Rådets udtalelse

af 21. januar 2003

om Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2004-2006

(2003/C 26/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker(1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE;

Den 21. januar 2003 gennemgik Rådet Frankrigs opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2003-2006. Denne opdatering er det første program, der er udarbejdet af den nye regering, som trådte til i juni 2002; den indeholder en budgetstrategi, der er udformet med henblik på at fremme en stærk og vedvarende forbedring af den økonomiske vækst og væksten i beskæftigelsen. Programmet lever op til kravene i den reviderede adfærdskodeks vedrørende stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form. Rådet finder, at programmet delvis er i overensstemmelse med henstillingerne i de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker for 2002.

Rådet, der har konstateret en betydelig divergens i budgetudviklingen i 2002 i forhold til fremskrivningerne i 2001-opdateringen af stabilitetsprogrammet, og som finder, at denne divergens ikke korrigeres i planerne for 2003, vedtog den 21. januar 2003 en henstilling med henblik på at varsle Frankrig for at forhindre, at der opstår et uforholdsmæssigt stort underskud. Ifølge denne henstilling i) bør den franske regering træffe alle de relevante foranstaltninger for at sikre, at det offentlige underskud ikke overstiger tærsklen på 3 % af BNP i 2003; ii) vil vedtagelse af foranstaltninger til at forbedre den konjunkturkorrigerede budgetstilling med mindst 0,5 procentpoint af BNP ikke blot reducere risikoen for at overstige tærsklen på 3 % af BNP i 2003, men også bidrage til en genoptagelse af budgetkonsolidering fra 2003, sådan at den vil komme tæt på balance; iii) der bør også i de følgende år tilstræbes en løbende forbedring af den underliggende budgetstilling med mindst 0,5 % af BNP om året for at nå en budgetstilling på mellemlang frist, der senest i 2006 ligger tæt på balance eller udviser overskud.

De offentlige finanser forværredes markant i 2002. Ifølge det opdaterede stabilitetsprogram skulle det offentlige underskud i 2002 udgøre 2,8 % af BNP, hvilket er et højere niveau end det, der blev anbefalet i advarslen, og et godt stykke over de 1,4 % af BNP, der var planlagt i den foregående opdatering. Rådet noterer sig, at en stor del af stigningen i underskuddet i 2002 skyldes en forværring af den underliggende balance, hvilket hovedsagelig afspejler udgiftsstigninger. I budgettet for 2003 opereres der med et offentligt underskud på 2,6 % af BNP; denne fremskrivning svarer til en formindskelse af det konjunkturkorrigerede underskud på 0,2 % af BNP i 2003 til 2,6 % af BNP(2).

Den makroøkonomiske antagelse om en stigning i det reale BNP på 2,5 % i 2003, der ligger til grund for budgettet, kan anses for at være optimistisk. Der er derfor en risiko for, at det offentlige underskud overstiger referenceværdien i 2003. En yderligere forværring af 2002-budgetstillingen, som ikke kan udelukkes, eller en senere overskridelse af budgettet for 2003 kunne også bidrage til at øge det offentlige underskud til over 3 % af BNP i 2003. Ifølge Kommissionens efterårsprognose forventes en stigning i det offentlige underskud på 0,2 procentpoint mellem 2002 og 2003 under antagelse af en real BNP-vækst på 2,0 %. Endelig er der en risiko for, at den offentlige gæld vil overstige referenceværdien på 60 % af BNP i 2003.

For perioden 2004-2006 er de makroøkonomiske fremskrivninger af 2002-opdateringen af stabilitetsprogrammet baseret på to scenarier: et "forsigtigt" scenario med en real BNP-vækst på gennemsnitlig 2,5 % om året over perioden og et "gunstigt" scenario, hvor den reale BNP-vækst ligger på 3 % pr. år. Fremskrivningerne i det "gunstige" scenario indeholder nedadgående risici, og det "forsigtige" scenario bør betragtes som referencescenariet for at vurdere budgetudviklingen. I det "forsigtige" scenario forventes underskuddet at falde med 0,5 procentpoint af BNP pr. år fra 2004 og at ligge på 1 % af BNP i 2006, hvilket betyder, at målsætningen på mellemlang sigt om at komme tæt på balance eller at opnå overskud ikke vil blive nået i programperioden. I det "gunstige" scenario vil det offentlige underskud komme tæt på balance i 2006.

