RAADETS BESLUTNING af 15. december 1994 om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling samt demonstration inden for transport (1994-1998) (94/914/EF)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelese af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Europa-Parlamentet og Raadet vedtog ved afgoerelse nr. 1110/94/EF (4) et fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (FTU) for perioden 1994-1998, som bl. a. fastsaetter, hvilke aktioner der skal gennemfoeres inden for transport; i naervaerende beslutning er der taget hensyn til begrundelsen i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af. I hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

det beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, udgoer 240 mio. ECU; bevillingerne for hvert regnskabsaar fastlaegges af budgetmyndigheden med forbehold af, at der er midler til raadighed inden for de finansielle overslag, og at betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF er opfyldt;

naervaerende program kan yde et vaesentlig bidrag til stimulering af vaeksten, forbedring af konkurrenceevnen og fremme af beskaeftigelsen i Faellesskabet, som anfoert i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse;

der boer laegges vaegt paa en udvikling af de transeuropaeiske transportnet, der fremmer adgangen til nettene og disses indbyrdes sammenkobling og interoperabilitet med henblik paa at etablere et aabent og konkurrencepraeget marked; forskningsaktiviteterne boer koncentreres om de betingelser, der er noedvendige for nettenes interoperabilitet og indbyrdes sammenkobling, navnlig med hensyn til intermodalitet og muligheder for adgangen til nettene;

dette program vil ogsaa bidrage til udviklingen, integreringen og forvaltningn af et mere effektivt og sikkert transportsystem, som tager hensyn til miljoe og livskvalitet, med henblik paa at fremme baeredygtig mobilitet for mennesker og varer;

for at sikre, at et forbedret transportsystem er foreneligt med maalsaetningen om en bedre livskvalitet, kan forskningen i denne sektor indbefatte overvejelser vedroerende byplanlaegning, regionalplanlaegning og boligpolitik;

forskningsaktionerne i forbindelse med en faelles transportpolitik boer fokusere paa opstilling af transportmodeller og -scenarier paa europaeisk plan med det formaal at tilvejebringe stoerre viden om transportefterspoergslen og transportsystemernes virkninger i Europa;

FTU-aktionerne boer foelge en systematisk og integreret fremgangsmaade, hvor der tages hensyn til de strategiske retningslinjer for den europaeiske transportpolitik og forskningsresultaterne fra andre emner under foerste aktion, som vil blive formidlet med henblik paa at finde specifikke loesninger for transportsektoren;

forskningen paa dette omraade skal hovedsagelig dreje sig om identificering af behov, der kraever nye teknologier, samt evaluering, integrering og global validering af teknologiske innovationer;

forskningen skal endvidere laegge saerlig vaegt paa ergonomi og menneskelige faktorer i den operationelle fase og paa at fastlaegge nye harmoniserede metoder til evaluering af de europaeiske transportsystemers globale indvirkning;

indholdet af fjerde rammeprogram om Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet; i saerprogrammet praeciseres indholdet af de aktioner, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for transport;

i henhold til afgoerelse nr. 1110/94/EF er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en generel harmonisk udvikling heraf, samtidig med at den opfylder kravene om teknisk-videnskabelig kvalitet; dette saerprogram sigter mod at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

Faellesskabet boer kun stoette FTU-aktioner af hoej kvalitet;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres (herunder Det Faelles Forskningscenters (FFC)) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i bestemmelserne i traktatens artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

der boer fastsaettes foranstaltninger, som fremmer smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i dette program, navnlig teknologistimulerende foranstaltninger;

Kommissionens bestraebelser paa at forenkle og fremskynde ansoegnings- og udvaelgelsesprocedurerne og goere dem mere gennemsigtige maa fortsaettes med henblik paa at fremme gennemfoerelsen af programmet og goere det lettere for virksomheder, isaer smaa og mellemstore virksomheder, forskningscentre og universiteter at komme til at deltage i en FTU-aktion paa faellesskabsplan;

dette program bidrager til at styrke synergien mellem de FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for transport af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktioner;

der skal tilstraebes synergieffekt med rammeprogrammets anden aktion;

i forbindelse med gennemfoerelsen af dette program kan samarbejde med tredjelande og internationale organisationer vise sig hensigtsmaessigt;

der gennemfoeres flere samordnede aktioner inden for forsking paa transportomraadet som led i Det Europaeiske Samarbejde om Videnskabelig og Teknisk Forskning (COST); nogle af aktionerne i naervaerende program kan vaere en opfoelgning eller et supplement til disse aktioner;

dette saerprogram omfatter ligeledes formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, herunder navnlig virksomheder, der ligger i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse inden for dette program i det omfang, det er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse af programmet;

der boer foretages en analyse af de eventuelle samfundsoekonomiske konsekvenser og teknologiske risici i forbindelse med programmet;

der boer foeres loebende og systematisk tilsyn med de fremskridt, der goeres inden for programmet, for om noedvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og teknologiske udvikling paa omraadet; der boer ogsaa til sin tid foretages en uafhaengig evaluering af de fremskridt, der sker i programmet, saaledes at det noedvendige baggrundsmateriale kan staa til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for femte FTU-rammeprogram; endelig boer der ved programmets afslutning foretages en endelig evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte aktioner omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling samt demonstration inden for transport som beskrevet i bilag I vedtages for perioden fra datoen for vedtagelsen af denne beslutning til den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De beloeb, der skoennes noedvendige til gennemfoerelsen af dette program, udgoer 240 mio. ECU, herunder hoejst 8,3 % til Kommissionens personale- og driftsudgifter.

2. En vejledende fordeling af beloebene er anfoert i bilag II.

3. Budgetmyndigheden fastsaetter bevillingerne for hvert regnskabsaar under hensyn til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, samt i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF og under hensyn til principperne for forsvarlig forvaltning, der er omhandlet i artikel 2 i Finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 3

1. De generelle regler for Faellesskabets finansielle bidrag er omhandlet i bilag IV til afgoerelse nr. 1110/94/EF.

2. Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidlingen af forskningsresultater fastsaettes i de foranstaltninger, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

3. Bilag III fastlaegger de saerlige bestemmelser for gennemfoerelsen af dette program, som supplerer de regler, der er omhandlet i stk. 1 og 2.

Artikel 4

1. For bl. a. for at sikre en omkostningseffektiv gennemfoerelse af programmet undersoeger Kommissionen loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I og praeciseret i arbejdsprogrammet. Den undersoeger navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne loebende undersoegelse.

2. For at bidrage til den samlede evaluering af Faellesskabets aktioner, som kraeves i henhold til artikel 4, stk. 2, i afgoerelse nr. 1110/94/EF og under overholdelse af tidsplanen i naevnte stykke, lader Kommissionen uafhaengige eksperter gennemfoere en ekstern evaluering af den indsats, der er gjort inden for de omraader, der er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en endelig evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til afgoerelse nr. 1110/94/EF og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I og med den vejledende fordeling af de finansielle midler i bilag II; arbejdsprogrammet ajourfoeres om noedvendigt. Programmet indeholder noeje angivelser vedroerende:

- de videnskabelige og teknologiske maal samt forskningsopgaverne

- tidsplanen for gennemfoerelsen, herunder tidspunkterne for indkaldelse af projektforslag

- de paaregnede finansielle og forvaltningsmaessige foranstaltninger, herunder saerlige regler for gennemfoerelse af foranstaltninger til stimulering af smaa og mellemstore virksomheders brug af teknologi, samt hovedlinjerne i andre foranstaltninger, herunder forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger

- foranstaltninger med henblik paa koordinering med andre FTU-aktioner paa dette omraade, isaer inden for rammerne af andre saerprogrammer, og i givet fald med henblik paa at sikre en bedre vekselvirkning med aktioner, der gennemfoeres inden for andre programmer som f. eks. EUREKA og COST

- foranstaltninger til formidling, beskyttelse og udnyttelse af resultaterne af FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for programmet.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. I de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde bistaas Kommissionen af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

3. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver udtalelse inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

4. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

5. Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

6. Har Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2 til 6, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det i artikel 5, stk. 1, omhandlede arbejdsprogram

- indholdet af indkaldelsen af projektforslag og fastlaeggelsen af udvaelgelseskriterier

- vurderingen af FTU-aktioner, som oenskes finansieret af Faellesskabet, og det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til hver af disse aktioner, saafremt dette beloeb er paa mindst 0,4 mio. ECU

- justering af den vejledende fordeling af midlerne som angivet i bilag II

- specifikke regler for Faellesskabets finansielle deltagelse i de forskellige planlagte aktioner

- foranstaltninger og naermere krav til evalueringen af programmet

- enhver aendring af de regler, der er anfoert i bilag III

- hvorvidt juridiske personer fra tredjelande og internationale organisationer kan deltage i projekter.

2. Er Faellesskabets bidrag paa mindre end 0,4 mio. ECU (jf. stk. 1, tredje led), underretter Kommissionen udvalget om projekterne og resultatet af deres evaluering.

3. Kommissionen underretter regelmaessigt udvalget om udviklingen i gennemfoerelsen af programmet i sin helhed.

Artikel 8

Juridiske personer i tredjelande kan deltage i enkeltprojekter under dette program uden oekonomisk stoette fra Faellesskabet, naar deltagelsen bidrager effektivt til programmets gennemfoerelse under hensyntagen til princippet om gensidig fordel.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. december 1994

Paa Raadets vegne

A. MERKEL

Formand

(1) EFT nr. C 228 af 17. 8. 1994, s. 164.(2) EFT nr. C 341 af 5. 12. 1994.(3) Udtalelse afgivet den 14. september 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).(4) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.

