden vedat
dæmpereal-ognominallønudviklingen ,skærenedpåde
offentligeudgifterogværneomdeninterneogeksterne
pengepolitiske stabilitetindenforrammerne afEMS.I
periodenmellem1983og1985varderrentfaktisktaleomen
nedgang ireallønnen ,somderefterkunsteglangsomttakket
væredemoderate overenskomster ,derblevindgået,og
ophævelsen afdyrtidsreguleringen .Denderaffølgendeøgede
rentabilitet harhjulpetmedtilatstimulere deprivate ,
investeringer .Desudenhardekraftigenedskæringer afde
offentlige udgifterogenmindrestigning iindtægterne
reduceretdetoffentligefinansieringsbehov fra9,3%afBNP
i1982til1,9%i1985,ogfor1986ventesderatblivetaleom
enfinansieringsevne på3%.Denstrammebudgetpolitik har
såledesgiveterhvervslivet bedreudviklingsmuligheder .
Eftersomhovedvægten blevlagtpåindkomst -ogfinanspo­
litikken,harpengepolitikken såledesikkemereværeteneom
atskabestabilitet ,hvilketharbevirketetkraftigtrente­
fald.Ioktober1986blevdertruffetnyeforanstaltninger forat
styrkedenprivateopsparing ogdæmpeudviklingen i
forbrugskreditter .Disseforanstaltninger omfatterenafkort­
ningafdenafdragsfrie periodefornyebyggelån ,forhøjelseaf
stempelafgiften forlånedokumenter ogensærligrenteafgift
forprivateforbrugslån .Iøvrigtvildenøkonomiske udvik­
lingidetkommende årisærdeleshed blivepåvirketaf
skattereformen ,derblevvedtaget ibegyndelsen af1986og
træderikraftpr.1.januar1987,ogafoverenskomstfor­
nyelsenimarts1987.Skattereformens hovedformål eratøge
denprivateopsparing .Denvilsamtidigtilenvisgradkunne
stimuleredenprivateforbrugsefterspørgsel i1987,eftersom
denbl.a.gårudpåatlempedendirektepersonbeskatning og
istedetøgebeskatningen afvirksomhederne samtandre
institutioner ,herunderogsåalmennyttige foreninger ,derfor
øjeblikket erfritagetforskat.Virkningerne herafvilimid­
lertidbliveopvejetafenforøgelseafkommunalskatten ogde
foranstaltninger ,derblevtruffetioktober1986.Arbejds­
tidsnedsættelsen ,derkompenseres medentilsvarende forhø­
jelseaftimelønnen ,ogdenplanlagteudvidelseafsygedag­
pengeneventesibegyndelsen af1987atføretilenstigning i
degennemsnitlige lønomkostninger påover3%,hvilket
begrænser mulighederne fornyelønforhøjelser underover­
enskomstforhandlingerne imarts1987.Efterenkraftig
stigning iperioden1984til1986vilstigningstakten i
investeringerne ikapitaludstyr faldebetydeligt i1987,
navnligienergisektoren .Somhelhedbliverdenøkonomiske
vækstbetydeligt lavereendi1986ogvilihøjeregrad
afhængeafeksternefaktorer .Arbejdsløsheden kommertilat
liggelidtoverdetforventede 1986-niveau .Dengennemsnit­
ligestigningstakt iforbrugerpriserne ventesatblivepå
mellem3,5og4%,altsånogenlunde detsammesomi1986,
nårdertageshensyntilforhøjelsen afenergiafgiften foratTiltrodsfor,atdetsåledeserlykkedesatrettebetydeligt op
pådeoffentligefinanser,stegunderskuddet påbetalingsba­
lancensløbendeposterkraftigtiårenefra1983til1985dels
pågrundafenforværring afhandelsbalancen ogdelssom
følgeafdenbetydelige forøgelseafnettorentebetalingerne ,
derskyldtesstigningen idollarkursen indtilmidtenaf1985,
somfikgældenmåltinationalvalutatilatstigekraftigt,og
denfortsatøgedegældsætning .Skønthandelsunderskuddet i
1985varblevetreduceretmed4,4procentpoints afBNPi
forholdtil1979,låunderskuddet pådeløbendeposter
såledesfortsatpå4,4%afBNP,hvilketikkeerretmeget
mindreendde4,7%i1979ogvæsentligt mereendde3,3%i
1984.
I1986fortsattedenkraftigestigning idenindenlandske
efterspørgsel iførstehalvår,ogefterspørgslen varendnuen

31.12.86 Nr.L385/80 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
udligneolieprisfaldet ogdollarkursens virkningerforforbru­
gerneskøbekraft (!)-Derventesenbetydeligbedringaf
situationen påbetalingsbalancens løbendeposter.
Denlønglidning ,derkunnekonstateres i1986,ogsom
skyldtessektorielle skævheder påarbejdsmarkedet ogfor­
ventningerne omøgetproduktivitet ,gørdetønskeligt ,atder
vedoverenskomstindgåelsen ligesomhidtilsikresenmoderat
lønudvikling ,bl.a.ibetragtning afdenlempelseafindkomst­
beskatning ,dererplanlagti1987.
Hvismanserbortfranettorentebetalingerne ,serdetudtil,at
underskuddet pådeløbendeposterikkesåmegetskyldesen
ændring ipriskonkurrenceevnen somenaltforstorefter­
spørgsel.Densenestetidssvækkelseafdendanskekrone
indenforEMSerimidlertidetudtrykfor,atmyndighederne
fortsatkunharbegrænsede manøvremuligheder ,ogat
pengepolitikken børafpassesefterbehovetforekstern
finansiering .Detteerogsåårsagentildenstorebetydning ,
foranstaltninger somdem,derblevtruffetioktobermed
henblikpåatøgedenprivateopsparing ogreducereden
privategæld,vilfå.Detbøridenneforbindelse også
overvejesatladepensionsordninger baseretpåpersonlige
bidragomfatteenstørredelafbefolkningen ,eventueltsom
ledilønoverenskomsterne .Påkortsigtvildettekunnelette
pressetpåbetalingsbalancen ,samtidigmedatenøget
opsparingpålængeresigtvilåbnemulighedforatfinansiere
etinvesteringsopsving ogøgevækstpotentiellet udendermed
atbringedeneksterneligevægtifare.Deterdesudenvigtigt,atdeøkonomiske strukturertilpasses
tilændringerne idetinternationale klima.Dererallerede
truffetellervedatblivetruffetforanstaltninger tilatfremme
erhvervsuddannelse ogforskning ,hvorsådanneinitiativervil
kunnefåsærligeeffektivevirkninger .Mulighederne forat
ændredeneksisterende arbejdstilrettelæggelse ,lempelovgiv­
ningenogskabeøgetfleksibilitet påarbejdsmarkedet bør
overvejesnærmereogdrøftesmedarbejdsmarkedets par­
ter.
Somfølgeafdetidligereårsunderskud erbruttoudlandsgæl­
dennukommetheltoppå40%afBNP,nogenlunde ligeligt
fordeltmellemoffentligogprivatgæld.Medengennem­
snitlignominelstigningiBNPpå6%idekommende årvil
udlandsgældens andelafBNPkunneholdesstabiltmedet
løbendeunderskud på2,5%afBNP.Medetlavereunder­
skudvilderværetendenstilenlavereprocentsats .Somdet
førstevigtigeskridtbørunderskuddet alleredei1988bringes
nedpåetniveau,derstemmeroverensmedetkonstant
forholdmellemudlandsgæld ogBNP,hvilketpåkorteresigt
næppekanopnåsudenenvedvarende strambudgetpolitik på
linjemeddenofficiellemålsætning .Ideefterfølgende årbør
underskuddet nedbringes yderligere ,såledesatgældsbyrden
reduceres .For1987vilheledetoffentliges finansieringsevne ,
såledessomdetimplicitfremgåraffinanslovforslaget ,holde
siguændretiforholdtil1986,svarendetilca.3%afBNPog
etmindreoverskudpåcentralforvaltningens budget.I
betragtning afdeeksternebindingerognødvendigheden afat
sikreenafbalanceret økonomisk udviklingmådettemålnås
gennemenmegetkonsekvent videreførelse afdesenesteårs
politik,dertagersigtepåenreelnul-vækst ideoffentlige
udgifter .(>)Itekstenerdervedprognoserne tagethensyntilvirkningerne af
deforanstaltninger ,derblevvedtaget ioktober,mendethar
derimodikkeværetmuligtatrevideretalleneitabel29.

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/81
TABEL29
Danmark :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1987
(årligændringiprocent)
1961-73 1974-80 1981 1982 1983 1984 1985 1986(')1987(2)
riløbendepriser
Bruttonational -Jjfastepriser
produkt |BNP-deflator11,7 11,7
1,6
9,99,1
-0,9
10,114,4
3,0
11,310,4
2,0
8,19,9
3,4
5,89,5
3,8
5,47.8
2.9
4,85,5
1,8
3,7
Privatforbrug ,deflator 6,610,1 12,0 10,8 7,2 6,6 5,0 3,3 2,8
rprivateFastebrutto­
investeringer -<offentlige
ifastepriser 1jajt
heraf: byggeri6,6-5,1
-2,2
-3,1
-4,9-19,7
-17,0
-19,2
-21,710,9
-9,4
7,1
-1,34.0
-15,4
0,9
1.112,4
1,7
11,0
7,215,9
5,4
14,6
13,110,7
2,4
9,8
6,3-1,3
2,1
-0,9
-0,7
kapitalgoder 0,7-15,0 20,1 0,615,8 16,5 13,7-1,2
Indenlandsk efterspørgsel ikonstantepriser 0,6-4,1 3,5 0,9 4,0 5,3 4,1 1,8
ForskeliforholdtilandreEF-lande (3)\ 2,7-0,3 2,6 3,3-0,7-1,5
rnominel
Lønsumpr. 1realA(4)
lønmodtager ]LB(4)10,7
3,4
3,811,7
1,6
0,89,2
-0,8
-2,512,1
1,4
1,67,9
-0,2
0,65,4
-0,3
-1,14,4
-1,0
-0,64,0
-0,7
0,75,9
2,1
3,0
Produktivitet (5) .3,2 1,2 0,4 2,7 1,6 1,2 0,7 0,0 1,5
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed 0,2 0,4-0,9-1,3-1,8-1,5-1,7-0,7 0,6
Konkurrenceevne (6) 1,7-0,3-7,5-3,2-0,5-3,5 0,9 3,8 0,6
Beskæftigelse 1,1 0,4-1,3 0,3 0,5 2,4 3,1 1,9 0,3
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (7) 1,1 5,5 8,9 9,5 1.0,2 9,8 8,7 "7,5 7,6
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNP -2,1-3,5-3,0-4,2-2,2-3,3-4,4-4,1-3,6
Langrente 9,016,0 19,3 20,5 14,4 14,0 11,6 10,4 10,5
Pengemængde (8) 10,6 11,7 9,111,4 25,5 17,0 15,8 7,7 2,9
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP 2,0-0,6-7,1-9,3-7,3-4,2-1,9 2,8 2,8
Offentliggældi%afBNP 19,2 43,6 53,0 62,8 67,7 66,4 61,1 57,1
Renterafoffentliggældi%afBNP 2,2 5,3 6,0 8,1 9,6 9,8 8;8 8,0
')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,oktober1986,hvoriikkeermedregnet virkningerne afdeforanstaltninger ,derblev
truffetislutningen afdennemåned.
3)Forskel iprocentpoints .
4)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
5)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
6)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceret enhediøkonomien somhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
7)Eurostat-definition .
8)Ult.året.

Nr.L385/82 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND
problem .Alleredeideforegående århararbejdsmarkedets
partertagethensyntilændringerne påarbejdsmarkedet ;de
kollektiveoverenskomstforhandlinger resulterede ienreduk­
tionaflønkvoten påover4%iperiodenmellem1981og
1985.1kraftafbytteforholdsforbedringen hardennetendens
fortsati1986,skøntdengunstige ,menuforudsete udvikling
ideindenlandske priseri1986naturligvis ikkekunnenåat
slåigennem idekollektiveoverenskomster .IForbundsrepublikken Tysklandvar1986detfjerdeårmed
økonomisk opsving .Vedåretsbegyndelse blevvæksten
ganskevistpåvirket inedadgående retningafenrække
ekstraordinære faktorer ,somf.eks.denhårdevinter,usik­
kerhedenomkringdenfremtidige udvikling idollarenog
olieprisenogdetusædvanligt laveantaleffektivearbejdsda­
ge.Tiltrodsfordenøgedeaktivitetfraandetkvartalventes
denrealevækstrate for1986kunatblivelidtover3%,
hvilketerlidtmindreendforventetvedåretsbegyndelse .De
vigtigstevækstfaktorer vardetprivateforbrugogvirksom­
hedernesinvesteringer .Detprivateforbrugblevstimuleretaf
lønstigningerne ,deribetragtning afdenfaktiskeprisstabili­
teti1986antagesathavebevirketdenkraftigste reale
stigning iforbrugsudgifterne siden1971.Dethøjeinveste­
ringsniveau skyldtesdeøgedeindenlandske afsætningsmu­
lighederogennystigning iprofittensomfølgeafbyttefor­
holdsforbedringen .Stigningen ieksporten ifastepriserog
denmegethurtigestigning iimporten —somharkunnet
konstateres sidenudgangen af1985—resulterede ganske
vistienbetydeligforværring (1,4%afBNP)afhandels­
balancen ,menpågrundafdenbetydelige forbedring af
bytteforholdet blevderdogalligeveletnytrekordoverskud
påbetalingsbalancens løbendeposterpåtætved63mia
DM.Dendæmpedereallønsudvikling harigennemdesenesteår
ydetetstortbidragtilatforbedrevirksomhedernes profitog
dermedøgeinvesteringsrentabiliteten .Denneforbedring af
investeringsklimaet haralleredeførttilenforøgelseafde
samledeerhvervsinvesteringer ,sompådetsenestehargivet
sigudslaginyekapacitetsudvidelser ,såledesatmanfor
førstegangharkunnetkonstatere etbetydeligt opsvingi
andreformerforbyggeriendboligbyggeri .
Indenforboligbyggeriet harinvesteringsudviklingen været
mindregunstig,hvilkethængersammenmeddenfaldende
befolkningstendens ogforskellen mellemudviklingen ibyg­
geomkostninger ogindkomster ,deribetydeliggradhar
forstærket degrundlæggende tendenser tilfaldendeefter­
spørgsel .Byggesektorens fremtidafhængeraf,omomkost­
ningsstigningerne kanholdesunderstigningen idetgenerelle
prisniveau .Desudenvildennesektorsbeskæftigelsesfrem ­
mendepotentiel ifremtidenkunneøgesvedennyorientering
afboliginvesteringerne ,såledesatdersættesmereindpåat
forbedredeneksisterende boligmasse oghøjnedenskvali­
tet.Skøntvirkningerne afdeekstraordinære faktorer,derstimu­
leredeefterspørgslen i1986,efterhånden vilfortagesig,
ventesderendnui1987atskeenspontanstyrkelseafden
indenlandske efterspørgsel ,samtidigmedatdersandsynlig­
visbliverennyforbedring afeksportmulighederne ,navnlig
tilandreEMS-lande .Detøkonomiske opsvingvilsåledes
fortsætte i1987forfemteåritræk,medenstigningidetreale
BNPpå3,25%.Medetpraktisktagetuændretbytteforhold
vilprisernefølgeudviklingen ideindenlandske omkostning­
er,ogderbliverpånytaleommoderateprisstigninger .
Overskuddet pådeløbendepostervilblivereduceretkraftigt
til44miaDM,svarendetil2,1%afBNP.Krisenindenforbyggerieterigennemdesenesteårblevet
forværretafnedgangen ideoffentlige investeringer .De
fremskridt ,dereropnåetmeddenbudgetpolitiske konsoli­
dering,navnligpådetkommunale plan,erdesudensketpå
bekostning afoffentligeinvesteringer .Siden1985sesimid­
lertidenbegyndende stigningideoffentligeinvesteringer ,der
i1986nomineltnåedeoppå6%.Investeringer iinfrastruk­
turer,miljøbeskyttelse ogbyfornyelse blevstimuleretvednye
foranstaltninger ,somogsåfremmede deprivateinvesterin­
ger.Endelighardenførstefaseiskattereformen ognedsæt­
telsenafarbejdsløshedsforsikringsbidragene på0,1%også
bidragettilatforbedrevilkårenepåudbudssiden ogsamtidig
stimuleret efterspørgslen .Iøvrigterderidelstaternes
budgetter påmellemlang sigtfremtil1990indregnet en
nominelstigningpå4,5%ideoffentlige investeringer .I
modsætning til,hvaddervartilfældetgennemdesenesteår,
ventesdeoffentligeinvesteringer såledesatstigeientakt',der
svarertilvæksten idensamledeøkonomi .Efteraltatdømmevilbeskæftigelsen bliveøgetmed
gennemsnitligt 280000arbejdspladser i1986ogyderligere
250000i1987.Underdetidligereopsvingsketebeskæfti­
gelsesfremgangen hovedsagelig indenforserviceerhvervene ,
menunderdetigangværende opsvingbliverderogsåflere
arbejdspladser iforarbejdningsindustrien ,hvorbeskæftigel­
senforventesatstigehenholdsvis 1,5%og1%.Tiltrodsfor
denintensiveindsats,dergøresforatabsorberearbejdsløs­
heden,vilantalletafarbejdsløse dogkunfaldemed80000i
1986oggodt90000i1987,hvilketervæsentligtmindreend
stigningen iantalletafarbejdspladser ,menhængersammen
med,atdeflesteafdenyestillingerbesættesafpersoner ,der
hidtilikkeharværeterhvervsaktive .
Selvomdenøkonomiske situationigennemdesenesteåraltid
harværetgunstigere iForbundsrepublikken Tysklandendi
deeuropæiske nabolande ,erarbejdsløshedsproblemets alvor
ikkeblevetmindre .AltmåderforsættesindpåatløsedettePengepolitikken harfortsatværetkoncentreret omatskabe
stabilitet ,ogdeterlykkedesatnedbringe inflationsraten
yderligereogioverensstemmelse medmarkedstendenserne at
fådebitorrentesatserne nedpådetlavesteniveaunogensinde .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/83
Denneudviklingvarindtildablevetbegunstiget afeksterne
faktorer .I1986overstegekspansionen i»centralbank­
pengene«konstantdenøvregrænsefordetfastlagteinterval,
hvilketforanledigede Bundesbank tilattageetforbehold
overforenhvernysænkningafdenkorterente.
Forvirksomhederne ervilkårenepåudbudssiden blevet
forbedret .Hvadangårløndifferentieringen påbasisaffaglige
kvalifikationer erprocessenganskevistikkeskredetligegodt
fremadoveralt,menienlangrækkesektorerermanenedes
omarbejdstidsnedsættelser ,ogdererindførtetstigende
antalnyearbejdstidsordninger meddetformålatforbedre
beskæftigelsesmulighederne .Ibetragtning afden'åbenlyse
mangelpåkvalificeret arbejdskraft ,derimellemtiden har
vistsig,børvirksomhedslederne gøreenstørreindsatsinden
forerhvervsuddannelse ogomskoling .
Denpenge-,budget-oglønpolitik ,dererblevetførtmeddet
formålatbanevejforenmerebeskæftigelsesfremmende
vækst,ersomhelhednubegyndtatbærefrugt.Dertil
kommer ,atdenindenlandske efterspørgsel takketvære
bytteforholdsforbedringen erblevetmeredynamisk .Efter­
somvirkningerne afdetpludseligefaldioliepriserne gradvis
vilfortagesig,måderimidlertid ogsåifremtidenføresen
stærktvækstorienteret økonomisk politik.
Meddesenesteårsbudgetpolitik erdetlykkedesatnedbringe
detoffentligeunderskud såmeget,atdetharværetmuligtat
lempeindkomstbeskatningen itofaseri1986og1988uden
dermedatsætteresultaterne afdengennemførte sanering
overstyr.For1986ventessåledesetlidtlavereunderskud på
centralforvaltningens (forbundsstatens ogdelstaternes )bud­
getter.Detforventede underskud for1987(tætved2%af
BNP)kansigesatværerimeligtibetragtning afdenuværende
vækstudsigter .Menikkedestomindremåbudgetpolitikken
tilrettelægges påensådanmåde,atmanhurtigtkanreagere
påenhvermærkbarafmatning idensamledeefterspørgsel ,
bl.a.ibetragtning afdenrisiko,deninternationale udvikling
kanindebære fordenøkonomiske aktivitet .
Denandenfaseiskattereformen ,derindebærer skattelettel­
serfordeprivatehusholdninger påtætved10miaDMi
1988,vilsammenmedenlavereprogressivitet ibeskatningen
virkefremmende fordetprivateinitiativogsamtidigstimu­
lereefterspørgslen .Denreform,derbebudesfordenkom­
mendelovgivningsperiode ,ventesogsåatvillefremmeinitiativogsåledesstimulerevækstfaktorerne ,ikkemindst
hvisreformens nærmereindholdhurtigtfastlægges .Hvis
mansamtidigkunnefåfastlagt,hvilkeudgifterderskal
skæresnedpå,villedetblivelettereatvirkeliggøre deofte
bebudedeplaneromenkonsekvent nedtrapning afsubsidier­
netilerhvervslivet .Detburdedesudenovervejespågrundlag
afdendisponible kapacitetatøgeudgifterne tilrentable
offentligeinvesteringer mere,endderforøjeblikketbudget­
teresmed.Endeligbørdetovervejesatnedsættedesociål­
sikringsbidrag ,derindbetales tilBundesanstalt furArbeit,
somiflereårharhaftoverskudpåsinebudgetter og
sandsynligvis ifremtiden vilfåendnustørreoverskud ikraft
afnedgangen iarbejdsløsheden .
Ogsålønpolitikken måfortsatorienteres eftermåletomen
øgetbeskæftigelse ,hvilketbliversåmegetdestolettere,som
udsigterneforefterspørgslen befæstes .Reallønstigningen pr.
lønmodtager børholdeslavereenddenglobaleproduktivi­
tetsstigning .Idenneforbindelse måarbejdsmarkedets parter
erkende,atimodsætning tildenekstraordinære situation i
1986vilbytteforholdsforbedringen ikkepånyi1987skabe
enværditilvækst ,derkankommelønmodtagerne tilgode,og
atdetervigtigtsåvidtmuligtatundgå,atdenkraftige
forværring afkonkurrenceevnen somfølgeafD-markens
appreciering overfordollaren—dernaturligvis vilskade
virksomhedernes rentabilitet —kommertilatslåigennem i
eksportpriserne .
Detnuværende målforpengepolitikken —sompåmellem­
langsigteratfinansiereentilfredsstillende vækstiproduk­
tionsapparatet ogsamtidigsikreprisstabilitet —måbibehol­
des.Underforudsætning afatlønomkostningerne ikke
kommertilatpressepriserneopad,skullemanmedensådan
politikkunnebanevejforetnytfaldirentesatser .Hvisderaf
eksterneårsagerbliverbehovforenrentesænkning ,vildette
tilgengældkunnefånegativindflydelse pårenteforvent­
ningernepådetlangemarked,altefterudviklingen ipenge­
mængden .
Foratbedrevilkårenepåudbudssiden pådetmikroøko­
nomiskeplanerderalleredetidligereblevettruffetenlang
rækkeforanstaltninger påmarkederne forvarerogproduk­
tionsfaktorer .Administrative hindringer ogstatensaltfor
stærkegrebomenlangrækkesektorerlæggerimidlertid
fortsathindringer ivejenforenmereeffektivallokeringaf
ressourcerne .Dermåderforgøresenstørreindsatspådette
område .

