KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1845/98 af 27. august 1998 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse store elektrolytkondensatorer med aluminiumplade med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og Thailand

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (2), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) I oktober 1997 indgav Federation for Appropriate Remedial Anti-Dumping (FARAD) en klage på vegne af Nederlandse Philipsbedrijven BV (Nederlandene) og BHC Aerovox Ltd. (Det Forenede Kongerige). Klagerne tegnede sig for en væsentlig del af produktionen i Fællesskabet af samme vare. Klagen indeholdt dokumentation for dumping af den nævnte vare og for væsentlig skade som følge deraf, og dette blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

(2) Kommissionen offentliggjorde derfor den 29. november 1997 i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3) en meddelelse (i det følgende benævnt »meddelelse om indledning af proceduren«) om, at der var indledt en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af visse store elektrolytkondensatorer med aluminiumplade med oprindelse i Amerikas Forenede Stater (i det følgende benævnt »USA«) og Thailand, og indledte en undersøgelse.

(3) Kommissionen meddelte officielt de producenter/eksportører og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for de berørte eksportlande og de klagende producenter i Fællesskabet, at proceduren var indledt. De berørte parter fik lejlighed til at gøre deres synspunkter gældende skriftligt og anmode om høring inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.

(4) En række producenter/eksportører i de berørte lande, klagende producenter i Fællesskabet og importører gjorde deres synspunkter gældende skriftligt. Alle parter, der anmodede derom inden for den nævnte frist og anførte, at der var særlige grunde til, at de skulle høres, blev hørt mundtligt.

(5) Kommissionen sendte spørgeskemaer til de parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle de øvrige selskaber, der gav sig til kende over for Kommissionen inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren.

(6) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige for en foreløbig fastlæggelse af dumping, skade og Fællesskabets interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a) Klagende producenter i Fællesskabet

- Nederlandse Philipsbedrijven BV (Zwolle, Nederlandene) og det dermed forbundne selskab Österreichische Philips Industrie GmbH (Klagenfurt, Østrig) (i det følgende benævnt »Philips«).

b) Importører

- Acal Electronics Ltd (Bracknell, Det Forenede Kongerige)

- Beck Elektronik Bauelemente GmbH (Nürnberg, Tyskland).

c) Producenter/eksportører i USA

- Matsushita Electronic Components Corporation of America (Knoxville)

- United Chemi-con Corporation (Illinois).

(7) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 1996 til den 30. september 1997 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af skaden omfattede perioden fra den 1. januar 1993 til undersøgelsesperiodens afslutning (i det følgende benævnt »den betragtede periode«).

(8) Det skal bemærkes, at der i 1992 (4) og 1994 (5) blev truffet antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare fra Japan, Republikken Korea og Taiwan. Disse foranstaltninger underkastes i øjeblikket en fornyet undersøgelse (6).

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

(9) Proceduren vedrører store »våde« elektrolytkondensatorer med aluminiumplade med et CV-produkt (kapacitans multipliceret med mærkespænding) på mellem 8 000 og 550 000 mikro-Coulomb (ìC) ved en spænding på 160 V eller derover (i det følgende benævnt »LAEC«), der i øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8532 22 00.

LAEC er elektroniske komponenter, der benyttes i næsten alle typer elektronisk udstyr på computer-, telekommunikations-, måleinstruments-, industri-, forsvars- og automobilmarkedet og på en række andre forbrugsmarkeder. Navnlig anvendes de typer kondensatorer, der er omfattet af denne procedure, i elektroniske forbrugsgoder såsom fjernsynsapparater, videokassetteoptagere og pc'er.

LAEC fremstilles i mange forskellige typer, bl.a. med hensyn til kapacitans, mærkespænding, maksimal driftstemperatur og terminalkonfiguration. Til trods for disse forskelle blev der draget den konklusion, at alle disse typer havde samme grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika og anvendelsesformål. LAEC som defineret ovenfor blev derfor betragtet som én vare.

(10) Kommissionen drog den konklusion, at der ikke var nogen forskelle med hensyn til grundlæggende fysiske og tekniske karakteristika og anvendelsesformål mellem de forskellige typer LAEC, der blev solgt på eksportlandenes hjemmemarked, og dem, der blev eksporteret fra disse lande til Fællesskabet. Disse LAEC blev derfor betragtet som samme vare i henhold til artikel l, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«).

(11) En producent/eksportør og de samarbejdende importører i Fællesskabet hævdede, at nogle af de varer med oprindelse i de berørte lande, som de solgte på EU-markedet, ikke var sammenlignelige med de varer, der blev fremstillet og solgt af erhvervsgrenen i Fællesskabet, som følge af forskelle i størrelse, levetid eller terminalkonfiguration, og at disse importerede varer og de varer, der blev fremstillet og solgt af EU-producenterne, derfor ikke skulle betragtes som samme vare.

(12) Kommissionen fandt det på trods af disse forskelle godtgjort, at de varer, der blev fremstillet og solgt af erhvervsgrenen i Fællesskabet, og de varer, der blev importeret til Fællesskabet fra de berørte lande, havde samme grundlæggende teknologi og begge blev fremstillet efter industrinormer, der blev benyttet verden over. Desuden havde de to varegrupper samme anvendelsesformål, og de blev derfor anset for indbyrdes substituerbare og indbyrdes konkurrerende. På baggrund af de ovenstående bemærkninger blev de varer, som blev fremstillet og solgt af erhvervsgrenen i Fællesskabet, og de varer, som de berørte lande eksporterede til Fællesskabet, betragtet som samme vare.

C. DUMPING

USA

Normal værdi

(13) Det blev under et kontrolbesøg hos en af producenterne/eksportørerne påvist, at det pågældende selskab til dels ikke var samarbejdende, eftersom det undlod at indberette en betydelig del af sine salg på hjemmemarkedet. I henhold til artikel 18, stk. 1, i grundforordningen blev de salg på hjemmemarkedet, som ikke var medtaget i besvarelsen af spørgeskemaet, medtaget ved fastsættelsen af den normale værdi på grundlag af priser og bogholderimæssigt kalkuleret normal værdi. I dette øjemed blev de priser på hjemmemarkedet, som blev anvendt på de ikke-indberettede solgte mængder, fastsat til de højeste priser for identiske typer LAEC, som var indberettet.

(14) Hvad angår fastsættelsen af den normale værdi, fastlagde Kommissionen først for hver enkelt producent/eksportør, om dennes samlede salg af LAEC på hjemmemarkedet var repræsentativt sammenholdt med dens samlede eksportsalg til Fællesskabet. I henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen blev salget på hjemmemarkedet anset for repræsentativt, hvis den enkelte producents/eksportørs samlede solgte mængde på hjemmemarkedet mindst udgjorde 5 % af dens samlede eksportsalg til Fællesskabet.

Dette var tilfældet for samtlige producenter/eksportører.

(15) Kommissionen fastlagde derefter, om de typer LAEC, der blev solgt på hjemmemarkedet, kunne anses for identiske eller direkte sammenlignelige med de modeller, der blev solgt til Fællesskabet.

(16) For hver af de typer, som producenterne/eksportørerne solgte på hjemmemarkedet, og som blev anset for at være sammenlignelige med de typer, der blev eksporteret til Fællesskabet, fastlagde Kommissionen, om salget på hjemmemarkedet var repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Salget på hjemmemarkedet af en given type blev anset for repræsentativt, hvis den mængde af denne type, der blev solgt på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, mindst udgjorde 5 % af det samlede eksportsalg af en direkte sammenlignelig type til Fællesskabet.

(17) Kommissionen undersøgte derefter, om salget på hjemmemarkedet af hver enkelt type kunne anses for at have fundet sted i normal handel, ved at fastlægge, hvor stor en del det rentable salg på hjemmemarkedet udgjorde af det samlede salg af den pågældende type på hjemmemarkedet. Hvis den mængde LAEC, der blev solgt til en nettosalgspris, som var lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger (rentabelt salg), udgjorde mere end 80 % af den samlede solgte mængde, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for alle salg på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden. Hvis de rentable salg af LAEC udgjorde højst 80 %, men mere end 10 % af den samlede solgte mængde, blev den normale værdi baseret på den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit alene af de rentable salg.

(18) I disse tilfælde blev den normale værdi for hver enkelt type i henhold til artikel 2, stk. 1, i grundforordningen baseret på de priser, der var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder på eksportlandets hjemmemarked.

(19) Hvis den mængde LAEC, der blev solgt til rentable priser, udgjorde mindre end 10 % af den samlede solgte mængde, blev der draget den konklusion, at prisen på hjemmemarkedet ikke udgjorde noget egnet grundlag for den normale værdi.

(20) I disse tilfælde skulle den normale værdi snarere beregnes ved en bogholderimæssig kalkule end baseres på andre producenters/eksportørers priser på hjemmemarkedet. Som følge af det store antal forskellige typer var det ikke muligt at finde identiske eller lignende typer, som blev solgt af den anden producent/eksportør.

