KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 18/98 af 7. januar 1998 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (2), særlig artikel 7,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) I juni 1997 afsluttedes antidumpingproceduren vedrørende importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien, uden at der indførtes foranstaltninger, da det ikke var muligt at fremlægge tilstrækkelige beviser for dumpingimportens samlede skadelige virkninger til at begrunde indførelsen af foranstaltninger ud fra de oplysninger, der forelå vedrørende undersøgelsesperioden, selv om flere faktorer tydede på, at der fandt dumping sted. Men oplysninger, som Kommissionen fik til rådighed på et senere tidspunkt, indeholdt prima facie-beviser for, at situationen for EF-erhvervsgrenen kan være forværret som følge af fortsat dumpingimport fra Indien. Under disse omstændigheder har Kommissionen besluttet at indlede en ny antidumpingprocedure på grundlag af artikel 5, stk. 6, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«), da der ikke kunne tages hensyn til de nye oplysninger i forbindelse med ovennævnte procedure. Den offentliggjorde således en meddelelse om indledning af denne procedure i juli 1997 i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3).

(2) Kommissionen underrettede officielt de producenter/eksportører og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt.

(3) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle eksportører og importører, som den vidste var berørt af sagen, og modtog besvarelser fra en indisk eksporterende producent. Ingen af importørerne besvarede Kommissionens spørgeskema.

(4) I betragtning af det store antal EF-producenter, der støttede proceduren, besluttede Kommissionen at undersøge spørgsmålet om skade på grundlag af et udsnit af EF-producenter i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen. Detaljerede spørgeskemaer blev sendt til dette udsnit af EF-producenter, og der blev modtaget oplysninger fra dem.

(5) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for vurderingen af den foreløbige fastlæggelse af, om der fandt dumping sted og forvoldtes skade, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:

EF-producenter

- Randers (Danmark)

- Oliveira SA (Portugal)

- Verto Portugal (Portugal)

- Bihr Frères (Frankrig)

- Quintas & Quintas (Portugal)

- Cotesi (Portugal)

- Sicor (Portugal)

- Geo Gleistein & Sohn (Tyskland)

Producent/eksportør

- Garware-Wall Ropes Limited, Pune, Indien.

(6) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra 1. juli 1996 til 31. maj 1997 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1993 til udgangen af undersøgelsesperioden.

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1. Den pågældende vare

(7) Den vare, der er omfattet af undersøgelsen er sejlgarn, reb og tovværk, flettet eller ikke, også imprægneret, overtrukket, belagt eller beklædt med gummi eller plast, af polyethylen eller polypropylen, bortset fra binde- og pressegarn, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), flettede og i andre tilfælde, og af andre syntetiske fibre af nylon eller andre polyamider eller af polyester, af finhed over 50 000 decitex (5 g/m), flettede og i andre tilfælde. Varen, som beskrevet ovenfor henhører under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19.

Varen har en lang række anvendelsesformål inden for søfart og industri, navnlig skibsfart (især til fortøjning) og fiskeindustri.

(8) Varen fremstilles i mange forskellige typer alt efter råmaterialesammensætning og antal kordeler i tovværket.

2. Samme vare

(9) Det fremgik af undersøgelsen, at de forskellige typer af tovværk af syntetiske fibre, der sælges i Indien, i henseende til fysiske egenskaber og anvendelsesformål er identiske med dem, der eksporteres til Fællesskabet. På samme måde har det tovværk, der fremstilles i Fællesskabet, og det, der eksporteres fra Indien til Fællesskabet, de samme egenskaber og konkurrerer indbyrdes. Det konkluderes derfor, at de må betragtes som samme vare som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

C. DUMPING

1. Normal værdi

(10) For at fastlægge den normale værdi analyserede Kommissionen først, om den samarbejdsvillige producent/eksportørs samlede salg på hjemmemarkedet var repræsentativt i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, dvs. at den samlede solgte mængde udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg til Fællesskabet. Det fremgik, at den samarbejdsvillige producent/eksportørs salg på hjemmemarkedet af tovværk af syntetiske fibre var repræsentativt.

(11) Kommissionen undersøgte derefter, om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver varetype, som eksporteredes til Fællesskabet, var repræsentativt, dvs. om den solgte mængde udgjorde mindst 5 % af salgsmængden af den tilsvarende type ved eksport til Fællesskabet.

(12) For de varetyper, som opfyldte dette krav, undersøgte Kommissionen derefter, om salget på hjemmemarkedet pr. varetype kunne anses for at have fundet sted i normal handel, idet den så på det fortjenstgivende salg af de pågældende typer.

I de tilfælde, hvor salget til priser over enhedsomkostningerne pr. varetype udgjorde under 80 %, men over 10 % af den samlede salgsmængde, blev den normale værdi for den pågældende type fastlagt alene på grundlag af den vejede gennemsnitlige pris ved fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet. I de tilfælde, hvor salget til priser over enhedsomkostninger pr. varetype udgjorde under 10 % af den samlede salgsmængde, blev salget på hjemmemarkedet anset for at være foregået i utilstrækkelige mængder som omhandlet i artikel 2, stk. 4, i grundforordningen og blev derfor ikke medtaget.