Nr.L385/84 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
TABEL30
Forbundsrepublikken Tyskland :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1987
(årligændringiprocent)
i1961-73 1974-80 1981 1982 1983 1984 1985 1986(')1987(2)
riløbendepriser
Bruttonational -Jjfastepriser
produkt |BNP-deflator8,9
■4,4
4,47.1
2.2
4,84,2
0,2
4,03,7
-0,6
4,44,8
1,5
3,34,7
2,7
1,94,9
2,6
2,27,1
3,1
3,94,6
3,2
1,4
Privatforbrug ,deflator 3,5 4,8 6,2 4,8 3,2 2,5 2,1 0,0 1,1
rprivateFastebrutto­
investeringer ■<offentlige
ifastepriser 1jalt3,7
5,9
4,00,9
0,3
0,8-3,9
-9,7.
-4,8-4,5
-9,3
-5,35.1
-8,6
3.21,2
-2,1
0,8-0,3
-0,4
-0,37,1
5,0
3,55,5
4,8
5,5
heraf: byggeri 3,5-0,3-5,1-4,3 1,7 1,6-6,2 .0,7 3,5
kapitalgoder 5,2 3,0-4,3-6,7 5,6-0,5 9,4 -7,5 8,0
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante priser 4,5.2,3-2,7-2,0 2,3 1,9 1,5 4,8 4,2
Forskel iforholdtilandreEF-lande (3)\ -3,4 1,5 0,2-0,9 2,0 0,7,
rnominel
Lønsumpr.løn-Jrea)A(4)
modtager )LB(4)9,2
4,6
5,57,4
2.5
2,55,2
1,2
-0,94,1
-0,3
-0,73,8
0,5
0,63,4
1,4
0,93,0
0,8
0,94,0
0,1
4,03,2
1,8
2,1
Produktivitet (s) 4,1 2,5 0,9 1,1 3,0 2,6 1,9 1,9 2,2
Reallønsomkostninger pr.produceret
enhed(6) 0,50,0
0,3-1,4-2,4-1,1-1,0-1,8-0,4
Rentabilitet (7)\ 4,211,2 4,4 6,412,6 2,9
idem(1961-73=100) 100 70,9 70,9 73,9 82,2 85,8 91,3102,8 105,8
Konkurrenceevne (8)\ 2,5 1,5-2,0-2,5 5,4 ■1,8
Beskæftigelse 0,2-0,3-0,7-1,7-1,5 0,1 0,7 1,1 1,0
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (9) 0,8 3,6 4,8 6,9 8,4 8,4 8,4 8,1 7,7
Saldopåbetalingsbalancens løbendeposter
i%afBNP 0,7 0,4-0,8 0,5 0,6 1,0 2,2 3,2 2,1
Langrente 7,2 7,810,4 9,0 7,9 7,8 6,9 5,6 5,1
Pengemængde (,0) 10,9 8,5 5,0 7,1 5,3 4,7 5,0 5,6 5,4
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP 0,3-2,9-3,7-3,3-2,5-1,9-1,1-0,9-0,7
Offentliggældi%afBNP 17,7 27,7 36,4 39,5 41,0 41,9 42,5 41,6 41,3
Renterafoffentliggældi%afBNP 0,9 1,6 2,3 2,8 3,0 3,0 3,0 2,9 2,9
(')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,oktober1986.
(3)Forskel iprocentpoints .
C)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
(5)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(6)Forholdet mellemreallønpr.beskæftiget ogproduktivitet .
(7)Løbendenettooverskud iforholdtilnettokapitalbeholdning (genanskaffelsesomkostninger ).
(8)Effektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceret enhediøkonomien somhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(®)Eurostat-definition .
(10)M3;ult.året.

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/85
GRÆKENLAND
menogsåfordispillerummet forenudvidelseaflångivningen
tildenprivatesektorblevovervurderet iforholdtildenrent
faktiskeudvikling idetoffentliges underskud .
Ogsåandrefaktorerharbidragettilatforhaletilpasningen af
efterspørgslen .Forbrugsudviklingen var—bl.a.underind­
flydelseafdenudbredteparalleløkonomi —prægetafen
fundamental inerti,såledesatforbruget efterflereårs
uafbrudtstigningkunreageredemegetlangsomtpåstabili­
seringsforanstaltningerne .Hertilkommer,atderideførste
månedervarforventninger omennydevaluering ,ogdisse
forventninger blevforstærket afdenrethøjelikviditet i
økonomien ,bl.a.somfølgeafdetstoreindenlandske
kreditoverskud iforholdtildefastsattemål.For1986som
helhedsesderforkunenrelativtubetydelig tilbagegang iden
reelleindenlandske efterspørgsel ;hovedsagelig somudtryk
forennedgang idetoffentliges investeringer ,medensdet
privateforbrugholdtsignogenlunde uændret iforholdtil
åretfør.Denventedeimportnedgang ersåledesudeblevet ,og
samtidigudviklede eksporten sigmindredynamisk end
forudset .SomhelhederBNPdogvoksetensmulei1986.IGrækenland markererdestabiliseringsforanstaltninger ,der
ioktober1985bleviværksatforatbanevejforvarigvækst
ogsenerekonvergens medrestenafEF,etvendepunkt iden
hidtilførteøkonomiske politik,derhavdemedførten
forværring afuligevægtene .I1985vardetoffentligenetto­
finansieringsbehov såledesnåetoppåomkring18%afBNP,
medensunderskuddet påbetalingsbalances løbendeposterlå
på3,3miaUS$svarendetil10%afBNP.Foratimødegå
dennesituationudarbejdede regeringen ioktober1985en.
drastisksaneringsplan ,derbl.a.indebarendevaluering af
drakmenpå15%ogindførelseafenobligatorisk ordning
medikkerentebærende deponering iforbindelse medendelaf
importen .Dennetoårsplansigtermodenmærkbarnedbrin­
gelseafstigningstakten ilønomkostningerne ,enmassiv
reduktionafdenoffentligesektorsfinansieringsbehov ogen
kraftigafdæmpning afudviklingen ipengemængden .I
forbindelse hermedharEFydetdengræskeregeringetlåntil
betalingsbalancestøtte ,hvorafførsterateblevudbetalt
omgående ,medensandenrateventesudbetalt ibegyndelsen
af1987.
Lønpolitikken vilherefterværekoncentreret omattilpasse
lønudviklingen ,ikketildenkonstaterede ,menderimodtil
denplanlagteprisstigningstakt ,udenindregning afimport­
priserne .Enmålbevidst iværksættelse afensådanpolitikvil
kunnereducerereallønningerne medover7%i1986og
begrænse stigningen ilønomkostningerne pr.produceret
enhediforarbejdningsindustrien til13%iårsgennemsnit
mod20,5%i1985.Dettevilsammenmedeninflations­
dæmpende valutapolitik —idetomfang,hvorderkompen­
seresforforskelle ilønomkostninger pr.produceret enhedog
ikkeforforskelle idetailpriser ,ogunderforudsætning afen
moderattilpasningafderegulerede priseriløbetaf1986—
kunnenedbringe forbrugerprisstigningerne fra25%ved
udgangenaf1985til16%vedudgangenaf1986.Somfølge
afdetbetydelige »overhæng «vedudgangen af1985,vil
opbremsningen imidlertid ikkevisesigistigningstakten
mellemårsgennemsnit ,somventersatblive22,5%i1986
mod19,3%i1985(1).
Fordeoffentligefinansersvedkommende harmansatset
merepåatøgeindtægterne endatskærenedpåudgifterne ;
denoffentligesektorsfinansieringsbehov kommer i1986til
atliggepåomkring14%afBNP,hvilketerenforbedring på
4procentpoints iforholdtil1985ogstemmerheltoverens
meddekriterier ,derlåtilgrundforRådetsafgørelseom
ydelseafEF-lånet ,menfinansieringsbehovet erdogstadig
langtstørre,endderoprindeligt blevbudgetteret med.En
væsentligdelafdenneforbedring —dvs.ca.2,5procent­
points—mådesudentilskrivesfaldetioliepriserne ,som
regeringen harbesluttet ividudstrækning atudlignegennem
enforhøjelseafolieafgiften .Pådetpengepolitiske områdeer
derrisikoforenoverskridelse afdetmål,derblevsatforden
samledeindenlandske långivning ,ikkeblotfordidestatspa­
pirer,derblevemitteret ,ikkevandtdenønskedeafsætning ,Denretseneforbedring afdenrealeudenrigsbalance ,der
ogsåmåtilskrivesenforbigående ugunstigeksportstruktur
ogdedårligereresultaterpåturistområdet ,harsammenmed
denegativevirkninger ,devalueringen ibegyndelsen havde
forbytteforholdet ,bevirket,atbetalingsbalancens løbende
postertiltrodsforenmærkbarforbedring iandetkvartalfor
hele1986udvisteetunderskud påmellem4,5og5%af
BNP,hvilketerlidtmereendmåletpå1,7miaUS$.
Denneudviklingmåtilskyndetilenmålbevidst videreførelse
afsaneringsplanen i1987.
Lønpolitikken børtagesigtepåenafdæmpetnominallønud­
viklingpåbasisafeninflationsrate ,dererbragtnedtil10%
vedmidtenaf1987—nårderikketageshensyntil
indførelsen afmomsen ogenkonsekvent anvendelse af
dendyrtidsreguleringsordning ,derblevvedtaget ved
udgangenaf1985.11987villønpolitikken imidlertidkunfå
begrænsede inflationsdæmpende virkninger ,ogmanbør
derfornavnligkoncentrere sigomdenbudget-ogpengepo­
litiskestyring.
Saneringen afdeoffentligefinanserbørfortsættes konse­
kvent,ogmåletmåværei1987atfånedbragtdetoffentliges
nettounderskud tiletniveau,derstemmeroverensmeddet
mål,derblevfastsatisaneringsprogrammet .Ibetragtning af
udviklingen irentebyrden indebærer detteenmegetstram
styringafalleandreudgifter,bl.a.tildenoffentligesektors
forbrug.Endvidere børoverførsler tilvirksomhederne redu­
cereskraftigt,bl.a.gennemennedsættelse afeksportstøtten ,(')Inovember 1986vodtogregeringen etprisstopgældendeindtil
udgangenafjanuar1987meddetformålatundgåforvoldsom­
meprisstigninger efterindførelsen afmomsen .