BILAG I

PROGRAMMETS VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL SAMT INDHOLD Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i det fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og teknologiske maal.

Afdeling 6 i bilag III under foerste aktion til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

Generelle betragtninger a) Formuleringen og gennemfoerelsen af den faelles transportpolitik kraever maalrettede forskningsprogrammer, hvis resultater kan bidrage til opbygning af effektive og rentable person- og godstransportnet under de bedst taenkelige betingelser med hensyn til miljoe, samfund og energiforbrug (baeredygtig mobilitet).

Dette saerprogram har til formaal at forbedre de enkelte transportformers effektivitet, fremme deres integration i europaeiske transportnet og underbygge faellesskabsinitiativer paa transportomraadet paa baade nationalt og europaeisk plan.

Maalet er at bidrage til at optimere de transeuropaeiske transportnet til at udvikle de enkelte transportformers og -virksomheders produktivitet, til at lette samarbejdet mellem de forskellige transportformer, til at lette brugernes adgang til nettene samt til at stoette udviklingen af multimodal transport i byer og landdistrikter samt paa regionalt og europaeisk plan.

Forskningen vil navnlig koncentrere sig om optimering af transportsystemerne set ud fra brugernes synspunkter, foroegelse af sikkerheden, reduktion af de skadelige virkninger og social konsensus.

I 1991 tegnede transportydelser - herunder transport for egen regning og privat transport - sig i den europaeiske oekonomi for 5,6 mio. arbejdspladser og 7 - 8 % af BNI, mens industrien for transportmateriel beskaeftigede 2,6 mio. personer.

Efterspoergslen efter transport, isaer vej- og lufttransport, er vokset drastisk - med 70 % siden 1970 - og vokser fortsat. Det har medfoert stigende overbelastning og ineffektivitet. De deraf foelgende omkostninger for den europaeiske oekonomi, herunder om kostningerne ved sikkerhedsproblemerne i forbindelse med transporttransaktioner anslaas til ca. 50 mia. ECU pr. aar for vejtransporten og 4 mia. ECU for lufttransporten, stigende til 10 mia. ECU i aar 2 000.

Transporten er den naeststoerste forbruger af ikke-vedvarende energi, og i modsaetning til industrien og husholdningerne vokser dens forbrug fortsat.

Transportforskningens resultater faar dermed direkte og indirekte indflydelse paa oekonomien og livskvaliteten i Faellesskabet.

b) Det generelle maal for forskningen i dette saerprogram er at naa frem til standard- eller lovgivningsforberedende konklusioner, der goer det muligt at overfoere nye transportpolitiske optioner, herunder indfoerelse af nye generiske teknologier til transportsektoren, samt at fremme udviklingen af Den Europaeiske Union, gennem etablering af forudsaetningerne for et effektivt og miljoevenligt transportsystem omfattende hele Europa. Et saerligt omraade vil vaere den forskningsindsats, der er brug for til integrering af EF's transportnet i de central- og oesteuropaeiske landes net. Dette skal ske i synergi med saerprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for samarbejde med tredjelande og internationale organisationer.

Forskningen skal tilvejebringe informationsgrundlaget for beslutninger og give en talmaessig vurdering af de forudsigelige virkninger af de forskellige loesningsmodeller.

Dette forudsaetter baggrundsviden om mobiliteten, som kan danne udgangspunkt for en analyse af mobilitetens mulige udvikling. Dette kraever ligeledes i visse tilfaelde, at der udfoeres forsoeg for i praksis at efterproeve resultaterne af de staerkt teknologisk praegede undersoegelser, og isaer resultaterne fra andre saerprogrammer. Metoderne bag disse forsoeg er en integrerende del i denne forskningsforanstaltning. De skal bruges til at fastslaa, om indfoerelse af nye teknologier er samfundsoekonomisk hensigtsmaessig, og til at udfoere de tekniske tilpasninger, der maatte blive noedvendige.

Paa denne baggrund vil der blive benyttet to typer forskning:

- strategisk forskning med sigte paa et transeuropaeisk multimodalt transportsystem

- specifik forskning med henblik paa optimering af de enkelte transportformer.

Forskningen skal omfatte baade passager- og godstransport. Der skal saettes saerlig fokus paa, hvordan styringen af henholdsvis passager- og godstransporten afhaenger af hinanden.

Inden for begge forskningstyper skal der tages hoejde for:

- generelle politiske aspekter saasom: livskvalitet, regional planlaegning og boligpolitik, konkurrenceevne, sikkerhed, miljoe, energibesparelser og overbelastning (baeredygtig mobilitet)

- de forskellige behov samt forholdene med hensyn til vilkaar og befoejelser paa europaeisk, nationalt og regionalt niveau samt i byer. Der skal laegges saerlig vaegt paa at udforme mekanismer til at loese problemerne med dels transportadgangen til Faellesskabets randomraader, dels problemerne i forbindelse med transittransporten i Faellesskabets centrale regioner.

c. De muligheder, der ligger i forbedrede organisatoriske og markedsmaessige ordninger, ny teknologi, den oekonomiske udvikling og forbedringen af miljoeet, burde bidrage til fjernelse af hindringerne mellem de forskellige transportformer (og mellem transporten og informations- og kommunikationssystemerne).

Den foerste af forskningstyperne vil forsyne myndigheder, brugere og industrier med egnede beslutningsvaerktoejer, som bygger paa forskning i fremgangsmaaden med hensyn til oprettelse af et europaeisk database- og informationssystem; udvikling af scenarier, udvikling af modeller og metoder, der arbejder med mange kriterier; transportsystemernes oekonomi; tilrettelaeggelse og styring af transportsystemer; nye teknologiers integration og anvendelse og bedre transportpolitiske helhedsvurderinger. Disse vaerktoejer vil goere det muligt at fastslaa behovene og begraensningerne, saa der kan opstilles retningslinjer for en fremtidig indsats, som tager hoejde for brugernes krav inden for rammerne af en overordnet politik for arealudnyttelse. De er vaesentlige, fordi de politiske instanser afsaetter store beloeb i form af offentlige og private midler med henblik paa langsigtede investeringer i infrastrukturprojekter og indfoerelse af nye styrings- og kommunikationsteknologier i transportsektoren.

Den anden forskningstype skal tjene til at sikre dels udvikling af kompatible systemer til styring af transportformerne, hvilket er absolut noedvendigt af hensyn til nettenes interoperabilitet, indbyrdes sammenkobling samt adgang, dels forbedring af transportsystemernes kapacitet, sikkerhed, paalidelighed og kvalitet.

I traad med den faelles transportpolitik skal de teknologiske innovationer gaa haand i haand med forskningen vedroerende disses integration i de nye operative og institutionelle sammenhaenge (herunder i forbindelse med de tekniske normer og retningslinjerne for de transeuropaeiske transportnet). Der bliver behov for en ny harmoniseret metodologi til evaluering af transportsystemernes globale indvirkning med henblik paa at optimere de transeuropaeiske net.

FTU-aktionerne vil blive udfoert paa sammenhaengende og koordineret vis, og der vil blive taget hensyn til og stillet krav til aktionerne under andre af fjerde rammeprograms saerprogrammer, nemlig telematiske applikationer, industri- og materialeteknologi, ikke-nuklear energi og naar de bidrager til realisering af maalene for den faelles transportpolitik, standarder, maaling og proevning, miljoe og klima samt maalrettet samfundsoekonomisk forskning; derudover skal den indre sammenhaeng mellem foranstaltningerne i dette program sikres. Arbejdet vedroerende de generiske teknologier sorterer i realiteten under hvert af den foerste foranstaltnings tilsvarende emner. Derfor kommer demonstrationsaktiviteterne til at handle om integrering og systematisk validering af resultaterne herfra med henblik paa virkeliggoerelse af den faelles transportpolitiks maalsaetninger under hensyn til de mindre udviklede regioners behov.

Grundforskning vil blive foretaget i fornoedent omfang med saerligt sigte paa at klarlaegge efterspoergslen efter mobilitet og til forstaaelse af menneskelig adfaerd for baade passagerers og operatoerers vedkommende.

Der forventes konkrete resultater paa kort og mellemlang sigt, saa der kan gaas frem efter et modulmoenster og gradvis udformes transportsystemer under behoerig koordinering med EUREKA.

1. STRATEGISK FORSKNING FOR ET TRANSEUROPAEISK MULTIMODALT TRANSPORTNET

Formaalet med denne forskning er at naa frem til et mere effektivt europaeisk transportsystem, der kan betragtes som en helhed bestaaende af komponenter for de forskellige transportformer.

Sigtet vil vaere at optimere de synergier og de overensstemmende traek, der skal til for at de enkelte transportformer kan komme til at virke sammen i indbyrdes forbindelser og blive integreret i et transeuropaeisk net i kraft af et fuldt kendskab til og en fuld forstaaelse af det europaeiske transportsystem, dettes enkelte elementer, disses indbyrdes sammenhaeng og gensidige afhaengighed samt gennem fastlaeggelse af hensigtsmaessige praestationsindikatorer. Denne forskning vil bidrage til at tilvejebringe de fornoedne elementer til udvikling af multimodale transeuropaeiske transportnet og i kraft af samfundsoekonomisk og teknologisk forskning udgoere en rettesnor for udformningen af den faelles transportpolitik. Den lovgivningsmaessige ramme og maalene for samt virkningerne af de forskellige nationale transpolitiske forhold boer undersoeges naermere som led i den samfundsoekonomiske forskning.

