KOMMISSIONENS FORORDNING (EOEF) Nr. 3296/92 af 12. november 1992 om indfoerelse af en midlertidig antidumpingtold paa importen af soemloese roer af jern eller ulegeret staal med oprindelse i Ungarn, Polen, Tjekkoslovakiet og Republikken Kroatien og om afslutning af antidumpingproceduren vedroerende Republikken Serbien og Montenegro, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Republikken Bosnien-Hercegovina og Republikken Slovenien

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2423/88 af 11. juli 1988 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1), saerlig artikel 11,

efter konsultation i Det Raadgivende Udvalg, der er nedsat i henhold til naevnte forordning, og

ud fra foelgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) Kommissionen modtog i september 1991 en klage indgivet af Liaison Committee of the European Community Steel Tube Industry paa vegne af producenter, der tegner sig for hovedparten af produktionen i Faellesskabet af de paagaeldende varer.

(2) Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted med hensyn til de paagaeldende varer med oprindelse i Ungarn, Polen, Tjekkoslovakiet og Jugoslavien, og at der forvoldtes vaesentlig skade som foelge heraf, hvilket ansaas for tilstraekkeligt til at begrunde ivaerksaettelsen af en procedure.

(3) Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (1) om indledning af en antidumpingprocedure vedroerende importen af soemloese roer af jern eller ulegeret staal med oprindelse i Jugoslavien, Polen, Tjekkoslovakiet og Ungarn, henhoerende under KN-kode 7304 10 10, 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 og 7304 39 93, og ivaerksatte en undersoegelse. Hvad foerstnaevnte land angaar, konstaterede Kommissionen, at de paagaeldende varer udelukkende fremstilles i det omraade, der nu er blevet til Republikken Kroatien (i det foelgende benaevnt »Kroatien«).

(4) Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter (i det foelgende benaevnt »producenter«) og importoerer, som den vidste var beroert af sagen, samt repraesentanter for eksportlandene og klagerne. Alle direkte beroerte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres mening skriftligt og til at anmode om at blive hoert mundtligt.

(5) Alle faellesskabsproducenter repraesenteret af klageren, de fleste producenter i de beroerte lande og nogle af importoererne tilkendegav deres mening skriftligt. Nogle af dem anmodede om at blive hoert, hvilket blev imoedekommet.

(6) Der blev ikke fremlagt redegoerelser af eller paa vegne af koebere eller forarbejdere af de paagaeldende varer i Faellesskabet.

(7) Kommissionen indhentede og efterproevede alle oplysninger, som den ansaa for noedvendige med henblik paa at traeffe en foreloebig afgoerelse, og aflagde kontrolbesoeg hos:

a) producenter i Faellesskabet:

- Mannesmann, Roehrenwerke AG, Duesseldorf, Tyskland

- Benteler AG, Paderborn, Tyskland

- Rohrwerk Neue Maxhuette GmbH, Sulzbach-Rosenberg, Tyskland

- Dalmine SpA, Dalmine, Italien

- Vallourec Industries, Boulogne Billancourt, Frankrig

- Babcock & Wilcox Española SA, Galindo, Spanien

- Tubos Reunidos SA, Bilbao, Spanien

- British Steel Seamless Tubes, Corby, Det Forenede Kongerige

b) Importoerer i Faellesskabet:

- Stahlrohr-Import GmbH, Duesseldorf, Tyskland

- Stahl-Rohr-Comerz GmbH, Duesseldorf, Tyskland

- Scopsi Jannone Arm., Napoli, Italien.

(8) Dumpingundersoegelsen omfattede perioden fra 1. januar til 30. september 1991 (undersoegelsesperioden).

