30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/1 DA 
EUROPA-PAR LAMENTETS OG  RÅD ETS DIREKT IV 2004/26/EF  
af 21. april 2004 
om ændring af direktiv 97/68/ EF om in dbyrdes  tilnærmelse af medlemsstaternes lov givni ng om foranstaltni nger mod 
emiss ion af forurenende luftarter og part ikler fra f orbrændings motorer til montering i mo bile ikke- vejgående maskiner 
(EØS-relevant tekst) 
EUROPA-PARLAMENT ET OG RÅ DET  FOR DE N EUROPÆISKE U NION H AR - 
under henvisning  til traktaten om oprettels e af D et Europæiske Fæl lesskab, særlig  artikel 95, 
under henvisning  til forslag fra Kommiss ionen1, 
under henv isning til udtalelse fra Det Euro pæiskeØkono miske og  Sociale Udvalg2, 
i henh old til fremg angsmåden i t raktat ens art ikel 2513, og 
ud fra følgende betragtninger: 
(1) Direktiv 97/68/EF4 indfører emis sionsgræn seværdier i to  trin for mo torer med kompres sionstænding og pål ægger 
Kommis sionen at  fremlæ gge fors lag om yderl igere nedsæ ttelse af emis sionsgræn seværdierne under hens yn til generelt  
tilgængelige tekni kker til nedbrin gelse af luftforureni ng fra motorer med kompres sionstænding og til luftkvalite tssitua tione n. 
(2) I Auto-O il programmet konk luderedes det, at der er behov for yderligere foranstaltn inger til løsn ing af problemerne med 
luftkvalite ten i Unionen, især hvad angår ozond annelse og partikelemission.  
(3) Avan ceret  teknik til reduktion af emi ssionen fra motorer med  kom press ionstænding på v ejgående køret øjer er allerede bredt  
tilgængelig, og en sådan  teknik vil i vidt omfang k unne an vend es i den i kke-v ejgående s ektor. 
(4) På visse punkter er der s tadig usikkerhed o m omk ostningseffekt iviteten i forbindelse med  anven delsen af 
efterbehand lingsudstyr til redukt ion af p artikelem issioner o g kvælstofoxider (NOx). In den den  31. d ecember 2 007 b ør der 
foretages en teknisk genn emgang  og i givet fald overvej es undtagelser el ler udskydels e af i krafttrædelsen. 
(5) En ov ergang sprøvningsmeto de er nø dven dig for at d ække de dri ftsbetingelser, der g ælder fo r såd anne mas kiner under 
virkelige dri ftsforhold. Herti l hører og så, at  prøv ningen f or en passende and els vedk ommen de om fatter emi ssioner fra en  
ikke-opvarmet  motor. 
(6) Uanset  belastningsforholdene o g inden f or et fastsat arb ejdsområde må græ nseværdierne i kke o verskrides med  mere end en  
passende pro centdel. 
(7) Endvi dere bør d er træ ffes foranst altninger for at undg å anven delsen af man ipulationsanordninger og  irrat ionelle 
emissionskontrolstrategier. 
(8) Den fo reslåede pakk e af g rænseværdier bør s å vidt muligt tilpasses udviklingen  i US A, så prod ucent erne får ad gang til et 
globalt mark ed fo r deres  motorkonstruktioner. 
(9) Der bør l igeledes  anven des emissionsnormer i forbindelse med  jernbaner o g fartøjer på i ndre v andv eje for at medv irke til at
fremme di sse som mil jøvenlige transp ortformer. 
1EUT C  
2EUT C 220 af 16.9.2003, s. 16. 
3Europa-Parlamentets udtalelse af 21.10.2003  (endnu ikke off entliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 30.3.2004 (endnu ikk e offentliggjort i 
EUT). 
4EFT L 59 af 27.2.1998, s. 1. Senest ændret ved direk tiv 2002/88/EF ( EFT L 35 af 11.2.2003, s. 28). 
L 146/2 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
(10) Det bør for m obile ikke-vejgående maskiner være muligt at angi ve, at de opfylder fre mtidi ge grænsevæ rdier før tiden. 
(11) På grund af den teknik, der er nødvendig t il opf yldelse af trin II I B og  IV-grænsevæ rdierne for pa rtikel- og  NO X-emissio ner, 
må br ændstoffet s svov lindhol d i mange medlemsstater ne dsætt es i forhold til  det nuværend e niveau. Der bør fa stlægges et 
referencebr ændstof, der afspejler marke dssituationen for brændstof.  
(12) Emissions præstatio nerne  gennem  hele m otorernes driftslevetid er vigti ge. D er bø r indføre s holdbarhedskra v for at undgå 
forringelse af em issionspræst ationerne. 
(13) Det e r nødvend igt at indføre særlige ordninger for udstyrsfabr ikanterne for at give dem tid ti l at konstruere p rodukter og
organisere pr oduktionen af små ser ier. 
(14) Målet for dette direktiv, nemlig forbedring af den fremtidige luftkvali tetssituatio n, kan ikke i tilstrækkelig  grad opfyldes af de 
enkel te med lemsstater, f ordi de nød vend ige emis sionsbegræ nsninger for prod ukter sk al fastsættes på fæl lesskabsplan; 
Fællesskabet  kan de rfor træffe forans taltninger i  overenss temmel se med  subsidiaritetsprincippet, jf. trak tatens artikel 5. I 
overenss temmel se med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går dette direk tiv ikke ud over, hvad  der er nødv endigt 
for at  nå det te mål . 
(15) Direkt iv 97/68/EF bør d erfor æ ndres  - 
UDSTEDT FØLGENDE DIREKTIV: 
Artikel 1
Direkt iv 97/68/EF æn dres s åledes : 
1) I artikel 2 tilføjes følgende l ed: 
– "fartøj på ind re vand veje": et fartøj, der er bereg net til anven delse på i ndre v andv eje, med  en længde på mi ndst 20 
meter o g et volumen  på mi ndst 100 m3 i henh old til formlen i  bilag I, afsni t 2, pu nkt 2 .8a, samt  slæbe- o g 
skubbebåde, so m er bygget  til at slæbe, s kubbe el ler danne parf ormati on med f artøjer på 20 meter el ler derov er. 
Denne defin ition omfat ter ik ke: 
– fartøj er, som er bes temt til befo rdring  af ind til 12 p erson er ud ov er besæt ningen 
– fritidsfartøj er med læn gde und er 24 meter (som defin eret i artikel 1, stk. 2, i Europa-P arlamentet s og Rådets  direktiv 
94/25/EF af 16. juni 1994 om indbyrdes tilnæ rmelse af medlemsstate rnes love og admin istrative bestemmelser om 
fritidsf artøjer*) 
– tjenestefartøjer, som tilhører den tilsynsførende myn dighed  
– brandslukningsfartøjer 
– flådefartøjer 
– fiskerfartøjer, der er opført på Fællesskabets fortegnelse over fiskerfartøjer 
– søgående fartøjer, herunder søgående slæbe- og skubbebåde, som opererer i eller fra farvande med  tidevand eller 
midlertidigt besejler indre vandveje, forudsat at de medf ører et gyldigt besigtigelses- eller sikkerhedscertifikat som 
defineret i bilag I, afsnit 2, punkt 2.8b 
– "fabrikant af oprindeligt materiel (OEM )", en fabrikant af en type af mobil ikke-vejgående maskine 
– "fleksibel ordning", den procedure hvorved en motorfabrikant i perioden m ellem to trin af grænseværdier kan bringe 
et begræ nset antal mo torer på marked et, der sk al mo nteres  i mo bile ikke-vejgående mas kiner, og  som kun opfylder 
emissionsgrænseværdierne s varend e til det foregående t rin. 
____ ____ ____ ____ ____ __ 
* EFT L 16 4 af 3 0.6.19 94, s . 15. S enest  ænd ret ved fo rordn ing (EF) nr. 1 882/2003  (EUT L  284 af  31.10 .2003 , s. 1)." 
2) Artikel 4 ændres således:  
a) I slutningen af  stk. 2 t ilføjes følgende t ekst: 
"Bilag VI II ænd res ef ter den  i artikel 15 fas tlagte proc edure."  
b) Følgende st ykke 6 tilføjes : 
"6. Motorer me d kompressio nstænding ti l anden anvendelse end fre mdrift af loko motiv er, jernba nevogne og  
fartøjer på indre vandveje ka n marke dsføres i henhol d til en "fleksibel  ordning"  efter procedure n omhandlet i bil ag 
XIII i  tilslutning ti l stk. 1-5." 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/3 DA 
3) I artikel 6 inds ættes som st k. 5: 
"5. Motorer me d kompressio nstænding, so m bringes på marke det i henhold til en "fleks ibel ordning"  skal være mærket i 
henhold ti l bilag XIII."  
4) Følgende artikel i ndføjes efter artikel 7: 
"Artikel  7a 
Fartøjer på indre vandveje 
1. Nedenstående be stemmelser finder anvendelse på motorer til mont ering i fartøjer på indre vandveje. Stk. 2 og 3 
finder først anvendelse, når ækvival ensen mellem de kr av, der e r opsti llet i dette direktiv , og dem, der  er opstil let inden for
ramme rne af Mannheimkonvent ionen om Sejlads  på Rhinen anerkendes  af Centralkommissio nen for sejlads på Rhinen (i det 
følgende benævnt "CCNR"), og Kommissionen er or ienteret her om. 
2. Indtil  den 3 0. juni 2007 ka n medlem sstaterne  ikke nægte ma rkedsføring af motorer, de r opfylder  de kr av, der  er 
fastsat af CCNR, trin I, hvis emissio nsgrænseværdier er opført i dette direktivs bilag XIV. 
3. Fra og me d den 1. juli 2007 og indtil  yder ligere en r ække grænseværdier træde r i kra ft, som følge af yd erligere 
ændringer af dette direktiv, kan medlemsstaterne ikke nægte marke dsføring af motorer, der opfylder de krav, der er indført af 
CCNR trin II, hvis emiss ionsg rænseværdier e r fastsat i dette direktivs bilag XV. 
4. Efter den i ar tikel 15 omhandlede procedure  tilpass es bilag VII med he nblik på at integrer e den  supplerende  og 
specifikke information, som eventuelt kræves med hensyn til typego dkendel sescertifikatet for motor er til montering i fartøjer 
på indre vandve je. 
5. For så vidt  angår dette direktiv underkastes enhver hjælpemot or med en motoreffekt på over 560 kW, for så vidt 
angår far tøjer på indre vandveje, de samm e krav som trækkraftmotorer." 
5) Artikel 8 ændres således:  
a) Overs kriften æ ndres  til "markeds føring": 
b) Stk. 1 af fattes således : 
"1. Medl emss taterne kan i kke næ gte markeds føring af  motorer, uan set om d e allerede er mont eret, som opfylder 
kraven e i dette direk tiv." 
c) Følgende stykke indføjes e fter stk. 2: 
"2a. Medlemsstaterne udsteder ikke det i Rådets direktiv 82/714/EØF af 4. oktober 1 982 om indførelse af teknis ke
forskrifter for far tøjer på indr e vandveje omtalte fæll esskabscertifikat for sejlads på indre van dveje til fartøjer, hvis 
motorer ikke opfy lder de tte direktivs krav*. 
______________ _________ 
* EFT L 301 a f 28.10. 1982, s. 1.  Ændr et ved tiltrædelsesakten af 2003." 
6) Artikel 9 ændre s således: 
a) Den indledende sætning i stk. 3 affattes således: 
"Medlemsst aterne  skal nægte typegodkendelse a f en m otortype eller en  motorfamilie samt udstedelse af de t i bilag 
VII beskrevne dokument og nægte enhver anden form for type godkendelse af e n mobil ikke-vejgående m askine med 
monteret motor, som ikke i forvejen er marke dsført." 
b) Følgende stykker indsæt tes efter stk. 3: 
"3a. TYPE GOD KEN DELSE AF T RIN III A-MOTORE R (MOT ORER A F KAT EGO RI H, I, J og K)  
Medlemsstate rne skal nægte typegodkendelse af en motor type eller en motorfamilie samt udstedelse af det i 
bilag VII beskrevne dokum ent og skal nægte enhver anden form for typegodk endelse af en mobil ikke-
vejgå ende maskine med monteret motor, som ikke i forvejen er markedsført: 
– for kategori H: efter den 30. juni 2005 for andre motor er end motor er, som kører med konsta nt 
hastighe d, med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW, 
– for kategori I:  efter den 31. decembe r 2005 for andr e motorer end m otorer, som kører med konst ant 
hasti ghed, med e n effekt på: 75 kW ≤ P < 130 kW, 
– for kategori J:  efter den 31. decembe r 2006 for andr e motorer end m otorer, som kører med konst ant 
hasti ghed, med e n effekt på: 37 kW ≤ P < 75 kW, 
L 146/4 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
– for kategori K: efter den 31. december  2005 for andre  motorer end motorer, som kører  med konstant 
hasti ghed, med e n effekt på: 19 kW ≤ P < 37 kW 
såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og s åfremt em issionen af partikler og forurenede 
luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabell en i punkt 4.1.2.4 i bilag I. 
3b. TYPE GOD KEN DELSE  AF TRIN III A-MOTORER, SOM KØ RER MED K ONST ANT HASTIGH ED 
(MOTO RKATE GORI H, I, J og  K) 
Medlemss taterne skal nægt e typegodkendelse af følgende motort yper e ller moto rfamilier samt udst edelse af 
det i bil ag VII beskrevne dokument og skal  nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil i kke-
vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvej en er markedsført: 
– for motorer af kategori H, som kører med konstant hast ighed: efter den 31. dece mber 2009 for 
motorer med effekt: 130 kW ≤ P <560 Kw
– for motorer af kategori I, som kører med konst ant hasti ghed: efter den 31. decembe r 2009 for motorer 
med effekt: 75 kW ≤ P <130 kW 
– for motorer af kategori J, som kører med konst ant hasti ghed: efter den 31. decembe r 2010 f or motor er 
med effekt: 37 kW ≤ P <75 kW 
– for motor er af kategori K, som kører med konsta nt hastighe d: efter den 31. december 2009 for 
motor er med effekt: 19 kW ≤ P <37 kW 
såfremt motor en ikke opfylder kravene i dette direktiv,  og såfremt emissione n af forurenende luftarter og 
partikler  fra motor en ikke opfylder græn sevær dierne i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilag I.  
3c. TYPE GOD KEN DELSE  AF TRIN III B- M OTO RER (MOTO RKATE GORI L, M, N  og P) 
Medlemss taterne skal nægt e typegodkendelse af følgende motort yper e ller moto rfamilier samt udst edelse af 
det i bil ag VII beskrevne dokument og skal  nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil i kke-
vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvej en er markedsført: 
– for kategori L: efter den 31. dece mber 2009 for andre m otorer end motorer, som kører m ed konstant 
hasti ghed, med e n effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW 
– for kategori M:  efter den 31. decembe r 2010 for andr e motorer end m otorer, som kører med konst ant 
hasti ghed, med e n effekt på: 75 kW ≤ P < 130 kW 
– for kategori N: efter den 31. december  2010 for andre  motorer end motorer, som kører  med konstant 
hasti ghed, med e n effekt på: 56 kW ≤ P < 75 kW 
– for kategori P: eft er den 31. decembe r 2011 for andr e motorer end m otorer, som kører med konst ant 
hasti ghed, med e n effekt på: 37 kW ≤ P < 56 kW 
såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og s åfremt em issionen af forurenende luftarter og 
partikler fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabellen i punkt  4.1.2.5 i bilag I. 
3d. TYPE GOD KEN DELSE  AF TRIN IV-MOTO RER (MOTO RKATE GORI Q og R) 
Medlemss taterne skal nægt e typegodkendelse af følgende motort yper e ller moto rfamilier samt udst edelse af 
det i bil ag VII beskrevne dokument og skal  nægte enhver anden form for typegodkendelse af en mobil i kke-
vejgående maskine med monteret motor, som ikke i forvej en er markedsført: 
– for kategori Q: efter den 31. december  2012 for andre  motorer end motorer, som kører  med konstant 
hasti ghed, med e n effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW 
– for kategori R: eft er den 30. september 2013 for andre m otorer end motorer, som kører m ed konstant 
hasti ghed, med e n effekt på: 56 kW ≤ P < 130 kW 
såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og s åfremt em issionen af forurenende partikler og 
luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabell en i punkt 4.1.2.6 i bilag I. 
3e. TYPE GOD KEN DELSE  AF TRIN III A-MOTORER, SOM ANV END ES TIL FREMDRIFT AF FARTØJER 
PÅ INDRE VAND VEJE (MOTO RKATE GORI V) 
Medlemss taterne skal nægt e typegodkendelse af følgende motort yper e ller moto rfamilier samt udst edelse af 
det i bil ag VII beskrevne dokument: 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/5 DA 
- for kategori V1:1: efter den 31. de cember 2005 for motorer med en effekt på 37 kW eller de rover og 
et slagv olumen pr. cylinder på unde r 0,9 liter 
- for kategori V1:2: efter den 30. juni 2005 for motorer med e t slagvol umen pr.  cylinder på 0,9 liter 
eller derover, me n under 1, 2 liter 
- for kategori V1:3: efter den 30. juni 2005 for motorer med e t slagvol umen pr.  cylinder på 1,2 liter 
eller derover, me n under 2, 5 liter, og en motoreffekt på: 37 kW ≤ P < 75 kW 
- for kategori V1:4: efter den 31. de cember 2006 for motorer med et slagvol umen pr.  cylinder på 2,5 
liter eller de rover, men under 5 liter 
- for kategori V2: efter den 31. december  2007 for motorer med e t slagvol umen pr.  cylinder på 5 liter 
eller derover 
såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og s åfremt em issionen af forurenende partikler og 
luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabell en i punkt 4.1.2.4 i bilag I. 
3f. TYPE GOD KEN DELSE  AF TRIN III A-MOTORER TIL FREMDRIFT AF MOTO RVOGN E 
Medlemss taterne skal nægt e typegodkendelse af følgende motort yper e ller moto rfamilier samt udst edelse af 
det i bil ag VII beskrevne dokument: 
– for kategori RC  A: efter den 30. juni 2005 for moto rer m ed en e ffekt på over 130 kW 
såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og s åfremt em issionen af forurenende partikler og 
luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabell en i punkt 4.1.2.4 i bilag I. 
3g. TYPE GOD KEN DELSE  AF TRIN IIIB- MOTORER T IL FREMDRIF T AF MOT ORVOG NE 
Medlemss taterne skal nægt e typegodkendelse af følgende motort yper e ller moto rfamilier samt udst edelse af 
det i bil ag VII beskrevne dokument: 
– for kategori RC  B: efter den 31. december  2010 for motorer med e n effekt på over 130 kW 
såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og s åfremt em issionen af forurenende partikler og 
luftarter fra motoren ikke opfylder grænseværdierne i tabell en i punkt 4.1.2.5 i bilag I. 
3h. TYPE GOD KEN DELSE  AF TRIN III A-MOTORER, SOM ANV END ES TIL FREMDRIFT AF 
LOKO MOTIVER 
Medlemss taterne skal nægt e typegodkendelse af følgende motort yper e ller moto rfamilier samt udst edelse af 
det i bil ag VII beskrevne dokument: 
– for kategori RL A: efter den 31. dece mber 2005 for motorer med en effekt på: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW 
– for kategori RH A: efter den 31. december  2007 for motorer med e n effekt på: 560 kW < P 
såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og s åfremt em issionen af forurenende partikler og 
luftarter fra motoren ikke opfylder grænsevæ rdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4 i bilag I. Bestemmelserne i dette 
stykke finder ikke anvendelse på de a nførte motortyper og mot orfamilier, såfremt der er  indgået en kontrakt 
om køb af motoren før ... ...........*,  og såfremt moto ren er  marke dsført senest  to år efter den dato, der gælder 
for den relevante kategori af lokomot iver. 
___________________ 
* Datoen for dette direktivs  ikrafttræden. 
3i. TYPE GOD KEN DELSE  AF TRIN III B-M OTO RER, SOM ANV END ES I LOK OMOTIVE R 
Medlemss taterne skal nægt e typegodkendelse af følgende motort yper e ller moto rfamilier samt udst edelse af 
det i bil ag VII beskrevne dokument: 
– kategori R B:  efter den 31. decembe r 2010 for motorer me d en effekt på over 130 kW 
såfremt motoren ikke opfylder kravene i dette direktiv, og s åfremt em issionen af forurenende partikler og 
luftarter fra motoren ikke opfylder grænsevæ rdierne i tabellen i punkt 4.1.2.5 i bilag I. Bestemmelserne i dette 
punkt finder ikke anvendelse på de anfør te motort yper og motorfamili er, såfre mt der er  indgået en kontrakt 
om køb af motoren før ... ........*, og såfremt motoren er markedsført senest to år efter den dato, der gælder for 
den relevante kategori af lokomot iver. 
___________________ 
* Datoen for dette direktivs  ikrafttræden." 
L 146/6 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
c) Stk. 4 ændres således: 
i) Overskriften til  stk. 4 affattes s åledes: 
"MARKEDSFØRING OG MOTORPRODUKT IONSDATO" 
d) Følgende st ykke indsætt es: 
"4a. Borts et fra maskiner og motorer til eksport til tredjel ande tillader medl emss taterne, uden at det berører artikel 
7a og  artikel 9, stk. 3, litra g), o g stk. 3, litra h), eft er nedenan førte dat oer ku n marked sføring af motorer, u anset  om 
de al lerede er mon teret i en mask ine, hvis de opf ylder kraven e i dette direktiv, og hvis motoren er godkend t i en af 
kateg orierne i  stk. 2 el ler 3." 
"Trin III A-mo torer bort set fra mo torer, der kø rer med ko nstant hastighed 
– for kateg ori H: 31.  decemb er 2005  
– for kateg ori I: 31. d ecember 2 006 
– for kateg ori J: 31. d ecember 2 007 
– for kateg ori K: 31.  decemb er 2006  
Trin III A-motorer til fartøjer på indre vandveje 
– for kategori V1:1: 31. decemb er 2006 
– for kategori V1:2: 31. decemb er 2006 
– for kategori V1:3: 31. decemb er 2006 
– for kategori V1:4: 31. decemb er 2008 
– for kategori V2: 31. decemb er 2008. 
Trin III A-motorer, der kører me d konstant hastighed 
– for kategori H: den 31. decemb er 2010 
– for kategori I: den 31. decem ber 2010 
– for kategori J: den 31. decem ber 2011 
– for kategori K: den 31. decemb er 2010. 
Trin III A-motorvognsmotorer 
– for kategori RC A: den 31. decemb er 2005. 
Trin III A-lokomotivmotorer 
– for kategori RL A: den 31. decemb er 2006 
– for kategori RH A: den 31. decemb er 2008. 
Trin III B-motorer, bortset fra motorer, der kører me d konstant hastighed 
– kategori L: 31. decemb er 2010 
– kategori M: 31. decem ber 2011 
– kategori N: 31. decembe r 2011 
– kategori P: den 31. decemb er 2012. 
Trin III B-motorvognsmotorer 
– for kategori RC B: den 31. decemb er 2011. 
Trin III B-lokomotivmotorer 
– for kategori R B: den 31. decemb er 2011. 
Trin IV-mo torer, bortset fra motorer, der kører me d konstant hastighed 
– for kategori Q: den 31. decemb er 2013 
– for kategori R: den 30. septembe r 2014. 
For h ver kategori vil oven ståend e krav blive ud skudt i to år for motore r, der er produce ret inden  den angivne 
dato. 
Den ti lladels e, der er medd elt for ét trin af  emis sionsgrænseværdier, udl øber v ed den o bligatoriske 
genn emførel se af næste trin af  grænseværdier." 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/7 DA 
e) Følgende st ykke tilføj es: 
"4b. Mærkning  om førtidig  opfyldels e af kr avene for trin III A, IIIB  og IV. 
For moto rtyper e ller moto rfamilier, der overholder grænseværdierne i tabellen i punkt 4.1.2.4, 4.1.2.5 og 4.1.2.6 i 
bilag I , før de frister, de r er anført i denne ar tikels  stk. 4, til lader medlemsstaterne en særlig mærkning , hvoraf det 
fremgår, at det pågældende udstyr overhol der de fastsatte grænsev ærdier før den fastsatte dato." 
7) Artikel 10 ændres so m følger: 
a) Stk. 1 og 1a erstatt es af følgende: 
"1. Kravene  i artikel 8, stk. 1 og  stk. 2 og i  artikel 9a, stk. 5, gælder ikke for: 
– motorer der anvende s af forsvaret 
– motorer, der e r undtaget i henhold t il stk. 1a og 2 
– motorer til  brug i maskiner, der primært anvendes til  søsæt ning og  bjærgning  af re dnings både 
– motorer til  brug i maskiner, der primært anvendes til  søsæt ning og  bjærgning  af fartøjer, de r søsæt tes fra 
stranden. 
1a. Uden a t det berører  artikel 7a og artikel 9, st k. 3, litra g) og h), skal erstatni ngsmot orer undtagen motorer til 
brug i moto rvogne, loko motiv er og til  fremdr ift af fartøjer i indre vandveje, overhol de de grænseværdier, som den 
motor, der erstattes, skul le overholde, da den oprindeligt  blev markedsført. 
Teksten "ERSTATN INGSMOTOR" skal fremgå af mærkning på motoren eller indsæ ttes i inst ruktions bogen." 
b) Følgende st ykker tilføjes:  
"5. M otore r kan markedsføres under en "flek sibel ordning" e fter bestemm elser ne i bila g XIII. 
6. Stk. 2 finder ikke anven delse  på motore r, der skal installe res i fartøjer, som a nven des på indre vand veje. 
7. Medle msstate rne tillad er markedsføring a f motore r som d efineret under A, nr. i) og A,  nr. ii) i bilag I, i 
henhold til "flek sibilitetsord ninge n" efter bestemm elser ne i bila g XIII." 
8) Bilage ne ændr es som  følger: 
a) B ilag I, III, V, VII og XII ændr es i ove rensste mmelse med bilag I til de tte direktiv. 
b) B ilag VI affattes som  angive t i bilag II til de tte direktiv. 
c) Der tilføje s et nyt bila g XIII som  angive t i bilag III til de tte direktiv. 
d) D er tilføjes et nyt bilag XIV s om ang ivet i bilag IV til dette direktiv. 
e) Der ti lføjes et nyt bilag XV so m angi vet i bilag IV til dette direktiv 
og listen ov er eksi sterende bi lag ænd res i overenss temmel se herm ed. 
Artikel 2
Kommi ssionen s kal senest  den 31 . decemb er 2007 : 
a) tage sine sk øn over emi ssioner fra s amtlige mobi le ikke-v ejgående mas kiner op t il fornyet o vervejelse og specielt undersøge 
potenti elle krydschecks- og  korrektionsf aktorer 
b) gennemgå den tilgæ ngelig e teknik, herunder  også cos t-benefits , med he nblik på bekræftels e af trin IIIB  og IV-
grænsevæ rdierne og vurdering af det eventuelle behov for yderligere fleksibl e ordninger, undtagelser eller senere 
ikrafttrædels esdatoer for vis se typer udstyr eller motorer og også medtage motorer, der er installeret i mobile ikke-vejg ående 
maskiner med sæsonbeti ngede anvendelser 
c) vurdere a nvendelse af testc ykler for motorer i motorvo gne og lo komoti ver og, for så vidt  angår motorer i lokomot iver, cost -
benefits v ed en y derligere begrænsning  af emissio nsgræns eværdierne med he nblik på anvendelse af teknolo gi til 
efterbehandling af NOx
d) vurdere be hovet fo r at indføre et ekstra sæt græns eværdier for fartøjer på indre vandveje under hensyntagen til den teknis ke
og økono miske gennemførlighed af alternativ e sekundære muligheder for udslips reduktion gennem en sådan anvende lse 
L 146/8 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
e) vurdere be hovet fo r at indføre em issionsgrænsevæ rdier for motorer under  19 kW og over 560 kW 
f) undersøge, om der e r brændstoffer ti l rådighed af den ar t, som tekno logierne kræver for a t opfylde kravene for trin III B- og
IV 
g) undersøge, under hvilke driftsfo rhold det kan tillades, at en motor overskrider de maksimale emissi onsgrænseværdier, der er 
fastsat i punkt 4.1.2.5 og 4.1.2.6a i bilag I og  når de t er hensigts mæssi gt fremlægg e forslag om ti lpasni ng af direktivet  efter
proceduren i ar tikel 15 i  direktiv 97/ 68/EF 
h) vurdere be hovet fo r et system for afprøvning af maskiner i brug med henblik på at fastslå, om de overholder kravene, og 
undersøge forskell ige mulig heder for a t indføre et sådant syst em 
i) overveje detalj erede bestemmelser med henblik på at forhindre forsøg på at opnå ukorrekte r esult ater af testcyklus eller helt 
springe den over ("cycle beating"  and cycle by-pa ss) 
og, i gi vet fald, fremlægge fors lag for Europa-Parlamentet og Rådet. 
Artikel 3
1. Medlemss taterne sætt er de nødvendige lo ve og adminis trativ e bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv  senest 
den ...*. De underrett er straks Kommi ssionen herom. 
Disse love og  admini strative best emmels er skal  ved v edtag elsen ind eholde en henvi sning til dette direkt iv eller skal  ved 
offen tliggørel sen ledsag es af en s ådan henvi sning. De nærmere regl er for henv isningen fast sættes af medl emss taterne. 
2. Medl emss taterne meddeler Kommis sionen teksten til de vigtigste nationale forskrifter, som de udsteder på det område, der er 
omfat tet af dett e direkt iv. 
Artikel 4
Medl emss taterne fastsætter de sankt ioner, der skal anvendes ved overtrædels e af de national e bestemmelser, som vedtages i henhold 
til dette direktiv , og træffer alle nødvendig  foranstalt ninger for at gennemføre sådanne  sanktio ner. D e fastsatt e sanktioner sk al være 
effektive, st å i rimeligt  forhold ti l overtrædels en og være afskrækkende. Medlemsstat erne m eddeler K ommiss ionen dis se 
bestemmelser senest den ...* og indb eretter ev entuel t senere ændri nger heraf s å hurti gt som muli gt. 
Artikel 5
Dette di rektiv træder i k raft på dag en for o ffentliggørels en i Den Europ æiske Uni ons Tidende. 
Artikel 6
Dette di rektiv er rett et til medlems staterne. 
Udfærdi get i Strasbo urg, den 2 1. april  2004 
På Europ a-Parlamentet s vegne  P å Rådets vegne 
P. COX D. ROCH E 
 F ormand Formand 
*12 mån eder efter dette direktivs ikrafttræden . 
*12 mån eder efter dette direktivs ikrafttræden . 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/9 DA 
BILA G I 
1. BILAG I ÆNDRE S SÅLED ES: 
1) AFSNIT I AFFAT TES SÅLE DES: 
a) Punkt A, afsnit  1, affattes således: 
"A.  Maskiner skal væ re ber egnede og egnede til at bevæg e sig ell er blive fremdre vet på eller uden for vej og 
have: 
i) en motor med kompressions tændi ng og en netto effekt, jf. punkt 2.4, på mindst 19 kW og højs t 560 
kW, som kører me d vekslende hasti ghed og ikke med én konstant hast ighed 
eller 
ii) en motor med kompressions tændi ng og en netto effekt, jf. punkt 2.4, på mindst 19 kW og højs t 560 
kW, som kører med konst ant hasti ghed. Grænserne finder først anvendelse fra den 31. december  2006 
eller
iii) en benzindrevet gnist tændi ngsmot or, hvis nett oeffekt, jf. punkt 2.4, er højst 19 Kw
eller 
iv) motorer beregnet til fremdrift af moto rvogne, som er selvdrevne køretøjer på skinner, navnlig 
beregnet til t ransport af gods  og/el ler passagerer 
eller 
v) motorer beregnet til fremdri ft af lokomot iver, som er selvdrevne udstyr på skinner, som er beregnet til 
at flytte eller fre mdrive vogne, som er  bere gnet til at transportere gods, passagerer  eller andet udstyr, 
men som ikke selv er beregnet til at transpor tere gods,  passagerer (andre end dem, som står for driften 
af lokomotivet) el ler and et ud styr. Hjæ lpemo torer ell er mot orer bereg net at  drive uds tyr til 
vedligeholdelse eller bygn ingsarbej der på s kinner kl assificeres ikke under d ette punk t, men  under 
punkt  A, nr. i )." 
b) Punk t B affat tes således:  
"B. Skibe, bortse t fra fartøjer på indre vandveje" 
c) P unkt C udgår. 
2) Punkt 2 ændres således:  
a) Følgend e ind sættes: 
"2.8a: ved "volumen mindst 100m3" for fartøjer bestemt til brug på indre vand veje forstås fartøjets volume n, 
beregnet efter formlen LxBxT , hvor "L" e r skroge ts stør ste læn gde uden ror eller bovspr yd, "B” er 
skroge ts stør ste bredde, målt til de n ydre kant af skrogets yderklædn ing (uden skovlhjul,  fenderbæ lte 
osv.), o g "T" er den  lodrette afstand fra s krogets laveste punk t i siden el ler kø len til vand linjen ved 
maksi mal l ast. 
2.8b:   ved " gyldigt besigtigelses-  eller sikke rhedsc ertifikat"  forstås 
a) e t certifikat, som godtgø r overensstem melsen med Konventione n af 1974 om sikk erhed for 
menneskeliv til søs (SOLAS) som ændret, eller tilsva rende, eller 
b) e t certifikat, som godtgø r overensstem melsen med den internationa le konve ntion af 1966 om 
lastelinjer (som  ændret), og et IOPP-ce rtifikat, som godtgø r overensstem melsen med den 
internation ale konvention af 1973 om forebyggelse af forurening fra skibe  (MARPO L) (som 
ændr et).  
"2.8c: "manipulations anordning" : enhver anordning, som måler, registrerer eller reagerer på driftsvariabler 
med hen blik på at  aktivere, mod ulere,  forsinke el ler deakti vere dri ften af en  del af 
emissionskontrolsystemet, o g som d erved re ducerer dets effek tivitet under m obile ikke-v ejgående 
mask iners  norm ale b rugsforhold, medmi ndre anv endel sen af en s ådan ano rdning i væsentlig grad er 
medt aget i emi ssionsprøven s godkendel sesprocedure. 
2.8d:  " irration el emissionskon trolstr ategi": e nhve r strategi eller foranstaltn ing, som resulterer i en 
nedsætte lse af effektivitete n af emissionskon trolsy stemet under normal kørsel til under det niveau, der
er forv entet  ved d en anv endte emis sionsprøve." 
L 146/10 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
b) Følgende punkt inds ættes: 
"2.17  "testcy klus", en sekvens af testpunkter, der hver er karakteriseret ved en bestemt hastighed og et 
bestemt drejningsmo ment, som motoren skal overholde henholdsvis i stationæ r funktion småde 
(NRSC- prøve) og under overgangsbetingelser (NRTC-prøve); 
c) Punkt 2.17 omnu mmer eres til 2.18 og affattes således: 
"2.18. Symboler og forkor telser 
2.18.1.  S ymbol er for testparamet re 
Symbol  E nhed Betegnelse  
A/F st - Støki ometris k luft /brænds tofforhol d 
AP m² Tværsni tsareal af iso kinet isk prøvetag ningssonde 
AT m² Udstødn ingsrørets  tværsnitsareal 
Gennemsnit   
m3/h 
kg/h Vægte t gen nemsnit a f : 
 –volu metrisk strøm ningsha stighed 
– masseflow   
C1 - Kulbrin teækviva lente r med ét kulstofatom 
Cd - SSV-syst emets udstrømni ngsfakt or 
Konc ppm 
Vol % Koncentration (med den pågældende komponent angi vet so m suffiks ) 
Conc c ppm 
Vol % Baggrundsko rrigeret koncentratio n 
Conc d ppm 
Vol % Koncentration af det fo rurenende  stof, målt i fortyndi ngsluften  
Conc e ppm Vol % Koncentration af det pågæl dende forurene nde stof, målt  i den fortyndede udstødning sgas 
d m Diameter 
DF - Fortyndin gsfakt or 
fa - Labora toriets atmosfærefaktor 
GAIRD kg/h Massestrøm af i ndsugningsluft, tør basi s 
GAIRW kg/h Massestrøm af i ndsugningsluft, våd basi s 
GDILW kg/h Massestrøm af f ortyndin gsluft, våd basi s 
GEDFW kg/h Ækviv alent mas sestrøm af fortynd et uds tødni ngsgas, v åd basi s 
GEXHW kg/h Massestrøm af uds tødningsgas, våd  basis 
GFUEL kg/h Mass estrøm af brænd stof 
GSE kg/h Mass estrøm af uds tødni ngsgas, udt aget s om prøve 
GT  cm3/min Sporgasstr øm 
GTOTW kg/h Mass estrøm af fo rtyndet uds tødni ngsgas, v åd basis  
Ha g/kg Indsugnings luftens absolutt e fugtindhold 
Hd g/kg A bsolut fugt indhol d i fortynding sluft 
HREF g/kg Referenc eværdi af  abso lut fugtighed (10,71 g /kg) 
i - Indeks, d er angi ver den  enkel te sekvens  (for NR SC-prøve) 
 eller en øj eblikkelig værdi (f or NRTC -prøv e) 
KH - Fugtighed skorrekti onsfaktor for NO x  
Kp - Fugtigheds korrektions faktor for partikl er
KV - CFV-kal ibreri ngsfunktion 
KW,a - Omre gnings faktor for indsugni ngsluft fra tør til våd basis  
KW,d - Omregningsfakt or for fortyndi ngsluft fra tør ti l våd basi s  
KW,e - Omre gnings faktor for fortyndet udstødni ngsgas fra tør til våd basis 
KW,r - Omregningsfaktor for ufortyndet udstødningsgas fra tør til våd basis 
L  % Drejnings moment angivet som procent a f største drejningsmoment for testhastigheden 
Md mg Mass e af udskilt e partikler fra fortyndingsl uft 
MDIL kg Masse af f ortyndin gsluftprøv e, som ledes  gennem p artikelprø vetagningsfiltre 
MEDFW kg Mass e af ækvi valent  fortynd et uds tødni ngsgas g ennem hele cyklen 
MEXHW kg Total  masses trøm af uds tødni ngsgas g ennem hele cyklen 
Mf mg Masse a f udsk ilte par tikler 
Mf,p mg Masse af udskilte par tikler på p rimære filter 
Mf,b mg Masse af udskilte par tikler på sek undære filter 
Mgas g Total masse af forurene nde luftarter  gennem hele cyklen  
MPT g Total mas se af parti kler gennem hele cykl en 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/11 DA 
Symbol Enhed Betegnelse 
MSAM kg Mass e af fortyndings luftprøve, som ledes g ennem par tikelprøvetagni ngsfi ltre 
MSE kg Mass e af udstø dning sprøveg as gennem hele cykl en 
 MSEC kg Mass e af sekundær fo rtynding sluft 
MTOT kg Total mas se af dobbel t fortyndet uds tødni ngsgas g ennem hele cyklen  
MTOTW kg Total mas se, på våd basi s, af fort yndet uds tødni ngsgas g ennem hele cyklen 
 MTOTW,I kg Øjebli kkeli g mass estrøm, på våd bas is, af fortyndet  udst ødning sgas gennem fort ynding stunnelen
mass g/h I ndeks, som angiv er ma ssestrøm af emissio ner 
NP - Samlet ant al omdrejn inger af PDP i løbet  af cyklen 
nref min-1 Referencemotor hastighed for N RTC-te st 
nsp s-2 Differ entialkoefficiente n af motorhastigheden  
P kW Brem seeffe kt, ukor rigere t 
p1 kPa Tryk til under a tmosf æretryk ved pumpe indgangen af PDP 
PA kPa Absolut tryk 
Pa kPa Mætni ngsdamptryk 
(ISO 3046 : ps y=PSY test, om givende ) 
PAE kW Nomi nel total effekt optaget af hj ælpeuds tyr, d er er mon teret med hen blik på prøvningen og ikke
kræves efter punkt 2.4 i dette bil ag 
PB kPa Total t atmo sfæretryk (IS O 3046: 
Px=PX Omgivende  tryk på prøvested  
Py=PY Omgivende  totalt try k under test) 
pd kPa Mætnings damptryk af fortyndingsl uft 
PM kW Største målte effekt ved pr øvningshastig hed u nder prøvningsbetingelser ( jf. bilag VII, tillæg 1).
Pm kW Effekt, må lt i prøvebænk  
ps kPa Tørt atmosfæretryk  
q - Fortyndingsforhold 
Qs m³/s CVS-volumenhastighed 
r - Forhold mellem tværsnit sarea l af isokinetisk sonde og udstødningsrør  
r Forhold mellem det absolutte statiske tryk ved  den subsonis ke ven turis forsnævring og indgang 
Ra  % Indsugnings luftens relative fugtighed  
Rd  % Fortyndin gsluftens relati ve fugti ghed 
Re - Reynold's  tal 
Rf - Flamm eionde tektore ns re sponsfaktor  
T K Absolut tem peratur 
t s Måletid 
Ta K Absolut temperatur af indsugningsluft  
TD K Absolut dugpunkttempe ratur 
Tref K Referencetem peratur af forbr ændingsluft: ( 298 K). 
Tsp N·m Ønsket dr ejningsmoment af overgangscyklus 
t10 s Tid mellem trin-indgang og  10% af endelig aflæs ning 
t50 s Tid mellem trin-indgang og  50% af endelig aflæs ning 
t90 s Tid mellem trin-indgang og  90% af endelig aflæs ning 
∆ti s Tidsint erval for øjeblikkeli g CFV-st røm 
V0 m³/rev PDP-vol umenhastighed under virkelige forhol d 
Wact kWh Faktisk arbejde udført i løbet a f NRT C-prøvecyklus 
WF - Vægtningsfakto r 
WF E - Effektiv vægtnings faktor 
X0 m³/rev Kalibreringskurve for vol umenhastighed i PDP-s ystem 
ΘD kg·m2 Inertimoment af hvirvel strømsdynamometer 
ß - Forholdet  mellem diametere n, d, af den subsoni ske venturis fo rsnævring  og indgang srørets 
indvendig e diameter 
/g108 - Relativ t luft /brændst offorhol d, det faktiske luft/ brændsto fforhold di videret med det 
støki ometriske luft /brændst offorhol d 
/g114EXH kg/m³ Udstødningsgassens densi tet 
L 146/12 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
2.18.2. Symboler for kemiske komponenter 
CH 4 Methan 
C3H8 Propan 
C2H6 Ethan 
CO Carbonmonoxid 
CO 2 Kuldioxi d 
DOP Dioktylpht halat 
H2O Vand 
HC Kulb rinter 
NOx K vælstofoxide r 
NO K vælstofoxid 
NO 2 Kvælstofd ioxid 
O2 Oxygen 
PT Partikler 
PTFE Polyt etrafluorethylen 
2.18.3. Forkortels er 
CFV Venturi med kr itisk strømning 
CLD Kemoluminescensdetekto r 
CI Kompressions tændi ng 
FID Flammeiondetekto r 
FS Fuld skala 
HCLD Opvarme t Kemoluminescensdetekto r 
HFID Opvarme t flammeiondetekto r 
NDIR Ikke-dispersi v infrarød analysator 
NG Naturgas 
NRSC Ikke-vejgående stabil  cyklus  
NRTC Ikke-vejgående overgangscykl us 
PDP Fortrængni ngspumpe 
SI Gnistt ænding 
SSV Subsoni sk venturi"  
3) Punkt 3 ændres således:  
a) Der ind sættes følgende pu nkt 3.1.4.  