Kendskabet hertil omfatter en indgaaende undersoegelse af de nye teknologiske midler til indsamling og behandling af data vedroerende europaeiske transportforhold, viden om modelbygningsteknikker og teknikker til udformning af transportbehovsscenarier, herunder metoder til at vurdere teknologisk innovation og nye transportbegreber. Der skal udarbejdes faelles kriterier med henblik paa at vurdere hver enkelt transportforms egnethed til at bidrage effektivt til de transeuropaeiske transportnet og den betydning, som en privatisering af transporten kan faa for den fremtidige transportpolitik. I denne forbindelse skal forskningen skabe faelles vaerktoejer til brug for valideringsparametre og oekonomiske instrumenter.

Endelig vil denne indsats give grundlag for forsoegsprogrammer, herunder pilotprojekter, som goer brug af eksisterende infrastruktur og teknologisk innovation.

Forskningen opdeles paa seks undersoegelsesomraader:

Viden om mobilitet Viden om mobilitet (for saavel passagerer som gods) og om dens forudsigelige udvikling paa europaeisk plan er en forudsaetning for at kunne forbedre den europaeiske transportpolitik. Det skal naermere undersoeges, hvorledes man skal gaa frem for at etablere en europaeisk database og et euroaeisk informationssystem, der er saa kompatible som muligt med eksisterende nationale, regionale eller lokale databaser. Informationssystemet skal bygge paa nye teknologier.

Der skal foerst og fremmest ses paa, hvordan eksisterende baser kan sammenlaegges, og paa, om man til dette formaal kan udnytte »biprodukter«fra eksisterende systemer eller systemer under udvikling, hvis hovedformaal er et andet (f. eks. central reservation, trafikinformation, telebetaling af bompenge, logistik og mobiltelefoner). Maalet er at opnaa tilstraekkelig viden herom saa billigt som muligt og uden indgriben i privatlivets fred; man skal i den forbindelse tilstraebe en sammenkobling med mere detaljerede databaser og lavere geografiske niveauer. Der skal saettes saerlig fokus paa trafikstroemmene ind i og ud af Faellesskabet.

Denne database skal skabe klarhed over, paa hvilke straekninger og for hvilke trafiktyper der kan overvejes en anden transportform, og danne udgangspunkt for en prognosemodel for trafikstroemmene paa europaeisk plan, som kan tilpasse sig politiske alternativer. Denne database skal rumme miljoe- og oekonomidata med sigte paa at fremme undersoegelser af den fremtidige udviklings og senere politiske foranstaltningers effektivitet og virkninger. Det boer ogsaa overvejes at medtage data vedroerende transporterede godsmaengder via roersystemer.

Visse af Faellesskabets regioner og straekninger lider af ekstremt akutte overbelastningsproblemer. Ved at behandle dette problem paa europaeisk plan via en faelles transportpolitik skulle de eksisterende net kunne udnyttes bedre, set under ét. En diversificering af indfalds- og udfaldsveje for hhv. person- og godstrafikken er en loesning, som boer undersoeges naermere: en optimering uden for EF's graenser kan taenkes at lette en optimering inden for EF ved at goere de interne straekninger kortere. I den forbindelse skal der ofres saerlig opmaerksomhed paa konsekvenserne af, at EF i hoejere grad aabnes mod OEsteuropa; desuden skal man vurdere virkningerne af denne tendens for den fremtidige efterspoergsel efter transport og rejse- og distributionsmoenstre som foelge af aendringer i samfundet og i industrien samt skaerpede miljoemaessige og sociale hensyn og vedtagelsen af ny teknologi. Isaer maa der foretages en analyse af, hvordan et bestemmelsessteds beliggenhed indvirker paa valget af den optimale transportmaade, navnlig for destinationer langt fra bycentre. Ovennaevnte forskning i den aktuelle situation eller udviklingen paa mellemlang sigt skal suppleres med forskning, der foerer til opstilling af langsigtede fremtidsscenarier.

Udvikling af intermodaliteten Udvikling af intermodaliteten og komplementariteten mellem de forskellige transportformer er en metode, der generelt betragtes som lovende til at forbedre det europaeiske transportsystem. Forskningen skal gaa ud paa at undersoege, paa hvilket omraade de enkelte transportformer er mest effektive, og fastlaegge, hvilke teknologiske og organisationsmaessige betingelser der skal vaere opfyldt for at udnytte komplementariteten. OEnsket om at udvikle intermodaliteten og komplementariteten hviler paa en - ofte implicit - konstatering af, at transportformernes respektive effektivitet varierer efter, hvor de benyttes, og hvilke stroemme det drejer sig om. Forskningen skal dokumentere denne konstatering ved at udvikle metoder og modeller, der bygger paa flere kriterier, og som goer det muligt at afgoere, paa hvilke betingelser de enkelte transportformer udnyttes bedst muligt. Forskningen skal bidrage til at udforme en europaeisk transportpolitik, der er forenelig med maalet om en baeredygtig udvikling.

Transportsystemets oekonomi Transportsystemet har ifoelge sin natur til formaal at muliggoere andre aktiviteter (produktion, forbrug, fritidsaktiviteter, kundskaber osv.), men er ikke noget maal i sig selv. Imidlertid vejer denne serviceydelse tungere og tungere i de private husholdningers budget og i samfundsoekonomien som helhed. Forholdet mellem transporten og disse aktiviteter skal undersoeges, og der skal i fornoedent omfang udvikles passende modeller og metoder.

Valget af nye infrastrukturer har alvorlige miljoe- og budgetmaessige konsekvenser og varige virkninger for fordelingen af transportstroemmene paa de forskellige transportformer. Der er tale om en naesten uigenkaldelig beslutning, som kraever solide garantier. Systemet skal finansieres paa det mest effektive omkostningsniveau, og byrden maa fordeles paa alle, der drager fordel af det, saavel direkte som indirekte, saaledes at de enkeltes valg foerer i retning af et globalt optimum. Udviklingen af metoder til vurdering af infrastrukturer skal tage baade den regionale adgangsfaktor og de oekonomiske, sociale og miljoemaessige aspekter i betragtning.

Ved den naermere gennemgang boer foelgende tre felter prioriteres: nye infrastrukturer, finansiering af og metoder til behoerig medregning af alle direkte og indirekte transportomkostninger. Paa samme maade som udviklingen af prismekanismer og virkningerne af de »reelle«udgifter ved opdeling paa transportformer undersoeges, boer man ogsaa undersoege de samfundsoekonomiske omkostninger og fordele ved mobilitet, f. eks. i form af besparelse i rejsetid.

Det boer tillige undersoeges naermere, hvilken betydning der maa tillaegges skatte- og afgiftspolitiske instrumenter.

Systemets organisation og interoperabilitet Gennemfoerelsen af transportpolitikken kan gennem den deraf foelgende teknologiske udvikling og institutionelle aendringer foere til, at der saettes spoergsmaalstegn ved organisationsformerne. De eksisterende organisationsformer boer soeges forbedret under overholdelse af naerhedsprincippet og princippet om fri konkurrence.

Forskningen maa interessere sig for hvorledes de forskellige nationale systemer kan fungere sammen, saa der sikres kontinuitet i de transportydelser, der tilbydes brugerne paa det samlede europaeiske net. Forskningen skal gaa ud paa at fastlaegge de noedvendige betingelser for denne interoperabilitet, specielt ved at klarlaegge, paa hvilke omraader standardisering er uundvaerlig.

Udviklingen af multimodale systemer i byerne aendrer mobilitetsmoenstrene. Som en foelge heraf skal den forskning fremmes, der har til formaal at opstille nye kriterier for planlaegningen af offentlige transportnet og ringveje med sigte paa at undgaa overbelastning og skadelige udviklingstendenser i byernes udkanter.

Sluttelig vil indfoerelse af nye teknologier og etablering af et stort europaeisk marked medfoere aendringer i praksis med hensyn til arbejdsgangen. Det er derfor vigtigt, at der sideloebende med udviklingen i strukturerne traeffes foranstaltninger paa det uddannelsesmaessige plan. Der boer tilstraebes en vis konvergens i arbejdsvilkaar og uddannelser, hvis man oensker, at nettene skal kunne fungere tilfredsstillende sammen.

Integration af nye teknologier Blandt de vaesentligste maal er stadig integrering og anvendelse af nye generiske teknologier paa transportomraadet, f. eks. anvendelse af de globale satellitbaserede positioneringssystemer, som kan forbedre transportnettenes effektivitet og sikkerhed. Den strategiske forskning boer under hensyntagen til arbejdet inden for teknologiprogrammerne tilskynde til, at heldige teknologiske loesninger indfoeres eller overfoeres fra en transportform til en anden. Via den videnskabelige og tekniske forskning skal man soege at afdaekke, hvilke teknologier der er de mest lovende med hensyn til virkeliggoerelsen af den europaeiske transportpolitiks generelle maal.

Politisk vurdering Denne forskning har til formaal at skabe en bedre forstaaelse af aarsagssammenhaenge mellem de politiske maal og de politiske midler under hensyntagen til mulig indbyrdes modstrid mellem disse. Undersoegelsen og vurderingen af scenarier skal omfatte en vurdering af forskellige virkninger og udvikling af modeller til forudsigelse af de sociale (samfundsoekonomiske) samt energi-, miljoe- og sikkerhedsmaessige virkninger af forandringer i mobiliteten og transportsystemet.

Endelig vil man, med stoerre viden om det europaeiske transportsystem og dets sandsynlige udvikling, kunne finde ud af, hvor systemet fungerer daarligst. Der skal forskes i, hvordan disse problemer kan loeses, isaer ved anvendelse af oekonomiske og politiske instrumenter, som omfatter baade udviklingen af nye teknologier og forandringer paa det instituionelle, organisatoriske og samfundsoekonomiske omraade.