B. DEN PAAGAELDENDE VARE

a) Definition af varen

(9) De varer, der er omfattet af klagen, og for hvilke der er indledt en procedure, er soemloese roer af jern eller ulegeret staal af den slags, der anvendes til olie- eller gasledninger, med en udvending diameter paa 406,4 mm og derunder, og soemloese roer af jern eller ulegeret staal, koldttrukne eller koldtvalsede, bortset fra praecisionsroer og andre roer undtagen gevindroer (med gevind eller til gevindskaering) med en udvendig diameter paa 406,4 mm og derunder, henhoerende under KN-kode 7304 10 10, 7304 10 30, 7304 31 99, 7304 39 91 og 7304 39 93. Med henblik paa denne procedure anses disse varer for at vaere en vare med grundlaeggende samme fysiske egenskaber og anvendelsesformaal.

b) Samme vare

(10) Hvad angaar spoergsmaalet, om de importerede varer og faellesskabsproducenternes varer er samme vare efter artikel 2, stk. 12, i forordning (EOEF) nr. 2423/88, fremgaar det af den undersoegelse, som Kommissionen foretog, at de fremstilles ved grundlaeggende samme produktionsteknik, hvilket giver varer, der er de samme med hensyn til de vaesentligste fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformaal.

(11) De varer, der solgtes paa hjemmemarkedet i Kroatien, Polen, Tjekkoslovakiet og Ungarn, er identiske med de varer, der eksporteres til Faellesskabet og er omfattet af denne undersoegelse.

C. DUMPING

1. Normal vaerdi

a) Kroatien

(12) Zeljezara Sisak er den eneste producent af de paagaeldende varer i Kroatien. Selskabet indgav oplysninger i sin besvarelse af spoergeskemaet og samarbejdede i undersoegelsesperioden.

(13) Den normale vaerdi blev fastsat paa grundlag af de sammenlignelige priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i normal handel i Kroatien for samme varer i undersoegelsesperioden. Det fremgik af de fremlagte beviser, at varerne solgtes i repraesentantive maengder til uafhaengige kunder paa hjemmemarkedet. Kommissionen konstaterede, at der foregik handelstransaktioner mellem uafhaengige parter baseret paa salgskontrakter og handelsfakturaer, og at disse transaktioner bogfoertes i overensstemmelse med de jugoslaviske bogfoeringsregler, som Kroatien har overtaget.

(14) For at fastsaette den normale vaerdi svarende til de forskellige typer og dimensioner af de paagaeldende varer og de forskellige prisfastsaettelsesperioder, der var gaeldende i hele undersoegelsesperioden, lagde Kommissionen detaljerede lister over hjemmemarkedspriserne til grund for sin foreloebige afgoerelse. Kommissionen efterproevede i den forbindelse, om salget paa hjemmemarkedet er blevet faktureret i overensstemmelse med de officielle prislister udstedt af den beroerte producent. Der blev ogsaa taget hensyn til, at der anvendtes identiske prislister og salgs- og betalingsbetingelser for baade de endelige brugere og forhandlerne.

b) Ungarn, Polen og Tjekkoslovakiet

(15) Paa tidspunktet for ivaerksaettelsen af denne procedure og i hele undersoegelsesperioden var Raadets forordning (EOEF) nr. 1765/82 af 30. juni 1982 om den faelles ordning for indfoersel fra statshandelslandene (1), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 848/92 (2), gaeldende for importen af de paagaeldende varer med oprindelse i Ungarn, Polen og Tjekkoslovakiet. Disse lande kunne derfor ikke anses for at vaere lande med markedsoekonomi, og Kommissionen maatte foelgelig basere sin afgoerelse paa den normale vaerdi for de paagaeldende varer i et land med markedsoekonomi i henhold til artikel 2, stk. 5, i forordning (EOEF) nr. 2423/88.

(16) Klageren havde i den forbindelse foreslaaet, at den normale vaerdi for Ungarn, Polen og Tjekkoslovakiet blev beregnet paa grundlag af prisen paa de paagaeldende varer paa hjemmemarkedet i Kroatien.

(17) De fleste af de ungarske, polske og tjekkoslovakiske producenter gjorde indsigelse mod dette valg og foreslog, at Kommissionen paa grund af de igangvaerende oekonomiske reformprogrammer i disse lande for at sikre overgangen til markedsoekonomi skulle anvende hjemmemarkedspriserne eller produktionsomkostningerne i de paagaeldende lande ved fastsaettelsen af den normale vaerdi.

Af de grunde, der er angivet i betragtning 15, var Kommissionen ikke i stand til at acceptere forslaget.

