Nr. C 5/2 De Europæiske Fællesskabers Tidende 7. 1.78 
REVISION AF UDSIGTERNE FOR 1977 FOR FÆLLESSKABETS KULMARKED 
Dette er en revision af de dele i »Fællesskabets kulmarked i 1976 — Udsigterne for 
1977« (1), som blev udarbejdet i begyndelsen af indeværende år, og for hvilke den efter­
følgende udvikling har afveget fra de oprindelige udsigter. 
Nummereringen af tekst og tabeller svarer til det originale dokument. Med teksten sigtes 
der hovedsageligt på at drage følgeslutninger for hele det indeværende år på grundlag 
af præstationerne i den første seks måneder og på at forsøge at forklare, hvorfor 
præstationerne sandsynligvis vil afvige betydeligt fra de oprindelige udsigter. I tabel­
lerne findes tal for de første seks måneder af indeværende år og til sammenligning for­
samme periode i 1975 og 1976. 
II. DEN ALMINDELIGE ØKONOMISKE SITUATION 
OG UDSIGTER 
Tempoet for Fællesskabets økonomiske genoplivning 
i de seneste næsten to år har skiftevis været voksende 
og aftagende og hidtil i 1977 mest aftagende. 
Der består fortsat stærke sektormæssigt og geografisk 
bestemte forskelle i udviklingen i efterspørgsel, 
udbud og indtjening, og de begrænsninger, der skyl­
des inflationstendenser og betalingsbalanceproblemer, 
har lagt en dæmper på tidligere opsvings kumulative 
indvirkning. Det økonomiske klima synes imidlertid 
at ville blive forbedret yderligere i anden halvdel af 
1977 som et resultat af en hastigere stigning i udførs­
len og for nogle landes vedkommende i privatforbru­
get. Bruttonationalproduktet for Fællesskabet som 
helhed ventes ikke at stige mere end 2,5 % i 1977, 
regnet i faste priser. 
Fremskridt i retning af en tilbagevenden til fuld 
beskæftigelse har været skuffende. Tilgangen af mid­
ler til beskæftigelsesfremmende investeringer har sta­
dig været svag, idet enhver stigning i efterspørgselen 
efter arbejdskraft hovedsageligt er blevet tilgodeset 
gennem længere arbejdstid frem for gennem forøgelse 
af arbejdsstyrken. Endvidere er antallet af unge men­
nesker, der søger beskæftigelse for første gang, blevet 
større end i 1976. Den sæsonrensede arbejdsløsheds­
procent nåede op på 5,6 % i tredje kvartal i 1977 for 
Fællesskabet som helhed, sammenlignet med 5,1 % 
det foregående år. 
Skønt efterspørgselen på verdens ressourcer kun har 
været moderat, skærpedes prisstigningerne frem til 
foråret. Dette skyldtes delvis knappe forsyninger af 
landbrugsprodukter på grund af tørken i Fællesska­
bet i 1976 i forbindelse med klimatiske begivenheder 
H EFT nr. C 156 af 4. 7. 1977, s. 1. andetsteds, hvilket påvirkede priserne på visse tro­
piske produkter, mens stigninger i taksterne for 
offentlige tjenesteydelser og i priserne på olie alle 
spillede deres rolle. Ud fra de mere gunstige tenden­
ser, som begyndte at vise sig henimod sommeren 
skulle forbrugerprisniveauet i Fællesskabet stige med 
omkring 9,5 % fra 1976 til 1977. 
Der er forekommet forbedringer i Fællesskabets stil­
ling udadtil. Valutakurserne er blevet stabiliserede i 
løbet af årets første halvdel og underskudslandenes 
indførselsbegrænsninger har stort set genoprettet 
Fællesskabets handelsbalance. Denne udvikling, til 
hvilken nordsøolien i stigende omfang bidrager, 
skulle kunne reducere underskuddet i fjor på 
omkring 8 milliarder $ på Fællesskabets betalings­
balances løbende poster. 