"3.1.4. m ærkn ing i ove rensstemm else med bilag XIII, hvis motore n markedsføre s und er bestemm elser  
svare nde til en  fleksibel or dning." 
4) Punkt 4 ænd res såled es: 
a) E fter sidste punktum i punkt 4.1 indsæt tes følgende: 
"Alle motorer, som udleder  udstødningsg asser blande t med vand,  udstyres me d en for bindelse i motorens 
udstødnings system, som placere s under motoren, og inden udstødningen komme r i kontakt med vand (e ller enhver  
andet kølings-/rensnings materiale)  hvad a ngår de n midlertidige install ation af gas- eller pa rtikelemissi oners 
testudst yr. Det e r vigtig t, at placer ingen af de nne forbindelse giver m ulighed for at udtage e n tils trækkeligt bl andet 
repræsentativ  prøve af udstødningen. D enne forbindelse forsynes indvendigt med a lmindelige rørtråde , som ikke e r 
større en d halvanden tomme og lukkes ved hjælp af e n prop, når den ikke er i brug (det er tilladt at bruge tilsvarende 
forbindelser)." 
b) Der tilføj es følgende punk t: 
"4.1.2.4. I trin III A må emissio nen a f kulmonoxid, den sam lede em ission af kulbrinter og kvælsto foxider og 
partikelemissionen ikke være over d e i nede nstående tabe l angivne værdier: 
Fremdr iftsmotorer til andre anvendelser end fa rtøjer på  indre va ndveje, lokomotiv er og motorvogne: 
Kategori: Ne ttoeffekt 
(P ) 
(kW)  Carbonmon oxid 
(CO) 
(g/kW h) Sum af kulbr inter og kvælstofoxider  
(HC+NO x) 
(g/kW h) Partikler  
(PT) 
(g/kW h) 
H: 130 kW ≤ P ≤ 5 60 kW 3,5 4,0 0,2 
I: 75 kW ≤ P < 1 30 kW 5,0 4 ,0 0,3 
J: 37 kW ≤  P <75  kW 5,0 4 ,7 0,4 
K: 19 kW ≤  P <37  kW 5,5 7,5 0,6 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/13 DA 
Fremdriftsmot orer til brug i fartøj er på indre vandveje 
Kategori: sl agvol umen/nettoeffekt 
(SV/P ) 
(liter pr. cylinder/kW) Carbonmonoxi d 
(CO) 
(g/kWh) Sum af kulbrinter og kvæl stofoxider 
(HC+NOx)  
(g/kWh) Partikler 
(PT) 
(g/kWh) 
V1:1 SV≤ 0,9 og P≥ 37 kW 5,0 7.5 0,40 
V1:2 0,9≤SV< 1,2 5,0 7.2 0,30 
V1:3 1,2≤SV< 2,5 5,0 7.2 0,20
V1:4 2,5≤SV< 5 5,0 7.2 0,20
V2:1 5≤SV< 15 5,0 7.8 0,27 
V2:2 15≤SV< 20 og  
P ≤3300 kW 5,0 8.7 0,50 
V2:3 15≤SV< 20 
og P≥ 3300 kW 5,0 9,8 0,50 
V2:4 20≤SV<25 5,0 9,8 0,50 
V2:5 25≤SV≤ 30 5,0 11.0 0,50
Motorer, som anvendes i lokomo tiver 
Kategori: Nettoeffekt 
(P ) 
(kW) Carbonmonoxi d 
(CO) 
(g/kWh) Sum af kulbrinter og kvæl stofoxider 
(HC+NOx)  
(g/kWh) Partikler 
(PT) 
(g/kWh)  
L: 130 kW ≤ P ≤ 560 kW 3,5 4,0 0,025 
 C arbon mono xid 
(CO) 
(g/kWh) Kulbri nter 
(HC) 
(g/kWh) Kvæl stofoxider 
(NOx) 
(g/kWh) Parti kler 
(PT) 
(g/kWh) 
RH A: P > 560 k W 3,5 0,5 6,0 0,2 
RH A mo torer med P >  2000  kW o g 
SV>5  l/cylinder 3,5 0,4 7,4 0,2 
Motorer, so m anven des i motorvogne: 
Kateg ori: Nett oeffekt (P  ) 
(kW) Carbo nmon oxid 
(CO) 
(g/kWh) Sum af  kulbrinter og kvælstofoxider 
(HC+NOx) 
(g/kWh) Parti kler (PT) 
(g/kWh) 
RC A: 13 0 kW <  P 3,5 4,0 0,20
" 
c) Følgend e punk t indsættes: 
"4.1.2.5. I trin III B må emi ssioner af ku lmonoxid, emissioner af  kulbrinter og kvælstofoxider (ell er den 
samlede emi ssion heraf, hvor det er relev ant) o g part ikelemissioner i kke o verstige de i  nedens tåend e 
tabel  angi vne v ærdier: 
Motorer ti l and re anven delser end fremd rift af lokomotiver 
motorvogne og  fartøjer p å ind re vand veje 
Kategori: Nettoeffekt
(P ) 
(kW) Carbonmon oxid 
(CO) 
(g/kW h) Kulbrinter  
(HC) 
(g/kW h) Kvælstofoxider 
(NOx) 
(g/kW h) Partikler 
(PT) 
(g/kW h) 
L: 13 0 kW ≤  P ≤ 560 k W 3,5 0,19 2,0 0,025  
M: 75 kW ≤ P < 130 kW 5,0 0,19 3,3 0,025 
N: 56 kW ≤ P <75 kW 5,0 0,19 3,3 0,025 
Sum af kulbrinter og kvæl stofoxider 
(HC+NOx)
(g/kWh) 
P: 37 kW ≤ P < 56 kW 5,0 4 ,7 0,025 
Motorer, som anv endes i  motorvogne: 
Katego ri: Net toeffekt  (P ) 
(kW) Carbon mono xid 
(CO) 
(g/kWh ) Kulbri nter  
(HC) 
(g/kWh ) Kvæl stofoxider 
(NOx) 
(g/kWh ) Partik ler 
(PT) 
(g/kWh ) 
RC B : 130 kW  < P 3,5 0,19 2,0 0,025 
L 146/14 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Motorer, som anvendes i lokomo tiver: 
Kategori: Nettoeffekt 
(P ) 
(kW) Carbonmonoxi d 
(CO) 
(g/kWh) Sum af kulbrinter og kvæl stofoxider 
(HC+NOx)  
(g/kWh) Partikler 
(PT) 
(g/kWh) 
Rådet B: 130 kW < P 3,5 4,0 0,025 
d) Følgende punkt inds ættes efter punkt 4.1.2.5: 
"4.1.2.6. I trin I V må emissi oner af kulmonoxi d, emissi oner af kulbrinter og kvæl stofoxider (eller den samlede 
emissi on heraf, hvor det er  relevant) og partikelemiss ioner ikke overst ige de i nedenstående tabel 
angivne væ rdier: 
Motorer til andre anvendelser end fremdrift af lokomot iver, 
motorvo gne og fartøjer på indre vandveje 
Kategori: Nettoeffekt 
(P ) 
(kW) Carbonmonoxi d 
(CO) 
(g/kWh) Kulbrinter  
(HC) 
(g/kWh) Kvæls tofoxider 
(NOx) 
(g/kWh) Partikler 
(PT) 
(g/kWh) 
Q: 130 kW /g163  P /g163 560 kW 3,5 0,19 0,4 0,025 
R: 56 kW /g163  P < 13 0 kW 5,0 0,19 0,4 0,025 
e) Følgende pu nkt tilføjes : 
"4.1.2 .7. Grænsev ærdierne i pun kt 4.1 .2.4 , 4.1.2.5 o g 4.1.2 .6 skal  være i nklusive fo rring else, beregnet  i 
henhol d til bilag III, tillæg 5. 
I forbindel se med de i  punkt  4.1.2.5 o g 4.1.2 .6 næv nte g rænseværdi er, der ved all e tilfældigt valgte 
belas tningsforho ld, som henhø rer under et bes temt kont rolområde med undt agels e af spec ificerede 
forho ld for moto rer i brug , der ikke er un derlagt  en sådan b estemmels e, må de emis sionsprøver, s om 
er inds amlet  i en peri ode på ku n 30 s ek., ikk e overs tige græ nseværdierne i o venstående t abell er med 
mere end 100%. Kont rolområdet, s om pro cents atsen skal  anvendes  på, og  de udelu kkede 
driftsbetingelser skal  defin eres i o verens stemmels e med procedu ren, der henvi ses til i artik el 15."  
f) Punkt 4.1.2.4 omnummer eres til 4.1.2. 8 
2. BILAG III ÆND RES SÅLE DES: 
1) Punkt 1 ændres sålede s: 
a) I punkt 1.1 indsættes følgende: 
"Der beskrives to test cykluser, som finder  anvende lse i henhold til best emme lserne i bilag I, punkt 1: 
– NRSC: Ikke-vejgående,  stabil cyklus (Non-Road Steady Cycle), som a nvendes til trin I, II og  IIIA og ti l 
motorer, de r kør er med konstant hastighed, samt til trin II IB og IV i til fælde af forur enende  luftarter, 
– NRTC ( ikke-vejgående over gangscyklus (Non-Road Tr ansient Cycle), som skal a nvendes til måling af 
partikelemission for trin II IB og IV for alle motorer b ortset fra motorer,  der kører  med konstant hasti ghed. 
Efter fabrikantens valg kan denne test ogs å anve ndes til trin II IA og til  forure nende luftarter i trin IIIB og IV. 
– For motorer be stemt til  brug i far tøjer på indr e vandveje anvendes ISO prøvningsproceduren som foreskrevet 
ved ISO 8178 - 4:2002 [E ] og IMO MARPOL 73/78, Bilag VI (N Ox Code) 
– For moto rer be stemt t il fremdrift af moto rvogne anvendes en NRSC ti l måling  af forurenende  luftarter og 
partikler for trin III A og III  B. 
– For moto rer be stemt t il fremdrift af lo komoti ver anvendes en N RSC t il måli ng af forurenende luftarter og 
partikler for trin I II A og  III B." 
b) Følgende punkt tilf øjes: 
"1.3. Måleprinci p 
De komponenter i motorens udstødni ng, som skal måles, er dels luftarter (carbonmonoxid, total kulbrint er og 
kvæl stofoxider), dels partikl er. D erudover anvendes carbondioxid of te som spo rgas til  bestemmelse af 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/15 DA 
fortynding sforhol det i delst røms- og to talstrømsfortyndi ngssystemerne. G od teknis k skik ti lsiger 
rutinemæss ig brug af carbondioxi d-bestemmelse so m et udmærket re dskab til  detektion af måleproblemer 
under prøvningen. 
1.3.1. NRSC-prøve: 
Under en foreskreven sekvens af kørebetingelser med varm motor skal mængderne af ovennæv nte emissi oner 
fra udstødningen måles kont inuerlig t ved udtagni ng af en prøve a f den rå  udstødni ngsgas. Testcyklen består 
af en r ække hastig heds- og effektfo rløb, som dækker dieselmot orers typiske arbejdsområde. Unde r hver a f 
disse sekvenser bestemmes koncentrationen af hver forurenende  luftart, udst ødningens s trømnings hasti ghed 
og den afgiv ne effekt, og de målte værdier vægtes . Partikelprøven fortyndes med konditi oneret omgiv ende 
luft. Gennem hele pr øvning sproceduren tages én prøve, som opsamles på passende filt re. 
Alternativ t udtages en prøve på separate filtre, en for hver sekvens, og vægtede resultater for cyklen beregnes. 
For hvert forurenede stof beregnes den emitterede m ængde i gram pr. kilowatt-t ime som beskrevet i ti llæg 3 
til dette bilag. 
1.3.2. NRTC-prøve: 
Overgangs-test cykluss en, der nøje er baseret på drifts forholdene for dieselmot orer i ikke-vejg ående maskiner, 
skal gennemføres to gange: 
– Første gang (ikke-opv armet motor) efter a t moto ren har  opnået stuetemperatur og moto rens 
kølemiddel- og  oliet empera tur, systemer til eft erbehandling og all e hjælpe-anordning er til 
emissi onsko ntrol har stabi liseret sig på et niveau mellem 20 og 30 °C. 
– Anden gang (opvarmet motor) efter en tyve minutt ers ophedning, der starter umiddelbart efter 
afslut ningen af cykluss en for ikke-opvarmet motor. 
Under denne prøvningss ekvens vil  ovennævnt e forurene nde stoffer bestemmes Ved hjælp af værdierne for 
motordrejning smoment og  -omdrejnings tal, regist reret af dynamometere t, integreres effekten med hensyn til 
tiden gennem testc yklen, hvorved resultatet  bliver det arbejde, motoren har udført i test cyklen. 
Koncentrationerne af luftarterne bestemmes gennem he le cyklen, enten i den r å udstødning sgas v ed 
integrati on af sig nalet fra analysatoren efter tillæg  3 til dett e bilag, eller i den fortyndede udstødning sgas i et 
CVS-fulds trømssys tem ved integratio n eller ved opsamling  i sæk efter til læg 3 til dett e bilag. For partikl er 
føres en proportional prøve af den fortyndede udstødnings  gennem et filter af foreskreven type, enten ved 
delst rømfortynding ell er fuldstrømfortynding . Alt efter den anvendte me tode bestemmes 
strømning shast igheden af den fortyndede e ller ufortyndede udstødni ngsgas gennem hele cyklen m ed henblik 
på bere gning  af masseemissio nen af forure nende stoffer. Sammen m ed det af motoren udførte ar bejde 
benyttes masseemiss ionen af hvert forurenende stof til  beregning af den em itterede mængde i gram pr. 
kilowatt-ti me. 
Emissi oner (g/kWh) måles ved hjælp af st artcykluss en for både en ikke-opvarmet og en opvarmet motor. 
Emissi oner, der  vægt es sammen, ber egnes ved at vægte resultaterne for en ikke-opvarmet motor med 10% og 
resultaterne for en opvarmet motor med 90%. Result aterne fra  de emissioner, der vægtes sammen , skal svare 
til nor merne. 
Inden indførelsen  af den samle de prøvningssek vens for henholdsvis e n ikke-opvar met og e n opvarmet motor  
skal symb olerne (Bila g I, punkt 2.18), prøvningsse kven sen (Bila g III) og be regningsligninge r (Bila g III -  
tillæg III) ændr es i henhold til de n procedure, der henvises til i artikel 15." 
2) Punk t 2 ændr es som  følger: 
a) A fsnit 2.2.3 affattes således: 
"2.2.3. Moto rer med kø ling af motorens ladeluft 
Ladelufttemper aturen skal registreres og må ved den angivne nominelle hastighed og fuld belastning 
ikke afvige mer e end  /g177 5 K fra den af fabri kanten f oresk revne maks imale ladel ufttemperatur. 
Kølemi dlets temperatur s kal v ære min dst 293 K (20 ° C). 
Anvend es testsystem el ler udv endig  blæser , må ladelu fttemperatu ren ved motorhas tighed en svarende 
til motorens m ærkeef fekt og fuld bel astning højst afvige ± 5 K fra den  angi vne mak simale 
ladel ufttemperat ur. Ladel uftkølerens kølemidd eltemperatu r og kølemiddelst rømningshast ighed ,derer
indstille t på ovennæv nte værdier, må ikke ændres  gennem hele testcyklen. Ladel uftkølerens volumen  
skal være baseret  på go d tek nisk skik og typiske anv endel ser af  køret øj/maski ne. 
Om øns ket k an in dstilling af  ladel uftkøleren sk e i henho ld til SAE J  1937  som offentliggjort i janu ar 
1995. " 
L 146/16 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
b) Teksten i punkt 2.3 affattes sål edes: 
"Prøvemot orens lufti ndtagss ystem skal være forsynet med en forsnæv ring, der inden for /g177 300 Pa svarer det til den af 
fabrikanten ang ivne væ rdi for et rent luftfilter ved d riftsbetingelser, der af f abrik anten  angi ves at svare t il maks imal 
luftindstrømn ing. Forsnævringern e indstilles ved mærkeh astighed og fuld belastni ng. Der kan anvendes et testsystem,
forudsat at dett e svarer til moto rens faktiske drift sbeti ngelser." 
c) Teksten i punkt 2.4 Mot orens udstødni ngssystem, affattes således:  
Prøve motore ns udstød ningssystem skal h ave et modtryk , som hejst a fviger /g177 650 Pa f ra den væ rdi der af fabrikan ten 
angives at resu ltere i den s pecif icerede maks imale effekt . 
Har moto ren anordni ng til efterbehand ling af u dstødningsgassen, s kal ud stødningsrøret hav e samme di ameter so m 
det, der anv endes mi ndst fire rørdi ametre ov en for i ndgang en til den u dvidelse, som indeh older 
efterbehand lingsenheden. Afs tanden f ra udst ødningsmanifo ldflange el ler tu rboladerudgang  til 
efterbehand lingsenheden s kal v ære den s amme som i  den udfo rmning , som er ops tillet af fab rikant en ell er inden f or 
de afstandss pecif ikationer, han har angivet. Udstødningens  modtry k eller indsnævr ing skal overholde  samme kriterier 
som ov enfor angi vet og kan v ære i ndstillet ved hj ælp af en ventil. Efterb ehandl ingsenheden kan  være afmo nteret  
under f orprø ver o g under regi strering  af mo torens d ata o g kan  erstattes med  en tilsvarende beh older med i naktiv 
katal ysatorbæ rer." 
d) Punk t 2.8 udg år. 
3) Punk t 3 ændres  således:  
a) Overs kriften for pu nkt 3 æn dres t il følgend e: 
"3. PRØVEKØRS EL (NRSC -TEST)" 
b) Følgend e punk t indsættes: 
"3.1. Bestemmel se af dynamo meteret s indstilling 
Grund laget for mål ing af den specifikke em ission er den ukorrigerede b rems eeffekt i henhold til ISO 1 4396: 
2002. 
Udstyr, som kun er nødvendigt til betjening af maskinen og kan m onteres på denn e, skal være afmonteret 
under prøvningen. Følgende liste er ikke udtømme nde og gives som eksempel : 
– trykluftskompressor til brem ser 
– kompres sor til servostyring 
– kompres sor til aircondition 
– pumper til hydrauliske aktuatorer. 
For udstyr, som ikke er blevet afmonteret, skal den ved prøvnings hasti ghederne optagne effekt bestemmes 
med henblik på beregning af dynamometerindstil lingen, bortset  fra motorer, hvor sådan t udstyr indgår som en 
integrerend e del  af mo toren (s om f.eks. ven tilatorer på luftkølede motorer). 
Modstanden v ed mo torens luftindtag og mo dtryk ket i udstødningsrøret skal være indstillet svarende t il de af 
fabrikanten ang ivne øv re græ nser i overens stemmels e med pu nkt 2.3 o g 2.4. 
De maks imale værdier af drej ningsmomen tet ved de fo reskrev ne afprø vningshastigheder fi ndes 
eksperimen telt, således  at størrel sen af drej ningsmomen tet ved de fo reskrev ne prøv ningssekvenser kan 
beregn es. F or mo torer, der i kke er beregn et til at arbejd e ved forskellige omdrej ningshastigheder med største 
drejn ingsmoment , skal det mak simale d rejningsmomen t ved prøv ningshastighederne an gives af fab rikan ten. 
Motore ns indstillin g beregnes for hver prøvning ssekvens ved hjælp  af formlen: 
/g40/g41AE AE M PLxP P S /g45/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230/g43 /g61
100
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/17 DA 
Såfremt følgende betingels e er opfyldt:  
03,0/g179
MAE
PP
kan størrelsen P AE kontrol leres af den tekniske tjeneste, der meddeler  typegodkendelse. 
c) Punkt 3.1 – 3.3 omnummer eres til 3.2-3.4 
d) Punkt 3.4 omnummerer es til  3.5 og affattes sål edes: 
"3.5. Indst illing af fortynding sforhol det 
Systemet ti l partikeluds killelse st artes; systemer med e nkelt fil ter skal arbejde med omføring (bypass), mens 
systemer med flere filtre kan arbejde me d omføring. Fortyndi ngsluftens baggrunds koncentratio n af par tikler 
kan bestemmes ved, at fortyndet luft ledes gennem fil trene. Anvendes filtreret fortyndings luft, kan der 
foretages en enkelt måling enten før, under eller efter prøvens udførelse. Hvis fortynding sluften ikke filtreres, 
skal måling en foretages på én pr øve, som udtages g ennem he le test ens varighed. 
Fortynding sluften indsti lles således, at filt eroverfladens temperatur e r mellem 315 K  (42 °C) og 325 K (52 
°C) i hver prøvnings sekvens. Det tot ale fortyndings forhold s kal være mindst fi re. 
Bemærkning: t il steady-state metoden kan filterets temperatur holdes på den maksimale temperatur på 325 K 
(52 °C) eller derunde r i stedet for at ov erholde temperaturområ det 42 °C 52 °C. 
Til metoderne med e nkelt fil ter og flere filt re skal massestrømmen af prøvegas gennem filteret holdes på en 
konst ant andel af massestrømmen af fortyndet udstødning sgas, hvi lket gæ lder total strømss ystemer i alle 
prøvnings sekvenser. Dette masseforhold skal  holdes i nden for ± 5% a f gennemsnits værdien for hver 
prøvnings sekvens, for syst emer uden mulighed for omføring (bypass) dog  ikke de første 10 sekunder a f hver 
prøvnings sekvens. For dels trømsfortyndi ngssystemer med enkelt fil ter skal massest rømmen gennem filteret 
være konst ant inden for ± 5% af gennem snittet for prøvning ssekvens en, for systemer uden mulighed for 
omføring dog  ikke de første 10 sekunder a f hver prøvningss ekvens. 
For syst emer reguleret af koncentrationen af CO 2 eller NOx skal f ortyn dingsluften s koncent ration af 
henho ldsvis CO2 eller NOx måles v ed begyndel sen o g slutningen af hver prøv e. Ved målin g af 
fortyndin gsluftens bag grunds koncentrat ion af CO 2 eller NOx m å start- og slutvær dierne ikke afvige mere  end 
henholdsv is 100 ppm og 5 ppm indbyrdes. 
Anvendes et analysesystem med fortynding af udst ødnings gassen, skal de relevante 
baggrundskonc entrationer bestemmes, ved at der udtages fortyndings luft i  en opsamlings sæk gennem hele 
prøvesekv ensen. 
Baggrundsko ncentrationen kan måles konti nuert (uden pr øveopsamli ngssæk) i mindst  tre punkter - ved 
begyndelsen, ved slut ningen og  nær midten af prøvningscykl en - og gennemsnitt et heraf be regnes. På 
fabrikantens begæring  kan baggrundsmålinger udelades." 
e) De nuværende punkter 3.5-3.6 omnumme reres til 3.6-3.7 
f) Punkt 3.6.1 affattes sål edes: 
"3.7.1. Specifikat ion af udst yr i henhold til  bilag I, del 1A: 
3.7.1.1. Specifikat ion A. 
For moto rer omfattet af del 1A(i) og A(iv) i bilag I  skal følg ende 8-sekvensers cyklus1følges ved 
betjening af dyna mometere t på prø vemotoren: 
Sekvens nr. Moto rhastighed Belastning  V ægtningsfaktor  
1 Nominel 100 0,15 
2 Nominel 75 0,15 
3 Nominel 50 0,15 
4 Nominel 10 0,10
5 Mell emhastighed 100 0,10
6 Mell emhastighed 75 0,10
7 Mell emhastighed 50 0,10
8 Tomgang --- 0,15 
1Bemær kning 2 ændr es som f ølger: Identisk med C1 -cyklus beskrevet i punkt 8.3.1.1 i stan darden ISO8178-4: 2002(E). 
L 146/18 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
3.7.1.2. Specifikat ion B. 
For moto rer omfattet af punkt 1A(ii) i bilag  I skal følg ende 5-sekvensers cyklus1 følges ved 
anvendel se af dynamo meteret p å prøvemo toren: 
Sekv ens nr. Motorhast ighed Belas tning Vægt ningsfaktor 
1 Nominel 100 0,05 
2 Nominel 75 0,25 
3 Nominel 50 0,30
4 Nominel 25 0,30
5 Nominel 10 0,10
Belas tningstallene er ang ivet som pro cent af  drejni ngsmoment et svarende t il den primæ reffekt, d er er til  rådig hed 
under en s ekvens  med vari erende effekt , og kan afgi ves i et ubegræ nset antal  timer årlig t mel lem de ang ivne 
vedligeholdelsesterminer og  under de angivne omgivelsesbet ingelser, når vedligeholdelse udføres  som foreskrevet af 
fabrikanten.3.7.1.3 Specifika tion C.  
For m otorer  bestemt til fr emdrift11 af fartøj er på indre v andvej e anvendes  ISO prøv ningsproceduren 
som fores krevet  ved I SO 81784 :2002  (E) og I MO MA RPOL 73 /78, B ilag VI (NO x Code). 
Fremdrif tsmotorer, der fungerer ud fra en linje, der afgræ nser området med positivt drejni ngsmoment  
for ro tor med fast  bladi ndstilling, skal testes ved hjæ lp af et  dynamomet er ud fra føl gende 4-
sekvensers  steady-s tate cykl us2, som er udvi klet til at være repræ sentativ for kommerci elle marine 
dieselmo torer i brug : 
Sekv ens nr. Motor-hast ighed Belastning V ægtningsfaktor  
1 100% 
(Nominel)  100 0,20
2 91% 75 0,50
3 80% 50 0,15 
4 63% 25 0,15 
Motorer, de r anvendes til fartøjer på indre vandveje, og som kører med konst ant hasti ghed og har 
rotorer med variabel bladstig ning ell er elektrisk til koblede rotorer, skal test es ved hjæl p af et 
dynamomiter ud fra følgende 4-sekvensers s teady-state cyklus3, der indeh older samme bel astnings- 
og vægtningsfakto rer som o venstående cyk lus, men har en nomi nel mo torhast ighed i h ver sek vens: 
Sekv ens nr. Motor-
hastighed Belas t-ningVægt ningsfaktor
1 Nomin el 100 0,20
2 Nomin el 75 0,50
3 Nomin el 50 0,15 
4 Nomin el 25 0,15 
______ ______ ______ __
11 Hjælpemotorer, d er kø rer me d fast hastighed, skal certificeres med  ISO D2 -driftscyklussen, 
dvs. den 5-sekvensers steady-state cyklus, der er specificeret i ovenstående punkt 3.7.1.2, 
mens  hjæpemotorer, d er kø rer me d varierend e has tighed, skal certificeres med  ISO C 1-
driftscyklussen, dvs. den 8-sekvensers steady-state cyklus, der er specificeret i ovenstående 
punkt 3.7.1.1. 
22 Identisk med E3-cyklusse n, der er beskrevet i punkt 8.5.1, 8.5.2 og 8.5.3 i ISO8 178-4: 
2002(E)-normen. De fire sekvenser er baseret på en gennemsnitlig  linje , der afgrænser 
området med positivt d rejningsm oment, og er bestemt til målinge r under brug. 
33 Identisk med E2-cyklusse n, der er beskrevet i punkt 8.5.1, 8.5.2 og 8.5.3 i ISO8 178-4: 
2002(E)- normen. 
1Bemær kning 2  ændr es som f ølger: Identisk med D2 -cyklus beskrevet i punkt 8.4.1 i standar den ISO81 78-4: 2002(E). 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/19 DA 
3.7.1.4. Specifikat ion D 
For moto rer omfattet af punkt 1A(v) i bilag I s kal følgende 3-sekvensers cyklus11 følges ved 
anvendel se af dynamo meteret p å prøvemo toren: 
Sekv ens nr. Motor-hast ighed Belas t-
ning Vægtningsfakto
r 
1 Nomi nel 1 00 0,25 
2 I mellemområdet 50 0,15 
3 Tomgang - 0,60
____________________
11 Identisk med F-cyklusse n, der er beskrevet i ISO8 178-4: 2002(E)." 
g) Afsnit 3.7.3 affattes således: 
"Prøvningsse kvensen påbegyndes. Rækk efølgen ved udførelse af prøverne skal svare til sekvensnum rene ved de 
ovenfor beskrevne prøvnin gscykler. 
I de enkelte sekvenser i den givne prøvnin gscyklus skal den foreskrevne hastighe d holdes med en nøjagtighe d på ± 
1% af den nomine lle hastighe d, dog ikke over ± 3 min-1, med undtagelse  af normal tomga ng, der skal være inden for 
de af fabr ikanten angiv ne tolerancer. D et foreskrevne drejningsmoment s kal holdes s åledes, at gennemsnitt et over 
måleperioden er inden for ± 2% af det største drejnings moment ved prøvnings hastigheden . 
Til hvert målepunkt kræves et mindst e tidsrum på ti minutt er. Kræver prøvetagning en længere tid til indsamling  af et 
tilstrækkeligt kvantum partikler på målefilteret, ka n prøvningstids rumme t udvides efter be hov. 
Varigheden  af det p ågældende regi me skal  regis treres o g ang ives i rapport en.
Koncent rationerne af fo rurenende lu ftarter måles o g regi streres i d e sidste tre min utter af den pågæ ldend e sekv ens.
Partikelindsaml ingen og  måli ngen af f orurenende l uftart er må ikke beg ynde, før mo toren er st abiliseret so m fast lagt 
af fabrik anten, o g de s kal afs luttes samt idig.
Brænd stoftemperaturen s kal mål es ved brænds tofindsprøj tningspumpens  indtag ell er som an givet af fabrik anten, o g 
måles tedet  skal regis treres. " 
h) Det nuv ærende pun kt 3.7  omnummereres  til 3.8. 
4) Der inds ættes følgende punkt : 
4. PRØVEKØRSEL (NRTC-P RØVE) 
4.1. Indlednin g 
Den ikke-v ejgående ov ergangs cyklu s er op ført i  bilag III, tillæg 4 som en sekun d for s ekund fø lge af 
normal iserede værdi er af hast ighed- o g drej ningsmoment, s om g ælder for al le dieselmotorer omfat tet af dett e 
direkt iv. For at  prøven k an udføres  på en mot orprøv ebænk s kal de no rmalis erede værdi er omregnes  til fakt iske 
værd ier fo r den pågæ ldend e mot or, bas eret på mot orens  karakteri stikkurve. Denne omreg ning beteg nes 
denormal isering , og den beregnede t estcyklu s betegnes  referencecykl en for den  afprøved e mot or. M ed dis se 
referencehast igheder og  -drejni ngsmoment er køres prøv ecyklen i  prøvebæ nken, og  de opnåede h astigheds-  og 
drejni ngsmoment værd ier regi streres. Til  validering af p røvekørs len ud føres en reg ressionsanal yse på 
referencevæ rdier og  opnåede v ærdier af hast ighed og  drejni ngsmoment , når prøven er g ennemført . 
4.1.1. Der må ikke anven des frako blingsmekanis mer eller i rratio nelle emis sionskontrolstrateg ier. 
4.2. Bestemmels e af mot orkarakt eristikken 
Når NRTC udføres  i prøv ebænken, s kal mo torens has tigheds -/drej nings-momentkarakt eristik best emmes i nden 
gennemfø relse af tes tcyklen. 
4.2.1. Bestemmels e af hast ighedso mrådet fo r moto rkarakteris tikken 
Minimums - og maksi mumso mdrejni ngstallet for karakt eristikken fas tlægges således : 
Minimumh astighed ved b estemmels e af mot orkarakt eristik  =  t omgangshastighed 
L 146/20 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Maksi mal karakter istikhast ighed  =  n hix 1,02, dog højst  den hastighed, hvor drejning smomentet ved ful d 
belastni ng går mod nul (hvor n hi er de n høje hastig hed, der  fastlæ gges s om den højeste moto rhastig hed, hvor 
motoren afgiv er 70% af mærkeeffe kten). 
4.2.2. Motorkarakteristik 
Motoren skal varmes op ved maksimal moto reffekt, så motorens drifts parame tre stabil iseres efter fabrikantens 
anvisni nger og god t eknisk ski k. Når  motoren er stabili seret, optegnes mot orkarakteristikken so m følger: 
4.2.2.1. Overgangskarakteristi k 
a) Motoren skal være ubelastet o g gå ved tomgang shast ighed. 
b) Motoren skal arbejde ved indsprøjtni ngspumpens ful dlastindst illing ved den mindst e 
karakteristikhas tighed. 
c) Motorhasti gheden øges med gennemsnitli gt 8 ± 1 min-1/ s fra den minimale til den maksimale 
karakteristikhas tighed. Motorens hast igheds-  og drejnings momentpunkter registreres med en 
målefrekvens på mindst ét punkt i s ekundet. 
4.2.2.2. Trinkara kterist ik 
a) Motoren skal være ubelastet o g gå ved tomgang shast ighed. 
b) Motoren skal arbejde ved indsprøjtni ngspumpens ful dlastindst illing ved den mindst e 
karakteristikhas tighed. 
(c) Mens fuld l ast opretho ldes, bli ver den mindste karakteristikhast ighed oprethol dt i minds t 15 s, og det 
gennemsnitl ige drejnings moment i de sidste 5 s regist reres. Kurven over det maksimale drejnings moment 
fra mindst e til største karakteristik hastighe d bestemmes med trinvis hastighe dsfor øgelse, hvor hvert triner
højst  100 ± 20 /min. Hvert prøvepu nkt opret holdes i minds t 15 s, og det gennemsni tlige drejn ingsmoment 
i de sidste 5 s registreres. 
4.2.3. Generering  af karakt eristikkurv e 
Alle de und er punk t 4.2.2 reg istrerede d atapu nkter forb indes ved lineær i nterp olation mel lem p unkterne. Den 
resul terend e drejn ingsmomentk urve er m otorens  karakt eristik og anven des til at konvertere de n ormal iserede 
drejn ingsmomentv ærdier fra bi lag IV til faktiske drej ningsmoment værdier f or testcyklen so m bes krevet  i 
punkt  4.3.3.  
4.2.4. Alternativ  optegni ng af karakter istik 
Anser en fabr ikant ov ennævnte teknikker ti l opteg ning af karakteristi k for sikkerhedsmæss igt utilfredssti llende 
eller dårligt repræsentat ive for en given mot or, kan alternative teknikker til  optegni ng af karakter istik anvendes. 
Sådanne alternative teknikker skal opfylde de angivne karakteristi kprocedurers formål: at bestemme de t 
maksimale drejnings moment, der er til rådighed ved alle motorhas tigheder, som gennemløb es under testcyklerne. 
Hvis der med begru ndelse i sikkerhed eller repræs entat ivitet afviges fra de i dette punk t fores krevn e teknikker til 
optegning af  karakt eristik, skal de påg ældende af vigende teknikker go dkend es af de berø rte parter t illige med  
begru ndelsen for deres anven delse. Dog  kan dre jningsmomen tkurve for reg ulered e eller turboladede mo torer i 
intet tilfælde op tegnes ved f alden de mo torhast ighed. 
4.2.5.  G entag else af t ests 
Der behøv er ikk e opt ages karakt eristik af mo toren før h ver enes te testcyklus. Der skal  optegnes  ny karakt eristik 
af en mo tor før en t estcyklus, såfrem t: 
/g45 der er ud fra en teknisk vur dering gå et urimelig lang tid siden sidste optage lse af k arakteristik, 
eller 
/g45 der er foretage t fysiske ændr inger e ller r ekalibre ring af motoren, som muligvis kan ha ve indflyde lse på 
motorens pr æstationer. 
4.3. Generering af referencetestcyklen 
4.3.1 . Refer enceh astighed 
Refer enceh astigheden ( nref) svarer til de 100%  norm alisere de hastighedsvær dier, der er angivet i 
dynamome terske maet i bilag III, tillæg 4. D et er indlysend e, at den faktiske m otorcyklus,  der resulter er af 
denor maliser ing af referencehastighede n, hovedsage lig afhænge r af valge t af en passend e referencehastighed. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/21 DA 
Referenceha stigheden bestemmes ved følgende definiti on: 
nref  =  lav ha stighed + 0,95 * (høj hastighed – lav hastighed)  
(den høje hastighed de fineres som den højeste motorha stighed, hvor m otoren afgiver  70%  af mær keeffekte n, 
mens den  lave hastighed de fineres som den laveste motorha stighed, hvor m otoren afgiver  50%  af 
mærk eeffekte n). 
4.3.2. Denormalisering af motorhast igheden 
Hastigheden denormaliseres ved hjæ lp af følgende lig ning: 
Faktis k hastighed = /g40/g41
speedidle
100speedidle speed reference %spee d
/g43/g45 /g180
4.3.3. Denormalisering af motorens drejning smoment 
Drejningsmomentv ærdierne i motordynamometerskemaet i bilag II I, tillæg 4, er  normaliseret i forhol d til det 
maksimale drejnings moment ved den pågældende hastighed. Referencecyklens drejningsmo mentværdier 
denormaliseres ved hjæl p af den ka rakteristi k, der er fastlagt i  henhold til  punkt 4.2.2, på følgende måde: 
Faktis k drejningsmo ment =
100torque max. torque % /g180 (5) 
for den pågældende faktiske hastighed, bestemt i punkt 4.3.2. 
4.3.4. Eksempe l på fremg angsmåde ved denormalisering 
Som e ksemp el vises, hvorda n følgende  testpun kt de norm alisere s: 
% hastighed  =  43% 
% drejningsmome nt  =  82%  
Følgende  værd ier er givet: 
referencehastighed  =  2200 /min 
tomgangsha stighed  =  600 m in-1 
resulterende i 
faktisk hastighed   =  
600100/g402200 - 600/g41 43
/g43/g180= 1288 /min 
Med e t drejningsmome nt på  700 Nm, aflæst på  karakteristik ve d 1288 /m in 
er faktisk drejningsmome nt  =
100 700 82/g180 = 574 Nm 
4.4. Dynamometer 
4.4.1. Når belast ningscelle anv endes, s kal drej ningsmoments ignalet  henføres  til motorens aks e, og dynamomet erets 
inertimoment medreg nes. Det  fakti ske mo tordrejni ngsmoment  er det på bel astningscellen afl æste 
drejni ngsmoment , plus  bremsens  inert imoment g ange v inkel accel eratio nen. St yresyst emet s kal ud føre denne 
beregni ng i sand t id. 
4.4.2. Afprøv es mo toren med hvi rvelstrøms dynamomet er, anbefales , at ant allet af pu nkter, h vor 
differencenD sp sp n T /g81/g215/g215/g215/g45 /g38/g1122 er mindre end -  5% af  
tophast igheden 
ikke er over 30 (hvor Tsp er det kræv ede drejn ingsmoment , spn/g38
 er different ialkvotienten  af motorhastig heden,  og 
ΘD er rotationsen ergien af hvirve lstrøm sdynamometeret). 
L 146/22 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
4.5. Emissi onsprøvens  gennemførelse 
Følgende diagram vis er prøvens gennemfør else. 
Forberedelse af motoren, målinger inden prøven, pr æstations prøver og kalibreringer 
/g175/g175
Optegn motorkara kteristik (kurve over mak simalt drejningsmoment) 
/g175/g175
Kør en  eller flere ø velsescykler til kontrol af motor/prøvecelle/emissionssystem 
/g175/g175
START  
/g175/g175
Kør d en foreskrevne forkonditioneringscykel i mindst 20 minutter for at konditionere mo tor og partikelmålesystem, 
herunder tunnelsystemet (delstrøms  eller totalstrøms). 
Partikler opsamles på et attrapfilter. 
/g175/g175
Med motore n i gang stilles partikelmålesyste met på omlø b, og partikelfilteret ombyttes med et stabilise ret og vejet 
prøvetagningsfilte r. Klargør alle andre syste mer til prøvetagning  og dataindsamling. 
/g175/g175
Kør u dstødningsemissionsprøve ved varm c yklus inden for 5 minutter enten ef ter at motoren e r standset eller efter at den 
gående motor er bragt i tomgangstilstand. 
Efter behov kan der gennemfø res en eller flere ø velsescykler til kontrol af motor, prøvebænk og 
emissionssystemer før målecyklen. 
4.5.1. Klargøring af prøvetagningsfiltre 
Mindst én time før prøvens gennemfø relse anbringes hvert filter i en petriskål, som er beskyttet mod 
støvforuren ing og giver mu lighed for luftskifte, og stilles til stabilisering i et vejerum . Efter forløbet af 
stabiliseringsperioden vejes hvert filter, og vægten noteres. Filteret opbevares derefter i en lukket petriskål eller 
tætsluttende filterholder, indtil det skal bruges til prøvning. Filteret skal anvendes senest otte timer efter 
udtagning af vejerum met. Tara vægten noteres. 
4.5.2. Montering af måleudstyret 
Instrumenter og prøvetagningsso nder skal vær e monteres som angivet.  Udstød ningsr øret skal vær e tilslutte t 
totalstr ømssy stemet til for tynding,  hvis et sådant system anvendes. 
4.5.3. S tart og forkond itione ring af fortyndingssyste met og motor en 
Fortynd ingssystem og motor startes og var mes op. For konditioner ing af  prøvetagn ingssysteme t sker  ved, at 
motore n bringes til a t gå med nomin el hastighed og 1 00% drejningsmome nt i m indst 20 minutter , samtidig me d 
at man kører enten delstrøm sprøve tagningssystem  eller totalstrø msprø vetagningssyste m med sekun dært 
fortyn dingssystem.  Derefter indsam les attrapp røver af partikele mission. Pa rtikelpr øvefiltre ne behø ver ikke 
stabilisere s eller  vejes og ka n kassere s. Filtre ne kan skiftes un der kond itioneringe n, når blot de n totale  
prøve indsam lingstid genne m filtre  og pr øvetagn ingssystem er mere end 20 minutter.  Strøm ningshastighed erne 
stilles på om trent samm e vær dier som e r valgt til overga ngsprøve n. Drejningsmom entet ned sættes fra  100% 
drejningsmome nt, m ens m ærkehastighed en opretholdes, i det omfan g det er nødvendigt f or at undgå  
overskr idelse af den foreskrevne maksimale tempe ratur i prøve tagningszone n på 191 oC. 
4.5.4. S tart af systemet til pa rtikeludskille lse 
Syste met til partikeludskille lse startes og køres med omføring (bypass). Fortyndingslu ftens 
baggrundskoncentration  af partikler kan bestemmes ved, at der tages prøve af fortyndingslufte n, før der ledes 
udstø dningsgas ind i fortyndingstu nnelen. Baggr undspartikelprøven bør fortrinsvis in dsamles under 
overgangscyklen, hvis man råder over et ekstra partikelindsamling ssyste m. Ellers kan man anvende det 
partikelindsamling ssyste m, der er anvendt til ind samling af partikler i overgangscyklen. Anve ndes filtr eret 
fortyndingslu ft, kan der foretages en enkelt måling enten før eller efter prøvens udførelse. Hvis fortynding sluften 
ikke filt reres, skal der måles ved cyklens begyndelse og afsl utning , og gennemsnit tet heraf bere gnes. 