(18) Det blev desuden paastaaet, at Kroatien paa grund af landets saerlige politiske situation og de oekonomiske konsekvenser ikke burde betragtes som et passende land med markedsoekonomi til fastsaettelsen af den normale vaerdi. Klagerne foreslog imidlertid ikke noget andet referenceland.

(19) Kommissionen undersoegte derfor omhyggeligt, om andre lande med markedsoekonomi kunne udgoere et mere passende grundlag for fastsaettelsen af den normale vaerdi.

Det konstateredes, at priser og produktionsomkostninger i industrialiserede lande med markedsoekonomi som Finland, Japan, Norge, Sverige og OEstrig, som har en repraesentativ produktion og et repraesentativt marked for de paagaeldende varer, var betydeligt hoejere end i Kroatien. Desuden kan deres omkostnings- og loenningsstruktur ikke sammenlignes med strukturerne i de andre beroerte lande, dvs. Ungarn, Polen og Tjekkoslovakiet.

(20) Kommissionen undersoegte i den forbindelse ogsaa specielt, om Brasilien udgjorde et rimeligt sammenligningsgrundlag. Det konstateredes, at der kunne tages hensyn til produktionsfaciliteterne i Brasilien paa grund af ligheder i produktionsprocessen og dennes omfang, adgang til raamaterialer og lave udgifter til arbejdskraft og energi. Kommissionen indhentede derfor relevante oplysninger om produktionen af soemloese roer og markedsbetingelserne for disse varer i Brasilien, specielt hvad angaar produktionsomkostninger og prisudvikling. Det viste sig imidlertid, at den normale vaerdi, baseret enten paa priserne paa det brasilianske marked eller paa produktionsomkostningerne i Brasilien, var staerkt fordrejet paa grund af inflationen, og at den ville have givet urimelige resultater i en sammenligning med Kroatien.

(21) Som det eneste alternativ i henhold til artikel 2, stk. 5, litra c), i forordning (EOEF) nr. 2423/88 undersoegte Kommissionen endelig de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i Faellesskabet for samme varer, med behoerig justering for en rimelig fortjenstmargen, da de fleste faellesskabsproducenter arbejdede med tab. Kommissionen konstaterede, at disse justerede priser var betydeligt hoejere end priserne paa det kroatiske hjemmemarked, og at beregningerne paa dette grundlag ville give overdrevent store dumpingmargener for de tre beroerte eksportlande, da det ville vaere umuligt at sammenligne de oekonomiske strukturer mellem Faellesskabet og disse lande.

(22) Da der ikke er betydelige forskelle i produktionsprocesserne, raamaterialeleverancerne, produktionsomfanget og kvaliteten af de faerdige varer mellem Kroatien og de tre beroerte lande, og da produktionsomkostningerne og prisniveauet i Kroatien staar i et rimeligt forhold, konkluderede Kommissionen, at det ikke var urimeligt at anvende den fastsatte normale vaerdi for Kroatien for de ungarske, polske og tjekkoslovakiske varer.

2. Eksportpriser

(23) Eksportpriserne for alle fire eksportlande blev fastlagt paa grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for samme varer, der eksporteredes i normal handel til uafhaengige importoerer i Faellesskabet.

3. Sammenligning

(24) For at sikre en retfaerdig sammenligning af den normale vaerdi og eksportpriserne tog Kommissionen i fornoedent omfang og i den udstraekning, der forelaa beviser, hensyn til forskelle i salgsvilkaar saasom transport- og forsikringsomkostninger, provisioner og andre omkostninger samt virkningerne af forskelle i omkostningerne ved ydelse af kredit paa de paagaeldende salg.

Desuden blev eksportpriserne sammenlignet med den normale vaerdi i hvert enkelt tilfaelde og, hvor der forelaa tilstraekkelige beviser, for hver enkelt produkt paa grundlag af hver af de stoerrelser, der eksporteredes, saavel som paa grundlag af den kroatiske producents lister over hjemmemarkedspriser, som var gaeldende paa tidspunktet for eksporten.

Til alle sammenligninger anvendtes priser ab fabrik.