(21) Den normale værdi blev derfor i henhold til artikel 2, stk. 3, i grundforordningen beregnet ved til fremstillingsomkostningerne for de eksporterede typer at lægge en rimelig procentsats til salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG& A) og en rimelig fortjenstmargen. I den forbindelse undersøgte Kommissionen, om de påløbne SG& A og den fortjeneste, som hver af de berørte producenter/eksportører havde på hjemmemarkedet, var pålidelige data. De faktiske SG& A på hjemmemarkedet blev anset for at være pålidelige i de tilfælde, hvor det pågældende selskabs salg på hjemmemarkedet kunne betragtes som repræsentativt (der henvises til betragtning 14).

Den faktiske fortjenstmargen på hjemmemarkedet blev benyttet i de tilfælde, hvor antallet af LAEC solgt til en nettosalgspris, der var højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 10 % af det pågældende selskabs samlede salg på hjemmemarkedet. Dette var tilfældet for alle producenter/eksportører.

(22) En enkelt producent/eksportør anmodede om at få justeret produktionsomkostningerne for ibrugtagningsomkostninger i tilknytning til nye maskiner. Det blev hævdet, at de nye maskiner ikke nåede op på den forventede produktionskapacitet opgjort på grundlag af direkte materiale- og arbejdskraftforbrug, afskrivninger og generalomkostninger i forbindelse med produktionen.

Det blev som led i undersøgelsen påvist, at denne anmodning vedrørte en normal udskiftning af gamle maskiner, der var afskrevet efter den almindelige bogholderimæssige metode. Desuden blev det konstateret, at der ikke var tale om nogen lav kapacitetsudnyttelse i forbindelse med brugen af de nye maskiner, eftersom der ikke kunne fremlægges nogen dokumentation for ibrugtagningsfasen. Det blev derfor konkluderet, at der ikke kunne foretages nogen justering på dette område.

(23) Samme producent/eksportør anmodede om at få justeret produktionsomkostningerne for en forsøgsvis produktion af en ny type kondensator. Det blev hævdet, at omkostningerne ved denne produktion skulle holdes uden for beregningen, fordi de ikke ville udgøre noget præcist grundlag for vurderingen af de faktiske omkostninger ved den fuldstændige forretningsmæssige produktion.

Det blev fundet godtgjort, at disse omkostninger knyttede sig til produktionen af en ny type kondensator, som var omfattet af undersøgelsens dækningsområde. De pågældende omkostninger var rent faktisk forsknings- og udviklingsudgifter (F& U-udgifter). Kommissionen medregnede alle F& U-udgifter, som var påløbet i undersøgelsesperioden, og som vedrørte den af undersøgelsen omfattede vare, blandt produktionsomkostningerne. Som følge af F& U-udgifternes egenart, nemlig at de normalt både fremmer de igangværende og de fremtidige varesalg, blev denne approach anset for at være den mest hensigtsmæssige ud fra såvel et økonomisk som et regnskabsmæssigt synspunkt, eftersom den igangværende produktion også nød godt af F& U-udgifter, som var afholdt i tidligere perioder. Anmodningen om en justering kunne derfor ikke imødekommes.

(24) Desuden anmodede den pågældende producent/eksportør om at få justeret produktionsomkostningerne, for så vidt angår de reviderede afskrivningsomkostninger. Den hævdede, at den metode, der var benyttet til beregning af afskrivningerne, ikke var godtaget af skattemyndighederne, og at de reviderede afskrivningsomkostninger derfor skulle erstattes med de skattemæssige afskrivningsomkostninger.

Denne anmodning kunne ikke godtages, fordi de afskrivningsomkostninger, som fremgik af de reviderede regnskaber for producenten/eksportøren, var beregnet i overensstemmelse med det pågældende lands generelt accepterede regnskabsprincipper og gav et retvisende billede af omkostningerne ved produktion og salg af den pågældende vare. Desuden blev det som led i undersøgelsen påvist, at de afskrivningsmetoder, der var benyttet i de reviderede regnskaber, havde været anvendt i lang tid. Kommissionen benyttede derfor ikke de indberettede tal, skønt disse var korrekte i skattemæssig henseende, men derimod resultatet af producentens/eksportørens normale afskrivningsmetode.

(25) Begge producenter/eksportører købte en betydelig del, af de materialer, de benyttede til fremstilling af kondensatorer, hos forretningsmæssigt forbundne selskaber. Producenterne/eksportørerne hævdede, at der ved beregningen af produktionsomkostningerne skulle benyttes interne afregningspriser, fordi disse salg fandt sted til markedspris og omfattede en fortjeneste. Disse interne afregningspriser er benyttet foreløbigt ved dumpingberegningen. Kommissionen har dog endnu ikke afsluttet sin undersøgelse af, hvorvidt de interne afregningspriser kan udgøre et pålideligt grundlag for fastlæggelsen af produktionsomkostningerne, og der vil først blive draget en endelig konklusion på undersøgelsens slutstadium.

Eksportpris

(26) I alle de tilfælde, hvor eksporten af LAEC fandt sted til uafhængige kunder i Fællesskabet, blev eksportprisen fastsat i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der rent faktisk var betalt eller skulle betales.

(27) I de fleste tilfælde fandt eksporten imidlertid sted til en forretningsmæssigt forbundet part. I disse tilfælde blev eksportprisen fastsat i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen, dvs. på grundlag af den pris, hvortil de importerede varer første gang blev videresolgt til en uafhængig køber.

(28) I disse tilfælde blev der justeret for alle omkostninger, som påløb mellem importen og videresalget, og for tillagte fortjenester med henblik på fastlæggelse af en pålidelig eksportpris ved Fællesskabets grænse.

(29) Fortjenstmargenen blev på grundlag af oplysninger fra en række uafhængige importører i Fællesskabet foreløbigt fastsat til gennemsnitlig lidt over 5 % af omsætningen.

Sammenligning

(30) For at sikre en loyal sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der taget behørigt hensyn til forskelle, som øver indflydelse på prissammenligneligheden i henhold til artikel 2, stk. 10, i grundforordningen, og foretaget justeringer i overensstemmelse dermed.

Handelsled

(31) En producent/eksportør anmodede om, at der i henhold til artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii), i grundforordningen blev taget hensyn til forskelle i handelsled. Producenten/eksportøren erklærede, at et forretningsmæssigt forbundet selskab på hjemmemarkedet udførte visse arbejdsfunktioner, som på eksportmarkedet blev udført af dens europæiske salgsdatterselskaber. Selskabet erklærede, at når eksportprisen beregnes i henhold til artikel 2, stk. 9, i grundforordningen, trækkes visse omkostninger, som påløber hos de forretningsmæssigt forbundne salgsdatterselskaber i Fællesskabet, fra den pris, som betales af den første uafhængige kunde, uden at disse omkostninger trækkes fra prisen på hjemmemarkedet, hvorved den beregnede eksportpris overgår til et andet handelsled end den normale værdi. Ifølge producenten/eksportøren gør denne forskel mellem hjemmemarkedet og eksportmarkedet med hensyn til handelsled det derfor nødvendigt at justere den normale værdi med henblik på at opnå en retvisende sammenligning af normal værdi og eksportpris.

I den sammenhæng skal følgende understreges. Metoden med at beregne eksportprisen ved at fratrække de omkostninger, der påløber hos de forretningsmæssigt forbundne importører sikrer, at salgsprisen over for den første uafhængige kunde bliver opgjort som »arm's length«-prisen ved Fællesskabets grænse. I det foreliggende tilfælde blev de forretningsmæssigt forbundne importørers videresalgspriser opgjort som de priser, der tages af distributionsvirksomheder eller selskaber, som benytter kondensatorerne i deres produktion af elektroniske varer, dvs. de endelige brugere. Der blev ikke konstateret nogen prisforskelle mellem disse to afsætningskanaler. Hvis de omkostninger, der påløber ved salget til de to kundekategorier, fratrækkes, bliver resultatet en eksportpris, der er tættere på producentprisen i distributionskæden. Producenten/eksportøren erklærede, at dens forretningsmæssigt forbundne salgsselskab på hjemmemarkedet foretog sine salg ad afsætningskanaler, der var identiske med de i Fællesskabet benyttede, dvs. til distributionsvirksomheder og til brugerindustrien for kondensatorer. Producenten/eksportøren påpegede imidlertid selv, at distributionsvirksomhederne på hjemmemarkedet og de uafhængige distributionsvirksomheder på EU-markedet ikke var helt sammenlignelige, da den sidstnævnte gruppe havde større lighed med detailvirksomheder.

Som nævnt ovenfor blev det desuden som led i kontrolbesøget på stedet påvist, at den pågældende eksporterende producent undlod at indberette en væsentlig del af sine salg på hjemmemarkedet (der henvises til betragtning 13). Kommissionen kunne derfor hverken efterprøve priserne eller handelsleddet i forbindelse med disse salg, og den kunne heller ikke foretage en fyldestgørende vurdering af producentens/eksportørens påstande om handelsleddet på hjemmemarkedet og på eksportmarkedet.