Rådet noterer sig, at budgetkonsolideringen hovedsagelig finder sted fra 2004 og frem. Den indsats, der er planlagt i 2003, udgør 0,2 procentpoint af BNP, og den underliggende budgetstilling forbedres mellem 2004 og 2006 med 0,5 procentpoint om året. Rådet opfordrer de franske myndigheder til at tilstræbe en forbedring af den underliggende budgetstilling på mindst 0,5 % om året for at formindske risikoen for, at underskuddet overstiger tærsklen på 3 % af BNP, og for at nå en budgetstilling, der ligger tæt på balance i 2006.

Den langsomme budgettilpasning skyldes delvis, at der gennemføres skattenedsættelser fra 2003 svarende til 0,2/0,3 procentpoint af BNP om året i en situation, hvor udgifterne skønnes at stige i samme takt som i 2001-opdateringen. En formindskelse af skattebyrden hilses velkommen, i det omfang den bidrager til at øge væksten i det potentielle output, men Rådet beklager, at den foreliggende opdatering ikke bekræfter, at en eventuel reduktion af skattebyrden efter 2003 betinges af, at der opnås en budgetstilling, der ligger tæt på balance.

Budgetstrategien i 2002-opdateringen af stabilitetsprogrammet er fortsat baseret på normer for de offentlige udgiftsstigninger i reale termer. Denne strategi blev allerede vurderet positivt af Rådet i dets udtalelser om de foregående opdaterede programmer. I perioden 2004-2006 forventes de reale udgifter at stige med 3,9 %. Rådet finder, specielt i lyset af den seneste økonomiske og budgetpolitiske udvikling, at der hurtigt bør gennemføres ambitiøse reformer for at sikre, at dette mål nås. Rådet noterer med tilfredshed de strukturforanstaltninger, der for nylig er taget med henblik på at bremse udgifterne i sundhedssektoren, og de foranstaltninger, der sigter på at forbedre kontrollen med budgetgennemførelsen i den statslige sektor. Rådet ser også positivt på tilsagnet om at iværksætte korrigerende foranstaltninger i løbet af året i socialsikringssektoren i tilfælde af klare udgiftsoverskridelser. Rådet mener, at disse reformer bør føre til, at der sker en forbedring af overholdelsen af de forudfastlagte flerårige udgiftsnormer.

Risikoen for uholdbare offentlige finanser i lyset af den aldrende befolkning kan ikke udelukkes med den nuværende politik. Hvis en nedgang i gælden skal bidrage væsentligt til at dække de budgetomkostninger, der vil opstå i forbindelse med den aldrende befolkning, er det af afgørende betydning, at budgetsaldoen bringes i balance senest i 2006; dette bør indgå i en ambitiøs trestrenget strategi for, hvordan de langsigtede budgetmæssige følger af befolkningens aldring kan klares, og kan muligvis medføre, at der må køres med overskud. Sunde offentlige finanser på lang sigt vil gøre det muligt at opnå en betydelig nedbringelse af gældskvoten, inden de budgetmæssige følger af befolkningens aldring slår igennem. Rådet ser med tilfredshed på de franske myndigheders intentioner om at reformere pensions- og sundhedssystemet i lyset af befolkningens aldring og tilskynder til snarest at videreføre disse reformer i betragtning af de begrænsede muligheder, der er til rådighed.

(1) EFT L 209 af 2.8.1997.

(2) Disse beregninger er baseret på den produktionsfunktionsmetode, der er godkendt af Rådet.