Solgtes den tilsvarende varetype ikke eller ikke i tilstrækkelige mængder i normal handel på hjemmemarkedet, og da ikke var nogen anden samarbejdsvillig producent i Indien, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, og 6, litra b), i grundforordningen, dvs. på grundlag af alle omkostninger til fremstilling og salgs- og administrationsomkostninger og andre generelle omkostninger, som afholdtes af producenten/eksportøren, når denne producerede den pågældende varetype til salg på hjemmemarkedet, plus en fortjenstmargen baseret på denne producents fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet.

2. Eksportpris

(13) Eftersom den samarbejdsvillige producent/eksportørs salg ved eksport til Fællesskabet gik direkte til uafhængige importører, blev eksportprisen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen fastsat på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af disse uafhængige kunder.

3. Sammenligning

(14) For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der angiveligt påvirkede prissammenligningen.

Der blev foretaget justeringer for transport-, forsikrings-, klarerings- og håndteringsomkostninger, indirekte afgifter, importafgifter, kreditomkostninger og rabatter.

(15) Den samarbejdende producent/eksportør hævdede, at der burde justeres for importafgifterne på importerede råmaterialer. Dette blev imødekommet i de tilfælde, hvor det påvistes, at den told, der skulle betales for importerede råmaterialer, som fysisk var inkorporeret i den vare, der solgtes på hjemmemarkedet, blev refunderet, når varerne eksporteredes.

Selskabet krævede også justering for fysiske egenskaber, fordi en del tovværk, som eksporteredes til Fællesskabet, indeholdt en mindre del affald. Dette krav afvistes i henhold til artikel 2, stk. 10, i grundforordningen, fordi selskabet ikke var i stand til at påvise, at denne fysiske forskel havde påvirket salgspriserne.

Der blev også fremsat krav om justering for forskelle i andre faktorer, fordi det på grund af hjemmemarkedets infrastruktur var nødvendigt at opretholde et netværk af depoter over hele landet, hvilket påvirker prissammenligningen. Selskabet var imidlertid hverken i stand til at sætte tal på udgifterne i forbindelse med denne infrastruktur eller til at påvise, hvordan disse udgifter berørte priserne. Kravet blev derfor afvist.

4. Dumpingmargen

(16) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev dumpingmargenen fastlagt på grundlag af en sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi pr. type og den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type ab fabrik.

Af sammenligningen af den normale værdi og eksportprisen fremgik det, at der fandt dumping sted, og at dumpingmargenen var lig med forskellen mellem den normale værdi og prisen ved eksport til Fællesskabet.

Udtrykt i procent af prisen frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 96,4 %.

(17) For de producenter/eksportører, som hverken besvarede Kommissionens spørgeskema eller på anden måde gav sig til kende, blev dumpingmargenen fastlagt i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i grundforordningen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

Der blev foretaget en sammenligning af oplysningerne i Eurostat og den eksportmængde til Fællesskabet, som den samarbejdende producent/eksportør havde angivet, for at fastlægge samarbejdsniveauet. Det fremgik af sammenligningen, at dette niveau var højt. I løbet af undersøgelsen fastslog Kommissionen imidlertid, at den eksportmængde fra Indien til Fællesskabet, som den samarbejdende producent af den pågældende vare havde angivet, var højere end importmængden ifølge oplysningerne i Eurostat, muligvis på grund af forsinkelse i forbindelse med de nationale toldmyndigheders rapportering.

For at undgå at belønne eventuel manglende samarbejdsvilje blev dumpingmargen for ikke samarbejdsvillige parter fastlagt for den repræsentative varetype, for hvilken dumpingmargen var højst, forudsat at dette ikke resulterede i en lavere dumpingmargin end den, der var fastlagt for denne producent. Den resterende dumpingmargin blev derefter fastlagt på grundlag af dumpingmargenen for den varetype, der var udvalgt for den samarbejdende producent. Udtrykt i procent af prisen frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, er den margen 251 %.

D. ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET

(18) De EF-producenter, som støttede proceduren, tegnede sig for ca. 96 % af produktionen i Fællesskabet af den pågældende vare og udgjorde således erhvervsgrenen i Fællesskabet i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.

E. SKADE

1. Indledende bemærkninger

(19) Som anført i betragtning 6 har Kommissionen med henblik på fastlæggelsen af den forvoldte skade i den foreliggende procedure analyseret data vedrørende perioden 1993 til maj 1997. Med hensyn til skadesindikatorernes udvikling i den pågældende periode anvendte Kommissionen med henblik på en sammenligning år for år imidlertid tallene vedrørende de elleve måneder af undersøgelsesperioden (seks måneder i 1996 og fem måneder i 1997) som grundlag for en ekstrapolering af tallene for en tolv-måneders periode.

(20) Det geografiske område for undersøgelsen var Fællesskabet i dets sammensætning på tidspunktet for indledningen af proceduren, dvs. Fællesskabet bestående af femten medlemsstater.