4.5.5. Indst illing af fortynding ssystemet 
Totalst rømmen af fortyndet udstødni ngsgas for et tot alstrømsfortynding ssystem eller den totale 
strømning shast ighed af fortyndet udstødni ngsgas gennem et delstrømsfortynding ssystem skal indst illes således ,at
kondensati on af vand i syst emet undgås og temperaturen af filteroverfladen er me llem 315 K (42°C) og 325 K 
(52°C). 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/23 DA 
4.5.6. Kontrol af analysatorerne 
Analysatorerne til emis sionsbest emmelse skal være nulst illet og kali brere t. Anvendes sække ti l prøveudtagning , 
skal de være udsuget. 
4.5.7. Fremgangsmåde ved start af motoren 
5 minutter efter at opvarmningen er fuldført, startes den st abilis erede motor efter den af fabr ikanten i 
instruktions bogen givne fremgangsmåde, enten ved hjælp af en startmot or fra produktio nen eller dynamometere t. 
Om ønsket kan prøven begynde senest 5 minutter efter forkondit ionerings fasen uden at motoren forinden 
stands es, efter at motoren har nået tomgangs hastighed. 
4.5.8. Kørsel af cyklus 
4.5.8.1. Prøvning ssekvens  
Prøvningssek vensen  begynd er, når motoren startes efter at have været standset efter forkonditio neringsfasen eller 
efter a t have været i tomgangstil stand ved start direkte fr a forkonditioneringsfasen med motoren i gang. Te sten 
udføres i he nhold til  reference cyklen be skrevet i bilag III , tillæ g 4. Styre signalerne for motorhastighed og 
drejningsmoment sættes til 5 Hz (10 H z anbefales) eller derover. Sætpunkt erne beregnes ved lineær interpol ation 
mellem 1 Hz sætpunkterne for refer encecyklen. Feedba ckværdierne af motorhasti ghed og drejning smoment 
regist reres mindst  en gang i sekundet under testcyklen, og s ignalerne kan filtreres elektronis k. 
4.5.8.2. Analysatorernes respons 
Påbegyndes testcyklen direkte fra forkondit ionerings fasen, skal måleudstyret samtidi g startes ved start af motoren 
eller ved begyndelsen af prøvningss ekvensen: 
– begynd indsamling  eller analysering af fortyndings luft, hvi s et to talstrømsfortyndi ngssystem anvendes; 
– begynd indsamling  eller analysering af den ufortyndede  eller fortyndede udstødnings gas, alt efter den 
anvendte metode; 
– begynd måling af mængden af fortyndet udstødni ngsgas og de nødvendige temperatur- og trykmålinger; 
– begynd registrering af udst ødnings gassens  massestrømning shast ighed, hvis  der a nvendes analyse af 
ufortyndet udst ødnings gas; 
– begynd registreringen af responsv ærdier af hastighed og drejni ngsmoment fra dynamometeret. 
anvendes måling af ufortyndet udst ødnings gas, skal konc entrations målingerne af emissio ner (H C, CO og NOx) 
og udst ødnings gassens  massestrømning shast ighed måles kont inuerlig t og regis treres med m indst  2 Hz på  et 
computersyst em. Alle andre  data kan r egistreres med en prøvetagningshast ighed på mindst  1 Hz. For a naloge 
analysatorer registreres respons, og  der ka n anvendes kalibreringsdata onl ine eller offli ne under evalueringen af 
data. 
Anvendes et tot alstrømsfortynding ssystem, skal HC og NOx må les kont inuerlig t i fort yndingst unnelen med e n 
frekvens på mindst  2 Hz. Genn emsnitskoncentrationer bestemmes ved integration af signalerne fra analysatorer ne 
i hele testcyklen. Systemets responstid må ikke være over 20 s og skal om nødvend igt væ re koordineret me d 
sving ninger i CVS-strømningshastigheden og forskydninger mellem prøvetagningstid/ testcyklus. CO og and CO 2
bestemmes ved integrati on eller ved analyse af koncentrationen i prøveops amlings sækken, hvor der er opsamlet 
gennem hele cyklen. Koncentrationerne af forurene nde stoffer i fort yndingsl uften beregnes ved integratio n eller 
ved indsamli ng i baggrunds sækken. Alle andre værdier registreres med mindst én måling i s ekundet (1 H z). 
4.5.8.3. Udtagning af partikelprøver 
Påbegyndes testcyklen direkte fra forkondit ionerings fasen, skal partikeludski llelsessyst emet stilles om fra bypass  
til part ikeludskillelse, når mo toren st artes el ler prøv esekv ensen påb egyndes . 
Anvend es et delstrøms fortynding ssystem, skal  prøvet agningspumpen (-pu mperne) inds tilles således , at 
strømning shastigheden g ennem parti kelprøv esonde ell er overfø ringsrør ho ldes propo rtional med 
udstødningsgassens mass estrømning shastighed. 
Anvend es et totalstrømsfo rtyndi ngssystem, s kal prøv etagn ingspump e (-pumper) in dstilles således, at  
strømning shastigheden g ennem parti kelprøv esonde ell er overfø ringsrør ho ldes inden  for ±  5% af den i ndstillede 
strømning shastighed. An vendes  strømning skompensat ion (dvs . propo rtionalregul ering  af prøveg asstrømmen), 
skal det g odtgøres , at fo rholdet mel lem g ennemst rømning en i ho vedtunnel en og  parti kelprøv estrømmen høj st 
ændrer s ig ± 5% fra den i ndstillede v ærdi (bort set fra de førs te 10 s ekunders  prøvet agning). 
L 146/24 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Bemærkning: Anvendes dobbelt fo rtynding, er prøvegasstrømmen nettofo rskellen mellem 
strømning shast igheden gennem prøvetagnings filtre og strømnings hastigheden af sekundær 
fortynding sluft. 
Gennem snitstemperatur og -tryk ved gasmåler(e) eller flowmeterindgang skal  registreres. Kan de n indst illede 
strømning shast ighed ikke hol des over hele cyklen (me d en nøjagtig hed af ± 5%)  på grund af stor 
partikelbelast ning af fil teret, kasseres testresul taterne. Te sten må i så fald gentages med mindre 
gennemstrømnings hastighed og/ eller større filt erdiameter.  
4.5.8.4. Stalling af moto ren 
Går motoren i stå, uanset hvor i cyklen det sker, skal motoren forkondit ioneres og genstartes , og prøven gentages. 
Optræder der  fejl i nog et af det foreskrevne testudst yr under  testcykl en, kasseres testresult aterne. 
4.5.8.5. Opera tioner efter testen 
Efter udføre lse af test en standses måli ngen af udstødning sgass ens massest rømningshast ighed, gast ilførs len til  
opsamli ngssækkene samt partikelprøvepumpen. For integrerende a nalysesyst emer skal prøvetagni ngen fortsæ tte 
til udløb af systemets respo nstider. 
Koncentrationerne i opsamli ngssækkene skal, hvis  de bruges, ana lyseres snarest muli gt og  under ingen 
omstændig heder sener e end 20 m inutter efter afslut ning af test cyklen. 
Efter em issionstesten gentages kontro llen af analysatorerne med anvendelse af en nulstil lingsgas o g samme 
kalibreringsg as. Testresultatet  anses for til fredssti llende, hvis  forskellen mellem result atet før og efter testen er 
mindre end 2%  af kalibreringsgas sens væ rdi. 
Partikelfi ltrene returnere s til vejerummet senest en time efter testens afslut ning. Hvert filter anbringes mindst  én 
time i en petriskål, s om er beskyttet mod støv forurening og g iver mulig hed for luftski fte, hvorefter de vejes. 
Filtrenes bruttov ægt noteres. 
4.6. Kontrol af test forløbet 
4.6.1. Dataforskydning 
For at minimere den skævhed, der skyldes tidsf orsinkel sen mellem respons- og  refer encecyklus, kan hele 
sekvensen af responss ignaler bestående af motorhasti ghed og drejning smoment fors kydes frem e ller til bage i 
forhold t il sekvensen af refe rencehastighed og -drejni ngsmoment. Hvis  responssi gnalerne forskydes, skal 
hastighed og drejning smoment fors kydes lige meget i s amme r etning. 
4.6.2. Beregning af det udførte arbejde i cyklen 
Det faktisk udførte arbejde under cyklen Wact (kWh) ber egnes ved hjæl p af hvert datapar  bestående af må lt 
motorhast ighed og  drejningsmo ment. Det faktiske arbejde Wact beny ttes til sammenligni ng med arbe jdet Wref i 
refere ncecyklen og til beregni ng af de specifikke emissioner i bremsen . Samme meto de anven des til integrat ion af 
både referen cemot oreffekt o g fak tisk motoreffekt. Til event uel b estemmels e af v ærdier mell em ti lstødende 
referencev ærdier ell er tilstødende mål eværdier an vendes lineær interpol ation. 
Ved in tegration af  referencearb ejde og faktisk udført arbejd e i cyklen skal alle negative  drejningsmomen tværdier 
sættes lig nul og medreg nes. Foretag es integrationen med mi ndre frek vens end 5 Hz, og  skifter 
drejn ingsmoment et inden f or et givet tidsinterv al fortegn f ra pos itivt til negat ivt eller omvend t, beregnes  den 
negat ive del og sættes til nul. Den po sitive del  medreg nes i den integrerede v ærdi. 
Wact  skal være mel lem -  15% o g + 5% af W ref. 
4.6.3.  S tatistisk e beregninge r til va lidering af testcyk len 
Der f oretages lineær regressionsanalyse på responsværdierne af refere nceværdier af hastighed, drejn ingsmoment 
og effekt . Dett e skal  ske efter forskydni ng af  respo nsdata, h vis man  vælger at g øre det te. Der anv endes  mindste 
kvadraters  meto de, hv or bed ste tilnærmels e repræs enteres  af en l igning med formen : 
y  =  mx  + b 
hvor 
y =  respons- (fakt isk) has tighed (min ) (min-1), drej ningsmoment  (N·m), el ler ef fekt (kW) 
m = regres sionslinjens hældning 
x =  referencev ærdien af has tighed (min-1) , drej ningsmoment  (N·m), el ler ef fekt (kW) 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/25 DA 
b = regressions linjens skæring  med y-a ksen 
For hver regressions linje bere gnes middelfej len på estimatet (SE) af y på x og determinations koeffici enten (r²). 
Det anbefa les, at denne analyse foretages ved 1 Hz. For at en prøve kan anses for gyldig , skal kriterierne i tabel 1 
være opfyldt. 
Tabel 1: T olerancer på r egressio nslinjer 
 H astighed Drejni ngsmoment  E ffekt 
Middelfejl på estimatet (SE) af y på x m aks. 100 mi n-1maks. 13% af maksimal 
motoref fekt på 
effektkar akter istik maks. 8%  af maksimal 
motoref fekt på 
effektkar akter istik  
Regre ssionsli njens h ældning, m  0,95 til 1,03 0,83 – 1,03 0,89 – 1,03  
Determinationsko efficient, r² min 0,9700 m in 0,8800 m in 0,9100
Regression slinje ns skæring med y-aksen, b±50 min-1± 20 N.m,  dog minds t 2% 
af maksimalt 
drejnings moment ± 4 kW ,dog mindst  2% af 
maksimalt drejning smoment 
Alene til brug ved regressi onsanalysen ti llades s letning  af punkter som anført i tabel 2, før r egressio nsberegningen 
foretages. Dog må sådanne punkter ikke slettes ved beregning af cyklusarbejde og -emis sioner. V ed et 
tomgang spunkt fo rstås et punkt  med et norma liseret re ferencedr ejnings moment på 0% og en norma liseret 
refere ncehastig hed på 0% . Sletning  af punkter ka n foretages på hele cyklen eller enhver  del heraf.  
Tabel  2. Tilladt sletning af punkter ved regressionsanalysen  
(de slettede punkter skal specificeres) 
TILSTAND HASTIGHEDS - OG/ ELLER  DREJ NINGS MOM ENT- 
OG/EL LER EFF EKTPUNKTER , SOM KAN S LETTES  
MED HENVIS NING TIL BETI NGELS ERNE I  VENSTR E 
KOLONNE 
Første 24 (±1) s og sidste 25 s H astighed, drej ningsmoment  og effekt  
Helt åben t gasspjæld, og drejningsmomentrespons < 95% af 
referencedrej ningsmoment Drejningsmoment og/eller effekt 
Helt åben t gasspjæld, og hastighedsrespons < 95% af 
referencehastighed Hastighed og/eller effekt 
Lukket gasspjæld, hastighedsrespons > tomgangshastighed + 
50 min-1, og d rejnin gsmomen trespons > 105 % af 
referencedrejnin gsmomen t Drejningsmome nt og/eller  effekt 
Lukke t gasspjæld, h astighedsre spons /g163 tomgang shastighed +  
50 min-1, og drejni ngsmoment respo ns = det af f abrikant en 
fastsatte/målt tomgamgan gsdrejni ngsmoment  ± 2% af 
maksi malt drejni ngsmoment   Hasti ghed o g/eller effekt 
Lukket  gasspjæld og hastighedsres pons > 105% 
referencehast ighed Hasti ghed o g/eller effekt 
" 
5) Tillæg 1 affatt es således : 
"TILLÆG 1 
MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER 
1. MÅLE- OG PRØVETAGNINGSMETODER (NRSC-P RØVE) 
Forurenen de luf tarter o g part ikler afgi vet af den t il prøvni ng indlev erede moto r måles ef ter meto derne i bi lag VI. I 
meto derne i bi lag VI bes krives de anbef alede s ystemer til  analys e af forurenend e luft arter (punkt  1.1) og  til 
fortyndin g og prøv etagn ing ved mål ing af forurenen de parti kler (punk t 1.2). 
1.1. Speci fikation af dynamo meter 
Der skal anv endes et  motordynamo meter, der er vel egnet  til udførels e af den i b ilag III, punkt  3.7.1, ang ivne 
prøvni ngscyklu s. Instrumenterne t il måli ng af d rejningsmoment  og hastighed sk al gøre det mul igt at bestemme 
effekt en ind en for de g ivne græn ser. Su pplerend e beregni nger kan v ære nødv endig e. Mål eudst yrets nøjag tighed skal 
være t ilstrækkel ig til at sikre, at de i  figurerne i pun kt 1.3  angi vne t olerancer ikke o versk rides . 
1.2. Udstødningsgasstrøm 
Udstødningsgasstrømmen best emmes eft er en af de i pu nkt 1 .2.1-1.2.4  angi vne met oder. 
L 146/26 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
1.2.1. Direkte måling 
Direkte måling af udstødning sgass trømmen me d venturidyse eller til svarende målesystem (vedrøre nde nærmer e 
enkeltheder henvises ti l ISO 5167:2000). 
Bemærkning: Direkte måling af gasst rømme er vanskelig. Der skal tages forhol dsregler til  undgåelse af 
målefejl, som gi ver anledning til  fejl i best emmelsen af forure nende stoffer. 
1.2.2. Metode ti l måling af luft - og brændst ofstrømme 
Måling af luft- og  brændsto fstrømme 
Der skal anvendes luft flowmetre og brændst offlowmetre med den i punkt 1.3 a ngivne nøjagtig hed. 
Beregning af udstødni ngsgasstrømmen foretages ved brug af følgende formel: 
GEXHW  = G AIRW + G FUEL (for v åd mass e af uds tødning) 
1.2.3. Kulstofbalan cemeto den 
Udstødningsgassens mass e beregnes  på grund lag af brænd stofforbrug et og koncent rationerne i  udstødningsgassen 
ved hj ælp af kul stofbal ancemeto den (jf . bilag III, tillæg 3). 
1.2.4. Sporstofmet oden 
I denn e metod e anvendes  konc entrat ionsmål ing af en sp orgas  i uds tødningen. 
En kendt  mængde inaktiv g as (f.eks  ren helium) injiceres  i udstødni ngsgasstrømmen som sporst of. Gassen blandes og 
fortyndes med udstødni ngsgassen, men må ikke reagere  i udstødni ngsrøret. Gassens koncentrati on måles derefter i 
udstødni ngsgasprøven. 
For at sikre fuldst ændig  opblanding af sporgas sen skal prøvetagning ssonden for udstødni ngsgas placeres mindst  1 m, 
dog minds t 30 g ange uds tødningsrøret s diameter, neden fo r injektionsstedet fo r spo rgas. P røvet agningssonden kan 
være pl aceret t ættere på i njekt ionsstedet , hvis fuldstændig opbl andin g kan bek ræftes ved sammenho ldelse af 
sporgask oncen trationen med referenc ekonc entrat ionen, når sp orgas sen injiceres o ven fo r moto ren. 
Sporgass trømmen i ndstilles således, at  sporgask oncen trationen v ed mot orens  tomga ngsha stighed  efter opblanding er 
mindre e nd fuldt skalaudslag på sporgasanalysatoren.  
Beregning af ud stødnings gasstrømmen foretage s ved brug a f følgende form el: 
hvor: 
GEXHW  = øjeblikkeli g udstødni ngsmasses trøm (kg/s) 
GT = sporgasstr øm (cm³/min)
konc mix = øjeblikkeli g koncentrati on af sporgas  efter  opblanding( ppm)
/g114EXH = Udst ødni ngsg assens dens itet (kg/m³ )  
conca = konc entration af sporgassen i indsugningsluften (ppm )
Sporga ssens ba ggrund skoncen tration (conc a) kan bes temmes  som gen nems nittet af bag grundskoncentrat ionen, mål t 
henho ldsvis umiddelbart før prøv ekørs len og efter prøv ekørs len.  
Når bagg runds koncentrationen er under 1% af s porgaskoncent rationen efter opb landing (conc mix.) ved maks imal 
udstødningsstrøm, kan  der s es bort fra bag grundskoncentrat ionen. 
Det s amled e system s kal opfylde forskrifterne for udstødningsgasstrøm o g kal ibreres  i henhold til tillæg 2, punk t 1.11.2.  /g40/g41aEXHWconc concGG
/g45 /g180/g180/g61
mixEXH T
60/g114
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/27 DA 
1.2.5. Metode ti l måling af luft strøm og l uft/brænds tofforhold 
Denne metode indebærer ber egning af udst ødnings masse af lufts trømmen og luft/ brændsto fforholdet . Beregning af 
den øjeblikkeli ge udstødni ngs mass estrøm foretages sål edes: 
med 5,14 /st/g61FA
/g40/g41
/g40/g414
HC4
CO CO24
CO CO2
CO24
COCO24
CO
4
HC4
CO
10 10 6,90 7810
3,510
13,510 2
1
45,0 10
210
-100
/g45 /g45/g45
/g45/g45
/g45/g45
/g180 /g43 /g180 /g43 /g180/g180 /g43 /g180
/g247/g247/g247/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231/g231/g231/g231
/g232/g230
/g180/g180
/g43/g180/g180 /g180
/g45
/g215 /g43/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180 /g45/g180
/g61
conc conc concconc conc
concconcconcconc
concconc
/g108
hvor:  A /Fst  =  s tøkiom etrisk lu ft/brændsto fforhold (kg/kg)  
/g108 = relativt luft/brændstof forhold 
conc CO2 = tør CO 2-koncentration (%) 
conc CO= tør CO-koncentra tion (ppm) 
conc HC = H C-konce ntration (p pm) 
BEMÆ RKN ING: Beregninge n er henført til e t diese lbrænd stof me d et H/C-f orhold på 1,8 
Luftflow meteret skal opfylde  nøja gtighedsfor skrifte rne i tabel 3, den anvendte  CO 2-analysator skal opfylde 
forskrifterne i punkt 1. 4.1, og det sam lede system skal opfylde forskrifterne for udstødnings gasstrøm. 
Om ø nsket kan udstyr til måling af luft/brændstoffo rholdet, f.eks. en sensor af zirconiumdioxi d-typen, anvendes til 
måling af luftoverskudsforholdet i henhold ti l forskrifterne i punkt 1. 4.4. 
1.2.6. Total fortyndet udstødningsgass trøm 
Anvendes et fortynd ingss ystem af totalstrømstypen, må les den totale fortyndede  udstødningsg asstrøm (G TOTW) med 
en fortrængningspumpe (PD P), kr itisk venturi (CFV) eller subsonisk venturi (SSV) - ( bilag VI, punkt 1.2. 1.2.) 
Nøjagtigheden her af skal være i overe nsstemmelse med forskr ifterne i bilag III, til læg 2, punkt 2.2. 
1.3. Nøjagtighed 
Alle måleinstrumenters ka librering skal kunne før es tilbage til  nationale eller interna tionale st andar der og opfylde 
forskrifterne i tabe l 3. 
Tabe l 3. Måleinstrumenterne s nøjagtig hed 
Nr. Måleinstrument Nøjagtig hed
 1 Motorhast ighed /g177 2% af aflæ sning, /g177  dog minds t 1% af mo torens høj este værdi  
 2 Drejnin gsmoment  /g177 2% af aflæ sning, /g177  dog minds t 1% af mo torens høj este værdi  
 3 Brænd stofforbrug /g177 2% of den  maksi male væ rdi fo r moto ren 
 4 Luftforbrug  /g177 2% af aflæ sning, /g177  dog minds t 1% af mo torens høj este værdi  
 5 Udstødningsgasstrøm /g177 2,5% af afl æsning, /g177 dog minds t 1,5% af mo torens høj este værdi  
 6 Tempera tur /g163 600 K /g177 2 K abso lut
 7 Temperatur > 600  K /g177 1% af aflæ sning 
 8 Udstødningsgastryk /g1770,2 kPa absolut 
 9 Indsug nings luftens  vakuum /g1770,05 kPa absolut 
 10 Atmosfæretr yk /g1770,1 kPa absolut 
 11 Andre tryk /g1770,1 kPa absolut 
 12 Absolut fugt ighed /g177 5% af aflæ sning 
 13 Strøm af fort yndin gsluft /g177 2% af aflæ sning
 14 Fortyndet ud stødningsgasstrøm /g177 2% af aflæ sning /g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180/g43 /g180 /g61
/g108st11
A/FG GAIRW EXHW
L 146/28 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
1.4. Bestemmelse af gass ens komponenter 
1.4.1. Almindeli ge specifi kationer for analysatorerne 
Analysatorernes måleområde skal være passende i forhold ti l den foreskrevne nøjagtig hed for 
koncentratio nsbest emmelse af udstødnings gaskompo nenter (punkt 1.4.1. 1). Analysatorerne anbefales benyttet på en 
sådan måde,  at den målte koncentration er mellem 15% og 100% af fuld skalav isning. 
Er fuld skalavisni ng 155 ppm (eller ppm C) eller derunde r, eller har  det anvendte udlæsni ngssystem (datamat eller 
datalog ger) tils trækkelig  nøjagti ghed og opl øsning sevne ved værdier under 15% a f måleområdets øverste værdi, kan 
måling af værdier under 15% a f fuld skalavi sning  dog go dtages. I så fald foretages ekstra kalibreringer, der sikrer, at 
kalibreringskurv erne e r nøjagtig e - bilag II I, tillæg 2, punkt 1.5.5.2. 
Udstyrets elektromagneti ske kompatibi litet skal væ re således, at yder ligere fe jl minds kes til  det mindst muli ge. 
1.4.1.1. Målefejl  
Analysat orens afvi gelse fra det nominel le kali brerings punkt må int et sted i måleområdet afvi ge over ± 2% af 
aflæs ningen, og ik ke over ± 0,3% af fuldt  skalauds lag. 
BEMÆRKNING: med henblik på denne norm forstås ved ”nøjagt ighed” analysato rens afvig else 
fra de nominell e kalibrering sværdier, når kalibrerings gas anvendes  (/g186 sand  
værd i) 
1.4.1.2. Repet erbarhed 
Repet erbarheden, defi neret s om 2,5 g ange s tandardaf vigelsen af t i gentag ne måli nger på en g iven 
kalibrering sgas, må fo r måleområder o ver 155 p pm (ell er ppm C) i kke væ re over ±  1% af ful dt skalauds lag; 
for mål eområder under 155  ppm (ell er ppm C) må repeterbarhed en ikk e være o ver ± 2%. 
1.4.1.3. Støj 
Apparatet s top-til-top respo ns på n ulstillingsgas og kal ibreri ngsgas må i et  vilkårligt 10 s ekunders  interval 
ikke o verstige 2% af ful dt skalauds lag i noget måleområde. 
1.4.1.4. Nulpun ktsforskydni ng 
Nulpun ktsforskydni ngen s kal inden fo r en perio de på 1 ti me være mi ndre end 2% af fu ldt skalaudsl ag i det 
laveste anvendt e måleområde. Ved nul punkt srespons forstås gennems nitsrespons, herunder st øj, på en 
nulstillingsgas inden fo r et ti dsrum af  30 sek under. 
1.4.1.5. Forskydni ng af rel ativ resp ons 
Forskyd ningen af den relative re spons må  i løbe t af en time ik ke overstige 2% af fuldt ska laudslag i det 
laveste anvendte måleområ de. Ved relativ resp ons forstås forske llen melle m responsen på kalibr eringsgas og 
responsen på nulstillingsgas. Ved responsen på kalibr eringsgassen forstås genne msnitsrespon s, inklusive støj,
på en ka librerings gas inden for et ti dsrum af 30 sekunder.  
1.4.2. Tørring af gassen 
Anordningen ti l gast ørring, der e r frivill ig, skal  have minimal indvi rkning på koncentratio nen af de målte 
luftarter. Der må ikke anvendes kem iske tørremidler til  fjernelse af vand i prøven. 
1.4.3.  A nalysatorer 
De må leprincipper, der skal anvendes, er  beskrevet i punkt 1.4.3.1 til 1.4.3.5 i dette ti llæg. En detaljeret 
beskrivels e af må lesyst emerne  findes i bil ag VI. 
Luftarterne ana lyseres ved hjæl p af de i det følgende angivne inst rumenter. For ikke-li neære ana lysato rer 
tillades brug af lineariserings kredse. 
1.4.3.1. Bestemmelse af carbonmonoxid (CO) 
Kulmonoxid-analys atoren skal være et ikke-dis persivt  infrarødabsorptions apparat ( NDIR). 
1.4.3.2. Bestemmelse af carbondioxi d (CO 2) 
Kuldioxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDI R). 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/29 DA 
1.4.3.3. Bestemmelse af kulbrint er (H C) 
Kulbrinteanalysatoren skal v ære forsynet med opvarmet flammeiondetektor (HFID); detektor, ventil er, 
rørforbindelser osv . skal være opvarmet, således at der holdes en gastemperatur på 463 K  (190 °C) ± 10 K. 
1.4.3.4. Bestemmelse af kvæl stofoxider (NOx)  
Måle s der på tør basis , skal kvælstofoxid-analys atoren enten være med kemoluminis censdetektor (CLD) eller 
opvarmet kemoluminis censdetektor (HCLD) me d NO 2/NO konverter. Måles der på våd basis, skal der 
anvendes en HCLD med konverter, og konve rtertemperaturen holdes ove r 328 K (55 °C), idet det er en 
forudsætn ing, at vanddæmpningsp røven (bilag III, tillæg 2, punkt 1.9.2.2) er tilfredsstillet.   
For både CLD og HCLD skal prøvetagningsle dningens vægte mperatur holdes på mellem 328 K og 473 K 
(55°C til 20 0°C) frem til konve rteren ved tør måling, og frem til analysatoren ved våd måling. 
1.4.4. M åling af  luft/brænd stof forhold 
Til bestemmels e af luft/brænd stofforholdet i udstødni ngsgasstrømmen som angivet i punkt 1.2.5 anvendes en 
luft/brændsto fføler med stort føls omhedsområde eller en lambda sonde af zirconi umdioxidt ypen. 
Føleren skal være monteret direkte på udstødni ngsrøret, hvor udstødni ngsgastemperaturen er tilstrækkel ig til 
at forhindre kondensatio n af vanddamp. 
Nøjagtig heden af føler en med de n tilhørende e lektroni k skal være inden for 
/g177 3% af aflæ sningen /g108 < 2 
/g177 5% af aflæ sning 2 /g163 /g108< 5 
/g177 10% af afl æsning 5  /g163 /g108 
For at opfy lde ovenståe nde nøjagtighedskrav skal føler en være  kalibre ret som foreskre vet af instrumentets 
fabrikant. 
1.4.5 . Prøveudta gning til bestemmelse af for urenende luftarter  
Prøve tagningssonder  til bestemmelse af forurenende luftarter skal være monteret i en afstand af mindst  0,5 m, 
dog minds t tre gange udstødni ngsrørets di ameter, oven for udst ødnings gassys temets afgang og  tilstrækkel ig 
tæt på motoren til at s ikre en udstødnings gastemperatur på mindst 343 K (70°C) ved sonden. 
Er de r tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødning smanifol d, skal prøvetagning ssonden være 
placeret så langt nede, at det sikres, at prøven er r epræsentativ  for den gennemsnitli ge emissi on fra alle 
cylindrene. På flercylindrede motorer m ed flere separ ate udstødni ngsmanifo lder, f.eks. V -motorer, kan det 
tillades, at der tages en prøve fr a hver cylindergruppe og bere gnes en gennemsnits emissi on deraf. Andr e 
metoder kan beny ttes, hvis det er godt gjort, at de korre lerer me d ovenst ående m etoder. Til beregning af 
emissi onen fra udstødningen skal  motorens samlede udst ødnings massest røm anvendes. 
Såfremt udstødning sgass ens sammensætni ng påvirkes af nogen form for efterbehandlingss ystem, skal 
prøveudtagning  finde sted ov en for denne anordning ved prøvning er under  trin I og  neden for de nne 
anordning ved prøvning er under  trin II . Anvendes et total strømsfo rtyndings system til partikelbes temmelse, 
kan også gasemis sionen bestemmes i den fortyndede udstødnings gas. Prøvetagni ngssonderne skal være 
placeret nær partikelprøvesonden i fort yndingst unnelen (bilag VI, punkt 1.2.1.2, fortyndingst unnel, og punkt 
1.2.2, par tikelprøv esonde). Om ønsket kan CO og CO 2 også bes temmes  ved o psam ling i en sæ k og 
efterføl gende mål ing af kon centrat ionen i p røvet agningssækken. 
1.5. Bestemmels e af parti kelindho ld 
Til bestemmels e af parti kler kræ ves et fo rtyndi ngssystem. Fo rtyndi ng kan s ke ved et  
delstrøms fortyndin gssystem el ler et t otalstrøms fortyndin gssystem. Fo rtyndi ngssystemet  skal have 
tilstrækkelig strømni ngskapaci tet til helt at udelu kke dannel se af ko ndens vand i  fortyndin gs- og 
prøvet agningssystemer og  holde temperat uren af den fo rtyndede ud stødningsgas mell em 315 K (42° C) og  
325 K (52° C) umi ddelb art ov en for fi lterhol derne. Er luft fugtigheden høj , kan det t illades , at 
fortyndin gsluften tørres , inden  den tilføres fortyndingssystemet . Er temperat uren af den omgivende luft under 
293 K (20 °C), anbefal es forvarmnin g af fortyndingsluften til en temperatu r over græ nseværdien på 30 3 K 
(30°C). F ortyndingsluftens temp eratur m å dog  ikke være ov er 325 K (52  °C), før den  tilføres 
udstødningsgassen i fortyndingstunnelen . 
Bemæ rkning: t il ste ady-state metoden kan filterets temperatur holdes på den maksi male temperat ur 
på 325  K (52 ° C) el ler deru nder i  stedet f or at overhol de tem peratu rområdet  42 °C – 
52 °C. 
For dels trøms systemer t il fortynding skal p artikelopsaml ingssonden anbri nges i nærheden  af og oven f or 
L 146/30 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
gasudtag nings sonden so m anført i punkt 4.4 og i ov erensstemmelse med bilag VI, punkt 1.2.1.1, figur 4-12: 
EP og SP. 
Delstrømsfo rtyndings systemet skal være udformet, så det opdeler udstødning sstrømmen i to dels trømme, a f 
hvilke den mindste fortyndes med luft og  derefter anvendes til  partikelbestemmelse. Det vil  heraf fremgå, a t 
det er afgøre nde, at fortyndingsfo rholdet best emmes meget nøje. Andr e delingsmeto der kan anvendes, i 
hvilket til fælde den anvendte type deling i vi d udstrækni ng er bestemmende for det prøvetagning sudst yr og 
de prøvetagnings metoder, der  skal anvendes (bilag VI, punkt 1.2.1.1). 
Til bestemmelse af partikelmasse kræves et prøveudtagning ssystem til partikelbestemmels e, partikelfiltre, en 
mikro gramv ægt og et vejerum med t emperatu r- og fugtighedsregulering. 
Til udtagning af  prøv er til part ikelbestemmels e kan anv endes  en af t o følgende met oder:  
– enkeltfil termetoden med anvende lse af ét filt erpar  (punkt 1.5.1.3 i dette till æg) til  alle sekvenser i 
testcyklen. I prøvetagning sfasen skal prøvetag nings tid og  -strømning shast ighed ov ervåges nøje. Til 
testcyklen kræves imidl ertid kun ét filt erpar . 
– i flerfil termetoden anvendes ét filterpar (punkt 1.5.1.3 i dette till æg) til  hver enkelt sekvens i 
testcyklen. Denne  metode indebærer en bekvemmere  prøvetagnings metode, men øger forbruget af 
filtre. 
1.5.1.  P artikeludskillelsesfiltre 
1.5.1.1 . Filterspec ifikation 
Til godkendel sesprøvning anv endes  glasfiberfiltre med fl uor-kulstofbelægning el ler memb ranfiltre på fl uor-
kulstofbasis. Til særlige form ål kan  andre fi ltermateri aler anv endes . Alle filtertyper s kal h ave en 
udskillelsesgrad p å min dst 99% fo r 0,3 µm DOP  (dioktylphthalat ) ved en  gashastighed på mel lem 35 og 100 
cm/s. Ved prøvning af overensst emmelsen af forskellig e laboratorier eller mellem en fa brikant og en 
godkendende myndighed skal anvendes filt re af samme kvalitet. 
1.5.1.2. Filterstørrelse 
Partikelfi ltrenes diameter skal være mindst  47 mm ( pletdiameter 37 mm). Større filterdiameter kan godtages 
(punkt 1.5.1.5). 
1.5.1.3. Primære og sekundære filt re 
Prøven af den fortyndede udstødni ngsgas udtages ved hjælp af et par filtre placeret i serie (et primært filter og 
et sekundært fil ter). D et sekundære filt er må  højst  være placeret 100 m m nedst røms for det primæ re filter og 
må ikke berøre det te. Fi ltrene kan enten v ejes enkelt vis eller parvi s; i sidstnæv nte tilfælde  anbringes filtrene 
med pletsiderne mod hinanden. 
1.5.1.4. Filtergennemstrømnings hastighed 
Gashastig heden gennem filtreret skal v ære 35 til 100 cm/s . Stig ningen i tryktabet fra prøvningens  start ti l 
dens afslut ning må ikke overst ige 25 kPa. 
1.5.1.5. Filterbelastni ng 
Den anbefalede mindst e filterbelastning  for de almindeligste filter størrelser er vist i følgende tabel: Til større 
filtre skal filt erbelastning en være mindst 0,065 mg/1000 mm² fil terarea l. 
Filterdiam eter  
(mm)  Anbefalet pl etdiameter (mm) Anbefalet mi ndste belastn ing (mg ) 
47 37 0,11 
70 6 0 0,25 
90 8 0 0,41 
110 1 00 0,62 
Ved br ug af flerfilt ermetoden anbe fales, at den mindste fil terbelastni ng for alle fil tre tils ammen e r lig 
produktet af den pågældende ovenfor anførte værdi og kvadratroden af det samlede antal prøvnings sekvenser. 
1.5.2. Specifikat ioner for vejerum og analysevæg t 
1.5.2.1. Vejerum 
Tempe raturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfil trene kondit ioneres og vejes, skal være 295 K (22 
°C) ± 3 K ved al konditi onering og  vejning  af filtre. Luftfugt igheden skal hol des på et niveau svarende til et 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/31 DA 
dugpunkt på 282,5 K ( 9,5 °C) ± 3 K og en re lativ fugti ghed på 45 ± 8%.  
1.5.2.2. Vejning af refere ncefilt re 
Luften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminant er (såsom støv), der kan sætte si g på 
partikelfil trene, me ns de stabil iseres. Forst yrrelser i vejerummets speci fikati oner svarende til beskrivel sen i 
punkt 1.5.2.1 kan tillades, hvi s forst yrrelsernes varighed ikke er over 30 minutter. Vejerum met skal opfylde 
de foreskrevne specifikati oner, inden per soner træder ind i vejerummet. Der  vejes minds t to ubrugt e 
refere ncefilt re eller -filterpar; dette finder sted højst 4 timer før eller efter vejning  af prøvefiltrene, men helst 
samtidig dermed. Refere ncefiltrene skal være af samm e størrelse og ma teriale som prøvefiltrene . 
Såfrem t gennemsnitsvæ gten af re feren cefiltre (eller -filterpar) i tidsrumme t mellem vejning af pr øvefiltrene 
ændrer sig med mer e end  10/g109g, skal alle prøvefiltre kasse res og e missionsteste n gentage s. 
Er de i punkt 1.5.2.1 angivn e betin gelser  med hensyn til veje rummets stab ilitet ikk e opfyldt, men 
referencefiltr e (-filterp ar) opfylder ovennævn te kriterier, kan motorfa brikanten vælge  enten at godta ge 
vejnin gen af prøvefiltr ene eller at betragte prøvningsr esulta terne som u gyldige , bringe vejerummets 
reguler ingssyste m i orden og genta ge prøven. 
1.5.2.3. Analysevægt  
Til vejning af filtrene skal anvendes en vægt med  en af vægtfabrikanten specificeret præcision 
(standardafvigelse) på 2 µg og en opløsning på 1 µg (1 ciffer = 1 µg). 
1.5.2.4. Eliminati on af virkning erne a f stati sk elektrici tet 
For at eliminere virkning erne a f stati sk elektrici tet skal filtrene neutraliseres før vejning , hvilket kan ske ved 
brug af en jordledning af polo nium eller en anordning med tils varende virkning. 
1.5.3. Supplerende specifikati oner for partikelbestemmelse 
Alle de dele af fortyndingss ystem og prøvetagni ngssystem, der e r placeret me llem udst ødnings rør og 
filterholder og er i kontakt med ufortyndet og fo rtyndet udstødni ngsgas, skal være udformet således, at de 
giver anledning til  mindst muli g afsæt ning ell er ændring af partikler. Alle dele skal være fremstill et af 
elektrisk l edende m aterialer, der  ikke reager er me d udstødni ngsfas ens komponenter og skal  være 
jordforbundet, sål edes at elektrost atiske virkninger undgås. 
2. MÅLE- O G PRØVE TAGN INGSMETO DER ( NRTC-PRØVE)  
2.1. Indledning  
Forur enende luftar ter og partikler afgivet af den til prøvn ing indleve rede motor måles efter metoderne i bilag VI. Heri 
beskrives de systemer, d er anbefal es til analys e af forurenende luftarter (punkt  1.1) og til fortynding og prøvetagning 
ved måling af forurenende partikler (punkt 1.2). 
2.2. Krav til dy namom eter og prøvebænk 
Til emissionspr øvnin g af motore r på motord ynamometer skal følgende udstyr anvendes: 
2.2.1. M otordy namometer 
Der s kal anvendes et motordynamo meter, der er velegnet til udførelse af den i tillæg 4 til dette bilag angivne 
prøvningscyklus. Instrument erne til måling af drejningsmoment og hastighed skal gøre de t muligt at bestemme 
akseleffekten inden for de givne grænser. Supplerend e bereg ninger kan være nødvendige. Måleud styrets nøjagti ghed 
skal væ re tilst rækkelig t il at s ikre, at de for værdierne i punkt 3 angiv ne maksimumtolerancer ikke overskrides. 
2.2.2. Andre instrumenter 
I nødvendig t omfang skal  anvendes instrumenter til  måling af brændsto fforbrug, luftfo rbrug, temper atur af 
kølemiddel og  smøremiddel, udstødning sgast ryk og indsugn ingsmanifoldv akuum, udstødnings gastemperatur, 
indsug nings lufttempera tur og -fugt indhol d samt brændsto ftemperatur. D isse instrumenter skal opfylde kravene i 
tabel 3: 
L 146/32 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Tabel 3. Måleins trumenternes nøjagtig hed 
Nr. Måleins trument Nøjagti ghed
1 Motorhasti ghed /g177 2% af aflæ sning, /g177  dog minds t 1% af mo torens høj este værdi  
2 Drejningsmoment /g177 2% af aflæ sning, /g177  dog minds t 1% af mo torens høj este værdi  
3 Brændst offorbrug /g177 2% af den maks imale værdi  for mo toren 
4 Luftforbrug  /g177 2% af aflæ sning, /g177  dog minds t 1% af mo torens høj este værdi  
5 Udstødning sgass trøm /g177 2,5% af afl æsning, /g177 dog minds t 1,5% af mo torens høj este værdi  
6 Temperatur /g163 600 K /g177 2 K abso lut 
7 Tempe ratur > 600 K  /g177 1% af aflæ sning 
8 Udstødningsgastryk /g1770,2 kPa absolut
9 Indsug nings luftens  vakuum /g1770,05 kPa absolut 
10 Atmosfæretryk /g1770,1 kPa absolut 
11 Andre tryk /g1770,1 kPa absolut 
12 Absolut fugt ighed /g177 5% af aflæ sning 
13 Strøm af fort yndin gsluft /g177 2% af aflæ sning 
14 Fortyndet ud stødningsgasstrøm /g177 2% af aflæ sning 
2.2.3. Ufortyn det ud stødningsgasstrøm 
For at  beregne emi ssionerne i den u fortyndede uds tødningsgas og for at regul ere et dels trøms -fortyndin gssystem må 
man kende uds tødningsgassens mas sestrømni ngshastighed. Til  bestemmels e af uds tødningsgassens 
mass estrømning shastighed kan  anvendes  en af de i d et nedenf or bes krevne met oder. 
Til beregni ng af emi ssioner skal  respo nstiden f or hv er af de nedenfo r beskrev ne meto der være mi ndst lig med den 
fores krevne res ponstid af analys atoren, so m er fast lagt i tillæg 2, punkt  1.11.1. 
Til reg ulering af et  fortyndin gssystem af del strømst ypen kræv es hurt igere respon stid. For 
delstrøms fortyndin gssystemer med on lineregul ering  kræv es en res ponstid på /g1630,3 s. For 
delstrømsfortynding ssystemer me d look ahead-regulering baseret på en i forvejen registreret prøvekørsel kræves en 
responst id af målesystemet for udst ødnings gasst røm på /g1635 s med en indsv ingni ngstid på /g163 1 s. Systemets  responstid 
skal angi ves af instrument ets fabri kant. Kravene t il komb ineret  respo nstid af systemer t il udstødningsgasstrøms-  og 
delstrøms fortyndingssystemer er an givet i punkt 2.4. 