III. EFTERSPØRGSEL EFTER KUL FORDELT PA 
SEKTORER 
1. Jern- og stålindustrien 
(Tabel 4 og 22) 
Varslet i de oprindelige udsigter for 1977 om, at de 
tal for jern- og stålproduktionen, der dannede grund­
laget for det anslåede koksforbrug, muligvis måtte 
revideres i nedadgående retning, har i mellemtiden 
vist sig berettiget. 
I stedet for den svage stigning i forhold til 1976, som 
man i starten håbede på, er det nu blevet klart, at 
stålproduktionen i 1977 vil blive omkring 6 Mt mindre 
end i fjor, med det resultat, at produktionen af råjern 
på omkring 89 Mt i 1977 vil være nær ved 5,5 Mt 
lavere end i fjor. 
7.1.78 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 5/3 
Svarende hertil forekommer det nu sandsynligt, at 
koksforbruget for Fællesskabets jern- og stålindustri i 
1977 vil blive omkring 52 Mt svarende til omkring 67 
Mtske eller ca. 8 Mtske mindre end det oprindelige 
skøn. 
2. Kraftværker 
(Tabel 8 A) 
Udviklingen i el-produktionen i første halvdel af in­
deværende år set i forhold til samme tidsrum i 1976 
har været meget forskellig i EF-landene, lige fra et 
fald på 11,1 % i Luxembourg til en stigning på 
19,8 % i Danmark. disse forudsætninger må den samlede produktion i 
1977 påregnes at blive på omkring 237 Mt, hvilket er 
et fald på 4,5 % i forhold til niveauet for 1976. 
Langt den mest skuffende præstation forekommer i 
Det forenede Kongerige, hvor det nu synes usandsyn­
ligt, at produktionen vil nå op over 119 Mt sammen­
lignet med 122 Mt i 1976 og 125 Mt i den oprindelige 
udsigt for 1977. Hovedårsagen er, at det modsat tid­
ligere forhåbninger ikke har været muligt at indføre 
en effektiv produktivitetsplan, ligesom det heller ikke 
forekommer sandsynligt at noget sådant kan træde i 
kraft inden årets udgang. Endvidere vil pensionerin­
gen af omkring 6 500 minearbejdere på 62 år og der­
over i overensstemmelse med nye pensionsregler, 
som trådte i kraft den 1. august 1977, påvirke pro­
duktionen i ugunstig retning i årets anden halvdel. 
Forudsigelserne for hele året går ud på, at stignin­
gen i elproduktionen i forhold til 1976 generelt vil 
blive lavere end året før, men det skal erindres, at 
1975 havde været et år med enestående lav efter­
spørgsel. Stigningen for Fællesskabet som helhed for 
1977 i forhold til 1976 forventes at blive af størrelses­
ordenen 6 %. 
I 1976 førte kombinationen af kraftig udvidelse af el­
forbruget med tørkeforholdene, der foranledigede 
nedgang i elproduktionen ved vandkraft, højere pri­
ser på brændselsolie og forskellige officielle foran­
staltninger til nedsættelse af efterspørgselen efter olie 
til en stigning i kraftværkernes kulfyring i forhold til 
1975 på omkring 20 % til mere end 120 Mtske. Kul­
forbruget til elproduktion vil sandsynligvis udvise 
yderligere betydelige stigninger i Frankrig og Belgien 
og mindre i andre lande. Følgelig forventes det sam­
lede forbrug af kraftværkskul for Fællesskabet som 
helheld i 1977 som forudset at ligge en smule højere. 
IV. KULPRODUKTIONEN I FÆLLESSKABET 
(Tabel 11, 13 og 14) 
Den samlede kulproduktion i Fællesskabet på 123 
Mt i de første seks måneder af 1977 lå en smule un­
der halvdelen af det samlede tal på 248 Mt anslået 
for hele året. 