2. Indsamling af oplysninger om skade

(21) Kommissionen anmodede om og modtog oplysninger fra alle producenter, som støttede proceduren, vedrørende produktion, salg og beskæftigelse (globale oplysninger). I betragtning af det store antal producenter i erhvervsgrenen i Fællesskabet baserede Kommissionen de resterende skadesindikatorer på oplysninger fra et udsnit af EF-producenter om kapacitet, kapacitetsudnyttelse, priser, rentabilitet, produktionsomkostninger, lagre og investeringer (stikprøveoplysninger).

Udvælgelsen fandt i henhold til artikel 17 i grundforordningen sted på grundlag af geografisk beliggenhed og de pågældende selskabers størrelse i henseende til produktion og salg, og den omfatter såvel store som små selskaber. Det skal endvidere bemærkes, at over halvdelen af produktionen i Fællesskabet finder sted i en medlemsstat. Uanset dette lod Kommissionen også producenter fra andre medlemsstater indgå i stikprøven.

De udvalgte selskaber tegnede sig for henholdsvis 47 % og 44 % af EF-erhvervsgrenens produktion og salg af den pågældende vare i undersøgelsesperioden.

3. Forbrug i Fællesskabet

(22) Forbruget i Fællesskabet fastsattes på grundlag af globale oplysninger om EF-erhvervsgrenens salg og oplysninger i Eurostat om importmængde. Med hensyn til importen af varer med oprindelse i Indien justeredes oplysningerne i Eurostat for at tage hensyn til oplysninger, som var indgivet af den indiske samarbejdsvillige producent/eksportør og efterprøvet af Kommissionen. Ikke-samarbejdsvillige EF-producenters salg blev på grundlag af de foreliggende oplysninger sat til 4 % af alle EF-producenters samlede salg.

På ovenstående grundlag steg forbruget i Fællesskabet fra 21 820 tons i 1993 til 26 405 tons i 1995 og lå derefter forholdsvis stabilt og nåede op på 27 049 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en global stigning på 24 % i den pågældende periode.

4. Dumpingimportens omfang og markedsandel

(23) Den samlede dumpingimport af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien steg betydeligt i den pågældende periode fra 440 tons i 1993 til 1 342 tons i 1996 og faldt så til 1 239 tons i undersøgelsesperioden. Samlet steg dumpingimporten 182 % mellem 1993 og undersøgelsesperioden.

Markedsandelen for tovværk af syntetiske fibre importeret fra Indien steg betydeligt mellem 1993 og undersøgelsesperioden, fra 2 % i 1993 til 5,1 % i 1996 og faldt derefter til 4,6 % i undersøgelsesperioden.

5. Priserne på dumpingimporten

(24) For at fastslå, om de eksporterende producenter solgte deres varer til lavere priser end EF-producenterne i undersøgelsesperioden, sammenlignede Kommissionen priserne for de udvalgte EF-producenter med den samarbejdende eksportørs sammenlignelige priser i Fællesskabet. Som følge af det store antal forskellige typer af tovværk af syntetiske fibre blev prissammenligningen foretaget på grundlag af et udsnit omfattende ca. 70 % af EF-producenternes salg af alle typer af tovværk af syntetiske fibre.

De salgspriser, der for EF-erhvervsgrenens vedkommende blev taget i betragtning, var priserne ved salg til uafhængige kunder, om fornødent justeret til ab fabrik. Eksportørernes salgspriser (frit Fællesskabets grænse) blev justeret for at tage hensyn til told og omkostninger, som påløb efter indførslen. Transaktionerne med den udvalgte varetype udgjorde en stor del af den samlede import fra Indien til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Alle priser sammenlignedes efter fradrag af alle afslag og rabatter, og sammenligningen fandt sted i samme handelsled.

Det fremgik af sammenligningen (som fandt sted på grundlag af gennemsnitstal), at der i undersøgelsesperioden var tale om underbudsmargener for importen af varer med oprindelse i Indien, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser på mellem 0 % og 38 % med et samlet vejet gennemsnit på 16 %. Forskellene i disse margener afspejler de mange forskellige typer tovværk, der indgik i definitionen af den pågældende vare.

6. EF-erhvervsgrenens situation

a) Produktion (globale oplysninger)

(25) EF-erhvervsgrenens produktion af den pågældende vare steg i den betragtede periode fra 19 465 tons i 1993 til 22 373 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en samlet stigning på 15 %. Produktionen skal ses i forhold til forbruget i Fællesskabet, som steg 24 % i samme periode.

b) EF-erhvervsgrenens salg (globale oplysninger)

(26) EF-erhvervsgrenens salg på markedet i Fællesskabet steg i den betragtede periode fra 19 179 tons i 1993 til 20 784 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en samlet stigning på 8 %. Dette viser, at EF-producenternes salg ikke kunne følge tendensen i forbruget, som steg 24 % i samme periode.

c) Markedsandel (globale oplysninger)