Artikel 2, stk. 10, litra d), nr. ii), i grundforordningen indeholder en bestemmelse om, at der kan foretages en særlig justering i de tilfælde, hvor en eksisterende forskel i handelsled mellem eksportmarkedet og hjemmemarkedet ikke kan opgøres, fordi de relevante niveauer ikke findes på eksportlandets hjemmemarked. Til trods for producentens/eksportørens manglende evne til at fremlægge den fornødne dokumentation til støtte for anmodningen om, at der blev taget hensyn til forskellen mellem handelsleddene, og de ovenfor afgivne bemærkninger, erkender Kommissionen, at handelsleddet på hjemmemarkedet muligvis ikke nøjagtig svarer til handelsleddet på eksportmarkedet, og at den beregnede eksportpris er tættere på producenten i distributionskæden. For så vidt muligt under skyldig hensyntagen hertil at sikre, at prissammenligningen finder sted i det rette handelsled, har Kommissionen justeret den normale værdi med 10 % af den pågældende producents/eksportørs bruttoavance.

Kreditomkostninger

(32) En producent/eksportør anmodede om en justering af den normale værdi som følge af kreditomkostningerne. Det blev som led i undersøgelsen påvist, at kreditomkostningerne blev pustet kunstigt op ved hjælp af en overdrevent høj selskabsintern rentesats. Der blev derfor kun indrømmet en justering på grundlag af en rente for kortfristede lån, som fremgik af den pågældende producents/eksportørs reviderede regnskaber.

(33) Der blev desuden taget hensyn til forskelle i importafgifter, transport, forsikring, håndtering, rabatter og provisioner, hvor dette var relevant og rimeligt, dvs. hvor anmodningen blev fremsat inden for den fastsatte frist, og hvor den pågældende part kunne fremlægge dokumentation for den påståede forskels indvirkning på priserne og prissammenligneligheden.

Dumpingmargener

(34) I henhold til artikel 2, stk. 11, i grundforordningen blev den normale værdi (beregnet som et vejet gennemsnit pr. type) sammenlignet med eksportprisen (beregnet som et vejet gennemsnit).

(35) Den ovenfor beskrevne sammenligning viste, at der foreligger dumping. De foreløbige dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen cif Fællesskabets grænse er følgende:

>TABELPOSITION>

Dumpingmargen for ikke-samarbejdende selskaber

(36) For de ikke-samarbejdende selskabers vedkommende blev der fastsat en dumpingmargen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

Da det generelle samarbejdsniveau var højt, blev det anset for hensigtsmæssigt at fastsætte dumpingmargenen for ikke-samarbejdende selskaber til samme niveau som den højeste dumpingmargen, der blev fastsat for en af undersøgelsen omfattet producent/eksportør. Der er ingen grund til at formode, at en ikke-samarbejdende producent kun ville have gjort sig skyldig i dumping på et lavere niveau. Denne approach blev også anset for nødvendig for at undgå at belønne manglende samarbejdsvilje og at skabe mulighed for omgåelse.

Margenen udtrykt i procent af importprisen cif Fællesskabets grænse er 25,5 %.

Thailand

(37) Der var ingen selskaber, som besvarede spørgeskemaet for producenter/eksportører.

Som følge af den manglende samarbejdsvilje fra de thailandske producenters/eksportørers side var det i henhold til artikel 18 i grundforordningen nødvendigt at fastsætte dumpingmargenen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at det var begrænset, hvad der forelå af oplysninger. For så vidt angår de thailandske eksportpriser, forelå der kun statistiske oplysninger om et bredere varesortiment. Da producenterne på hjemmemarkedet normalt sælger denne vare direkte til industrielle brugere og ikke via forhandlere, var det desuden ikke muligt at opnå pålidelig prisinformation om det thailandske hjemmemarked. De eneste oplysninger, som Kommissionen havde til rådighed, var dem, der var afgivet i klagen, og det blev derfor foreløbigt besluttet at benytte disse oplysninger til fastlæggelse af denne dumping.

(38) På dette grundlag blev margenen udtrykt i procent af importprisen cif Fællesskabets grænse fastsat til 39,5 %.

D. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET

Produktionen i Fællesskabet

(39) Fire store producenter af LAEC, nemlig Philips, BHC Aerovox Ltd (Det Forenede Kongerige), Vishay Roederstein GmbH (Tyskland) og Siemens-Matsushita Components GmbH & Co. KG (Tyskland) og en række små og mellemstore producenter har hjemsted i Fællesskabet.

(40) En af de store producenter, nemlig Siemens-Matsushita Components GmbH & Co. KG (München, Tyskland), er et joint venture mellem et tysk selskab og et japansk selskab og er forretningsmæssigt forbundet med en af de eksporterende producenter i USA. Denne producent blev derfor i henhold til artikel 4, stk. l, i grundforordningen holdt uden for erhvervsgrenen i Fællesskabet, fordi denne producent i kraft af sine forbindelser var beskyttet mod dumpingimportens skadelige virkninger. Det skal bemærkes, at denne producent også blev holdt uden for erhvervsgrenen i Fællesskabet i de to foregående procedurer vedrørende LAEC.

(41) Nogle producenter/eksportører hævdede, at en af de klagende producenter i Fællesskabet, nemlig Philips, ikke kunne betragtes som en del af erhvervsgrenen i Fællesskabet, fordi et andet selskab i Philips-koncernen, nemlig Philips Consumer Electronics BV, havde importeret LAEC fra USA i undersøgelsesperioden.

Det blev som led i undersøgelsen påvist, at Philips Consumer Electronics BV, der aftog ca. 40 % af Philips' produktion og var denne virksomheds største traditionelle kunde, i undersøgelsesperioden havde importeret LAEC fra USA til brug i sin egen produktion af elektroniske varer. Det blev bemærket, at Philips Consumer Electronics BV udelukkende benyttede de importerede LAEC som komponenter i sin egen produktion af elektroniske varer, og at de importerede LAEC aldrig blev videresolgt på EU-markedet.

Når Philips Consumer Electronics BV valgte til dels at modtage sine leverancer fra amerikanske eksportører, var dette muligt, fordi Philips-koncernen er opdelt på forskellige profitcentre, der alle er uafhængige og frit kan anskaffe deres materialer hos den producent, der har de bedste salgsvilkår. Dette valg indebar ikke, at Philips' hovedinteresse ændredes fra produktion til import.

Det blev derfor fundet godtgjort, at den import, som Philips Consumer Electronics BV foretog, kan betragtes som en fuldt legitim erhvervsmæssig disposition, eftersom virksomheden kun i begrænset omfang importerede til dumpingpris og fortsat fik dækket størstedelen af sine behov via moderselskabet. Denne import blev anset for en nødvendig forretningsmæssig foranstaltning indtil det tidspunkt, hvor der var genskabt loyale konkurrencevilkår på EU-markedet.

Det blev derfor konkluderet, at der ikke var nogen rimelig grund til at holde Philips uden for erhvervsgrenen i Fællesskabet. Det skal bemærkes, at man nåede til samme konklusion i betragtning 10, 11 og 12 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 1451/92 (7) om indførelse af en midlertidig antidumpingtold vedrørende importen af LAEC med oprindelse i Japan.

(42) En af de eksporterende producenter hævdede desuden, at Philips skulle holdes uden for erhvervsgrenen i Fællesskabet, fordi selskabet var forretningsmæssigt forbundet med en producent i USA, nemlig North American Philips, der producerer LAEC.

Det fremgik af de oplysninger, som Kommissionen lå inde med, at North American Philips kun producerede til det nordamerikanske marked, og at denne producent ikke eksporterede LAEC til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.

Kommissionen drog derfor den konklusion, at Philips ikke skulle holdes uden for erhvervsgrenen i Fællesskabet.

(43) Der blev draget den konklusion af de ovennævnte faktorer, at produktionen i Fællesskabet omfattede alle selskaber, der producerede LAEC i Fællesskabet, med undtagelse af Siemens-Matsushita Components GmbH & Co. KG (Tyskland). Disse selskaber benævnes i det følgende »producenterne i Fællesskabet«.

Erhvervsgrenen i Fællesskabet

(44) Som nævnt ovenfor støttede to producenter i Fællesskabet aktivt klagen. En af disse to klagende producenter, nemlig BHC Aerovox Ltd, kunne imidlertid ikke fremlægge de krævede oplysninger inden for de fastsatte frister og blev derfor holdt uden for dækningsområdet for erhvervsgrenen i Fællesskabet.

(45) En anden stor producent i Fællesskabet, nemlig Vishay Roederstein GmbH (Tyskland), gav udtryk for, at den støttede klagen, men den udfyldte ikke Kommissionens spørgeskema.

(46) En mindre producent i Fællesskabet, nemlig Trobo SA (Spanien) gav udtryk for, at den støttede klagen, men den forelagde ikke Kommissionen fyldestgørende oplysninger. Alle andre små og mellemstore producenter i Fællesskabet forblev passive.

(47) Under disse omstændigheder blev situationen for den eneste samarbejdende klagende producent i Fællesskabet, nemlig Philips, taget op på ny. Selskabet tegnede sig for 41 % af Fællesskabets samlede anslåede produktion af den af undersøgelsen omfattede vare og tegnede sig dermed for en betydelig del af Fællesskabets produktion i henhold til artikel 5, stk. 4, i grundforordningen. Denne producent vil derfor i henhold til artikel 4, stk. 1, i grundforordningen i det følgende blive benævnt »erhvervsgrenen i Fællesskabet«.