Nr.L385/86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
landbrugssubsidierne ogtilskuddene tilkriseramte virksom­
heder.Dennødvendige forøgelseafindtægterne kanopnås
vedatudvidebeskatningsgrundlaget ogintensivere bekæm­
pelsenafsvig,ligesomogsåindførelsen afmomspr.1.januar
1987vilhjælpemedhertil.
Samtidigmeddennestrammefinanspolitik børdetsikres,at
kredittentildenprivatesektorpånyholdesnedeunderden
nominelle BNP-vækst ,deranslåstil12%.Medhenblik
herpåbørderi1987føresenmereaktivrentepolitik ,således
atudviklingen henimodpositivrealrentesomudtrykfor
knapheden påkapitalogmereensartederentesatser pålån,
deralleredeblevpåbegyndt i1986,kanfortsætte .Desuden
børafhændelse afmellemfristede statspapirer tiloffentlighe­
denfremmes .Dettevilbanevejforenmererationel
allokeringafmidlerneogfremmeopsparingogkapitaltilfør­
selfraudlandetogsamtidigvirkeinflationsdæmpende .
Dissestabiliseringsforanstaltninger ,dererennødvendighed
foratfågenoprettet ligevægten pådetmakroøkonomiske
område,erdogikkenoktilatsikredenønskedeøkonomiske
udviklingpålidtlængeresigt.Tildettekrævesøgede
investeringer istyrkelseogmodernisering aflandetsproduk­
tionsapparat .Deterdenvej,manmågåforatforbedre
økonomiens konkurrenceevne ogopnåenvarigløsningpåde
udenrigsøkonomiske problemer ogsamtidigentilstrækkelig
stærkstigningibeskæftigelsen tilatnedbringearbejdsløshe­
den.Idenneforbindelse erdetnødvendigt atfortsætte
liberaliseringen afpriserogavancerogliberaliseringen på
arbejdsmarkedet .
Medensådanpolitikskulledetværemuligti1987atbefæste
deresultater ,derblevopnåetiandet,halvåraf1986,navnligmedhensyntilenyderligerenedbringelse afbetalingsbalan­
ceunderskuddet oginflationsraten .Tilbagegangen iden
disponible realindkomst ogdenstrammebudgetpolitik vil
føretilenforbrugsnedgang ,hvorimodderskulleblivetale
ometnytopsvingierhvervsinvesteringerne somenreaktion
pådenforventede forbedring afvirksomhedernes rentabili­
tet.Somfølgeafdenstrammebudgetpolitik ,derføresover
foroffentligevirksomheder ,skulledettedogikkegivesig
udslagienstigningidesamledeinvesteringer ikapitalgo­
der.
Tilbagegangen idenindenlandske efterspørgsel skulleføretil
ennyimportnedgang ,medenseksportenfortsatvilblive
holdt,oppeafenrelativtdynamiskudvikling .Somhelhed
bliverdermåsketaleomenmindreBNP-nedgang ifaste
priserforhele1987.Disseudsigteråbnerikkemulighedfor
nogenstigning ibeskæftigelsen ogdererudsigttilenøget
arbejdsløshed .Hvisoliepriserne holdersigpåsammeniveau
somi1986,vilunderskuddet påbetalingsbalancens løbende
'postertilgengaéldkunnenedbringes til1,3miaUS$,
svarendetil3,5%afBNP,hvilketdogfortsaterrethøjt.
Derforbørsaneringsprogrammet —medhenblikpågen­
oprettelse afdenøkonomiske ligevægt—gennemføres
konsekvent i1987.Pålængeresigterderbehovforen
tilpasningspolitik ,dererbaseretpåomstruktureringer ogen
forsigtigpenge-ogbudgetpolitik .
Detteerforudsætningen for,atdengræskeøkonomikan
genvindesinkonkurrenceevne ogopleveenvarigekspan­
sion.

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/87
TABEL31
Grækenland :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1987
(årligændringiprocent)
1961-73 1974-80 1981 1982 1983 1984 1985 1986(')1987(2)
riløbendepriser
Bruttonational -1jfastepriser
produkt |BNP-deflator12,5
7,6
4,519,8
3,4
15,819,6
-0,3
20,024,5
-0,2
24,720,3
0,3
19,923,0
2,6
19,9*
19,6
2,1
17,123,2
0,5
22,612,1
-0,2
12,3
Privatforbrug,deflator 3,616,0 23,3 21,2 18,6 18,0 18,4 22,5 12,5
rprivateFastebrutto­
investeringer <offentlige
ifastepriser 1jajt 10,0-1,0-7,5-1,9-1,9-4,7 3,4-3,0 0,5
heraf: byggeri\\ -7,7-13,2 3,9-7,7 2,6 .2,0 1,6
kapitalgoder:: -7,114,1-8,2-0,9 4,4-9,0-1,0
Indenlandsk eferspørgsel ikonstantepriserlll 2,9-0,7 0,8 4,9-0,8-1,2
Forskel iforholdtil
andreEF-lande (3)III 2,6-1,4-1,0 2,8-6,1-4,5
rnominel
Lønsumpr. 1rea]A(4)
lønmodtager ]LB(4)10,2
5,5
6,521,1
4,6
4,523,4
2,9
0,125,4
0,5
3,421,8
1,5
2,722,6
2,3
3,920,4
2,8
1,713,6
-7,3
-7,29,6
-2,4
-2,6
Produktivitet (5) 8,2 2,7-5,0 0,9-0,1 2,9 1,0 0,0-0,2
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed\\\ -0,3 1,6-0,6 1,9-7,3-2,3
Konkurrenceevne (6) 2,6 0,0 3,5 9,0-3,4 1,4-2,8-16,0-2,9
Beskæftigelse -0,6 0,8 0,1-1,3-1,0-0,2 1,1 0,5 0,0
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (7)II\I 7,9 8,1 7,8 7,6 8,3
Saldopåbetalingsbalancens løbendeposter
i%afBNP -2,9-2,2-0,2-3,8-4,7-4,1-8,4-5,8-3,7
LangrenteI 11,3 17,7 15,4 18,2 18,5 15,6 14,0 14,5
Pengemængde (8) 18,2 23,7 34,7 29,0 20,3 29,4 26,7 19,0 14,9
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP -10,6-9,4-8,9-10,1-13,9-10,6-7,1
Offentliggældi%afBNPII 33,0 36,7 41,4 47,5 54,8 55,0 56,5
Renterafoffentlig
gældi%afBNP\!,7 3,2 2,6 3,4 4,6 5,5 •6,0 6,1
')Skøn.fraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,oktober1986.
3)Forskeliprocentpoints .
4)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
s)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
6)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceret enhediøkonomien somhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
7)Eurostat-definition .
8)Ult.året.

Nr.L385/88 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
SPANIEN
ISpanienblevdenøkonomiske vækstklartøgeti1986,og
bruttonationalproduktet ventesunderindflydelse afetkraf­
tigtopsvingidenindenlandske efterspørgsel atstigemedca.
3%ifastepriser.Detprivateforbrugsteg,ikkeblotsom
følgeafenvisreallønstigning ,menogsåfordiderforførste
gangsidendenførsteoliekrisesketeenbetydeligbedringi
beskæftigelsessituationen ,idetdehidtidigetendenser til
stigendearbejdsløshed blevbragttilstandsning .Defaste
bruttoinvesteringer blevpåvirketafdengunstigeudvikling i
profitterne ,debedreafsætningsmuligheder ognødvendighe­
denafenmodernisering afindustrien ,bl.a.somfølgeaf
Spaniensoptagelse iEF.Ikraftafdentrægeudviklingpå
eksportmarkederne ogdenmængdemæssige stigning i
importen ,bl.a.afforarbejdede produkter ,varudenrigshan­
delensbidragtildenøkonomiske vækststærktnegativireale
termer.Situationen påbetalingsbalancens løbendeposter
blevimidlertidkraftigtforbedretsomfølgeafdenmeget
betydeligebytteforholdsforbedring hidrørende fraprisfaldet
påråstofferogenergiprodukter .Denøgedeprisstignings­
takt,derblevkonstateret vedåretsbegyndelse efterindfø­
relsenafmomsen ,ogdekraftigestigninger ilevnedsmiddel­
prisernevedåretsmidteharimidlertidikkerokketvæsentligt
veddenkendsgerning ,atderi1986harværettaleomen
inflationsdæmpning .Iårsgennemsnit erderimidlertidfort­
satstoreinflationsforskelle mellemSpanienogdeøvrige
EF-lande .Detmegetmarkanteskredilønomkostningerne sidenden
førsteoliekriseeridesenesteårblevetefterfulgtafenmere
moderatudvikling .Densocialeogøkonomiske aftale,der
blevindgåetioktober1984,togsigtepåatopretholde
købekraften ogsåi1985og1986.Ihenholdtildenneaftale
skulledenominellelønstigninger fastsættes iforholdtilden
programmerede inflationsrate .Mendadisselønstigninger
bl.a.blevledsagetafenbetydeliglønglidning ,blevden
dæmpning afdenominellelønstigninger pr.beskæftiget ,der
kunneiagttages idesenesteår,afbrudti1986.
Dereropnåetgoderesultatermedatfågenoprettet de
grundlæggende forudsætninger forøkonomisk ligevægt .For
førstegangimangeårfaldtforbrugerprisstigningerne i1985
tiletet-cifrettal.Deinflationsdæmpende tendenser blevi
1986styrketafdetfaldiimportpriserne ,somnedgangen i
oliepriserne ogdeøvrigeråstofpriser førtemedsig,men
indførelsen afmomsenogstigningerne ilevnedsmiddelpri­
sernehartrukket idenmodsatte retning.Iøvrigter
nominallønningerne pr.produceret enhedstegetlidthurtige­
resomfølgeafenlangsommere produktivitetsudvikling ,
hvilketbl.a.harmedførtetfortsathøjtprisniveau iservice­
sektoren .Tilgengælderdenominellelønomkostninger pr.
produceret enhedbegyndtatstigehurtigere ,hvilketbl.a.har
bevirketenfortsathøjprisstigningstakt iservicesektoren .
Overskuddet påbetalingsbalancens løbendeposter,hvorder
indtil1983varunderskud ,voksede,bl.a.ikraftafdeøgede
indtægterfraservicesektoren ,navnligturistbranchen .
Takketværedetgunstigereøkonomiske klimablevvirksom­
hedernesprofitrate ,somvarfaldettiletretlavtniveaui
begyndelsen af1980'erne ,bedretbetydeligt ,ikkemindsti
kraftafdeskatteforanstaltninger ,derfor1985og1986
åbnedemulighedforfuldafskrivning afinvesteringer .Derer
navnligtaleominvesteringer irationalisering ogindtilfor
nyligienergibesparelser .Iøvrigterstigningen idedirekte
investeringer fraudlandet,dertogsinbegyndelse foretparår
siden,klartfortsati1986,bl.a.pågrundafdegunstige
udsigter iforbindelse medtiltrædelsen afEF.
Deforanstaltninger ,derertruffetforatnedbringe det
offentligefinansieringsbehov ,somi1985udgjordehele
6,2%afBNP,skullegøredetmuligtatfånedbragtdettil
under5%afBNPi1986tiltrodsfordenrelativthurtige
forøgelseafderegionalemyndigheders underskud .Med
hensyntilskatte-ogafgiftsprovenuet serdetudtil,at
indførelsen afmomsenikkeharnegative,menderimodlidt
positivevirkninger ,samtidigmed,atca.totredjedeleaf
olieprisfaldet opsugesaf-staten.Påudgiftssiden vardet
navnligdenmeredæmpedestigningirentebetalingerne samt
stabiliseringen afkapitaloverførslerne ,derbidrogtilat
nedbringeunderskuddet for1986.Pådetpengepolitiske
områdevilmanudentvivlforhele1986havenåetmåletom
enafdæmpning afstigningstakten idepengepolitiske aggre­
gater.Overskridelsen iløbetafførstehalvårførteimidlertid
tilenstramning afpengepolitikken ogennystigning i
rentesatserne ,derførstbegyndteaffaldeigenefterjuli.For1987ventesenBNP-stigningstakt ifastepriseraf
nogenlunde sammestørrelsesorden somi1986,nemligca.
3%.Somfølgeafdeforventede øgedeafsætningsmuligheder
itredjelande forudsesenmeredynamiskudvikling iekspor­
ten,dersåledeskanbidragetilatopretholde etstortoverskud
iudenrigshandelen .Denindenlandske efterspørgsel vilblive
påvirketafdesammegunstigefaktorersomi1986,mender
ventesenlidtlangsommere udvikling isåveldetprivatesom
detoffentligeforbrugendåretfør.Derforudsesenretkraftig
reduktionafprisstigningstakten ,derdogstadigvilliggeover
EF-gennemsnittet .Densamledebeskæftigelse vilbliveyder­
ligerestyrketi1987ikraftafdetgunstigeøkonomiske klima.
Derbliverdogfortsattaleomenmegethøjarbejdsløsheds­
procent (21,5%afarbejdsstyrken ),bl.a.somfølgeafden
hurtigestigning iarbejdsstyrken (medover1%omåret).
Denøkonomiske politik,dererfulgtsiden1983,svarerbåde
hvadangårdensintentioner ogdensindholdpåmange
punktertilhovedlinjerne iden»samarbejdsstrategi formere
vækstogbeskæftigelse «,somEFvedtogiefteråret1985,og
dialogenmellemarbejdsmarkedets parterskridergodt
fremad.Denøkonomiske politikgårbl.a.udpåatsikreen
passendeafdæmpning afreallønudviklingen fordervedat
stimuleredejobskabende investeringer ogsamtidigfremme
entilstrækkelig ekspansion idenindenlandske efterspørgsel
ogbevaredenspanskeøkonomiskonkurrenceevne .Udover
bekæmpelse afarbejdsløsheden —someretlangtstørre
problemendideøvrigeEF-lande—tagerdennepolitik
desudensigtepåatimødegådeudfordringer ,tiltrædelsen af
EFindebærer .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/89
Nominelt erderfortsattaleomenretsåhøjrente,men
realrentenliggerlangtunderEF-gennemsnittet .Valutapoli­
tikkenharværetkoncentreret omatholdedeneffektive ,
nominellepeseta-kurs uændretoverfordeøvrigeEF-valu­
taer,hvilketsomfølgeafenhurtigerestigningideindenland­
skepriserførtetiletmindretabafkonkurrenceevne i
1986.
Påudbudssiden harmansiden1983førtenstadigmereaktiv
tilpasningspolitik .Dennepolitik,dererrettetmodde
vigtigsteøkonomiske områder ,blevi1986forstærket med
enrækkeforanstaltninger ,derbl.a.togsigtepåatfremme
opsparingoginvesteringer ,afbureaukratisere økonomien og
skabeøgetfleksibilitet påarbejdsmarkedet .
Enkonsolidering afdebetydeligeresultater ,deralleredeer
opnåetmedhensyntilgenoprettelse afdestoreligevægte ,og
enfortsataktivtilpasningspolitik erenabsolutforudsætning
forenvarigbedringibeskæftigelsessituationen ogengradvis
reduktion afarbejdsløsheden .Debeslutninger ,derblev
truffetafdennyeregeringefterdetsidstevalg,gårheltiden
rigtigeretning .
Somfølgeafdenmegetmarkanteuligevægtmellemudbudog
efterspørgsel påarbejdsmarkedet måhovedmålet vedfor­nyelsenafdensocialeogøkonomiske aftaleværeatlæggeen
kraftigdæmperpåudviklingen ireallønomkostningerne pr.
lønmodtager .Ienøkonomi ,derpludselig ividudstrækning
fratagesdenbeskyttelse ,denhidtilharnydt,ogsomer
prægetafmangesmåogsårbarevirksomheder ,erdetteden
enestevejfrem,hvisdetskallykkesatbevarekonkurrence­
evnen,fortsætteinflationsdæmpningsprocessen ogsikreen
harmonisk integration idetstorefællesmarked.
Pådetmakroøkonomiske planbørbudgetpolitikken for
1987fortsatfølgedemellemsigtede mål,myndighederne
fastsatte .Nyefremskridt indenforopkrævning afmomsog
bekæmpelse afskatteunddragelser skulleføretilenrelativ
stabiludvikling istatensindtægter .Samtidigerderfortsat
behovforatholdedriftsudgifterne nedeforatgivepladstilen
meredynamiskudvikling ideoffentligeinvesteringer .Der
skulleværemulighedforatreduceredetoffentliges under­
skudtilomkring4%afBNPi1987.
Dettevilleiøvrigtkunnebanevejforenvislempelseaf
pengepolitikken —ognavnligfremmeenrentesænkning —
samtidigmedatderåbnesmulighedforennynedbringelse af
udenlandsgælden .