(27) En sammenligning af udviklingen i salget og i det synlige forbrug i Fællesskabet viser, at EF-producenternes markedsandel faldt i den betragtede periode. EF-producenternes markedsandel faldt fra 88 % i 1993 til 77,5 % i 1995, 78,6 % i 1996 og 76,8 % i undersøgelsesperioden. Det samlede tab af markedsandele var 11 procentpoint mellem 1993 og undersøgelsesperioden. Det skal endvidere bemærkes, at EF-erhvervsgrenen tabte 10 procentpoint i markedsandel mellem 1993 og 1995, som er den periode, hvor stigningen i importen fra Indien var særlig relevant. I 1996 skete der en mindre forbedring i EF-erhvervsgrenens markedsandel, men den var igen faldende i undersøgelsesperioden.

d) Beskæftigelse (globale oplysninger)

(28) Der var nedgang i beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen vedrørende den pågældende vare i den betragtede periode. Beskæftigelsen faldt fra 1 247 i 1993 til 1 129 i undersøgelsesperioden, dvs. 9 %. Trods en mindre forbedring mellem 1995 og 1996 var der igen nedgang i beskæftigelsen i undersøgelsesperioden.

e) Kapacitet, kapacitetsudnyttelse (stikprøveoplysninger)

(29) Hvad angår kapaciteten skal det anføres, at faciliteterne til produktion af tovværk af syntetiske fibre også anvendes til fremstilling af andre varer, der ikke er omfattet af denne procedure, og som er underkastet sæsonsvingninger i efterspørgslen på markedet, f.eks. sejlgarn til landbruget. Der måtte derfor foretages et skøn over den kapacitet, som EF-erhvervsgrenen normalt anvender til fremstillingen af den pågældende vare.

På dette grundlag øgedes kapaciteten lidt fra 16 164 tons i 1993 til 17 008 tons i undersøgelsesperioden, hvilket svarer til en stigning på 5 %. En sådan stigning var i overensstemmelse med forventningerne til væksten på markedet (en stigning på 24 % i forbruget i den betragtede periode). Kapacitetsudnyttelsen var imidlertid forholdsvis stabil i den betragtede periode, nemlig fra 61 % i 1993 til 62 % i undersøgelsesperioden.

f) Lagre (stikprøveoplysninger)

(30) Det fremgår af undersøgelsen, at den pågældende vare sædvanligvis fremstilles på bestilling i Fællesskabet. EF-producenterne opretholder derfor almindeligvis ikke lagre af betydning, selv om det undertiden forekommer, at der er lagre af bestilte varer, som endnu ikke er solgt.

g) Investeringer (stikprøveoplysninger)

(31) De udvalgte selskabers årlige investeringer øgedes globalt fra 549 996 ECU i 1993 til 1 033 882 ECU i undersøgelsesperioden. Dette udgør en global stigning på 88 %. Det skal bemærkes, at denne betydelige stigning for det meste skyldes investeringer i udskiftning af maskiner i den betragtede periode som led i et overordnet omstruktureringsprogram.

h) Produktivitet (stikprøveoplysninger)

(32) EF-erhvervsgrenens produktivitet øgedes globalt fra 12,45 tons pr. ansat i 1993 til 15,2 tons pr. ansat i undersøgelsesperioden, trods en lettere nedgang i undersøgelsesperioden i forhold til 1996. Denne stigning i produktiviteten skal ses i sammenhæng med de omfattende teknologiske forbedringer af maskinerne til fremstilling af tovværk før og i løbet af den betragtede periode, hvilket gav mulighed for at indføre en mere effektiv og integreret produktionsproces.

i) Prisudvikling (stikprøveoplysninger)

(33) De vejede gennemsnitlige priser for den pågældende vare, som solgtes af de udvalgte selskaber på markedet i Fællesskabet, svingede i den betragtede periode, men steg globalt set 1 %.

Det skal endvidere bemærkes, at det konstateredes, at disse priser i langt de fleste tilfælde var betydeligt lavere end EF-producenternes priser i hele den betragtede periode, medens priserne på importen fra Indien faldt 6 % i den betragtede periode.

j) Rentabilitet (stikprøveoplysninger)

(34) EF-erhvervsgrenens rentabilitet formindskedes udtrykt i procent af nettosalget fra et vejet gennemsnitligt tab på 1,7 % i 1993 til et vejet gennemsnitligt tab på 7,1 % i undersøgelsesperioden. Det skal dog bemærkes, at den finansielle situation forværredes specielt fra 1995 og fremefter, fra et tab på 1,2 % til et tab på 7,1 % i undersøgelsesperioden.

7. Konklusioner vedrørende skade

(35) Det fremgår af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenen led under et betydeligt pristryk fra importen af varer med oprindelse i Indien i hele den betragtede periode, til priser, der var indtil 38 % lavere. EF-erhvervsgrenen led desuden et stort tab af markedsandele (11 procentpoint) på et tidspunkt, hvor forbruget i Fællesskabet steg 24 %. Beskæftigelsen syntes også at være faldende trods erhvervsgrenens omstruktureringsbestræbelser.