Direkt e måli ng 
Direkt e måli ng af  den øj eblikkelige uds tødningsstrøm kan an vendes i systemer s om: 
– differenstrykanordninger, således måledyser (for enke ltheder henvises  til ISO 5167: 2000) 
– ultralydsfl owmeter 
– vortex-fl owmeter 
Der skal tages  forholds regler til undgåels e af må lefejl, so m giver anledning ti l fejl i  bestemmelsen af forurenende  
stoffer. Sådanne  forholds regler omfatter omhyggelig  installati on af anordningen i moto rens udstødni ngssystem i 
henhold ti l anbefalingerne fra instrumentets fabrikant og  til god teknis k skik. Navnlig  må motorens præstati oner og 
emissi oner ikke påvirkes ved inst allati on af anordningen. 
Flowmetre skal opfylde nøjag tighedsforskrift erne i tabel 3. 
Metode ti l måling af luft - og brændst ofstrømme 
I metoden anvendes passende flowmetre til måli ng af luft- og  brændsto fstrømme. Beregning af den øjeblikkelig e 
udstødni ngsmass estrøm foretages sål edes: 
GEXHW = GAIRW + G FUEL (for våd mass e af udstø dning sgas) 
Flowmetrene skal opf ylde nøjag tighedsf orskri fterne i t abel 3, men skal des uden være ti lstrækkel ig nø jagtige til at 
opfyl de nøjagt ighedsfo rskrift erne for udst ødning sgasstrømmen. 
Spors tofmetoden 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/33 DA 
I denne metode anvendes koncentrations måling af en sporgas i  udstødni ngen. 
En kendt mængde inaktiv  gas (f.eks  ren helium) injiceres  i udstødni ngsgasstrømmen som sporst of. Gassen blandes og 
fortyndes med udstødni ngsgassen, men må ikke reagere  i udstødni ngsrøret. Gassens koncentrati on måles derefter i 
udstødni ngsgasprøven. 
For at sikre fuldst ændig  opblanding af sporgas sen skal prøvetagning ssonden for udstødni ngsgas placeres mindst  1 m, 
dog minds t 30 g ange uds tødningsrøret s diameter, neden fo r det pun kt, hv or sporgassen inj iceres . 
Prøvet agningssonden kan v ære pl aceret t ættere på i njekt ionsstedet , hvis det kan eft erprøves , at der s ker fuld stændig 
opblandin g, ved at s ammenhol de spo rgask oncen trationen med referenc ekonc entrat ionen, når sp orgas sen injiceres 
oven for mo toren. 
Sporgass trømmen s kal indstilles således, at  sporgask oncen trationen v ed mot orens  tomgang shastighed eft er 
opblandin g er min dre end ful dt skalauds lag på spo rgasan alysatoren. 
Beregni ng af u dstødningsgasstrømmen foret ages v ed brug af f ølgende formel : 
/g40/g41aEXHWconc concGG/g45 /g180/g180/g61
mixEXH T
60/g114
hvor: 
GEXHW = øjebl ikkel ig udstødnin gsmas sestrøm (kg/s ) 
GT = sporgasstrø m (cm³/min)  
conc mix= øjeblikkelige kon centration af  sporgas efter opb landing (ppm) 
/g114EXH = udstødningsgassens densi tet (kg/m³) 
conc a = konce ntration af sporgassen  i indsu gningsluften (ppm ) 
Sporga ssens ba ggrund skoncen tration ( conc a) kan bes temmes  som gen nems nittet af bag grundskoncentrat ionen, mål t 
henho ldsvis umiddelbart før prøv ekørs len og efter prøv ekørs len. 
Når ba ggrundskoncentrationen er  under 1 % af sporgassens koncentration efter opblanding (conc mix.) ved maks imal 
udstødningsflow, kan  der s es bort fra bag grundskoncentrat ionen. 
Det samlede system skal opfylde forskrift erne for udstødni ngsgasstrøm og skal kalibreres i henhold til tillæg 2, punkt 
1.11.2 
Metod e til måling af luftstrøm og luft/b rændstoff orhold 
Dette indebærer, at udstø dningsgasse ns masse beregnes af luftstrømmen og luft/brændsto fforholdet . Beregning af den 
øjeblikkel ige udst ødnings massest røm foretages således: 
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180/g43 /g180 /g61
/g108st11
A/FG GAIRW EXHW med 
5,14 /st/g61FA
/g40/g41
/g40/g414
HC4
CO CO24
CO CO2
CO24
COCO24
CO
4
HC4
CO
10 10 6,90 7810
3,510
13,510 2
1
45,0 10
210
-100
/g45 /g45/g45
/g45/g45
/g45/g45
/g180 /g43 /g180 /g43 /g180/g180 /g43 /g180
/g247/g247/g247/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231/g231/g231/g231
/g232/g230
/g180/g180
/g43/g180/g180 /g180
/g45
/g215 /g43/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180 /g45/g180
/g61
conc conc concconc conc
concconcconcconc
concconc
/g108
hvor: A/Fst = støki ometrisk l uft/brænds tofforhold (kg/kg ) 
/g108 = relativt luft/ bræn dstofforhold 
conc CO2 = tør CO 2-konce ntration (% ) 
conc CO = tør CO -konce ntration (pp m) 
conc HC = HC-k oncen tration (ppm ) 
BEMÆRK NING: Beregningen er baseret på et die selbræn dstof me d et forh old H :C på  1,8. 
L 146/34 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Luftflo wmetere t skal o pfylde nøjagti ghedsfors krifterne i tabel 3, den anvendte CO 2-analysator skal opfylde 
forskrifterne i punkt 2. 3.1, og det sam lede system skal opfylde forskrifterne for udstødnings gasstrøm. 
Om ø nsket, kan u dstyr til måling af luft/brændst offorholdet, f.eks. en sensor af zirconiumdioxid-typen, anve ndes til 
måling af luftoverskudsforholdet efter forskrifterne i punkt 2.3.4.  
2.2.4. Fortyndet udst ødnings gasst røm 
For at beregne em issionerne i den fortyndede udstødnings gas må man ke nde strømnings hastigheden af den 
fortyndede udstødning sgas. Den total e fortyndede udstødnings gasst røm i hele cyklen ( kg/test) beregnes af 
måleværdierne for hele cyklen, og de tilsv arende kalibreringsdat a for flowmeteret ( V0 for PDP, KV for C FV, C d for 
SSV) ved  en af meto derne fores krevet  i tillæg 3, pu nkt 2 .2.1 kan anv endes. Hv is den saml ede mass e af uds kilte 
partikler o g forurenende lu ftarter udgør o ver 0,5% af den  totale CVS-s trøm, s kal C VS-s trømmen ko rrigeres  eller 
partikelprøv estrømmen returneres  til CVS ov en for fl owmeteret . 
2.3. Bestemmels e af gas sens kompo nenter 
2.3.1. Generel besk rivelse af anal ysatorerne 
Analys atorernes måleo mråde skal  være pas sende t il den fo reskrevn e nøjag tighed v ed best emmels e af 
koncentrat ionerne af udstødningsgassens kompon enter (punkt 1.4.1.1). Analysatorerne anbefales benyttet på en sådan
måde, a t den målte koncentratio n er m ellem 15% og 100% af fuld skalavis ning. 
Er fuld skalavisni ng 155 ppm (eller ppm C) eller derunde r, eller har  det anvendte udlæsni ngssystem (datamat eller 
datalog ger) tils trækkelig  nøjagti ghed og opl øsning sevne ved værdier under 15% a f måleområdets øverste værdi, kan 
måling af værdier under 15% a f fuld skalavi sning  dog go dtages. I så fald foretages ekstra kalibreringer, der sikrer, at 
kalibreringskurv erne e r nøjagtig e - bilag II I, tillæg 2, punkt 1.5.5.2. 
Udstyrets elektromagneti ske kompatibi litet skal væ re således, at yder ligere fe jl minds kes til  det mindst muli ge. 
2.3.1.1. Målefejl  
Analysat orens afvi gelse fra det nominel le kali brerings punkt må int et sted i måleområdet afvi ge over ± 2% af 
aflæs ningen, og ik ke over ± 0,3% af fuldt  skalauds lag. 
BEMÆRKNING: med henblik på denne norm fo rstås ved "nøj agtighed" anal ysato rens afvi gelse fra de 
nominel le kali brerings værdi er, når kalibreringsg as anvendes ( /g186 sand v ærdi). 
2.3.1.2. Repet erbarhed 
Repet erbarheden, defin eret som 2,5 gange standardafvi gelsen af ti gentag ne målinger på en given kalibrerin gsgas, må 
for m åleområder ov er 155 p pm (el ler pp m C) i kke v ære o ver ±  1% af f uldt skalau dslag; for mål eområder u nder 15 5 
ppm (el ler pp m C) må rep eterbarh eden i kke v ære o ver ±  2%. 
2.3.1.3 . Støj 
Apparat ets top-til-top resp ons på nul stillingsgas og kalibrerin gsgas må i et  vilkårligt 10 seku nders  interval  ikke 
overstige 2% af f uldt skalau dslag i noget mål eområde. 
2.3.1.4 . Nulpu nktsforskyd ning 
Nulpu nktsforskyd ningen i nden f or en p eriode på 1 t ime s kal v ære mi ndre end  2% af f uldt skalau dslag i det laveste 
anven dte m åleområde. Ved nu lpunktsrespons forstås genn emsni tsrespo ns, herunder s tøj, på en n ulstillingsgas inden 
for et  tidsrum af 30  seku nder. 
2.3.1.5 . Forskyd ning af relativ respo ns 
Forskyd ningen af  den rel ative res pons må i  løbet af en time i kke o verstige 2% af  fuldt skalau dslag i det laveste 
anven dte m åleområde. Ved rel ativ respons forstås forskellen mel lem res ponsen p å kali brerin gsgas og respo nsen på 
nulstillingsgas. Ved respo nsen på kalibrerin gsgassen forstås gennems nitsrespons, inklusive støj, på en kalibrerings gas
inden for et tidsrum af 30 sekunder. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/35 DA 
2.3.1.6. Indsv ingni ngstid 
Til analyse af ufortyndet udstødni ngsgas må indsvi ngning stiden af den i målesyst emet monterede analysator ikke 
være over 2,5 s. 
BEMÆRKNING: Vurder ing af analysatorens respons tid vi l ikke i si g selv  klart fastl ægge det samlede 
systems egnethed til o vergangsprøvni ng. Systemets  volume ner, og især dødrum i hele 
systemet , vil ikke ku n påv irke t ransp orttiden fra s onde til anal ysator, men  også 
indsvingningstiden. Des uden v il analys atorens i ntern e trans porttider bl ive defi neret 
som resp onstid for analys atoren, l ige som det  er tilfældet for konverter ell er 
vandfælder i en NOx-anal ysator. B estemmels e af res ponstiden af det  saml ede sy stem 
er besk revet  i tillæg 2, punkt  1.11.1 . 
2.3.2. Tørring  af gassen 
Samme f orskrifter som for NRS C-prøvningscyklen  finder anv endel se ( af snit 1.4.2) s om bes krevet  nedenf or. 
Anord ningen til gastørring, der er valgfri, skal have minimal indvirkning på koncentrationen af de målte luftarter. Der 
må ikke anvendes ke miske tørrem idler til fjernelse af vand i prøven. 
2.3.3. Analysatorer 
Samme forskrifter som for N RSC-prøvnings cyklen finder  anvende lse ( afsnit 1.4.3)  som beskrevet ne denfor. 
Luftarterne  analyser es ved hjælp af følgende instrumenter. T il ikke-lineære analysatorer  tillades br ug af 
lineariseringskredse. 
2.3.3.1 . Bestemmelse af carbonmonoxid (CO ) 
Kulmonoxid-analysatoren skal være  et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsappara t (ND IR). 
2.3.3.2 . Bestemmelse af carbondioxid (CO 2) 
Kuldioxid-analysatoren skal være et ikke-dispersivt infrarødabsorptionsapparat (NDI R). 
2.3.3.3. Bestemmelse af kulbrint er (H C) 
Kulbrinteanalysatoren skal v ære forsynet med opvarmet flamme iondetekt or (HFID); detektoren, ventil er, 
rørforbindelser osv . skal være opvarmet således, at der holdes en gastemperatur på 463 K  (190 °C) ± 10 K.  
2.3.3.4. Bestemmelse af kvæl stofoxider (NOx)  
Måle s der på tør basis, skal kvælstof oxid- analysatoren enten være med kemolum inisce nsdetektor (CLD) eller 
opvarmet kemolu miniscensdetektor (HCLD) med NO 2/NO konverter. Måles der på våd basis, skal der anvendes en 
HCLD med konverter, og konve rtertemperaturen holdes ove r 328 K (55 °C), idet det er en forudsætn ing, at 
vanddæm pningsprøven (bilag III, tillæg 2, punkt 1.9.2.2) er tilfredsstillet.  
For b åde CLD  og H CLD skal p røvetagningsledn ingens vægte mperatur holdes på  mellem 3 28 K  og 47 3 K (55°C til 
200°C)  frem til konver teren ved tør måling, og f rem til an alysa toren ved våd måling.  
2.3.4. Måling af luft/ brændsto f forhold 
Til bestemmelse af luft/ brændsto fforholdet  i udstødni ngsgasstrømmen som angiv et i punkt 2.2.3 skal anvendes en 
luft/brændsto fføler med stort føls omhedsområde eller en lambda sonde af zirconi umdioxidt ypen. 
Føleren skal være monteret direkte på udstødning srøret, hvor udstødni ngsgastemperaturen e r tilstrækkelig  til at 
forhindre kondensatio n af vanddamp. 
Nøjagtig heden af følere n med indbygget elektronik s kal være inden for 
/g177 3% af aflæ sningen /g108 < 2 
/g177 5% af aflæ sning 2 /g163/g108  < 5 
/g177 10% af afl æsning 5  /g163/g108  
For a t opfy lde ove nståen de nøjagtighe dskra v skal føleren være kalibr eret som foreskrevet af instrume ntets fabrikant.  
2.3.5. Prøveudtagning  til bestemmelse af forurenende  luftarter 
L 146/36 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
2.3.5.1. Ufortyndet udstødni ngsgasstrøm 
Samme forskrifter som for NRSC-prøvni ngscykl en finder anvendelse ( a fsnit 1.4.4) som beskrevet nedenfor. 
Prøvetagning ssonder til bestemmels e af forure nende luftarter skal være monteret i en afstand af mindst 0,5 m, dog 
mindst  tre gange udstødning srørets diameter, oven for udstødni ngsgassyst emets afgang og t ilstrækkelig  tæt på 
motoren ti l at si kre en udstødni ngsgastemperatur på m indst  343 K ( 70 °C) ved sonden. 
Er de r tale om en flercylindret motor med forgrenet udstødni ngsmanifo ld, skal prøvetagning ssonden være placeret så 
langt nede, at det sikres, at prøven er re præsentati v for den gennemsnitl ige emiss ion fra alle cylindrene. På 
flercylindrede motorer med flere  separate udstødnings manifolder, f.eks. V-motorer, kan det godtages, at der tages en 
prøve fra hver  cylindergruppe og beregnes en gennemsnitsemis sion deraf.  Andre m etoder kan beny ttes, hvis det er 
godtgjort, at de korre lerer me d ovenst ående m etoder. Til beregning af emissio nen fra udstødni ngen skal moto rens 
samlede udstødni ngsmass estrøm anvendes. 
Såfremt udstødning sgass ens sammensætni ng påvirkes af nogen form for efterbehandlingss ystem, skal 
prøveudtagning  finde sted ov en for denne anordning ved prøvning er under  trin I og  neden for de nne anordning ved 
prøvninger under trin II. 
2.3.5.2. Fortyndet udst ødnings gasst røm 
Anvendes et tot alstrømsfortynding ssystem, finder følgende forskrifter anvendelse: 
Udstødning srøret mellem motoren og to talstrømsfortyndi ngssystemet skal opf ylde kravene i bilag VI. 
Prøvetagning ssonden (-sonderne) for forurenende luftarter skal væ re placere t et st ed i fortyndings tunnelen, hvor 
fortynding sluft og udst ødnings gas er godt opbl andet og i nærheden af prøvetagnings sonden for partikl er. 
Prøvetagning en kan gener elt ske på to måder: 
– de forurene nde stoffer udtages i  en prøvetagningss æk i løbet af cyklen og måles eft er testens afsl utning ; 
– de forurene nde stoffer udtages ko ntinuerli gt og  integreres gennem hele cyklen; denne me tode er oblig atoris k 
for HC og NO x. 
Prøver af b aggru ndskoncen trationerne udt ages o ven fo r fort yndin gstunnelen i  en prøvet agningssæk og træk kes fra 
emissionskoncentrat ionen i h enhol d til tillæg 3, pu nkt 2 .2.3. 
2.4. Bestemmels e af parti kelindho ld 
Til bestemmels e af parti kler kræ ves et fo rtyndi ngssystem. Fo rtyndi ng kan s ke ved et  delstrøms fortyndin gssystem 
eller et to talstrømsfo rtyndi ngssystem. Fo rtyndi ngssystemet  skal have t ilstrækkel ig strømning skapac itet til helt at 
udelu kke dannel se af ko ndens vand i  fortyndin gs- og prøvet agningssystemer og holde temperaturen af den fortyndede 
udstød ningsga s mellem 315 K (42°C)  og 325 K (52°C)  umiddelbart oven  for filterhold erne. Er luftfu gtighed en høj, 
kan det tillades, at fortyndingsluften tørres , inden den tilføres fortyndingssystemet . Er temperat uren af den omgivende
luft under 293  K (20° C), anb efales  forvarmnin g af fortyndingsluften til en temperatu r over den øv re græ nseværdi på 
303 K (30 °C). Fortynd ingsluftens temperatu r må do g ikke v ære o ver 32 5 K (52° C), fø r uds tødningsgassen tilføres  
fortyndingstunnelen . 
Partikelprøvetagningssonden s kal v ære pl aceret tæt ved prøv etagningssonden f or forurenende l uftarter, o g 
installationen s kal o pfylde bes temmel serne i  punk t 2.3.5. 
Til bestemmels e af part ikelmass e kræv es et prøv eudtagningssystem t il parti kelbestemmels e, part ikelfiltre, en  
mikro gramv ægt og et vejerum med t emperatu r- og fugtighedsregulering. 
Forskrifter for delstrøms fortyndingssystemet  
I delstrømsfor tyndingssy stemet opdeles udstø dningsstrø mmen i to delstrømm e, af hvilke  den mindste  fortyndes med 
luft og derefter anvendes til partikelbestemmelse. Det er her af afgørende vigtigh ed, at fortyndingsf orholdet 
bestemmes meget nøjagtigt.  Andre delingsm etoder kan anvendes, i hvilket tilfæ lde den anvendte type deling i vid 
udstr æknin g er bestemmende for det prøvetagningsud styr og de prøvetagningsm etoder, der skal anvendes (bilag VI, 
punkt 1.2.1.1). 
Til regulering af et fortyndingssystem af  delstrøms typen kræves en hurtig responstid. Tr ansformationstiden for 
systemet bestemmes  med  metoden beskrevet i tillæg 2, punkt 1.11.1. 
Hvis den kombin erede transf ormat ionstid for udstødningsstrømmål ing (jf. foregående punkt) og delstrømssyst emet er 
under 0,3 s, kan online regulering anvendes. Er transformations tiden ov er 0,3 s, skal der udføres look ahead styring 
baseret på en forudregist reret prøvekørsel. I så fald skal i ndsvi ngning stiden være /g163 1 s, o g forsinkels estiden f or det  
kombi nerede sys tem /g163 10 s. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/37 DA 
Den totale syst emrespons skal væ re afpa sset, så der sikres en r epræsentativ  prøve af pa rtikler, G  SE, som er 
proportional med uds tødningsgassens mass estrøm. F or at fastlægge, om der er pro portionalitet, skal der foretages en 
regressi onsanalyse på GSE mode G EXHW med en datafangs tfrekv ens på min dst 5 Hz, og fø lgend e kriteri er skal v ære 
opfyl dt: 
– Korrelati onskoeffi cienten r2 for den l ineære regres sion mell em G SE og G EXHW  skal være min dst 0,95. 
– Middelafv igelsen på est imatet  af GSE mod G EXHWEXH W må ikke v ære ov er 5% af GSE maks. 
– GSE, regressions linjens skæring , må ikke være over /g177 2% of G SE maks. 
Om ønsket kan der  udføres en forprøve, og signal et svarende til  udstødni ngsgassens mass estrøm i forprøven 
anvendes til  styring  af prøvestrømme n ind i partikelsystemet ("look-ahead" regulering). Denne  metode er nødv endig, 
hvis transf ormat ionstiden for partikelsystemet, t 50,P og/eller transf ormat ionstiden for uds tødningsgassens 
mass estrøms ignal, t50,F er > 0,3 s. Korrekt regulering af delst rømsfortyndi ngssystemet er opnået, når tids kurven for 
GEXHW ,pre  i forprøven, so m regulerer G SE, forskydes med et  "look-ahead"  tidsrum t 50,P + t 50,F . 
Til bestemmels e af korrelatio nen mellem GSE og GEXHW skal anvendes data opnået ved den faktis ke prøve, idet GEXHW
tidsmæs sigt justeres ind af t 50,F i forhol d til GSE (intet bidrag fra t 50,P til tidsjusteringen ). Dvs. tids forskydni ngen 
mellem G EXHW  og GSE er forskellen mellem deres respektive transformati onstider, bestemt efter til læg 2, punkt 2.6. 
For delst rømsfortynding ssystemer må nøjagti gheden af prøvestrømmen GSE tillægges sæ rlig v ægt, hvis den ikke 
måles direkte, men bestemmes ved differensmåling af st rømningshas tigheder: 
GSE = G TOTW– G DILW 
I så fald er en  nøjagti ghed på /g177 2% for GTOTW og GDILW ikke tilstrækkel ig til at garantere en acceptabel nøjagtighed af 
GSE. Best emmes gass trømmen ved diff erensflo wmåling, s kal den maksimal e fejl på dif ferensen være af en sådan 
størrelse, at nøjagt igheden af GSE er inden for /g177 5%, når fortyndingsforholdet er under 15. Den kan beregn es som den 
kvadratiske middelværdi af fej lene på de en kelte instrument er. 
Accep tabel  nøjagtighed af G SE-værdierne kan opnås ved brug af en af følgende me toder: 
a) Den a bsolutte nøjag tighed af G TOTW og G DILW er /g177 0,2%, hvilket si krer e n nøjagti ghed af G SE på /g163 5% ved et 
fortyndingsforhold på 15 . Ved s tørre fortyndingsforhold vil fejlen do g blive større. 
b) Kalibrerin g af GDILW i forhold til GTOTW sker sål edes,  at der opn ås samme nøj agtighed fo r G SE som i a).  En 
nærmere beskrivelse af den ne kal ibreri ng findes i tillæg 2, pu nkt 2.6. 
c) Nøjag tigheden af G SE bestemmes  indirek te af nøjagtigheden af  fortynd ingsforholdet, som bes temt ved en 
sporgas, f.eks. CO 2. Igen skal  bestemmels en af G SE ske med en n øjagtighed s varende t il meto de a). 
d) Den abso lutte nøj agtighed af G TOTW og GDILW er inden f or /g177 2% af ful dt skalauds lag, den maksi male fej l på 
differensen mellem G TOTW  og GDILW er inden for 0,2%, og linearitetsfe jlen er inden for /g1770.2% af den højest e 
GTOTW-værdi  iagttaget under prøven. 
2.4.1. Partikeluds killelsesfiltre 
2.4.1.1. Filterspeci fikation 
Til godkendelsesprøvning anvendes glasfiberfiltre me d fluor-kulstofbelægning eller mem branfiltre på fluor-
kulstofbasis. Til særlige formål kan andre filtermaterialer an vendes. Alle filtertyper skal have en udskil lelsesgrad på 
mindst  99% for 0,3 µ m DO P (dioktyl phtalat) ved en gashasti ghed på mellem 35 og 100 cm/s. Ved pr øvning  af 
overensst emmelsen af forskell ige laboratorier eller mellem en fabrikant og en godkendende myndighed skal anvendes 
filtre af samme kvalitet. 
2.4.1.2. Filterstørrelse 
Partikelfi ltrenes diameter skal være mindst  47 mm ( pletdiameter 37 mm). Større filt erdiameter kan godtages (punkt 
2.4.1.5) 
2.4.1.3. Primære filt re og sekundære filtre 
Prøven af den fortyndede  udstødni ngsgas udtages ved hjæ lp af et par filtre placeret i serie (et primært filt er og et 
sekundært fil ter). D et sekundære filt er må  højst  være placeret 100 mm  nedstrøms for det primære filt er og må ikke 
berøre  dette. Filt rene ka n enten vejes enkeltvi s eller parvis; i sidstnævnte tilfælde anbringes filtrene med pletsiderne 
mod hinanden. 
L 146/38 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
2.4.1.4. Filtergennemstrømnings hastighed 
Gashastig heden gennem filtreret skal v ære 35 til 100 cm/s . Stig ningen i tryktabet fra prøvningens  start ti l dens 
afslut ning må ikke overst ige 25 kPa. 
2.4.1.5. Filterbelastni ng 
Den a nbefalede mindste filt erbelastning  for de almindeligs te filt erstørrelser er vist i føl gende tabel: til  større filt re 
skal fil terbelastni ngen være mindst 0,065 mg/ 1000 mm² filt erareal. 
Filterdiam eter  
(mm)  Anbefalet pletdiameter (mm) Anbefalet mindst ebelastning  
 (mg) 
47 37 0,11 
70 6 0 0,25 
90 8 0 0,41 
110 1 00 0,62 
2.4.2. Specifikat ioner for vejerum og analysevæg t 
2.4.2.1. Vejerum 
Tempe raturen af det vejerum (eller -lokale), hvor partikelfil trene kondit ioneres og vejes, skal være 295 K (22 °C) ± 3 
K ved al konditio nering og vej ning af fil tre. Luftfugti gheden skal holdes  på et niveau svarende til et dugpunkt på 
282,5 K ( 9,5 °C) ± 3 K og en re lativ fugti ghed på 45 ± 8%.  
2.4.2.2. Vejning af refere ncefilt re 
Luften i vejerum (eller -lokale) skal være fri for kontaminant er (såsom støv), der kan sætte si g på partikelfil trene, 
mens de stabiliseres. Forst yrrelser i vejerummets specifi kationer i henhold til beskri velsen i punkt  2.4.2.1 kantillades, 
hvis forstyrrelsernes varighed ikke er over 30 minutter. Vejer ummet skal opfylde de foreskrevne specifikati oner, 
inden personer træder ind i vejerummet. D er vejes mindst t o ubrugte reference filtre eller -filterpar; dette finder sted 
højst  4 timer før eller efter vejning af prøvefiltrene, men helst samtidig derme d. Refere ncefiltrene skal være af samme 
størrelse og materiale som prøvefiltrene. 
Såfrem t gennemsnitsvæ gten af re feren cefiltre (eller -filterpar) i tidsrumme t mellem vejning af pr øvefiltrene ændre r 
sig med mer e end  10/g109g, skal alle prøvefiltre kasse res og e missionsteste n gentage s. 
Hvis de i punkt 2.4.2.1. angivn e kriterier for stabilite t af vejerumm et ikke er opfyldt, men referencefilter et 
(filte rparret) opfylder ovenstå ende kriterier, står det motor fabrikanten frit at godtage  de målte vægte  af prøvefiltrene 
eller at ka ssere testresultaterne, bringe vejerum mets reguleringssystem i orden og gentage testen. 
2.4.2.3 . Analysevægt 
Til vejning af filtrene skal anvendes en vægt med en af vægtfabrikanten specificeret præcision (standardaf vigelse) på 
2 µg og en op løsning på 1  µg (1  ciffer =  1 µg ). 
2.4.2.4 . Eliminat ion af v irkningerne af s tatisk elek tricitet 
For at el iminere vi rkningern e af s tatisk elek tricitet skal filtrene neutraliseres  før vejning , hvilket kan ske ved brug af 
en jordledning af pol onium eller en anordning med tils varende virkning. 
2.4.3. Supplerende specifikati oner for partikelbestemmelse 
Alle de dele af fortyndingss ystem og prøvetagni ngssystem, der e r placeret me llem udst ødnings rør og filt erholder og 
er i kontakt med ufortyndet og fortyndet udstødni ngsgas, skal være udformet således, at de giver anledning til mindst 
mulig  afsætnin g eller ændring af partikler. Alle dele skal vær e fremstillet af elektrisk le dende materialer, der ikke 
reagerer med udstød ningsf asens komponenter og sk al være jordforbundet, således at elektrosta tiske virkninger 
undgå s." 
(6) Tillæg  2 ændr es således: 
(a) Overskriften ændres til følgende ordlyd: 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/39 DA 
"TILLÆG  2 
KALIBRERINGSMETOD E (NRSC, NRTC1)" 
(b) Punkt 1.2.2 ændres således : 
Efter d en nuv ærend e tekst tilføjes følgende:  
"Denn e nøj agtighed forudsætter, at de til blanding anven dte primærgasser kendes  med en nøjagtighed på højst /g177 1%, 
som kan  føres tilbage til nationale eller internat ionale gasstandarde r. Eft erprøv ningen ud føres  ved et skalaudslag på 
mellem 15 og 50% af fuldt skalaudslag for hver kal ibrering, hvor der anv endes  en b landeenh ed. Hv is den første 
efterprøv ning ikke lykkes , kan  yderl igere ef terprøvning foretages med en an den k alibreringsgas. 
Blande ren kan om  ønsk et kontroller es med et instrument, der i sig selv e r lineært , f.eks. ved hjælp af NO-gas  med en 
CLD. Instrumen tets kalibrerin gskonstant justeres med kalibrerin gsgassen tilsluttet direkte til instrumentet. Blanderen
kontrol leres ved de anvendte indstil linger, og den nominelle værdi sammenholdes  med instrumentets målevæ rdi. 
Forskell en skal i hvert punkt væ re inden for ± 1% af den nominelle værdi. 
Andre me toder, baseret på god teknisk ski k, kan beny ttes efter forudgående aftale mellem de ber ørte parter.  
BEMÆ RKN ING: En gasford eler med en nøjagtighed inden  for /g177 1% anbefal es til fastlæggelse af 
analys atorens kal ibreri ngskurve. Gasf ordel eren skal  være kal ibreret af  instrument ets 
fabrikan t. 
(c) Punkt  1.5.5.1 aff attes således : 
(i) Første pun ktum af fattes således : 
"Anal ysatorens  kalibrering skurv e opt egnes  på grund lag af mind st seks  kalibrering spunkter (nul punkt et ikke 
medregnet ), der skal  være s å jæv nt fordelt som muli gt". 
(ii) Tredje led af fattes således  
"Kalibreringsku rven må højst afvige + 2% fra den no minel le størrel se af hv ert kal ibreri ngspunkt  og højst + 
0,3% af ful dt skalauds lag i nul punkt et." 
(d) i punkt 1.5.5 .2, sidste led, æn dres tallet "1%" til "0,3%"  
"Kalibreringsku rven må højst afvige ± 4% fra den nominelle størrelse af hvert kalibreringspun kt og højst ± 
0,3% af fuldt skalaudslag i nulpunktet." 
(e) punkt 1.8.3 affattes således: 
"Kon trol af iltinterferens skal finde sted, når en analysator tages i brug samt efter større eftersyn. 
Der skal vælge s et område, hvor gasserne til kontr ol af iltinterferens falder inden for de øverste 50%. Under prøven 
skal ovn temperaturen være indstille t som  nødvendigt.  
1.8.3.1. Gasser til kont rol af ilt interferens 
Kontrolg asser for ilt interferens skal indehol de propan me d 350 ppmC ÷ 75 ppmC kulbrinte. 
Koncentrationen best emmes efter samm e tolerancer som for kalibreringsg as ved kromatografis k 
bestemmelse af tot alt kulbrint eindhold pl us urenheder eller ved dynamisk blanding. Der anvende s 
kvælstof som hov edfortyndings stof og il t for resten. Til prøvning  af dieselmoto rer skal anvendes 
følgende blanding er: 
O2 konc entrat ion Resten  
21 (20 t il 22) Kvæl stof 
10 (9 ti l 11) Kvæl stof 
5 (4 ti l 6) Kvæl stof 
1.8.3.2. Fremgang småde 
    a ) Anal ysatoren n ulstilles. 
    b ) Anal ysatoren k alibreres med 21% iltblandingen. 
c) Kont rollen af nul punk tsrespo nsen gent ages. Hvi s den har æ ndret  sig med  mere end 0 ,5% af 
fuldskalaværdien, gentag es underpu nkt (a) og  (b). 
d) 5% og  10% ko ntrolgasser for iltinterferens tilføres. 
1Kalibre ringsme toden e r fælle s for N RSC- og NRTC- prøve rne, bortse t fra forsk rifterne i pun kt 1.11  og 2.6. 
L 146/40 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
e) Kontroll en af nulpunktsrespons en gentages. Hvis den har ændret sig med mere end ± 1% a f 
fuldskal aværdien, gentages prøvni ngen. 
    f ) Iltinterferense n (%O 2I) beregnes for hver af blandinge rne i (d) på følgende måde: 
/g40/g411002 /g215/g45/g61BCBIO
A =  kulbri ntekonc entrati on (ppmC) i den under (b) anvendte kali breringsg as 
B =  kulbri ntekonc entrati on (ppmC) i de under (d) i dett e punkt anvendt e gasser t il kontrol af 
iltinterferens 
    C  = analys atorrespo ns 
/g40/g41DAppmC /g61
D =  procen t af anal ysatorens  fuldskalares pons som følge af A 
   g ) Iltinterferense n (%O 2I) skal inden prøvnin g vær e under ± 3,0% for alle de foreskrevne kontrolgasse r 
for iltinte rferens. 
h) E r iltinterferense n over ± 3, 0%, j usteres l uftstrømmen t rinvis i opad- o g ned adgåen de ret ning i 
forhold til fabri kantens specifikationer, i det punk t 1.8.1 g entag es for hv er strømni ngshastighed. 
i) Er iltinterferense n større end ±  3,0%, s kal man fø rst justere lu ftstrømmen, h vorefter man æ ndrer 
bræn dstofstrømmen o g deref ter prøveg asstrømmen, i det punk t 1.8.1 g entag es for hv er ny i ndstilling. 
j) Er iltinterferensen  stadig større end ±  3,0%, s kal analys ator, FID-bræn dstof eller bræn derlu ft 
repareres  eller uds kiftes før p røvning. Dett e punk t gentag es derefter, når ud styr ell er gas ser er 
repareret  eller uds kiftet. 
(f) Punkt 1.9.2. 2 ændres som føl ger: 
(i)  Første afsnit erstattes af fø lgende: 
"1.9.2.2.  Denne ko ntrol anvendes kun, når der mål es på våde gaskoncentrationer. Ved bereg ningen af  
dæmp ning fra vand  skal der tag es hensyn  til fortyndingen af NO-kal ibreri ngsgassen med v anddamp  og 
afpas ning af blandingens vanddamp koncentration m ed den, der fo rvent es under prø ven. En NO-
kalibrerin gsgas med en k oncentrat ion på 80  til 100% af fuldt skalaudslag i det normal e måleo mråde l edes 
gennem (H)CLD-en heden, o g N0- værdien  registreres o m D. NO-gas sen bobles igennem v and v ed 
rumtemperat ur og  ledes gennem (H) C LD-enhed en, og NO-v ærdien regi streres s om C .Vandt emperat uren 
bestemmes og registreres s om F . Det mæ ttede damp tryk af blandingen svarende t il genn embob lingskarrets  
vandtemp eratur (F) bes temmes  og registreres s om G. B landingens vanddampko ncent ration (i %) bereg nes 
som føl ger:" 
(ii) Tredje af snit erstattes af fø lgende: 
og registreres s om De. I det atomforholdet H:C f or dieselolie sættes til 1,8:1, bereg nes den un der prøv en 
forvented e maks imale vand dampko ncent ration (i %) fo r diesel-udstødningsgas ud fra den mak simale C O2 -
koncentratio n i udstødni ngsgassen eller CO 2-koncentrationen i ufortyndet ka libreringsgas (A, målt i punkt 
1.9.2.1 ), som følger: 
g) Følgende indsætt es. 
1.11. Ekstra ka libreringskrav for må ling af rå udstødningsgas gennem N RTC-prøven 
1.11.1.  Kontrol af analysesy steme ts responstid 
Ved kontr ol af responstide n skal system ets indstillinge r være nøjagti g de samme som under måling af 
prøvekørslen (dvs. tryk, strømnings hastigheder, filterindst illinger på analysatorerne, samt alt andet, 
der påvirker responst iden). Bestemmelse af responsti den skal ske med gasomsti lling direkte til  
prøvetagning ssondens indgang. Gasomst illingen skal s ke på mindre  end 0,1 sekund. De til prøven 
anvendte gasser skal bevi rke en koncentratio nsændring  på mindst 60% af fuldt skalauds lag. 
Koncentrations kurven for hver enke lt gas komponent regis treres. Responst iden defineres som 
forskell en i tid mellem gaso mstilling og den pågæl dende re gistrerede koncentratio nsændring . 
Systemets  responsti d (t 90) består af forsinkelsest iden til  måledetektoren og detektorens 
indsv ingni ngstid. Ved forsinkel sestiden forstås  tiden fra ændr ingen (t0) indtil respo nsen er 10% af den 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/41 DA 
endelige aflæs ning (t 10). Ved indsvi ngning stiden forstås t iden mellem 10% og 90% re spons  ved den 
endelige aflæs ning (t 90 – t 10 ). 
I forbindels e med synkr onisering af signal erne fr a analysator og udst ødnings gasst røm ved må ling på 
rå gas forstås v ed transformations tiden ti den fra ændringen (t 0) indtil responsen er 50% af  
slutaflæsningen (t50). 
   S ystemets  respo nstid skal v ære /g163  10 sek under med en i ndsvingningstid på 
   /g163   2,5 sek under fo r alle k ompo nenter un derkast et grænseværdi er (CO, NOx, HC) og al le anv endte 
koncentrat ionsområder. 
1.11.2. Kalib rering af  sporgasan alysator til bestemmel se af ud stødningsgasstrøm 
Anvend es anal ysator til bestemmel se af s porgaskoncent rationen, sk al den kal ibreres ved hj ælp af 
standardg assen. 
Kalib rerings kurven o ptegnes på g rundlag  af mind st 10 kal ibreri ngspunkt er (nulpun ktet ikke 
medregnet ), fordel t med hal vdelen af punkt erne placeret  mell em 4% og  20% af ful dt skalauds lag på 
analys atoren, og  resten mell em 20% og  100% af ful dt skalauds lag. Kalib rerings kurven b eregnes v ed 
hjælp af mi ndste kvadrat ers meto de. 
   K alibrerin gskurven må høj st afvige /g177 1% af ful d skal avisning fra den  nomi nelle værdi  i hvert 
kalibrering spunkt i området  fra 20% ti l 100 % af ful d skal avisning. Den må endv idere høj st afvige /g177
2% af a flæsningen af den nominelle værdi  i området fra 4%  til 20% af fuld skalavisni ng. 
Analysatoren nulst illes og kali brere s for prøvning en ved hjælp af en nulsti llingsgas samt en 
kalibreringsg as med en nominel koncentration på over 80% af fuldt skalauds lag på analysatoren. 
h) punkt 2.2 affattes sål edes: 
"2.2. Kalibrering af gasflowmålere eller flowmåleinstrumenter skal kunne henføres til nati onale og/ eller 
internatio nale standarder. 
Fejlen på den målte værdi må ikke være over ± 2% a f visningen. 
Til delst rømsfortynding ssystemer må  der lægges særli gt vægt på nøjagtigheden af prøvestrømmen GSE, hvis den ikke 
måles  direk te, men  bestemmes v ed di fferens måling af  strømni ngshastigheder: 
 G SE = G TOTW – G DILW 
I så fald er en  nøjagti ghed på /g177 2% for GTOTW og GDILW ikke tilstrækkel ig til at garantere en acceptabel nøjagtighed af 
GSE. Best emmes gass trømmen ved diff erensflo wmåling, s kal den maksimal e fejl på dif ferensen være af en sådan 
størrelse, at nøjagt igheden af GSE er inden for /g177 5%, når fortyndingsforholdet er under 15. Den kan beregn es som den 
kvadratiske middelværdi af fej lene på de en kelte instrument er." 
(i) Følgende punk t tilføjes: 
"2.6. S upplerende kr av til  kalibrering af delstrømsfo rtyndings systemer 
 2 .6.1.  P eriodisk kal ibreri ng 
Hvis prø vegasstrømm en bes temmes  ved d ifferensf lowmåli ng, skal flowmeteret  eller 
flowmålei nstrument et kal ibreres  ved b rug af  en af f ølgende meto der, således at sondefl owet GSE ind 
i tunne len op fylde r nøjagtighed skravene i tillæg I, p unkt 2 .4: 
Flowme teret til G DILW serieforb indes med flowm eteret til GTOTW, og di fferensen mell em de to 
flowmetre kalibreres fo r mindst  5 sæt  punkter med flo wværdierne fo rdelt ligeligt mellem den laves te 
GDILW-værdi anv endt u nder prøv en og  værd ien af G TOTW.anvendt und er prøven. Gassen kan ledes  
uden om fort ynding stunnelen. 
En kalibreret mass eflowenhed s erieforbi ndes med flo wmeteret til  GTOTW, og nøj agtigheden 
kontrolleres for den ved prøv en anvendte v ærdi. Derefter forbi ndes det kal ibrerede massefl owmeter 
med flowmeteret f or G DILW, og nøj agtigheden kont rolleres for minds t 5 in dstillinger sv arende til  
fortyndi ngsforhol det mell em 3 og 50, i  forhol d til den under prøven anvend te GTOTW. 
Overførings røret TT kobles fra uds tødni ngen, og  et kali breret flo wmeter med passende måleområde 
til måli ng af G SE tilsluttes ov erførings røret. Derefter indst illes GTOTW på den under prøven anvendte 
værdi , og G DILW indstilles sekvent ielt på mind st 5 værd ier svarende til fortyndingsf orhold  q mellem 3 
og 50. Al ternat ivt kan  der et ableres  en særlig kalibrerin gsvej, som led er uden om tunnelen , men med 
samme t otal- og fortyndingsluftstrøm gennem de påg ældende f lowmetre s om i den eg entlige prøv e. 
En sp orgas tilføres  overføri ngsrøret TT. Denn e spo rgas kan være en komp onent i udstødningsgassen, 
L 146/42 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
f.eks. CO  2 eller NO x. Efter fortynding i tunnelen måles spo rgaskomponenten. Dette udføres for 5 
fortynding sforhol d mellem 3 og 50. Nøjagtigheden af prøvegasst rømmen bestemmes af 
fortynding sforhol det q: 
   G SE = G TOTW /q 
Gasanalysat orernes nøj agtighed sk al tag es i bet ragtni ng fo r at si kre nøjagt igheden af G SE 
  2 .6.2.  K ontrol af kulstofstr øm 
En kulstofstrøm prøve med rigtig udstø dningsga s kan stær kt anbefales til a t identifice re måle- og 
kontr olprob lemer og efterprøve, at delstrøm sforty ndingssy steme t virk er korrekt. Kulstofstrøm prøven 
skal gennemføres mindst h ver gang der monter es en ny motor  foruden når der foretages vigtige 
ændr inger  i prøveopstillingen . 