Nr.L385/90 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende31.12.86
TABEL32
Spanien:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1987
(årligændringiprocent)
1961-73 1974-80 1981 1982 1983 1984 1985 1986(')1987(2)
riløbendepriser
Bruttonational -Jjfastepriser
produkt | ,„BNP-deflator14,8
7,2
7,120,0
1,8
17,814,1
0,4
13,614,7
0,9
13,714,6
2,5
11,913,9
2,3
11,311,3
2,1
9,015,1
2,9
11,89,3
3.0
6.1
Privatforbrug,deflator 6,718,2 14,9 13,9 12,5 19,8 8,4 8,6 5,3
rprivateFastebrutto­
investeringer <offentlige
ifastepriser 1jait -2,0 1,2-2,5-1,0-3,0 5,4 7,2 7,0
heraf: byggeri\ -2,2-2,0 1,5\ 1,5 6,0 5,8
kapitalgoder -1,7 5,2-7,1l12,0 9,0 8,8
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante priser 7,8 2,2-1,5 0,5 0,8-0,9 2,4 4,9 3,9
Forskel iforholdtil
andreEF-lande (3)III
rnominel
Lønsumpr.løn-Jrea]a(4)
modtager |LBH14,7
7,2
7,622,3
3,9
3,916,3
2,3
1,012,8
-0,7
-1,213,5
1,5
1,113,0
1,2
1,79,5
0,5
1,19,7
-1,9
1,06,3
0,2
0,9
Produktivitet (5) 6,4 3,9 3,3 1,4 2,9 6,6 3,4 1,0 1,8
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed 0,8 0,0-1,0-2,1-1,4-5,1-2,8-2,9-1,6
Konkurrenceevne (6)ll -0,5-10,9 3,1 0,3-0,2-0,5
Beskæftigelse\(-1,9)(-2,8)'-1,0-0,7-2,9-1,2 1,8 1,2
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (7)I (7,1)14,4 16,2 17,7 20,7 22,1 21,7 21,5
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNPI -1,7-2,4-2,3-1,4 1,3 1,7 3,5 3,7
Langrente |=I|=I 15,8 16,0 16,9 16,5 13,4 11,6 10,6
Pengemængde (8) |=I 17,6 17,0 16,6 16,0 13,2 12,9 11,0 8,0
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNPI -0,9-3,0-5,3-5,3-5,0-6,2-4,9-4,4
Offentliggældi%afBNP|=I 13,8 21,0 26,2 32,1 39,3 46,3 49,0 52,7
Renterafoffentlig
gældi%afBNPI0,6 0,7 1,0 1,3 2,1 3,5 3,4 3,3
(')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,oktober1986.
(3)Forskel iprocentpoints .
(4)A:BNP-deflator ,B:privatforbrugsdeflator .
(5)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(6)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceretenhediøkonomien somhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(7)Eurostat-definition .
(8)Ult.året. .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/91
FRANKRIG
IFrankrigvoksedehusholdningernes forbruglidtmerei
1986endi1985,hvilket ,skyldesenvæsentligforøgelseaf
købekraften blandtandetsomfølgeafdeopnåedefremskridt
medhensyntilinflationsbekæmpelsen .Underindvirkning af
forbedringen afvirksomhedernes finansielle situationer
investeringsopsvinget ogsåfortsat,ogharbredtsigmereog
meretilhandels-ogservicefag .Deninterneefterspørgsel har
såledesværetlangtmeredynamisk endideforegående år.
Detteharmedførtethøjtimportniveau .Derimodharderkun
værettaleomenringeeksportfremgang ,ogderharværet
yderligeretabafmarkedsandele .Ibetragtning afdensæd­
vanligereaktionstid harvalutatilpasningen iaprilmånedkun
delviskunnetbremseforværringen idenudenrigsøko­
nomiskesituation i1986.1kraftafdetbedredebytteforhold
harderimidlertid ogsåkunnetkonstateres envæsentlig
forbedring afhandelsbalancen iløbendepriser.Iøvrigthar
faldetilønomkostningerne ogdetkraftigefaldiudgifterne til
energi-ogråstofforsyningen medførtbetydelige resultater
medhensyntilafdæmpning afinflationen ,såledesatstig­
ningeniforbrugerpriserne iårsgennemsnit liggerpå2,4%.
Væksten ibruttonationalproduktet skullenåoppå2,3%i
fastepriserogbeskæftigelsen indenforvirksomhederne blive
kendetegnet afenmindrefremgang ,somimidlertid vilvære
utilstrækkeligt tilatvendetendensen tilstigendearbejdsløs­
hed.træffesocialeforanstaltninger medhenblikpåatstimulere
nyansættelser .Denharsåledesmedhenblikpåattilskynde
virksomhederne tilatansættenyefolkforetagetenrække
ændringer iarbejdsmarkedslovgivningen ,somgøransættel­
sesbetingelserne merefleksible .Tildeændringer ,derved
slutningen afdenforegående lovgivningsperiode blevforeta­
getiarbejdstidsbestemmelserne erderidennyelovgivnings­
periodekommetnoglebestemmelser meddetformålatopnå
lempelser iafskedigelsesreglerne ,hvorveddenforudgående
administrative tilladelse vilforsvindefra1.januar1987.
Arbejdsmarkedets parterforhandler iøjeblikket omnye
afskedigelsesprocedurer .Enandenrækkeforanstaltninger ,
truffetveddekret,hartilformålatudvidemulighederne for
åremålsansættelse ,deltidsansættelse oguformelansættelse .
Endeligerderudoverdealleredeidenforegående lovgiv­
ningsperiode indførtesocialeforanstaltninger tilnedbringel­
seafarbejdsløsheden indførtennyforanstaltning iforslaget
tiltillægs-ogændringsbudget afjuni1986medhenblikpå
direkteattilskyndevirksomhederne tilgennemmidlertidige
nedslagibidragene tilsocialsikringatansætteungemellem
16og25år.Andreforanstaltninger tilfremmeafbeskæfti­
gelsenerunderforberedelse .
Genopretningen afbeskæftigelsen erimidlertidfundamental
afhængigaføkonomiens konkurrenceevne ogafvirksomhe­
dernesrentabilitet .Dissefaktorerernemligafgørendefor,at
derkanopnåsdetforudvidelsen afproduktionskapaciteten
nødvendige investeringsopsving .Deimangeårutilstrække­
ligeinvesteringer indenfordenkonkurrenceudsatte delaf
industrien ,denutilfredsstillende branchemæssige fordeling ,
detseneopsvingogdetforhold,atmålsætningen iovervej­
endegradvarrationalisering ,harnemliggjortproduktions­
apparatetuegnettilitilstrækkelig gradatefterkomme en
bådeændretogstigendeefterspørgsel .Regeringen påtænker
derforatydedirekteellerindirektestøttetilvirksomhedernes
egenindsatsforatleveoptildette,afgørende krav.I1987skulledesammetendenser somi1986gøresig
gældendefordeninterneefterspørgsel ,såfremtinvesterings­
niveauetstigersommankanantagepågrundlagafden
stadigeforbedring afvirksomhedernes finansielle situation .
Endvidere skullevirkningerne afdenforbedrede konkurren­
ceevneeftervalutatilpasningen i1986reduceredenegative
konsekvenser fordenøkonomiske vækstudgående fra
udenrigsbalancen .Altialtskullevæksten ibruttonational­
produktetnåoppå2,5%,hvilketantageligvilgivemulighed
forenlidtmeremærkbarstigning ibeskæftigelsen ,men
endnuikkenogenegentlignedgang iarbejdsløsheden .Stig­
ningeniforbrugerpriserne vilformentlig fortsatudviseenlet
vigendetendens,medensderforhandelsbalancens vedkom­
mendeserudtilatblivetaleomenfortsatforbedring .
Gennemdesaneringsbestræbelser ,dererblevetudfoldet
siden1983,oggennemforbedringen afbytteforholdet erder
såledesopnåetenmærkbarforøgelseafdenøkonomiske
vækst,menendnuikkedenforventede begyndende genopret­
ningafsituationen påarbejdsmarkedet .Forselvombeskæf­
tigelsestallene igenerbegyndtatstige,hardesociale
foranstaltninger tilnedbringelse afarbejdsløsheden ikke
værettilstrækkelige tilatopvejedetforhold,atdener­
hvervsaktive befolkning erblevetforøgetmednyestore
årgange,hvorforarbejdsløshedsprocenten igenersteget
lidt.Manharsåledesaktivtfortsatliberaliseringspolitikken med
henblikpåigenatgivevirksomhederne mulighedforatstyre
derespriser,atfritagedemforbegrænsninger ideres
valutatransaktioner medudlandetogatlettederesfinansie­
ring.Påprisområdet erdersidenefteråret1985blevetindført
enrækkeforanstaltninger ,somindenudgangenaf1986vil
medførenæstenfuldstændig frieindustripriser ogprofitmar­
generogfuldstændig friepriserogprofitmargener for
tjenesteydelser .Valutakontrollen vilstortsetbliveafskaffet
forbådevirksomheder ogprivate .Endeligerderblevet
indførtvæsentlige reformermedhensyntilkapitalmarkedets
funktionsmåde ,herunderbl.a.friadgangtilvalutamarkedet
forikke-finansielle beslutningstagere ogenrækkeforanstalt­
ningermedhenblikpåatgenindføre konkurrence mellem
kreditformidlende organervedatafskaffevisseprivilegier
medhensyntilindsamling afopsparing ,afskaffekreditbe­
grænsning tilfordelforenlikviditetsregulering gennem
rentenoggradvisliberalisere bankernes rentefastsættelse .
Formåletmedalledisselempelsereratskabeetbedreklima
forvirksomhedernes initiativvedatgøredetmuligtfordem
lettereattilpassesigmarkedstendenserne .Denregering,derblevdanneteftervalgetden16.marts,har
pågrundafbekymring overdeutilstrækkelige resultaterpå
beskæftigelsesfronten alleredetruffetellererigangmedat

Nr.L385/92 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
Pålønområdet skullepolitikken idenoffentligesektorog
udviklingen indenfordenprivatesektorfortsatblivemeget
moderatogdermedogsåkunmedføreenbegrænsetstigningi
lønningernes købekraft .Gennemdenneudvikling skulle
virksomhedernes konkurrenceevne bliveøget,såledesatde
bliveristandtilatinvesteretilstrækkeligt til,atdeefterhån­
denkanudvikledereskapacitetendnumere.
Vedattagesigtepåpåengangatdæmpebyrdenafde
obligatoriske afgifterogafdetoffentligeunderskud på
økonomien skullefinanspolitikken bidragetilatnådette
mål.Dealleredeindførteellerpåtænktelempelser iden
direktebeskatning modsvares ganskevistdelvisafforøgelsen
afvisseafgifter,hvisformålerathindreuligevægt på
socialsikringsområdet .Devalgteforanstaltninger skulle
imidlertid altialtværeneutraleoverforhusholdningerne ,
mentilfordelforvirksomhederne ,ikkeblotpågrundafde
lempelser ,dedirektevilkunnenydegodtaf,menogsåfordi
deskullefremmekapitaltilførslen tilfinansmarkedet .Ogselv
ombestræbelserne medhenblikpåatfastholdebalancenpå
deoffentligefinansereventueltkomtilatbetydeetfornyet
kravomudgiftsbesparelser ogidenforbindelse afskaffelse af
vissetilskud,skullevirksomhederne tilgengældkunnedrage
størrefordelafdenrentelettelse ,sommindskelsen afunder­skuddetskullemedføre .Vedsåledesgennemovennævnte
foranstaltninger atstræbemodatnedbringestatensnettofi­
nansieringsbehov ,ogdetoffentligessamledefinansieringsbe­
hovtilca.2,6%afbruttonationalproduktet fastholder
budgetpolitikken for1987saneringen samtidigmed,atden
fremmerudviklingen afproduktionskapacitet ogbeskæfti­
gelse.
Pengepolitikken harfortsatfulgtenmegetforsigtiglinje,men
harikkedestomindremuliggjort envæsentlignedsættelse af
dennominelle rente.Denkapitaltilstrømning ,dervaren
følgeafkursjusteringen iapril1986,gjordedetmuligtat
indfrivisseformerforudlandsgæld førforfald.Denne
foranstaltning bidrogsammenmedandreneutraliseringsme­
kanismertilatfastholdeenstigningstakt forpengemængden
påomkringdeplanlagte5%,hvilketerbetydeligtunder
stigningstakten forbruttonationalproduktet iløbendepriser.
Densammeforsigtighed børgøresiggældende i1987,
såledesatmanfårkonsolideret dealleredeopnåederesultater
medhensyntilinflationsopbremsningen .Hvisdeninterna­
tionaleøkonomiske udviklingblivergunstig,skulleenny
rentesænkning ,somnormaltskullefølgeafforbedringen af
virksomhedernes ogstatensfinansiellesituation,ikkevære
udelukket .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/93
TABEL33
Frankrig :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling,1961til1987
(årligændringiprocent)
1961-73 1974-80 1981 1982 1983 1984 1985 1986(■)1987(2)
riløbendepriser
Bruttonational -1\fastepriser
produkt |BNP-deflator10,7'
5,6
4,913,9
2,8
10,812,3
0,5
1-1,814,7
1,8
12,610,3
0,7
9,58,7
1,3
7,37,2
1,4
5,86,9
2,2
4,65,3
2,5
2,7
Privatforbrug,deflator 4,710,8 12,8 11,2 9,5 7,3 5,5 2,5 2,3
rprivatFastebrutto­
investeringer ■<offentlige
ifastepriser 1jajt7,7
3,2
7,61,5
0,3
1,3-1,0
-1,4
-1,1-0,4
9,7
0,7-2,2
-3,0
-2,3-2,0
2,3
-2,22,8
2,2
3,15.7
2.8
5,36,2
2,4
5,7
heraf: byggeri
kapitalgoder0,3
1,8-2,1
-1,6-3,5
6,7-3,5
-1,6-4,4
-1,5-0,6
5,11,0
6,93,0
6,0
Indenlandsk efterspørgsel ikonstantepriser 5,8 2,9-0,4 3,8-0,2 0,6 2,1 3,6 2,9
Forskel ihenhold til
andreEF-lande (3) 1,1 0,8 1,4 3,0 —1,1-1,2 0,1 0,2 0,6
rnominel
Lønsumpr.løn-Irea]a(-»)
modtager |LB(«)9,9
4,8
5,114,7 •
3,6
3,514,3
2,2
1,313,7
1,0'
2,310,7
1,1
1,17,8
0,5
0,56,7
0,9
1,24,5
-0,1
2,03,0
0,3
0,7
Produktivitet (s) 4,8 2,5 1,0 1,7 1,2 2,4 1,7 2,1 2,2
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed 0,0 1,1 1,6-0,7-0,1-1,8-0,6-2,2-1,9
Rentabilitet (6)\\\ -1,5 5,5 5,0 5,714,0 9,9
idem(1961—73 =100) 100 57,8 46,3 45,6 48,1 50,5 53,4 60,9 66,9
Konkurrenceevne (7) -0,8 0,9-5,3-2,2-1,0-0,1 3,0-0,2-2,3
Beskæftigelse 0,6 0,2-0,7 0,1-0,6-1,0-0,3 0,1 0,3
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (8) 1,1 5,0 7,7 8,7 8,8 9,910,3 10,5 10,7
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNP 0,2-0,7-1,4-3,0-1,7-0,9-0,8 0,1 0,4
Langrente 7,011,1 16,3 16,0 14,4 13,4 11,9 9,5 7,5
Pengemængde (9) 13,7 13,6 10,4 10,8 11,2 8,3 5,6 4,8 4,5
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP 0,5-0,8-1,8-2,5-3,2-2,9-2,6-2,9-2,6
Offentliggældi%afBNPI '25,4 26,0 29,1 30,7 32,9 35,2 36,9 39,2
Renterafoffentlig
gældi%afBIP 1,3 2,1 2,2 2,6 2,8 2,8 2,9 2,9
')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,oktober1986.
3)Forskel iprocentpoints .
4)A:BNP-Deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
5)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
6)Nettodriftsoverskud iforholdtilnettokapitalapparatet tilgenanskaffelsesomkostninger .
7)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceret enhediøkonomien somhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
8)Eurostat-definition .
9)Ult.året.

Nr.L385/94 DéEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
IRLAND .
langsomstartdenplanlagtetilslutning imidtenaf1986.
Andreprogrammer ,bl.a.detderhartilformålathjælpe
arbejdsløse medatoprettederesegenvirksomhed ,ogdet
program ,hvoriderydesstøttetiloprettelseafyderligere
arbejdspladser ,erligeledesblevetkronetmedsucces,idet
mindstehvismandømmerefterantalletafpersoner ,derhar
nydtgodtafdem.IIrlanderdersketenklarbedringafdekortsigtede
økonomiske udsigter .Gunstigeeksternefaktorerharøget
detigangværende opsvingbetydeligt .Privatforbruget
begyndteigenatstigei1985til1986,hvilketimidlertidmå
sammenholdes medenbetydeligtilbagegang iførstehalvdel
affirserne.Iøvrigterdesamledeinvesteringer endnuikke
stabiliseret ,mendekunnegradvisstyrkesi1987,specielt
fordifaldetideoffentligeinvesteringer eraftagende .Hidtil
harderimidlertidikkeværettegnpåopsvingindenforbygge­
oganlægssektoren .Tilgengældskullederformaskininves­
teringerneindenfordenprivatesektor,somvaraftaget,efter
atderi1984-1985 varblevetforetagetetmaksimalt antal
udskiftninger ,blivetaleomenmerepositivudvikling i1987.
Eksportmængderne vokserikkelængereligesåhurtigtsomi
desenesteår,menviserdogfortsatomendmoderatvækst.
Importen ,somhidtilharudviststoruregelmæssighed ventes
atafspejleopgangen idenendeligeefterspørgsel .Idetde
gunstigevirkninger affaldetioliepriserne ibegyndelsen af
1986vilværeslåetstærkereigennem ,skullevæksten i
bruttonationalproduktet ifastepriseri1987medden
nuværende politiknåoppåover3%ogprisstigningen
kommetilatandrageca.3%,hvilketerdetlavestetalsiden
1966.Endvidere kanderventesetlavtunderskud på
betalingsbalancens løbendeposter.Blandtdenegativeresul­
tatermåmanimidlertid nævnederelativtlangsomme
fremskridt medhensyntilennedbringelse afdetoffentlige
underskud ogdenstadigforuroligende situationpåarbejds­
markedet .I1986erfaldetibeskæftigelsen tagetaf,og
arbejdsløsheden harstabiliseret sig.Økonomiens megetåbnekaraktergørdetnødvendigt atføre
enlønpolitik ,somikkeblotmedvirker tilatsikreinvesterin­
gernesrentabilitet ogatbremsetendensentilatinvesterefor
atsparearbejdskraft ,menogsåtilatbevarekonkurrenceev­
nen.Påbaggrundafdensenesteforværring afkonkurrence­
evnensomfølgeafdetengelskpundssvaghedblevdeti
august1986nødvendigt atdevalueredetirskepundmed8%
indenforEMS.Anskuetudfradisseforskellige synspunkter
erdensenestelønudvikling iIrlandmegetforuroligende .For
økonomien somhelhederreallønnen pr.ansatmåltmed
anvendelse afdetafleddedeprisindeksforprivatforbrug efter
enperiodemedvoldsomstigningaftagetlidtibegyndelsen af
firserne.Denerimidlertidstegetigen,ogbådei1986ogi
1987skullereallønnen stigeendnu3%(svarendetilhen­
holdsvis1,25og2,75%måltefterBNP-deflatoren ).Den.
relativthøjestigning i1987skyldesdelvisdengældende
lønaftaleindenfordetoffentlige ,ihenholdtilhvilkender
skalskeenreelforhøjelse på3%.Reallønstigningen har
genereltværetstørreindenforforarbejdningsindustrien end
indenforøkonomien somhelhed.Ogselvomdenspredning ,
derunderlønforhandlingerne vistesigmedhensyntil
lønstigninger ogfristerforindførelsen afdisseforhøjelser har
givetdesvagestevirksomheder etvistspillerum ,påvirkes
dissealligevelaflønudviklingen indenfordenbeskyttede del
aføkonomien ,hvormanharværetmererundhåndet med
hensyntilreallønsstigninger .Denøgedenettoudvandring ogdenfaldendeerhvervsfrek­
vensharidetmindsteforentidstandsettilvæksten iden
erhvervsaktive befolkning ogstabiliseret arbejdsløsheden på
omkring18%.Iløbetafdetolvmånederumiddelbart optil
april1986blevderregistreret ensamletudvandring på
30000,hvilketforførstegangi25årmedførteetmindrefald
ibefolkningstallet .Påmellemlang sigtskullededemogra­
fiskefaktorerimidlertidføretilengennemsnitlig forøgelsepå
0,5% .afudbudetafarbejdskraft .Detersåledes—forat
opnåenhurtignedbringelse afarbejdsløsheden —nødven­
digt,atbeskæftigelsen øgeslangthurtigere .Isidsteinstans
kandennødvendige forøgelse ,kunopnås,hvisøkonomien
stimuleres tilatblivemerebeskæftigelsesfremmende .Etafdesærligekendetegn veddenirskeøkonomierden
dominerende rolle,somspillespåeksportområdet ,afdatter­
selskaberafudenlandske virksomheder ,deralmindeligvis er
specialiseret ihøjteknologi .Dennuværende politik,der
forsatanerkender betydningen afdeudenlandske virksom­
hederiIrland,tagersamtidigsigtepåatopnåenbedre
balanceforproduktion ogbeskæftigelse vedattilskynde
nationale virksomheder tilihøjeregradathelligesig
eksporten ogaktiviteter iforbindelse hermed,hvilketvil
kræve,atdeøgerderesinvesteringer .Idenforbindelse
bevirkerbegrænsningerne afdeoffentligeudgifter,ogisær
denøgedeanvendelse afselektivinvesteringsstøtte ,atet
tilstrækkeligt rentabilitetsniveau forvirksomhederne erble­
vetafstørrebetydningendhidtil.Hertilkommer ,atdethøje
realrenteniveau mereendopvejerdenskattefordel ,virksom­
hedernehavdevedlåntagelsefrabankerne .Selvommande
senesteårharværetvidnetilenglobalprofitstigning ,betyder
deudenlandske virksomheders bedreresultater ,atmangeDetteforudsætter enhensigtsmæssig makroøkonomisk poli­
tik,somspecieltmåtagesigtepåetreduceredenbyrdepå
økonomien detoffentligeunderskud udgør,samtatmode­
rerereallønstigningen ogfåmarkederne tilatfungeremere
smidigtogeffektivt .Programmerne vedrørende uddannelse
ogspeciellebeskæftigelsesforanstaltninger ,somfornylig
blevudvidet,harogsåenvæsentligrolleatspillepåkortsigt.
Denbeskæftigelsesordning ,derbleviværksat ibegyndelsen
af1985,ogsomtilbyder10000langtidsledige deltidsarbejde
ietår,isærpåkommunale projekter ,opnåedeefteren