2. OPTIMERING AF NETTENE

Parallelt med den forskning, der tager sigte paa en samlet optimering af det europaeiske transportsystem, maa der goeres en vaesentlig forskningsindsats med henblik paa en intern optimering inden for hver af transportformerne (luft-, jernbane-, vej-, by-, flod- og soetransport) og paa en oeget samvirken mellem dem; i den forbindelse vil der blive gjort god brug af resultaterne af den forskning, der finder sted inden for andre saerprogrammer, og som formidles med henblik herpaa. Disse specifikke optimeringer boer naturligvis vaere forenelige med den globale optimering, der fortsat er det vaesentlige maal. Er der modstrid mellem sektoroptimering og global optimering inden for den kombinerede transport og navnlig jernbanetransporten, maa dette problem med henblik paa at sikre interoperabiliteten i forbindelse med jernbanenettene, saavel de konventionelle som hoejhastighedsnettene (paa de eksisterende straekninger) loeses, ved at man gradvis fjerner de tekniske, normative og operative hindringer. Forskningen boer foere til fastlaeggelse af funktionelle krav (functional requirements) med henblik paa etablering af intermodale integrerede transportkaeder, som for de regionale forbindelsers vedkommende skal suppleres med betydelige knudepunkter og staerkt forgrenede forbindelsesstrukturer. Det bliver endvidere noedvendigt at udarbejde en pilotplatform med henblik paa integration og evaluering af de nye teknologier vedroerende omladning (godstransport) og togforbindelser (passagerbefordring), styring, kontrol og information. I denne henseende maa FTU bygge paa og integrere hidtidig eller igangvaerende teknologisk udvikling fra andre FTU-projekter eller -programmer. Opgaven vil ogsaa omfatte fastlaeggelse af de teknologiske behov samt integrering og validering af nye teknologier.

Denne forskning skal omfatte omraader, der er faelles for samtlige transportformer, men som yderligere skal uddybes i overensstemmelse med de enkelte transportformers saerlige traek. Forskning i transport af farligt gods kan medtages under disse transportformer, hvor det er relevant.

2.1. Jernbanetransport

I FTU vedroerende jernbaner indgaar der fire foranstaltninger: udvikling af et europaeisk system til styring af jernbanetrafikken, sikkerhed; interoperabilitet samt oekonomiske, organisatoriske og sociale forhold. Forskningen skal placeres i den bredere ramme, som udgoeres af de offentlige transportbrugeres behov og praeferencer, og der skal herved henses til de forskellige arrangementer, der i nogle medlemsstater goer sig gaeldende hvad angaar ejerforholdene og ledelsen af jernbanerne.

Arbejdet skal rettes mod fjernelse af hindringerne for de nationale jernbanesystemers kompatibilitet og foelgelig mod tekniske og oekonomiske loesninger, der kan sikre jernbanenettets interoperabilitet, specielt som undersystem og led i et europaeisk intermodalt system. Tilsvarende skal hver enkelt EF-medlemsstats adgang til det europaeiske hoejhastighedsnet bygge paa oekonomiske og miljoemaessige undersoegelser af de kommende linjefoeringer paa en saadan maade, at der kan skaffes adgang paa den mest oekonomiske og mindst miljoebelastende maade.

For det foerste er et af de prioriterede spoergsmaal fortsat kompatibiliteten mellem systemerne til kontrol af togtrafikken og dermed viderefoerelse af det arbejde, der er indledt under EURET-programmet. Formaalet med denne forskning er at udvikle et europaeisk system til styring af jernbanetrafikken, herunder dets vigtigste funktionsspecifikationer, idet der bl. a. bygges paa resultaterne af den forskning inden for generiske teknologier, der er udviklet under andre programmer. Den udfoeres i samarbejde med jernbanerne og industrien og skal tage hensyn til brugerbehovene.

Dette arbejde skal fortsaettes og skal udmunde i en faelles arkitektur for det europaeiske trafikstyringssystem, og det er noedvendigt at naa frem til pilotprojektstadiet for at kunne validere teknologien paa grundlag af konkrete anvendelser og demonstrationsprogrammer, som sikrer, at nyopstillede systemer er kompatible, navnlig i kraft af proevekoersler paa skinner under forskellige optioner med hensyn til kontrol og traekkraft.

Det forestaaende arbejde omfatter bl. a. faerdigudvikling af systemets specifikationer og undersoegelse af de ergonomiske aspekter og menneskelige faktorer, informationsudvekslingen og udstyrets udformning. Det vil saaledes ogsaa dreje sig om graensefladerne mellem sammenhoerende systemer, dvs. kommunikation, styring og information til publikum og andre servicegrene. I betragtning af denne faelles arkitekturs betydning for udviklingen af de europaeiske jernbanenet, herunder hoejhastighedsnettet, maa forskningsresultaterne tillige valideres i forbindelse med de vaesentlige krav og de tekniske specifikationer, der er opstillet paa faellesskabsplan.

For det andet drejer det sig ogsaa om jernbanernes sikkerhed i og med, at driften hviler paa princippet om udstyrets og systemernes iboende sikkerhed og paa menneskelige faktorers indflydelse. For at realisere de nye funktioner maa der anvendes hardware- og softwarekomponenter, hvis fejlfrekvens ikke paa forhaand er kendt og heller ikke noedvendigvis afgraenset. Intet system er derfor helt sikkert, og der bestaar altid en risiko for svigt, uanset hvor lille den maatte vaere. Denne risiko boer kvantificeres, saa der kan anvendes harmoniserede kriterier i hele Faellesskabet, og beslutningerne om investeringer i sikkerhedsudstyr kan traeffes ud fra dettes evne til at redde menneskeliv. Forskningsarbejdet vil om muligt bygge paa teknikker, der er udviklet til andre industrier, og tilpasning af dem til jernbanernes specielle forhold, om noedvendigt ved udvikling af nye koncepter.

En jernbanestraeknings kapacitet begraenses af, at der maa vaere en saadan afstand mellem togene, at de hver isaer med sikkerhed kan standse paa det frie sporafsnit foran dem. Med de nuvaerende sikkerhedssystemer bliver den frie straekning ofte laengere end noedvendigt, hvilket skyldes manglende kendskab til togenes bremseevne, kommunikationssystemerne og de tilladte punktafstande. I omraader med stor trafiktaethed er det noedvendigt at oege gennemstroemningskapaciteten; dette kraever anvendelse af nyskabelser udviklet under andre programmer og nye teknikker og sikkerhedssystemer. Der er derfor ogsaa behov for forskningsarbejde til forbedring af sikkerhedssystemernes ydeevne og paalidelighed og af andre vitale systemer som f. eks. el-fremdrivning.

For det tredje maa forskningen, hvad mere specielt angaar jernbanenettenes indbyrdes sammenkobling og interoperabilitet, beskaeftige sig med fjernelse af de hindringer for togenes koersel, isaer ved graenserne, der foelger af de nationale nets teknologi og specifikationer, og anbefale nye faelles loesninger til overvindelse af dem, f. eks. undersoegelser af nye forbindelseslinjer.

Den grad af interoperabilitet, der vil vaere hensigtsmaessig, varierer med typen af jernbanedrift, den geogafiske placering paa nettet, omfanget af graenseovergange og forbrugerefterspoergslen. Der skal forskes i etableringen af en ramme, herunder en metode til vurdering af omkostninger og fordele, for mere langfristede afgoerelser vedroerende den hensigtsmaessige grad af interoperabilitet og der skal forskes i maader, hvorpaa teknologiske forskelle mellem forskellige jernbanesystemer kan overvindes i forbindelse med gennemfoerelse af interoperabilitet.

Denne forskning skal paa grundlag af resultaterne af andre EF-forskningsaktioner foere til udarbejdelse af specifikationer for interoperabilitet. Der skal tages stilling til de vaesentlige krav i faellesskabsprojekterne vedroerende transeuropaeiske net af hoejhastighedstog og konventionelle tog, og til problemerne (vedroerende f. eks. infrastruktur, stroemforsyning, elektromagnetiske graenseflader, kompatibilitet, lydgener, stoej og vibrationer) i forbindelse med dertil knyttede undersystemer.

Hvis jernbanedriftens fordele skal kunne udnyttes bedre i trafikken over landegraenserne, er der brug for informationssystemer, saaledes at oplysninger om togvogne, containere og gods kan blive sendt paa forhaand og brugt til planlaegnings- og kontrolformaal. For at jernbanetrafikken, herunder samling og oploesning af tog, kan goeres mere effektiv og ergonomisk, maa der forskes i spoergsmaalet om indfoerelse paa faellesskabsplan af automatiske vognkoblinger.

For det fjerde vil der blive forsket i oekonomiske, organisatoriske og sociale forhold i forbindelse med jernbaneselskabernes samarbejde indbyrdes og med andre transportoerer, fordi ny EF-lovgivning og ny national lovgivning opstiller nye betingelser og aabner nye muligheder for jernbaneselskaber. Resultaterne vil indgaa i den forskning, der udfoeres inden for de oevrige saeraktioner under fjerde rammeprogram. Arbejdet med foelgende emner vil vaere af stor interesse: naermere belysning af jernbanetransportens manglende oekonomiske rentabilitet sammenholdt med andre transportformer, en vurdering af de oplysninger, der skal til for at evaluere foranstaltninger, som kunne vaere egnede til at goere jernbanetransport mere attraktiv for baade passagerer og fragt; hoejhastighedslinjers intermodale forbindelser; oekonomiske og sociale fordele af forbindelser fra Faellesskabets randomraader til det europaeiske hoejhastighedsnet; alternative ruter for operative linjer for at oege deres rentabilitet samt alternativ brug af ikke-operative linjer.