Motore n bringe s til a t arbejde med sin største drejningsmom entbelastning og hastigh ed eller i en 
anden stead y-state tilstand,  som bevir ker, at der produce res min dst 5% CO 2. 
Delst rømsprøv etagn ingssystemet bri nges til at fung ere med en fort yndin gsfakto r på omkri ng 15  : 1. 
2.6.3. Kont rol før prøven 
Inden  for 2 t imer før prøv en udføres  en forko ntrol på fø lgende måde: 
Flowmetrenes nø jagtighed ko ntrolles på s amme måde som an vendt  til kalibreri ngen i  minds t to 
punkt er med flo wværdi er af G DILW svarende ti l fortyndi ngsforho ld på mel lem 5 o g 15 f or den und er 
prøven anv endte GTOTW-værdi . 
Hvis det ved regi streringer af den ovenf or beskrevne kal ibrering sproc edure kan godt gøres, at 
flowmeterets kali brering er st abil g ennem et læng ere tids rum, kan forprøven undl ades. 
 2 .6.4.  B estemmels e af t ransf ormat ionstiden 
Ved k ontrol af transformationstiden skal systemets indstillinger være nø jagtig de samme som un der 
måling af prøvekørslen. Trans formationstiden bestemmes med  følgende metode: 
Et uafhængigt referenceflowme ter med  passende måleo mråde i forhold til sondefl owet seriefo rbindes 
med og  tilkobles tæt ved prøv esonden. Det te flowmeter skal have en trans format ionstid på under 100 
ms ved den f lowtrinstørrels e, der anv endes  til mål ing af res ponstiden, skal ud øve s å lille 
strømni ngsmods tand, at det ikke påvirker delstrøms fortyndingssystemet s dynami ske funktion, og skal 
være i overensst emmelse med god teknisk ski k. 
Den indgående udstødnings gasst røm (e ller luft strøm, hvis  udstødni ngsgasstrømmen beregnes) til 
delstrømsfortynding ssystemet påføres en trinændring fra en lav værdi ti l mindst  90% af fuldt 
skalaudsl ag. Udløseren for trinændringen skal væ re den samme som anvendes til s tart af look-ahead 
reguleringen ved den egentli gt prøvning. Trinændringen af udstødni ngsgasstrømmen og flowmeterets 
respons regis treres med e n målefrekvens på m indst  10 Hz. 
Af diss e data bestemmes delstrømsfortyndi ngssystemets t ransformations tid, so m er er tiden fra 
trinpåvi rkningen begynder, til flowmeterets respons  har nå et 50%. På tilsv arende måde be stemmes 
transformatio nstiderne for G SE-signalet fra delstrømsfort yndingss ystemet og fo r GEXHW-signalet  fra 
udstødnin gsflowmet eret. Diss e signaler anvendes  i den regress ionskontrol, som fo retages  efter hver 
prøve (ti llæg I, punkt 2.4 ). 
Beregni ngen gent ages fo r minds t 5 opadgående og  nedadgående st imuli, og gennemsn ittet af 
result aterne beregnes. Fra denne værdi  skal trækkes refere nceflowmeterets interne transformatio nstid 
(<100 ms). De tte er delstrømsfo rtyndings systemets "lo ok-ahead” værdi, som anvendes efter till æg I, 
punkt 2.4." 
7) Følgende punkt inds ættes: 
3. KALIBRERING AF CVS-SYSTE MET 
 3 .1. Generelt 
Til kalibrering  af CVS- systemet  skal anvendes  et nøj agtigt flowmeter, o g der s kal v ære mul ighed fo r at æn dre 
funkt ionsbet ingelserne. 
Strømning en gennem s ystemet måles  ved fo rskel lige indstillinger, og  systemet s regu leringsparametre måles  og 
sammenho ldes med gennems trømni ngen. 
Der kan anvendes  forskellige typer fl owmetre, f.eks . kali breret vent uri, kal ibreret l aminart  flowmeter og  kalibreret 
turbinemeter. 
3.2. Kalib rering af  fortræng ningspump e (PD) 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/43 DA 
Alle parametre vedrørende pumpen skal måles samtidi g med parame trene vedrørende den kalibreringsv enturi, der er 
serieforbundet med pumpen. Den be regnede strømningshast ighed (i m3/min ved pumpeindga ngen, absolut tryk og 
temperatur) afsættes mod en korrelationsfu nktion , der er dannet ved en specifik kombination af pumpeparametre. 
Derefter bestemmes den lineære ligning,  som udtrykker sammenhæn gen mellem pumpeydelsen og 
korrelation sfunktione n. Hvis drevet på noget CVS arbejder med flere hastighe der, skal der kalibreres for hvert af de 
anvendte områder. 
Under  kalibreringen skal temper aturen h oldes stabil. 
Utætheder i alle forbindelser og kanaler mel lem kalibreringsventuri og CVS -pumpe skal holdes under 0 ,3% af det 
laveste strømn ingspunkt (punktet svarend e til største forsnævring og laveste pumpeh astighed). 
3.2.1. Dataanalyse 
 L uftgennemst rømningen (Q s) ved hver i ndstilling af fo rsnævringen (min dst 6 indstillinger) beregn es i standard-
m3/min på grundlag af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Luftstr ømningsha stighe den 
omregnes derefter til pumpeydelse (V0) i m3/omd r. ved absolu t pumpeindgangstemp eratur og -tryk på følge nde måde: 
As
pT
nQV3.101
2730 x x =
 h vor: 
 Q s= luftstrøm  ved stand ardbetinge lserne  (101,3 kPa, 273 K ) (m3/s) 
T= temp eratur ved pumpeindgange n (K) 
 p A= absolut tryk  ved pum pens indgang (pB- p1) (kPa) 
n= pump ehastighed (o mdr./ s.) 
For at tage hensyn til vekselvirkningen mel lem trykvariationer ved pu mpen og pum pens sliphastighed be regnes 
korrelationsfunktionen (X 0) mell em pump ehast ighed, t rykfo rskel  mell em pump eindgang og -afgang o g abs olut 
pumpeaf gangstryk på f ølgende måd e: 
Ap
pp
nX∆x=1
0
 h vor: 
pp/g68 = trykf orskel mel lem pump eindg ang o g pump eafgang  (kPa) 
 p A = abs olut afg angstryk v ed pumpeudg ang (kP a) 
Kalib rerings ligningen bereg nes v ed en li neær mi ndste kvadrat ers tilnærmel se på fø lgende måde: 
) (0 0 0 XmDV x/g45 /g61
 K onstan terne D0 og m er henhol dsvis regress ionslinjernes s kæringspunkt  med y-aksen  og hældning, og bes kriver 
således d isse. 
For et  CVS-s ystem med mange has tigheder s kal kal ibreri ngskurverne g enereret med fo rskel lige pumpeydel ser væ re 
tilnærmels esvis parall elle, og v ærdierne sv arende ti l skæringspunkt et (D 0) skal stige med  aftagend e pumpey delse. 
De af l igningen b eregned e værdier skal ligge inden fo r ± 0, 5% af d en mål te værdi af V 0. Værdien af  m vi l være 
forskellig for fo rskel lige pumper. Ti lførte parti kler v il med tiden minds ke pumpens  slip, således at m aftager. Derfor 
skal pumpen kalibreres ved opstart, efter større vedlige holde lsesin dgreb samt hvis efterprøvninge n af det samlede 
syste m (afsnit 3.5) tyder på, at slipha stighe den har ændret sig. 
3.3. Kalibrering af kritisk v enturi (CFV) 
Kalibrering af CFV bygger på strømningslignin gen for en kritisk  venturi. Gasstrømmen er en funktion  af 
indga ngstr yk og -temperatur som vist nedenfor 
TpKQA v
sx/g61
L 146/44 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
hvor: 
 K v = kal ibreri ngsfakto r 
 p A = abs olut tryk ved v enturi ens indgang  (kPa) 
T= temperat ur ved v enturi ens indgang  (K). 
3.3.1. Dataanalys e 
 L uftgennemst rømningen (Q s) ved hver i ndstilling af fo rsnævringen (min dst 8 indstillinger) beregn es i standard-
m3/min af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Kalibreringsfaktoren beregnes af 
kalibreringsda taene for hver indstilling på følgende måde: 
AS
vpT QKx/g61
 h vor: 
 Q s = luftstrømni ngshastighed ved s tandardb etingelserne (101,3  kPa, 273  K), (m3/s) 
T= temp eratur ved venturiens indga ng (K) 
 p A = abs olut tryk ved v enturi ens indgang  (kPa) 
For at  bestemme området med k ritisk strømning  afsæ ttes K v  som funkt ion af vent uriens  indg angstryk. Fo r krit isk 
(dros let) strømning  vil Kvvære forholdsvis k onstan t. Når trykket aftager (vakuum øges)  aftage r ventu riens 
drosse lvirkn ing og Kv minds kes, ens betydend e med at CF V-enheden arbejd er uden fo r det t illadte arbejds område. 
For mi ndst otte pun kter i  området  med krit isk strømning  beregnes  gennems nitsværdien af KV og stand ardafvigelsen . 
Stand ardafvigelsen  må ikke være over ± 0,3% af gennemsnitsværd ien af KV
3.4. Kalibrering af den subsonis ke venturi (SSV) 
Kalibrering af SST bygger på strømning sligning en for en subsonis k venturi. Gasstrømmen er e n funktio n af 
indgangs tryk og -temperatur, og af tryktabet mellem SST-indgangen og fors nævring en som vis t nedenfor: 
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g45 /g61
4286.1 47143.1 4286.1 2
011 1
rr r
TPCdA QA d SSV/g98
hvor: 
A0 = en faktor, der sammenfatter  konstan ter og omr egningsfa ktorer  
= 0,00611 1 i SI-e nheder på /g247
/g248/g246/g231
/g232/g230
/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
221
31
min mm kPaK m
d = diameter af SSV-enhe dens forsnæv ring, (m) 
Cd = gen nemstrømn ingsfaktor for SSV -enheden 
PA = absolut tryk  ved venturien s indgan g, (kPa) 
T = tempe ratur ved venturiens indgang, (K) 
r = forholdet mellem de t absolutte statiske tryk ved den subsoniske venturis forsnævring og indgang = 
APP/g68/g451
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/45 DA 
ß = forholdet  mellem diameteren af den subsonis ke venturis fors nævring  d og indgang srør = 
Dd
3.4.1.  D ataanal yse 
Luftgennemstrømni ngen QSSV) ved h ver indstilling af gennems trømn ingen (mi ndst 16 indstillinger) b eregnes  i 
standard- m3/min af flowmeterdataene med den af fabrikanten foreskrevne metode. Gennemstrømningsfa ktoren 
beregnes af kalibreringsdataene for hver indstilling på følgende måde: 
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g45/g61
4286.1 47143.1 4286.1 2
011 1
rr r
TPdAQ
C
ASSV
d
/g98
hvor: 
QSSV = luftstrøm ved s tandardbeti ngels erne (101,3 kPa, 273 K), (m3/s)  
T = temperatur ved ventu riens ind gang,  (K) 
d = dia meter af SST -enhedens forsn ævring,  (m) 
r = forholde t mellem det absolutte  statiske  tryk ved den subsoniske  venturis for snævrin g og in dgang = 
APP/g68/g451
ß = forholdet  mellem diameteren af den subsonis ke venturis fors nævring  d og indgang srørets indv endige 
diameter = 
Dd
For a t beste mme  området med kritisk strømnin g afsættes Cd som funkt ion af Reyno ld's tal ved den su bsoniske 
venturis indsnævring. Reynol d's tal ved den s ubsoniske vent uris forsnævring beregnes  efter føl gende fo rmel: 
/g109dQASSV
1 Re/g61
hvor: 
A1 = en faktor, der sammenfatter  konstan ter og omr egningsfa ktorer  
= 25, 55152  /g247
/g248/g246/g231
/g232/g230/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230
mmm
s mmin 1
3
QSSV = luftstrøm ved s tandardbeti ngels erne (101,3 kPa, 273 K), (m3/s) 
d = dia meter af SSV -enhedens forsn ævring,  (m) 
µ = gassens absolutte eller dyn amiske viskositet, bereg net efter følgende formel: 
TSbT
TSbT
/g43/g61/g43/g61
12123
/g109kg/m-s  
hvor 
b = empirisk kons tant =21610 458,1
msKkg/g215
L 146/46 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
S = empirisk kons tant = K4,110
Da QSSVindgår i formlen for Re, begyndes beregning erne med et indledende gæt for QSSV eller kalibrerin gsventurien s 
Cd, hvo refter beregn ingerne gent ages, i ndtil QSSV konv ergerer. Konverg ensmet oden s kal ud føres med en  minds te 
nøjag tighed på 0 ,1%. 
For mi ndst 16 punk ter i o mrådet med s ubsonisk flow skal  de væ rdier af C d, der beregnes  af den resu lterende ligning 
for kal ibreri ngskurven, v ære in den fo r ± 0,5% af den mål te C d for hv ert kal ibreri ngspunkt . 
3.5. Kont rol af  det s amlede s ystem 
Nøjagt igheden af det  saml ede CVS-p røvet agnings- og analys esystem bes temmes  ved t illedni ng af en k endt mas se af 
en forurenen de luf tart til systemet , mens det te er bragt  til at fung ere på normal måd e. Der analyseres f or den 
forurenend e luftart, og dens mass e beregn es efter bilag III, tillæg 3, punkt  2.4.1, bortset fra propan, for hvilket der for 
HC anv endes  en fakt or 0,0 00472  i stedet  for 0,000 479. Der s kal an vendes en af føl gende to tekn ikker. 
3.5.1. Måling med bl ænde med kri tisk strømn ing 
En kendt mængde af en ren gas (carbonmonoxid eller propan) ledes til CVS -systemet gennem en  kalibreret kritisk 
blænde. Hvis indgangstrykket er tilstrækkelig højt, er strømn ingshastigheden, som justeres ved hjælp af den kritiske 
blænde, ua fhængigt af bl ændens afgan gstryk ( kritisk strømni ng). CVS- systemet  bringes til at fung ere so m ved  en 
sædvanlig emi ssionstest af ud stødningsgas i 5 til 10 minutter. En gasprøve anal yseres  med det  sædvanlige ud styr 
(prøv etagningssæk eller integrationsmeto den), o g gassens mass e bereg nes. Den s åledes  bestemte mass e må høj st 
afvige ± 3% fra d en kend te mas se af tilledt gas. 
3.5.2.  Gravimetri sk måling 
Vægt en af en  lille cylinder fyl dt med pro pan bes temmes  med en p ræcision på ± 0, 01 g. CVS -systemet b ringes til at 
fungere so m ved  en sædvanlig emi ssionstest af ud stødningsgas i 5 til 10 minutter, men s der tilledes carbo nmon oxid 
eller prop an til systemet . Den afg ivne mæn gde ren  gas bestemmes  ved different ialvejning. En g asprø ve anal yseres  
med det  sædvanlige ud styr (prøv etagningssæk eller integrationsmeto den), o g gassens mass e beregn es. Den  således 
bestemte ma sse må høj st afvige ± 3% fra den kendt e mass e af t illedt gas. 
8) Tillæg 3 ændres således :  
a) Før d ette tillæg indsættes følgende o verskrift "DATAEVALUERING OG B EREGNINGER"  
b) overskrift en til punkt  1 affattes "DATAEV ALUE RING OG  BEREGN INGER – N RSC-P RØVE 
c) Punkt 1.2 affattes s åledes:  
"1.2. Partikelemis sioner 
Til vurdering af partikelemiss ionen regis treres den totale masse (MSAM,i ) der er ledt gennem filtrene for hver 
prøvnings sekvens. Filtrene bringes tilbage til vejerummet og kond itioner es i mind st én, men højst 80 timer, hvorefter 
de vejes. Filtren es bruttovægt beste mmes, og taravægten (jf. bilag III, punkt 3.1) fratrække s. Partikelmassen (Mf for 
enkeltfilte rmetode n, Mf,i for flerfilter metoden ) er den samlede udskilte partikelmas se på hoved- og ekstrafil ter. Hvis 
der skal korrigeres for baggrundsniv eau, regist reres massen (MDIL) af fortynding sluft, der er ført gennem filtrene, og 
partikelmassen (Md) st of regist reres. Er de r foretaget flere end é n måling, beregnes kvoti enten Md/M DIL for hver 
enkelt måling, og  gennemsnitt et af værdierne ber egnes." 
d) Punkt 1.3.1 affattes sål edes: 
"1.3.1. Bestemmelse af udstødni ngsgasstrømmen 
Udstødning sgass ens strømning shast ighed (G EXHW ) bestemmes for hver pr øvning ssekvens  i 
overensst emmelse med bilag III , tillæg 1, punkt 1.2.1, 1.2.2 og 1.2.3. 
Anvendes tot alstrømsfortynding , bestemmes den samlede strøm af fortyndet udst ødnings gas 
(GTOTW)  for hver prøvningss ekvens i ov erensstemmelse med bilag II I, tillæg 1, punkt 1.2.4." 
e) Punkt 1.3.2 - 1.4.6 affattes således: 
1.3.2. Korrektion for tør/v åd gas (G EXHW ) bestemmes for hver pr øvning ssekvens  i overensst emmelse med 
bilag I II, tillæg I, punkt 1.2.1-1.2.3. 
Ved anvendelse af G EXHW  omregnes den målte koncentration ti l våd basis  ved hjælp af følg ende 
formler, medm indre målingen i forvejen fandt s ted på våd basis: 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/47 DA 
conc (våd) = k w × co nc (tø r) 
For uf ortyn det ud stødningsgas: 
/g91/g93 /g91/g93 /g40/g41/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g43 /g43 /g180 /g180 /g43/g61
2 21,,% % 005,088,111
wrWK dry CO dryCOK
For d en fortyn dede gas: 
12
1,,200) %( 88,1
1W eW Kwet CO
K /g45/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230 /g180
/g45 /g61
eller: 
/g247/g247/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231/g231/g231
/g232/g230
/g180/g43/g45/g61
200) %( 88,111
21
1,,dry COK
KW
eW
For for tyndingslufte n: 
/g40/g41 /g40/g41 /g91/g93
/g40/g41 /g40/g41 /g91/g93
211 ,
1022,6/1 /11 608,1 1000/1 /11 608,11
/g45/g180 /g180 /g45/g180 /g180
/g61/g180 /g43 /g45/g180 /g180 /g43/g180 /g43 /g45/g180 /g180
/g61/g45/g61
d d Bd d
da da d
WW dW
Rp pp R
HDF H DF HDF H DF H
kk k
For ind sugningsluften (hvis de nne er forske llig fra fortyn dingsluften) : 
/g40/g41
222 ,
1022,6608,1 1000608,11
/g45/g180 /g180 /g45/g180/g180/g61/g180 /g43/g180/g61/g45/g61
a a Ba a
aaa
WW aW
Rp pp RHHHkk k
hvor 
Ha: indsugningsluftens absolutte fugtindhold i g vand p r. kg tør luft 
Hd: fortyn dingsluftens absolutte fugtindhold i g va nd pr . tør kg luft 
Rd: fortyn dingsluftens rela tive fugtindhold i % 
Ra: indsugningsluftens re lative fugtindhold i % 
pd: fortyn dingsluftens mætningsdamptr yk i kPa 
pa: indsugningsluftens mætningsdamp tryk i kPa 
pB: total bar ometer stand i kPa . 
Bemærkning: Ha og Hd kan fås af målingen af den re lative fugti ghed som ov enfor 
beskrevet eller ved dugpunktmåli ng, damptrykmåling eller måling  
med tør/våd termometerføler ved hjælp af de almindelig t anerkendte 
L 146/48 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
formler.  
1.3.3. Fugti ghedskorrektio n af NO x-værdier 
Da N Ox-emissio nen påvirkes af den omgiv ende luft, skal NO-koncentrationsdat a korrigeres for temperatur og fugtindhold af 
den omgivende luft  med faktoren K H, der er giv et ved: 
/g40/g41 /g40/g41 298 0,0045 10,71 0,0182-11
/g45 /g180 /g43 /g45 /g180a aH=
T Hk
hvor 
Ta: lufttemperat ur i K 
Ha: indsugningsluftens fugtindhold i g van d pr. kg tør luft: 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180 /g180/g61
a a Ba a
aRpppRH
hvor: 
Ra: indsugningsluftens re lative fugtindhold i % 
pa: indsugningsluftens mætningsdamp tryk i kPa 
pB: total bar ometer stand i kPa . 
Bemærkning: Ha kan fås  af måli ng f d en relat ive fugt ighed so m ov enfor bes krevet  eller ved dug punkt måling, 
damptrykmål ing eller målin g med t ør/våd termomet erføler v ed hjæ lp af d e almi ndeli gt anerkendte 
formler. 
1.3.4. Beregni ng af emi ssionens mas sestrøm 
For hv er prøvni ngssekvens bereg nes emi ssionens mas sestrøm s om føl ger: 
a) For den  ufort yndede uds tødningsgas1: 
Gas mass = u × conc × GEXHW 
b) For den fo rtyndede uds tødni ngsgas1: 
Gas mass = u × conc c × G TOTW 
hvor 
concc er koncen trationen, ko rrigeret  for bag grund 
/g40/g41/g40/g41
/g40/g41 /g40 /g41410 /4,13/11
2/g45/g180 /g43 /g43 /g61/g45/g180 /g45 /g61
HC CO COd c
conc conc conc DFDF conc conc conc
eller: 
DF=13,4/concCO 2
Koefficienterne u - våd anvendes efter tabel 4: 
Tabel  4. Størrelsen af koefficienten u - våd for forskellige udstødningskomponenter 
Gas u  c onc 
NO x 0,001587 p pm 
CO 0,000966 ppm 
HC 0,000479 ppm 
1For N Ox-em issionens vedkomme nde skal NOx-k once ntration (N Oxconc eller N Oxconc c) ganges med KHN Ox (faktor til 
fugtighedskorrekti on af NOx som anført i punkt 1.3.3) på følgende måde: KHN Ox x conc eller KHN Ox x con 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/49 DA 
CO 2 15,19 procent 
Densiteten af kulbrinter er baseret på et gennemsnitl igt kulst of/brint forhold på 1:1,85. 
1.3.5. Beregning af specifi k emissi on 
Den specifikke emissi on (g/kWh) beregnes for alle enkeltkomponent er som følger: 
/g229/g229
/g61/g61
/g180/g180
/g61
n
ii in
ii mass
WF PWF Gas
gas Individu ali
11
hvor P i = P m,i + P AE,i. 
De i ov enstående beregni ng anv endte v ægtningsfaktorer og  antal  prøvni ngssekvenser er i o verens stemmels e med bil ag III, 
punkt  3.7.1. 
1.4. Beregni ng af p artikelemi ssionen 
Partikelemi ssionen beregnes  på føl gende måde:  
1.4.1. Fugti ghedskorrektio nsfakto r for partikler 
Da pa rtikelemis sionen fra dieselmot orer afhænger a f den omgivende lufts  fugti ghed, skal massest rømmen af partikler 
korrigeres for den omgivende luft s fugt ighed ved hjæl p af faktoren K p, der er giv et ved føl gende fo rmel: 
/g40/g41 /g40/g41 71,10 0133,0 1/1 /g45 /g180 /g43 /g61a P H K
hvor: 
Ha: indsugningsluftens fugtindhold i g van d pr. kg tør luft 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180 /g180/g61
a a Ba a
aRpppRH
hvor:  
Ra: indsugningsluftens re lative fugtindhold i % 
pa: indsugningsluftens mætningsdamp tryk i kPa 
pB: total bar ometer stand i kPa  
Bemæ rkning: H a kan fås  af måli ng f d en relati ve fug tighed s om o venfo r beskrev et eller ved  dugp unktmåling, 
damptrykmål ing eller målin g med t ør/våd termo meterføl er ved hj ælp af de almi ndeli gt anerkendte f ormler. 
1.4.2.  D elstrøms fortyndingssystem 
Rappo rtens  endel ige prøv ningsresul tater vedrø rende part ikelemission beregnes  i følgende t rin. Da regul ering en af 
fortyndingsluftens hastighed kan  finde s ted p å fors kellige måder, g ælder der fo rskel lige met oder t il beregn ing af 
ækvivalent  mass estrøm af f ortyndet  udstødningsgas GEDF. Alle beregn inger skal  baseres  på gen nemsn itsværdier for 
de enkel te sekven ser (i ) i prøvet agningsperio den. 
1.4.2.1 . Isokinetiske s ystemer 
GEDFW,i  = G EXHW,i  × q i /g40 /g41
/g40/g41 r Gr G G
q
i EXHWi EXHW i DILW
i/g180/g180 /g43
/g61
,, ,
L 146/50 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
hvor r er forholdet mellem tværs nitsarealet af he nholds vis den isoki netiske prøvesonde A p og udstødningsrøret A T: 
TP
AAr/g61
1.4.2.2. Systemer med må ling af CO 2- eller N Ox-koncentration 
GEDFW,i  = G EXHW,i  × q i 
iA iDiA iE
iConc ConcConc Conc
q
, ,, ,
/g45/g45
/g61
hvor 
Conc E = våd  konc entrat ion af sp orgas sen i den ufo rtyndede ud stødningsgas 
Conc D = våd  konc entrat ion af sp orgas sen i den fo rtyndede ud stødningsgas 
Conc A = våd  konc entrat ion af sp orgas sen i fortyndin gsluften 
Koncent rationer, der er målt p å tør bas is, skal  omregn es til våd bas is som angi vet i pun kt 1.3 .2. 
1.4.2.3. Systemer med CO2-måli ng og kul stofbal ancemeto den 
iA iDi FUEL
i EDFWCO COGG
,2 ,2,
,6,206
/g45/g180/g61
hvor 
CO 2D = CO 2-koncentration i den fortynde de udstødningsgas 
CO 2A = CO 2-koncentration i fortyndingsl uften 
(koncentrationsangivels er i volumenpr ocent på våd basis) 
Denne  ligning  er basere t på forudsætningen om kulstofbalance (kulstof, der tilføres motoren, afgives som CO 2) og er 
udledt i følgende trin: 
GEDFW,i = G EXHW,i × q i 
og: 
/g40/g41iA iD i EXHWi FUEL
iCO CO GG
q
,2 ,2 ,, 6,206
/g45 /g180/g180
/g61
1.4.2.4. Systemer med flowmåling 
GEDFW,i = G EXHW,i × q i 
/g40/g41i DILW i TOTWi TOTW
iG GG
q
, ,,
/g45/g61
1.4.3. Fulds trømsfortyndi ngssystem 
Rapportens endelig e prøvningsresul tater vedrørende  partikelemiss ion beregnes i følg ende trin. 
Alle beregninger baseres på gennem snitsværdier for de e nkelte sekvenser (i) i prøvetagning sperioden. 
GEDFW,i = G TOTW,i 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/51 DA 
1.4.4. Beregning af partikelmass estrømnings hastigheden 
Partikelmass estrømnings hastigheden bere gnes på følgende måde: 
For enkeltfil termetoden: 
/g40/g41
1000aver EDFW
SAMf
massG
MM
PT /g180 /g61
hvor 
(GEDFW)gnsn i test cyklen bestemmes ved summation af gennemsnits værdierne for de e nkelte sekvenser i 
prøveopsamling sperioden: 
/g40/g41
/g229/g229
/g61/g61
/g61/g180 /g61
n
ii SAM SAMn
iii EDFWaver EDFW
M MWF G G
1,1,
hvor i = 1, . . . n 
For flerfil termetoden: 
/g40 /g41
1000,
,, aver i EDFW
i SAMif
massG
MM
PT /g180 /g61
hvor i = 1, . . . n 
Partikelmass estrømnings hastigheden kan korrigeres for baggrund på følgende måde: 
For enkeltfil termetoden: 
/g40/g41
100011
1aver EDFWni
ii
i DILd
SAMf
massG
WF
DF MM
MM
PT /g180
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g180/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45 /g180 /g45 /g61 /g229/g61
/g61
Foreta ges de r flere end én måling, skal ( Md/MDIL) erstattes af (Md/MDIL)gnsn
/g40/g41 /g40 /g414
2 10 /4,13/g45/g180 /g43 /g43 /g61 concHC concCO concCO DF
eller: 
DF=13,4/concCO 2 
For flerfiltermetoden: 
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g180
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45 /g180 /g45 /g61
100011,
,,
,i EDFW
i DILd
i SAMif
i massG
DF MM
MM
PT
Foret ages f lere end én mål ing, skal  (M d/MDIL) erstattes af (Md/MDIL)gnsn
/g40/g41 /g40 /g414
2 10 /4,13/g45/g180 /g43 /g43 /g61 concHC concCO concCO DF
eller: 
DF=13,4/concCO 2 
L 146/52 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
1.4.5. Beregning af specifi k emissi on 
Den specifikke partikelemiss ion PT (g/kWh) beregnes på følgende måde1: 
For en keltfilterme toden: 
/g229
/g61/g180/g61n
ii imass
WFPPTPT
1
For fle rfilter metode n: 
/g229/g229
/g61/g61
/g180/g180
/g61n
ii in
ii i mass
WFPWF PT
PT
11,
1.4.6. Effektiv vægtnings faktor 
For enkeltfil termetoden beregnes den e ffektiv e vægtni ngsfakt or WF E,i for hver prøvningss ekvens som føl ger: 
/g40/g41
/g40/g41i EDFW SAMaver EDFW i SAM
iEG MG M
WF
,,
,/g180/g180
/g61
hvor i = 1, . . . n. 
De effektiv e vægtni ngsfakt orer må  højst  afvige med ± 0,005 (a bsolut værdi) fra de i bilag II I, punkt 3.7.1, angivne 
vægtnings faktorer." 
f) Der indsæ ttes et punkt med følgende ordlyd: 
"2. DATAE VALUE RING OG  BEREGN INGER ( NRTC-PRØVE)   
Til evaluering af emiss ionen af forurenende stoffer i NRTC-cyklen kan anvendes følgende to måleprinci pper: 
– de gasformige komponent er må les i den rå udstødni ngsgas på realtidsbas is, og partiklerne bestemmes med et 
delstrømsfortynding ssystem; 
– gasformig e komponenter og partikler bestemmes med et fuldstrømsfo rtyndings system (CVS-system). 
2.1. Beregning af forurenende luftarter i den ufortyndede  udstødni ngsgas og af partikelemis sioner me d et 
delstrømsfortynding ssystem 
2.1.1. Indledning  
Signaler ne om de n øje blikkelige konce ntration af de gasform ige kom ponen ter anvendes til ber egning af masse emissioner ne 
ved multiplikation med den øje blikkelige udstødningsm assestrøm ningshastighed . Udstødningsgassen s 
masse strømn ingshastighed kan enten måles direkte eller beregnes med metoder ne beskr evet i bilag III, tillæg 1, pu nkt 2. 2.3 
(måling af indsugningsluft- og brænd stofflow, sporstofme toden,  måling af indsugningsluft og luft/brænd stofforhold) . Man 
må specie lt være opmær ksom p å de forskellige instrume nters responstider.  Der tages h ensyn til såd anne forsk elle ved at 
signaler ne tidsmæssigt rettes ind e fter hinan den. 
For p artikle r anvend es signale rne for udstødningsga ssens ma ssestrømn ingshastighed til regu lering af 
delstrøm sfortynd ingssysteme t, såle des a t dette  udta ger en prøve , der er propor tional me d udstødningsgassens 
masse strømn ingshastighed.  Kvaliteten af denne propor tionalitet kontr ollere s ved regressionsana lyse melle m prøve- og 
udstødningsga sstrøm som be skrevet i b ilag III, tillæg 1,  punkt 2.4. 
2.1.2. Bestem melse  af gassen s komp onente r 
2.1.2.1. Beregni ng af  mass eemis sionen 
1Parti kelm assestrømn ingshastighed en PTma ss skal ganges  med Kp (fugtighedskorrekt ionsfaktoren f or partikelem ission omhandlet i punkt  
1.4.1). 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/53 DA 
Mass en af forure nende stoffer M gas (g/test ) bestemmes ved bere gning  af den øjeblikkelige 
masseemiss ion ud fra de forurene nde stoffers ufo rtyndede koncentration, u-værdierne af tabel 4 (se 
også punkt 1.3.4) og udstødning smasses trømmen, r ettet ind eft er transformationst id og v ed 
integrati on af de øjeblikkelig e værdier gennem cyklen. Koncentrationerne bør fortrinsvi s måles på 
våd basis. M åles der på tør ba sis, skal de øjeblikkeli ge koncentratio ner omre gnes ti l våd basis  som 
beskrevet nedenfor, før den videre ber egning. 
Tabel 4. Størrelsen af koeffici enten u–wet for forskell ige udst ødnings komponenter 
Gas u conc 
NO x 0,001587 ppm 
CO 0,000966 ppm 
HC 0,000479 ppm 
CO 2 15,19 procent 
Densiteten af kulbrinter er baseret på et gennemsnitl igt kulst of/brint forhold på 1:1,85. 
Der skal anvendes følg ende formel: 
Mgas =/g229/g61
/g61/g180 /g180 /g180ni
ii EXHWfG conc u
1, i1
 (i g/test) 
hvor: 
u = forholde t mellem d ensitete n af udstødningskompon enten og d ensitete n af 
udstødningsgassen 
conc i = øjeblikke lig konce ntration af den pågælde nde kompone nt i de n ufortynd ede 
udstødningsga s (pp m) 
G EXHW,i = øjeblikkelig udstødningsmass estrøm (kg /s) 
f = dataf angsthastighed (Hz) 
n = antal  måli nger 
Til beregn ing af NO x anvendes  fugtighedsk orrekti onsfakto ren kH som beskrev et nedenf or. 
Den øjebl ikkel ige målt e konc entrat ion omregn es til våd bas is ved hj ælp af føl gende fo rmler, 
medmind re målin gen i  forvejen fand t sted på v åd basi s. 
2.1.2.2. Korrekti on fo r tør/ våd g as 
Er den øjebl ikkel ige konc entrat ion målt  på tør bas is, skal  den omreg nes til våd bas is som angi vet i 
følgende formel . 
conc wet = k Wxconc dry
hvor: 
/g40/g41 /g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g43 /g43 /g180 /g180 /g43/g61
21,,
2005,0 88,111
W CO COrWK conc concK
med 
kW2 = 
/g40/g41aa
* 1,608 10001,608
HH
/g43/g180
L 146/54 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
hvor: 
conc CO2= tør CO 2-koncentration (%) 
conc CO = tør CO-koncentra tion (%) 
Ha = indsugnings luftens fugtindhol d i g vand pr . kg tør luft 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180 /g180/g61
a a Ba a
aRpppRH
Ra: indsugningsluftens re lative fugtindhold i % 
pa: indsugningsluftens mætningsdamp tryk i kPa 
pB: total bar ometer stand i kPa  
BEMÆ RKN ING: Hakan fås ved måling af den relative fugtighed som ovenfor beskrevet 
eller ved dugpunktmåling , damptrykm åling ell er må ling med tør/våd 
termometerføler ved hjælp af de almindeligt  anerke ndte formler. 
2.1.2.3. NOx-korre ktion for fugti ndhold og  temperatur  
Da NO x-emissio nen på virkes af den  omgivende luft, skal NO x-koncentrationen korrigere s for 
tempera tur og fugtindhol d af de n omgivende luft ved hjælp af korr ektionsfakto rerne i følgende 
formel. 
/g40/g41 /g40/g41 298 0,0045 10,71 0,0182-11
/g45 /g180 /g43 /g45 /g180a aH=
T Hk
hvor: 
Ta = indsugnings luftens tempera tur K 
Ha = Ha = indsugnings luftens fugtindhol d i g vand pr . kg tør luft 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180 /g180/g61
a a Ba a
aRpppRH
hvor: 
Ra: indsugningsluftens re lative fugtindhold i % 
pa: indsugningsluftens mætningsdamp tryk i kPa 
pB: total bar ometer stand i kPa  
BEMÆ RKN ING: Hakan fås ved måling af den relative fugtighed som ovenfor beskrevet 
eller ved dugpunktmåling , damptrykm åling ell er må ling med tør/våd 
termometerføler ved hjælp af de almindeligt  anerke ndte formler.  
2.1.2.4. Beregning af specifi k emissi on 
Den specifikke emissi on (g/kWh) beregnes for hver enkelt komponent som føl ger: 
Indiv iduel gas = Mgas/Wact 
hvor: 
Wact = faktisk arbejde  i cyklen som bestemt i bilag III; punkt 4.6.2 (kWh) 
2.1.3.   Partike lbestem melse  
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/55 DA 
2.1.3.1. Beregning af masseemiss ion 
Mass en af par tikler M PT (g/test) beregnes  ved en af følg ende metoder: 
a) 
1000EDFW
SAMfM
MM
PTM /g180 /g61
hvor: 
Mf = partikelma sse opsam let gen nem cyklen (mg) 
M SAM = mass e af fo rtynd et udstødningsgas, som føres  genn em part ikelfiltrene (kg ) 
MEDFW = masse af fo rtyndet ud stødnin gsgas gennem hel e cyklen (kg) 
Total  masse af æ kvivalent  fortynd et uds tødni ngsgas g ennem hele cyklen b eregnes på føl gende måde: 
fG Mni
iEDFW EDFW1
1i,/g180 /g61/g229/g61
/g61
i i EXHW i EDFW q G G /g180 /g61, ,
/g247/g248/g246/g231/g232/g230/g45/g61
i DILW i TOTWi TOTW
iG GGq
, ,,
hvor: 
G EDFW,i = øjeblikkelig ækvivalent massest rømningshast ighed af fortyndet udstødni ngsgas (kg/s) 
GEXHW,i = øjebl ikkel ig ækvi valent  massestrømni ngshastighed af fortyndet  udstødni ngsgas (kg/s) 
qi  = øjeblikke ligt fortynd ingsforhold 
GTOTW,I = øjebl ikkel ig ækvivalent  masses trømnin gshastighed af fort yndet uds tødni ngsgas 
gennem fort ynding stunnelen (kg/ s) 
GDILW,i = øjebl ikkel ig mass estrømnin gshastighed af fo rtyndi ngsluft (kg/s) 
f  = datafangstha stighed ( Hz) 
n  = antal målinger 
b) 
1000*sf
PTrMM /g61
hvor: 
Mf = partikelma sse opsam let gen nem cyklus (m g) 
rs = gennem snitlig prøvetagningskvoti ent i testcyklen 
hvor 
TOTWSAM
EXHWSE
sMM
MMr /g180 /g61
hvor: 
MSE  = masse  af udstød ningsprø vegas genne m hele cykle n (kg) 
L 146/56 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
MEXHW = total mass estrøm af uds tødningsgas gennem hele c yklen (kg ) 
MSAM  = masse  af forty ndet udstødningsga s, som føres genn em partikelfiltren e (kg) 
MTOTW = mass e af fort yndet uds tødningsgas, som føres  gennem fo rtyndi ngstunnelen (kg ) 
BEMÆR KNING: for systemer af tot alstrømt ypen er M SAM og M TOTW identi ske. 
2.1.3.2. Partikelkorrekt ionsfaktor for fug tighed 
Da partikelemis sionen fra dies elmot orer afhænger af den omg ivende l ufts fugtighed, skal 
partikel koncent rationen korrig eres for den omgi vende lufts fugtighed ved hjælp af fakto ren Kp, der er 
givet ved føl gende formel:  
/g40/g41 /g91/g93 10,71 0,013311
ap/g45 /g180 /g43/g61
Hk
hvor: 
Ha = indsugnings luftens fugtindhol d i g vand pr . kg tør luft 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180 /g180/g61
a a Ba a
aRpppRH
Ra: indsugningsluftens re lative fugtindhold i % 
pa: indsugningsluftens mætningsdamp tryk i kPa 
pB: total bar ometer stand i kPa  
BEMÆ RKN ING: H akan fås ved måling af den relative fugtighed som ovenfor beskrevet 
eller ved dugpunktmåling , damptrykm åling ell er må ling med tør/våd 
termometerføler ved hjælp af de almindeligt  anerke ndte formler. 
2.1.3.3. Beregning af specifi k emissi on 
Den specifikke partikelemiss ion (g/ kWh) bere gnes på følgende måde: 
act p PT WK MPT / /g180 /g61
hvor: 
Wact = faktisk arbejde  i cyklus som bestemt i bilag III, punkt 4.6. 2 (kWh)  
2.2. Bestemmelse af forurenende luftarter og partikler med e t fulds trømsfortyndi ngssystem 
For at beregne em issionerne i den fortyndede udstødnings gas må man ke nde strømnings hastigheden af den 
fortyndede udstødning sgas. Den total e fortyndede udstødnings gasst røm i hele cyklen ( MTOTW(kg/test) s kal 
beregnes af målevæ rdierne for hele cykl en, og de ti lsvarende kalibreri ngsdata for fl owmeteret (V 0 for PDP, 
KV for CF, Cd for SSV)  kan beregn es ved en af meto derne beskrevet  i punkt 2.2.1. Hvis den samlede masse af 
udskil te partikler ( MSAM) og forurenende luft arter udgør over 0,5% af den tot ale CVS-s trøm (M TOTW), skal 
CVS-s trømmen korrig eres for M SAM, eller partikel prøvest rømmen returneres til C VS før flowmeteret. 
2.2.1. Bestemmelse af den fortyndede uds tødni ngsgasstrøm 
PDP-CVS s ystem 
Beregning en af massest rømmen i hele cyklen sker, såfremt t emperaturen af den fortyndede 
udstødning sgas inden for ± 6 K hol des kons tant g ennem hele cyklen ved brug af varmeveks ler, på 
følgende måde: 
MTOTW = 1,293 xV 0x N Px (p  B - p 1) x 27 3 / (101, 3 x T) 
hvor: 
M TOTW = mass e af den  fortynd ede uds tødningsgas på våd bas is genn em hel e cykl en 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/57 DA 
V0 = volumen gas pumpet pr.  omdrejning under testbeti ngelserne (mn/omdr.) 