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/95
nationale virksomheders resultater harværetretutilfredsstil­
lende.Dengenerelleprofitforbedring somfølgeafoliepris­
faldet,kanpådennebaggrundmedvirketilenkonsolidering
afvirksomhedernes finansiellesituation ,indenderforetages
nyinvesteringer .Dadetnyligeopsvingiinvesteringerne i
kapitalgoder mereskyldesensubstitutions -ellerproduktivi­
tetsindsats enddenønskedekapacitetsudvidelse idenatio­
nalevirksomheder ,vilinvesteringerne indenforfremstil­
lingsvirksomhed derforfortsatværebetydeligunderdet
niveau,derernødvendigt foratsikredenårligeproduktions­
stigningpå7%,dereranførtihvidbogen fra1984om
industripolitikken .mellemlang sigt(J)skullegøredetmuligtatnedsætteunder­
skuddettilknap10%afBNI,dvs.8,5%afBNP,i1987.Det
erimidlertidsandsynligt ,atmålsætningen ometunderskud
på10,75%afBNPi1986vilværeoverskredet medet
procentpoint .Selvomdenneoverskridelse delvisskyldes
ekstraordinære omstændigheder ,belasterenrækkefaktorer,
bl.a.virkningen afindkomstskattelettelserne fra1986,og
dennuværende lønoverenskomst idetoffentlige ,itilsvaren­
degraddetråderum,derertilatnåfremtildetfor1987
fastsattejusteringsniveau .Myndighederne børalligevel
bestræbesigpåatnådenpågældende målsætning ogunder
alleomstændigheder nedsætteunderskuddet påstatsfinan-"
sernemedcirka1,5procentpoint afdeforventede 12%af
BNPfor1986.Deterimidlertid ligesåvigtigt,atmyndig­
hedernevedudarbejdelsen affinanspolitikken for1987tager
tilstrækkeligt hensyntildemellemlange perspektiver ved
bl.a.atundgåbudgetmæssige forpligtelser ,dervilkunne •
nedsættejusteringsmulighederne i1988ogsenere,ogatde
alleredenuharbesluttetatbegrænsedeudgifter,detinær
fremtidvilværehensigtsmæssigt atbegrænse ,selvom
virkningerne afdissebegrænsninger førstskullevisesigefter
1987.Begrænsningerne måværesåmegetstørre,somenhver
nedgang iskattetrykket ellerskattelettelser ,samtenhvilken
somhelstudvidelseafdeoffentligeinvesteringer måske
underhensyntagen tilbegrænsningerne idesamlederes­
sourcer .Selvomdenigangværende økonomiske forbedring kan
befordreenbedrebalancemelleminvesteringer ogproduk­
tionogenøgetbeskæftigelsesstigning ,erenøgetindsats
nødvendig foratsikreenmoderatindkomstudvikling .I
denneforbindelse kanmankunsepositivtpåderetningslin­
jer,regeringen netopharudstukket fordenyelønoverens­
komster .Deterikkemindrevigtigtatfremskynde forbe­
dringenafdetoffentligesregnskaber .Enbetydelignedgang
påmellemlang sigtiunderskuddet påstatsfinanserne erdet
enestemiddel,derkandæmmeopforstigningen iden
offentligegældssætning ,ogsamtidigbidragetiletfaldi
realrentesatserne ,letteskattetrykket ogialmindelighed
skabeetmeregunstigtmiljøforengavnligproduktions -og
beskæftigelsesforbedring .Denmakroøkonomiske politikpå(')Somredegjortforidetoffentligedokument »Buildingon
Reality«.

Nr.L385/96 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
TABEL34
Irland:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1987
(årligændringiprocent)
1961-73 1974-80 1981 1982 1983 1984 1985 1986(>)1987(2)
riløbendepriser
Bruttonational -1;fasteprjserprodukt(3)1BNP-deflator12,0
5,4
6,419,4
2,7
16,221.3
3,4
17.417,3
1,4
15,79,1
-1,9
11,310,8
4.2
6.37,1
2,0
5,07,6
1,8
5,66,8
3,1
3,6
Privatforbrug,deflator 6,316,2 19,6 15,9 10,0 7,5 4,2 3,7 3,2
rprivateFastebrutto­
investeringer ■<offentlige
ifastepriser Iialt 9,3 4,1'7,3-5,5-9,3-2,7.4,7
-5,2
-0,34,0
-7,6
-1,68,3
-3,7
2,9
heraf: byggeri 8,0 3,6 6,6-4,8-12,2-13,5-7,5-4,5 1,3
kapitalgoder 11,2 4,6 8,1-6,3-6,1 8,1 5,5 0,5 4,0
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante priser 5,4 2,2 3,0,-2,9-4,1 1,0-0,4 1,5 2,5
Forskel iforholdtil
andreEF-lande (4)III
rnominel
Lønsumpr.løn-Irea]^(5)
modtager |Lbh11,5
4.1
5.219,6
3,8
3,018,3
■0,8
-1,115,3
-0,3
-0,511,1 .
-0,2
1,012,3
5,7
4,57,3
2,2
3,06,9
1,3
3,16,0
2,3
2,7
Produktivitet (6) 4,1 2,5 4,0 1,9 0,0 6,2 4,6 2,9 2,5
Reallønsomkostninger pr.produceret
enhed(7) 1,0 2,0-3,1-2,2-0,2-0,5-2,3-1,6-0,1
Konkurrenceevne (8)\\\
Beskæftigelse 0,2 1,1-0,7 0,5-2,0-1,9-2,5-1,1 0,7
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (9) 4,7 8,110,2 12,2 15,0 16,6 18,0 18,4 18,0
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNP -4,7-7,4-14,0-9,9-6,4-5,5-3,2-1,3-1,3
Langrente 7,214,2 17,3 17,0 13,9 14,6 12,7 9,8 8,8
Pengemængde (10) 12,1 19,5 17,4 13,0 5,610,1 5,3 5,4 7,3
Offentlignettolånoptagelser eller
-långivning i%afBNP -10,1-13,2-13,8-11,8-9,8-11,6-10,7-9,8
Offentliggældi%afBNP(n) 76,2 89,8 96,2108,3 114,9 118,2 121,5 125,1
Renterafoffentlig
gældi%afBNP(u) 5,4 7,0.8,6 9,1 9,710,6 10,0 9,6
(')SkonfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,oktober1986.
(3)Påbasisafudgifterne imarkedspriser .
C)Forskel iprocentpoints .
(5)A:BNP-Deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
(6)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(7)Forholdet mellemreallønenpr.beskæftiget ogproduktiviteten .
(8)Effektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceret enhediøkonomien somhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(9)Eurostat-definition .
(I0)M3;ult.året.
(n)»Exchequer debt«.

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/97
ITALIEN
IItalienharforholdsreglerne medhenblikpåatnedsætte
automatikkens betydningforlønreguleringerne ogdefiskale
foranstaltninger medhenblikpåbl.a.enbedreafbalancering
afdendirektebeskatning mellemlønmodtagere ogselvstæn­
digebevirketenopbremsning idetprivateforbrugvedårets
begyndelse .Dennemidlertidige aktivitetsdæmpende faktor
erimidlertid blevetopvejetafeksporten .Dereftererden
samledeinterneefterspørgsel accelereret ,-stimuleret afdet
storeimportprisfalds indvirkning påhusholdningernes købe­
kraftogvirksomhedernes profitter ,medenseksporttallene
fortsatharværetgode.AltialtforventesBNPifastepriserat
stige2,6%i1986,hvilketmedførerenbeskæftigelsesstig­
ningpå0,5%.Denneacceleration skersamtidigmeden
kraftignedgang iinflationstakten ,ogforbrugsdeflatoren
falderigeniårsgennemsnit fra9,4%i1985til6,2%i1986.
Samtidigerdertrodsenhøjimportelasticitet sketenmarkant
forbedring afhandelsbalancen somfølgeafdenbetydelige
forbedring afbytteforholdet .Såledesforventesderetover­
skudpåbetalingsbalancens løbendeposteri1986på1,2%
afBNP,sammenholdt medetunderskud på1%i1985.Dennenogetutilfredsstillende udviklingafspejlerikkeden
indsats,somdeoffentligemyndigheder hargjortdesidstetre
årforatmodernisere arbejdsmarkedet .Siden1984har
virksomhederne nemlighaftrettilblandtdebeskæftigelses­
søgende,derfindespåarbejdsanvisningernes lister,atansæt­
teenvisandeludfraerhvervskvalifikationer istedetforat
væretvungettilatrespektere rækkefølgen pålisterne .Man
harligeledesforsøgtatfremmetidsbegrænsede arbejdskon­
trakteroguddannelseskontrakter forungearbejdsløse ,dog
medbegrænset succes.Endvidere hararbejdsministeriet
udarbejdet etvigtigtprogrampåmellemlang sigtforreform
afarbejdsmarkedet medhenblikpåatændredetsstrukturog
øgefleksibiliteten .Detteprogramharførttilvedtagelsen af
ennødplanforansættelse af40000ungeiløbetaftoåriden
offentligeoghalvoffentlige sektormedstatsligstøtte.Endelig
harregeringen sidstiseptember månedvedtagetatyde
bevillinger tilinfrastruktur -oggenopbygningsarbejder idet
sydligeItalien,hvilketforventesatskabenyemidlertidige
arbejdspladser til200000personer .
Iøvrigtharregeringens voldgiftsidsti1985muliggjort en
væsentlig ændringafordningen forindeksregulering af
lønningerne gennemenautomatisk fireårigforlængelse ;
indeksreguleringen dækkernukuncirkahalvdelenafinfla­
tionen.Påbaggrundafetroligtarbejdsmarkedsklima harder
imaj1986kunnetundertegnes enrammeaftale iindustrien ,
ombetalingafdeomtvistede decimalstigninger påden
glidendelønskala ,derikkeerblevetbetalti1985(')ogom
princippet forforanstaltninger tilfremmeafansættelsen af
unge,forhvilkearbejdsløshedsprocenten ersærlighøji
Italien.Indgåelsen aftreårigekollektive overenskomster i
industrien skalstadfæstedenrammeaftale ,derblevunder­
skrevetimajietmereendsædvanligt afslappetklima,hvor
kunnedsættelsen afarbejdstiden stadigeretstørrepro­
blem.I1987vilforbrugsefterspørgslen blivestimuleret afikraft­
trædelsenafdenyekollektiveoverenskomster ,derforventes
indgåetsidsti1986,ogafdenfortsatstorestigning i
ikke-lønindkomsterne ,medensvirksomhedernes investe­
ringslystventesatstigeyderligere .Endvidere vildeneksterne
efterspørgselsudvikling fortsatværestøt.Mankanderfor
regnemed,atåretvilbliveprægetafenkraftigefterspørgsel
ogenstigningstakt forBNPifastepriserpå3,5%,hvilket
efteralsandsynlighed vilbevirkeenbetydelignedgang i
overskuddet overforudlandet .Inflationsraten forventes at
bliverunder4%,hvilketerdenlavestesidenslutningen af
60'erne .
Dialogenmellemarbejdsmarkedets parterharsåledesværet
tilgavnforenbetydeligafsvækkelse afproduktionsomkost ­
ningerne ,somendviderefremmesafdenkraftigenedgang i
importpriserne ,dergradvisbredersigfradesektorer,derer
nærtknyttedetilolieimporten ,tildem,derermindredirekte
berørtheraf.Denneøkonomiske kontekstbørtilskyndetilennyindsats
foratgenskabebetingelserne forenstøtogvarigvækst
gennemenreduktion afdestrukturelle uligevægte på
arbejdsområdet ogideoffentligefinanser .Dissetoproble­
mererikkeuafhængige afhinanden ,idetdetaltforstore
ressourceforbrug idenoffentligesektorbremserfremskrid­
teneidenproduktive sektorhenimodstørreeffektivitet og
beskæftigelse .
Fremskridtene medhensyntilinflationsafdæmpning samt
denforventede acceleration idenøkonomiske aktivitetvilaf
sigselvi1987kunnestabiliseredetoffentligeunderskudstryk
pådefinansiellemarkeder ,mendetpåetniveau,derstadiger
altforhøjt,ogsomfortsatvilværeethovedproblem ,der
berettigerregeringens erklæredehensigtomgradvisatfjerne
dendelafunderskuddet ,deroverstigerrentebyrden .Udsig­
terneforøkonomien i1987giverengodmulighedforatMedensdenovenforbeskrevne konjunkturmæssige bag­
grundpåkortsigtburdehaveværetgunstigforengradvis
forbedring afarbejdsmarkedssituationen ogforennedgangi
arbejdsløsheden ,hardissetendenserendnuikkei1986givet
sigkonkreteudslag.Virksomhederne ernemligbegyndtmed
atfuldtidsbeskæftige deltidsarbejdsløse ogbenyttedetilladte
overarbejdsmuligheder ,indendegårovertilnyansættelser .
Endviderehardeforbedrede beskæftigelsesudsigter påvirket
erhvervsfrekvensen ipositivretning .Derforharderikke
væretdetforventede faldiarbejdsløsheden ,dernuerpå
10,6% .(!)Denitalienskeindustrisammenslutning ogfagforeningerne var
uenigeomfortolkningen afenbestemmelse ifællesaftalerne fra
1983,derførstegangændredeindeksreguleringsordningen ,men
ikkeklartfastsatte,ombrøkdeleafindekspoints skullebortfalde
ellerinddragespåetseneretidspunkt .