2.2. Integrerede transportkaeder

Med virkeliggoerelsen af det indre marked, EF's kommende udvidelse og de central- og oesteuropaeiske landes overgang til markedsoekonomi vil der uundgaaeligt komme en staerk vaekst i den internationale godstransport. Generelt ventes trafikken fordoblet i loebet af tyve aar, og vejgodstrafikkens omfang vil stige betydeligt. I betragtning af de store eksterne udgifter, som vejtransporten medfoerer, vil multimodal transport maaske vaere en lovende loesning. Udvikling heraf kunne bidrage baade til en mere effektiv anvendelse af vejtransporten og til at forbedre miljoekvaliteten. Det boer derfor undersoeges, i hvilket omfang efterspoergslen efter vejtransport kan nedbringes eller overfoeres til andre eller mere baeredygtige transportformer saa som jernbanefragt og offentlig transport med det sigte at nedbringe de eksterne og interne omkostninger mest muligt.

Hovedformaalet med dette program er at bidrage til at loese de problemer, der staar i vejen for fremtidig vaekst, og at hidfoere den bedst mulige kvalitet i den integrerede godstransport, som er forenelig med princippet om baeredygtig mobilitet.

Arbejdet skal baseres paa den hidtidige forskning paa det teknologiske (isaer telekommunikation og informatik), oekonomiske, sociale og miljoemaessige felt, og der skal foretages en costbenefitanalyse af trafikkens omlaegning fra én transportform til en anden med udgangspunkt i en vurdering af de faktiske muligheder for omlaegninger (f. eks. kystnaer skibsfart). Der vil blive gaaet systematisk frem paa grundlag af en begrebsmaessig og praktisk gensidig afhaengighed mellem individuelle forskningsopgaver, som kan foere frem til pilotprojekter eller prototypeanlaeg. Alle hovedaktoererne paa dette omraade vil derfor blive indbyrdes forbundet. Forskningen vil omfatte:

- udarbejdelse af kriterier for forbedring af graensefladerne mellem transportformerne ved omladningscentre for at skabe forudsaetninger for en hurtig og paalidelig omladning af godset

- forbedring af adgangen til multimodal transport for smaa og mellemstore virksomheder inden for saavel transporterhvervet som andre erhverv

- undersoegelse af det indbyrdes forhold mellem dels transportinfrastrukturen, dels multimodale lasteenheder under hensyntagen til afsendernes behov

- naermere gennemgang af kriterierne for interoperabilitet mellem transportformer paa basis af den eksisterende eller planlagte infrastruktur for derved at skabe grundlag for beslutninger truffet af de myndigheder, der har ansvaret for tilvejebringelse af infrastruktur og navnlig for at sikre forbindelserne til Faellesskabets perifere eller isolerede egne

- tilvejebringelse af oplysnings- og gennemfoerelsesstrategier til forbedring af intermodal transports oekonomiske effektivitet i almindelighed og med dette for oeje tillige analyse af motiveringen for anvendelse af logistiske vaerktoejer overalt i logistikkaeden med saerligt sigte paa ledelsesfunktioner, brugen af telematikudstyr og transaktioner i kaedens indledende og afsluttende led

- udvikling af net, herunder retningslinjer for de operative karakteristika for terminaler og terminalforbindelser

- retningslinjer for automatiserede systemer til dokumentfremstilling inden for intermodal transport

- retningslinjer for automatisk identifikation af lasteenhederne saavel i transit som i transportcentrene

- metodisk udvikling af en costbenefit-undersoegelse og multikriteriumsanalyser, herunder finansielle, oekonomiske, sociale og sikkerhedsmaessige aspekter vedroerende driften inden for de forskellige operative - eksisterende eller kommende - systemer af centre for omladning fra en transportform til en anden

- en costbenefit- og multikriteriumsanalyse af de finansielle, oekonomiske, sociale og sikkerhedsmaessige aspekter af de forskellige mulige teknikker, der finder anvendelse i intermodaljernbanetransport, samt styringen af denne ved graenserne, ved omladning og ved skift til andre vognaksler eller til anden sporvidde

- teknisk-oekonomiske undersoegelser til forbedring af jernbanedriftens betingelser (fart, evne til at bruge forskellige sporvidder, maksimumslast mv.) og mulighederne for kommerciel udvikling (bedre sporvidde mv.).

2.3. Lufttransport

Inden for lufttransportsektoren viser der sig at vaere behov for en systematisk fremgangsmaade, dels med henblik paa at fastlaegge maal af europaeisk interesse, som sigter mod en aflastning af luftrummet og lufthavnene og en forbedring af sikkerheden for personer og miljoevirkningen, dels med henblik paa at muliggoere inddragelse og evaluering af forskningsresultaterne vedroerende de generiske teknologier.

Arbejdet vil foerst og fremmest dreje sig om styring af lufttrafikken (ATM). Inden for den generelle ramme, der udgoeres af ECARDA's og ICAO's koncepter (CNS/ATM), og i overensstemmelse med European Civil Aviation Conference's (ECAC) strategi for 1990erne skal forskningen bidrage til at indkredse tekniske og operationelle loesninger, som er afpasset de europaeiske behov. Originale bidrag forventes at ville styrke Europas rolle og konkurrenceevne paa verdensplan. Ud fra det foreliggende materiale om fastlaeggelsen af et konsolideret ATM-koncept og i naert samarbejde med medlemsstaterne, ECAC og Eurocontrol (isaer om EATMS-projektet) skal forskningen vurdere og afproeve integrationen af de operationelle og teknologiske elementer i det fremtidige lufttrafikstyringssystem (operationelt fra 2006), der skal give fordoblet kapacitet med den hidtidige sikkerhed og et minimum af omkostninger.

Dette arbejde vil ogsaa bygge paa resultaterne af forskningen inden for generiske teknologier under andre programmer og indkredse de noedvendige applikationsteknologier til udvikling af et teknologisk driftsmaessigt og organisationsmaessigt effektivt system. Institutionelle spoergsmaal, som den evnetuelle brug af satellitter maatte give anledning til, vil ogsaa blive undersoegt.

De operationelle overvejelser vil tillige omfatte specielle aspekter som den menneskelige indgribens rolle og piloters og flykontrolloerers kommunikation samt f. eks. udvaelgelse og uddannelse; automatisering af planlaegnings- og kontrolfunktionerne; opbygningen af nye automatiserede flykontrolsystemer (ATC); anvendelse af eksperimentelle kommunikations- og navigationssystemer (herunder satellitbaseret navigation) samt automatiske overvaagningssystemer, isaer anvendelsen af et aeronautisk telekommunikationsnet (ATN) til integrering af Flight Management Systems (FMS) og ATC-systemer samt ATC-graensefladen mellem mennesker og maskiner. Nyskabelser udviklet som led i andre foranstaltninger vil blive anvendt med fornoeden tilpasning. Den generelle integration af disse elementer vil i foerste omgang blive afproevet paa »proevebaenke« for at kvantificere den forbedring, der opnaas i trafikstyringssystemet med hensyn til kapacitet og sikkerhed. For at fremme integrationen og valideringen vil der blive udarbejdet en valideringsplan, og der vil blive fastlagt en metodologi for hele processen. Der vil blive udviklet og foretaget validering af hensigtsmaessige certificeringsmetoder for ATM-systemer og procedurer (og alle kommende ATM-systemer vil blive underkastet en samfundsoekonomisk vurdering).

Arbejdet vil desuden dreje sig om lufttransportens sikkerhed samt om miljoebeskyttelse med det formaal at supplere arbejdet inden for de faelles luftfartsmyndigheder og de nationale luftfartsorganer.

Hvad angaar certificering og kontrol af luftdygtigheden, vil arbejdet saerlig tage sigte paa at opstille modeller for og vurdere de luftdygtighedsfaktorer og operationelle faktorer, der har indflydelse paa sikkerheden og miljoeet, at indkredse yderligere forbedringer paa disse omraader og at underbygge fremtidige foranstaltninger inden for standardisering og fastlaeggelse af regler og forskrifter.

Paa det strategiske plan vil formaalet med forskningsarbejdet bl. a. vaere at opstille modeller for visse kritiske faktorers indflydelse, saasom forebyggelse af ulykker og kriterier for ombordvaerendes overlevelse samt ydre risici (isdannelse, sammenstoed med jorden, lyn, elektromagnetisk integritet, motorens indsugning af fremmedlegemer etc. samt normer for et flys paalidelighed og sikkerhed (luftdygtighedskrav), idet der tages hensyn til ICAO's rolle inden for opstillingen af internationale standarder for stoej og emissioner samt til det arbejde, der foregaar inden for forskningsomraade B (industrielle teknologier) og C (miljoe) for saa vidt angaar fremtidige stoej- og emissionsstandarder.

Hvad specielt angaar kontrol af luftdygtigheden og operationer under flyvningen, skal arbejdet bygge videre paa resultaterne af programmet for industriteknologi vedroerende konstuktion af luftfartoejer, og det skal omfatte feasibility-undersoegelser og samfundsoekonomisk og systematisk vurdering af teknologier til forbedring af beskyttelsen mod brand og sammenstoed, evakuering af passagererne, maskinens integritet og paalideligheden af teknikkerne til paavisning af revner, certificeringsmetoder, den menneskelige faktor i forbindelse med hoejt automatiserede fly og under langvarige flyvninger og i intensive arbejdsperioder samt kriterier for start og landing paa baner, hvor betingelserne vanskeliggoeres af de atmosfaeriske forhold.

