KOMMISSIONENS BESLUTNING af 14. marts 1980 om bemyndigelse af Hoogovens IJmuiden BV til at overtage den samlede aktiekapital i IJzerhandel Hollandia BV (Den nederlandske tekst er den eneste autentiske)

(80/364/EKSF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 66,

under henvisning til beslutning nr. 24/54 af 6. maj 1954 om en forordning til gennemfoerelse af traktatens artikel 66, stk. 1, vedroerende de forhold, som udgoer kontrol med en virksomhed (1),

under henvisning til anmodning af 23. maj 1979 fra Hoogovens IJmuiden BV,

efter hoering af kongeriget Nederlandenes regering, og

ud fra foelgende betragtninger:

I

1. Hoogovens IJmuiden BV, IJmuiden (Hoogovens), er en staalproducerende virksomhed, jf. traktatens artikel 80. Hoogovens og Hoesch Werke AG, Dortmund (Hoesch), som ogsaa er en staalproducerende virksomhed, er begge 100 % ejede datterselskaber af ESTEL NV, Nijmegen (ESTEL). ESTEL ejes for 50 %'s vedkommende af Koninklijke Nederlandse Hoogovens en Staalfabrieken NV, IJmuiden (KNHS) og for de oevrige 50 %'s vedkommende af Hoesch AG, Dortmund. KNHS' aktiekapital er fordelt med 63 % paa private aktionaerer, 28,5 % paa den nederlandske stat og 8,5 % paa Amsterdam kommune. KNHS ejer 14,5 % af aktiekapitalen i Hoesch AG, mens resten er fordelt paa en lang raekke aktionaerer.

2. Hoogovens ejer bl.a. 100 % af aktiekapitalen i Verenigde Utrechtse IJzerhandel BV, Utrecht (VUIJ), som udoever virksomhed med distribution, jf. artikel 80, af skrot, og som ejer foelgende datterselskaber, der ligeledes er beskaeftiget med distribution af skrot:

- B.J. Nijkerk BV, Amsterdam,

- IJzerwerf Twente BV, Hengelo,

- Benjamin de Jong BV, Eindhoven.

3. Hoesch ejer bl.a. 100 % af aktiekapitalen i Schrottverwertung Celler GmbH (Celler), der er beskaeftiget med distribution af skrot.

4. KNHS og Hoesch AG kan i faellesskab foere kontrol med ESTEL, i beslutning nr. 24/54'forstand. ESTEL kan igen foere kontrol med Hoesch Werke og Hoogovens samt deres respektive datterselskaber. De i afsnit 1 til 3 naevnte virksomheder udgoer derfor en virksomhedskoncentration i artikel 66, stk. 1's forstand (ESTEL-koncernen).

5. IJzerhandel Hollandia BV, Amsterdam (Hollandia), er beskaeftiget med distribution af skrot i artikel 80' forstand. Hollandia ejes og kontrolleres af Algemene Bank Nederland BV gennem dennes 100 % ejede datterselskab HMR Holding BV. Hollandia kontrollerer og er sammensluttet med bl.a. foelgende datterselskaber, der er beskaeftiget med forarbejdning og distribution af skrot:

- Simons Katendrecht BV, Rotterdam,

- Hollandia Autowrakken BV, Amsterdam,

- Frank Rijsdijk - Holland VoF, Hendrik Ido Ambacht,

- Nederlandse Onttinningsfabriek BV, Leeuwarden,

- Belgische Onttinningsfabriek NV, Brugge.

6. Hoogovens paataenker, enten selv eller gennem et datterselskab, at overtage den samlede aktiekapital i Hollandia. Denne transaktion vil medfoere, at Hoogovens kan kontrollere Hollandia, og den vil saaledes foere til en virksomhedskoncentration i artikel 66, stk. 1's forstand mellem Hoogovens og Hollandia samt de virksomheder, der er sluttet sammen med Hoogovens (ESTEL-koncernen).