Nr.L385/98 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
markerekonkretefremskridt idenretning,dereranførti
finansministeriets konsolideringsplan .Foratgaranteredette
resultatblevderijunivedtagetennyfinanslovsprocedure .
Denindebærer ,atparlamentet hvertårindenudgangenaf
julivedtageretdokument medentreårigøkonomisk og
finansielplanlægning ,deromfatterdevigtigstemakroøkon­
omiskemålsætninger ogdevæsentligste budgetaggregater .
Parlamentsdrøftelserne iefteråret vilsåledeskunneskeinden
foraftalterammer,idetenbeskyttelsesklausul gørdetmuligt
atfastfrysebevillingerne svarendetilbesparelserne ilove,der
endnuikkeerblevetvedtaget .Detdokument ,dererblevet
udarbejdet afdetreansvarligeministre (økonomi ,finansog
budget),ogvedtagetafparlamentet medbetydeligforsinkel­
sesomfølgeafregeringskrisen ,fastsætterenmakroøkono­
miskrammefor1987,derliggernærKommissionens
prognose .Regeringens hensigter,atstatensfinansieringsbe­
hovskalnedsættesunderdetfor1987fastsattemål,nemlig
til.100000mialireeller12,2%afBNP,mod110000mia
lireeller14,6%afBNPi1986.Gennemførelsen afdenne
målsætning vedetuændretsamletskattetryk iforholdtil
1986,indebærer —hvilketregeringen daogsåharbebudet
—enyderligereforskydning afskattetrykket overpåindi­
rekteskattersamtennøjebegrænsning afudgifterne ,således
atdeløbendeudgifterholdesnedepåetniveausvarendetil
inflationstakten ,ogudviklingen ikapitaludgifterne holdes
indenforrammerne afdennominelle BNP-vækst .
Pengepolitikken skalbevirkeengradvislempelseafrentesat­
serne,dererforeneligmeddenfaktiskeafdæmpning afde
inflationsfremmende faktorer .Detrepåhinandenfølgende
diskontonedsættelser imarts,aprilogmaj1986harikke
destomindreværetensmulestørreenddennedgang i
inflationsraten ,somfølgeafdetinternationale rentefald .
Denneudvikling vilendogkunneforstærkes inærfremtidgennemeneffektivgennemførelse afdenbebudedefinans­
politik.Samtidigmedatregeringenharbekræftetsinviljetil
atforsvarelirensstillingpåvalutamarkederne ,harden
ligeledesindledtenforsigtig,menbestemtliberaliseringspo­
litikforkapitalbevægelserne .
Deovenforskitserede hovedlinjer forden.økonomiske
politikviseralleredesvagetegnpåenvariggenopretning af
defundamentale balancer ,hvilketbl.a.dennyvundne
stabilitetforlirekursen iEMSvidnerom.Manbørufortrø­
dentfortsætteaddennevej,ogisærvidereføre denstramme
finanspolitik ,samtidigmedatdertræffesallefornødne
dispositioner tileneffektivbegrænsning afunderskuddet på
statsfinanserne til100000mialire,somfastsatifinansloven
for1987.
Iøvrigtvidnerdenskuffendebeskæftigelsesudvikling om,at
derendnuikkesynesatværesketenpassendejusteringaf
reallønnen iforholdtilproduktiviteten ,ogatproduktions­
grundlaget endnuikkestigeridenønskedetakt.Disse
mangler,derervedatblivefjernetidetnordligeogdet
centraleItalien,erfortsatmegetstoreidensydligedelaf
landet.Forudenenfortsættelse afenforsigtiglønpolitik vil
dennesituationderforkunneføretil,atder,udenatder
ændrespådenglobalebalancepådeoffentligefinanser,
ændrespåindtægterne ,såledesatsocialudgifterne ide
sydligeregionermindskesyderligere .Medsammemålforøje
vilenforbedring afvirksomhedernes finansielle struktur,
sombl.a.opnåsvedatkanalisere opsparingen overi
aktieinvesteringer ,samtenfortsættelse afsaneringen af
underskudssektorerne idetoffentlige ,fremmeøkonomiens
konkurrenceevne ogdermedbeskæftigelsen påetmerestabilt
grundlag .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/99
TABEL35
Italien:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1987
(årligændringiprocent)
1961-73 1974-80 1981 1982 1983 1984 1985 1986(')1987(2)
riløbendepriser
Bruttonational -I;fastepriser
produkt\BNP-deflator11,0
5.3
5.420,9
2,8
17,6.18,5
0,2
18,317,2
-0,5
17,814,6
-0,4
15,013.6
2,6
10.711,3
2,3
8,812,7
2,8
9,79,1
3,6
5,3
Privatforbrug,deflator 4,917,3 19,2 17,0 15,1 11,1 9,4 6,2 4,0
rprivateFastebrutto­
investeringer •<offentlige
ifastepriser 1;a]t 5,7 0,9 0,6-5,2-3,8 4,1 4,1 4,6 7,2
heraf: byggeri 6,6-0,2 0,5-3,2-2,0-0,4-1,7 1,9 2,4
kapitalgoder 5,0 2,2 1,8-6,8-5,710,1 9,9 7,111,3
Indenlandsk efterspørgsel ikonstantepriser 5,3 2,5-2,2-0,3-2,0 3,3 2,4 3,6 5,1
Forskel iforholdtil
andreEF-lande (3) 0,6 0,4 0,4-1,0-3,2 1,9 0,2-2,0 1,6
rnominel
Lønsumpr.løn-Jreaia(-»)
modtager |
B LB(4)11,6
5,9
6,520,2
2,2
2,321,9
3,0
2,317,2
-0,4
0,216,5
1,2
1,212,0
1,1
0,810,0
1,1
0,56,7
-2,7
0,46,1
0,8
2,1
Produktivitet (5) 5,7 2,2-0,3-0,4-0,5 2,2 1,8 2,3 2,3
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed|=I\\ 0,0 1,8-1,0-0,8-4,9-1,5
Rentabilitet (6) |=Ill -8,6-28,5 21,0 7,940,8 10,4
idem(1961—1973 =100) 100 51,7 51,1 46,7 33,4 40,4 43,6 61,4 67,8
Konkurrenceevne (7)« -0,3-0,1-0,7 2,211,33,7'-0,5 0,8 1,9
Beskæftigelse -0,4 0,8 0,5-0,1 0,1 0,4 0,5 0,5 1,3
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (8) 5,2.5,9 8,0 9,710,9 11,9 12,9 13,4 12,8
Saldopåbetalingsbalancens
løbendeposteri%afBNP 1,5-0,5-2,3-1,6 0,2-0,8-1,1 1,2 0,9
Langrente 6,913,3 20,6 20,9 18,0 14,9 13,0 10,6 8,7
Pengemængde (9) 14,7 21,5 15,9 17,2 13,2 12,1 11,1 7,5 7,5
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP -3,3-9,0-11,7-12,7-12,4-13,0-14,0-12,7-11,0
Offentliggældi%afBNP 44,8 67,7 70,2 76,6 84,3 91,1 99,5103,1 106,8
Renterafoffentliggæld
i%afBNP 1,8 4,9 7,2 8,5 9,0 9,6 9,3 9,6 8,8
(')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,oktober1986.
(3)Forskel iprocentpoints .
(4)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
(5)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(É)Nettodriftsoverskud iforholdtilkapitalapparatet tilgenanskaffelsesomkostninger .
(7)Effektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceret enhediøkonomien somhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(8)Eurostat-definition .
(')Ult.året.

Nr.L385/100 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
LUXEMBOURG
ILuxembourg hardenøkonomiske aktivitetfortsatværetpå
ethøjtniveaui1986somfølgeafdendynamiske indenland­
skeefterspørgsel ,hvoridetprivateforbrugharværetdriv­
kraftenpågrundafstigningen ihusholdningernes disponible
indkomster .Densamledeeksporterstegetmindreenddet
foregående årsomfølgeafenlillenedgang iafsætningen af
stålprodukter .Altialtvilvæksten ibruttonationalproduktet
værepåca.2,5%.Inflationen erfaldetkraftigt,ogarbejds­
løshedsprocenten ermindsketnoget.
I1987forventesbruttonationalproduktet atstigeiomtrent
sammetaktsomi1986.Enstabilisering iafsætningen af
stålprodukter ogenfortsatdynamisk stigning isalgetaf
andreprodukter vilunderstøtte enendnustørrestigningiden
samledeeksport.Tilgengældforventesstigningen ivirksom­
hedernesinvesteringer ataftage.Stigningen iforbrugerpri­
sernerisikereratblivenogetstørresomfølgeafenstørre
stigning ilønomkostningerne identertiæresektor,ogfordi
enmegetåbenøkonomiersærligudsatoverforinflationære
tendenserfraudlandet .Påarbejdsmarkedet vilstigningen i
antalletaflønmodtagere somåretførfølgesafennedgang i
antalletafarbejdsløse ogafetkraftigtfaldiantalletaf
personer,deromfattesafsærligebeskæftigelsesprogram ­
mer.
Regeringens økonomiske politikerideflesteafsineaspekter
foreneligmedretningslinjerne fordenvækst-ogbeskæftigel­
sesfremmende samarbejdsstrategi .Finanspolitikken har
bidragethertilvedefterspørgselsfremmende foranstaltnin­
ger.Detråderum,deropstodefteromstrukturering af
stålindustrien ,erdelvisbrugttilatnedsættepersonbeskat­
ningeni1986ogvili1987pånygøredetmuligtatlette
skattetrykket forsåvelhusholdninger somvirksomheder .
Endvidere vildeoffentligeinvesteringsfonde kunnefåmidler
tilatgarantere finansieringen afderesprogrammer på
mellemlang sigt.Bestræbelserne påatgøredenluxembourg­skeøkonomi merevariereterblevetfortsatmedenselektiv
foranstaltning tilfordelfornyevirksomheder .
Lønudviklingen haraccelereret sidenudgangenaf1984og
medførtstigninger i1986og1987,deropvejerdetidligere
tab.Lønstigningen pr.lønmodtager ifastepriserrisikererat
overstigearbejdsproduktivitetsstigningen .Selvomdenkort­
sigtedevirkningpådeninterneefterspørgsel erpositiv,
risikererdenatforringevirksomhedernes konkurrencemæs­
sigestilling,atfremmerationaliseringsinvesteringer ,derikke
erspecieltgavnligeforskabelsenafnyearbejdspladser ,og
hæmmeerhvervsspredningen .Somfølgeherafvildekom­
mendelønforhandlinger væreafsærligbetydning .
Deungesoptagelsepåarbejdsmarkedet kræverenyderligere
indsatsmedtilpasningaferhvervsuddannelsen tilvirksom­
hedernesbehovforfaglærtarbejdskraft foratundgå,atder
fortsatfindesenfastkerneafungearbejdsløse ,selvnårder
måansættesudefrakommende arbejdere tilnyejobs.Ar­
bejdstidens tilpasning tilvirksomhedernes behovblivermere
ogmereønskeligafhensyntildeninternationale konkurren­
ce.Enmeresmidiglovgivning børgøredetmuligtforar­
bejdsmarkedets parteratforhandlepåvirksomhedsplan om
enstørrefleksibilitet itilrettelæggelsen afarbejdstiden .
Somfølgeafdenlillestigningiskatteprovenuet ,tildelssom
følgeafnedsættelsen afdedirekteskatter,ogenstøtstigningi
udgifterne ,isærtillønningerogoverførsler ,vildetoffentli­
gesbudgetoverskud mindskes i1986og1987.Selvom
investeringsfondenes reserverertilstrækkelige tilatfinansie­
reprojekter ,derskaltilvejebringe enpassendeinfrastruktur
såvelpåområdetfortraditionelle offentligeinvesteringer
sompåområderne telekommunikation ogelektronisk data­
behandling ,børderværeenvistilbageholdenhed iforvalt­
ningenafdeøvrigeudgifterforatbevarebalancenpå
statsbudgettet ogsåledesopretholde etvistråderumfor
fremtiden .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/101
TABEL36
Luxembourg :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1987
(årligændringiprocent)
1961-73 1974-80 1981 1982 1983 1984 1985 1986(')1987(2)
riløbendepriser
Bruttonational -1jfastepriser
produkt ]BNP-deflator8,6
4,18,5
1,59,8
-0,110,3
0,99,4
1,612,4
5,37,7
2,28,0
2,45,3
2,6
4,4 6,6 9,9 9,4 7,7 6,7 5,4 5,4 2,6
Privatforbrug,deflator 3,1 7,5 8,610,6 8,0 6,4 4,0 0,5 1,3
Fastebrutto-f
investeringer -<offentlige
ifastepriser 1ja]t5,1-0,3-7,7
-1,4
-6,2-0,7
0,6
-0,4-5,2
2,3
-3,3-0,2
-4,9
-1,42,5
-0,5
1,73,0
3,0
3,02,1
1,1
1,9
heraf: byggeri\ -2,5 1,1-1,4-3,1 0,7 2,1 0,8
kapitalgoder:-13,2-3,7-7,5 2,5 4,0 5,0 4,0
Indenlandsk efterspørgsel ikonstantepriserl=\l 1,8-0,2 0,4 0,2 1,8 3,0 3,0
Forskel iforholdtil
andreEF-lande (3)I 0,4 0,4-0,9 0,2-0,8-0,4
rnominel 7,3 11,1 8,8 7,2 7,6 6,8 4,5 4,2 5,6
Lønsumpr. 1rea\A(4)
lønmodtager |LB(«)3,0
4,24,3
3,50,6
0,1-2,5
-3,1-0,6
0,40,2
0,4-0,8
0,5-1,2
3,72,9
4,2
Produktivitet (5) 3,1 0,9-1,7 1,1 2,8 4,9 0,8 1,6 1,9
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed-0,1 3,4 2,3-3,6-3,3-4,5-1,6-2,8 1,0
Beskæftigelse 1,0 0,8 8,4-0,4-0,1 0,6 1,4 0,8 0,7
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (6) 0,0 0,4 1,0 1,3 1,6 1,7 1,6 1,3 1,2
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNP 6,720,1 19,0 25,0 28,2 30,2?29,6
31,5 30,7
Langrente IIIIII
Pengemængde (7)ll :\\\
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP 2,0 2,9-3,1-2,3-0,6 1,5 4,1 3,7 2,6
Offentliggældi.%afBNP 15,9 14,0 14,4 14,8 14,7 14,3 14,0 14,0
Renterafoffentliggæld
i%afBNP 0,8 1,0 1,0 1,1 1,2 1,3 1,3 1,3
(')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,oktober1986.
(3)Forskel iprocentpoints .
(4)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
(J)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(6)Eurostat-definition .
(7)Ult.året.

31.12.86 Nr.L385/102 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
NEDERLANDENE
INederlandene vardenøkonomiske udvikling i1986præget
afenopbremsning afstigningen ieksportmængden ,resulte­
rendefratilagegangen isalgetafnaturgas .Tilgengæld
medførteforbedringen afhusholdningernes købekraft —
somskyldtesformindskelsen afsocialsikringsbidrag ogfaldet
iinflation ,hidrørende fraforbedringen afbytteforholdet
samtdenomstændighed ,atdenominellelønninger idetstore
oghelevarfastsatpåettidligeretidspunkt—enkraftig
stigning idetprivateforbrug .Væksten ierhvervsinvesterin­
gernevarfortsatbetydelig ,mensåvelboligbyggeriet somde
offentligeinvesteringer varfortsattøvende .Altialthar
væksten ibruttonationalproduktet (1,6%)ikkeværetmeget
mindreendidetforegående år,menvirksomhedernes
produktion vil,hvismanserbortfraenergisektoren ,anta­
geligværesteget2,7%.Inflationen faldttilnul,ogrentesat­
sernefaldthenvedétprocentpoint .Denmindregunstige
udvikling ihandels-ogoverførselsbalancen medførteet
ubetydeligt faldioverskuddet påbetalingsbalancens løbende
postertiltrodsforenforbedring afbytteforholdet på2,6%,
idettilpasningen afeksportpriserne fornaturgasførstfandt
stedlængeefterolieprisfaldet .lideringspolitikken .Bestræbelserne foratforbedrear­
bejdsmarkedets tilpasningsevne harbl.a.tagetsigtepåen
decentralisering aflønforhandlingerne ,fastfrysning afmini­
mumslønningerne ,nedsættelse afarbejdstiden ogudvidelse
afmulighederne forhalvtidsbeskæftigelse ogførtidspension .
Ogsåudbudskapaciteten erblevetpåvirketigunstigretning
pågrundafreduktionen afselskabsbeskatningen ,somfandt
steditoetaper.Reallønstigningerne harværetbegrænsede i
desenereår;ordningenmeddedecentraliserede forhandlin­
gerharfungerettilfredsstillende ,ogregeringen harikke
deltagetdirekteioverenskomstforhandlingerne .Indenfor
denoffentligesektorerderindførtlønstopfordenominelle
lønninger ,ogregeringen harsometledidenstramme
finanspolitik fastsatmegetsnævregrænserforlønforhand­
lingerneindenfordennesektor.Dennelønpolitikmedførte i
1984/85enafdæmping afhusholdningernes efterspørgsel ;
meni1986resulterede nedsættelsen afarbejdstagernes
socialsikringsbidrag ienforbedring afhusholdningernes
realekøbekraft ,somforøgesyderligerepågrundafinfla­
tionsdæmpningen .Rentefaldet harøgetdenstimulerende
virkning,somforbedringen afvirksomhedernes rentabilitet
udøverpåinvesteringerne .
Centralbankens politik,somisærtagersigtepåatopretholde
kursforholdet mellemgyldenogD-markindenforEMS,har
bidragettilatbringeinflationen nedpåetmegetlavtniveau
ogåbnetmulighedforatfølgedetinternationale rentefald .
Påkapital-ogpengemarkederne hardetværetmuligtattage
skridttilenliberalisering medhenblikpåatletteudenlandske
bankersadgangtildetnederlandske markedogforbedrede
nederlandske virksomheders mulighedforatanvendenye
finansieringsinstrumenter .Finanspolitikken harførstog
fremmestmåttettagesigtepåenreduktionpåmellemlang
sigtafunderskuddet idenoffentligesektormedhenblikpåen
bedrestyringafbudgettetogenstrukturel saneringaf
økonomien ;såledeslevnesderkunenubetydelig margentil
atunderstøtte denøkonomiske vækstpåkortsigt.Selvom
underskuddet blevreduceretbetydeligt i1985,harudvik­
lingenpåenergimarkederne forstærket budgetproblémet .
Forathindreenukontrolleret vækstiunderskuddet for1987
hardetværetnødvendigt attræffebeslutningomatreducere
udgifterne ogforøgedeindirekteskatter,ogenaktiv
stimulering afefterspørgslen viastatsbudgettet vilvære
praktisktagetumulig.I1987vilvækstraten forbruttonationalproduktet næppe
stigemed—ogvilantageligandrageomkring1,8%.Den
samledeeksportventesatvillestigeiethastigeretempo,idet
tilbagegangen isalgetafnaturgas ,måltifastepriser,vilvære
mindremarkantendi1986.Olieprisfaldet i1986vili
betragtning afdetsforsinkede indvirkning påprisniveauet
fornaturgasresultere ienændretfordelingafindkomsterne i
1987—ca.3%afBNP—tilfordelforhusholdningerne ,
virksomhederne ogudlandetogpåbekostning afstatsbud­
gettet.Selvomdebudgetmæssige foranstaltninger ,derer
truffetforathindreenaltforvoldsomforøgelseafdet
offentligeunderskud ,vildæmpestigningen idetprivate
forbrug,vildensamledeindenlandske efterspørgsel antagelig
stigeiettemposvarendetiltempoeti1986'.Forbedringen af
virksomhedernes rentabilitet ogdenøgedeudnyttelse af
produktionskapaciteten vilstimulereerhvervsinvesteringer ­
ne,ogboligbyggeriet vilantageligstigeensmule,hvorimod
deoffentligemyndigheders investeringer vilfalde.Det
generelleprisniveau vilkunnefaldeiforholdtil1986.
Forringelsen afbytteforholdet ,somvilandragemereend
1%,vilmindskeoverskuddet påbetalingsbalancens løbende
poster.Stigningen iindustriproduktionen viløgebeskæfti­
gelsenogsammenmedomlægningen afarbejdstiden bidrage
tilatmindskearbejdsløsheden ,somdogfortsatvilvære
megetomfattende (11,1%).
Nedbringelse afbudgetunderskuddet ,stabilisering —eller
endogmindskelse —afdetsamledeskattetryk ,opretholdelse
afkøbekraften ogreduktionafarbejdsløsheden erdennye
regeringsøkonomisk-politiske mål.Pågrundafdenhøje
arbejdsløshedsprocent vildetværerimeligtfortsatatudfor­
skealledeveje,derkanføretilenforøgelseafbeskæftigelsen ,
ogatvidereføre deforanstaltninger ,deralleredeertruffet,
selvomnogleafdem,såsomnedsættelsen afarbejdstiden ,
endnuikkeharresulteret idetforventede antalnyearbejds­
pladser.Deterderforsærdelesvigtigtatdrageomsorgfor,Desenereårsøkonomiske politik,somerbaseretpå
regeringsprogrammet fraefteråret1982,blevisintidfastsat
pågrundlagafprincipper ,somantydedenogleafkraftlin­
jerneisamarbejdsstrategien forvækstogbeskæftigelse .Det
gjaldtf.eks.forforbedringen afarbejdsmarkedets funktion
ogbegrænsningen aflønstigningerne samtforbudgetkonso­