4. Dumpingmargen

(25) Det fremgaar af den foreloebige undersoegelse af de faktiske forhold, at der finder dumping sted i forbindelse med den kroatiske producent Zeljezara Sisak og med varer fra Ungarn, Polen og Tjekkoslovakiet. Dumpingmargenerne varierer alt efter eksportoer og importerende medlemsstat og er lig med forskellen mellem den fastsatte normale vaerdi og priserne ved eksport til Faellesskabet.

(26) De vejede gennemsnitlige dumpingmargener fastsaettes udtrykt i procent af priserne paa de importerede varer, cif Faellesskabets graense, til foelgende:

- Zeljezara Sisak, Kroatien 25,5 %

- Ungarn 21,8 %

- Polen 11,7 %

- Tjekkoslovakiet 49,6 %

D. SKADE

1. De kumulerede virkninger af dumpingimporten

(27) Da de varer, der eksporteres fra de paagaeldende lande, kan ombyttes indbyrdes og har samme endelige anvendelsesformaal, og eksportmaengden af hver enkelt vare ikke er ubetydelig, fastsatte Kommissionen ifoelge sin normale praksis den kumulerede virkning af dumpingimporten for erhvervsgrenen i Faellesskabet.

(28) Den ungarske eksportoer paastod, at virkningen af selskabets eksport til Faellesskabet burde undersoeges paa et individuelt grundlag, da der var forskelle i salgsvilkaar og stigning i eksportmaengden. Efter en undersoegelse af de faktiske forhold konstaterede Kommissionen imidlertid, at varerne importeredes fra Ungarn paa vilkaar, som kunne sammenlignes med vilkaarene i de andre beroerte lande, og at det ville vaere diskriminatorisk over for disse andre eksportoerer, hvis den ungarske eksportoer fik saerskilt behandling.

2. Maengde, markedsandel og prisunderbud i forbindelse med dumpingimporten

a) Maengde

(29) Den kumulerede import til Faellesskabet af varer fra Kroatien, Polen, Tjekkoslovakiet og Ungarn steg fra 77 620 tons i 1988 til 125 841 tons i 1990 og til 104 653 tons i undersoegelsesperioden (9 maaneder), dvs. en stigning paa 80 % paa aarsbasis siden 1988.

(30) Den samlede import af varer fra de paagaeldende eksportlande til de mest beroerte medlemsstater steg mellem 1988, 1990 og undersoegelsesperioden fra 32 010 tons til 67 754 tons og 57 762 tons i Tyskland og fra 28 647 tons i til 41 542 tons og 32 709 tons i Italien.

b) Markedsandele

(31) Mellem 1988 og undersoegelsesperioden steg de paagaeldende eksportlandes kumulerede markedsandel i Faellesskabet fra 7,8 % til 13,7 % og individuelt som foelger:

- for Ungarn fra 2,0 % til 3,1 %

- for Polen fra 0,2 % til 1,5 %

- for Tjekkoslovakiet fra 1,6 % til 4,6 %

- for Kroatien fra 3,9 % til 4,6 %

(32) I samme periode var der en stigning i de kumulerede markedsandele i de mest beroerte medlemsstater, nemlig fra 11,3 % til 27,1 % i Tyskland og fra 17,9 % til 25 % i Italien.

c) Prisunderbud

(33) Priserne paa de importerede varer fra de fire beroerte lande var i undersoegelsesperioden betydeligt lavere end faellesskabsproducenternes priser. Der blev fastsat prisunderbud for hver enkelt af de eksportoerer, der deltog i undersoegelsen, ved en sammenligning i samme handelsled af disse eksportoerers vejede gennemsnitlige priser ved salg til de foerste uafhaengige kunder i Faellesskabet og faellesskabsproducenternes vejede gennemsnitlige salgspriser netto.

Denne sammenligning blev, hvor der forelaa tilstraekkelige beviser, foretaget for hvert enkelt produkt paa grundlag af hver enkelt af de importerede stoerrelser, som blev medtaget ved den foreloebige dumpingafgoerelse.

(34) Prisernes sammenlignelighed blev fastlagt, idet der i fornoedent omfang blev taget hensyn til transportomkostninger, told og importoerens margen, herunder omkostninger til toldbehandling, haandtering, provision, finansiering og fortjeneste.