EF-erhvervsgrenen oplevede endvidere en betydelig forværring af de finansielle resultater fra 1995 og fremefter og et vejet gennemsnitligt tab på 7,1 % af nettosalget i undersøgelsesperioden.

På baggrund af ovenstående analyse har Kommissionen foreløbigt konkluderet, at EF-erhvervsgrenen er blevet påført væsentlig skade som omhandlet i artikel 3, stk. 1, i grundforordningen.

F. ÅRSAG TIL SKADE

1. Virkningerne af dumpingimporten

(36) Ved undersøgelsen af, om EF-erhvervsgrenen var påført væsentlig skade som følge af virkningerne af dumpingimporten, konstaterede Kommissionen en betydelig stigning (182 %) i dumpingimporten mellem 1993 og undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at importen til Fællesskabet af varer med oprindelse i Indien mere end fordobledes i perioden mellem 1993 og 1996, og den kumulerede imports markedsandel øgedes 3 procentpoint, medens EF-erhvervsgrenen gik 10 procentpoint tilbage i samme periode. Mellem 1996 og undersøgelsesperioden var der en mindre nedgang i importen fra Indien. Dumpingimporten fra Indien var alligevel betydelig i hele undersøgelsesperioden.

Det skal også bemærkes, at markedet for tovværk af syntetiske fibre er prisfølsomt og gennemsigtigt. Kommissionen fastslog, at den vare, der er omfattet af undersøgelsen, også må betragtes som en forbrugsvare, og at der er tendens til at enhver form for pres på priserne har øjeblikkelige virkninger for markedet.

Kommissionen konstaterede i samme forbindelse, at importen fra Indien solgtes til priser, som gennemsnitligt var mellem 16 % og 38 % lavere end EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Priserne på de importerede varer fra Indien lå i hele den betragtede periode desuden konstant betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser. Dette prisunderbud fortsatte i undersøgelsesperioden, trods den forholdsmæssige nedgang i importmængden fra Indien i denne periode. Det konstateredes også, at de indiske priser var de laveste på markedet i perioden.

(37) Hvad angår EF-erhvervsgrenens finansielle situation, var den ikke gunstig i begyndelsen af den betragtede periode, men den var betydeligt forværret ved udgangen af perioden.

Det er muligt at notere to særskilte faser. Mellem 1993 og 1995 var EF-erhvervsgrenens finansielle situation konstant forholdsvis stabil, men gav dog tab. Dette viser, at EF-erhvervsgrenen under pres fra dumpingimporten forsøgte at opretholde rentabiliteten på bekostning af markedsandele. Fra 1995 og fremefter måtte EF-erhvervsgrenen imidlertid som følge af dette fortsatte pristryk fra dumpingimporten ændre sin prispolitik for ikke at miste yderligere markedsandele og for at opretholde produktionsniveauet. Priserne blev følgelig reduceret og rentabiliteten yderligere forværret.

Under disse omstændigheder konkluderes det, at dumpingimporten af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien har påført EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.

2. Virkninger af andre faktorer

(38) Kommissionen undersøgte, om den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen, kunne være forårsaget af andre faktorer end dumpingimporten. Kommissionen undersøgte navnlig tendensen i forbruget på markedet i Fællesskabet, EF-erhvervsgrenens levedygtighed, udviklingen og virkningerne af import af varer fra tredjelande, som ikke indgik i nærværende procedure, og virkningerne af stigninger i omkostningerne til råmaterialer.

a) Forbruget i Fællesskabet

(39) Forbruget i Fællesskabet af tovværk af syntetiske fibre steg i alt 24 % mellem 1993 og undersøgelsesperioden, med en tendens til stabilisering efter 1995. Den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen, kan derfor ikke tilskrives tendensen i efterspørgslen.

b) EF-erhvervsgrenens konkurrencedygtighed

(40) Trods tab i begyndelsen af perioden må det bemærkes, at EF-erhvervsgrenen i den betragtede periode foretog store investeringer i udskiftning af maskiner for at holde trit med den teknologiske udvikling. De nye maskiner gav mulighed for en mere effektiv og integreret produktionsproces, hvilket til gengæld resulterede i en betydelig stigning i produktiviteten på 22 % mellem 1993 og undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenen fortsatte desuden sine bestræbelser inden for forskning og udvikling samt kvalitetskontrol i hele den betragtede periode.

EF-erhvervsgrenen forbedrede derfor sine resultater, både udtrykt i omkostninger og i kvalitet i den betragtede periode.

c) Import fra andre tredjelande

(41) Kommissionen fastslog, at den samlede markedsandel for import fra tredjelande, som ikke indgik i denne procedure, steg 8,5 % i den betragtede periode. Kommissionen undersøgte navnlig importen fra Republikken Korea, Norge, Polen, Rusland og Tjekkiet.

Med hensyn til importen fra Republikken Korea indledte Kommissionen en antidumpingprocedure den 31. juli 1997 på grundlag af en klage indgivet af Eurocord på vegne af EF-erhvervsgrenen (4). Da der var tale om betydelig fremgang i markedsandelen for importen af varer med oprindelse i Republikken Korea i den betragtede periode fra 0,4 % til 4 %, kan det ikke udelukkes, at den koreanske import bidrog til den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen. Men der foreligger endnu ikke resultater af undersøgelsen.