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/103
atoverenskomsten mellemarbejdsmarkedets partersamt
regeringsprogrammet ,somtagersigtepåatgiveunge
arbejdsløse enfagliguddannelse ellerenmulighed for
praktikantophold ,gennemføres snarestmuligt.Deflaske­
halse,dereropståetindenforvisseafarbejdsmarkedets
sektorer,gørdetiøvrigtsåmegetmerenødvendigt at
forbedredefagligekvalifikationer .
Udfaldene afdedecentraliserede lønforhandlinger serudtil
atværeforenelige medopretholdelsen afvirksomhedernes
konkurrencemæssige stilling.Endvidere skulleregeringens
manglende deltagelse ilønforhandlingerne ikkeinfluerepå
udviklingen ideoffentligeudgifter,dabindingen mellem
tilpasningerne afpådenenesidelønningerne ogdesociale
overførsler idenoffentlige sektorogpådenandenside
lønningerne idenprivatesektorerblevetophævetogikke
ventesatblivegenindført .Denoffentligesektorvilsikkert
ikkekunnekommeudenomenviskorrektion aflønninger­
ne,idetmindsteforvissekategorier ,medhenblikpå
ansættelse afkvalificeret personale ,somdenefterhånden
begynderatmangle .
Denbetydelige nedgang iindtægterne afnaturgasfra1987
øgerihøjgraddevanskeligheder ,somhindrerenreduktionafunderskuddet påstatsbudgettet ,somifølgeregeringens
programskullenedsættes til5,25%afnettonationalind­
komsten i1990,fra6,7%i1986.Enforøgelseafnettoun­
derskuddet forsamtligeoffentligeadministrationer (uden
hensyntagen tiltilbagebetalinger førforfaldsdato aflåntil
socialtboligbyggeri ),somantagesatvilleoverstige8%af
nettonationalindkomstén i1987,hvorafstatentegnersigfor
7,9%,eruundgåelig .Detteperspektiv kræver,atder
alleredenuiværksættes etomfattende program ,somtager
sigtepåatudlignetabetsomfølgeafudviklingen ipriserne
forolieoggas,delsvedudgiftsbesparelser ,delsvednye
indtægter .11987ventesdenoffentligegældiforholdtilBNP
såldesatvillestigemedover7procentpoints ,ogdeter
såledestvingendenødvendigt fortsatatføreenstramfinans­
politikforatholdestatensfinansieringsbehov indenforde
grænser,dererafstukketafbudgettet ,ogskabemuligheder
forennedbringelse afunderskuddet senerehen.
Dettegrundprincip foregriberpåingenmådeenpolitik,som
gårudpåatomstrukturere deoffentligeudgifterogsåvidt
muligtogsådeoffentligeindtægter ,ogsomdervedfremmer
endynamisk udvikling idenprivatesektorogmedfører
direktebeskæftigelsesfremmende foranstaltninger ,somalle­
redehargivettilfredsstillende resultater .

31.12.86Nr.L385/104 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
TABEL37
Nederlandene :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling,1961til1987
(årligændring iprocent)
1961-73 1974-80 1981 1982 1983 1984 1985 1986(')1987(2)
riløbendepriser 11,3 '9,6 4,8 4,5 3,0 4,9 4,2 .2,0 0,1
Bruttonational -Ijfastepriser
Pr0dukttBNP-deflator5,3
6,02,4
7,1-0,7 ■
5,5-1,4
6,0i,4
1,62.4
2.51,7
2,41,6
0,41,8
-1,7
Privatforbrug,deflator 5,2 7,3 6,3 5,3 2,7 2,5 2,6 0,0-1,0
rprivateFastebrutto­
investeringer ■<offentlige
ifastepriser 1ja]r 6,3-0,2-11,5
-4,6
-10,4-3,5
-7,1
-4,13,3
-4,6
2,13,7
7,6
4,35,2
-4,3
3,76,2
0,4
5,43.7
-3,1
2.8
heraf: byggeri\ -10,8-6,4-3,4 2,5-3,3.4,1 2,4
kapitalgoderl-9,6 0,210,0 7,013,7 7,0 3,3
Indenlandsk efterspørgsel ikonstante priserl -4,6-0,9 1,5 1,4 2,2 2,3 2,4
Forskel iforholdtil
andreEF-lande (3) -1,2-0,2-0,7 0,7-1,5-1,4
rnominel 11,4 9,5 3,5 5,8 3,2 0,8 1,4 2,1 1,7
Lønsumpr. 1reaia(«)
lønmodtager j^5,0
6,02,2
2,0-1,9
-2,7.-0,3
0,51,5
0,4-1,7
-1,7-1,0
-1,21,7
2,13,4
2,7
Produktivitet (5) 3,9 2,1 0,8 1,1 3,0 2,2 0,6 0,5 0,9
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed 1,1 0,1-2,7-1,4-1,5-3,8-2,6 1,2 2,5
Konkurrenceevne (6) 2,7 0,7-9,7 2,5-2,7-6,2-3,9 4,4 Q,6
Beskæftigelse 0,9 0,3-1,5-2,5-1,9-0,4 1,1 1,1 0,8
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (7) 1,3 5,3 8,611',614,0 14,3 13,1 12,0 11,1
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNP 0,5 0,8 2,2 3,2 2,9 4,1 4,3 3,9 2,8
Langrente 5,9 9,412,2 10,5 8,8 8,6 7,8 6,8 6,1
Pengemængde (8) 10,3 9,6 5,3 7,610,5 7,710,5 5,1 3,5
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP -0,4-2,5-5,5-6,6-5,9-6,2-5,1-5,5-6,6
Offentliggældi%afBNPl 41,7 50,3 55,6 62,3 66,3 70,0 75,5 82,6
Renterafoffentlig
gældi%afBNP 3,1 4,4 4,7 5,3 5,6 6,0 6,4 6,4
(')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
(2)PrognosefraKommisssionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,oktober1986.
(3)Forskel iprocentpoints .
(4)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
(J)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(6)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceretenhediøkonomiensomhelhed.Positievetal=tabaf
konkurrenceevne .
(7)Eurostat-definition .
(8)Ult.året.

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/105
PORTUGAL
Udviklingen idefastebruttoinvesteringer vargunstig.Efter
etkumuleretfaldpå25,5%irealetermeridetreforegående
årsteginvesteringerne médca.8%ifastepriseri1986,og
derforventesentilsvarende ellerendogstørrestigningfor
1987.Denportugisiske økonomi ,sompågrundafsinstore
afhængighed afimporteret energiharhaftsærligstorefordele
afdetbrattefaldioliepriserne ,fortsattesinekspansion i
1986iettempo,somoverstigergennemsnittet forFællesska­
bet.BNP-vækstraten ,som—måltifastepriser—anslåstil
henved4%,låtætpåniveauetfor1985.Samtidigovertog
denindenlandske efterspørgsel gradviseksportens rollesom
denvigtigstekildetildendynamiskudvikling .Efternogelår
medtilbagegang begyndtereallønningerne atgenvindedet
tabteiethastigeretempoendventet,særligfordiinflations­
takten—selvomdendogfortsatlålangtoverfællesskabs­
gennemsnittel —vistesigatliggevæsentligt underde
oprindelige overslag .Dettestimulerede ihøjgraddetprivate
forbrug.Defasteinvesteringer ,somvargåetkraftigttilbage
indtil1985,øgedesattertakketværeforbedringen afvirks­
omhedernes finansiellestillingogdenstimulerende virkning
afforanstaltningerne tilfremmeafrealinvesteringerne og
boligbyggeriet samtprogrammet vedrørende offentlige
investeringer .Eksporten stegietlangsommere tempo,særlig
pågrundafdenindskrænkning afmarkederne itredjelande­
ne.Mentakketværeenkraftigforbedring afbytteforholdet
nåedeoverskuddet påbetalingsbalancen etrekordhøjt nive­
au(5,4%afBNP).Faldetibeskæftigelsen ophørte,ogar­
bejdsløshedsprocenten faldtensmuleforførstegangimange
år.Denhastigeforøgelseafdenoffentligegæld(47,4%afBNPi
1980og81,2%i1985)haransporetmyndighederne tilat
sigtemodenkraftigreduktionafdeoffentligeadministra­
tionersfinansieringsbehov i1986.Tidligerehavdemanført
enkortsigtetfinanspolitik ,somfremkaldte fordrejninger i
ressourceallokeringen ,særligvedatstøtteikke-rentable
offentligevirksomheder somividtomfangharfortrængt
privatevirksomheder .Myndighedernes nuværende politik
gårudpåatgennemføre ensaneringpåmellemlang sigt,som
isærerbaseretpåstørregennemsigtighed icentraladmini­
strationens regnskaber ,bedrestyringafdeoffentligeudgif­
ter,fremmeafinvesteringerne viaskattelovgivningen og
dækningaffinansieringsbehovet vedøgetanvendelse af
kapitalmarkedet .
Selvomfinansieringssystemerne erblevetmoderniseret ,erde
fortsatikkei.standtilatsikreudviklingen afdenlangfristede
opsparing ogdenrisikovillige kapital.Dettebidragertil
opretholdelsen afmegethøjerentesatser ,særligpågrundaf
deoffentligeadministrationers ogvirksomheders kraftige
finansieringsefterspørgsel ,denustabileescudokurs ogfor­
ventningerne omenkraftiginflation .I1987vildetprivateforbrugværelidtmindredynamisk ,
mendetersandsynligt ,atdefastebruttoinvesteringer vil
stigeiethastigeretempounderindvirkning afrentefaldet
ogdenkraftigeforøgelseafdeoffentligeinvesteringer .
BNP-væksten ifastepriservilantageligværemindreendi
1986,idetdenvilliggepåomkringe3,5%.Udviklingen på
Portugalseksternemarkeder skulleåbnemulighedforet
moderatopsvingieksporten ;tiltrodsforenvisforværring vil
betalingsbalancens løbendepostersandsynligvis fortsatudvi­
seetstortoverskud .Inflationsdæmpningen ventesaffort­
sætte,menstigningen iforbrugerpriserne (+9%)vilfortsat
liggeklartoverfællesskabsgennemsnittet .Beskæftigelsen vil
fågavnafdegunstigekonjunkturer .Menarbejdsløsheds­
procenten vil,særligpågrundafenyderligereforøgelseaf
denerhvervsaktive befolkning kunkunnefaldelangsomt (fra
8,6%afdenerhvervsaktive befolkning i1986til8,5%i
1987).Detvigtigstemålfordenportugisiske økonomieratbryde
dennekædeafopgangs-ognedgangsperioder ,somihøjgrad
harpåvirketdenøkonomiske udvikling idetsenesteårti,og
attagefatpådegrundlæggende problemer ,særligmoderni­
seringenafproduktionsapparatet ,somerblevetendnumere
nødvendigt efterlandetstiltrædelse afFællesskabet .Da
investeringerne harværetutilstrækkelige ,erderkunsketen
ubetydelig differentiering afeksportstrukturen ,ogethvert
opsvingidenindenlandske efterspørgsel bremseshurtigtaf
deeksternebindinger .Denregering,somtiltrådteiefteråret
1985,hardaogsåsatsigsomdetvigtigstemålaffremme
investeringerne ogforbedrevilkårenefordenøkonomiske
vækstgennemensaneringafdeoffentligefinanser,fjerne
inflationsgabet mellemPortugalogdeøvrigeEF-landeogpå
detmikroøkonomiske planøgemarkedernes tilpasnings­
evne.Medhensyntillønudviklingen i1986havderegeringen
bevilgetenforhøjelsepå16,5%tiltjenestemændene og
anbefaletstigningerpå17%idenprivatesektor.Overens­
komstforhandlingerne resulterede iførsteomgangiforhøjel­
ser,derudertiden overstegdisseprocenter ,særligide
offentligevirksomheder .Mensåsnartformodningerne om
enlavereinflationblevbekræftet (12%påårsbasis istedet
for14%),nedjusterede myndighederne deresretningslinjer
forlønudviklingen ,ogstigningstakten fordenominelle
lønninger percapitafaldt.Altialtstegdenominelle
lønomkostninger pr.produceret enhedlangtmereend
EF-gennemsnittet .Ikkedestomindrekunnedernoteresen
nedgangilønkvoten ,skøntreallønningerne måltikøbekraft
(deflateretmedforbrugerpriserne )ersteget.I1987børderskebetydelige fremskridt medhensyntil
fjernelsenafdeunderliggende uligevægte iøkonomien .Dette
forudsætter envæsentligreduktionafdenoffentligesektors
finansieringsbehov ,enafgørendestrategiskvariabel .Bestræ­
belserneforatdæmpedriftsudgifterne ogbegrænsetilskud­
denetildeoffentligevirksomheder skalfortsætte .Detgælder
ogsåforbekæmpelsen afskattesvigog-unddragelse .Dette
skulleåbnemuligheden forennedbringelse afstatens
nettofinansieringsbehov tilunder8til8,5%afBNP.Denne
politikskullebl.a.sikredennødvendige afdæmpning afden

Nr.L385/106 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.86
indenlandske långivning ogfremmetendenserne tilenstabi­
liseringafescudokursen .Detteertvingendenødvendigt for
atsikrevirkeliggørelsen afetambitiøstmålmedhensyntil
prisstigning (under10%),enudvikling ireallønningerne ,somioverensstemmelse medåndenidentrepartsaftale ,der
blevindgåetijuni1986,erforeneligmedenforbedring afden
portugisiske økonomis konkurrenceevne ,ogdermeddens
integrering undergunstigevilkåridetstorefællesmarked .
TABEL38
Portugal :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1987
(årligændringiprocent)
1961-73 1974-80 1981 1982 1983 1984 1985 1986(')1987(2)
^iløbendepriser
Bruttonational -,jfastepriser
produkt ] ,„BNP-deflator11,2
6,9
4,023,2
3,3
19,818,7
0,4
18,226,1
3,5
21,823,7
-0,3
24,123,4
"1,7
25,625,9
3,7
21,323,8
3,8
19,214.4
3,5
10.5
Privatforbrug,deflator 3,421,4 20,0 22,5 25,5 29,3 19,3 11,8 9,0
rprivateFastebrutto­
investeringer -<offentlige
ifastepriser 1ja]t 8,0 5,4 4,6 2,9-7,5-18,0-1,8 7,8 8,5
heraf: byggeri|=I|=I 4,4 2,0-3,0-13,5-4,0 6,1 8,5
kapitalgoderll4,8 4,0-13,1-23,0 1,010,0 8,6
Indenlandsk efterspørgsel ikonstantepriser 7,5 2,9 2,9 3,4-7,0-7,0 0,6 6,7 4,8
Forskel iforhold
tilandreEF-lande (3)IIII
rnominel 12,0 25,2 20,6 18,5 21,6 19,8 22,0 17,1 12,3
Lønsumpr. 1rea]a(<)
lønmodtager|^7,8
8,44,5
2,83,5
3,2-2,7
-3,3-2,0
-3,1-4,6
-7,40,5
2,2-1,8
4,71,6
3,0
Produktivitet (s) 7,4 3,4-0,2 4,0 1,4-0,4 4,2 3,5 3,2
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed 0,4 .1,1 3,7 6,4-3,4-4,2-3,6-5,1-i,6
Konkurrenceevne (6).lll -5,7-8,4-1,5 0,4-1,1-2,9
Beskæftigelse -0,5-0,1 0,6-0,5.-1,7-1,3-0,5 0,5 0,6
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (7)\II 7,9 8,5 8,7 8,6 8,5
Saldopåbetalingsbalancens løbendeposteri
%afBNP 0,7-6,2-11,7-13,5-7,2-3,0 1,8 5,4 4,2
Langrente 6,516,4 22,6 25,2 30,3 32,5 25,4 19,5 16,5
Pengemængde (8)l 23,8 24,6 16,3 24,5 28,5 26,0 16,0
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP -10,1-8,8-7,1'-7,7-11,2-8,0-7,5
Offentliggældi%afBNPll 59,0 62,2 70,9 ■75,7 81,2 83,5'88,0
Renterafoffentlig
gældi%afBNP 5,4 5,5 6,4 7,1 7,7 9,7 9,3
')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,oktober1986.
3)Forskel iprocentpoints .
4)A:BNP-deflator ;B:privatforbrugsdeflator .
5)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
6)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceret enhediøkonomien somhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
7)Eurostat-defintion .
s)Ult.året.