(35) Sammenligningen viste underbudsmargener for alle beroerte landes vedkommende. Det vejede gennemsnitlige prisunderbud, frit Faellesskabets graense, var foelgende:

- for Kroatien 17,4 %

- for Polen 10,8 %

- for Tjekkoslovakiet 30,4 %

- for Ungarn 21,7 %

3. Den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet

a) Produktionen i Faellesskabet

(36) De undersoegte faellesskabsproducenters produktion af de paagaeldende varer steg fra 1 380 000 tons i 1988 til 1 440 000 tons i 1989. Med det stigende importtryk, der i saerdeleshed var foraarsaget af dumpingvarerne, begyndte produktionen at falde i 1990 og faldt til 1 300 000 tons i undersoegelsesperioden paa aarsbasis og faldt 10 % paa mindre end to aar. Nedgangen var saerlig tydelig i Tyskland, der aftog 55 % af dumpingvarerne fra de beroerte eksportlande i undersoegelsesperioden. Produktionen i Tyskland faldt saaledes fra 716 000 tons i 1989 til 444 835 tons i undersoegelsesperioden eller ca. 17 % paa aarsbasis.

b) Kapacitet og udnyttelsesgrad

(37) Staalroersindustrien i Faellesskabet har siden 1980 vaeret inde i en kraftig omstruktureringsproces i et forsoeg paa at tilpasse kapaciteten til de aendrede markedsvilkaar. Indtil udgangen af 1990 var produktionskapaciteten for soemloese roer reduceret med ca. 20 %. En stigende forvaerring af situationen for faellesskabsproducenterne kombineret med oeget tilstroemning af dumpingvarer fra de beroerte eksportlande har siden begyndelsen af 1991 foert til, at der er truffet drastiske beslutninger om yderligere modernisering af kapaciteten og lukning af adskillige produktionslaeg, fortrinsvis i Tyskland, men ogsaa i Italien og Det Forenede Kongerige.

(38) Trods ovennaevnte omstruktureringsbestraebelser var der en staerk nedgang i faellesskabsproducenternes kapacitetsudnyttelse mellem 1988 og undersoegelsesperioden. Udnyttelsesgraden for naesten alle faellesskabsproducenter faldt til langt under 75 %, som anses for at vaere »break-even«-punktet for at opnaa fortjeneste i roersektoren.

c) Salg, forbrug og markedsandel

(39) Faellesskabsproducenternes salg af de paagaeldende varer paa EF-markedet er faldet ca. 9 % siden 1988. Medens det aarlige forbrug i Faellesskabet og i de fleste medlemsstater generelt var stabilt mellem 1988 og undersoegelsesperioden, formindskedes faellesskabsproducenternes markedsandele i samme periode:

- i Faellesskabet fra 81 % til 76 %

- i Tyskland fra 81 % til 64 %

- i Italien fra 64 % til 56 %

d) Salgspriser

(40) Efter prisstigninger i 1989 var faellesskabsproducenterne som foelge af det vedvarende pristryk tvunget til at opretholde deres priser trods en stigende udvikling i produktionsomkostningerne. Faellesskabsproducenterne var forhindret i at haeve deres priser for at afspejle stigningen i produktionsomkostningerne og maatte i nogle tilfaelde saenke priserne til et niveau, som ikke gav daekning for omkostninger, eller som ikke gav mulighed for at opnaa en rimelig fortjeneste.

e) Fortjeneste

(41) I 1988 og 1989 havde disse faellesskabsproducenter en rimelig fortjeneste som foelge af den staerke stigning i salgspriserne i forbindelse med opsvinget i staalindustrien. Men den store maengde dumpingimport fra de paagaeldende fire lande siden 1990 betoed alligevel en vaesentlig nedgang i fortjeneste eller finansielle tab.

f) Beskaeftigelse

(42) Med hensyn til beskaeftigelsessituationen i hele roerindustrien i Faellesskabet anslaas det, at den kombinerede virkning af omstruktureringsplaner og fabrikslukninger for at nedsaette produktionsomkostningerne og forsvare rentabiliteten har betydet tab af over 20 000 arbejdspladser mellem 1988 og 1991. Specielt i Tyskland og Italien tvang den store ordrenedgang i mange tilfaelde faellesskabsproducenterne til at indfoere foranstaltninger som arbejdsdeling, ophaevelse af skifteholdsarbejde og skiftevis produktion paa to anlaeg med samme skiftehold.