Markedsandelen for import af varer fra Norge, Rusland og Tjekkiet steg i den betragtede periode, men det konstateredes, at priserne på disse varer var højere end de indiske priser. Priserne på importen af varer med oprindelse i Polen var kun lavere end de indiske priser i 1994, og deres markedsandel var stabil i hele den betragtede periode.

Det skal også bemærkes, at med undtagelse af 1994 konstateredes det, at priserne på importen fra Indien var de laveste på markedet i den betragtede periode. Mellem 1995 og undersøgelsesperioden udgjorde den indiske import desuden alene 20 % af den samlede importmængde i Fællesskabet, hvilket var den højeste individuelle importandel.

d) Ændringer i priserne på råmaterialer

(42) Kommissionen undersøgte også, om den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen, kunne været forårsaget af svingninger i omkostningerne til råmaterialer i den betragtede periode.

Kommissionen konstaterede betydelige udsving i omkostningerne til råmaterialer i den betragtede periode. Samlet steg priserne på polyethylen- og polypropylengranulat, der er de vigtigste råmaterialer i produktionen af den pågældende vare, respektivt 41 % og 52 % mellem 1993 og undersøgelsesperioden. Da råmaterialerne tegner sig for ca. 50 % af de samlede produktionsomkostninger, skulle EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris være steget 23 % i den betragtede periode for at give dækning for den globale stigning i omkostningerne til råmaterialer. Dette må sammenlignes med en samlet stigning i EF-erhvervsgrenens salgspriser på 1 %.

3. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

(43) Selv om det ikke kan udelukkes, at svingningerne i omkostningerne til råmaterialer kan have haft en vis negativ indvirkning på situationen for EF-erhvervsgrenen, og at en del af importen fra andre tredjelande kan have bidraget til tabet af markedsandele og den negative situation for EF-erhvervsgrenen, svækker det ikke den kendsgerning, at importen af tovværk af syntetiske fibre med oprindelse i Indien, særskilt betragtet, har påført EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.

Det er muligt at konkludere på denne måde, navnlig i betragtning af EF-erhvervsgrenens tab af markedsandele kombineret med en forringelse af rentabiliteten, som faldt sammen med en stigning i omfanget og markedsandelen vedrørende den indiske import af varer til priser, som konstant var lavere end EF-erhvervsgrenens priser og lå på niveauer, som det konstateredes var de laveste på markedet i undersøgelsesperioden.

G. FÆLLESSKABETS INTERESSER

1. Indledende bemærkninger

(44) Kommissionen foretog på grundlag af de indgivne oplysninger en foreløbig undersøgelse af, om der trods resultaterne vedrørende dumping og skade alligevel skulle findes tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre foranstaltninger i dette tilfælde.

Til dette formål undersøgte Kommissionen virkningerne af eventuelle foranstaltninger for alle parter, der er involveret i proceduren, samt konsekvenserne for de samme parter, hvis der ikke træffes midlertidige foranstaltninger.

2. Indsamling af oplysninger

(45) For at vurdere de eventuelle virkninger af foranstaltninger anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle interesserede parter, som den havde kendskab til, også parter i de relevante industrier inden og efter produktionsprocessen. EF-erhvervsgrenen og brugerindustrierne. Det skal bemærkes, at Kommissionen kun modtog begrænsede og generelle besvarelser.

De parter, der undersøgtes i forbindelse med denne analyse af Fællesskabets interesser, hører under følgende hovedkategorier: råmaterialeproducenter i leddet inden produktionsprocessen, EF-erhvervsgrenen samt importører/forhandlere og brugere i leddet efter produktionsprocessen.

Det skal bemærkes, at tovværk af syntetiske fibre sælges i Fællesskabet i færdig stand, og derfor er ingen forarbejdningsindustri efter produktionsprocessen som sådan berørt af denne procedure.

3. Råmaterialeproducenternes interesser

(46) De råmaterialer, der anvendes i fremstillingen af varen, er polymerer, bl.a. polypropylen, polyethylen, polyamid og polyester. Disse polymerer kan have form af granulater, som skal ekstruderes, eller garner. De fremstilles almindeligvis i Fællesskabet af de største petrokemiske industrigrupper.

Selv om flere råmaterialeproducenter skrev til Kommissionen og støttede denne procedure, viser det sig, at der ikke foreligger beviser for, at disse producenter vil blive væsentligt berørt af, om der indføres foranstaltninger eller ej, da deres salg til tovværkproducenterne er mindre vigtigt i forhold til deres samlede virksomhed.

4. EF-erhvervsgrenens interesser

a) EF-erhvervsgrenens natur og struktur

(47) EF-erhvervsgrenen består af ca. 30 selskaber, som fremstiller den pågældende vare. EF-erhvervsgrenen er spredt ud over de fleste medlemsstater, men der findes en større koncentration af selskaber i Portugal. De portugisiske producenter tegnede sig for ca. 60 % af EF-erhvervsgrenens produktion i undersøgelsesperioden.