Traditionelt er produktionen imidlertid lavere i andet 
halvår end i de første seks måneder på grund af ferier 
i juli og august. For Tysklands vedkommende vil 
dette til dels blive udlignet af tilsigtet arbejdsdeling 
tidligt på året, men i overensstemmelse med de sene­
ste erfaringer kan produktionen i anden halvdel af 
1977 påregnes at blive omkring 15 % lavere i Bel­
gien, 20 % lavere i Frankrig og 8 % lavere i Det for­
enede Kongerige end i årets første halvdel. Under V. KULPRISER 
I Tyskland har listepriserne ligget på et uændret 
niveau siden begyndelsen af januar 1977, og andet 
steds har stigningerne været mindre end i fjor. Pri­
serne på såvel dampkul som kokskul steg med 6 %— 
7 % i Frankrig og med 15 % i Det forenede Konge­
rige, mens priserne på kul til private hjem blev hævet 
med 6 % i det førstnævnte og med 29 % i det 
sidstnævnte land. 
Den gennemsnitlige cif ARA-pris på kokskul beregnet 
af Kommissionen (vejledende pris), som havde ligget 
på 63,45 US S siden juli 1976, var faldet til 61,75 
US $ i april 1977, men den var atter steget til 62,35 
US $ i juli 1977. 
Bortset fra kul til private hjem i Det forenede Konge­
rige, som er en mangelvare, fremtræder der et billede 
af en rimelig grad af stabilitet. Dette er imidlertid 
misvisende for så vidt som dels presset fra stigende 
omkostninger og dels det fortsat rigelige udbud på 
verdensmarkedet skaber oplagringsproblemer for 
Fællesskabets kulindustri, problemer, der må skaffes 
løsninger på, med mindre kulindustrien skal blive 
tvunget til at genoptage sin tilsigtede indskrænk-
ningspolitik fra før 1973. 
VII. 2. Indførsler fra tredjelande 
(Tabel 26 A) 
Da kulindførsler i langt højere grad påvirkes umid­
delbart af markedssvingninger end tilfældet er for 
kulproduktion, kan der ikke drages nogen historisk 
betingede følgeslutninger om præstationer hele året 
igennem fra indførselstallene for de første seks måne­
der, således som det kan lade sig gøre for produktio-
Nr. C 5/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 7.1.78 
Medlemsstaternes øjeblikkelige udsigter for indførsel 
fra tredjelande for i år, ligger i de fleste tilfælde en 
smule under de oprindelige skøn, med Italien som 
bemærkelsesværdig undtagelse. I betragtning af at 
Italien i 1976 indførte 10 Mt sammenholdt med de 
oprindelige udsigter på 9,5 Mt og fører en politik, der 
går ud på øget kulfyring af kraftværkerne, vil en 
yderligere 10 % stigning i indførselen fra tredjelande 
være mulig, forudsat at kulforbruget til elproduktion 
bliver dobbelt så stor som i fjor. 
Under denne forudsætning ville den samlede indførsel 
til Fællesskabet fra tredjelande blive mellem 45 og 46 
Mt, således som oprindeligt skønnet, omend noget 
anderledes fordelt mellem medlemslandene, idet dog 
muligheden for et lidt lavere tal ikke kan udelukkes. 
VIII. KUL- OG KOKSLAGRE 
Det er risikabelt at give udsigter for producenternes 
lagre, da de kun i vis .udstrækning afhænger af for­
ventninger om produktion, indførsel, forbrug og 
udførsel. De påvirkes også af udbygningen eller 
indskrænkningen af lagre fra forbrugernes side under 
påvirkning af deres vurdering af politiske og mar­
kedsmæssige faktorer. Endvidere kan de kumulative 
resultater af mindre statistiske justeringer på afgø­
rende vis påvirke beregninger af restlagre. 