4. Konklusioner vedroerende skaden

(43) Det fremgaar af den foreloebige undersoegelse af de faktiske forhold, at specielt som foelge af nedgang i produktion og salg, det stoere tab af markedsandele, manglende mulighed for prisforhoejelser til at daekke stigende produktionsomkostninger og forvaerringen i de finansielle resultater har den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet lidt vaesentlig skade som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 2423/88.

E. AARSAGEN TIL SKADE

(44) Kommissionen undersoegte, hvorvidt den skade, der er forvoldt faellesskabsproducenterne, er foraarsaget af dumpingimporten, og om andre faktorer kunne have foraarsaget eller bidraget til den paagaeldende skade.

(45) Det blev i loebet af undersoegelsesperioden bekraeftet, at tendensen i importen af varer med oprindelse i Kroatien, Polen, Tjekkoslovakiet og Ungarn, den stigende markedsandel og pristrykket fra denne import faldt sammen med nedgangen i Faellesskabets produktion, kapacitetsudnyttelse, salgsmaengde, markedsandel, fortjeneste og beskaeftigelse og foerte til en forvaerring af faellesskabsproducenternes konkurrencemaessige og finansielle situation. Medens forbruget af de paagaeldende varer forblev forholdsvis stabilt, blev den paagaeldende imports markedsandel naesten fordoblet fra 7,8 % i 1988 til 13,7 % i undersoegelsesperioden, hvor faellesskabsproducenternes markedsandel blev reduceret fra 81,4 % til 75,9 %. Faellesskabsproducenternes formindskede markedsandel afspejledes saaledes i eksportlandenes gevinst.

(46) Paa et saa udpraeget konkurrerende marked med hoeje priser som sektoren for soemloese roer har det store prisunderbud klart en negativ indvirkning paa salget og foelgelig paa faellesskabsproducenternes fortjeneste. Prisunderbuddet var udelukkende muliggjort af dumpingimporten, hvilket fremgaar af det faktum, at dumpingmargenen i alle tilfaelde er hoejere end prisunderbuddet.

(47) Kommissionen undersoegte ogsaa, om andre faktorer som maengde og priserne paa importerede varer, som ikke saelges til dumpingpriser, eller fald i efterspoergslen kunne have foraarsaget eller medvirket til at foraarsage den skade, der er forvoldt faellesskabsproducenterne.

Mellem 1988 og undersoegelsesperioden var der en nedgang i importen fra andre tredjelande fra 108 000 tons til 104 000 tons paa aarsbasis og en nedgang i deres markedsandel fra 10,8 % til 10,2 %. I forhold til en stigning paa 65 000 tons i den samlede eksport fra de beroerte eksportlande og en foroegelse af deres markedsandel paa 6 % i samme periode kunne det fastslaas, at de eksportlande, der er omfattet af undersoegelsen, var dem, der havde opnaaet fordele med hensyn til salgsmaengde og markedsandele. Kommissionen har heller ikke nogen angivelse af, at disse varer importeredes til dumpingpriser, og tog hensyn til, at priserne paa de paagaeldende varer klart var hoejere end priserne paa dumpingvarerne.

Med hensyn til udviklingen i efterspoergslen konstaterede Kommissionen, at forbruget i Faellesskabet af de paagaeldende varer naesten var stabilt mellem 1988 og 1990 med blot en svag stigning fra 1 000 000 tons til 1 036 000 tons.

(48) Paa baggrund af disse betragtninger er Kommissionen foreloebig naaet til den konklusion, at dumpingimporten saerskilt betragtet maa anses for at have paafoert den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet vaesentlig skade.

F. FAELLESSKABETS INTERESSER

(49) Kommissionen fastslaar, at en indfoerelse af foranstaltninger vil fjerne de skadelige virkninger af dumpingimporten fra de paagaeldende eksportlande, give faellesskabsproducenterne mulighed for at opnaa et rimeligt udbytte paa salget af soemloese roer og genetablere loyale konkurrencevilkaar paa EF-markedet for den paagaeldende vare. Dette vil efter Kommissionens opfattelse vaere i Faellesskabets generelle interesse.