E. SKADE

Indledende bemærkninger

(48) Undersøgelsens geografiske dækningsområde var Fællesskabet i den sammensætning, det havde på det tidspunkt, hvor proceduren blev indledt, dvs. Fællesskabet med 15 medlemsstater.

(49) Det skal bemærkes, at analysen af eventuelle skader, som er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, skal foretages i lyset af de tidligere antidumpingforanstaltninger, som blev truffet i 1992 og 1994 vedrørende importen af den pågældende vare fra Japan, Republikken Korea og Taiwan. Som anført ovenfor underkastes disse foranstaltninger, der omfatter antidumpingtold, i øjeblikket en fornyet undersøgelse.

Forbruget i Fællesskabet

(50) Forbruget blev beregnet som summen af det salg, som EU-erhvervsgrenen havde i Fællesskabet, et overslag over det salg, som de øvrige EU-producenter og det selskab, hvis produktion var holdt uden for produktionen i Fællesskabet, havde i Fællesskabet og importen til Fællesskabet.

(51) Hvad angår importen, blev der taget hensyn til, at den KN-kode, der omfatter LAEC, også omfatter andre typer kondensatorer, der ikke er omfattet af denne procedure, og at der derfor ikke af Eurostats statistikker kunne udledes nøjagtige tal for den samlede import af den pågældende vare.

Hvad angår importen fra de berørte lande, blev denne baseret på et overslag fremlagt af erhvervsgrenen i Fællesskabet justeret for at tage hensyn til de kontrollerede oplysninger, som var fremlagt af de samarbejdende eksporterende producenter i de berørte lande og af importørerne i Fællesskabet.

(52) At dømme efter de ovennævnte oplysninger steg forbruget i Fællesskabet fra 70,7 mio. stk. i 1993 til 89,2 mio. stk. i 1995, men faldt derefter til 82,5 mio. stk. i undersøgelsesperioden. Det samlede forbrug steg i den pågældende periode med 17 %.

Importen til EU-markedet fra de berørte lande

Kumulering af dumpingimportens virkninger

(53) Kommissionen undersøgte, om importen af LAEC med oprindelse i USA og Thailand skulle vurderes kumulativt i henhold til artikel 3, stk. 4, i grundforordningen.

(54) I den sammenhæng protesterede en af de samarbejdende eksporterende producenter mod kumuleringen og hævdede, at stigningen i importen af varer med oprindelse i Thailand i den pågældende periode havde været langt større end stigningen i importen af varer med oprindelse i USA, og at LAEC af thailandsk oprindelse blev solgt i Fællesskabet til priser, der var klart lavere end priserne på LAEC med oprindelse i USA.

(55) Kommissionen undersøgte disse argumenter under skyldig hensyntagen til betingelserne i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen, i henhold til hvilke importens virkninger kun vurderes kumulativt, hvis det fastslås, at:

- den dumpingmargen, der er fastlagt for indførslen fra hvert af de berørte lande, er højere end den minimumsværdi, der er anført i artikel 9, stk. 3, og den indførte mængde fra hvert land ikke er ubetydelig, og

- det vil være hensigtsmæssigt at foretage en kumulativ vurdering af virkningerne af indførslen på baggrund af vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og vilkårene for konkurrencen mellem de indførte varer og den i Fællesskabet fremstillede vare.

(56) Der blev på dette grundlag draget følgende foreløbige konklusioner:

- Som anført i betragtning 35 og 37 er de dumpingmargener, der er fastlagt for de to berørte lande, højere end minimumsværdien, og som anført i betragtning 58 kunne importen til Fællesskabet fra disse lande ikke betragtes som ubetydelig.

- Hvad angår konkurrencevilkårene, blev det som led i undersøgelsen påvist, at de LAEC, der blev importeret fra de berørte lande, for hver type for sig var ens med hensyn til alle væsentlige fysiske og tekniske karakteristika og derfor indbyrdes substituerbare. Det blev derfor konkluderet, at disse LAEC konkurrerede indbyrdes og derudover konkurrerede med samme vare fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet, da disse varer blev solgt ad sammenlignelige salgskanaler.

(57) Kommissionen drog den konklusion af de ovenstående bemærkninger, at alle kriterierne i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen var opfyldt. Importen fra de berørte lande blev derfor undersøgt kumulativt.

Dumpingimportens værdi og markedsandel

(58) Den kumulerede dumpingimport til Fællesskabet af LAEC med oprindelse i USA og Thailand voksede mængdemæssigt med 51 % i hele den betragtede periode, nemlig fra 11 mio. stk. i 1993 til 16,9 mio. stk. i 1995, og holdt sig derefter stabilt på 16,6 mio. stk. i undersøgelsesperioden. Dens kumulerede markedsandel voksede fra 15,6 % i 1993 til 20,2 % i undersøgelsesperioden, dvs. med 4,6 procentpoint.

Priserne i forbindelse med dumpingimporten

(59) Det fremgik af undersøgelsen, at de gennemsnitlige salgspriser i forbindelse med dumpingimporten fra de berørte lande i hele den betragtede periode var klart lavere end de salgspriser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet tog.

(60) Med henblik på at fastlægge prisunderbuddet blev der for hver type for sig foretaget en sammenligning af de priser, som de berørte producenter/eksportører tog af ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet, eller - hvor det var relevant - som producenternes/eksportørernes forretningsmæssigt forbundne importører tog af de første uafhængige kunder i Fællesskabet, og de priser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet tog af uafhængige købere.

(61) Sammenligningen for hver type for sig blev baseret på følgende kriterier: kapacitans, mærkespænding, driftstemperatur og type terminalkonfiguration. Det er disse kriterier, der øver størst indflydelse på salgsprisen og kundens købsbeslutninger. I de tilfælde, hvor det ikke på grundlag af de ovennævnte kriterier var muligt at finde identiske importerede og i Fællesskabet producerede varer, benyttedes de varer, som var tættest beslægtede.

(62) De to amerikanske producenter/eksportører hævdede, at der også skulle tages hensyn til LAEC's størrelse ved sammenligningen af importerede typer og typer fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet, fordi der er en direkte sammenhæng mellem prisen på en LAEC og dens størrelse.

Det skal i den sammenhæng bemærkes, at Kommissionen først på et sent stadium i proceduren fik adgang til de fornødne oplysninger på dette område. En foreløbig undersøgelse af disse oplysninger viste, at underbuddet var af samme størrelse for samme type, uanset om der blev taget hensyn til de importerede LAEC's størrelse eller ej. Der blev derfor ikke taget hensyn til nævnte LAEC's størrelse ved den foreløbige fastlæggelse af underbud. Spørgsmålet vil dog blive undersøgt nærmere.

(63) Hvad angår importen af varer med oprindelse i USA, blev der benyttet de samarbejdende producenters/eksportørers transaktioner eller i påkommende tilfælde de med producenterne/eksportørerne forretningsmæssigt forbundne importørers transaktioner. Disse tegnede sig i henhold til Eurostat for en betydelig del af Fællesskabets samlede import fra dette land. For varerne med oprindelse i Thailand blev priserne i forbindelse med dumpingimporten i mangel af samarbejdsvilje fra dette lands eksporterende producenters side fastlagt på grundlag af de foreliggende oplysninger, dvs. købspriserne for LAEC med oprindelse i Thailand for de to samarbejdende og ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet.

(64) Hvad angår de salg, som erhvervsgrenen i Fællesskabet foretog, blev prissammenligningen som følge af det store antal forskellige typer LAEC foretaget på grundlag af et udvalg af transaktioner, som rundt regnet tegnede sig for 70 % af det salg af alle typer LAEC, som erhvervsgrenen i Fællesskabet foretog.

(65) De salgspriser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet tog, blev i fornødent omfang konverteret til niveauet ab fabrik. For så vidt angår sammenligningen af salgspriserne i forbindelse med direkte eksport til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, blev der desuden foretaget justeringer af producenternes/eksportørernes salgspriser for at tage hensyn til erlagt told samt omkostninger og fortjeneste efter importen. Alle priser blev sammenlignet efter udelukkelse af alle nedslag og rabatter og i samme handelsled.

(66) Denne sammenligning mundede ud i følgende prisunderbud opgjort som et vejet gennemsnit og udtrykt i procent af EU-producenternes priser:

- USA: mellem 0 % og 25 %, gennemsnitlig 9 %

- Thailand: mellem 0 % og 41 %, gennemsnitlig 12 %.

Situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet

Salgsmængden for erhvervsgrenen i Fællesskabet

(67) Salgsmængden på EU-markedet for erhvervsgrenen i Fællesskabet voksede fra indekstal 100 i 1993 til indekstal 118 i 1995, men faldt derefter til indekstal 88 i undersøgelsesperioden, hvilket giver en samlet nedgang på 12 % i den betragtede periode.

Markedsandel

(68) Udviklingen i salgsmængden sammenholdt med udviklingen i forbruget i Fællesskabet viser, at den markedsandel, som erhvervsgrenen i Fællesskabet havde, faldt fra indekstal 100 i 1993 til indekstal 75 i undersøgelsesperioden.

Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

(69) Den produktion, som erhvervsgrenen i Fællesskabet havde, voksede fra indekstal 100 i 1993 til indekstal 123 i 1995 og faldt derefter til indekstal 98 i undersøgelsesperioden. Dette giver en samlet nedgang i produktionen på 2 % i den betragtede periode. Produktionen faldt imidlertid med næsten 20 % fra 1995 til undersøgelsesperioden, således at den ovennævnte tidligere stigning helt blev udlignet.

(70) Kapaciteten voksede med 21 % fra 1993 til 1995, holdt sig på et stabilt niveau i 1996, men voksede derefter yderligere med 15 % i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at kapacitetsforøgelsen fra 1993 til 1995 var i fuld overensstemmelse med udviklingen i det registrerede forbrug på EU-markedet i samme periode. Kapacitetsforøgelsen i undersøgelsesperioden skyldtes, at der var udviklet et nyt sortiment såkaldte »radiære« LAEC.

(71) Vurderet på baggrund af produktions- og kapacitetsudviklingen voksede kapacitetsudnyttelsen fra indekstal 100 i 1993 til indekstal 109 i 1994, men faldt derefter jævnt til indekstal 72 i undersøgelsesperioden.

Lagre

(72) Udviklingen i de lagre, som erhvervsgrenen i Fællesskabet lå inde med, udviste en ujævn trend. Disse lagre voksede fra indekstal 100 i 1993 til indekstal 168 i 1995 og faldt derefter til rundt regnet indekstal 125 i 1996, hvorefter de voksede til indekstal 252 i undersøgelsesperioden. Det antal dages salg, som lagrene hos erhvervsgrenen i Fællesskabet repræsenterede, blev næsten tredoblet i den betragtede periode.

Prisudvikling

(73) De gennemsnitlige salgspriser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet tog af ikke forretningsmæssigt forbundne parter, voksede fra 1993 til undersøgelsesperioden med 44 %. I samme tidsrum voksede de gennemsnitlige eksportpriser, som USA og Thailand tog, med henholdsvis 49 % og 58 %. På trods af denne stigning betegnede de pågældende landes eksportpriser i undersøgelsesperioden et klart underbud i forhold til de priser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet tog. Ved vurderingen af disse tal skal det erindres, at forbruget af den pågældende vare voksede kraftigt fra 1993 til undersøgelsesperioden, at udviklingen i de gennemsnitlige salgspriser er stærkt afhængig af varesortimentet, og at prisudviklingen på EU-markedet var påvirket af de tidligere trufne antidumpingforanstaltninger.

Rentabilitet

(74) De økonomiske resultater for erhvervsgrenen i Fællesskabet udtrykt i procent af nettosalget udviste i 1993 et tab på næsten 6 %. Disse resultater forbedredes derefter, og erhvervsgrenen i Fællesskabet havde i 1995 et overskud på næsten 7 %. Efter 1995 forværredes situationen imidlertid mærkbart, og der blev i undersøgelsesperioden omtrent konstateret ligevægt for erhvervsgrenen i Fællesskabet.

Det skal bemærkes, at tidsrummet 1993-1995, hvor stigningen i rentabiliteten fandt sted, også var den periode, der fulgte umiddelbart efter, at der var truffet antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af visse LAEC med oprindelse i Japan (1992) samt i Taiwan og Republikken Korea (1994). Desuden var denne periode kendetegnet af voksende salg (såvel mængde- som værdimæssigt) og stigende produktionsniveau.

På den anden side skal nedgangen i rentabiliteten efter 1995 ses på baggrund af salgsnedgangen for erhvervsgrenen i Fællesskabet, som førte til et mærkbart fald i produktionen, en nedgang i udnyttelsen af den installerede kapacitet og en dermed forbunden forhøjelse af enhedsomkostningerne. De faste omkostningers andel i produktionsomkostningerne pr. enhed voksede således, og det samme var tilfældet for de øvrige SG& A som følge af de forværrede markedsvilkår.

Investeringer

(75) De årlige investeringer, som erhvervsgrenen i Fællesskabet foretog, voksede fra indekstal 100 i 1993 til indekstal 576 i 1996. Investeringsaktiviteten ophørte i undersøgelsesperioden.

Beskæftigelse

(76) Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen for den pågældende vare faldt i den betragtede periode med 26 % som følge af dels højere effektivitet, dels en generel omstrukturering forårsaget af de forringede økonomiske resultater efter 1995.

Produktivitet

(77) EU-erhvervsgrenens produktivitet opgjort som produktion pr. beskæftiget voksede fra indekstal 100 i 1993 til indekstal 128 i 1995, navnlig som følge af beskæftigelsesnedgangen og den øgede produktion. Produktiviteten faldt atter efter 1995 som følge af den kraftige produktionsnedgang, men voksede på ny i undersøgelsesperioden i forbindelse med en yderligere nedgang i beskæftigelsen. Alt i alt steg produktiviteten i den betragtede periode med 26 %.

Konklusion

(78) Det fremgik af undersøgelsen, at der i hele den betragtede periode blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet et kraftigt pristryk fra importen af varer med oprindelse i USA og Thailand, som blev eksporteret til EU-markedet i voksende mængder og underbød EU-erhvervsgrenens salgspriser med op til henholdsvis 25 % og 41 % i undersøgelsesperioden. Desuden oplevede erhvervsgrenen i Fællesskabet et kraftigt fald i salg, markedsandel og produktion, samtidig med at efterspørgslen på EU-markedet var voksende (+ 17 %).

(79) Desuden var EU-erhvervsgrenens økonomiske situation efter en forbedring i 1993-1995 utilfredsstillende og i vid udstrækning utilstrækkelig til at kunne opretholde investeringer og F& U, eftersom der kun var registreret en ligevægtssituation i undersøgelsesperioden. Det skal navnlig bemærkes, at den skadelige dumping fra USA og Thailand fandt sted på et tidspunkt, hvor erhvervsgrenen var i bedring efter den foregående dumping.

(80) Endelig faldt beskæftigelsesniveauet jævnt i hele den betragtede periode.

(81) Det skal generelt bemærkes, at situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet navnlig blev forværret i de seneste år af den betragtede periode (fra 1995 til udgangen af undersøgelsesperioden).

(82) Kommissionen har draget den foreløbige konklusion af ovenstående analyse, at der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade i henhold til artikel 3, stk. l, i grundforordningen.

F. SKADE

Indledende bemærkninger

(83) Kommissionen undersøgte, om den væsentlige skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, var forvoldt af dumpingimporten fra de berørte lande, eller om den pågældende skade var forvoldt af andre faktorer.

Opmærksomheden henledes i den sammenhæng på, at Kommissionen allerede i de tidligere forordninger om importen af LAEC til Fællesskabet fandt det godtgjort, at EU-markedet for denne vare er gennemsigtigt og prisfølsomt. Som følge heraf øver muligheden for at foretage billig dumpingimport til dette marked i sig selv følelig og øjeblikkelig indflydelse på den generelle markedssituation.

Dumpingimportens virkninger

(84) Undersøgelsen viste, at den nedgang i salg, markedsandel og produktion, som erhvervsgrenen i Fællesskabet oplevede i den betragtede periode, fandt sted, samtidig med at der fandt en kraftig forøgelse sted af dumpingimporten fra de berørte lande med hensyn til såvel mængde som markedsandel. Rent faktisk voksede denne import mængdemæssigt med 51 %, og dens markedsandel voksede med næsten 5 procentpoint i den betragtede periode, nemlig fra indekstal 100 i 1993 til indekstal 129 i undersøgelsesperioden. Samtidig faldt EU-erhvervsgrenens salg med 12 %, og dens markedsandel faldt fra indekstal 100 i 1993 til indekstal 75 i undersøgelsesperioden.

(85) Desuden blev det fundet godtgjort, at importen fra de pågældende lande underbød EU-erhvervsgrenens priser mærkbart. Som anført ovenfor har ethvert pristryk som følge af markedets prisfølsomhed tendens til at påvirke markedet øjeblikkelig.

(86) For så vidt angår EU-erhvervsgrenens økonomiske situation, mindes der om, at denne erhvervsgren i begyndelsen af den betragtede periode stadig var i bedring efter den tidligere dumping forårsaget af import af visse LAEC med oprindelse i Japan, Taiwan og Republikken Korea og arbejdede med tab.

I 1994 og 1995 forbedredes den økonomiske situation for erhvervsgrenen i Fællesskabet. Denne forbedring faldt også tidsmæssigt sammen med, at der blev truffet antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af LAEC fra Japan, Taiwan og Republikken Korea. Desuden skal det bemærkes, at erhvervsgrenen i Fællesskabet i denne periode, bl.a. som følge af voksende efterspørgsel på EU-markedet, kunne forøge sin salgsmængde og forhøje sine priser. Erhvervsgrenen forhøjede også produktionen og produktiviteten og sænkede produktionsomkostningerne og salgsudgifterne. Erhvervsgrenen i Fællesskabet opnåede derved et overskud i 1995.