II

7. Med en aarlig produktion af raastaal paa ca. fem millioner tons er Hoogovens den stoerste staalproducent i Nederlandene. Til fremstilling af jern og staal anvender Hoogovens internt skrot samt tilkoebsskrot. De oevrige forbrugere af jern- og staalskrot i Nederlandene er en raekke stoeberier samt én staalvirksomhed. Nedenstaaende tabel viser leverancerne af tilkoebsskrot til Hoogovens og andre virksomheder i Nederlandene i 1977 og 1978:

Leverancer af jern- og staalskrot til den nederlandske jern- og staalindustri (herunder stoeberier) "(mio tons)"" ID="1">Hoogovens> ID="2">0,2> ID="3">0,3"> ID="1">Andre virksomheder> ID="2">0,3> ID="3">0,3"> ID="2">0,5> ID="3">0,6">

8. Hoogovens tegner sig for oejeblikket for ca. halvdelen af den samlede efterspoergsel efter skrot paa det nederlandske marked. Hoogovens' efterspoergsel efter tilkoebsskrot forventes i de naeste par aar at stige med ca. 135 000 t paa aarsbasis, fordi den maengde internt skrot, som virksomheden har til raadighed, vil formindskes som foelge af indfoerelsen af strengstoebeprocessen. Derefter vil Hoogovens' behov for tilkoebsskrot sandsynligvis vokse yderligere.

9. For saa vidt angaar udbudet er naesten 100 nederlandske forarbejdningsvirksomheder og forhandlere, hvis samlede leverancer af skrot var paa 1,3 mio t i 1977 og 1,7 mio t i 1978 repraesenteret paa det nederlandske skrotmarked. Den nederlandske import af skrot (hovedsagelig varetaget af grossister) androg 113 000 t i 1977 og 158 000 t i 1978. Nederlandene importerer navnlig skrot fra Belgien og Forbundsrepublikken Tyskland. Udbudet af skrot paa det nederlandske marked var derfor langt stoerre end den indenlandske efterspoergsel, og eksporten var betydelig, nemlig 925 000 t i 1977 og 1 190 000 t i 1978, dvs. ca. 70 % af de nederlandske skrotgrossisters samlede leverancer. Den nederlandske strotbalance er anfoert i tabel 2 nedenfor:

Balancen over tilkoebsskrot (Nederlandene) "(mio tons)"" ID="1">Efterspoergsel fra nederlandske virksomheder> ID="2">0,5> ID="3">0,6"> ID="1">Udenlandsk efterspoergsel> ID="2">0,9> ID="3">1,2"> ID="2">1,4> ID="3">1,8"> ID="1">Udbud fra Nederlandene> ID="2">1,3> ID="3">1,6"> ID="1">Udbud som foelge af import> ID="2">0,1> ID="3">0,2"> ID="2">1,4> ID="3">1,8">

10. Hollandia er den stoerste af de nederlandske skrotgrossister og er betydningsfuld baade som forarbejdningsvirksomhed og som forhandler. Hollandias samlede leverancer er paa ca. 550 000 t pr. aar (1977 og 1978). I 1978 leverede Hollandia 135 000 t til Nederlandene, herunder 18 000 t til Hoogovens, og eksporterede 406 000 t. Hollandia eksporterede hovedsagelig skrot til Forbundsrepublikken Tyskland, men ogsaa til Belgien og Italien samt til tredjelande, saerlig Spanien.

11. VUIJ er den naeststoerste skrotgrossist i Nederlandene med leverancer paa 320 000 t i 1977 og 470 000 t i 1978. De maengder skrot, som Hoogovens har brug for, leveres af VUIJ, der hovedsagelig driver handel og opkoeber forarbejdet skrot hos andre forhandlere og hos forarbejdningsvirksomheder, men som ogsaa selv forarbejder en vis maengde uforarbejdet skrot. Hoogovens aftager den stoerste del af VUIJ's leverancer; den resterende del eksporteres, foerst og fremmest til Forbundsrepublikken Tyskland og Belgien. Hollandia og VUIJ tegner sig tilsammen for 55 %-60 % af de nederlandske grossisters samlede leverancer af skrot og for stoerstedelen af leverancerne til nederlandske forbrugere (dvs. staalvaerker og stoeberier).