EF-producenterne er for størstepartens vedkommende små og mellemstore, familieejede selskaber. EF-erhvervsgrenen omdanner hovedsagelig råmaterialerne til tovværk af syntetiske fibre i følgende større produktionsfaser: en ekstruderingsfase (råmaterialerne smeltes til brugbart garn), en dugtningsfase (der fremstilles kordeler af garnerne) og en tvindings- eller fletningsfase (kordelerne tvindes eller flettes til tovværk). Den pågældende vare er et færdigt produkt, som almindeligvis ikke forarbejdes yderligere.

b) EF-erhvervsgrenens levedygtighed

(48) EF-erhvervsgrenens finansielle situation var allerede ugunstig i begyndelsen af den betragtede periode, hvilket førte til omstrukturering i løbet af perioden. Det fremgår af undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenens finansielle situation forværredes betydeligt som følge af dumpingimporten, og at erhvervsgrenen tabte betydelige markedsandele i den betragtede periode.

Det må imidlertid bemærkes, at EF-erhvervsgrenen investerede meget i nye maskiner i hele den betragtede periode, hvilket gjorde det muligt at indføre mere effektive produktionsprocesser. Erhvervsgrenen investerede også i kvalitetssikkerhed og kontrol og gjorde en stor indsats inden for forskning og udvikling for at indføre en produktion af nye typer specialtovværk, som gav højere merværdi og omfattede mere avanceret teknologi. Endelig tegnede EF-erhvervsgrenen sig ved udgangen af undersøgelsesperioden stadig for en betydelig markedsandel, hvilket viser, at EF-producenterne er pålidelige leverandører.

c) Eventuelle virkninger, hvis der indføres foranstaltninger eller hvis der ikke indføres foranstaltninger

(49) Hvis presset fra dumpingimporten får mulighed for at fortsætte yderligere, vil de finansielle tab fortsætte. EF-erhvervsgrenen vil i så fald ikke være i stand til at finansiere sine bestræbelser for at udvikle produkter, og det kunne på længere sigt have lukning af selskaber til følge. Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionen blev underrettet om, at flere EF-producenter havde måttet begrænse deres produktudvalg som følge af pristrykket på markedet i Fællesskabet i den betragtede periode, og at flere andre havde måttet indstille produktionen helt.

Det er meget sandsynligt, at denne negative tendens vil fortsætte, hvis der ikke findes foranstaltninger til at afhjælpe virkningerne af dumpingimporten.

Hvis der indføres foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenen til gengæld være i stand til at hæve priserne og forbedre rentabiliteten.

5. Importører/forhandleres interesser

(50) Distributionskæden for den pågældende vare er kendetegnet ved et stort antal importører/forhandlere, som i modsætning til EF-producenterne ligger inde med betydelige lagre af den pågældende vare. Det er vigtigt at bemærke, at forhandlerne har stor magt til at fastsætte prisniveauet for den pågældende vare, hvilket ofte skyldes deres særlige position i distributionskæden.

Importørerne/forhandlerne optræder almindeligvis som mellemled mellem både EF-producenterne og eksportørerne og brugerne. Et typisk eksempel på importørernes/forhandlernes rolle er arbejdet som skibshandler i en større havn; skibshandleren er ofte den, der bestemmer, hvor forsyningerne skal komme fra (Fællesskabet eller import) ud fra den pris, der kræves for den pågældende vare den pågældende dag.

Da importørerne/forhandlerne har magt til at fastsætte priserne på markedet, og da de almindeligvis frit kan bestemme, hvor de vil have deres forsyninger fra (Fællesskabet eller import), finder Kommissionen ikke, at de vil blive betydeligt berørt af, om der indføres foranstaltninger eller ej. Kommissionen modtog desuden ikke bevis for, at det ville være tilfældet.

6. Brugernes interesser

(51) Brugerne af den pågældende vare er hovedsagelig fiske- og skibsindustrien.

I betragtning af markedets meget høje prisfølsomhed antager Kommissionen, at indførelsen af foranstaltninger efter al sandsynlighed vil betyde prisstigninger.

Tovværk anvendes normalt til fortøjningsformål, om bord på skibene eller som hjælpeudstyr i forbindelse med anvendelsen af fiskenet. Omkostningerne til tovværk er derfor perifære i forhold til hovedomkostningerne for den pågældende erhvervsgren, når der sammenlignes med andre omkostninger som skibenes værdiforringelse, brændstof, forsikring, arbejdskraft og vedligeholdelse. Dette understøttes af, at tovværk af syntetiske fibre kan anvendes i lang tid uden særlig vedligeholdelse. På baggrund af de foreliggende oplysninger mener Kommissionen derfor, at den pågældende vare kun udgør en ganske lille del af brugerindustriernes samlede omkostninger, hvilket også forklarer den manglende samarbejdsvilje fra brugernes side i denne procedure. Enhver forventet prisstigning vil således være af ringe betydning for brugerne.

7. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

(52) I betragtning af stigningerne i importen fra Indien i hele den betragtede periode og eksportørens opførsel på markedet i Fællesskabet, hvor de konstant anvendte betydeligt lavere priser end EF-erhvervsgrenen, er det sandsynligt, at denne tendens vil fortsætte og yderligere forværre den skade, der påføres EF-producenterne, hvis der ikke indføres foranstaltninger.

Det kan forventes, at virkningerne af indførelsen af foranstaltninger vil kunne bidrage til en forbedring af EF-erhvervsgrenens rentabilitet med efterfølgende fordelagtige virkninger for konkurrencevilkårene på markedet i Fællesskabet og en formindskelse af truslen om yderligere lukninger og fald i beskæftigelsen. Det kan også forventes, at de gunstige virkninger vil bevirke, at EF-producenterne kan nyde fuld fordel af de senere års investeringer og fortsætte med at udvikle nye produkter med højere teknologi til nye, specialiserede anvendelsesformål.

Med hensyn til brugerindustrierne vil den prisstigning, der kan forventes, kun have ganske ringe virkninger.

Kommissionen har således konkluderet, at der under alle omstændigheder ikke er nogen tvingende grund til ikke at indføre foranstaltninger.

H. MIDLERTIDIG TOLD

1. Skadestærskel

(53) Da det er blevet fastslået, at den pågældende dumpingimport har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at der ikke foreligger nogen tvingende grund til ikke at træffe foranstaltninger, bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger. De påtænkte foranstaltninger bør være tilstrækkelige til at afhjælpe den skade, der forvoldes af dumpingimporten, men må ikke overstige de konstaterede dumpingmargener.

Skal en sådan skade afhjælpes, er det nødvendigt, at erhvervsgrenen sættes i en situation, hvor priserne når det niveau, der ville være gældende, hvis der ikke fandtes dumpingimport. Det konkluderedes, at EF-producenterne med et sådant niveau ville kunne få dækning for deres produktionsomkostninger og opnå et rimeligt beløb for fortjeneste.

De vejede gennemsnitlige eksportpriser frit Fællesskabets grænse, justeret med hensyn til erlagt told og fradrag for påløbne omkostninger efter indførslen for de varetyper, der anvendtes til fastsættelsen af prisunderbuddene, blev for undersøgelsesperiodens vedkommende sammenlignet med de udvalgte EF-producenters faktiske gennemsnitlige salgspriser, i påkommende tilfælde forhøjet for at dække produktionsomkostningerne plus en fortjenstmargen på 5 %.

Med henblik på en foreløbig afgørelse blev en sådan fortjenstmargen anset for at være det nødvendige minimum til at gøre sektoren levedygtig. Der er taget hensyn til, at de interesserede parter betragter den pågældende vare som en råvare.

Sammenligningen viste en skadesmargen på 53 % af den vejede gennemsnitlige nettopris, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet.

2. Midlertidig antidumpingtold

(54) I henhold til artikel 7, stk. 2, i grundforordningen bør den midlertidige antidumpingtold svare til dumpingmargenen eller det beløb, der er nødvendigt til at afhjælpe skaden, hvad der end måtte være det laveste.

Da den foreløbigt konstaterede skadesmargen for den indiske eksportør er lavere end den respektive dumpingmargen, bør den midlertidige antidumpingtold for denne eksportør fastsættes svarende til den konstaterede skadestærskel.

(55) For selskaber, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, fastsættes den midlertidige told på grundlag af den højeste skadestærskel, dvs. 82,0 % fastlagt for den varetype, som var blevet udvalgt for fastsættelse af dumpingmargenen vedrørende disse selskaber, fordi dumpingmargenen var højere end skadestærsklen.

I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

(56) Af hensyn til en rimelig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken de berørte parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det skal endvidere anføres, at alle undersøgelsesresultater med henblik på denne forordning er foreløbige og eventuelt skal tages op til yderligere undersøgelse med henblik på at indføre en endelig told, som Kommissionen måtte foreslå -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af tovværk af syntetiske fibre henhørende under KN-kode 5607 49 11, 5607 49 19, 5607 50 11 og 5607 50 19, og med oprindelse i Indien.

2. Med henblik på denne forordning fastsættes den midlertidige antidumpingtold til følgende procent af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:

>TABELPOSITION>

3. Gældende bestemmelser vedrørende told og anden toldpraksis finder anvendelse.

4. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af den vare, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles sikkerhed i form af et beløb svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

I henhold til artikel 20 og 21 i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra denne forordnings ikrafttræden.

Artikel 3

Artikel 1 i denne forordning anvendes for en periode på seks måneder, medmindre Kommissionen forlænger dens gyldighed, eller Rådet vedtager endelige foranstaltninger inden udløbet af den pågældende periode, jf. dog artikel 7, 9, 10 og 14 i forordning (EF) nr. 384/96.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. januar 1998.

På Kommissionens vegne

Leon BRITTAN

Næstformand

(1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1.

(2) EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1.

(3) EFT C 201 af 1. 7. 1997, s. 8.

(4) EFT C 232 af 31. 7. 1997, s. 6.