Fra 1995 forværredes EU-erhvervsgrenens rentabilitet atter, selv om de gennemsnitlige salgspriser steg i nogenlunde samme takt som de gennemsnitlige salgspriser for den berørte import. Denne forværring skyldtes navnlig en nedgang i salget, som førte til faldende produktion og en dermed forbunden nedgang i kapacitetsudnyttelsen og - indtil 1996 - i produktiviteten. Salgsomkostningerne pr. enhed steg også som følge af EU-erhvervsgrenens vanskeligheder ved at markedsføre sine varer.

(87) Desuden kunne erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke i tilstrækkelig høj grad nyde godt af virkningerne af de ovennævnte antidumpingforanstaltninger, fordi genskabelsen af uforstyrrede handelsvilkår og genopretningen af den pågældende erhvervsgren efter den tidligere påførte skade fra 1995 blev undergravet af dumpingimporten fra USA og Thailand. Denne import holdt sig fra 1995 til undersøgelsesperioden på et mængdemæssigt stabilt niveau på trods af en nedgang i forbruget og fik derved en større markedsandel. Det skal i den sammenhæng bemærkes, at de fleste af de producenter/eksportører, der har hjemsted i USA og Thailand, er forretningsmæssigt forbundet med japanske producenter af LAEC.

(88) Endelig skal det bemærkes, at beskæftigelsesniveauet som følge af de forringede økonomiske resultater og omstruktureringsbestræbelserne var jævnt faldende i hele den betragtede periode.

Andre faktorer

(89) Kommissionen undersøgte, om den væsentlige skade, der var påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, kunne have været forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten. Kommissionen analyserede navnlig forbrugsudviklingen på EU-markedet, EU-erhvervsgrenens ydeevne og afsætningsstrategi samt udviklingen i og virkningerne af importen fra tredjelande, der ikke er omfattet af denne procedure.

Forbruget i Fællesskabet

(90) En af de samarbejdende producenter/eksportører hævdede, at den salgsnedgang, som erhvervsgrenen i Fællesskabet havde oplevet efter 1995, skyldtes en almindelig konjunkturbestemt afmatning på markedet for LAEC.

Det skal bemærkes, at forbruget i Fællesskabet fra 1995 til undersøgelsesperioden faldt med 8 %, og at EU-erhvervsgrenens salg i samme periode faldt med 25 %, dvs. langt kraftigere end forbruget i Fællesskabet. Desuden holdt den kumulerede dumpingimport af varer med oprindelse i USA og Thailand sig fra 1995 til undersøgelsesperioden på trods af forbrugsnedgangen på et mængdemæssigt stabilt niveau, nemlig på det høje 1995-niveau, men dens markedsandel blev højere.

EU-erhvervsgrenens ydeevne

(91) Nogle af producenterne/eksportørerne hævdede, at den skade, der var påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, ikke skyldtes dumpingimporten, men et generelt lavt præstationsniveau i erhvervsgrenen i Fællesskabet. Der blev navnlig fremført følgende argumenter:

(92) Det blev hævdet, at producenterne/eksportørerne var mere effektive og produktive end erhvervsgrenen i Fællesskabet, og at denne fordel med hensyn til produktionsomkostninger gjorde det muligt for disse producenter/eksportører at sælge LAEC til lavere priser.

Uden at der skal foretages en undersøgelse af, hvorvidt de pågældende producenter/eksportører rent faktisk havde nogen form for omkostningsfordele, skal det i den forbindelse understreges, at erhvervsgrenen i Fællesskabet som anført ovenfor på grund af den øgede import til dumpingpris fra de lande, der er omfattet af denne undersøgelse, ikke kunne udnytte sin produktionskapacitet fuldt ud og led væsentlig skade. Der må drages den konklusion af disse forhold, at denne dumping fra producenternes/eksportørernes side uanset eventuelle omkostningsfordele - også selv om disse var godtaget - påførte erhvervsgrenen i Fællesskabet skade.

(93) Desuden blev det hævdet, at erhvervsgrenen i Fællesskabet med hensyn til produktfornyelse og miniaturisering var mindre avanceret end producenterne/eksportørerne i de berørte lande, og at EU-erhvervsgrenens varesortiment som følge deraf ikke var lige så komplet som de eksporterende producenters varesortiment, hvilket gjorde EU-erhvervsgrenens varer mindre attraktive for kunderne.

Kommissionen sammenlignede de varesortimenter, som de samarbejdende parter tilbød. Sammenligningen viste, at erhvervsgrenen i Fællesskabet i undersøgelsesperioden tilbød et bredt varesortiment, som i vid udstrækning var sammenligneligt med producenternes/eksportørernes varesortiment både med hensyn til fysiske og tekniske karakteristika og med hensyn til anvendelsesformål, også for de miniaturiserede typers vedkommende. Desuden blev det fundet godtgjort, at erhvervsgrenen i Fællesskabet, som det er normal praksis i denne erhvervsgren, var i stand til at producere »særlige« eller »skræddersyede« typer afpasset efter bestemte kunders særlige behov. Desuden blev det fundet godtgjort, at erhvervsgrenen i Fællesskabet i begyndelsen af undersøgelsesperioden indførte nye serier miniaturiserede LAEC, der i vid udstrækning var sammenlignelige med de importerede miniaturiserede varer.

(94) Endelig hævdede producenterne/eksportørerne, at erhvervsgrenen i Fællesskabet solgte LAEC, der var overspecificerede med hensyn til levetid. Denne overspecificering førte til salgspriser, der var klart højere end de berørte producenters/eksportørers salgspriser.

Resultaterne af undersøgelsen viste, at erhvervsgrenen i Fællesskabet fremstillede LAEC i overensstemmelse med de specifikationer, som dens kunder krævede. Desuden blev det fundet godtgjort, at de levetidsspecifikationer, der fremgik af EU-erhvervsgrenens kataloger, ikke altid var baseret på de samme kriterier som producenternes/eksportørernes specifikationer, da der findes forskellige måder at udtrykke levetiden for LAEC på (f.eks. »total load life«, »test life«, »endurance« osv.) alt efter de benyttede målekriterier. I den sammenhæng blev der ikke fremlagt bevis for, at den påståede overspecificering af EU-erhvervsgrenens varer kunne tilskrives noget andet forhold end de forskellige kriterier for målingen af levetiden. Under disse omstændigheder kan argumentet ikke betragtes som velbegrundet, hvorfor disse producenters/eksportørers påstande ikke kan godtages.

Salgsstrategi

(95) En af de samarbejdende producenter/eksportører hævdede, at erhvervsgrenen i Fællesskabet rettede sin salgsstrategi mod endelige brugere og negligerede alle andre salgskanaler, bl.a. distributionsvirksomhederne. Desuden blev det hævdet, at det forhold, at endelige brugere generelt øver meget stærkere pres på priserne i nedadgående retning, var årsag til tabene for erhvervsgrenen i Fællesskabet.

Det blev imidlertid fundet godtgjort, at erhvervsgrenen i Fællesskabet solgte en betydelig del af sin produktion til distributionsvirksomheder. Desuden kunne der ikke konstateres nogen forskelle mellem EU-erhvervsgrenens og producenternes/eksportørernes priser ved salg til endelige brugere og til distributionsvirksomheder. Påstanden kunne derfor ikke godtages.

Import fra andre tredjelande

(96) Det blev fundet godtgjort, at den samlede markedsandel for importen fra tredjelande, der ikke er omfattet af denne procedure, voksede med 4 procentpoint i den betragtede periode. Kommissionen analyserede navnlig importen fra Japan, Republikken Korea og Taiwan, som i undersøgelsesperioden rundt regnet tegnede sig for 90 % af importen fra andre lande end USA og Thailand og lagde beslag på næsten hele den ovennævnte forhøjelse, af andre tredjelandes markedsandel.

(97) Importen af LAEC med oprindelse i Japan, Republikken Korea og Taiwan er i øjeblikket omfattet af antidumpingforanstaltninger, der er underkastet en fornyet undersøgelse.

Da den samlede markedsandel for importen fra Japan, Republikken Korea og Taiwan i den betragtede periode voksede fra 35 % til 38,9 %, og da det blev fundet godtgjort, at de gennemsnitlige salgspriser i forbindelse med denne import var lavere end EU-erhvervsgrenens salgspriser, kan det ikke udelukkes, at denne import på trods af de trufne antidumpingforanstaltninger bidrog til den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet.

Konklusion

(98) Selv om det ikke kan udelukkes, at en del af importen fra andre tredjelande og den seneste forbrugsnedgang i Fællesskabet kan have bidraget til tabet af markedsandel og den ugunstige situation for erhvervsgrenen i Fællesskabet, viste undersøgelsen også, at disse faktorer ikke var så kraftige, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem den af undersøgelsen omfattede import og den væsentlige skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet.