12. I Nederlandene findes der ca. 12 skrotforhandlere, hvis aarsomsaetning ligger paa mellem 25 000 og 100 000 t. De fleste af disse leverer skrot til Hoogovens gennem VUIJ; nogle er specialleverandoerer til den anden nederlandske staalproducent. Eksporten er af stor betydning for de nederlandske skrotforhandlere, mens de nederlandske jernstoeberier kun spiller en begraenset rolle. Der er ca. 80 andre smaa virksomheder, der forarbejder eller forhandler skrot, og som hver isaer har en aarsomsaetning paa under 25 000 t. De saelger naesten udelukkende deres skrot paa det nederlandske marked, hovedsagelig til stoerre grossister.

13. Situationen for andre skrotproducenter og-forhandlere end Hollandia og VUIJ kan sammenfattes saaledes:

1. de kan saelge det skrot til VUIJ, som Hoogovens har brug for;

2. de kan saelge til den anden staalproducent i Nederlandene, saafremt de kan opfylde hans saerlige behov som producent af specialstaal;

3. de har mulighed for at eksportere baade til andre af Faellesskabets medlemsstater og til tredjelande. I de sidste par aar (1977 og 1978) har de tegnet sig for ca. 50 % af denne eksport, mens Hollandia og VUIJ har tegnet sig for de oevrige 50 %.

14. De Celler er med i ESTEL-koncernen, maa ogsaa denne skrotforhandler tages med i undersoegelsen af, hvilke virkninger den paataenkte transaktion vil faa. Celler, der forhandler ca. 750 000 t skrot om aaret, optraeder navnlig som leverandoer til sit moderselskab Hoesch, der aftager ca. 500 000 t pr. aar. Cellers andel af det nederlandske marked er ringe, og virksomheden er normalt ikke leverandoer til VUIJ/Hoogovens.

15. Nedenstaaende tabel viser fordelingen af den nederlandske eksport og import af skrot:

Nederlandenes eksport/import af skrot "(i 1 000 tons)"" ID="1">Forbundsrepublikken Tyskland> ID="2">547> ID="3">56> ID="4">700> ID="5">39"> ID="1">Belgien/Luxembourg> ID="2">146> ID="3">24> ID="4">231> ID="5">70"> ID="1">OEvrige medlemsstater> ID="2">31> ID="3">23> ID="4">75> ID="5">33"> ID="1">I alt: De Ni> ID="2">724> ID="3">103> ID="4">1 006> ID="5">142"> ID="1">Tredjelande> ID="2">201> ID="3">10> ID="4">183> ID="5">16"> ID="1">Tilsammen> ID="2">925> ID="3">113> ID="4">1 189> ID="5">158">

Den nederlandske eksport til Forbundsrepublikken Tyskland og Belgien/Luxembourg udgoer 75-80 % af Nederlandenes samlede eksport og er af stoerre betydning end leverancerne til hjemmemarkedet. Desuden udgoer importen fra Forbundsrepublikken og Belgien/Luxembourg mere end halvdelen af Nederlandenes samlede import af skrot. Geografisk set er i hvert fald Benelux og Forbundsrepublikken Tyskland saaledes det vigtigste marked for dette produkt.

16. Prisniveauet og prisbevaegelserne for skrot afhaenger hovedsagelig af forholdet mellem udbud og efterspoergsel paa det internationale skrotmarked. Der er en tendens til, at skrotpriserne paavirker hinanden paa verdensmarkedet. Paa et givet tidspunkt varierer priserne fra land til land inden for bestemte graenser som foelge af forskelle i aktiviteten inden for staalindustrien, fragtomkostningerne og, somme tider, kunstige hindringer som f.eks. statslige eksportkontingenter. Der er dog en tendens til, at udviklingen i skrotpriserne enten i opadgaaende eller nedadgaaende retning er den samme i et givet tidsrum. Betydningen af skroteksporten fra USA afhaenger af skrotprisen i USA. Som eksempel kan naevnes, at et prisfald paa skrot i USA betyder, at staalproducenter i lande i Europa, der maa importere skrot, f.eks. Italien og Spanien, betaler mindre for deres skrotimport fra USA og kun vil importere fra de stoerste europaeiske skroteksporterende lande, saasom Frankrig og Forbundsrepublikken Tyskland, saafremt disse landes priser er lavere. I betragtning af, at eksporten til Tyskland spiller en betydelig rolle for de nederlandske skrotgrossister, faar dette naesten oejeblikkeligt indvirkning paa det nederlandske skrotmarked, fordi de tyske producenter nu oensker at faa deres behov for skrot daekket til en lavere pris paa det nederlandske marked. Den pris, som Hoogovens og andre nederlandske forbrugere skal betale for skrot, falder ligeledes. Det modsatte goer sig gaeldende, naar skrotpriserne paa verdensmarkedet stiger, og i dette tilfaelde skal f.eks. Hoogovens betale mere for skrot. Prisudviklingen for saa vidt angaar skrot er meget ensartet i USA, Forbundsrepublikken Tyskland og Nederlandene, navnlig i sidstnaevnte to lande.