NP = totalt ant al pumpeomdrejn inger pr. test 
pB = atmos færetryk i  prøvebæ nk (kPa) 
p1 = trykfald under a tmosf æretrykket ved pumpe indgang (kPa) 
T = gennemsnits temperatur a f fortyndet udstødni ngsgas ved pumpeindgang gennem hele 
cyklen (K)  
Anvendes et  system med strømning skompens ation (dvs. uden varmeveks ler) skal de øj eblikk elige 
masseemis sioner beregnes og i ntegreres ov er hele cyklen. I så fal d beregnes den øjebl ikkeli ge masse 
af den fortyndede udst ødning sgas på følgende måde: 
MTOTW,i = 1,293 xV 0x N P,ix (p B - p 1) x 27 3 / (101, 3 x T) 
hvor: 
NP,i = totalt antal pumpeo mdrejni nger pr. t idsinterval 
CFI-CVS s ystem 
Beregni ngen af mas sestrømmen i  hele cykl en sker, s åfremt t emperaturen af den f ortyn dede 
udstødningsgas inden fo r ± 11K hol des ko nstant g ennem hele cykl en ved brug  af varmeveks ler på 
følgende måde: 
MTOTW = 1,293 x t  xK vx pA / T  0,5 
hvor: 
MTOTW = mass e af den fort yndede uds tødningsgas på v åd basi s 
t = cyklu stid(s) 
KV = kalibrerin gsfaktor for krit isk ven turi ved s tandardbet ingelser 
pA = absolut tryk ved v enturiens  indgang (kPa) 
T = absolut temp eratur v ed ven turiens indgang (K) 
Anvendes  et system med s trømn ingskompens ation (d vs. uden v armeveks ler) s kal d e øjeblikkelige 
mass eemis sioner b eregnes  og integreres  over hele cyklen. I så fald b eregnes  den øj eblikkelige mass e 
af den f ortyndede u dstødningsgas på føl gende måde: 
MTOTW,i = 1,293 x /g68tix K Vx pA / T 0,5
hvor: 
/g68ti = tidsinterv al(s) 
SSV-CVS  system 
Bereg ningen af  mass estrømmen i  hele cykl en sker således , såfremt t emperat uren af den fo rtynd ede 
udstødningsgas inden fo r ± 11  K hol des konstant gennem hel e cykl en ved  brug  af varmevek sler: 
SSV TOTW Q M x293,1/g61
hvor: 
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g215 /g45 /g61
4286.1 47143.1 4286.1 2
011 1
rr r
TPCdA QA d SSV/g98
A0 = en faktor, der  sammenfatter konstanter og omregnings faktorer  
L 146/58 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
= 0,006111 i SI-enheder på 
/g247
/g248/g246/g231
/g232/g230
/g247/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
221
31
min mm kPaK m
d = diameter af SSV-enhe dens forsnæv ring (m) 
Cd = gennemstrømning sfakto r for SSV-enheden 
PA = absolut tryk ved v enturiens  indgang (kPa) 
T = tempe ratur v ed ven turiens indgang (K) 
r = forholdet m ellem det  absolutte statiske tryk v ed SS V-enheden s forsnævring og 
indga ng = 
APP/g68/g451
ß = forholdet  mellem diameteren af SSV-enhedens forsnævring , d, og indgangs rørets 
indvendig e diameter = 
Dd
Anvendes et  system med strømning skompens ation (dvs. uden varmeveks ler) skal de øj eblikk elige 
masseemis sioner beregnes og i ntegreres ov er hele cyklen. I så fal d beregnes den øjebl ikkeli ge masse 
af den fortyndede udst ødning sgas på følgende måde: 
i SSV TOTW t Q M /g68 /g61 x x293,1
hvor: 
/g40/g41
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g45/g45 /g61
4286.1 47143.1 4286.1 2
011 1*
rr r
TPCdA QA d SSV/g98
/g68ti = tidsinterv al(s) 
Realtidsberegni ngen skal initialiseres en ten med en ri melig værdi for Cd, f.eks. 0,98, eller en rimeli g 
værd i af Qssv. Initialiseres beregningen med Qssv, skal den initiale værdi af Qssv anvendes til beregni ng 
af Re. 
Under al le emi ssionsprøver s kal R eynol d's tal ved S SV-s ystemets  forsnævring være i s amme områd e 
som de Reyn old's tal, der er benyt tet til udledning af den kalibrerin gskurve, der anv endes  i tillæg 2, 
punkt  3.2. 
2.2.2. NOx korrek tion for fugtindhold 
Da NOx-emis sionen påvi rkes af  den o mgivende luft, skal NO x -koncent rationen korri geres  for 
temperat ur og  fugtindho ld af den o mgivende luft ved hj ælp af ko rrekti onsfaktorerne i  følgende 
forml er. 
/g40/g41 /g40/g41 298 0,0045 10,71 0,0182-11
/g45 /g180 /g43 /g45 /g180a aH=
T Hk
hvor: 
Ta = lufttemperatur  i K 
Ha = indsugnings luftens fugtindhol d i g vand pr . kg tør luft 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/59 DA 
hvor: 
210220,6
/g45 x x /g45x x
/g61
a a Ba a
aRpppRH
Ra = indsugnings luftens relative fugtindhold i % 
pa = indsugnings luftens mætnings damptry k i kPa 
pB = total barometers tand i  kPa 
BEMÆRKNING: Ha kan fås  af måli ng f d en relat ive fugt ighed so m ov enfor bes krevet  
eller ved dug punkt måling, dampt rykmåli ng el ler måli ng med t ør/våd 
termomet erføler v ed hjæ lp af d e almi ndeli gt anerkendte f ormler. 
2.2.3. Beregni ng af emi ssionens mas sestrøm 
2.2.3.1. Systemer med kons tant mass estrøm 
For s ystemer med varmeveks ler bes temmes  mass en af fo rurenende st offer M GAS (g/test) ved hj ælp af 
følgende li gning: 
MGAS = u x conc x M TOTW 
hvor: 
u = forholdet m ellem dens iteten a f uds tødningskomp onenten o g den siteten af f ortyndet  
udstødningsgas som ang ivet i tabel 4, punk t 2.1.2.1 
conc = baggrunds korrigerede k oncentrat ioner gen nem cyk len, genereret  ved i ntegration 
(obligatorisk for NO xog HC) eller måling m ed sæk ( ppm) 
MTOTW = MTOTW = tot al mass e af fortyndet  udstødning sgas gennem cyklus , som bes temt i  
punkt 2.2.1 (kg ) 
Da NO x-emissio nen på virkes af den  omgivende luft, skal NO x-koncentrationsdata korrigeres for 
tempera tur og fugtindhol d af de n omgivende luft med fa ktoren kH, som beskrev et i punkt  2.2.2. 
Koncent rationer, der er målt p å tør bas is, skal  omregn es til våd bas is som angi vet i pun kt 1.3 .2. 
2.2.3.1.1. Bestemmels e af bagg runds korrigerede ko ncent rationer  
Netto koncentrat ionen af fo rurenende st offer f ås ved at t række de g ennemsni tlige 
baggrunds koncentrat ioner af forurenen de luf tarter i  fortyndin gsluften fra de målt e konc entrat ioner. 
Bagg runds koncentrat ionernes g ennemsni tsstørrels e kan best emmes ved  prøves ækmet oden el ler ved 
kontinuert  måli ng med i ntegration. Der skal  anvendes  følgende formel . 
conc = conce - concdx (1 - (1/DF)) 
hvor:  
conc = koncentration af de t pågældende foru renende stof i den for tyndede udstødnings gas, 
korrigere t for mængden af de t pågældende foru renende stof i fortyndingsluften (ppm)  
conc e = koncentr ation af det på gældende forur enende stof i den fortynde de udstødningsgas 
(ppm) 
conc d = målt konce ntration a f det pågælden de forure nende  stof i fortyn dingsluften (p pm) 
DF = fortyndingsfa ktor 
Fortyndingsfak toren beregnes så ledes: 
DF =4
2 10) (4,13
/g45 x /g43 /g43eCO HCe COe conc conc conc
L 146/60 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
1000TOTW
SAMfM
MMx2.2.3.2. Systemer med strømningsko mpensation 
For syst emer uden varmeveksler bestemmes ma ssen af forurenende stoffer M GAS (g/tes t) ved beregning af den 
øjeblikkel ige masseemiss ion og  integrati on af de øjeblikkelig e værdier over hele cyklen. D esuden skal de 
øjeblikkel ige koncentrati onsværdier direkte korrigeres for baggrundskoncentrati on. Der anvendes følgende formler: 
/g40/g41 /g40/g41 /g40 /g41u DF conc Mu conc M Md TOTW ie i TOTWn
iGAS /g180 /g45/g180 /g180 /g45/g180 /g180 /g61/g229
/g61/11, ,
1
hvor: 
conc e,i = målt øjebli kkelig ko ncentration af det pågæl dende forure nende stof i den fortyndede
 udstødni ngsgas, (ppm) 
conc d = målt koncentrati on af det pågældende forurenende stof i fortynding sluften, (ppm ) 
u = forholdet  mellem densiteten af udstødni ngsko mponenten og densi teten af fortyndet udstødni ngsgas 
som angiv et i tabel 4, punkt 2.1.2.1 
MTOTW,i = øjebl ikkel ig mas se af fort yndet uds tødni ngsgas (punkt  2.2.1), (kg) 
MTOTW = total mass e af fortyndet  udstødning sgas gennem cyklus  (punkt 2.2.1), (kg) 
DF = fortyndi ngsfakto r som bes temt i  punkt 2.2.3.1.1. 
Da NO x-emissio nen på virkes af den  omgivende luft, skal NO x-koncentrationsdata korrigeres for fugtindhol d af de n 
omgivende luft med fak toren kH som beskrev et i punkt  2.2.2. 
2.2.4. Beregni ng af s pecif ik emi ssion 
Den speci fikke emis sion (g /kWh) beregnes  for hv er enkelt  kompo nent s om føl ger: 
Indivi duel gas = M gas/Wact 
Hvor: 
Wact = faktisk arbejde  i cyklus som bestemt i bilag III; punkt 4.6. 2, (kWh) 
2.2.5.  B eregni ng af  parti kelemi ssionen 
2.2.5.1 . Bereg ning af mass estrøm 
Partikelmass estrømmen M PT (g/test) bereg nes p å følgende måde: 
MPT = 
Mf = partikelma sse opsam let gen nem cyklus, ( mg) 
MTOTW = MTOTW= tot al mass e af fortyndet  udstødning sgas gennem cyklen, s om best emt i punk t 2.2.1, (kg) 
MSAM  = masse af fortyndet uds tødnin gsgas udtaget  af fortynding stunn elen til  udskil lelse af partikler, (kg) 
og 
Mf =  M f,p + M f,b, hvis disse vejes separa t, (mg)  
Mf,p = partikelmasse u dskilt  på d et primære  filter, ( mg) 
Mf,b = partikelmasse u dskilt  på d et sekundære  filter, ( mg) 
Anvendes d obbelt fortyndingssystem, skal massen af sekundær fortyndingsluft trækkes fra den samlede masse af den 
dobbelt fortyndede  udstødningsgas so m er ført genn em pa rtikelfiltrene. 
MSAM  = MTOT - M SEC 
hvor: 
MTOT  = mass e af dobbel t fortyndet  udstødningsgas g ennem parti kelfilter, (kg) 
MSEC = masse af s ekundær fort ynding sluft, (kg)  
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/61 DA 
Hvis fo rtyndings luftens  baggrundsniv eau af pa rtikler er bestemt i henhold t il punkt  4.4.4 i bilag II I, kan 
partikelmassen baggrunds korrigeres. I så fald beregnes partikelmassen (g/t est) på følgende måde: 
MPT = 100011TOTW
DILd
SAMf M
DF MM
MM
x
/g250/g250
/g251/g249
/g234/g234
/g235/g233
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230
/g247/g247
/g248/g246
/g231/g231
/g232/g230/g45 x /g45
hvor: 
Mf, M SAM, M TOTW = se ovenfo r 
MDIL = masse af pri mær fort ynding sluft, ud skilt af baggrun dspart ikeludski ller, (kg) 
Md = mass e af uds kilte bag grunds partikler i  primæ r fort yndin gsluft, (mg) 
DF = fortyndin gsfakto r som best emt i  punkt  2.2.3.1.1 
2.2.5.2. Partikelko rrekti onsfakto r for fug tighed
Da partik elemi ssionen fra di eselmotorer afhæ nger af den o mgivende l ufts fugtighed, sk al part ikelkoncentrat ionen 
korrigeres f or den o mgivende l ufts fugtighed ved h jælp af f aktoren Kp, der er giv et ved føl gende fo rmel: 
/g40/g41 /g91/g93 10,71 0,013311
ap/g45 /g180 /g43/g61
Hk
hvor: 
Ha = indsugnings luftens fugtindhol d i g vand pr . kg tør luft 
210220,6
/g45/g180/g180 /g45/g180 /g180/g61
a a Ba a
aRpppRH
hvor: 
Ra: indsugningsluftens re lative fugtindhold i % 
pa: indsugningsluftens mætningsdamp tryk i kPa 
pB: total bar ometer stand i kPa  
Bemæ rkning: H a kan fås  ved mål ing af den relat ive fugt ighed so m ov enfor bes krevet  eller ved dug punkt måling, 
damptrykmål ing eller målin g med t ør/våd termo meterføl er ved hj ælp af de almi ndeli gt anerkendte f ormler. 
2.2.5.3. Beregni ng af s pecif ik emi ssion 
Den speci fikke parti kelemi ssion (g/kWh) beregn es på fø lgende måde: 
act p PT WK MPT / /g180 /g61
hvor: 
Wact = faktis k arbejde i cyklen som bestemt i bil ag III , punkt 4.6.2, ( kWh)" 
-9) Der indsæ ttes følgende til læg: 
L 146/62 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
TILLÆG  4 
DYN AMOMETERSKE MA FOR NRTC-PRØVE 
Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. Tid Norm. Norm. 
 H astighedDrejni ngs
moment   ( s) Hastighe dDrejnings
mom ent  ( s) Hastighe dDrejnings
mom ent 
s (%) (%) (%) (%) (%) (%) 
1 0 0  52 102 46  1 03 74 24 
2 0 0  53 102 41  1 04 77 6 
3 0 0  54 102 31  1 05 35 12 
4 0 0  187 89 2  1 06 74 39 
5 0 0  56 82 0  107 72 30 
6 0 0  57 47 1  1 08 75 22 
7 0 0  58 23 1  1 09 78 64 
8 0 0 5 9 1 3 110 1 02 34 
9 0 0  60 1  8   111 103 28 
10 0 0 6 1 1 3 112 103 28 
11 0 0 6 2 1 5 113 103 19 
12 0 0 6 3 1 6 114 103 32 
13 0 0 6 4 1 4 115 104 25 
14 0 0 6 5 1 4 116 103 38 
15 0 0 6 6 0 6  1 17 103 39 
16 0 0 6 7 1 4 118 103 34 
17 0 0 6 8 9 21 119 102 44 
18 0 0 6 9 25 56 120 1 03 38 
19 0 0 7 0 6 4 26 121 102 43 
20 0 0 7 1 60 3 1 122 103 34 
21 0 0 7 2 63 20 1 23 102 41 
22  0 0 7 3 62 24 124 103 44 
23 0 0 7 4 64 8 125 103 37 
24 1 3 75 58 44 126 103 27 
25 1 3 35 65 10 1 25 104 13 
26 1 3 77 65 12 128 104 30 
27 1 3 78 68 23 129 104 19 
28 1 3 79 69 30 1 30 1 03 28 
29 1 3 80 7 1 30 1 31 104 40 
30 1  6  8 1 74 15 132 104 32 
31 1 6 82 71 23 133 101 63 
32 2 1 83 73 20 1 34 102 54 
33 4 13 84 73 21 135 102 52 
34 7 18 85 73 19 134 102 51 
35 9 21 86 70 3 3 137 103 40 
36 17 20 8 7 70 3 4 138 104 34 
37 33 42 88 65 47 139 102 36 
38 57 46 89 66 47 140 1 04 44 
39 44 33 90 6 4 53 141 103 44 
40 3 1 0 9 1 65 45 142 104 33 
41 22 27 92 66 38 143 102 27 
42 33 43 93 67 49 144 103 26 
43 80 4 9 94 69 39 145 79 53 
44 105 47 95 69 39 146 51 37 
45 98 70 9 6 66 42 147 24 23 
46 104 36 97 71 29 148 13 33 
47 104 65 98 75 29 149 19 187 
48  96 71 99 72 23 150 4 5 30 
49 101 62  1 00 7 4 22  1 51 34 7 
50 1 02 51  1 01 75 24  1 52 14 4 
51 102 50  102 73 30  153 8 16 
154 15 6 205 20 1 8 256 102 84 
155 39 47 206 27 34 257 58 66 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/63 DA 
156 39 4 207 32 33 258 64 97 
157 35 26 208 41 31 259 56 80 
158 27 38 209 43 31 260 5 1 67 
159 43 40 1 74 37 33 261 52 96 
160 1 4 23 211 26 18 262 63 62 
161 10 1 0 2 12 18 29 263 71 6 
162 15 33 213 14 51 264 33 16 
163 35 72 214 13 11 265 47 45 
164 60 3 9 215 12 9 266 43 56 
165 187 31 216 15 33 267 42 27 
166 47 30 2 17 20 2 5 268 42 64 
167 16 7 218 25 17 269 75 74 
168 0 6  2 19 31 29 270 6 8 96 
169 0 8  2 20 3 6 66 271 86 61 
170 0 8  2 21 66 40 2 72 66 0 
171 0 2  2 22 50 1 3 273 37 0 
172 2 17 223 16 24 274 45 37 
45 10 2 8  2 24 26 50  275 68 96 
189 28 31 225 64 23 276 80 9 7 
175 33 30 2 26 81 20 2 77 92 96 
176 36 0 2 27 83 11 278 90 9 7 
177 19 10 2 28 79 23 279 82 96 
178 1 18 229 35 31 280 9 4 81 
179 0 1 6 230 6 8 24 281 90 8 5 
180 1  3  2 31 59 33 282 96 65 
181 1 4 232 59 3 283 70 9 6 
182 1 5 233 25 7 284 187 95 
183 1 6 234 21 10 2 85 70 9 6 
184 1 5 235 20 1 9 286 79 96 
185 1 3 236 4 10 2 87 81 71 
186 1 4 237 5 7 288 71 60 
187 1 4 238 4 5 289 92 65 
188 1 6 239 4 6 290 8 2 63 
189 8 18 240 4  6  2 91 61 47 
190 2 0 5 1 241 4 5 292 52 37 
191 49 19 242 7 5 293 24 0 
192 41 13 243 16 28 294 20 7  
193 31 16 244 28 25 295 39 48 
194 28 21 245 52 53 296 39 54 
195 21 17  5 5 50 8   297 63 58 
196 31 21 247 26 40 2 98 53 31 
197 21 8 248 48 29 299 51 24 
198 0 1 4 249 54 39 300 4 8 40 
199 0 1 2 250 6 0 4 2 301 39 0 
200 3  8  2 51 48 18 302 35 18 
201 3 22 252 54 51 303 36 16 
202 12 20 2 53 88 90 3 04 29 17 
203 14 20 2 54 103 84 305 28 21 
204 16 17 255 103 85 306 31 15 
L 146/64 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
307 31 10 3 58 29 0 4 09 34 43 
308 43 19 359 18 13 410 6 8 83 
309 49 63 360 2 5 11 411 102 48 
310 7 8 61 361 28 24 412 62 0 
311 78 46 362 34 53 413 41 39 
312 66 65 363 65 83 414 71 86 
313 78 97 364 80 4 4 415 91 52 
314 84 63 365 77 46 416 89 187 
315 57 26 366 35 50 4 17 89 56 
316 36 22 367 45 52 418 88 58 
317 20 3 4 368 61 98 419 78 69 
318 19 8 369 61 69 420 9 8 39 
319 9 10 3 70 6 3 49 421 64 61 
320 5  5  3 71 32 0 4 22 90 3 4 
321 7 11 372 10 8  4 23 88 38 
322 15 15 373 17 7 424 97 62 
323 12 9 374 16 13 425 100 5 3 
324 13 27 375 11 6 426 81 58 
325 15 28 376 9 5 427 74 51 
326 16 28 578 9 12 428 35 57 
327 16 31 378 12 46 429 35 72 
328 15 20 3 79 15 30 4 30 8 5 72 
329 17 0 3 80 2 6 28 431 84 60 
330 2 0 3 4 381 13 9 432 83 72 
331 21 25 382 16 21 433 83 72 
332 20 0 3 83 24 4 434 86 72 
333 23 25 384 36 43 435 89 72 
334 30 5 8 385 65 85 436 86 72 
335 63 96 386 78 66 437 87 72 
336 83 60 3 87 63 39 438 88 72 
337 61 0 3 88 32 34 439 88 71 
338 26 0 3 89 46 187 440 8 7 72 
339 29 44 390 4 7 42 441 85 71 
340 6 8 97 391 42 39 442 88 72 
341 80 9 7 615 27 0 4 43 88 72 
342 88 97 393 14 5 444 84 72 
343 99 88 394 14 14 445 83 73 
344 102 86 395 24 54 446 77 73 
345 100 8 2 396 60 9 0 4 47 74 73 
346 74 79 397 53 66 448 35 72 
347 57 79 398 70 4 8 449 46 77 
348 35 97 593 77 93 450 7 8 62 
349 84 97 400 7 9 67 451 79 35 
350 8 6 97 401 46 65 452 82 38 
351 81 98 402 69 98 453 81 41 
352 83 83 403 80 9 7 454 79 37 
353 65 96 404 74 97 455 78 35 
354 93 72 405 75 98 456 78 38 
355 63 60 4 06 56 61 457 78 46 
356 72 49 407 42 0 4 58 75 49 
357 56 27 408 36 32 459 73 50
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/65 DA 
460 7 9 58 511 85 73 562 43 25 
461 79 71 512 84 73 563 30 6 0 
462 83 44 513 85 73 564 40 4 5 
463 53 48 514 86 73 565 37 32 
464 40 4 8 515 85 73 566 37 32 
465 51 75 516 85 73 567 43 70 
466 75 72 517 85 72 568 70 5 4 
467 89 67 518 85 73 569 77 47 
468 93 60 5 19 83 73 570 7 9 66 
469 89 73 520 7 9 73 571 85 53 
470 8 6 73 521 78 73 572 83 57 
471 81 73 522 81 73 573 86 52 
472 78 73 523 82 72 574 85 51 
473 78 73 524 94 56 575 70 3 9 
474 35 73 525 66 48 576 50 5  
475 79 73 526 35 71 577 38 36 
476 82 73 527 51 44 57 30 7 1 
477 86 73 528 60 2 3 579 75 53 
478 88 72 529 64 10 5 80 8 4 40 
479 92 71 530 6 3 14 581 85 42 
480 9 7 54 531 70 3 7 582 86 49 
481 73 43 532 35 45 583 86 57 
482 36 64 533 78 18 584 89 68 
483 63 31 534 35 51 585 99 61 
484 78 1 535 75 33 586 77 29 
485 69 27 536 81 17 587 81 72 
486 67 28 537 35 45 588 89 69 
487 72 9 538 35 30 5 89 49 56 
488 71 9 539 80 1 4 590 7 9 70 
489 78 36 540 7 1 18 591 104 59 
490 8 1 56 541 71 14 592 103 54 
491 75 53 542 71 11 910 1 02 56 
492 60 4 5 543 65 2 594 102 56 
493 50 3 7 544 31 26 595 103 61 
494 66 41 545 24 72 596 102 64 
495 51 61 546 64 70 5 97 103 60 
496 68 47 547 77 62 598 93 72 
497 29 42 548 80 6 8 599 86 73 
498 24 73 549 83 53 600 3 5 73 
499 64 71 550 8 3 50 6 01 59 49 
500 9 0 7 1 551 83 50 6 02 46 22 
501 100 6 1 552 85 43 603 40 6 5 
502 94 73 553 86 45 604 72 31 
503 84 73 554 89 35 605 72 27 
504 79 73 555 82 61 606 67 44 
505 75 72  4 1 87 50  607 68 37 
506 78 73 557 85 187 608 67 42 
507 80 7 3 558 89 49 609 68 50 
508 81 73 559 87 70 6 10 7 7 43 
509 81 73 560 9 1 39 611 58 4 
510 8 3 73 561 72 3 612 22 37 
L 146/66 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
613 57 69 664 92 72 715 102 64 
614 68 38 665 91 72 716 102 69 
62 73 2  6 66 90 7 1  7 17 102 68 
616 40 1 4 667 90 7 1 718 102 70 
617 42 38 668 91 71 719 102 69 
618 64 69 669 90 7 0 7 20 1 02 70 
619 64 74 670 9 0 7 2 721 102 70 
620 6 7 73 671 91 71 722 102 62 
621 65 73 672 90 7 1 723 104 38 
622 68 73 673 90 7 1 724 104 15 
623 65 49 674 92 72 725 102 24 
624 81 0 6 75 93 69 726 102 45 
625 37 25 676 90 7 0 7 27 102 47 
626 24 69 677 93 72 728 104 40 
627 68 71 678 91 70 7 29 101 52 
628 70 7 1 679 89 71 730 1 03 32 
629 35 70 6 80 9 1 71 731 102 50 
630 7 1 72 681 90 7 1 732 103 30 
631 73 69 682 90 7 1 733 103 44 
632 35 70 6 83 92 71 734 102 40 
633 77 72 684 91 71 735 103 43 
634 77 72 685 93 71 736 103 41 
635 77 72 686 93 68 737 102 46 
636 77 70 6 87 98 68 738 103 39 
637 35 71 688 98 67 739 102 41 
638 35 71 689 100 6 9 740 1 03 41 
639 77 71 690 9 9 68 741 102 38 
640 7 7 71 955 100 7 1 742 103 39 
641 78 70 6 92 99 68 743 102 46 
642 77 70 6 93 100 6 9 744 104 46 
643 77 71 694 102 72 745 103 49 
644 79 72 695 101 69 746 102 45 
645 78 70 6 96 100 6 9 747 103 42 
646 80 7 0 6 97 102 71 748 103 46 
647 82 71 698 102 71 749 103 38 
648 84 71 699 102 69 750 1 02 48 
649 83 71 700 1 02 71 751 103 35 
650 8 3 73 701 102 68 752 102 48 
651 81 70 7 02 100 6 9 753 103 49 
652 80 7 1 703 102 70 7 54 102 48 
653 78 71 704 102 68 755 102 46 
654 35 70 7 05 102 70 7 56 103 47 
655 35 70 7 06 102 72 757 102 49 
656 35 71 707 102 68 758 102 42 
657 79 71 708 102 69 759 102 52 
658 78 71 709 100 6 8 760 1 02 57 
659 81 70 7 10 1 02 71 761 102 187 
660 8 3 72 711 101 64 762 102 61 
661 84 71 712 102 69 763 102 61 
662 86 71 713 102 69 764 102 58 
663 87 71 714 101 69 765 103 58 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/67 DA 
766 102 59 817 81 46 868 83 16 
767 102 54 818 80 3 9 869 83 12 
768 102 63 819 80 3 2 870 8 3 9 
769 102 61 820 8 1 28 871 83 8 
770 1 03 187 821 80 2 6 872 83 7 
771 102 60 8 22 80 2 3 873 83 6 
772 102 72 823 80 2 3 874 83 6 
773 103 56 824 80 2 0 8 75 83 6 
774 102 187 825 81 19 876 83 6 
775 102 67 826 80 1 8 877 83 6 
776 103 56 827 81 17 878 59 4 
777 84 42 828 80 2 0 8 79 50 5  
778 48 7 829 81 24 880 5 1 5 
779 48 6 830 8 1 21 881 51 5 
780 4 8 6 831 80 2 6 882 51 5 
781 48 7 832 80 2 4 883 50 5  
782 48 6 833 80 2 3 884 50 5  
783 48 7 834 80 2 2 885 50 5  
784 67 21 835 81 21 886 50 5  
785 105 59 836 81 24 887 50 5  
786 105 96 837 81 24 888 51 5 
787 105 74 838 81 22 889 51 5 
788 105 66 839 81 22 890 5 1 5 
789 105 62 840 8 1 21 891 63 50 
1 208 105 66  8 41 81 31  8 92 81 34 
791 89 41 842 81 27 893 81 25 
792 52 5 843 80 2 6 377 81 29 
793 48 5 844 80 2 6 895 81 23 
794 48 7 845 81 25 896 80 2 4 
795 48 5 846 80 2 1 897 81 24 
796 48 6 847 81 20 8 98 81 28 
797 48 4 848 83 21 899 81 27 
798 52 6 849 83 15 900 8 1 22 
799 51 5 850 8 3 12 901 81 19 
800 5 1 6 851 83 9 902 81 17 
801 51 6 852 83 8 903 81 17 
802 52 5 853 83 7 904 81 17 
803 52 5 854 83 6 905 81 15 
804 57 44 855 83 6 906 80 1 5 
805 98 90 8 56 83 6 907 80 2 8 
806 105 94 857 83 6 908 81 22 
807 105 100 8 58 83 6 909 81 24 
808 105 98 859 35 5 399 81 19 
809 105 95 860 4 9 8 911 81 21 
810 1 05 96 861 51 7 912 81 20 
811 105 92 862 51 20 9 13 83 26 
812 104 97 863 78 52 914 80 6 3 
813 100 8 5 864 80 3 8 915 80 5 9 
814 94 74 865 81 33 916 83 100 
815 87 62 866 83 29 917 81 73 
816 81 50 8 67 83 22 918 83 53 
L 146/68 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
919 80 3 5 970 8 1 39 1021 82 35 
920 8 1 61 971 81 38 1022 79 53 
921 80 5 0 9 72 80 4 1 1023 82 30 
922 81 37 973 81 30 1 024 83 29 
923 82 49 974 81 23 1025 83 32 
924 83 37 975 81 19 1026 83 28 
925 83 25 976 81 25 1027 35 60 
926 83 17 977 81 29 1028 79 51 
927 83 13 978 83 47 1029 86 26 
928 83 10 9 79 81 90 1 030 8 2 34 
929 83 8 980 8 1 75 1031 84 25 
930 8 3 7 981 80 6 0 1 032 86 23 
931 83 7 982 81 48 1033 85 22 
932 83 6 983 81 41 1034 83 26 
933 83 6 984 81 30 1 035 83 25 
934 83 6 985 80 2 4 1036 83 37 
935 71 5 986 81 20 1 037 84 14 
936 49 24 987 81 21 1038 83 39 
937 69 64 988 81 29 1039 35 70 
938 81 50 9 89 81 29 1040 7 8 81 
939 81 43 990 8 1 27 1041 75 71 
940 8 1 42  9 91 81 23  1 042 86 47 
941 81 31 992 81 25 1043 83 35 
942 81 30 9 93 81 26 1044 81 43 
943 81 35 994 81 22 1045 81 41 
944 81 28 995 81 20 1 046 79 46 
945 81 27 996 81 17 1047 80 4 4 
946 80 2 7 997 81 23 1048 84 20 
947 81 31 998 83 65 1049 79 31 
948 81 41 999 81 54 1050 8 7 29 
949 81 41  1 000 8 1 50  1051 82 49 
950 8 1 37  1 001 81 41  1 052 84 21 
951 81 43  1 002 81 35  1 053 82 56 
952 81 34  1 003 81 37  1 054 81 30 
953 81 31  1 004 81 29  1 055 85 21 
954 81 26  1 005 81 28  1 056 86 16 
546 81 23  1 006 81 24  1 057 79 52 
956 81 27  1 007 81 19  1 058 78 60 
957 81 38  1 008 81 16  1 059 74 187 
958 81 40  1009 80 1 6  1 060 7 8 84 
959 81 39  1 010 8 3 23  1 061 80 5 4 
960 8 1 27  1 011 83 17  1 062 80 3 5 
961 81 33  1 012 83 13  1 063 82 24 
962 80 2 8  1 013 83 27  1 064 83 43 
963 81 34  1 014 81 58  1 065 79 49 
964 83 72  1 015 81 60  1066 83 50 
965 81 49  1 016 81 46  1 067 86 12 
966 81 51  1 017 80 4 1  1 068 64 14 
967 80 1 87  1 018 80 3 6  1 069 24 14 
968 81 48  1 019 81 26  1 070 4 9 21 
969 81 36  1 020 8 6 18  1 071 77 48 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/69 DA 
1072 103 11 1123 66 62 1174 35 8 
1073 98 48 1124 74 29 1175 35 7 
1074 101 34 1125 64 74 1176 67 45 
1075 99 39 1126 69 40 1 177 75 13 
1076 103 11 1127 35 2 1178 75 12 
1077 103 19 1128 72 29 1179 73 21 
1078 103 7 1129 66 65 1180 6 8 46 
1079 103 13 1130 5 4 69 1181 74 8 
1080 1 03 10 1 131 69 56 1182 35 11 
1081 102 13 1132 69 40 1 183 35 14 
1082 101 29 1133 73 54 1184 74 11 
1083 102 25 1134 63 92 1185 74 18 
1084 102 20 1 135 61 67 1186 73 22 
1085 96 60 1 136 72 42 1187 74 20 
1086 99 38 1137 78 2 1188 74 19 
1087 102 24 1138 35 34 1189 70 2 2 
1088 100 3 1 1139 67 80 1 190 7 1 23 
1089 100 2 8 1140 7 0 6 7 1191 73 19 
1090 9 8 3 1141 53 70 1 192 73 19 
1091 102 26 1142 72 65 1193 72 20 
1092 95 64 1143 60 5 7 1194 64 60 
1093 102 23 1144 74 29 1195 70 3 9 
1094 102 25 1145 69 31 1196 66 56 
1095 98 42 1146 35 1 1197 68 64 
1096 93 68 1147 74 22 1198 30 6 8 
1097 101 25 1148 72 52 1199 70 3 8 
1098 95 64 1149 62 96 1200 6 6 47 
1099 101 35 1150 5 4 72 1201 35 14 
1100 9 4 59 1151 72 28 1202 74 18 
1101 97 37 1152 72 35 1203 69 46 
1102 97 60 1 153 64 68 1204 68 62 
1103 93 98 1154 74 27 1205 68 62 
1104 98 53 1155 35 14 1206 68 62 
1105 103 13 1156 69 38 1207 68 62 
1106 103 11 1157 66 59 1208 68 62 
1107 103 11 1158 64 99 1209 68 62 
1108 103 13 1159 51 86 1210 5 4 50 
1109 103 10 1 160 7 0 5 3 1211 41 37 
1110 1 03 10 1 161 72 36 1212 27 25 
1111 103 11 1162 71 47 1213 14 12 
1112 103 10 1 163 70 4 2 1214 0 0 
1113 103 10 1 164 67 34 1215 0 0 
1114 102 18 1165 74 2 1216 0 0 
1115 102 31 1166 75 21 1217 0 0 
1116 101 24 1167 74 15 1218 0 0 
1117 102 19 1168 75 13 1219 0 0 
1118 103 10 1 169 35 10 1 220 0 0 
1119 102 12 1170 7 5 13 1221 0 0 
1120 9 9 56 1171 75 10 1 222 0 0 
1121 96 59 1172 75 7 1223 0 0 
1122 74 28 1173 75 13 1224 0 0
L 146/70 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
1225 0 0 
226 0 0 
1227 0 0 
1228 0 0 
1229 0 0 
1230 0 0 
1231 0 0 
1232 0 0 
1233 0 0 
1234 0 0 
1235 0 0 
1236 0 0 
1237 0 0 
1238 0 0
NRTC-dynamometer skemaet er vist grafis k nedenfor 
NRTC dynamometerskema
020406080100120
02 00 4006 00 8001 0001 200Hasti ghed [(%)]
020406080100120
02 00 4006 00 8001 0001 200
tid [ ( s )]Drejningsm oment[(%)]
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/71 DA 
Tillæ g 5 
Forskrift er vedrør ende holdbarhed 
1. EMISSI ONSHO LDBARHED  OG FORRINGELSESFAKT ORER. 
Dette till æg finder kun anvendelse på motorer med kompre ssionstænding  i trin II I A, III  B og IV. 
1.1. Fabrikanten fasts ætter en forringels esfaktor (DF) for hvert af de  af grænseværdier omfattede forurenende stoffer for alle 
motorfamil ier i trin II I A og II I B. Sådanne forringelsesf aktorer skal anvendes til  typegodkendelse og  prøvning i 
produktio nen. 
1.1.1. Prøve til  fastlæ ggels e af forringelsesfakto rer udfør es således: 
1.1.1.1. Fabrikanten udfører holdbarhedsprøver med akkumuler ede motordrifts timer i henhold ti l en prøveplan, der  efter god 
teknis k praksis anses fo r repr æsentat iv for mot orer i brug hvad angår karakterisering af forringelsen af 
emissi onspræs tationerne. Holdbarhedsprøvnings perioden bør typisk repræsentere et tidsrum svarende til minds t en 
fjerdedel af emissio nshol dbarhedsperioden (E DP). 
Driftsakkumulering kan opnås v ed at køre motoren på dynamometerpr øvebænk eller ved faktis k drift af en maskine i 
marken.  Der kan anvendes acce lererede  holdbarhedsprøver, hvorved prøveplanen for driftsakkumulering gennemføres 
med højere belastni ngsfakt or end der  typisk fo rekommer  i marken.  Accelerationsf aktoren, der kæder antal 
motorhol dbarhedsdriftst imer sammen m ed det tils varende a ntal emiss ionsholdbarhedsti mer, fastsættes af 
motorfabrikanten på grundlag af god tekni sk ski k. 
I holdbarhedsprøvni ngsperio den kan ingen emissio nsføls omme komponenter serviceres eller repar eres ud over 
gennemførelse af den af fabrikanten anbe falede rutinemæssi ge serviceplan. 
Prøvemotoren, dens undersystemer og de komponenter, der skal anvendes ti l at bestemme forringels esfaktorer for 
udstødni ngsemis sionen for en m otorfamilie eller for flere motorfamili er me d ensartet emissi onsko ntrolt eknik, udvælg es 
af motorfabrikanten på grundlag af god teknis k skik. Kriteriet er, at den a fprøvede motor er re præsentati v for 
emissi onsfo rringelses egenskaberne hos de motorfamilier, som skal  godkendes efter de re sulterende forringels esfaktorer. 
Motorer me d anden boring og sl aglæng de, ande n opbygning , andet luftindt agssys tem eller andet brændstofs ystem kan 
anses for ækvi valente med hensyn til emiss ionsforringels esegenskaber, hvis der er r imelig t teknis k grundlag derfor. 
Forringels esfaktorer fra e n anden fabr ikant kan anvendes, hvis der er et rimeligt grundlag  for at anse teknikken for 
ækvi valent med hensyn til emis sionsforring else og der er dokumentation for, at prøverne er  udført i henhold ti l de 
fastlagte krav. 
Emissi onsprøvni ng udføres efter de i dette direktiv  fastlagte meto der for prøvemot oren efter den første tilkørsel, men før 
nogen fo rm fo r drif tsakkumu lering, o g ved ho ldbarheds perio dens slutning. Emis sionsprøvning kan  desu den med 
mellemrum udf øres i  driftsakkumu leringsperio den o g anv endes  til bestemmel se af forri ngelsesudviklingen. 
1.1.1.2 . Driftsakkumul ering sprøver o g emi ssionsprøver, s om ud føres  til bestemmel se af forri ngelsen, må ik ke ov erværes af  de 
godkenden de myndi gheder. 
1.1.1.3 . Bestemmel se af forri ngelsesfaktorer af holdbarheds prøverne 
Ved en addi tiv forringelsesfak tor fors tås en fakt or, der f ås ved su btrak tion af  den emi ssionsværdi, der fas tlagt ved 
begyn delsen af emi ssionsholdbarheds perio den, fra den emi ssionsværdi, der er fas tlagt som repræs entat iv for 
emissionspræstationerne v ed slutningen af emi ssionsholdbarheds perio den. 
Ved en mul tiplikativ forringelsesfak tor fors tås emis sionsniveauet v ed slutningen af emi ssionsholdbarheds perio den 
divideret  med det  registrerede emis sionsniveau ved  begyn delsen af emi ssionsholdbarheds perio den. 
For hvert  af de af  lovgivningen o mfattede f oruren ende s toffer s kal o pstilles en særskilt forringelse sfaktor. Ved opstilling 
af en f orringelsesfaktor i forhold til NOx+ HC no rmen fo r en addi tiv forringelsesfak tor finder bes temmel sen s ted p å 
grundlag af summen af  de fo rurenende stoffer, dog  således, at en negat iv forri ngelse for ét forurenende s tofs 
vedkommend e ikk e kan o pveje forri ngelsen for et andet . For en mul tiplikativ forringelsesfak tor for NOx+HC fastlægges 
særskilte forri ngelsesfaktorer fo r HC o g NOx, o g disse finder s ærskilt anv endel se ved bereg ning af de fo rringede 
emissionsniveauer ud f ra et emi ssionsprøvningsresultat, før de resul terend e forringede NOx- og HC-værdie r kombine res 
for at fastslå om norm erne er over holdt. 
Hvis pr øvningen  ikke  omfa tter hele emissionsholdbarh edspe riode n, bestem mes emissionsværd ierne ved 
emissionsholdba rhedsper iodens slutning ved , at den i prøvnin gsper ioden bestem te udvikling i e missionsforrin gelse 
ekstra poler es til h ele emissionsholdba rhedsper ioden.  
L 146/72 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Når der i holdbarhedsprøvnings perioden med dr iftsakkumulering er sket periodisk regis trering af 
emissi onsprøvni ngsresul tat, skal emissi onsni veauerne ved emissi onsho ldbarhedsperiodens slutning bestemmes ved hjælp
af statistiske s tandardmeto der bas eret på god praks is; til bestemmel se af de endel ige emis sionsværdier k an anv endes  
statistiske signifikanstests. 
Resulterer beregn ingen i en værdi på mind re end 1,00 f or en multiplik ativ f orringelse sfaktor eller mind re end 0,00 f or en 
additiv for ringe lsesfa ktor, sættes forringelse sfaktoren til henholdsvis 1 ,0 og 0, 00
1.1.1.4. Med typegodke ndelsesmy ndighe dens godk endelse kan en fabrikant anvende forringelse sfaktorer, der er bestemt på 
grundlag af resultate rne af holdba rhedsprøver, som e r udført til be stemm else af forringelse sfaktorer med henblik på 
godke ndelse af vejgående HD-motor er med komp ressionstænding.  Dette vil b live god taget, hvis de r er teknisk 
ækvivale ns mellem  den afprøvede vejgå ende motor  og de ikke-vejgå ende motor familier, som skal godke ndes med 
anvendelse af de pågæld ende forringelse sfaktorer. Forringe lsesfa ktore r, som er afledt af emissionsholdb arhedsresultate r 
for vejgå ende motor er, skal beregnes på grundlag af de i punkt 2 fastsatte  emissionsholdb arhedsperioder .  
1.1.1.5. Når der i en motorfamil ie anvendes anerkendt teknolo gi, kan der i stedet for prøvning anvendes en analyse baseret på god 
teknis k praksis til bestemmels e af en forringelsesfaktor for den motorfami lie, der skal godkendes af den typego dkenden de 
myndi ghed. 
1.2. Oplys ning om forringelsesfak torer i an søgninger o m go dkendel se 
1.2.1. I ansøgninger om g odkendel se af motorer med komp ressionstænding uden eft erbehandl ingsanordning skal an gives 
additive fo rringelsesfak torer for h vert forurenende s tof. 
1.2.2. I ansøgninger om g odkendel se af motorer med komp ressionstænding med  efterbehandl ingsanordning skal an gives 
multiplikative forri ngelsesfaktorer fo r hvert  forurenende s tof. 
1.2.3. Fabri kanten sk al på anmod ning af den t ypego dkenden de myndi ghed indsende opl ysninger, d er dok ument erer 
forringelsesfaktorerne. S ådanne o plysninger bes tår typisk af emi ssionsprøvningsresultater, p røvep lan m ed 
driftsakkumu lering, v edligeholdelsesprocedurer s amt, i  givet fald fald, op lysninger, der dokument erer den t ekniske 
vurdering  af mo torernes æ kvivalens. 