Når der drages denne konklusion, skyldes det navnlig salgsnedgangen og tabet af markedsandel for erhvervsgrenen i Fællesskabet i en periode, hvor den samlede efterspørgsel i Fællesskabet var stigende, samtidig med at importen af varer med oprindelse i USA og Thailand steg kraftigt til priser, der underbød EU-erhvervsgrenens priser. I en periode, hvor erhvervsgrenen i Fællesskabet søgte at rette op på situationen efter den foregående dumping fra andre tredjelandes side, var denne erhvervsgren således afskåret fra at nyde godt af den øgede efterspørgsel på EU-markedet, men den var også ude af stand til at nyde godt af de stordriftsfordele, som et forøget salg ville have ført med sig, hvis erhvervsgrenen i Fællesskabet kunne have opretholdt sin markedsandel. Desuden var EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige rentabilitet som følge af denne salgsnedgang atter for nedadgående efter 1995, og det samme gjaldt beskæftigelsen og investeringerne. Der drages derfor den konklusion, at dumpingimporten fra de berørte lande i den betragtede periode påførte erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade.

G. FÆLLESSKABETS INTERESSER

Indledende bemærkninger

(99) Kommissionen undersøgte foreløbigt på grundlag af de fremlagte oplysninger, om der på trods af resultaterne vedrørende dumping og skade forelå tvingende omstændigheder, som gjorde det nødvendigt at drage den konklusion, at det ikke var i Fællesskabets interesse at træffe foranstaltninger i den foreliggende sag.

Med henblik herpå analyserede Kommissionen de virkninger, som det vil have for alle parter, der er involveret i proceduren, at der træffes henholdsvis ikke træffes foranstaltninger.

Indhentning af oplysninger

(100) For at vurdere virkningerne af de tidligere trufne foranstaltninger indhentede Kommissionen oplysninger hos alle interesserede parter, som den havde kendskab til, herunder leverandørerne til erhvervsgrenen, producenterne i Fællesskabet, importørerne/distributionsvirksomhederne og brugerne. Det skal bemærkes, at der ikke indkom nogen svar fra leverandørerne til erhvervsgrenen.

Erhvervsgrenen i Fællesskabet

EU-erhvervsgrenens egenart og struktur

(101) Opmærksomheden henledes på, at der - selv om erhvervsgrenen i Fællesskabet kun består af Philips - findes en række store, mellemstore og små EU-producenter i de fleste medlemsstater.

Medens de store producenter indgår i internationalt diversificerede koncerner, er de fleste mindre producenter i Fællesskabet små eller mellemstore familieejede selskaber.

(102) Erhvervsgrenen i Fællesskabet og en mindre producent med hjemsted i Spanien var de eneste, der besvarede spørgeskemaet vedrørende Fællesskabets interesser, og begge disse parter gik ind for, at der træffes antidumpingforanstaltninger.

EU-erhvervsgrenens levedygtighed

(103) Det fremgår af nærværende undersøgelse, at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation i 1993-1995 var i bedring efter den foregående dumping og forbedredes mærkbart, navnlig som følge af en stor omstrukturerings- og rationaliseringsindsats fra EU-erhvervsgrenens side. Der fandt en efterspørgselsfremgang og en generel prisstigning sted i Fællesskabet, samtidig med at der blev truffet antidumpingforanstaltninger i 1992 og 1994. Erhvervsgrenen demonstrerede også sin teknologiske kunnen ved at indføre et nyt sortiment såkaldte »radiære« LAEC i 1996 og miniaturiserede LAEC-typer, kort før undersøgelsesperioden begyndte. Dette beviste, at erhvervsgrenen i Fællesskabet stadig er levedygtig, forudsat at der på ny sikres loyale konkurrencevilkår. Efter 1995 førte dumpingimporten og den dermed forbundne nedgang i salg, markedsandel og produktion til, at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation atter forværredes. Ved undersøgelsesperiodens afslutning viste de økonomiske resultater for erhvervsgrenen i Fællesskabet, at den befandt sig i en ligevægtssituation, der ikke var tilstrækkelig til at sikre et rimeligt afkast af investerings- og F& U-udgifterne.

Virkningerne af de tidligere trufne foranstaltninger

(104) For så vidt angår de tidligere trufne antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af LAEC med oprindelse i Japan, Taiwan og Republikken Korea, skal det bemærkes, at erhvervsgrenen i Fællesskabet i 1993-1995 samtidig med, at disse foranstaltninger blev truffet, blev sat i stand til at forbedre sin økonomiske situation, bl.a. ved at forhøje salgspriserne og forøge salgsmængden. I samme periode holdt den samlede markedsandel for importen af varer med oprindelse i de ovennævnte lande sig på et stabilt niveau, nemlig 35 %.

(105) Efter 1995 holdt den kumulerede markedsandel for importen af varer med oprindelse i Taiwan og Republikken Korea sig på et stabilt niveau. For Japans vedkommende voksede både importen af varer med oprindelse i dette land og dets markedsandel, selv om forbruget i Fællesskabet var for nedadgående. Det skal dog understreges, at antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af LAEC med oprindelse i Japan omfatter et snævrere sortiment LAEC end det, der er omfattet af nærværende procedure vedrørende import fra USA og Thailand. De japanske producenter/eksportører var derfor i stand til at vedblive med at sælge et antal typer LAEC på EU-markedet uden at skulle erlægge antidumpingtold.

Virkningerne af, at der træffes henholdsvis ikke træffes foranstaltninger vedrørende importen af varer med oprindelse i USA og Thailand

(106) Medens erhvervsgrenen i Fællesskabet var i færd med at rette op på situationen efter den foregående skadelige dumping, blev den konfronteret med virkningerne af dumpingimporten af varer med oprindelse i USA og Thailand.

Hvis denne dumpingimport får lov til at fortsætte, vil erhvervsgrenen i Fællesskabet opleve en yderligere forværring af sin i forvejen svækkede stilling med betydelig risiko for partiel eller total lukning. Fællesskabet ville derved blive henvist til at undvære mindst en stor aktør og desuden miste såvel forskning og udvikling som beskæftigelse. Vigtigere er det imidlertid, at dette på baggrund af EU-erhvervsgrenens størrelse kan øve indflydelse på de fremtidige konkurrencevilkår.

(107) På den anden side kan det på grundlag af erfaringerne med de tidligere trufne foranstaltninger vedrørende Japan, Taiwan og Republikken Korea med rimelighed forventes, at erhvervsgrenen i Fællesskabet, dersom der træffes foranstaltninger, kan øge sine salg og sin markedsandel og derigennem sin produktion og sin kapacitetsudnyttelse. Dette vil i næste omgang føre til væsentligt lavere enhedsomkostninger og en forbedring af erhvervsgrenens økonomiske situation.

Foranstaltningernes mest sandsynlige virkninger for importørerne/distributionsvirksomhederne

(108) Kun to importører i Fællesskabet, som ikke var forretningsmæssigt forbundet med producenter/eksportører, udviste samarbejdsvilje i forbindelse med proceduren. De hævdede, at en iværksættelse af foranstaltninger som led i denne procedure ville have skadelige virkninger for importørerne af den pågældende vare i Fællesskabet.

(109) Undersøgelsen viste, at LAEC for begge disse ikke forretningsmæssigt forbundne importørers vedkommende kun tegnede sig for en lille del af deres virksomhed med hensyn til omsætning og overskudsbidrag. Der drages derfor den konklusion, at iværksættelsen af foranstaltninger som led i denne procedure under de foreliggende omstændigheder og i mangel af andre velunderbyggede bemærkninger kun vil have minimale virkninger.

Foranstaltningernes mest sandsynlige virkninger for brugerne af den pågældende vare

(110) Der blev udskilt to kategorier brugere:

- Producenter af strømforsyningsanordninger. Den pågældende anordning indarbejdes senere i den færdigfremstillede underholdningselektronik.

- Producenter af færdigfremstillet underholdningselektronik.

(111) Hvad angår producenterne af strømforsyningsanordninger, har denne branche ifølge de foreliggende oplysninger en samlet beskæftigelse på ca. 12 000 personer og en samlet omsætning på henved 1,5 mia. ECU. Der blev modtaget bemærkninger fra en række selskaber, som ifølge de foreliggende oplysninger tegner sig for ca. 9 % af branchens samlede omsætning og beskæftigelse, og hvis forbrug af LAEC i undersøgelsesperioden udgjorde rundt regnet 5 % af det samlede forbrug i Fællesskabet. Disse selskaber gav udtryk for store betænkeligheder ved iværksættelsen af foranstaltninger som led i denne procedure. Disse selskaber hævdede, at iværksættelsen af foranstaltninger ville føre til en mærkbar forhøjelse af købsomkostningerne, hvilket ville tvinge et stort antal selskaber til at flytte produktionen ud af Fællesskabet og føre et betydeligt beskæftigelsestab med sig.

(112) Gennemgangen af de faktiske forhold viste, at omkostningerne ved en LAEC udgør rundt regnet 4 % af de samlede omkostninger ved en strømforsyningsanordning. Desuden blev det fundet godtgjort, at rentabiliteten opgjort som et vejet gennemsnit og udtrykt i procent af nettosalget for de selskaber, der afgav oplysninger, var på mere end 18 % i undersøgelsesperioden.

(113) Skønt Kommissionen anerkender, at branchen for underholdningselektronik er stærkt konkurrencebetonet, og at enhver nedbringelse af omkostningerne er af betydning, skal det understreges, at de lavere priser, der tilbydes af producenterne/eksportørerne i de berørte lande, er et resultat af illoyal handelspraksis, som er skadelig og undergravende for Fællesskabets forarbejdningsindustri. Desuden blev der ikke fremlagt nogen oplysninger, som kunne tyde på, at producenterne af strømforsyningsanordninger flyttede produktionen til lande uden for Fællesskabet, fordi der blev truffet foranstaltninger vedrørende importen med oprindelse i Japan, Republikken Korea og Taiwan.