17. Selv om Hoogovens anvender halvdelen af den skrot, der opkoebes i Nederlandene, og sandsynligvis vil anvende over halvdelen i fremtiden, kan virksomheden hverken nu eller efter overtagelse af Hollandia selv bestemme, hvilken pris den vil betale for skrot. I lighed med enhver anden staalproducent kan Hoogovens kun i begraenset omfang paavirke prisen. Alle producenter vil, afhaengigt af efterspoergselen efter deres produkter og af deres lagre af skrot, normalt vurdere deres stilling hyppigt (ofte hver maaned) og paa grundlag heraf tilbyde hoejere eller lavere priser for skrot. Leverandoeren af skrot, dvs. grossisten, kan dog frit vaelge, om han vil acceptere tilbudet eller acceptere et mere fordelagtigt tilbud fra anden side. For de nederlandske grossister kan dette betyde, at de vil saelge til andre forbrugere i Nederlandene eller eksportere til f.eks. Forbundsrepublikken Tyskland, Belgien eller Spanien. Disse faktorer begraenser Hoogovens' eller de af Hoogovens kontrollerede skrotgrossisters handlefrihed, idet disse skal tilbyde priser, der stort set svarer til markedsforholdene paa et givet tidspunkt.

18. VUIJ, Hollandia og Celler leverede tilsammen ca. 1,75 mio tons i 1978, hvoraf ca. 1,6 mio tons blev afsat i Benelux og Forbundsrepublikken Tyskland. Sidstnaevnte tal er lig med en andel paa ca. 12 % af markedet for tilkoebsskrot i Benelux og Forbundsrepublikken. Hollandia alene har en andel paa 2 % af dette marked.

19. Under disse omstaendigheder vil den paataenkte transaktion ikke saette de paagaeldende virksomheder i stand til at bestemme priserne, at kontrollere eller indskraenke produktionen eller distributionen eller at hindre opretholdelsen af en egentlig konkurrence paa en betydelig del af markedet for jern- og staalskrot.

III

20. Ca. to tredjedele af de maengder skrot, der leveres af VUIJ, forhandles i forarbejdet form, det vil sige i en saadan stoerrelse og form, at de kan anvendes i hoejovne; kun en tredjedel af VUIJ's leverancer opkoebes i uforarbejdet form, hvorefter den forarbejdes af VUIJ med henblik paa anvendelse i hoejovne.

For Hollandias vedkommende goer det modsatte sig gaeldende, idet virksomheden forarbejder to tredjedele af sine skrotleverancer og opkoeber forarbejdet skrot til daekning af den resterende tredjedel. Ved transaktionen vil Hoogovens saaledes for foerste gang overtage en betydelig skrotforarbejdende virksomhed. Denne aendring vil tvaertimod i Nederlandene skabe en situation, som allerede eksisterer i andre dele af faellesmarkedet, navnlig i Forbundsrepublikken Tyskland og Det forenede Kongerige, hvor flere store staalproducenter allerede ejer betydelige skrotforarbejdende/-forhandlende virksomheder. Disse sammenslutninger er stoerre, for saa vidt angaar skrotmaengderne, end sammenslutningen Hoogovens/VUIJ/Hollandia; og visse af dem er ogsaa fuldstaendig selvforsynende med hensyn til deres skrotforbrug.