For det tredje vil der blive arbejdet med lufthavnsproblemer. Med sigte paa at imoedekomme det paatraengende behov for at udvide lufthavnskapaciteten, isaer hvad angaar landinger og starter, skal forskningen beskaeftige sig med, hvorledes lufthavne boer indrettes, ledelsesopgaver saasom de forskellige former for trafikstroemme i lufthavne og graensefladen mellem paa den ene side lufthavnsledelse og kontrolsystemer og paa den anden side ATM. Der skal i fornoedent omfang udvikles model- og simulationsteknikker til fastlaeggelse af systemkravene og udformning af funktionel arkitektur af hoej kvalitet. I forskningen skal indgaa en undersoegelse af, hvilken betydning alternative operative strategier kan have for kapaciteten og serviceniveauet i europaeiske lufthavne, samt en undersoegelse af et system vedroerende vejrudsigt og vejranalyse. Desuden skal spoergsmaal vedroerende harmonisering af lufthavnsoperationer og styring af lufttrafikstroemmene daekkes som emner.

2.4. Bytransport

Bytransporten frembyder seks typer problemer nemlig: brugernes behov og praeferencer, deres og fodgaengeres sikkerhed, energieffektivitet og -besparelser, passagerbefordringssystemernes effektivitet, effektiv fragtdistribution, og miljoebeskyttelse. De tekniske svar paa disse problemer er ikke noedvendigvis ens, men skal tilsammen bidrage til at loese de seks problemer. Der maa derfor sikres sammenhaeng mellem foranstaltningerne paa omraaderne telematik, energi og transport, og noget af arbejdet inden for denne delforanstaltning vil staa i naer sammenhaeng med det arbejde, der foregaar i delforanstaltningen vedroerende integrerede transportkaeder.

Arbejdet skal foere frem til loesninger, der kan goere bytrafiksystemerne mere effektive og oege deres kapacitet, isaer ved at goere de offentlige transportmidler mere attraktive baade for brugerne og for dem, som beroeres heraf, samt rationalisere trafikstyringen og transportefterspoergslen, saa levevilkaarene i byerne forbedres. Forskningen vil isaer dreje sig om:

- anvendelse af rumplanlaegning

- oekologisk trafikstyring (f. eks. ved at give offentlig transport prioritet i trafikkontrolsystemerne og ved at fremme vilkaar for trafikken, som saerlig tager hensyn til de bymaessige forhold)

- styring af sikkerheden, isaer for saarbare brugere

- bedre udnyttelse af vejnettet herunder minimering af den fysiske mobilitet (f. eks. ved at oege sikkerheden og kapaciteten beregnet efter befordrede personer og transporteret gods snarere end efter antal koeretoejer

- foranstaltninger og vilkaar der kan fremme brugen af offentlige transportmidler for private

- faktorer, som bidrager til en effektiv integrering af forskellige transportformer samt udvikling af en integreret bytransportstrategi (herunder cykling og gang) med sigte paa en bedre adgang til byomraader, navnlig kriterierne for udformning af, anlaeg og drift af knudepunkter, hvor der skiftes mellem lokaltrafik og fjerntrafik, samt andre effektive foranstaltninger som f. eks. »car pooling« og »car sharing«

- efterspoergselsstyring og undersoegelse af, hvorledes der vaelges i situationer, hvor der foreligger et valg mellem flere transportformer

- godsdistribution (bylogistik) og trafikreguleringers virkning for detailhandel og industri

- opnaaelse af bedre kendskab til transportsystemets driftsvilkaar og den skoennede udvikling af dette (maaling af overbelastning, eventuelle undersoegelser af udviklingen i mobilitetsmoenstret, opstilling af nye procedurer for indhentelse og analyse af data mv.)

- praktiske problemer hidroerende fra oegede restriktioner for anvendelsen af privatkoeretoejer. Saerlig vil det vaere noedvendigt at gaa dybere ind i adfaerden hos foerere, der maa foelge de eksisterende regler, den daglige afhaengighed af privatkoeretoejet mv.)

- foranstaltninger til fremme af anlaeggelse af cykel- og gangstier og forbedring af sikkerheden for cyklister.

Forskningen skal ogsaa omfatte undersoegelse af dels finansierings- og takstfastsaettelsessystemerne for bytrafikken, isaer den offentlige transport, som foreslaaet i hvidbogen om den faelles transportpolitik, dels de eksterne omkostninger i forbindelse med de forskellige transportformer i bebyggede omraader (offentlig/privat, kompetenceniveau). Der vil blive lagt saerlig vaegt paa undersoegelse af virkningerne af de forskellige systemer for finansiering af den offentlige transport, herunder tarifpolitik og brug af midler tilvejebragt ved opkraevning i forbindelse med trafikal overmaetning. Nu hvor det indre marked er ved at vaere paa plads, overvejer alle medlemsstaterne nye organisationsformer og finansieringsmaader for bytransportsystemerne. Skal en bedre anvendelse af eksisterende foranstaltninger kombineres med nye teknologier (bl. a. transporttelematik), med nye transportmidler (elektriske og hybride koeretoejer, bimodale busser, trolleybusser, lette sporbaner) og med trafikkontrol, turplanlaegning, parkeringsstyring, noedtjenester, integerede billetsystemer og andre lavteknologiske tiltag saasom vejbaner forbeholdt busser og biler med flere personer, maa der findes specifikke loesninger, som skal udformes under hensyntagen til byomraadernes saerlige forhold og den fornoedne graenseflade i forhold til de regionale systemer. Der vil kraeves en omfattende vurdering af denne integration via pilotprojekter.

Transportsystemets indvirken paa aktivitetsfordelingen i byerne og paa disses vaekst er ganske vist bredt anerkendt, men har hidtil kun vaeret genstand for meget ringe analyse. Uden tvivl vil de nye organisations- og finansieringsformer inden for bytransporten faa betydelig indflydelse paa de kort- og mellemfristede regler for byudvikling. Paa den anden side spiller de forskellige former for organisation og de dertil svarende transportsystemer en afgoerende rolle, naar man generelt sigter mod at skabe en baeredygtig udvikling, og fortjener derfor en saerlig forskningsindsats.

De fleste bebyggede omraader kan komme til at indfoere en raekke af saadanne foranstaltninger (f. eks. betalingsveje, trafikreguleringssystemer med forrang for offentlig transport, fremme af puljekoersel, fremme af cykling og gang). Man ved ikke ret meget om deres komplekse indbyrdes paavirkninger i forskellige kombinationer og deres samspil med regionalsystemerne. Isaer maa cyklisters og fodgaengeres sikkerhed forbedres i forbindelse med et tilstraebt multimodalt miljoe. Det vil vaere taenkeligt at indfoere de forskellige foranstaltninger enkeltvis i byer, der er udvalgt til forskningsformaal, med sigte paa validering og gradvis ivaerksaettelse. Det er noedvendigt at foretage en validering ved hjaelp af simulation og demonstration, naar omkostningseffektiviteten og den miljoemaessige samfundsoekonomiske effekt af nye teknologiers eller nye koncepters indfoerelse skal vurderes og noeglefaktorerne fastlaegges naermere (forholdet mellem transport og arealanvendelse, industrielle- eller telematiske nyskabelser, regulerende foranstaltninger eller nye transportkoncepter), som maa goeres til genstand for forskning, hvis det rejsende publikum skal nyde godt af fordelene ved en baeredygtig mobilitet.

Multimodal og regional personbefordring Personbefordringssystemernes effektivitet maa vurderes i en multimodal sammenhaeng. Multimodalitet paa dette omraade omfatter de traditionelle former for fjerntransport med saerlig reference til hoejhastighedstog, men ogsaa nye kortdistancekoncepter (»massebefordring«) indgaar heri. Udformning, placering og organisation af disse graenseflader (jord/jord, jord/luft og jord/vand) maa goere det muligt at skifte mellem transportformerne let, hurtigt og sikkert. Saerlig opmaerksomhed maa helliges den mulige overfoersel af koncepter, som er udviklet inden for den multimodale fragttransport. Multimodalitet for personbefordringens vedkommende findes ogsaa, hvor passagererne kan vaelge mellem en raekke transportformer til den fortsatte rejse. Forskningsindsatsen boer gennemgaa opdelingen paa transportformer i saadanne tilfaelde af valgmulighed mellem forskellige transportformer. Brug og vurdering af passagerinformationssystemer forbundet med automatiske betalingsmetoder ved billetkoeb, pladsreservering mv. i. multimodal sammenhaeng maa indgaa.

2.5. Soetransport og indre vandvejstransport

Soetransport Al forskning inden for soetransport boer som udgangspunkt tage en vurdering af de teknologier, der er til raadighed, og et skoen over den udvikling, der er behov for. Resultaterne heraf vil saette rammerne for den specifikke forskning, hvis formaalet er at oege soetransportens effektivitet og kvalitet, at forbedre sikkerheden og at beskytte miljoeet, der bestaar med hensyn til faelles loesninger paa de stoerre problemer af ikke blot strategisk, men ogsaa teknologisk art, gennem indkredsning og udvikling af operationelle systemer baseret paa nye generiske teknologier, standardprocedurer, de organisatoriske faktorer og menneskelige ressourcer. Saerlig skal der laegges vaegt paa spoergsmaalet om, hvordan elementerne inden for soetransport saasom Vessel Traffic Management and Information Systems (VTMIS) kan forbindes indbyrdes og arbejde sammen, saa behovet for at integrere lokalt placerede systemer i et transeuropaeisk net kan blive tilgodeset og understoettet.