(114) Hvad angår producenterne af færdigfremstillet underholdningselektronik, fremsatte en stor producent af »monitor display«-varer bemærkninger, hvoraf det fremgik, at iværksættelsen af antidumpingforanstaltninger for LAEC ville føre til højere købsomkostninger og derved kunne øve indflydelse på fremstillingsaktiviteten i Fællesskabet. Det fremgik imidlertid af de analyser af Fællesskabets interesser, der blev foretaget som led i de foregående procedurer vedrørende LAEC, at omkostningerne ved en LAEC kun sjældent overstiger 1 % af de samlede omkostninger ved færdigfremstillet underholdningselektronik. Der er ikke som led i den nuværende procedure forelagt Kommissionen oplysninger, som modsiger dette udsagn.

(115) Der drages under disse omstændigheder den konklusion, at den virkning, som indførelsen af told på LAEC har på de endelige brugere, kan betragtes som ubetydelig set på baggrund af den lave procentdel, som omkostningerne ved kondensatorerne udgør af de samlede omkostninger ved den færdige vare. Det skal bemærkes, at der blev draget samme konklusion i forbindelse med alle de tidligere antidumpingprocedurer vedrørende import af LAEC.

Konklusioner vedrørende Fællesskabets interesser

(116) På baggrund af vækstraten for importen fra USA og Thailand i den betragtede periode og producenternes/eksportørernes adfærd på EU-markedet i form af konstant og væsentligt underbud af EU-erhvervsgrenens priser og erobring af markedsandele fra erhvervsgrenen i Fællesskabet er der stor risiko for, at denne trend vil fortsætte og yderligere forstærke den skade, der påføres producenterne i Fællesskabet, hvis der ikke træffes foranstaltninger.

(117) Virkningerne af, at der træffes foranstaltninger, kan forventes at gøre det muligt for erhvervsgrenen i Fællesskabet at forbedre rentabiliteten i kraft af et højere produktionsniveau med gunstig indvirkning på konkurrencevilkårene på EU-markedet og formindskelse af truslen om lukninger og beskæftigelsestab. De gunstige virkninger forventes også at ville bistå producenterne i Fællesskabet med at finansiere investeringer og F& U, så de kan blive endnu mere konkurrencedygtige på markedet.

(118) For brugernes og distributionsvirksomhedernes vedkommende vil de forventede prisforhøjelser antagelig kun være til begrænset ulempe.

(119) Ved afbalanceringen af de forskellige involverede interesser har Kommissionen taget et særligt hensyn til, at erhvervsgrenen i Fællesskabet kan blive tvunget til helt at lukke, hvis den illoyale handelspraksis fra producenternes/eksportørernes side ikke korrigeres, og at de fordele, som brugerindustrien har på mellemlang sigt i form af levering til lavere priser, meget vel derefter kan forsvinde. Efter al sandsynlighed kan lukningen af en vigtig producent i Fællesskabet øve indflydelse på den samlede konkurrence på EU-markedet.

(120) Det konkluderes derfor, at der ikke er nogen tvingende faktorer, der tyder på, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre midlertidig told.

H. MIDLERTIDIG TOLD

Det niveau, der er nødvendigt for at fjerne skaden

(121) Efter at det er fundet godtgjort, at den pågældende dumpingimport har påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade, og at det ikke strider mod Fællesskabets interesser at gribe ind, bør de påtænkte foranstaltninger træffes på et niveau, der er tilstrækkeligt til at fjerne den skade, der er forvoldt af denne import, uden at de konstaterede dumpingmargener overskrides.

(122) Det er en forudsætning for at kunne fjerne nævnte skade, at de med dumpingimporten forbundne priser forhøjes til et sådant niveau, at de ikke længere forvolder skade.

Ved beregningen af den nødvendige prisforhøjelse, dvs. skadesmargenen, tog Kommissionen hensyn til, at priserne i forbindelse med dumpingimporten skulle sammenholdes med salgspriser, der afspejlede samtlige produktionsomkostninger inklusive SG& A-udgifter for erhvervsgrenen i Fællesskabet plus en rimelig fortjeneste.

På dette grundlag blev eksportpriserne - opgjort som et vejet gennemsnit - for de varetyper, der blev benyttet til fastlæggelse af prisunderbuddet, for undersøgelsesperiodens vedkommende sammenholdt med de faktiske salgspriser - opgjort som et vejet gennemsnit - som erhvervsgrenen i Fællesskabet tog, i påkommende tilfælde forhøjet til et beløb, der dækkede produktionsomkostningerne plus en fortjeneste på 12 % af omsætningen. De benyttede eksportpriser og de justeringer, der blev foretaget i forbindelse med denne fastlæggelse, var de samme som de i betragtning 60-65 beskrevne.

Fortjenstmargenen på 12 % blev i forbindelse med den foreløbige fastlæggelse anset for at være den rette fortjenstmargen, idet det var denne fortjenstmargen, der blev benyttet ved fastlæggelsen af skadesmargenen i forbindelse med den foregående procedure vedrørende import af LAEC med oprindelse i Japan. Kommissionen fandt det godtgjort, at der ikke i forhold til undersøgelsen vedrørende nævnte procedure forelå ændrede omstændigheder på EU-markedet, som gjorde det berettiget at ændre den valgte fortjenstmargen.

Det skal desuden bemærkes, at denne fortjenstmargen er lavere end de gennemsnitlige fortjenstmargener, som de berørte samarbejdende producenter/eksportører indtjener.

(123) For de ikke-samarbejdende eksporterende producenter i USA blev skadesmargenen fastlagt på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger, dvs. den højeste skadesmargen, som blev konstateret for de samarbejdende selskaber.

(124) For producenterne/eksportørerne i Thailand, hvoraf ingen udviste samarbejdsvilje, blev skadesmargenen baseret på oplysninger fra de samarbejdende ikke forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet. Desuden blev den højeste skadesmargen, som blev konstateret, anvendt på den del af importen, som ikke blev dækket af disse samarbejdende ikke forretningsmæssigt forbundne importører. På dette grundlag blev der derefter beregnet en samlet skadesmargen opgjort som et vejet gennemsnit for hele den berørte import fra Thailand.

Resultaterne af beregningerne

(125) Ovennævnte sammenligning mundede ud i følgende niveauer for fjernelse af skaden for hver enkelt producent/eksportør opgjort i procent af prisen cif, netto, frit Fællesskabets grænse:

>TABELPOSITION>

Midlertidig antidumpingtold

(126) Der drages den konklusion af det ovenstående, at der bør indføres en midlertidig antidumpingtold, der svarer til de konstaterede dumpingmargener, men ikke er højere end de i betragtning 125 fastsatte skadesmargener. De foreslåede midlertidige toldsatser (i % af prisen cif Fællesskabets grænse, ufortoldet) er følgende:

>TABELPOSITION>

I. DE BERØRTE PARTERS RETTIGHEDER

(127) Med henblik på god administration bør der fastsættes en frist, inden for hvilken de berørte parter, der gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledningen af proceduren, kan tilkendegive deres mening skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Det bør yderligere fastslås, at alle afgørelser truffet med henblik på denne forordning, er foreløbige, og at de kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af store »våde« elektrolytkondensatorer med aluminiumplade med et CV-produkt (kapacitans multipliceret med mærkespænding) på mellem 8 000 og 550 000 mikro-Coulomb (ìC) ved en spænding på 160 V eller derover, henhørende under KN-kode ex 8532 22 00 (Taric-kode 8532 22 00*11, 8532 22 00*13, 8532 22 00*91 og 8532 22 00*93) med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og Thailand.

2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes for varer med oprindelse i nedenstående lande til følgende procentsatser af prisen netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:

>TABELPOSITION>

De ovennævnte satser finder ikke anvendelse på varer fremstillet af de nedenfor anførte selskaber, for hvis vedkommende der anvendes følgende antidumpingtoldsatser:

>TABELPOSITION>

3. Medmindre andet er angivet, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.

4. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

I henhold til artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 384/96 kan parter, der gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledningen af proceduren, inden for 15 dage fra tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden tilkendegive deres mening skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen.

I henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan parter, der gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i nævnte meddelelse om indledningen af proceduren, inden for en måned fra tidspunktet for denne forordnings ikrafttræden fremsætte deres bemærkninger til anvendelsen af denne forordning.

Artikel 3

Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. august 1998.

På Kommissionens vegne

Leon BRITTAN

Næstformand

(1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1.

(2) EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18.

(3) EFT C 363 af 29. 11. 1997, s. 2.

(4) EFT L 353 af 3. 12. 1992, s. 1.

(5) EFT L 152 af 18. 6. 1994, s. 1.

(6) EFT C 365 af 3. 12. 1997, s. 5 og

EFT C 107 af 7. 04. 1998, s. 4.

(7) EFT L 152 af 4. 6. 1992, s. 22.