21. Kommissionen har fra et selskab modtaget en klage over, at den paataenkte transaktion vil goere det muligt for de paagaeldende parter, navnlig Hollandia, at paafoere andre skrotforarbejdende /-forhandlende virksomheder illoyal konkurrence. Det anfoeres, at Hollandia, med stoette fra Hoogovens, kan presse de oprindelige leverandoerers koebspriser paa skrot i vejret (f.eks. ingenioervirksomheder eller leverandoerer af bilvrag), efterhaanden som Hollandia udvider sin produktion for at udfylde Hoogovens' behov. Samtidig anfoeres det, at den pris, som Hoogovens skal betale hos Hollandia/VUIJ, kan blive kunstigt lav, da Hoogovens vil vaere mere interesseret i, at skrotleverancerne er tilstraekkelige, end i at drive en rentabel skrotvirksomhed. Hoogovens kan saaledes vaere rede til at se bort fra de saedvanlige fortjenstmargener i forbindelse med forarbejdning og forhandling af skrot. Der vil imidlertid for de selvstaendige skrotforarbejdende virksomheder og grossister, der skal oparbejde et overskud for at kunne overleve, opstaa en ugunstig situation, idet de skal betale hoejere priser og derfor maa forlange hoejere salgspriser, samtidig med at de mister Hoogovens som kunde, og eksportmulighederne er begraensede.

22. I de i afsnit 21 anfoerte argumenter tages der ikke tilstraekkeligt hensyn til foelgende faktorer:

a) det nederlandske skrotmarked er ikke et lukket marked; det er tvaertimod en del af et internationalt marked, der tegner sig for 70 % af de nederlandske skrotgrossisters handel;

b) det er ikke i Hoogovens' interesse som staalproducent at presse skrotpriserne i vejret og derved oege omkostningsbyrden for Hoogovens/VUIJ/Hollandia-koncernen;

c) den maende skrot, der skal forarbejdes i Nederlandene, og efterspoergselen efter skrot i Nederlandene aendres ikke ved den paataenkte transaktion; i betragtning af punkt b) ovenfor vil Hollandia derfor i forbindelse med leverancerne af skrot til Hoogovens foretraekke at formindske eksporten i stedet for at udvide sin forarbejdningsvirksomhed. Saafremt Hoogovens' samlede efterspoergsel efter tilkoebsskrot som ventet stiger i de kommende aar, kan dette medfoere en prisstigning, men dette vil finde sted uden hensyn til, om den paataenkte transaktion gennemfoeres.

d) Hoogovens vil investere baade bunden og likvid kapital i skrotforarbejdningsvirksomheden og vil forvente et rimeligt udbytte af denne kapital som i andre dele af virksomheden.

23. For saa vidt angaar den anden staalproducent og jernstoeberierne i Nederlandene, er det ikke sandsynligt, at den paataenkte transaktion vil skade deres stilling. Som foelge af skrothandelens internationale karakter skulle disse fortsat kunne sikres leverancer til markedspriser baade fra Nederlandene og fra andre lande.

Den anden staalproducent, der producerer specialstaal, koeber normalt skrot af en hoejere kvalitet end Hoogovens, og det er ikke sandsynligt, at den paataenkte transaktion vil paavirke Hollandias leverancer af denne form for skrot til den anden producent.

24. Med hensyn til de i afsnit 20 - 23 anfoerte faktorer vil den paataenkte transaktion ikke saette de paagaeldende virksomheder i stand til at omgaa de konkurrenceregler, der foelger af anvendelsen af traktaten, navnlig ved at skabe en kunstig fortrinsstilling, som medfoerer en vaesentlig fordel i adgangen til skrotleverancer.

25. Den paataenkte transaktion opfylder saaledes de i traktatens artikel 66, stk. 2, anfoerte betingelser og kan derfor tillades -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Hoogovens IJmuiden BV eller et af virksomhedens datterselskaber bemyndiges herved til at overtage den samlede aktiekapital i IJzerhandel Hollandia BV.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Hoogovens IJmuiden BV, Barbarossastraat 35, Nijmegen.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 14. marts 1980.

Paa Kommissionens vegne

Raymond VOUEL

Medlem af Kommissionen

(1) EKSF-Tidende af 11. 5. 1954, s. 345.