Følgelig kan forudsigelser om producentlagre ikke 
blive andet end antydninger. Med dette forbehold 
taget i betragtning forekommer det nu, at en kombi­
nation af forskelligartede faktorer vil give anledning 
til, at kullagrenes stilling ved slutningen af 1977 vil 
vise sig afgørende forskellig fra det oprindeligt bereg­
nede. 
De mest betydende af disse faktorer er afgørende 
/ lavere produktion end forventet i Det forenede Kon­
gerige og Tyskland: 6 Mt i førstnævnte og 5 Mt i 
sidstnævnte, hvilket giver i alt 11 mt. Med indførsel 
fra tredjelande på omtrent det forventede niveau eller 
en smule lavere vil de rådige forsyninger således blive 
omkring 11 Mt — 12 Mt lavere end de oprindelige 
tal. 
Kulforbrug og -udførsel vil sandsynligvis blive 
omtrent som forventet, med undtagelse af at 
koksværkerne vil fremstille 5 Mt færre koks end 
påregnet. Følgelig vil deres kulforbrug ligge omkring 
6,5 Mt under det beregnede. Med kulforsyninger på 11 Mt — 12 Mt under de 
oprindelige udsigter og et forbrug på ca. 6,5 Mt min­
dre kan det udledes, at producenternes lagre ved 
årets udgang vil blive omkring 4,5 Mt — 5,5 Mt min­
dre end forventet. I stedet for den oprindeligt skøn­
nede forøgelse på ca. 2,5 Mt fremkommer der en 
netto indskrænkning i producentlagrene på 2—3 Mt i 
løbet af 1977 som følge af denne beregning. 
De foreløbige tal i det oprindelige dokument viste 
kullagre ved seneste års udgang på 27,9 Mt, men 
dette tal er siden revideret i nedadgående retning til 
omkring 27 Mt. I overensstemmelse med de ovenstå­
ende beregninger skulle producenternes lagre ved 
udgangen af 1977 derfor blive på 24—25 Mt. 
De kan imidlertid reelt blive en smule mindre. Bortset 
fra naturlige usikkerhedsmomenter ligger forklarin­
gen på forskellen sandsynligvis i øgede indkøb af kul 
til oplagring fra belgiske og tyske elproducenters side. 
Nødvendigheden af at føre en smule mindre kullagre 
end oprindeligt påregnet giver en vis beskeden lettelse 
for Fællesskabets kulindustri. Det forhold, at dette i 
betydelig udstrækning kan føres tilbage til arbejdsde­
ling i Tyskland og faldende produktivitet i Det for­
enede Kongerige må imidlertid give anledning til dyb 
bekymring. 
Desuden er der problemet med kokslagre, som hviler 
tungt på den tyske kulindustri. Faktisk vil dens lagre 
ved årets udgang sandsynligvis være steget lidt mere 
end de 2 Mt, som oprindelig blev beregnet, endskønt 
den samlede forøgelse for Fællesskabet som helhed, 
efter at der er taget hensyn til en indskrænkning i 
lagrene i Det forenede Kongerige, sandsynligvis vil 
blive af størrelsesordenen 1,5 Mt op til 20 Mt, hvoraf 
15 Mt i Tyskland. Følgelig har Ruhrkohle bestemt sig 
til at lukke endnu to koksværker med en årlig kapa­
citet på 1,6 Mt inden årets udgang. 
KONKLUSIONER 
Når der ses bort fra koks og kokskul til stålindu­
strien, er udviklingen på Fællesskabets kulmarked i 
løbet af 1977 stort set forløbet som forudsagt. 