Foerst og fremmest vil arbejdet bl. a. vedroere vurdering af og opstilling af modeller for soetransportudbuddet og -efterspoergslen og godsstroemmene paa saavel verdensplan som europaeisk plan. Der er isaer grund til at undersoege den kystnaere skibsfarts (herunder faergers) rolle i forbindelse med logistikkaeden og behovene for harmonisering af procedurer. Dette skal ogsaa omfatte udvikling, integrering og vurdering af soe/indre vandvejstransportsystemerne og analyse af konkurrencen mellem operatoererne (i og uden for Faellesskabet) inden for samtlige funktioner (til lands og til vands), ledelsesstrukturerne, kaeden af menneskelige ressourcer og servicekvaliteten (total kvalitetskontrol). Ogsaa behovet for at indfoere hoejhastighedsenheder til korte soetransporter vil blive undersoegt som et led i den faelles transportpolitik og paa baggrund af markedsefterspoergslen og forskningen i omkostningseffektiviteten for hurtige fartoejer (bygning, fremdrift og sikkerhed), som finder sted inden for programmet vedroerende industri- og materialeteknologi.

For det andet skal der foretages simulation, vurdering og demonstration af bidragene fra nye teknologier, bl. a. dem, der udvikles under andre saerprogrammer, til forbedring af styringen af soetrafikken. Aspekter i forbindelse med havnefaciliteter og graensefladen mellem land og hav vil saerlig blive undersoegt; informationsudvekslingen mellem havnene og havnesamfundene skal forbedre godsstroemmene, sikkerheden og havnenes graensefladerolle. Det er tillige formaalstjenligt at undersoege og udvikle nye teknikker for samtlige operationer (skibe og havne), og der boer her specielt tages hensyn til noedvendigheden af overalt i Faellesskabets havne at fremme den harmoniserede anvendelse af lastemetoder, som er afpasset efter det stadium for teknologisk udvikling, som er opnaaet i Europa.

Der boer ogsaa foretages en analyse af mulighederne for at accelerere soetransportens ydelser ved indfoerelse af nye teknologier, herunder nye hurtige transportsystemer for gods og passagerer, og af deres afhaengighed af et godt havnedesign samt god havneledelse og -drift, de faglige kvalifikationer og infrastrukturkapaciteten. Dette skal udmunde i definition af en ny generation af driftssystemer og mere ydedygtige skibe, der kan sikre mere effektive, sikre og miljoevenlige operationer (f. eks. hoejere hastighed, reduktion af emissioner og energiforbrug). Det forudses ogsaa at undersoege brugen af alternative og mere miljoevenlige energikilder, og dette gaelder ogsaa forbedringer i skibstrafikkens driftsvilkaar samt forbedring af vedligeholdelsen af skibe.

For det tredje skal der, i betragtning af at manglende gennemfoerelse af korrekte sikkerhedsprocedurer kan forvolde menneskers doed eller tilskadekomst, skade miljoeet og paavirke operatoerernes konkurrenceevne, foretages en vurdering af de faktorer, der har indflydelse paa soefartens sikkerhed. Den skal omfatte baade soefartssikkerheden som saadan og sikkerheden om bord paa det enkelte fartoej. Faren ved og sikkerheden i forbindelse med soefart skal analyseres under saerlig hensyntagen til strukturelle svagheder, mekaniske og elektriske svigt, navigationsfejl, operationer i foelsomme farvande eller farvande med restriktioner og under ekstreme vejrforhold; haandtering og overvaagning af farligt gods samt forureningskontrol med saerlig vaegt paa deponering og haandtering af affald fra skibe under disses ophold i havn. Hele kaeden af menneskelige faktorer vil faa sin betydning for sikkerheden og effektiviteten i soetransportsystemet vurderet (f. eks. driften af skibe, trafikstyring og -kontrol, landbaserede operationer) med sigte paa at forebygge ulykker. Der vil blive udarbejdet faelles kriterier for fastlaeggelsen af niveauet for uddannelsen af besaetninger og for udformningen af procedurer for driften som helhed (skibs- og landbaseret), kommunikationer og trafikstyring. Der vil blive udviklet metoder til simulation af trafikscenarier.

Anvendelsen af integrerede telematikredskaber vil blive vurderet, herunder udviklingen af faelles metoder til stoette for de europaeiske soefartsmyndigheders styring af soefarten og til sikring af interoperabilitet mellem de maritime navigations- og sikkerhedssystemer (f. eks. GMDSS).

Indre vandveje Arbejdet vil vedroere anvendelse af nye generiske teknologier i relation til organisation og menneskelige ressourcer inden for denne transportform.

Det vil omfatte undersoegelse af indre vandvejstransportens rolle i den samlede kaede og fastlaeggelse af kriterier for vurdering af scenarier, der fuldt ud kan afspejle denne transportforms betydning og potentiale og isaer hindringerne for, at efterspoergslen efter godstransport rettes mod eller overfoeres til den.

Arbejdet skal isaer goere det muligt at overfoere resultaterne af forskningen i generiske teknologier til denne transportform ud fra costbenefit-, sikkerheds- og miljoevirkningskriterier, bl. a. med sigte paa forbedring af samtlige operationer paa skibene og i havnene. Dette vil omfatte udviklingen af den forbindelse mellem hav og floder, som er selve grundlaget for transporten til vands. De strategiske aspekter ved at drive et omfattende og integreret system af indre vandveje, f. eks. paa linjen Rhinen-Main-Donau, skal udforskes grundigt med saerlig vaegt paa transporten af farligt gods. Det vil ligeledes vaere formaalstjenligt at undersoege udviklingen i prammenes konstruktion og karakteristika i forhold til hastighedsforoegelser og nedbringelse af emissioner og energiforbrug. Der skal endvidere foretages undersoegelser af de menneskelige faktorer i forbindelse med sikkerheden paa skibene og landinfrastrukturen, herunder specielt betingelserne for certificering, uddannelse og brug af telematikredskaber. Arbejdet vil desuden dreje sig om navigationsforhold, hydrodynamik paa lav dybde, infrastrukturer, havne, trafikstyring, organisation og informationsstroemme vedroerende gods.

2.6. Vejtransport

Forskningen skal bidrage til anlaeg og forbedring af vejinfrastrukturen, til operationernes effektivitet, til nedbringelse af arealforbruget og forureningen, til sikkerheden inden for den europaeiske vejtransport og til styring af efterspoergslen efter vejtransport. Den skal ligge til grund for beslutninger vedroerende behovet for lovgivning til stoette for Faellesskabets transportpolitik. Den skal udgoere et led i de bredere politiske maal, som er at goere det muligt for vejtransportsystemet at spille sin fulde rolle i oprettelsen af et aabent og konkurrencedygtigt europaeisk marked og at sikre, at forskningsresultaterne bliver udnyttet gennem indfoerelse af innoverende produkter og systemer. Vejtransport omfatter transport af personer og gods med bil, lastbil, bus, hvortil kommer cykler, fodgaengere og andre vejkoeretoejer. FTU boer yde et bidrag paa foelgende omraader:

- styring af transportefterspoergslen (paa lang sigt)

- trafik-, transport- og informationsstyring (TTIM) (paa kort og mellemlang sigt)

- trafiksikkerhed

- vejinfrastruktur.

Erfaringen siger - og ikke kun med hensyn til vejtransport - at forskningsresultaterne ofte ikke omsaettes til praksis af tekniske, oekonomiske, juridiske, politiske eller sociale aarsager. Implementeringsproceduren maa forbedres, hvis de penge, der ofres paa forskningen, skal komme ind igen. Der vil blive forsket i maader til at fjerne disse hindringer inden for vejtransportsektoren paa. Der maa laegges en sammenhaengende opfattelse af evalueringen af forskellige typer projekter og programmer inden for vejtransportsektoren til grund for behandlingen af implementeringsspoergsmaalet. Saerlig de implementeringsproblemer, der kan skyldes, at opkraevning af en raekke afgifter fra vejbrugerne bygger paa forskellige procedurer og teknologier, skal vurderes naermere. De institutionelle og juridiske problemer i forbindelse med udvikling af informationstjenester til brug for vejbrugere skal undersoeges, og det samme gaelder spoergsmaalet om haandhaevelsen af love og forskrifter.

Efterspoergselsstyring Omfanget af vejnettet kommer undertiden til kort over for efterspoergslen. Formaalet med forskningen er at medvirke til at opretholde mobiliteten og adgangen ved at afpasse efterspoergslen til det vejnet, der staar til raadighed, under samtidig hensyntagen til de voksende miljoemaessige hensyn. Styring af transportefterspoergslen defineres som implementeringen af politikker og strategier, som er udformet med sigte paa optimeret brug af vejene for baade personbilers og tunge lastbilers vedkommende. Denne definition tager hoejde for en bred vifte af potentielle adfaerdsaendringer, herunder multimodal transport og omlaegning af koeretidspunkter.

Generelt behandles spoergsmaalet om efterspoergselsstyring i forskningsomraade 2 af dette program. Specifik forskning til brug for vejtransport vil blive udfoert som en udbygning af forskningsomraade 2 og bytransportafsnittet samt i koordination med disse. En lang raekke politiske instrumenter og teknologiske nyskabelser, bl. a. alternative fiskale indgreb og vejafgifter, skal gennemgaas. Alternative scenarier vil blive udviklet under brug af model- og simulationsteknik, hvor dette er hensigtsmaessigt. Modelteknik vedroerende arealudnyttelse, transport og valgfordeling ud fra GIS-teknologi (Geographic Information System) boer undersoeges ved hjaelp af demonstrationsprojekter i fuld stoerrelse.