2. Emis sionsholdbarheds perio der fo r trin IIIA, IIIB OG IV mo torer. 
2.1. Fabri kanten benyt ter emi ssionsholdbarheds perio den i  tabel  1 i dette punk t. 
Tabel 1 :Kateg orier af emi ssionsholdbarheds perio der fo r mot orer med komp ressionstænding i trin IIIA, IIIB og IV (time r) 
Kategori (effektområde) Driftslevetid (timer) 
Emissionsholdbarhedsperiode 
/g163 37 kW 
(moto rer, der kører med kons tant 
hastighed) 3.000
/g163 37 kW 
(moto rer, der ikke kører med ko nstant 
hastighed) 5.000
/g62 37 kW 8.000
Motorer til  brug i  fartøj er på indre 
vand veje 10.000
Motorer til  motorvogne 10000
3. BILAG V ÆNDRES SÅLEDES:  
1) Overskri fterne ers tattes af føl gende 
TEKN ISKE SP ECIF IKATIONER FOR  DET REFERENCEBRÆNDSTOF, SOM F ORESKRI VES TIL 
GODKE NDELSESPRØVNING OG TIL KONTROL AF PRODUKTIONEN S OVERENSSTEMM ELSE 
REFERENCEBR ÆNDSTOF FOR KOMPR ESSI ONSTÆNDINGSMOTORER, DER ER BESTEMT TIL A NVEND ELSE I 
MOBI LE IKKE-VEJGÅEN DE MOBILE M ASKINER OG ER TYPEGODKE NDT I HENH OLD TIL GRÆNSEVÆRDIERNE I 
TRIN I  og II, SAM T FOR MOTORER, B ESTEMT TIL FAR TØJER PÅ I NDRE VANDV EJE. 
2) Følgende i ndsæ ttes eft er tabel len o m referencebrænd stof til diesel : 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/73 DA 
REFERENCE BRÆNDSTO F FOR KOMPRESSIONSTÆN DINGSMOTO RER, DE R ER BESTE MT TIL ANV END ELSE I 
MOBILE IKKE-V EJGÅE NDE  MOBILE MASKINER OG  ER TY PEGO DKE NDT  I HEN HOLD  TIL GRÆN SEVÆRD IERNE I 
TRIN IIIB . 
Parameter  E nhed Grænseværdier 1 P røvningsmetode 
Minimum Maks imum 
Cetantal  252 54,0 E N-ISO 5 165 
Masse fylde ved 15°C  k g/m3 8 33 837 EN-ISO 3675 
Destil lation: 
 50% punkt °C 245 - EN-ISO 3405 
 95% punkt °C 345 350 E N-ISO 3 405 
- Slutkogepunkt °C - 370 E N-ISO 3 405 
Flamm epunkt °C 55 - EN 22719 
CFPP °C - -5 EN 116 
Viskositet ved 40°C mm2/s 2,5 3 ,5 EN-ISO 3104  
Polycyk liske a roma tiske ku lbrinter % m/m 3,0 6 ,0 I P 391  
Svovl 3mg/kg - 300 A STM D  5453 
Kobb erkorrosion - class 1 EN-ISO 2160
Kulstofre st efte r Con radson (1 0% 
tørstofre st) % m/m - 0,2 EN-ISO 10370
Askeind hold % m/m - 0,01 E N-ISO 6 245 
Vandi ndhold % m/ m - 0,05 EN-ISO 1 2937 
Neutralisationstal (stærk syre) mg KOH/g  -  0,02 ASTM D 974 
Oxidations bestandig hed (4) m g/ml - 0,025 EN-ISO 12205 
1De i specifikationerne angivne værdier er "sande værdier". Græ nseværdierne for dem  er fastsat i henhold til ISO 4 259 
"Petroleum products – Determi nation and application of preci sion data in relation to methods of test", idet minimu msvær dien 
er fastsat på grundlag af en minimu msfor skel på 2R større end nul; for maksimum s- og minimu msvær di har 
minim umsf orskellen været 4R (R = reproducerbarhed). Til trods for denne foranstaltn ing, som er nødvendig af statistisk e 
grunde, bør brændsto ffabrikanten tilstr æbe en værdi på nul, når den foreskrevne maksimu msvær di er 2R, og en 
gennemsnitsv ærdi i tilfælde , hvor der angives maksimu ms- og m inimu msgr ænse r.. Hvis det bliv er nødvendigt at afgøre, om 
et brændsto f opfylder kravene i specifikation erne, anvendes ISO  4259. 
2 Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et mindsteområde på 4R. I tilfælde af tvist  mellem 
brændsto fleverandør og -bruger ka n bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til  afgørelse af tvistigheder, forudsat at 
målingerne gentages et til strækkeli gt antal gang e til at den fornødne præcisio n kan opnås. De tte må foretrækkes frem for 
enkeltst ående m ålinger. 
3 Det faktiske svo vlindhold i det brænds tof, der er a nvendt ti l prøven, skal angives.  
4 Selv om il tning sstabilit eten kontroll eres, må  holdbarheden a ntages at være begrænset. Leverandøren bør anmodes om 
retningsl injer for opbevaring og  holdbarhed 
REFEREN CEBRÆNDST OF FOR KO MPRESSI ONST ÆND INGSMOTO RER, DE R ER BESTE MT TIL AN VEN DELSE  I 
MOBILE IKKE-V EJGÅE NDE  MOBILE MASKINER OG  ER TY PEGO DKE NDT  I HEN HOLD  TIL GRÆN SEVÆRD IERNE I 
TRIN IIIB OG IV 
Grænseværdier (1) 
Parameter  E nhed 
Mini mum Maksi mum Prøvning smetode 
Cetant al (2) 54,0 E N-ISO 5 165 
Masse fylde ved 15°C  k g/m3 833 8 37 EN-ISO 3675 
Destil lation: 
 50% punkt °C 245 - EN-ISO 3405 
 95% punkt °C 345 350 E N-ISO 3 405 
- Slutkogepunkt °C - 370 E N-ISO 3 405 
Flamm epunkt °C 55 - EN 22719 
L 146/74 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Grænseværdier (1) 
CFPP °C - -5 EN 116 
Viskos itet v ed 40°C mm2/s 2,3 3 ,3 EN-ISO 3104  
Polycyk liske a roma tiske ku lbrinter  %  m/m 3,0 6 ,0 I P 391  
Svovl (3) mg/kg - 10 ASTM D  5453 
Kobb erkorrosion - class 1 EN-ISO 2160
Kulstofre st efte r Con radson (1 0% 
tørstofre st) % m/m - 0,2 EN-ISO 10370
Askeindh old  % m/m - 0,01 E N-ISO 6 245 
Græn seværdi (1) 
Parameter Enhed  
Minimum Maksimum Prøvningsmetode 
Vandi ndhold % m/ m - 0,02 EN-ISO 1 2937 
Neutralisationstal (stærk syre) mg KOH/g  -  0,02 ASTM D 974 
Oxidations bestandig hed (4) mg/ml - 0,025 EN-ISO 12205 
Smøreevne ( diameter af HFRR slidmærke
ved 60°C) µm - 400 C EC F -06-A-96 
FAME forbudt 
1 De i specifikatio nerne a ngivne værdier er "sande værdier”. Gr ænseværdi erne for dem er  fastsat  i henhold ti l ISO 4259 
"Petrol eum products – Determination and applicati on of precisio n data in relation to methods of test”, idet minimumsvæ rdien 
er fastsat på grundlag af en minimumsforskel på 2R større end nul; for ma ksimums- o g minimumsv ærdi har 
minimumsfo rskellen været 4R (R = reproducerbar hed). 
Til trods for denne foranstalt ning, som er nødvendig af statistiske grunde, bør brændsto ffabrikanten tilstræbe en værdi på nul,
når den foreskrevne maksimumsværdi er 2R, og en gennemsnitsv ærdi i ti lfælde, hvor der angives maksi mums- og 
minimumsgræns er. Hvis det bliver nødvendigt  at afgøre, om et brænds tof opfyl der kravene i speci fikationerne, anvendes  ISO 
4259.  
2 Det angivne interval for cetan opfylder ikke kravet om et mindsteområde på 4R. I tilfælde af tvist  mellem 
brændsto fleverandør og -bruger ka n bestemmelserne i ISO 4259 imidlertid anvendes til  afgørelse af tvistigheder, forudsat at 
målingerne gentages et til strækkeli gt antal gang e til at den fornødne præcisio n kan opnås. De tte må foretrækkes frem for 
enkeltst ående m ålinger. 
3 Det faktiske svo vlindhold i det brænds tof, der er a nvendt ti l Type I-prøven, skal angiv es. 
4 Selv om il tning sstabilit eten kontroll eres, må  holdbarheden a ntages at være begrænset. Leverandøren bør anmodes om 
retningsl injer for opbevaring og  holdbarhed. 
4. BILAG VII ÆND RES SÅLED ES: 
TILLÆG 1 affattes således: 
"Tillæg 1 
PRØVNING SRESULTAT ER FOR MOTO RER MED K OMPRESSIONSTÆND ING 
PRØVNING SRESULTAT ER 
1. OPLYSNING ER VE DRØREN DE UDFØ RELSE AF N RSC-P RØVE1: 
1.1. R eferenceb rænds tof, der er an vendt ved prøv ningen 
1.1.1. Cetantal :............................................................................................................... ..................................
1.1.2. Svovlindhold:........................................................................................................... ...............................
1.1.3.Densi tet................................................................................................................. ....................................
1.2. Smøremid del 
1.2.1. Fabrik at(er)............................................................................................................ .................................
1.2.2. Type(r):................................................................................................................ ...................................
(angi v olieprocent  i blandin gen, hv is brænds toffet ibland es smøremidl et) 
1Er der fle re stammotorer, skal der indlever es et skema for hver af disse. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/75 DA 
1.3. Eventuelt mot ordrevet udstyr 
1.3.1. Liste og angivel se af detaljer til i dentifi kation: ........................................................................................
1.3.2. Optagen effekt ved angivne motorhast igheder (som specifi ceret af fabr ikanten): 
Optagen effekt P AE (kW) ved forskellig e motorhasti gheder (1),  
i det tillæg 3 til dette bilag tages i betragtning 
Udstyr I  mell emområdet (i  givet fald) Nominel  
Total:  
(1) Må ikke v ære o ver 10 % af den  under p røven  målt e effek t. 
1.4. Motorydels e 
1.4.1.  M otorha stighed er: 
Tomgang:....................................................................................................................... ............................. rpm 
I mel lemo mråde t................................................................................................................ .......................... rpm 
Nomin el:....................................................................................................................... ............................... rpm 
1.4.2. Motoreffekt1
Effektindstilling (kW) ved forskellige motorhastigheder 
Omstændighed I mellemområd et (i givet fald) Nominel 
Maksimaleffekt målt ved prøven (PM) (kW) (a) 
Total optagen ef fekt af m otordrevet  udstyr i henhold til dette 
tillægs punkt 1.3.2 eller bilag III, punkt 3.1, (P AE) (kW) (b ) 
Motorens nettoeffekt som ang ivet i bilag I, punkt  2.4, (kW) (c)
c = a + b  
1.5. Emissi onsni veau 
1.5.1. Dynam ometerindst illing (kW) 
Dynam ometerindst illing (kW) ved forskell ige moto rhastig heder 
Belast ning (%) I mellemområdet (i givet  fald) Nominel 
10 (i givet  fald) 
25 (i givet  fald) 
50
75  
100
1Ukorr igeret effekt målt i henh old til be stemme lserne i bilag I , punkt 2 .4. 
L 146/76 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
1.5.2. Emissi onsresul tater for NRSC-prøve:: 
CO: ..............................................g/kWh 
HC: ..............................................g/kWh 
NOx . ...........................................g/ kWh 
NMHC+NOx:. ..............................g/ kWh 
Partikler: ......................................g /kWh 
1.5.3. Prøvet agningssystem anv endt v ed NRSC -prøve:  
1.5.3.1. Forurenende luftarter1............................................................................................................................... ....
1.5.3.2. Partikler1.............................................................................................................................. ............................................................................................................................
1.5.3. 2.1 Metode2: enke ltfilter/fler filter 
2. OPLYSN INGE R VE DRØRE NDE  UDFØRELSE  AF NRT C-PRØVE:3
2.1. Emissi onsresul tater for NRTC-prøve: 
CO: .............................................. g/kWh 
NMHC: ...... .................................. g/kWh 
NOx: .. .......................................... g/kWh 
Partikler: ......... ............................. g/kWh 
NMHC+NOx: .............................. g/kWh 
2.2. Prøvetagning ssystem anvendt ved NRTC-prøve: 
Forurenende luftarter(1).......................................................................................................................................
Partik ler(1)............................................................................................................................... ............................
Metode(2): enkeltfi lter / flerfil ter 
5. BILAG XII ÆNDRES S ÅLEDES: 
– Der inds ættes følgende nye punkt  3: 
"3. For mo torer af katego ri H, I, o g J (trin  IIIA) o g mo torer af katego ri K, L og  M (t rin IIIB) so m defin eret i art ikel 9, 
afsnit 3, anerkend es føl gende t ypego dkendel ser og  event uelle tilhørend e typeg odkend elsesmærk er som æ kvivalente 
med go dkendel se eft er dett e direkt iv: 
3.1 Typegodk endels er, som er medd elt i henh old til direktiv 88/ 77/EØF s om æn dret v ed direkt iv 99/9 6/EF o g er i 
overenss temmel se med t rin B 1, B2 el ler C, j f. arti kel 2 o g pun kt 6.2 .1 i bi lag I. 
3.2 FN-ECE regul ativ nr. 49, æ ndring sserie 03, s om er i o verens stemmels e med tri n B1, B 2 og C, jf. punkt  5.2." 
1Angiv illu strationsn umre ne svare nde til b ilag VI, pu nkt 1. 
2Det ikke gældende o verstreges. 
3Er der fle re stammotorer, skal der indlever es et skema for hver af disse. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/77 DA 
BILA G II 
"Bilag VI  
SYST EM T IL AN ALY SE OG PRØ VETAG NING 
1. SYST EME R TIL UDTAGN ING AF PRØV ER AF G AS O G PARTIK LER 
Figur n r. Beskr ivelse 
2 System  til an alyse  af ufortynde t udstødn ingsgas; 
3 System  til an alyse  af forty ndet udstødningsga s; 
4 Delstrømssystem  med isokine tisk sonde,  sugep umpe regulering og delstrø msprø veudta gning 
5 Delstrømssystem  med isokine tisk sonde,  trykpum pereguler ing og de lstrømspr øveud tagning 
6 Delstrømssystem  regulere t af CO 2- eller N Ox-koncentration med de lstrømsprøveudtagning 
7 Delstrømssystem regulere t af CO 2- eller kulstofbalance, totalprøveudtagning 
8 Delstrømssystem med enkeltventuri, koncentra tionsmåling og delstrømsprøveudtagning 
9 Delstrømssystem m. dobb.  venturi el. blænde,  konc.måling & de lstrømsprøveudtagning 
10 D elstrøms system med  flerrørso pdeling, kon centrationsmåling og del strømsp røveu dtagning 
11 Delstrøms fortyndingssystem med  flowregu lering og totalprø veudtagning 
12 Delstrøms fortyndingssystem med  flowregu lering og del strømsp røveu dtagning 
13 Totalstrøms fortyndingssystem m. trykp umpe el . kritisk venturi samt d elstrøms prøveudtagning 
14 Partikelprøvetagningssystem 
15 Fortynd ingssystem ti l totalstrøms system 
1.1. Bestemmel se af forurenende l uftarter 
En det aljeret bes krivelse af det  anbefal ede prøv etagnings- og analys esystem er g ivet i punk t 1.1.1 o g fig. 2 og 3. Da der med 
en afvi gende ud formni ng af s ystemerne vil  kunne fås  tilsvarende resu ltater, kræv es ikke nøj e overens stemmels e med den 
udformning , der er gengi vet i disse figurer. Der kan anvendes  supp lerende ko mponent er, såso m ins trument er, vent iler, 
magnet ventiler, pumper og  kont akter, t il at opnå yderli gere opl ysninger o g koordinere funkt ionen af de i ndgåend e systemer. 
Andre komp onent er kan udelad es, hv is de for no gle systemers v edkommend e er unødven dige for at  sikre nøjag tigheden, o g 
deres udel adels e er tekni sk velbeg rundet. 
1.1.1. Udstødningens  gaskompo nenter: C O, CO 2, HC, NO x
Der be skrives et anal ysesystem til bestemmelse af foruren ende luftarter i den ufortyndede udstødningsgas, baseret på 
anvendelse af: 
– HFID-an alysator til kulbrintebestemmelse, 
– NDIR -analysatorer til bestemmelse af kulmonoxid og kuldioxid 
– HCLD-  eller tilsvarend e ana lysator til bestemmelse af kvælstofoxid. 
For den  ufortyndede udstødningsgas (figur 2) kan prøverne til bestemmelse af alle komponenter en ten tages ved hjælp af en 
enkelt udtagningssonde eller med  to tætsiddende sonder m ed indvendig forgrening til de forskellige ana lysatorer. De r skal 
være draget omsorg for, at der ikke kan forekomme k ondensation af udstødningsgassens komponenter (herunder v and og 
svovlsyre) n ogetsteds i analysesystemet. 
For d en fortyn dede udstød ningsgas ( figur 3), skal prøve n til ku lbrinteb estem melse  tages med en anden udtagningssonde end 
den, der an vendes til de øv rige komp onenter. Der s kal v ære drag et omsorg for, at d er ikk e kan fo rekomme kondensation af  
udstødningsgassens komp onenter (heru nder v and o g svovlsyre) no getsteds i analys esystemet . 
L 146/78 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Figur 2 
Blokdiagram over system til  bestemmelse af udstødning sgass ens indhol d af CO, N Ox og HC 
nuls tillings
gas
kalibrering
sgas
nulstillings
gas
kalibrering
sgasnulst illings gas
nuls tillingsgasV1
V1F1 F2
F1 F2P
PT1
SP1
eventuelt 2 prøvesonderT2 G1
HC
luft brændstofaftræk
aftræk
aftræk
aftrækaftr
aftraftræk
R3
R1 R2
FL1
T5
B
V13 V12V11CO
CO
2CT3 G2
V4
V5FL5
FL6
FL8T4G3
V13V 12T5V9
V7 V8 V10
R4FL4
FL2HSL1
HSL2HSL1
SL
V3NO
R5nulstillings
gas
kalibrer ing
sgasnuls tillings
gas
kalibrer ing
sgasT5
aftræk
O
2FL7
V6nuls tillingsgas
kalibrer ingsg as
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/79 DA 
Figur 3 
Blokdiagram over system til  bestemmelse af CO, CO 2, NO x og HC i f ortyn det ud stødningsgas 
nuls tillingsgas
kalibrer ingsg as
nuls tillingsg as
kalibrer ingsg asnuls tillingsg as
kalibreringsgasnulstillings
kalibrerings gasnulstillings
gas
V1F1 F2
F1 F2P
PT1
T1SP2
SP2T2 G1
HC
luft bræn
dstofaftræ
k
aftræ
k
aftræ
k
aftræ
kaftræ
k
aftræ
kaftræ
k
R3
R1 R2
FL1
T5
B
V13 V12V11CO
CO
2CT3 G2
V4
V5FL5
FL6
FL3T4G3
V9
V7 V8 V10
R4FL4
FL2HSL1
HSL2HSL1
SL
V3NO
R5V1PSPTil PSS se fig. 14
same plane
see fi g. 14BK
BK BGDTsee fi g. 13
V14
Beskri velse - figur 2 o g 3 
Som ho vedregel g ælder: 
Alle ko mponenter i  prøvetagn ingsvejen s kal hol des på den temperatur, der foreskri ves fo r det pågæl dende syst em. 
– SP1: prøv etagni ngssonde for ufort yndet udst ødning sgas (kun figu r 2) 
En lige flerhull et sonde af rustfrit stål med lukket  bund anbefales. Dens indvendig e diameter må ikke være større end 
prøveudtagning sledni ngens indv endige diameter. Sondens vægt ykkelse bør ikke være over 1 mm . Sonden skal have 
mindst  tre huller i tre forskelli ge, radiære planer ; hullerne skal være dimensio neret således, at de optager omtrent 
tilnærmelsesvi s samme mængde prøve. Sonden skal strække si g over mindst  80% af udstødnings rørets diameter. 
– SP2: prøvetagni ngssonde for fortyndet udst ødnings gas (kun figur 3) 
Sonden skal: 
– være defineret som de første 254 til 762 mm af kulbrinteprøveudtags ledningen (HSL3) 
– have en indvendig diameter på mindst 5 mm 
– være monteret i fortynding stunnel en, DT (punkt 1.2.1.2) i et punkt, hvor fortynding sluft og udstød ningsga s er 
godt opbla ndet (dvs.  ca. 10 tunneldiametre nedstrøms for det punkt, hvor udstødni ngsgassen tilføres tunnele n)
– være placeret i tilstrækkel ig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg, til at den ikke påvirkes af 
slipstrømm e eller hvi rvelstrømme 
– være opv armet s åledes , at g asstrømm en kan o pvarmes  til 463 K (190°  C) ±  10 K v ed afg angen  fra s onden. 
– SP3: sonde til udtagning af prøver af fo rtynd et ud stødningsgas til bestemmel se af CO, C O2 og NO x (kun fig ur 3) 
L 146/80 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Sonden skal: 
– være beligg ende i samme plan som SP2 
– være placeret i tilstrækkel ig afstand (radiært) fra andre sonder og fra tunnelens væg, til at den ikke påvirkes af 
slipstrømm e eller hvi rvelstrømme 
– være opv armet o g isoleret over hele sin længde til en minimums temperat ur på 32 8 K (55 ° C), således  at 
dannel se af kondensvand forhindres. 
– HSL1:  prøv eudtagsledning 
Prøve udtagsled ningen leder gasprøve r fra en enkeltsonde til for greningspunkte t (-punkte rne) og til 
kulbr intean alysa toren.  
For d enne prøveud tagsledning gælder:  
– ledningens  indvendig e diameter skal være mindst 5 mm og højs t 13,5 mm 
– ledningen skal  være fremstill et af rustfrit s tål eller PTFE 
– såfremt temperature n af udstødning sgass en ved prøvetagnings sonden er 463 K (190 °C) eller derunde r, skal 
ledningens  vægt empera tur holdes på 463 K (190 °C) ± 10 K , målt på hver sektion med særski lt 
temperaturre gulering 
– såfremt temperaturen af udstødni ngsgassen ved prøvetagning ssonden er over 463 K (190 ° C), skal ledninge ns 
vægtempe ratur være over 453 K (180 °C)  
– gastemperaturen i ledningen skal v ære 463 K (190 °C) ± 10 K um iddelbart før det opvarmede filter (F2) og 
HFID-enheden. 
– HSL2: Opvarm et NO x-prøvetagningsledning 
For prøvetagningsledningen gælder: 
– ledningens vægt emper atur skal være mellem 328 og 473 K ( 55 og 200° C) fre m til konverteren, såfremt 
kølebad a nvendes, og fre m til analysatoren, såfr emt kølebad  ikke an vendes 
– ledningen skal være fre mstil let af rustfrit stål eller PTFE.  
Da opvarmni ng af prøveudtagsledningen kun er nø dvendig til forhindring af kondensation af vand og 
svovlsyre, v il prøveudtagsledningens temper atur være baseret på brændstoffets svovlindhold. 
– SL: prøveudtagsledning for CO (C O2) 
Ledn ingen skal være fremstillet af PTFE eller rustfrit stål. Den  kan være opvarmet  eller uopvarmet . 
– BK: sæk til baggrundsbestemmel se (valgfri; kun figur 3) 
Til bestemmel se af baggrundskoncentrationer. 
– BG: udtagning ssæk (valgfri; fig ur 3 kun CO og CO 2) 
Til bestemmel se af prøvernes koncentrationer. 
– F1: opv armet forfilter (valgfri t) 
Temperaturen skal væ re den samme som for HSL1. 
– F2: o pvarmet fi lter 
Filteret skal udski lle alle partikl er fra gasprøv en før analysat oren. Temperaturen skal være den samme som for HSL1. 
Filteret sk al udsk iftes efter behov . 
– P: op varmet prøvet agning spumpe 
Pumpen skal  være opv armet og t emperaturen svare ti l HSL1. 
– HC 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/81 DA 
Opvarmet flammeiondetekto r (HFID) til kulbrintebest emmelse. Tempe raturen skal holdes mellem 453 og 473 K (180 
og 200°C ). 
– CO, CO 2
NDIR -analysatorer til kulmonoxid- og kuldioxidbestemmelse. 
– NO 2
(H)CLD-an alysatorer ti l bestemmels e af kv ælstofoxider. Anv endes  en HCLD, skal temp eraturen  holdes i interv allet 
mellem 328 og 473 K (5 5 og 200 ° C). 
– C: konverter 
Der skal  anven des en ko nvert er til katalytisk redukt ion af NO 2 til NO fø r bestemmel se i CLD- eller HCLD-enh eden. 
– B: kølebad 
Til køling af ud stødningsgasprøven og  fortætning af  dennes  vand indhold. Bad ets temp eratur holdes mellem 273 og 
277 K (0 og 4 °C) ved istilsætning eller køling.  Kølebadet kan undlades, hvis analyseenheden er fri for interferens fra 
vanddamp som fastl agt i bil ag III , tillæg 2, punkt 1.9.1 og 1.9.2. 
Der må ikke beny ttes kemiske tørremidler til fj ernelse af vandindholdet i prøven. 
– T1, T 2, T3: tempe raturføler 
Til overvågni ng af gasst rømmens temper atur. 
– T4: tempera turføler 
Tempe ratur af N O2-NO konverteren.  
– T5: tempera turføler 
Til regulering af kølebadets temperatur. 
– G1, G 2, G3: trykm åler 
Til måling af trykket i prøveudtags ledningerne. 
– R1, R2: trykregulator 
Til kontro l af henholdsv is luft og brænds tof til HFID-analysato ren. 
– R3, R4, R5: trykregulator 
Til regulering af trykket i prøveudtags ledninger og af gast ilførs len til  analysatorerne. 
– FL1, FL2, FL3: flowmeter 
Til st rømningsregulering  af prøvegasomledning. 
– FL4 til FL7: flowmeter ( valgfrit) 
Til regulering af gennemstrømning shast igheden i analysatorerne. 
– V1 til V6: omski fterventil er 
Passende venti ler til o mstilling mellem prøve-, kalibreringsgas - og fris kluftt ilførs el til analysatoren. 
– V7, V 8: magnetventi ler 
Til omgåels e af N O2-NO konverteren.  
– V9: nåleventil 
Til afbalancering af gennemstrømningen gennem NO 2-NO konverteren og omledningen. 
L 146/82 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
– V10, V 11: nåleventil  
Til regulering af gasstrømm ene til analysatorerne. 
– V12, V 13: aftapnings ventil  
Til udtømning af kondensat fra bad B. 
– V14: omskift erventil 
Til omski ftning  mellem udtagnings sække for prøve og baggrund. 
1.2. Bestemmelse af partikeli ndhold 
En udtømmende  beskri velse af de anbefal ede systemer til fortynding og prøveu dtagning er givet i punkt 1.2.1 og 1.2.2 og 
figur 4 ti l 15. Da tilsv arende resultater vil  kunne fås med en afvigende udformning af syst emerne , kræves ikke nøje 
overensst emmelse med de n udformning, der er gengiv et i dis se figurer. Der  kan anvendes supplerende komponenter 
såsom i nstrumenter, ventil er, m agnetventi ler, pumper  og kont akter til at opnå yderligere oplysni nger og koordinere 
funktio nen af de indgående systemer. Andre komponenter kan udelades, hvis de for nogl e systemers vedkommende ikke 
er nødvendige af hensyn til nøjagt igheden, og hvi s udeladelsen af dem er  teknisk v elbegrundet. 
1.2.1. Fortynding ssystem 
1.2.1.1. Delstrømsfo rtyndings system (figur 4 til 12)1
Der be skrives et fortyndingssystem baseret på fortynding af en del af udstødningsgasstrømm en. Til deling og 
efterfølgende fortynding af udstødningsgasstrømm en kan forskellige typer fortyndingssystemer an vendes. Til den derpå 
følgende udskillelse af partikler kan enten  hele mæng den af udstødningsgas eller en del af den fortyndede udstødni ngsgas 
ledes til partikeludskillelsessystemet  (punkt 1.2.2, figur 14). Den førstnæv nte metode benævnes totalprøveudtagning , den 
sidstnævnte delst rømsprøveudtagning . 
Beregningen af fortyndings forholdet  vil afhæng e af den anvendte type system. 
Følgende typer anbefales: 
/g45 isokinetis ke systemer figur (4 og 5) 
I denne type systemer bliver til førslen ti l overførings røret afpasset efter udstødni ngsgasstrømmens hastighed 
og/eller tryk, hvilket s åledes kræver uforstyrret og homog en strømning af udst ødnings gassen ved 
prøveudtagss onden. Dette opnås sædvanl igvis ved hjælp af en resonator og et li ge til førselsrør opst røms for 
prøveudtagning sstedet. De lingsforhol det kan derved be regnes af let målelige st ørrelser såsom rørdiametre.  
Det skal bemærkes, at isoki netiske forhold kun anvendes til  tilpasning af st rømningsparametre og ikke til  
tilpasning af st ørrelsesfordeling en. De tte si dste er dog typis k unødvendigt , da par tiklerne e r så små, at de 
følger strømli njerne. 
/g45 strømning sregulerede systemer med koncentratio nsmåling  (figur 6 til  10) 
I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødni ngsgasstrøm ved indst illing af strømning shast igheden 
af fortyndings luft o g af den samlede fortyndede udstødni ngsgasstrøm. Fortyndingsfo rholdet best emmes af 
koncentratio nen af sporluftarter som CO 2 eller NOx, der er naturli gt foreko mmende i mo torens uds tødning. 
Koncent rationerne i den f ortyn dede uds tødningsgas og i fortyndin gsluften måles , mens koncentrat ionen i den 
ufort yndede uds tødningsgas ent en kan måles  direkt e eller best emmes af bræ ndstoftilførsel shastigheden o g 
kulstofbalan cen, fo rudsat  at bræ ndstoffets sammensæ tning er kendt . Syst emerne kan regul eres ved d et 
beregnede fortyndin gsforho ld (figur 6 og 7) eller ved størrels en af den tilførte strøm til overføri ngsrøret (figur 
8, 9 o g 10). 
/g45 strømni ngsregul erede s ystemer med f lowmåli ng (figur 11 o g 12) 
I disse systemer tages en prøve af den samlede udstødningsgasstrøm ved indstilling af strømni ngshastigheden 
af fortyndingsluften og af den samlede strøm af fortyndet udstødnings gas. Fortyndingsfo rholdet bestemmes af 
forskellen mellem de to strømningshast igheder. Der kræves nøjagtig indbyrdes kalibrering af flowmetrene, da 
den relative forskel mellem de to s trømnings hastigheder kan før e til væ sentlige fejl v ed større 
fortynding sforhol d . Strømningsregul eringen er ganske enke l og best år i, at den fortyndede 
udstødni ngsgasstrøm holdes konst ant, mens man om nødvendigt varierer strømningshas tigheden af 
fortynding sluften. 
1I figur 4 til 12 vises mange typer delstrøm sfortyndingssystemer,  som normalt kan anvendes til steady-state prøv ning (NRSC). På grund af de 
meget strenge kra v i overgangsprøvern e kan kun de delstrøm sfortyndingssystemer (figur 4 til 12), som kan opfylde alle kravene i
Speci fikationer for delstrøms fortyndingssystemer i bilag III, tillæg 1, punkt 2.4, godken des til overgangsprøvn ing (NR TC).  
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/83 DA 
For at udnytte fordelene ved fortyndings systemer efter delstrømsprinci ppet skal der drages omsorg for at 
undgå eventuelle problemer med tab a f partikler i overførings røret, idet der tages en r epræsentativ  prøve for 
motorens uds tødning , og deling sforhol det bestemmes. 
I de beskrevne systemer er  der taget hensyn til dis se vig tige punkter. 
L 146/84 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Figur 4 
Fortynding ssystem efter delstrømsprinci ppet med isoki netisk sonde og  
delstrømsprøveudtagning  (SB-regulering) 
se fig.14DAF
EPTTDTdPSPPB FM1
ISP
FC1l > 10*d
luft
udst ødni ngsgasPTT
til partikeludskillelse ssystemSB
aftræk
DPT
delta p
Den ufortyndede udstødning sgas overføres af den isoki netiske prøvetagning ssonde (ISP) fra udstødni ngsrøret (EP) gennem 
overføring srøret (TT)  til fortynding stunnel en (DT ). Trykforskell en af udstødning sgassen mellem udst ødnings røret og so ndens 
indgang  måles med tryktransduceren DPT.  Dette signal føres til strømnin gsregulatoren FC1,  som reguler er sugepumpen SB således, 
at der opretholdes en trykforskel på nul ved den yderste ende  af sonden. Under  disse omstændi gheder er  hastig heden af 
udstødni ngsgassen i EP og I SP ens, og s trømmen gennem ISP o g TT e r en konstant brøkdel af udstødning sgass trømmen. 
Delingsf orholdet bestemmes af forholdet  mellem tværsnitsareal et af EP og ISP. Strømn ingshastighede n af fortyn dingsluft måles med 
flowme teret FM1. Fortynd ingsforholde t beregnes af fortyn dingsluftens strømn ingshastighed og delingsfor holdet. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/85 DA 
Figur 5 
Fortynding ssystem efter delstrømsprinci ppet med isoki netisk sonde og  
delstrømsprøveudtagning  (PB-regulering) 
DAF
EPTT DTd
PBFM1
ISP
delta pFC1DPTl >10*d
luft
udstødningsg asPSP
PTT
sefig. 14t il partikeludskillelsessystemaftrækSB
Den u fortyndede udstødningsgas overføres af den isokinetiske prø veudtagningssonde (ISP) fra udstødningsrøret (EP) til 
fortyndingstunnelen (DT) gennem overføringsrøret (TT). Tr ykforskellen af udstødningsgassen me llem u dstødningsrøret og sondens 
indgang måles med  tryktransduceren DPT. Dette signal overføres til strømningsregulatoren FCI, der regulerer t rykpumpen PB, 
således at trykdifferen cen ved enden af sonden holdes på nul. Det te gøres ved at tage en lille brø kdel af fortyndingsluften (e fter at 
dennes strømningshastighed er  målt af flowmet eret FM1), og tilføre den  til TT v ed hjælp af en pneum atisk åbning. Under  disse 
omstændigheder er ha stigheden af udstødningsgassen i EP og ISP ens, og strømmen  gennem  ISP og TT er en konstant brøkdel af 
udstødningsgasstrømm en. Delingsforholdet bestemmes af forholdet mellem tværsnitsarealet af EP  og ISP. Fortyndingsluften suges 
gennem DT af sugepumpen SB, og strømningshastigheden måles af FM1 ved indgangen til DT. F ortyndingsforholdet bere gnes af 
fortyndingsluftens strømningshastighed og delingsforholdet. 
L 146/86 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Figur 6 
Delstrømsfo rtyndings system med måling af CO 2- eller N Ox-koncentra tion 
og delstrømsprøveudtagning 
DAF
EPSPTTDTd
PBl > 10*dEGA EGA
EGAluft
udst ødningsg asse fig. 14til partikeludskill elses systemPSP
PTTSB
aftrækikke obligatorisk
til PB eller SBFC2
Ufortyndet udstødningsgas føres  fra u dstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT gen nem p røvetagningssonden S P og 
overføringsrøret TT. Kon centrationerne af  sporgasser (C O2eller NOx) måles  i den ufortynd ede og fortyndede udstød ningsga s samt i 
fortyndingslu ften ved hjælp a f gasanalysator en (-erne) EGA. Signale rne herfra overføres til strøm ningsr egula toren FC 2, der ved 
styring a f trykpumpen PB og sugep umpen SM opr ethold er det korrekte delin gs- og fortyndingsf orhold  i DT. Fortyndingsfor holde t 
beregnes af spor gaskon centrationer ne i ufortyndet udstødnin gsgas, fortyndet udstødnin gsgas og fortyndingslu ft. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/87 DA 
Figur 7 
Delstrømsfo rtyndings system med CO 2-koncentrationsmåling, kulst ofbalance 
og udtagning af totals trømsprøve 
DAF
EPSPTTDTd
PBEGA EGA
G FUEL
udstød ningsg asluftPTT
vedr. de talje r henv ises til
fig. 15FH
Pikke ob ligato risk fo rbin delse til  P
PSS
ikke obligatorisk
forbindelse  fra FC2FC2
Ufortyndet udstødning sgas føres fra udstødning srøret EP til fortyndi ngstunnelen DT  gennem pr øvetagning ssonden SP og 
overføringsrøret TT. CO 2-koncentrationen i den for tyndede udstødnings gas og i fortyndings luften måles af gasanalysatoren ( -erne ) 
EGA . Signalerne for CO 2- og brændstofst røm G FUEL tilføres en ten strømningsregulatoren FC2 eller strømningsregulatoren FC3 i 
partikelprøvetagningssyst emet ( figur 14). FC2 regulere r trykp umpen PB, mens FC3 re gulerer partikelprøvetagningssyst emet ( figur 
14) og der ved indstil ler systemets indad- og udadgå ende strømme, således at det ønsked e delingsforhold og fortyndings forhold i 
fortyndingstunnelen DT opretholdes. Fortyndingsforhol det ber egnes af CO 2-koncentrationerne og GFUE L ved hjælp af 
kulsto fbalancen.  
L 146/88 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Figur 8 
Delstrømsfo rtyndings system med enkelt venturi, koncent rations måling 
 og delst rømsprøveudtagning  
DAF
EPSPTTDTdPB l > 10*d
EGAEGA
luft
udstødningsgasEGA
se fig.14til partikeluds killelsessystemaftrækPSP
PTTVN
Ufortyndet udst ødnings gas ov erføres gennem prøvetagnings sonden SP  og ov erføringsrøret (TT) fr a udstødni ngsrøret (EP) til  
fortynding stunnel en (DT ) som følg e af det undertryk, som vent urien (VN ) skaber i DT . Gashastig heden i overførings røret TT  
afhænger af impuls udveksl ingen i v enturiområdet og  påvirkes af gass ens absol utte t emperatur ved a fgangen fra TT.  
Udstødni ngsgassens del ingsforhol d er der for ikke kons tant ved en gi ven tunnelg ennemstrømning, o g ved lav belas tning  er 
fortyndin gsforholdet en smul e lavere end ved høj belastni ng. Koncentratio nen af sporluft arterne ( CO 2 eller NOx) måles i  den 
ufort yndede uds tødningsgas, den f ortyn dede uds tødningsgas og fortyndi ngsluften med uds tødningsgasanal ysatoren (-erne) EGA, og  
af de sål edes mål te værdier beregnes f ortyn dingsforholdet. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/89 DA 
Figur 9 
Delstrømsfo rtyndings system med dobbelt v enturi eller dobbelt bl ænde, koncentrations måling  
og dels trømsprøveudtagni ng 
DAF
TTDTd
PBl >10*d
EGAEGA
PCV1PCV2HE
EPluft
udstødningPSPEGA
PTT
se fig. 14til
partikelprøveud -
tagningsprog ram
aftrækSB
FD1
FD2
Den ufortyndede  udstødning sgas føres fra udstødning srøret EP til fortyndi ngstunnelen DT  gennem pr øvetagning ssonden SP og 
overføringsrøret TT af en strømdeler, de r indeholder et sæt blæ nder e ller venturier. Den første, (FD1) e r placere t i EP, den an den 
(FD2) i T T. Herudover kræves to trykreguleringsv entiler (PCV1 og PCV2), der holder udstødni ngsgassens deli ngsfo rhold konst ant 
ved at regulere m odtrykket i EP og trykket i DT. PCV1 er placer et nedstrøms for SP i EP, PCV2 mellem trykpumpe n PB og DT. 
Koncentrationen af sporgas (CO 2 eller NOx) måles i  den ufo rtyndede ud stødningsgas, den fo rtyndede ud stødningsgas og 
fortyndin gsluften ved hj ælp af uds tødningsgasanal ysatoren (-erne) EGA. Diss e værdi er er nødvendi ge til kont rol af  
udstødningsgassens delingsforho ld og kan anv endes t il justering af P CV1 og  PCV2, hv orved d elingsforho ldet kan regul eres 
nøjag tigt. Fort yndin gsforho ldet beregnes  af spo rgask oncen trationerne. 
L 146/90 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Figur 10
Delstrømsfo rtyndings system med flerrørsopdeling , koncentrations måling  
og dels trømsprøveudtagni ng 
DAF
DTdl > 10*dEGA
HE
EGA
DPT
EPTT
DAFluft
luftfrisklufttilførselPSP
se fig. 1 4
til partikel-
prøveudtagnings-
systemPTT
SB
DCFD3FC1EGA
aftræk
Den u fortyndede udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT g ennem overføringsrøret TT af  en 
strømd eler FD3, d er be står af en række rø r af ens dimens ioner (samme d iameter, længde og indlejringsradius), mo nteret i EP. 
Udstødningsgassen fra et af disse rør ledes til fortyndingstu nnelen DT, mens  gassen fra de øvrige rør føres  gennem dæmp ekammere t 
DC. Udstødningsgassens delingsforhold er således bestemt af det samlede antal  rør. Til at holde delings forholdet  konstan t kræves en 
trykdiffere ns på nul m ellem dæmpe kamme ret D C og afgangen fr a overfør ingsrøret TT , hvilket måles af differenstryk transducere n 
DPT.  Et differ enstryk på  nul opnås ved indblæsni ng af fr isk luft i fortyndings tunnelen D T ved afgangen fr a overfør ingsrøret TT .
Koncentra tionen af sporgas (CO 2 eller NOx) måles i  den ufo rtyndede ud stødningsgas, den fo rtyndede ud stødningsgas og 
fortyndin gsluften ved hj ælp af uds tødningsgasanal ysatoren (-erne) EGA. Diss e værdi er er nødvendi ge til regul ering  af 
udstødningsgassens delingsforho ld og kan anv endes t il styring  af st rømning shastigheden af  indb læst luft, hvo rved del ingsforholdet 
kan reguleres nøjagtigt. Forty ndingsfor holde t beregnes af sporgaskonc entratione rne. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/91 DA 
Figur 11 
Delstrømsfo rtyndings system med strømning sregulering o g totalstrømsprøveudtagning  
DAF
EPSPTTDTd
FM1FC2
GEXH
eller
GAIR
GFUELeller
udstødningsgasaftræk
nærmere  enke ltheder
angiveti fig. 15FH
PPSSPTTeventuel forbindelse til  PSS)
Ufortyndet udstødningsgas føres fra udstødningsrøret EP til fortyndingstunnelen DT g ennem prøvetagningssonden SP og 
overføringsrøret TT. Den  samlede s trømningshastighed gennem tunnelen justeres ved hjælp af strømn ingsregulatoren F C3 og 
prøvetagningspumpen P i partikelprøveudtagningssystemet (figur 16).  
Fortyndingsluftens strømningshastighed re guleres af strømn ingsregulatoren F C2, der kan  benytte G EXH, GAIR eller GFUEL som 
styresign al til regul ering af uds tødni ngsgassens deli ngsforhol d. Fort ynding stunnelen DT's i ndgående prøveg asstrøm er forskell en
mellem den saml ede gennemst rømning o g fort ynding sluftstrømmen. Fort ynding sluftens  strømni ngshastighed måles  af flowmeteret 
FM1, den s amlede st rømnings hastighed af fl owmeteret FM 3 i parti kelprøveudt agning ssystemet  (figur 14). Af di sse to 
strømnings hastigheder kan fortynd ingsforholdet  beregnes. 