(50) Kommissionen konstaterede ligeledes, at staalroersproduktionen er en vigtig basisindustri i Faellesskabet, som klart er forbundet med jern- og staalindustrien. Sektoren befinder sig fortsat i en alvorlig omstruktureringsproces (se betragtning 37). I 1988 var ca. 75 000 mennesker beskaeftiget i sektoren i Faellesskabet i forhold til 124 000 i 1981. Mellem 1988 og 1991 forsvandt yderligere 20 000 arbejdspladser i staalroersindustrien. Regionalt set er fabrikkerne beliggende i naerheden af staalproduktionscentrene, hvor der allerede er beskaeftigelsesproblemer som foelge af nedgangen i staalindustrien.

Staalroerssektoren er ogsaa et vigtigt forsyningsled for mange afdelinger i produktionsindustrien. De vigtigste kundegrupper er maskinindustrien, byggeindustrien, sektoren for konstruktionsstaal, bilindustrien og energisektoren, herunder den nukleare sektor.

(51) Hvis sektoren skal vaere i stand til at fremstille hele raekken af varer til konkurrencedygtige omkostninger, er den afhaengig af en rimelig udnyttelsesgrad af anlaeggene, hvilket isaer opnaas ved produktion af standardiserede handelskvalitetsroer, der konkurrerer direkte med dumpingvarerne fra de paagaeldende eksportlande, og som udgoer en stor del af industriens indtaegter. Et fald i denne produktionskvalitet ville ogsaa beroere produktionen af andre produktkategorier af hoejere kvalitet og oege omkostningerne og priserne for brugerne i Faellesskabet.

(52) Kommissionen tog ogsaa hensyn til brugerne af soemloese staalroer fra de paagaeldende eksportlande og fastslog, at virkningerne af de noedvendige prisforhoejelser ikke vil blive betydelige sammenlignet med den pris, der er baseret paa illoyal praksis. I alle tilfaelde kan virksomheder i Faellesskabet, som forarbejder de paagaeldende varer, ikke forvente at opnaa prismaessige fordele som foelge af illoyal konkurrence, der tvinger faellesskabsproducenterne til at saelge deres varer med tab.

Der blev ikke gjort indsigelse af eller paa vegne af koebere eller forarbejdere af de paagaeldende roer i Faellesskabet.

(53) Efter en afvejning af de forskellige parters interesser fastslog Kommissionen, at det er i Faellesskabets interesse at indfoere foranstaltninger i form af midlertidig antidumpingtold for at hindre, at dumpingimporten forvolder yderligere skade i den resterende del af undersoegelsesperioden.

G. MIDLERTIDIG TOLD

(54) Med hensyn til den told, der er noedvendig for at afhjaelpe skaden, er det Kommissionens opfattelse, at de midlertidige foranstaltninger maa vaere tilstraekkelige til at ophaeve det konstaterede prisunderbud. Dette vil saette faellesskabsproducenterne i stand til at haeve priserne og forbedre rentabiliteten.

(55) Paa dette grundlag besluttede Kommissionen at fastsaette den midlertidige antidumpingtold til:

- 17,4 % for Kroatien

- 10,8 % for Polen

- 30,4 % for Tjekkoslovakiet

- 21,7 % for Ungarn

beregnet paa grundlag af prisen netto for de paagaeldende varer, frit Faellesskabets graense ufortoldet.

H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

(56) Med henblik paa en god administration boer der fastsaettes en frist, inden for hvilken de beroerte parter kan tilkendegive deres mening og anmode om at blive hoert. Det skal endvidere anfoeres, at alle undersoegelsesresultater i forbindelse med denne forordning er foreloebige, og at de eventuelt skal tages op til revision med henblik paa indfoerelse af en endelig told, som Kommissionen maatte foreslaa.

I. AFSLUTNING

(57) Det fremgaar af Kommissionens undersoegelse, at de paagaeldende varer ikke fremstilles og eksporteres til Faellesskabet af Republikken Serbien og Montenegro, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Republikken Bosnien-Hercegovina og Republikken Slovenien, og Kommissionen fastslaar derfor, at proceduren vedroerende disse lande kan afsluttes, uden at der indfoeres beskyttelsesforanstaltninger.