Trafik-, transport- og informationsstyring (TTIM) TTIM omfatter alle vejbrugere, herunder cyklister, fodgaengere og personer med mobilitetsproblemer. Sigtet dermed er paa bedst mulig maade at udnytte den eksisterende infrastruktur under europaeiske forhold gennem brug af tidstro oplysninger med henblik paa effektiv forvaltning og kontrol af vejnettet, under samtidig hensyntagen til behovet for bedre sikkerhed og miljoebeskyttelse. Problemer i forbindelse med styring og kontrol af tilbagevendende og ikke-tilbagevendende overbelastning samt forenkling af graensefladen mellem bymaessig og regional trafik boer undersoeges. De praktiske erfaringer med hensyn til implementering samt resultaterne af foreliggende TTIM-systemer og TTIM-pilotprojekter, som er gennemfoert i faellesskabsprogrammer og i medlemsstaterne, boer gennemgaas naermere. Resultaterne af denne gennemgang kan tjene som grundlag for yderligere TTIM-forskning. Loesninger skal kunne ivaerksaettes hurtigt og vil blive en integreret del af transportsystemet.

Sikkerhed Trafikulykker foraarsager hvert aar omkring 50 000 draebte i Faellesskabet og et betydeligt stoerre antal tilskadekomne med enorme oekonomiske foelger. Formaalet med forskningen er at foroege sikkerheden for alle brugere af vejene. Forskningen skal rette sig mod foelgende omraader:

- en analyse af risikoen paa vejene og aarsagerne til ulykker (isaer fartbetingede) tillige med udformning af faelles definitioner, der kan goere det muligt at benytte data paa sammenligneligt grundlag i hele Faellesskabet

- vejinfrastrukturens sikkerhed (geometrien i designet, skiltning, kontrolsignaler, belysning, overfladeegenskaber mv.) og sikkerheden i forbindelse med midlertidigt vejarbejde

- brugeradfaerd paa vejene under hensyntagen til aldersfaktoren og de maader, hvorpaa adfaerden kan paavirkes, f. eks. aendringer i lovgivning eller forskrifter, oplaering, haandhaevelsesforanstaltninger, information og reklamekampagner

- brugen af standarder og udvikling af de noedvendige metoder som et middel til at forbedre baade den primaere sikkerhed (nedbringelse af antallet af ulykker) og den sekundaere sikkerhed (skade paa bilpassagerer og andre saarbare trafikanter saasom fodgaengere, cyklister og handicappede)

- analyse af risikoen ved transport af farligt gods og strategier for haandteringen af uheld med saadant gods.

Vejinfrastruktur Forskningen i dette spoergsmaal skal bidrage til optimering af det europaeiske vejnet gennem nedskaering af anlaegs- og vedligeholdelsesudgifterne under hensyntagen til driftsvilkaarene i en overfladebelaegnings eller -strukturs levetid, uden at den tilsvarende kvalitet forringes, gennem stoerst mulig reduktion af forsinkelser og ulykker for trafikanterne og gennem formindskelse af de miljoemaessige effekter af vejbyggeri og vejudnyttelse. Den skal tage hensyn til de saerlige behov i randomraader, oeer og tyndt befolkede omraader; overveje alternative midler til forbedring af vejene i disse omraader, naar behovet derfor indtraeder, og beskaeftige sig med transitregionernes problemer.

Forskningen skal sikre et solidt grundlag for den fremtidige udvikling af eurokodekser og euronormer gennem bredt formulerede fremtidige scenarier for design, faellesnormer og praestationskriterier paa omraader som »intelligente veje«. Alle ledelsesstrategier for baade anlaeg og vedligeholdelse af infrastrukturnet er noedt til at bygge paa de bredere netvirkninger, som skyldes udgifter, der paafoeres brugerne i kraft af ulykker, forsinkelser og omkoersler (trafikpropper og vejarbejder), intelligent brug af vejene og forandringer i mobiliteten for personer og gods.

Omraader af saerlig interesse er bl. a. de potentielle omkostninger og fordele ved at harmonisere teknikker (f. eks. costbenefitanalyser) og geometriske designnormer for nye vejanlaeg. Forskningen skal ogsaa rette sig mod forbedrede teknologier og bedre styringssystemer for vedligeholdelse af vejbelaegninger og anlaeg. Gennem forbedret belaegningsdesign vil fremskridt med hensyn til udvikling af nye og genbrugte materialer kunne udnyttes bedst muligt. Et bredere spoergsmaal i forbindelse med vejdesign er behovet for at nedbringe den indflydelse paa miljoeet (herunder stoej og vibrationer), som foraarsages af vejnettet.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DE BELOEB, DER SKOENNES NOEDVENDIGE "" ID="1">1. Strategisk forskning for et transeuropaeisk mulitmodalt transportnet (definition, demonstration og validering)> ID="2">48

"> ID="1">2. Optimering af nettene> ID="2">192

"> ID="1">2.1. Jernbanetransport> ID="2">38,5

"> ID="1">2.2. Integrerede transportkaeder> ID="2">16,5

"> ID="1">2.3. Lufttransport> ID="2">38,5

"> ID="1">2.4. Bytransport> ID="2">26,5

"> ID="1">2.5. Soetransport og indre vandvejstransport> ID="2">45,5

"> ID="1">2.6. Vejtransport> ID="2">26,5

"> ID="1">I alt

> ID="2">240 (1)

"">

Fordelingen paa forskellige omraader udelukker ikke, at et projekt kan hoere ind under flere omraader.

(1) Heraf

- maksimalt 4,65 % til personaleudgifter og 3,65 % til administrationsudgifter

- 2 mio. ECU til formidling og udnyttelse af resultater

- op til 5 % til saerlige foranstaltninger for smaa og mellemstore virksomheder.

BILAG III

SAERLIGE BESTEMMELSER FOR PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE Programmet gennemfoeres ved hjaelp af indirekte aktioner, hvor Faellesskabet bidrager til finansieringen af FTU-aktioner, som gennemfoeres af tredjeparter eller af FFC's institutter i samarbejde med tredjeparter:

1. Foranstaltninger med omkostningsdeling af foelgende typer:

a) FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter.

Faellesskabsfinansieringen overstiger normalt ikke 50 % af projektomkostningerne, med en gradvis lavere procentsats, jo naermere projektet er paa markedet. Universiteter og andre institutioner, der ikke selv foerer omkostningsregnskab, faar refunderet deres ekstraudgifter hertil med 100 %.

b) Teknologistimulerende foranstaltninger, som skal tilskynde til og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i FTU-aktioner:

i) ved hjaelp af praemier til gennemfoerelse af forundersoegelsesfasen af en FTU-aktion, som der samarbejdes om, herunder soegning efter partnere, i en periode paa op til tolv maaneder. Praemien ydes efter udvaelgelsen af forslag, som normalt kan forelaegges af mindst to ikke-forbundne smaa og mellemstore virksomheder fra to forskellige medlemsstater. Praemien daekker op til 75 % af omkostningerne i forbindelse med forundersoegelsesfasen, dog hoejst 22 500 ECU for hver virksomhed, der faar sin ansoegning godkendt

ii) ved at stoette forskningsprojekter, som der samarbejdes om, hvorved smaa og mellemstore virksomheder, der har lignende tekniske problemer uden at have relevante forskningsfaciliteter, kan inddrage andre juridiske personer til at udfoere FTU paa deres vegne. Faellesskabsfinansieringen af forskningssamarbejdsprojekter, der omfatter mindst fire ikke-forbundne smaa og mellemstore virksomheder fra mindst to forskellige medlemsstater, daekker normalt 50 % af forskningsomkostningerne.

I begge tilfaelde kan forslag, efter en foerste indkaldelse, forelaegges naar som helst i den periode, der omfattes af det arbejdsprogram, der er under gennemfoerelse.

2. Foranstaltninger, der er egnede til dette saerprogram

- standardiseringsfremmende foranstaltninger og foranstaltninger til udarbejdelse af redskaber af generel vaerdi for gennemfoerelse af programmets maal

- finansiel stoette til praktiske forsoeg med henblik paa at vurdere omkostningseffektiviteten og de miljoe- og samfundsoekonomiske virkninger af indfoerelsen af nye teknologier og koncepter og til forstaerkede samordnede foranstaltninger.

Faellesskabet daekker op til 100 % af udgifterne til disse foranstaltninger.

3. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger saasom:

- undersoegelser til stoette for dette program og forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- publikationer og aktiviteter til formidling, fremme og udnyttelse af resultaterne koordineret med de aktioner, der gennemfoeres under tredje aktion; der tages fra begyndelsen og under hele FTU-projekternes forloeb hensyn til faktorer, der kan fremme udnyttelsen af resultaterne, idet projektparterne udgoer det centrale netvaerk for formidling og udnyttelse af resultaterne

- analyse af eventuelle samfundsoekonomiske konsekvenser, der er forbundet med programmet, som ogsaa vil bidrage til saerprogrammet for maalrettet samfundsoekonomisk forskning

- uddannelsesaktioner for forskere og brugere paa transportomraadet for at stimulere teknologioverfoersel og oege beskaeftigelseseffekten

- foranstaltninger til stoette for driften af nettene med henblik paa oeget bevidstgoerelse og decentraliseret bistand til SMV'er i samordning med Euromanagement-foranstaltningen vedroerende FTU-audit.

Faellesskabet daekker indtil 100 % af udgifterne til disse foranstaltninger.

4. Samordnede aktioner, der bestaar i koordinering, isaer via samordningsnet, af FTU-projekter inden for programmet og projekter, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede aktioner kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af grupper med faelles interesse, som gennem FTU-projekter med omkostningsdeling (jf. punkt 1, litra a)) samler fabrikanter, netoperatoerer, tjenesteydere, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme maal.

Faellesskabet daekker indtil 100 % af udgifterne til samordning.