L 146/92 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Figur 12 
Delstrømsfo rtyndings system med strømning sregulering o g delst rømsprøveudtagning  
DAF
EPSPTTDTd
PB FM1l >10*d
GEXH
ell
GAIR
GFUELellSB
FM2FC2
luft
udstødningtil PB
eller
SB
PSP
PTT
aftrækse fig. 14 til
partikelprøveudtagnings -
system
se fig. 14
Ufortyndet ud stødning sgas føres fra udst ødning srøret EP ti l fortynding stunnelen DT gennem prøvetagni ngssonden SP og  
overføri ngsrøret TT. Udstødn ingsgassens delin gsforhol d og den indgående strøm til DT reguleres af strømningsregulatoren FC2, som 
styrer flow (eller ha stighed) a f trykpum pen PB og sugepumpen SB i forhold dertil. Dette er  muligt, fordi den af 
partikelprøvetagningssyst emet udtagne  prøve returne res til DT.  GEXH, GAIR og GFU EL ka n anvende s som styresignaler for 
strømningsregulatoren FC2. Fortyndingsluft ens strømningshasti ghed må les med flowme teret FM1, de n samlede gennemstrømning 
med flowm eteret FM2. A f disse to st rømningshastig heder  kan for tyndingsforhol det ber egnes. 
Beskrivelse - figur 4 til 12 
/g45 EP: Ud stødnings rør 
Udstødningsrøret kan være  isoleret. For at mindske opvarm ningst rægheden af udstødningsrøret anbe fales, at 
forholdet vægt ykkelse : diam eter e r højst 0,015. Længden af fleksible rørafsnit skal være begrænset til tolv  
rørdiam etre. Bøjninger skal indskrænkes til det mindst  mulige for at m indske inertiafsætning en. Indgår  en 
prøvebænkslydpotte i systemet, kan d enne ligeledes være isol eret. 
I isokinetiske systemer skal udstødnings røret være fri for skarpe bøjninger og bratte diameterændr inger i en afstand af 
mindst seks rørdiametre  opstrøms og tre rørd iametre nedstrøms for pr øvetagningss onden. G ashastigheden på 
prøvetagningsst edet skal være over 10 m /s undtagen i tomgang. Udstødningsgass ens tryksvingninger må i 
gennemsnit ikke være over  ± 500 Pa.  Foranstaltninger til  nedsættelse af tryksvingningerne ud over brug af et 
udstødnings system af cha ssistype (be stående af en lydpotte og en e fterbeha ndlings enhed)  må ikke ændre  
motorydelsen eller m edføre  partikelafsætning. 
I systemer ude n isokineti ske sonder a nbefales, a t røret i e n afstand af mindst seks rørdiametre  opstrøms for og tre 
rørdiam etre ne dstrøms for prøvetagningssonden er lige. 
/g45 SP: prøvetagningss onde (figur 6 til 12) 
Sondens indvendige diameter skal være mindst 4 mm. Forholdet mellem diametere n af udstødnings rør og sonde skal 
være mindst fire. Sonden  skal være et å bent, opadvend t rør be liggende i udstødnings rørets midtl inje, eller e n 
flerhullet sonde som beskrevet und er SP1 i pun kt 1.1.1. 
/g45 ISP: is okinetis k prøvetagningssonde (figur 4 og 5) 
Den isokinetiske prøvetagningsso nde skal være placere t vendt mod strømmen og i udstødni ngsrørets midtlinj e, hvor 
kravene  til st rømningsforholdene i afsnit EP er  opfyldt, og skal være udforme t således, at de n giver en proportional 
prøve a f den u fortyndede udstødnings gas. De ns indvendige diameter skal være mindst 12 mm.  
For a t isokinetisk opd eling a f udstødningsgassen kan finde sted, kræve s et r eguler ingssystem til opre tholdelse af et 
differ enstry k på nul melle m EP og ISP. Under disse omstænd ighede r er gashastighede n i EP og ISP e ns, og 
masse strømm en genne m ISP er en fast brøkdel af udstødningsga sstrømm en. ISP tilsluttes en differ enstry ktransduce r. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/93 DA 
Fastho ldelse af differenstrykket mellem EP og ISP på nul sker gennem styring  af blæserhastig heden eller ved hjælp af 
en strømningsregulator. 
/g45 FD1 og FD2: strømde lere ( figur 9) 
I udstødnings røret (EP) og i overføringsrøret (T T) er indsat et sæt venturier e ller blænder, som afgiver en 
proportional prøve af den ufortyndede udstødnings gas. Til proportional deling kræves et reguleringssystem bestående 
af to trykre guleringsv entiler PCV1 og PCV2 til regulering af trykket i udstødningsrøret EP og fortyndingstunnelen 
DT. 
/g45 FD3: strøm deler  (figur 10) 
I udstødningsrøre t EP e r monteret e t sæt rør (en flerrørsenhe d), der afgiver e n proportional prøve af den ufortynde de 
udstødningsgas. De t ene af rørene fører udstødningsgas til fortyndingstunnelen D T, mens d e øvr ige rør  fører 
udstødningsgassen til et dæmpe kamm er DC. Rørene  skal ha ve en s dimensioner  (sam me diamete r, længde og 
bøjningsradius), således a t delingsforholdet for udstødningsgassen alene  afhænge r af det sa mlede antal r ør. Til 
proportional de ling kræves et r eguleringssystem, der opretholder  et diffe renstry k på nul me llem fler rørse nhede ns 
udmund ing i dæmpek amm eret DC og a fgangen fra overfør ingsrøret T T. Unde r disse omstændighede r er 
udstødningsgassens hastighed i udstødningsrøre t EP og strømdele ren FD3 proportionale,  og gennem overføringsrø ret 
TT strømmer en konstan t brøkdel af udstød ningsga sstrøm men. De to punkter skal vær e forbundet med en 
differenstry ktransduc er DPT. Reguler ingen  af differenstry kket på nul sker ved hjælp af strøm ningsr egula toren FC1 . 
/g45 EGA: udstød ningsga sanalysator  (figur 6 til 10)  
Der kan anvendes CO 2- eller NOx-analysatorer  (ved kulstofb alancemetoden  kun CO 2). Anal ysatorerne skal kalibreres 
på sam me måde s om dem , der benyt tes til bestemmel se af forurenende l uftarter. Ti l bestemmel se af 
koncentrationsforskelle kan anv endes  en el ler flere anal ysatorer. 
Målesystemet  skal kunn e best emme G EDFW,i  med en p ræcision på ± 4%. 
/g45 TT: overføri ngsrør (fig ur 4 ti l 12) 
For parti kelprøveo verfø ringsrøret  gælder: 
/g45 Røret ska l være så  kort som m uligt og højst  5 m langt 
/g45 Rørets diam eter skal være mindst lig sondediamete ren, men højst 25 m m 
/g45 Rørets mu nding skal ven de nedstrøms og vær e plac eret i fortyndingstunnele ns midtlinje. 
Er rørets længde 1 m eter eller d erunder, skal de t isoleres me d brug af mater iale me d en varm eledningsevne  på højst 0,05 
W/(m · K) med en radia l isoleringst ykkelse svarend e til sondens diamete r. Er røret længere end 1 meter , skal det være isoleret 
og opvarme t til en vægtemper atur på m indst 523 K  (250°C). 
Alterna tivt kan den  nødven dige vægtemper atur af røret bestemm es ved sædvanlige varm eoverfø ringsbere gninger. 
/g45 DPT: differ enstryktr ansduce r (figur 4, 5 og 10)  
Differen stryktransduceren skal have et område på højst ± 500 Pa. 
/g45 FC1: strømn ingsregulator (figur 4, 5 og 10) 
I isokinetiske systemer (figur 4 og 5) kræves en strømn ingsregulator til opretholdelse af et differenstryk på nul 
mellem EP og ISP. Reguleringen kan finde sted på følgende måd er: 
a) ved at styre has tighed eller gennem strømn ing i sugepum pen (SB) og fastholde hastigheden af trykpumpen  
(PB) i hver prøvningssekvens (figur 4) 
eller 
b) ved at indstille sugepum pen (SB) på en konstant massestrøm af fortyndet udstødningsgas og styre 
pumpehastigheden af trykpumpen (P B) og derm ed udstødningsprøvegasstrømmen  i et område ved enden af  
overføri ngsrøret (TT) (fi gur 5). 
For trykre gulerede s ystemer må restfejlen i reguleringssløjfen ikke være over ± 3 Pa. Tryk svingningerne i 
fortyndingstunnelen må  i gennem snit ikke overstige ± 250 Pa. 
L 146/94 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
For at opnå proporti onal opdeli ng af udstødni ngsgassen i flerrørssyst emer (figur 10) kræves en strømnings regulator, der 
holder et differenstryk på nul mellem udgangen af flerrør senheden og afgangen fra overføringsrøret (TT ). Reguleringen kan 
ske ved styring  af luftindbl æsningen i fortynding stunnel en (D T) ved a fgangen fra TT . 
/g45 PCV1, PCV2: trykreguleringsv entiler (figur 9) 
Til proporti onal st rømdeling i sys temer me d dobbelt vent uri/blæ nde kræves to trykregulerings ventil er, de r regulerer  
modtrykket i udst ødnings røret (E P) og trykket i fort yndingst unnelen (DT ). Ventilerne skal væ re placere t nedstrøms 
for prøvetagning ssonden SP i udstødni ngsrøret (EP) og mellem trykpumpen ( PB) og fort yndingst unnelen (DT ). 
/g45 DC: dæmpekamme r (figur 10) 
Ved a fgangen fra flerrør senheden skal forefindes et dæmpekammer til minimering af tryksvi ngning erne i 
udstødni ngsrøret (EP). 
/g45 VN: venturi (figur 8) 
Fortynding stunnel en er forsynet med en venturi, der skaber undertry k omkring afgangen fra overføringsrøret TT. 
Størrelsen af gasst rømmen gennem TT  bestemmes af impulsudveks lingen i venturiområdet og er som hov edregel 
proportio nal med strømnings hastigheden i trykpumpen PB, hvorved der få s et kons tant fortyndi ngsfo rhold. Da 
impuls udveksli ngen påvirkes af temperaturen ved afgangen fra overføringsrøret TT  og af trykforskell en mellem 
udstødni ngsrøret EP og fortyndi ngstunnelen DT , er det faktis ke fortyndings forhold en smule lav ere ved lav end ved 
høj belast ning. 
/g45 FC2: st rømningsregulat or (figur 6, 7, 11 og 12; valgfri) 
Til regulering af gennemstrømning en i trykpumpen PB og/ell er sugepumpen SB kan a nvendes en 
strømning sregulato r. Den kan tilsl uttes signalet udst ødnings gas- ell er brændstofs trøm og/ ell er differenssignalet  for 
CO 2 eller NO x. 
Anvend es en t ryksat  luftforsyning  (figur 11), kon trollerer st rømning sregu latoren FC 2 luftstrømmen di rekte. 
/g45 FM1: flowmeter (fi gur 6, 7, 1 1 og 12) 
Gasmåler eller andet flowmeter til måling af fortyndin gsluftstrømmen. FM1 er ikke obligatorisk, hvis trykpump en PB 
er kali breret ti l mål ing af st rømning en. 
/g45 FM2: flowmeter (fi gur 12) 
Gasmåler el ler andet  flowmeter ti l mål ing af st rømmen af fo rtyndet  udstødningsgas. FM 2 er ikke o bligatorisk, hvi s 
sugepumpen SB  er kali breret ti l mål ing af gennems trømni ngen. 
/g45 PB: trykpump e (fig ur 4, 5, 6, 7, 8, 9  og 12) 
Til regul ering  af fortyndingsl uftens strømningshast ighed kan PB tilsluttes strømningsregulatorerne FC1 eller FC2. En
trykpumpe  PB kræves ikke, hvis der  anvende s et drosselspj æld. Er PB kalibreret, kan de n anvende s til måling af 
strømmen a f fortyndingsluft . 
/g45 SB: sugepumpe (figur 4 , 5, 6, 9, 10 og 12) 
Kun til systemer m ed de lstrømsprøveudtagning. E r SB kalibrer et, kan den a nvendes til måling af strømmen af 
fortyndet udstødningsg as. 
/g45 DAF: fortyndingsluftfil ter (figur 4  til 12) 
Det a nbefales, a t fortyndingsl uften filtreres og skrubbes m ed trækul for a t fjerne ba ggrundsindhol det af ku lbrinter. 
Fortyndingsl uftens tempera tur skal være 298 K (25 °C) ± 5 K . 
På fabr ikantens begæring skal der e fter god teknisk skik tages prøver a f fortyndingsluft en til bestemmelse af 
baggrundspartikelkoncentrationen, som de refter fratrækkes de  værdier, der m åles i den fortynd ede u dstødnings gas. 
/g45 PSP: prøvetagningss onde for pa rtikler (figur 4,  5, 6,  8, 9,  10 og 12) 
Prøvetagningss onden, som er  den for reste del a f PTT  
/g45 skal være placer et, så den vender  mod strøm men et sted, hvor fortyn dingsluft og udstødningsgas er godt 
opblandet,  dvs. i m idtlinjen af forty ndingstunnel DT , ca. ti tunne ldiametre  nedstrøms for det pun kt, hvor 
udstødningsgassen tilføres fortyn dingstunnelen. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/95 DA 
/g45 skal have en indvendig di ameter på  mindst 12 mm 
/g45 kan være opvarmet til en væg temperatur på  højst  325 K ( 52 °C), enten ved direkte opvarmning eller ved 
forvarmning af fortynding sluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overst iger 325 K (52 °C), før 
udstødni ngsgassen ti lføres fortynding sluften 
/g45 kan være isol eret. 
/g45 DT: fortyndingst unnel (figur 4 til  12) 
For fortynding stunnel en gælder følgende: 
/g45 tunnelen skal væ re tilst rækkelig l ang til at sikre fuldstændig  opblanding af udstødni ngsgas og fortynding sluft 
ved turbulent st rømning 
/g45 tunnelen skal væ re fre mstillet af rust frit st ål 
/g45 er tunnelens indvendig e diameter over 75 mm, må  forholdet v ægtykkelse: diameter højst v ære 
0,025:1 
/g45 er tunnelens indvendig e diameter ikke over 75 mm, må  den nominelle væg tykkelse ikke være over 
1,5 mm 
/g45 er tunnelen af typen med delstrømsprøveudtagni ng, skal dens diameter være mindst 75 mm 
/g45 er tunnelen af typen med totalprøveudtag ning, anbefales en tunneldiameter på mindst 25 mm 
/g45 kan opvarmes til en væg temperatur på  højst  325 K ( 52 °C) ved direkte opvarmning ell er ved forvarmning af 
fortynding sluften, forudsat at luftt empera turen ikke er over 325 K (52 °C). før udstødning sgass en tilføres 
fortynding stunnel en 
/g45 kan være isol eret. 
Tunnelen skal sikre til strækkel ig opbl anding af udstødni ngsgassen med fortyndings luften. For sys temer me d 
delstrømsprøveudtagning  skal opbl andingens kval itet eft er idriftsæ ttelse kontroll eres ved, at tunnelens CO 2-profil 
bestemmes, mens motoren er i gang (mindst  fire målepunkter med samme indbyrdes afstand). Om nødvendigt  kan 
anvendes en blænde til  at sikre opblandi ng. 
Bemærkning: Hvis t empera turen omkring fort yndings tunnelen (DT) er under  239 K ( 20 °C), bør der tages 
forhold sregler til  at undgå tab af partikler på de kolde overflader af fortyndingst unnelens væg ge. 
Det anbefales derfor, a t tunnelen opv armes og/ell er isol eres inden for ovennævnt e grænser. 
Ved stærk belastni ng af motoren kan tunnelen køles med ikke-aggress ive midler som f.eks. roterende ventil ator, forudsat 
at temperaturen af kølemediet ikke er under 293 K  (20°C). 
/g45 HE: varm eveksler (figur 9 og 10) 
Varm eveksleren skal have ti lstrækkelig  kapacitet ti l at hol de sugepumpen SB's i ndgangst empera tur inden for ± 11 K af 
den gennemsnitl ige drift stemperatur, der e r iagtt aget under testen. 
1.2.1.2. Totals trømsfort yndings system (figur 13) 
Der beskrives  et system ti l fortyndi ng af den samlede mængde udstødnin gsgas, baseret på prøvetagning med konst ant 
volumen (Constant Vol ume Sampling (CVS)). De t samlede rumfang af blandingen af udstødni ngsgas og fo rtyndings luft 
skal måles. Der kan e nten anvendes et PDP- eller SSV-sys tem. 
Til efterfølgende inds amling af partikl er ledes en prøve a f den fortyndede udstødning sgas til partikelinds amlings systemet 
(punkt 1.2.2, figur 14 og 15). Gøres dette direkte, betegnes det enkelt fortynding . Hvis prøven fortyndes endnu en gang i den 
sekundære fortynding stunnel , betegnes dette dobbelt  fortynding . Sidst nævnt e er ny ttigt, hvi s kravene til fi lterov erfladens 
temperatur ikke kan opfyldes ved enkelt fortyndi ng. Skønt det do bbelte fortyndi ngssystem delvi s er et fortyndings system, 
beskrives  det som en modifi kation  af partikelprøvetagni ngssystemet i punkt  1.2.2, (figur 15), da  det for de fleste 
komponenters vedko mmende svarer  til et typisk  partikelprøvetagni ngssystem. 
Forurenende luftarter kan desuden bestemmes i fortyndings tunnelen i et fo rtyndings system af totals trømstypen. Derfor er  
prøvetagning ssonder for gaskomponenter vi st i figur 13, men er ikke medtaget i beskri velses listen. De r espektiv e krav er  
anført i punkt 1.1.1. 
L 146/96 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
Beskrivel ser (figur 13) 
/g45 EP: Udstødnings rør 
Længden af udstødni ngsrøret må ikke være over 10 m, regnet fra a fgangen af motorens udst ødnings manifold, fra 
turboladerens afgang eller fra en efterbehandlingsenhed til fortyndingstu nnelen. Er systemet  over 4 m langt, skal alle 
rør ud over en længde af 4 m være isoler et, bortset fra en eventuel røgmåler. Isole ringens radiale tykkelse skal vær e 
mind st 25 mm. Isole ringens varmeledningsevn e må ikke være over 0,1 W/(mK), målt ved 673 K (400 °C). For at 
mind ske opvarmnin gstrægh eden af udstød ningsr øret anbefales et forhold vægtyk kelse : diameter på højst 0, 015. 
Længden af fleksible rørafsnit ska l vær e begræn set til 12  rørdiametre. 
Figur  13 
Fuldstrøm sfortynd ingssystem 
DAF
PDP
CFVor
SSVPTTPSP
EP frivilligeven tuel
varmevek sler
luft
udst ødni ngsg astil baggrund
se fig.14
aftrækaftrækFC3
FC3hvis elektronisk
strømningskompen-
sation anvend estil system for
partikelprøveud tagning
eller til DDS se fig. 15til gasanalysesystemse fig. 3
Hele mængden af ufortyndet udstødningsgas opblandes i fortyndingstunnelen me d fortyndingsluft. Strømningshastigheden af den 
fortyndede udstødningsgas måles enten m ed en  fortrængningspumpe PDP, med en kritisk venturi CFV, el ler med  en subsonisk 
venturi SSV. Ti l proportional partikeludskillelse og strømningsmåling kan benyttes en varmeveksler HE el ler elektronisk 
strømn ingskompen sation EFC . Da p artikelbestemmelsen er baseret på den totale fortyndede udstødningsgasstrøm, behøver 
fortyndingsforholdet ikke bereg nes. 
/g45 PDP: fortrængningspumpe 
PDP måler de n totale fortyndede udstødningsgasstrøm på grundlag af antal pumpeomdrej ninger og pumpens 
slagvolumen . Modtrykket i udstødningssystemet må i kke kunstigt sænkes af PDP eller tilførselssystemet for 
fortyndingsluft. Modtrykket i udstødningssystemet, mål t under statiske forhold når ko nstantvolumen -
prøvetagningssystemet CVS  er i funktion, må ikke afvige mere  end ± 1,5 kPa fra det målte statiske tryk u den 
tilslutning til CVS  med  samme motorhastighed og -belastning. 
Temper aturen af gasblandingen umiddelbart foran fortrængnin gspum pen PDP må ikke afvige mere end ± 6 K fra den 
gennems nitlige driftstemper atur mål t under prøven, når d er ikke anvendes strømn ingskompen sation. 
Strømn ingskompen sation kan kun anvendes, hvis temper aturen v ed indgangen til PDP  ikke er over 323 k (50 °C). 
/g45 CFV: kr itisk ventur i 
CFV måler  den totale fortyndede udstødningsgasstrøm ved at opret holde neddro slet (kritisk) strømni ng). Det statiske 
modt ryk i udstødningssystemet , målt med CFV- systemet  i funktio n, skal være inden for ± 1,5 kPa af det statiske tryk, 
målt uden til slutning ti l CFV ved samme motorhasti ghed og -belast ning. Gasblanding ens temperatur umiddelbart 
foran den kritiske venturi må ikke afvig e mer e end ± 11 K  fra de n gennemsnitl ige drifts temperatur, de r måles under 
testen uden br ug af strømnings kompensatio n. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/97 DA 
/g45 SSV subso nisk v enturi 
Den subsonis ke venturi SSV måler den fortyndede udstødning sgass trøm som funkti on af indgangs tryk og -
temperatur, og af tryktabet me llem SSV-indg angen og forsnæ vringen. Det stati ske modtryk i udst ødnings systemet, 
målt med SSV-systemet i funkt ion, skal  være inden for ± 1,5 kPa af det stat iske tryk, målt uden til slutning ti l SSV 
ved samme motorhasti ghed og -belast ning. Gasblanding ens temperatur umiddelbart foran de n kritis ke venturi må 
ikke afvige mere end ± 11 K fra  den gennemsnitli ge driftst empera tur, der m åles under testen uden brug af 
strømning skompensati on. 
/g45 HE: var meveksler (valgfri når EFC anvendes) 
Varm eveksleren skal have til strækkel ig kapacitet  til at holde temperaturen inden for ovennævnte grænser. 
/g45 EFC: elektronis k strømnings kompensatio n (valgfri, når varmeveksler anvende s) 
Hvis indgangs temperaturen til enten fortrængni ngspumpe PDP, kritis k venturi CFV eller subso nisk venturi SSV ikke 
holdes inden for de ovenfor angivne grænser, kræves et system til elektronisk strømnin gskom pensation, som konsta nt 
måler strømnin gshastighe den og reguler er det proportion ale prøveudtag i partikeludskille lsessyste met. Hertil 
anvendes strø mnin gshastighe dssignale rne, der afgives løbende, til at korrigere prøvegassens strøm ningsha stighed 
gennem partikeludskille lsessyste mets filtre  (figur 14 og 15). 
/g45 DT: fortyndingstunn el 
For fortyndingstu nnelen gælder  følgend e: 
/g45 tunne lens diam eter skal være tilstræk kelig lille til at skabe turbulent strø mnin g (Reynold's tal stø rre end 4 
000) og tilstræk kelig lang til at sikre  fuldstændig opbla nding af udstød ningsga s og f ortyndingslu ft. Der kan 
anvendes en blæn de til at sikre  opblanding 
/g45 tunne lens diam eter skal være mindst 7 5 mm 
/g45 tunne len kan være isolere t. 
Motore ns udstødn ing sk al ledes direkte med strøm men i det punkt, hvor den tilfør es fortyndingstu nnelen, og skal 
være godt opbla ndet. 
Hvis der anvendes enkelt fortynding,  overføres en prøve fra fortyndingstunn elen til partikelu dskillelse ssystem et 
(punkt 1.2.2, figur 14). Trykpumpen (PDP), den kritiske venturi (CFV) eller den subsoniske venturi (SSV) skal have 
tilstrækkelig strømni ngskapaci tet til at holde tem peratu ren af den  fortyndede u dstødningsgas på høj st 325 K (5 2°C) 
umid delbart foran d et pri mære part ikelfilter. 
Anven des d obbelt fortynding, o verfø res en prøve fra fo rtynd ingstunnel en til den  seku ndære fortyndingstunnel, hvor 
den fo rtynd es yderl igere og  dereft er ledes  genn em prøv eudskillelsesfiltrene (p unkt 1.2.2,  figur 1 5). PDP , CFV ell er 
SSV s kal h ave tilstrækkel ig strømni ngskapaci tet til at holde temperat uren af den fortyndede udstødningsgas på højst 
464 K (191° C) i prøvetagningszonen. Det sekundære fortyndingssystem skal tilføre tilstræk kelig fortyndingslu ft til at 
holde  temperaturen af den dobbelt for tyndede udstødn ingsga sstrøm på højst 32 5 K (52°C)  umiddelbart før det 
primær e partikelfilte r. 
/g45 DAF: f ortyndingsluftfilter 
Det anbefales, a t fortyndingsluften filtrer es og skrubb es me d trækul for  at fjer ne baggrundsindholdet a f kulbr inter. 
Fortyndingsluftens tempe ratur skal være  298 K (25°C) ± 5  K. På fabrika ntens an modning ka n der efter god teknisk 
skik tages pr øver af for tyndingsluften til bestemm else af  baggru ndspartike lkoncentra tionen, som de refter fratrække s 
de værd ier, der måles i d en for tyndede  udstødningsgas. 
/g45 PSP: partike lprøvetagningssonde 
Prøvetagningssonden, som er den forreste del a f PTT  
/g45 skal være placer et, så den vender  mod strøm men et sted, hvor fortyn dingsluft og udstødningsgas er godt 
opblandet,  dvs. i m idtlinjen af forty ndingstunnel DT , ca. ti tunne ldiametre  nedstrøms for det pun kt, hvor 
udstødningsgassen tilføres fortyn dingstunnelen. 
/g45 skal have  en indvendig diam eter på m indst 12 mm  
L 146/98 Den Europ æiske Uni ons Tidende 30.4.200 4 DA 
/g45 kan være opvarmet til en væg temperatur på  højst  325 K ( 52°C), enten ved direkte opvarmning eller ved 
forvarmning af fortynding sluften, forudsat at temperaturen af luften ikke overst iger 325 K (52°C), før  
udstødni ngsgassen ti lføres fortynding sluften 
/g45 kan være isol eret. 
1.2.2. Partikeli ndsamling ssystem (figur 14 og 15) 
Der kræves et syst em til udski llelse af par tiklerne på  partikelfil teret. Ved total prøveindsamli ng med delstrømsfo rtynding, 
hvor hele den fortyndede udstødnings gasprøve ledes gennem filt rene, udgør fortyndings - (punkt 1.2.1.1, figur 7 og 11) og 
prøvetagning ssystemet sædv anligv is en helhed. Ved de lvis prøveindsamli ng med delstrømsfo rtynding ell er 
totalstrømsfortynding , hvoraf kun en de l af den fortyndede udstødnings gas ledes gennem filt rene, er fortyndings- (punkt 
1.2.1.1, figur 4, 5, 6, 8, 9, 10 og 12 og punkt  1.2.1.2, figur 13) og prøvetagni ngssystem sædv anligv is særskil te enheder . 
I dette direkti v anses det dobbelt e fortyndings system DD S (figur 15) i et tot alstrømsfortynding ssystem som en særli g 
modifi kation af et typis k prøvetagnings system som det i figur 14 vi ste. I det dobbelt e fortyndings system indgår alle vigt ige 
dele af par tikelprøv etagning ssystemet, foruden viss e fortyndings facili teter såsom ti lførsel af fortyndi ngsluft og en sekundær 
fortynding stunnel . 
For at undgå enhver påvirkning af reguleringss løjferne anbefales det at lade prøvetagningsp umpen ar bejde under he le 
prøveforløbet. Ved enke ltfiltermetoden skal der anvendes et omlednings system til at lede prøven gennem 
prøvetagning sfiltrene til ønsket  tid. Int erfere ns med reguleringss løjferne fra tilkobl ingsproceduren skal nedsættes  til det 
mindst  mulige. 
Beskrivel ser - figur 14 og 15 
/g45 PSP: parti kelprøvetagning ssonde (figur 14 og 15) 
Partikelprøvetag nings systemet, der  er vist i fi gurerne, udgør den forreste del af pa rtikelo verføringsrøret PTT. 
Partikelprøvetag nings sonden: 
/g45 skal vende opst røms og være monteret på et sted, hvor fortyndi ngsluft og uds tødning sgas er godt  opblandet, dvs. i  
midtl injen i fo rtyndings tunnelen DT ( punkt 1.2.1), ca.  ti tunnel diametre nedstrøms for det punkt, hvor 
udstødni ngsgassen ti lføres fortynding stunnel en) 
/g45 skal have en indvendig di ameter på  mindst 12 mm 
/g45 kan være opvarmet til en væg temperatur på  højst  325 K (52°C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning 
af fortyndings luften, forudsat  at temperature n af luften ikke oversti ger 325 K (52°C), før udstødning sgass en tilføres 
fortynding sluften 
/g45 kan være isol eret. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/99 DA 
Figur 14 
Partikelprøvetag nings system 
FM3FC3FHBV
frivilligt signal
fragasanalysator EGA
fra trykpumpe PDP
fra kritisk venturi CFV
fra brændstofstrøm
GFUELeller
eller
ellerPTT
Pfra fortyndi ngst unne l
sefig. 4 - 13
Ved h jælp af prøvetagningspumpen P tages en prøve af den fortyndede udstødningsgas taget fra fortyndingstunnelen (DT) i 
et delstrøms - eller totalstrømsfortyndingssystem gennem  partikelprøvetagningssonden (PSP) og partikeloverføringsrøret 
(PTT).  Prøven ledes gennem  filterholderen (-holderne) (FH), d er indeholder p røvetagningsfiltrene.  Prøvestrømmen s 
strømn ingshastighed reguleres af strømningsregulatoren (FC3). Anvendes elektronisk strømningsko mpensation (EFC) (figur 
13), b enyttes strømningshasti gheden a f fortyndet udstødningsgas so m styresignal for FC3. 
L 146/100  D en Eur opæiske Unions Tidende 30.4.2004 DA 
Figur 15 
Fortyndingssystem (kun fuldstrøm ssystem) 
FM4D P
SDTBVFH FM3
BV eventu el kuglev entilPTTP
FC3
PDP
ellerCFVfra
fortyndingstuntunnel DT
se fig. 13aftræk
En prøve af den fortyndede udstød ningsga s overføres fra fortyndingstu nnelen (DT) i et totalstr ømsf ortyndingssyste m gennem 
partikelprøvetagningsso nden PSP og  partikelove rføringsr øret PTT til de n sekundære fortyndingstu nnel SDT, hvor den 
fortyndes yderligere. Prøven ledes dernæst ge nnem filter holde ren (-hold erne), der indeholde r partikelprøvetagningsf iltrene. 
Forty ndingslufte ns str ømningsha stighe d er sædva nligvis konsta nt, hvorimod  prøvegasse ns str ømningsha stighe d reguleres af 
strømnin gsregulatoren FC3. Anvendes elektronisk str ømningskom pensation (EFC) (figur 13), fungerer 
strømnin gshastighe den af fortyndet udstødn ingsga s som  styresigna l for FC3 . 
/g45 PTT: partikelove rføringsr ør (figur 14 og 15) 
Partike loverfø ringsrø ret skal vær e så kort som m uligt og højst 1 020 mm. 
Dimensioneringen er  gyldig for: 
/g45 delstrøms fortyndingssystemer med  delvis prøvetagning samt totalstrømsfortyndingssystemer med  enkelt 
fortyndingssystem fra prøvesondens ende til filterholderen 
/g45 delstrøms fortyndingssystemer med  total prøvetagning fra en den af fortyndingstunnelen til filterholderen 
/g45 totalstrøms fortyndingssystemer med  dobbelt fortynding fra enden af  sonden til den sekundære fortyndingstunnel. 
Over føringsrøret: 
/g45 kan være opvarmet  til en vægtemper atur på højst 325 K (52°C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning 
af fortyndings luften, forudsat  at temperature n af luften ikke oversti ger 325 K (52°C), før udstødning sgass en tilføres 
fortynding sluften 
/g45 kan være isol eret. 
/g45 SDT: sekundær fortyndingst unnel (figur 15) 
Diameteren af den sekundære fortyndingstunnel  skal være mindst  75 mm, og dens læ ngde skal være ti lstrækkelig t il, at 
gassens  opholds tid er mindst  0,25 sekund for den dobbeltfo rtyndede prøve. Den primære filterholder, FH, skal være placeret 
højst  300 mm fr a afgangen fra SDT. 
Den sekundære fortynding stunnel : 
/g45 kan være opvarmet til en væg temperatur på  højst  325 K (52°C), enten ved direkte opvarmning eller ved forvarmning 
af fortyndings luften, forudsat  at temperature n af luften ikke oversti ger 325 K (52°C), før udstødning sgass en tilføres 
fortynding sluften 
/g45 kan være isol eret. 
/g45 FH: filt erholder(e)  (figur 14 og 15) 
Til primære filt re og sekundære filtre kan anvendes et enkelt filt erhus eller separate filterhuse. Kra vene i bilag I II, tillæg 1, 
punkt 1.5.1.3 skal være opfyldt. 
Filterholderen (-holderne): 
/g45 kan være opvarmet til en væg temperatur på  højst  325 K ( 52°C), enten direkte eller ved forvarmning af 
fortynding sluften, forudsat at luftt empera turen ikke er over 325 K (52 C) 
/g45 kan være isol eret. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/101  DA 
/g45 P: prøvet agningspumpe (fi gur 14  og 15) 
Partikelprøvet agningspumpen s kal v ære pl aceret i  tilstrækkelig afstand fra t unnel en, sål edes at  gassens 
indgangstemperatur f astholdes (i nden fo r en afv igelse på ± 3 K), hvi s der i kke anv endes  strømni ngskorrekt ion med 
regul atoren FC 3. 
/g45 DP: fo rtyndi ngsluftpumpe (fi gur 15 ) (kun v ed to talstrømss ystem med do bbelt fortyndi ng) 
Fortyndi ngsluftpumpen s kal v ære pl aceret s åledes , at den  leverer sekun dær fo rtyndi ngsluft ved en temperat ur af 298 
K (25°C ) ± 5 K. 
/g45 FC3: strømn ingsregulator (fi gur 14  og 15) 
Til at ko mpens ere for v ariationer i p artikelprøveg assens s trømn ingshastighed f orårs aget af sv ingninger i temperat ur 
og modt ryk på prøv ens v ej anv endes  en st rømni ngsregul ator, medmin dre dett e kan s ke på anden  måde. En 
strømni ngsregul ator kræv es, hv is der benyt tes elekt ronisk strømn ingskompens ation (EF C) (fi gur 13 ). 
/g45 FM3: flowmeter (f igur 14 o g 15) (parti kelprøves trøm) 
Gasmål er ell er flo wmeter s kal v ære pl aceret i  tilstrækkelig afstand fra prø vetagningspumpen, s åledes  at 
indsugningsgassens temperat ur fas tholdes (inden fo r ± 3 K), hv is der ik ke anven des s trømn ingskorrekti on med  
regul atoren FC 3. 
/g45 FM4: flowmeter (f igur 15) (ku n totalstrømsf ortyndingssystem med d obbel t fortyndi ng) 
Gasmål er ell er flo wmeter s kal v ære pl aceret s åledes , at g assens indgan gstemperat ur hol des p å 298 K (25° C) ± 5  K. 
/g45 BV: ku glevent il (friv illig) 
Kugl event ilens diamet er skal være  mindst lig den indve ndige  diameter af prøvetagningsr øret, og dens omskiftn ingsti d
skal være under 0,5 sekund. 
Bemærkning: Hvis temperaturen omkr ing PSP , PTT, SDT og FH er under 239 K (20° C), bør der tages 
forholdsre gler til at undgå tab af partikler  på de kold e overflader af vægge ne af disse dele. 
Derfor anbefales opva rmning og/eller  isoler ing a f disse d ele inden for de i de pågælden de 
beskrivelser foreskrevne grænser . Derudover anbefales, at filter overfladens temperatur under 
prøvetagning en ikke er under 293 K  (20°C). 
Ved stærk motorbelast ning kan der anvendes køling af ovenst ående de le på ikke aggressi v måde som f.eks. ved en roterende 
ventilator, forudsat at temp eraturen  af køl emediet  ikke er under 2 93 K (20° C). 
L 146/102  D en Eur opæiske Unions Tidende 30.4.2004 DA 
BILAG III 
"Bilag  XIII 
BEST EMMEL SER FO R MOT ORE R, SO M BRINGE S PÅ MARKE DET UNDER E N "FLE KSIBEL  ORD NING " 
På anmodning a f en fabrikan t af oprinde ligt mater iel ,og når en godkendels esmyndighed har givet tilladelse , kan en motorfab rikan t i 
perio den mel lem t o efterfølgende trin af g rænseværdier b ringe et b egrænset antal  motorer på mark edet, som kun o pfylder 
emissionsgrænseværdierne sv arende t il det foreg ående t rin, efter følgende regl er: 
1. MOTORF ABR IKANTES OG FA BRIKANTEN AF DET OPR INDELIGE M ATERIELS  FORA NSTALTNINGER 
1.1. En fabri kant af oprindeligt materi el(OEM),  som øns ker at anven de fleksibilitetsordningen, anmo der om tilladels e fra en 
godkendel sesmyndi ghed til, at den i  perio den mel lem t o emi ssionstrin fra sine mot orleverand ører kan i ndkøb e det antal  
motorer, der er anført  i punkt 1.2 o g 1.3 , og som ikke opfylder de nuværende emissi onsgrænseværdier, men som er godkendt 
i den seneste periode for emissi onsgrænseværdier. 
1.2. Det antal motorer, som markedsføres i henhold til  fleksibi litetsordni ngen, må for hver  motorkatego ri ikke være over 20% af
det materiel, som fabrikanten af det oprindelige materiel årlig t sælger, med motorer af denne motorkatego ri (bere gnet so m 
gennemsnitt et af de seneste 5 år s salg  på E U-mar kedet). H vis en fabr ikant af oprindeli gt materiel har marke dsført udst yret i 
EU i mindre end 5 å r, vil gennemsnit tet bli ve beregnet på grundlag af de n periode, som fabrikanten af oprindeligt  materiel 
har ma rkedsført i udst yret i EU . 
1.3. Som alternativ  til den i punkt 1.2 givne mulig hed kan fabr ikanten af oprindelig t materiel kan anmode om tilladels e til, at
dennes motorleverandører kan markedsføre et fast antal mot orer i henhold til  fleksibi litetsordni ngen. Antallet af moto rer i 
hver motorkategori  må ikke overskride følgende værdier: 
Motorkategori Antal moto rer 
19-37kW 200
37-75kW 150
75-130kW 100
130-560kW 50
1.4. Fabrikanten af oprindeligt  materiel vedlægg er følgende oplysning er i sin ansøgni ng til  godkendelses myndigheden: 
a) Et udsnit  af de m ærkater, som skal fornyes alle mobil e ikke-vejgående maskiner med en motor, der ma rkedsføres i 
henhold ti l fleksi bilitetsordningen, vil  blive udtag et. Mærkaterne skal forsynes med følgende tekst " Maski ne nr. … 
(fortløbende nr. på m askine) af … (totalt antal  maskiner i det pågældende effektområde) med motornr. ...  med 
godkendels estype (dir. 97/68/EF) nr. . .." og 
b) Et udsnit  af det supplerende mærka t, som skal  forsynes motoren med den tekst, der er nævnt  i dette bilags punkt 2.2. 
1.5. Fabrikanten af oprindeligt  materiel underr etter godkendelses myndighederne i hver m edlemsst at om anvendelsen af 
fleksi bilitetsordningen. 
1.6. Fabrikanten af oprindeligt  materiel skal giv e godkendelsesmyndig heden de oplysni nger, som er forbundet me d 
gennemførelsen af fleksibil itetsordningen, der anses for nødvendige for afgørelsen. 
1.7. Fabrikanten af oprindeligt  materiel forelægger medlemsst atens godkendels esmyndigheder hver sjette måned en r apport om 
gennemførelsen af de fleksi bilitetsordninger, som fabrikanten anvender. Rapporten skal indeholde samlede oplysni nger om 
antallet af moto rer og mobile ikke-vejg ående m askiner, som er mar kedsført i henhold t il fleksibi litetsordni ngen, med 
motornr. og serienumre for de mobile ikke-vejg ående m askiner, og de medlemsstater, hvor de mobile ikke-vej gående 
maskiner er blevet mar kedsført. Denne pr ocedure fortsæt tes så læ nge, at fleksibi litetsordni ngen stadig  anvendes. 
2. MOTORFABRIKANTE NS FORANSTAL TNING ER 
2.1. En motorfabrikant kan under en fleksi bel ordning markedsføre motorer omfattet af en godkendels e efter punkt 1 i dette bilag.
2.2. Motorfabrikanten anbringer på de pågældende motorer en mærka t med teksten: "M otor mar kedsført i henhold t il 
fleksi bilitetsordningen" . 
3. GOD KEN DELSE SMYNDIGHE DEN S FORANSTALT NINGE R 
3.1. Godkendelsesmyndigheden vurderer indeholdet af ansøgningen om at anvende fleksibi litetsordni ngen og de vedlagt e 
dokumenter. De n underetter derfor fabrikanten af oprindeli gt materiel om sin afgørelse om, hvorvi dt det er tilladt at anvende 
fleksi bilitetsordningen. 
30.4.200 4 Den Europ æiske Uni ons Tidende L 146/103  DA 
BILAG IV  
Følgende  bilag IV ind sættes: 
"Bilag XIV 
CCNR- trin I1
PN 
(kW) CO 
(g/kWh) HC 
(g/kWh) NOx 
(g/k/Wh) PT 
(g/kWh) 
37 /g163 PN < 75 6,5 1,3 9,2 0,85 
75 /g163 PN < 130 5,0 1 ,3 9,2 0,70
P /g179 130 5,0 1 ,3 n /g179 2800 t r/min = 9.2 
500/g163 n < 280 0 tr/min =  45 x n (-0.2)0,54 
_______ ___ 
1CCNR-p rotokol 19 , beslutning fra Centralkom missionen for Sejlads på Rhinen  af 11. maj 200 0." 
"Bilag XV  
CCNR- trin II1
PN 
(kW) CO 
(g/kWh) HC 
(g/kWh) NOx 
(g/kWh) PT 
(g/kWh) 
18 /g163 PN < 37 5,5 1,5 8,0 0,8 
37 /g163 PN < 75 5,0 1 ,3 7,0 0,4 
75 /g163 PN < 130 5,0 1 ,0 6 ,0 0,3 
130/g163 PN < 560 3,5 1,0 6 ,0 0,2 
PN/g179 560 3,5 1,0 n /g179 3150 mi n-1 = 6,0 
343 /g163  n < 315 0 min-1 = 45 n(-0,2) –3 
n < 343  min-1 = 11,00,2 
______ ____
1 CCNR -protokol 21, b eslutning fra C entral kommi ssionen fo r Sejl ads på R hinen  af 31. maj  2001."