7.1.78 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 5/5 
TABEL 2 
Bruttonationalproduktet i mængder (1) 
(Ændringer i % i forhold til det foregående år) 
Belgien 
Danmark 
Forbundsrepublikken Tyskland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
Fællesskabet 1975 
— 2/) 
— 1,1 
— 2,6 
+ 0,1 
+ 0,4 
— 3,5 
— 8,4 
— 1,1 
— 1,7 
- 1,8 1976 
+ 3,0 
+ 4,8 
+ 5,7 
+ 5,2 
+ 3,2 
+ 5,6 
+ 2,7 
+ 4,4 
+ 1,6 
+ 4,6 1977 
Oprindelige 
+ 3,0 
+ 2,0 
+ 5,0 
+ 3,0 
+ 3,5 
+ 2,0 
+ 3,0 
+ 4,0 
+ 1,5 
+ 3,5 1977 
Reviderede 
+ 2,7 
+ 1,0 
+ 3,0 
+ 2,7 
+ 4,5 
+ 2,0 
+ 1,3 
+ 2,5 
+ 0,4 
+ 2,3 
('} Kilde: KOM (77) 494/2 endl. af 7. 1.0. 1977. 
TABEL 4 
Produktion af råstål 
(i 1 000 tons) 
Belgien 
Danmark 
Forbundsrepublikken Tyskland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
Fællesskabet 1 
Første 
halvår 1976 
6185 
358 
21373 
11639 
16 
11371 
2 393 
2 475 
11 508 
67 318 2 
Første 
halvår 1977 
5 901 
373 
19 813 
11 716 
21 
11868 
2 214 
2 409 
10 546 
64 861 Forske! 
-
— 284 
+ 15 
— 1560 
+ 77 
+ 5 
+ 497 
— 179 
— 66 
— 962 
— 2 457 (2—1) 
% 
— 4,6 
+ 4,2 
— 7,3 
+ 0,7 
+ 31,3 
+ 4,4 
— 7,5 
— 2,7 
— 8,4 
— 3,6 
Nr. C 5/6 De Europæiske Fællesskabers Tidende 7.1.78 
TABEL 8 A 
Nettoproduktion of elektricitet 
(i GWh) 
Belgien 
Danmark 
Forbundsrepublikken Tyskland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
Fællesskabet i 
Første halvår 
1976 
22 738 
9181 
157 136 
97 650 
4 056 
77 428 
679 
27 738 
134 459 
530 666 2 
Første halvår 
1977 
22 685 
10996 
158 602 
104 300 
4 448 
80 268 
604 
27 886 
139 524 
549 313 3 
Oprindelige 
skøn for hele 
1977 
46 800 
•20 600 
331300 
208 600 
8 300 
165 700 
1900 
58 200 
266 000 
1107 400 % (2-1) 
— 0,2 
+ 19,8 
+ 0,9 
+ 6,8 
+ 9,7 
+ 3,7 
— 11,1 
+ 2,0 
+ 3,8 
+ 3,5 
TABEL 11 
Stenkulproduktion 
(i 1 000 tons) 
Belgien 
Forbundsrepublikken Tyskland 
Frankrig 
Irland 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
Fællesskabet i 
Første 
halvår 1975 
3 978 
50 856 
47 435 (i) 
12 370 
25 
66 679 
133 908 
130487(i) 2 3 
Første 1 Første 
halvår 1976 1 halvår 1977 
3 959 
47 390 
44 049 (i) 
11520 
27 
63 346 
126 242 
122901(i) 3 881 
45 398 
41 952 (i) 
11840 
27 
61863 
123 009 
119 563 (i) 4 
Oprindelige 
skøn for hele 
1977 
7 250 
94 980 
87 800 (i) 
20 800 
50 
125 000 
248 080 
240 900 (i) Forskel 
2 — 1 
-
— 19 
— 3 466 
— 3 386H 
— 850 
+ 2 
— 3 333 
— 7 666 
— 7 586 (i) % 
— 0,5 
— 6,8 
-7,l(i) 
— 6,9 
+ 8,0 
— 5,0 
— 5,7 
-5,8(i) Forskel 
3 — 2 
« 
— 78 
— 1 992 
— 2 097(1) 
+ 320 
— 1483 
— 3 233 
— 3 338(i) % 
— 2,0 
— 4,2 
— 4,8(i) 
+ 2,8 
— 2,3 
— 2,6 
— 2,7(i) 
(*) Nationale serier. 