J. MIDLERTIDIG SUSPENSION AF ANVENDELSEN AF DEN MIDLERTIDIGE TOLD FOR SAA VIDT ANGAAR KROATIEN

(58) Paa baggrund af den kroatiske producents argumenter vedroerende den urolige situation i Kroatien, navnlig at produktionsanlaeggene er beliggende i Kroatien, og at alle produktions- og eksportaktiviteter er vanskeliggjort af de fortsatte krigslignende handlinger, finder Kommissionen, at saa laenge saadanne omstaendigheder er fremherskende, boer anvendelsen af antidumpingforanstaltninger for saa vidt angaar Kroatien midlertidigt suspenderes.

K. KVANTITATIVE RESTRIKTIONER FOR SAA VIDT ANGAAR TJEKKOSLOVAKIET

(59) Kommissionen er bekendt med, at der ved import til Tyskland af varer henhoerende under KN-kode 7304 og med oprindelse i Tjekkoslovakiet skal foreligge en indfoerselsbevilling meddelt af de tyske myndigheder inden for et aarligt kontingent som fastsat i Kommissionens beslutning 92/433/EOEF (3).

Da naevnte aarlige kontingent allerede er opbrugt, og de kvantitative restriktioner udloeber den 31. december 1992, anses det for unoedvendigt at haeve de kvantitative foranstaltninger nu -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indfoeres en midlertidig antidumpingtold paa foelgende import af varer med oprindelse i Kroatien, Polen, Tjekkoslovakiet og Ungarn:

- soemloese roer af jern eller ulegeret staal af den slags, der anvendes til olie- eller gasledninger, med en udvendig diameter paa 406,4 mm og derunder (henhoerende under KN-kode 7304 10 10 og 7304 10 30)

- soemloese roer, med cirkulaert tvaersnit, af jern eller ulegeret staal, koldttrukne eller koldtvalsede, bortset fra praecisionsroer (henhoerende under KN-kode 7304 31 99)

- andre roer, med cirkulaert tvaersnit, af jern eller ulegeret staal, bortset fra gevindroer (med gevind eller til gevindskaering), af udvendig diameter paa 406,4 mm og derunder (henhoerende under KN-kode 7304 39 91 og 7304 39 93).

2. Tolden fastsaettes til foelgende i % af prisen, netto, frit Faellesskabets graense, for importen af de paagaeldende varer med oprindelse i foelgende lande, ufortoldet:

- Kroatien 17,4 %

- Polen 10,8 %

- Tjekkoslovakiet 30,4 %

- Ungarn 21,7 %

3. Gaeldende bestemmelser for told finder anvendelse.

4. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsaetning i Faellesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

Anvendelsen af artikel 1 suspenderes midlertidigt for saa vidt angaar Kroatien.

Artikel 3

Parterne kan inden en maaned fra tidspunktet for naervaerende forordnings ikrafttraeden tilkendegive deres mening skriftligt og anmode om at blive hoert mundtligt af Kommissionen, jf. dog artikel 7, stk. 4, litra b) og c) i forordning (EOEF) nr. 2423/88.

Artikel 4

Proceduren vedroerende importen af visse soemloese roer af jern og ulegeret staal, med oprindelse i Republikken Serbien og Montenegro, den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, Republikken Bosnien-Hercegovina og Republikken Slovenien afsluttes hermed.

Artikel 5

Denne forordning traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Den finder anvendelse i fire maaneder, medmindre Raadet vedtager endelige foranstaltninger inden udloebet af denne periode, jf. dog artikel 11, 12 og 14 i forordning (EOEF) nr. 2423/88. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 12. november 1992. Paa Kommissionens vegne

Frans ANDRIESSEN

Naestformand

(1) EFT nr. L 209 af 2. 8. 1988, s. 1. (2) EFT nr. C 321 af 12. 12. 1991, s. 7. (3) EFT nr. L 195 af 5. 7. 1982, s. 1. (4) EFT nr. L 89 af 4. 4. 1992, s. 1. (5) EFT nr. L 238 af 21. 8. 1992, s. 24.