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/107
DETFORENEDE KONGERIGE
detfastsattemål.Menselvomrentesatserne harfulgtden
internationale nedadgående tendens,errealrenten dogfort­
sathøj,hvilketmåsketildelsskyldesdenoverrente ,derer
knyttettilusikkerheden iforbindelse meddenfremtidige
udvikling iinflationen ogvalutakurserne .IDetforenedeKongerige erdenøkonomiske aktivitetsåsmåt
begyndtatvisestigningefterlangsomvækstislutningen af
1985ogiførstehalvår1986.BNP-væksten vilsandsynligvis
liggepå2,25%ifastepriseri1986oglidthøjerei1987
(2,75%).Idissetoårvildetvigtigstebidragtilvæksten
hidrørefradetprivateforbrug,hvisstyrkehængersammen
meddenfortsattelønfremgang kombineret medenny
inflationsafdæmpning i1986samtenyderligerelempelseaf
denpersonlige indkomstskat .Deøvrigeelementer iefter­
spørgslen erlidetdynamiske ,skøntderforventes enlidt
højerestigningstakt foreksporten oginvesteringerne i
1987.Enmoderatstigning isåveldenominelle somidereale
lønningererenafbetingelserne forenforbedring afudsig­
terneforbeskæftigelsen .Menefteratværefaldetkraftigti
begyndelsen af1980'erneharstigningstakten fordenomi­
nellelønningersidenmidtenaf1982liggetpåca.7,5%i
årsgennemsnit ,medensstigningen iprivatforbrugsdeflatoren
harliggetpåomkring5%ellerendogunder.Somfølgeaf
faldetienergi-ogråstofpriserne faldtstigningstakten for
privatforbrugsdeflatoren attertilca.4%i1986,medens
stigningstakten fordetailpriserne låpå3%,udenatdenne
opbremsning indtilnuharhaftnogensærligindvirkning på
lønoverenskomsterne .Ibetragtning af,atdeøvrigeindu­
strialiserede landeharhaftstørreheldmedatdæmpe
inflationen ,erøkonomiens konkurrenceevne atterblevet
forringet,skøntdennesvækkelseerblevetmereendopvejet
afkursjusteringen i1986,udgørdensvedholdenhed en
trusselforbeskæftigelsen .Denforventede BNP-vækst ertilstrækkelig tilatsikreenny
fremgang ibeskæftigelsen ,mendafremgangen mestomfat­
ternytilkomne ,sompåbegynder enselvstændig virksomhed
elleransættespådeltid,erBNP-væksten endnuikketilstræk­
keligkraftigtilatfåarbejdsløsheden tilatfalde.Iperioden
marts1983tilmarts1986øgedesdensamledebeskæftigelse
medca.1mioenheder,menantalletafarbejdsløse stegikke
destomindremedover150000.Erhvervsfrekvensen viser
såledesenstigningpå3points;enudviklingsomkanventes
atvilleophøre.Stigningen ibeskæftigelsen omfattede 0,5
mioselvstændige arbejdstagere ogover550000deltidsan­
sattekvinder,medensantalletaffuldtidsansatte lønmodta­
gerefaldt.Tiltrodsfordenfortsattestigningireallønningerne er
virksomhedernes rentabilitet blevetforbedretvæsentligt ,
delsfordiproduktivitetsstigningen iopsvingets førstetreår
varkraftigereendstigningen ireallønningerne ,delspågrund
afformindskelsen afdeikkelønmæssige omkostninger .
Ifølgeenundersøgelse foretagetafcentralbanken stegindu­
stri-oghandelsvirksomhedernes rentabilitet førskatfra6%i
1981til12,5%i1985.Denfaldti1986pågrundaf
formindskelsen afolieselskabernes profitter ,mendeøvrige
virksomheders indtjening øgedesgenerelt;deresrentabilitet ,
somvarfaldettil3%i1981,varalleredestegettil8%i
1985.Detkraftigefaldioliepriserne fikiDetforenedeKongerige ,
somerenbetydeligolieproducent ,andrevirkninger endide
flesteøvrigefællesskabslande .Selvompriserneforenergitil
brugiindustrien ogihusholdningerne faldtligesomide
øvrigeEF-lande ,sketederforøkonomien somhelheden
forringelse afbytteforholdet ,hvortilkomennedjustering af
pundetibegyndelsen afsommeren 1986ogpånyiløbetaf
sommeren 1986,særligoverfordeøvrigeeuropæiske
valutaer .
Deikke-olieproducerende virksomheders finansielle situa­
tionforbedredes væsentligt ,menvirksomhedernes indtje­
ningfaldtsomhelhedsomfølgeafprofittabet ioliesekto­
ren.Tiltrodsfordenneforbedring harstigningstakten forde
privateinvesteringer idesidstetoårudvistenfaldende
tendens,hvilketformodentlig hængersammenmedden
relativtkraftigestigningiperioden1982til1984ogden
nyligestigningirealrentesatserne .Ændringen iselskabsbe­
skatningen ,somtagersigtepåatmindskefordrejningerne
mellemdeforskelligeinvesteringstyper ogfinansieringskilder
samtmellemhenholdsvis densamledekapitalogarbejdet,
harligeledespåvirketudviklingen iinvesteringerne .Denne
ændringbestodiennedsættelse afskatteprocenten fra50til
35%itreetaper,ledsagetafengradvisfjernelseafde
oprindelige gunstigeafskrivningsmuligheder .Idesenereår
hardebetydeligeinvesteringer iservicefagene væretledsaget
afenvæsentligforøgelseafbeskæftigelsen ,selvomdetforen
stordeldrejersigomdeltidsjob ,hvorimoddetmerebeskedne
opsvingiinvesteringerne indenfordenforarbejdende indu­
striikkeharværettilstrækkeligt tilatbremsedetforsattefald
iantalletafarbejdspladser .Somfølgeaffaldetieksportpriserne formineralolieproduk ­
tereroverskuddet påbetalingsbalancens løbendeposter
reduceret ,ogderforventesetunderskud på0,6BNP-points i
1987.Endvidere vilstatensolieindtægter faldemedca.
halvdelen til5miapundforregnskabsåret 1986/87,men
udviklingen ideøvrigeskatteindtægter ,somermeregunstig
endventet,harbegrænset prisfaldets indvirkning påde
samledeindtægter .Stigningstakterne forpengemængden
variererstærktefter,hvilkendefinition deranvendes ,idet
udvidelsen afpengemængden ibredforstandlangtoverstiger

31.12.86 Nr.L385/108 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
Endæmpelse aflønstigningerne forekommer atværeaf
afgørendebetydning iDetforenedeKongerige .Resultaterpå
denfrontvillebidragetilatdæmpeinflationen ,forbedre
økonomiens konkurrenceevne ,øgevirksomhedernes renta­
bilitetyderligere ogåbnemulighedforatsænkesåvelde
nominellesomderealerentesatser .Investeringer iudvidelse
afproduktionsapparatet villeblivemereattraktive ,og
vækstenvilleskabeflerearbejdspladser .Mentiltrodsforden
betydeligearbejdsløshed fungererarbejdsmarkedet iøjeblik­
ketpåensådanmåde,atdetnæppeførertilopbremsning af
lønstigningerne .Regeringen harbestræbtsigpåatøge
arbejdsmarkedets fleksibilitet ogisærproceduren forfastsæt­
telseaflønningerne vedatreduceredeparitetiske udvalgs
mulighedforatfastsætteminimumslønninger forungeog
vedatforelæggeforslagomenordningmedoverskudsdeling ,
somfungererpådenmåde,atendelafbruttolønnen gøres
betingetafvirksomhedens profit.Ibetragtning af,atde
offentlige myndigheder hargivetudtrykfor,atdevil
forebyggeenhverafsvækkelse afefterspørgslen idenbritiske
økonomi ,kankontakter mellemregeringen ogrepræsentan­
terneforarbejdsgiverne ogarbejdstagerne bidragetil,atde
berørteparterfårstørreforståelse forløndæmpningens
betydning forjobskabelsen .
Idesenereårharfinanspolitikken førstogfremmesttaget
sigtepåenreduktionafunderskuddet -iprocentafBNP,en
begrænsning afudgifterne ogenlempelseogændringaf
skatternemedhenblikpåatstimulereiværksætterånden og
beskæftigelsen .Fordetregnskabsår ,derudløbimarts1986,
andrognettofinansieringsbehovet idenoffentligesektor
1,7%afBNP,hvilketerlidtunderoverslaget ,ogadmini­
strationernes udgifterandrog44,5%,dvs.topointsunder
procentsatsen for1984/85.Budgettetframarts1986afspej­
lerenidetstoreogheleuændretfinanspolitik ,hvismanser
bortfraenubetydelig stigning idenoffentlige sektors
nettofinansieringsbehov ,somstegtil1,9%afBNP.Tiltrods
fordetkraftigefaldiolieindtægterne kunneregeringen ved
fastsættelsen afdettebudgetydermere iværksætte enny
nedsættelse ,afpersonbeskatningen svarendetiletprocent­
pointafgrundsatsen ,hvilketharbidragettilatmindske
afstandenmellemarbejdsgiverens lønomkostninger ogløn­
modtagerens nettoindkomst .Ligesomtidligereerbudgettet
blevetoverskredet enkeltegangeiåretsløb,mendisse
overskridelsers indvirkning pånettofinansieringsbehovet eri
vidudstrækning blevetopvejetafdenhastigegennemførelse
afprivatiseringsprogrammet .
Indenerklæringen iefteråret1986tydedeprognoserne for
1987på,atdetvilleværerimeligtatantage,atregeringen
attervillefåetvistråderumindenforrammerne afdens
finansiellestrategipåmellemlang sigt,såledesatdenkunne
mindskeskattetrykket ellerøgeudgifterneforregnskabsåret
1987/88.Dennesituationernuændret,efteratregeringen i
sinerklaéring iefteråret1986harbebudetenstigningideoffentligeudgifterforregnskabsåret 1987/88påomkring
4,75miapund.Dettebetyderiforholdtildetforventede
resultatforregnskabsåret 1986/87enrealstigning påca.
2%.Hvisproduktionen skullestigelangsommere end
produktionspotentiellet (ca.2,25%),kunnedet—forudsat
atinflationstakten ikkebegynderatstigeigen—være
hensigtsmæssigt atåbnemulighedforenvisforøgelseafden
offentligesektorsnettofinansieringsbehov udoverde7mia
pund(1,7%afBNP),somerfastsatidenfinansiellestrategi
påmellemlang sigt.Derkandogikkeværetaleomnogen
formforautomatik iforholdetmellemdetloft,derfastsættes
fordenoffentligesektorsnettofinansieringsbehov ,ogkon­
junktursituationen .Enhversmidiggørelse iforholdtilden
finansielle strategipåmellemlang sigtbørnødvendigvis
ledsagesafenbegrænsning afstigningen ireallønningerne og
enstrengpengepolitik forathindreenstramningafløn-og
prisskruen ogdendertilknyttederisikoforenyderligere
depreciering afvalutakursen .Detbørendvidereundersøges ,
omensådansmidiggørelse kunnegennemføres indenfor
rammerne afenaktionvedtagetpåfællesskabsniveau .
Regeringen harforpligtetsigtilidetmindsteafanvendeen
delafsitfinanspolitiske råderumtilatgennemføre enny
lempelseafdepersonligeindkomstskatter meddetformålat
stimulereogøgedendisponibleindkomst .Meddahushold­
ningernesrealindkomst antageligfortsatvilstigekraftigti
1987,vildetmåskeværemuligtatopnåenmerevelafba­
lanceretvækst,hvismananvenderendelafdetteråderumtil
atstøtteandrekomponenter iefterspørgslen enddetprivate
forbrug.Detvilleværerimeligtatundersøgemuligheden for
atforetageyderligereinvesteringer ioffentliginfrastruktur ,
somertilstrækkeligt rentable,ogsompåkortsigtkunnefåen
kraftigereindvirkning påbeskæftigelsen endskattelettelser ,
samtidigmedatdeligesomsidstnævnte villebidragetilatøge
produktionspotentiellet .
Regeringen harfortsatsitprogrammedspecifikkeforanstalt­
ninger,somtagersigtepåatforbedrevilkåreneforudbuddet
ogatstimulereiværksætterånden .Programmet tilprivatise­
ringafdeoffentligevirksomheder erblevetfortsat,og
forskellige udviklinger fremmeroprettelsen afetmerekon­
kurrencedygtigt markedforfinansielle ydelser.Iløbetaf
sommeren blevderfremsatnyeforslagindenforrammerneaf
detprogram,dereriværksatforatforenklereglerneog
dermedlettevirksomhedernes byrder.Forslagene indeholder
bestemmelser ,somtagersigtepåatforenkledesmåvirk­
somheders skatte-ogregnskabsprocedurer ogatgøredet
lettereatopnåtilladelsetilatændredetformål,hvortil
bygningerne anvendes ,ogdeåbnerendvideremulighedforat
ændredearbejdsretlige reglerundervisseomstændigheder .
Programmet forenforenkling afreglernesupplerer iøvrigt
andreforanstaltninger ,somtagersigtepåoprettelse og
udvidelseafvirksomheder ,ogsomindebærersærligefordele
fordeselvstændige ogdesmåvirksomheder ,somspilleren
storrolleforjobskabelsen .

31.12.86 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L385/109
TABEL39
DetforenedeKongerige :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1987
(årligændringiprocent)
1961-73 1974-80 1981 1982 1983 1984 1985 1986(')1987(2)
ri.løbendepriser
Bruttonational -Ijfastepriser
produkt (3) )BNP-deflator8,4
3,1
5,117,7
1,0
16,510,2
-1,2
11,58,8
i,0
7,99,0
3.8
4.96,3
2,2
4,19,8
3.7
5.86,3
2,3
3,97,0
2,7
4,2
Privatforbrug,deflator 4,815,7 11,4 8,7 5,0 4,8 5,3 4,0 3,9
rprivateFastebrutto­
investeringer «offentlige
ifastepriser 1;ajt 4,61,6
-10,6
-0,6-7,0
-26,2
-9,55,6
-6,6
4,32,4
36,6
5,78,7
11,8
9,12,5
-2,8
1,80,8
10,2
1,94,1
-0,8
3,5
heraf: byggeri -2,0-8,4 6,4 6,7 8,3-3,1 2,8 3,0
kapitalgoderIl1,6-10,7 1,8 4,510,1 7,8 0,9 4,0
Indenlandsk efterspørgsel ikonstantepriser 3,2 0,3-1,7 2,2 4,7 2,8 2,8 3,2 3,2
Forskel iforholdtil
andreEF-lande (4)II 2,6 4,4 0,8 0,4-0,8-0,3
rnominel 8,317,5 13,2 9,1 9,2 5,5 7,3 7,5 6,6
Lønsumpr. 1reaiA(5)
lønmodtager |LB(5)3,1
3,30,9
1,51,2
1,51,5
0,54,0
3,91,1
0,41,3
2,03,5
3,42,3
2,6
Produktivitet (6)ll 3,3 4,7 0,2 2,4 1,4 1,9
Reallønsomkostninger pr.produceret enhed.-\ -1,7-0,6 1,0-1,1 2,1 0,4
Rentabilitet (7)\ -4,4 1,5 4,8 9,4-3,8 3,2.-7,1-0,6
idem(1961-73=100) 100 69,0 62,1 65,1 71,2 68,5 70,7 65,7 65,3
Konkurrenceevne (8) -1,5 4,0 2,1-3,7-5,4 1,4 1,7-9,2-2,1
Beskæftigelse 0,2 0,1-3,9-1,4-0,8 1,5 1,3 0,8 0,8
Registrerede arbejdsløse i%af
dencivilearbejdsstyrke (9) 2,1 4,5 9,210,6 11,6 11,8i2,012,0 12,0
Saldopåbetalingsbalancens løbende
posteri%afBNP -0,0-0,8 2,4 1,4 1,0 0,4 1,0-0,1-0,6
Langrente 7,613,7 14,8 12,7 10,8 10,7 10,6 9,5 9,5
Pengemængde (10) 9,411,9 13,7 8,910,3 9,813,4 15,4 8,0
Offentlignettolånoptagelse eller
-långivning i%afBNP -0,7-3,9-2,8-2,3-3,7-3,9-2,8-2,9-2,5
Offentliggældi%afBNP(n)I 56,6 51,1 57,8 57,5 59,2 57,8 59,0 57,8
Renterafoffentlig
gældi%afBNP 4,4 5,0 5,1 4,7 4,9 5,0 4,8 4,6
(')SkønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1986.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafnuværende politik,oktober1986.
(3)Påbasisafudgifterne imarkedspriser .
(4)Forskel iprocentpoints .
(s)A:BNP-deflator ,B:privatforbrugsdeflator .
(6)Bruttoværditilvækst pr.beskæftiget iheleøkonomien .
(7)Nettodriftsoverskud iforholdtilkapitalapparatet tilgenanskaffelsesomkostninger .
(8)Realeffektivvalutakurs (overfor19andreindustrilande )påbasisaflønomkostningerne pr.produceret enhediøkonomien somhelhed.Positivetal=tabaf
konkurrenceevne .
(')Eurostat-definition .
(10)M3;ult.året.
(n)»Exchequer debt«.