7.1.78 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr.C5/7 
TABEL 13—14 
Antal minearbejdere under jorden samt produktion pr. skifte under jorden 
Antal minearbejdere 
(i 1 000) 
Belgien 
Forbundsrepublikken Tyskland 
Frankrig 
Det forenede Kongerige 
Produktion (i kg) 
Belgien 
Forbundsrepublikken Tyskland 
Frankrig 
Det forenede Kongerige 1 
Ultimo juni 
1975 
18,6 
110,3 
39,8 
173,2 
2 493 
4 084 
2 635 
3 310 2 
Ultimo juni 
1976 
17,7 
105,8 
38,0 
169,8 
2 536 
4 219 
2 687 
3 358 3 
Ultimo juni 
1977 
16,5 
102,8 
35,0 
171,5 
2 650 
4 202 
2 970 
3 288 4 
Skønnede 
gennemsnit 
1977 
16,6 
102,5 
35,5 
166,5 
2 665 
4 230 
3100 
3 565 Forskel i % 
2 — 1 
— 4,8 
— 4,1 
— 4,5 
— 2,0 
+ 1,7 
+ 3,3 
+ 2,0 
+ 1,5 3 — 2 
— 6,7 
— 2,8 
— 6,9 
+ 1,0 
+ 4,5 
— 0,4 
+ 10,5 
— 2,1 
TABEL 22 
Produktion af koksværkskoks 
(i 1 000 tons) 
Belgien 
Forbundsrepublikken 
Tyskland 
Frankrig 
Italien 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
Fællesskabet l 2 
Første halvår Første halvår 
1976 1977 
3 127 
16 287 
5 831 
3 865 
1324 
7 889 
38 323 2 908 
14120 
5 312 
3 984 
1299 
7 407 
35 030 3 
Oprindelige 
skøn for hele 
1977 
6 350 
30 600 
11000 
8 500 
2 750 
16 000 
75 200 Forskel (2 — 1) 
t 
— 219 
— 2167 
— 519 
+ 119 
— 25 
— 482 
— 3 293 % 
— 7,0 
— 13,3 
— 8,9 
+ 3,1 
— 1,9 
— 6,1 
— 8,6 
Nr. C 5/8 De Europæiske Fællesskabers Tidende 7.1. 78 
TABEL 26 
Indførsel af stenkul fra tredjelande, efter modtagerland 
(i 1 000 metriske tons) 
Belgien 
Danmark 
Forbundsrepublikken Tyskland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
Fællesskabet Første halvår 
1975 
1554 
1868 
2 854 
5 866 
199 
5 031 
23 
1579 
2599 
21573 Første halvår 
1976 
1879 
1824 
2 389 
5 799 
209 
4 826 
52 
1825 
1498 
20 301 Første halvår 
1977 
1634 
2 313 
2 685 
7985 (x) 
345 n 
5 750 (») 
76 
1938 
530 (x) 
23 256 Oprindelige 
skøn for hele 
1977 
3 120 
4 350 
5 200 
16 590 
39J 
10100 
17 
3 595 
2300 
45 667 
(') Anslåede tal. 
TABEL 28 
Ændringer i producentlagre af kul og højovnskoks (*) i løbet af de første seks måneder af 1977 
(i 1 000 tons) 
Belgien 
Danmark 
Forbundsrepublikken Tyskland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede Kongerige 
Fællesskabet Kul 
+ 218 
— 
+ 4127 
+ 742 
— 
— 
— 
— 
— 1411 
+ 3 676 Koks 
+ 6 
— 
+ 1774 
+ 10 
+ 279 
— 
— 
— 4 
+ 368 
+ 2 433 I alt 
+ 226 
— 
+ 6 433 
+ 755 
+ 363 
— 
— 
— 5 
— 933 
+ 6 839 
(l) I søjlen i alt er koks omregnet til kul med faktoren 1,3.