RAADETS AFGOERELSE af 28 . juli 1989 om fastlaeggelse af et handlingsprogram til fremme af kendskabet til fremmedsprog i Det Europaeiske Faellesskab ( LINGUA ) ( 89/489/EOEF )

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 128 og 235,

under henvisning til Raadets afgoerelse 63/266/EOEF af 2 . april 1963 om opstilling af almindelige principper for gennemfoerelse af en faelles politik for faglig uddannelse ( 1 ), saerlig det syvende princip heri,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 2 ),

under henvisning til udtalelse fra Europa -Parlamentet ( 3 ),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg ( 4 ), og

ud fra foelgende betragtninger :

I henhold til det syvende princip i afgoerelse 63/266/EOEF er det en afgoerende forudsaetning for enhver erhvervsuddannelsespolitik, at der uddannes stadig flere laerere og instruktoerer med stadig bedre faglige og paedagogiske kvalifikationer; i henhold til det tiende princip kan der ivaerksaettes saerlige foranstaltninger i tilfaelde af specielle problemer vedroerende bestemte erhvervsomraader eller persongrupper;

i henhold til Traktatens artikel 52 skal de restriktioner, som hindrer fri etablering, ophaeves, og i henhold til artikel 59 skal de restriktioner, der hindrer fri udveksling af tjenesteydelser, afskaffes;

Traktaten foreskriver i artikel 48 fri bevaegelighed for arbejdstagere og paalaegger Raadet at vedtage de noedvendige foranstaltninger til gennemfoerelsen heraf; bedre forudsaetninger for at kommunikere paa fremmedsprog vil yderligere lette virkeliggoerelsen af disse maal;

i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1612/68 af 15 . oktober 1968 om arbejdskraftens frie bevaegelighed inden for Faellesskabet ( 5 ), senest aendret ved forordning ( EOEF ) nr . 312/76 ( 6 ), bestemmes det, at den frie bevaegelighed mellem medlemsstaterne for arbejdstagere og selvstaendige erhvervsdrivende ogsaa gaelder for deres familiemedlemmer;

Det Europaeiske Raad har i den hoejtidelige erklaering om Den Europaeiske Union, som blev vedtaget paa moedet i Stuttgart den 19 . juni 1983, samt paa moedet i Fontainebleau den 23 . og 24 . juni 1984 og i Milano den 28 . og 29 . juni 1985, hvor det vedtog Adonnino-rapporten om de foranstaltninger, der er noedvendige for at skabe et »Borgernes Europa«, understreget den store betydning, der maa tillaegges fremmedsprogsundervisningen i Faellesskabet;

Raadet og undervisningsministrene, forsamlet i Raadet, vedtog den 9 . februar 1976 en resolution ( 7 ) vedroerende et handlingsprogram paa uddannelsesomraadet og pegede i denne forbindelse paa fremmedsprogsundervisningen som et oplagt emne for en faellesskabsindsats; paa deres samling den 4 . juni 1984 vedtog de konklusioner i saa henseende;

virkeliggoerelsen af det indre marked vil blive lettet ved en kvantitativ og kvalitativ forbedring af undervisningen i og tilegnelsen af fremmedsprog i Faellesskabet, saa EF-borgerne bliver i stand til at kommunikere med hinanden og overvinde de sprogvanskeligheder, der haemmer den frie bevaegelighed for personer, varer, tjenesteydelser og kapital;

et forbedret kendskab til fremmedsprog vil saette Faellesskabets borgere i stand til bedre at udnytte de fordele, der knytter sig til gennemfoerelsen af det indre marked, og vil kunne befordre forstaaelse og solidaritet mellem de folkeslag, der udgoer Faellesskabet, samtidig med at den sproglige mangfoldighed og den kulturelle rigdom i Europa bevares;

ved tilskyndelse til en stoerre variation i undervisningen i og tilegnelsen af fremmedsprog inden for rammerne af LINGUA-programmet skal der tages hensyn til den rolle, som de forskellige sprog i Faellesskabet spiller paa verdensplan, for saa vidt angaar deres oekonomiske, handelsmaessige og kulturelle betydning;

det vil vaere hensigtsmaessigt at medvirke til fremme af gennemfoerelsen af medlemsstaternes nationale politik vedroerende fremmedsprogsuddannelse paa en saadan maade, at principperne i de paagaeldende landes undervisnings - og uddannelsessystemer ikke beroeres;

der er et specifikt behov for at fremme fremmedsprogsundervisningen i samtlige Faellesskabets officielle sprog, tillige med irsk, et af de sprog, paa hvilke Traktaterne om oprettelse

af De Europaeiske Faellesskaber er affattet, og letzeburgesch, et sprog, der tales paa hele det luxembourgske omraade;

de forskellige faellesskabsprogrammer, isaer ERASMUS ( 8 ) og COMETT ( 9 ) samt »Ungdom for Europa« ( 10 ) og det tredje faellesprogram til fremme af udveksling af unge arbejdstagere inden for Faellesskabet ( 11 ), vil ikke fuldt ud kunne indfri de opstillede maalsaetninger uden ledsageforanstaltninger med henblik paa at styrke uddannelsen i fremmedsprog og maa noedvendigvis suppleres med foranstaltninger i forbindelse med erhvervsuddannelsen;

i dette handlingsprogram indgaar uddannelsespolitiske aspekter, der kan anses for at overskride rammerne for fastsaettelse af de almindelige principper for gennemfoerelsen af en faelles politik for faglig uddannelse, som foreskrevet i Traktatens artikel 128; disse aspekter i programmet kan sammen med de maal for erhvervsuddannelse, som de er knyttet til, bidrage til en harmonisk udvikling af den oekonomiske virksomhed i Faellesskabet som helhed; Traktaten indeholder ikke den fornoedne hjemmel hertil, og en handling i saa henseende forekommer paakraevet for at virkeliggoere et af Faellesskabets maal inden for faellesmarkedets rammer -

TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE :

Artikel 1 Ved denne afgoerelse vedtages Det Europaeiske Faellesskabs handlingsprogram til fremme af kendskabet til fremmedsprog .

Programmet, i det foelgende benaevnt »LINGUA-programmet«, ivaerksaettes for en periode paa fem aar fra den 1 . januar 1990 .

Artikel 2 LINGUA-programmet omfatter :

a ) en raekke faelles retningslinjer med henblik paa at fremme kendskabet til fremmedsprog inden for Faellesskabet, saaledes som anfoert i artikel 5

b ) en raekke foranstaltninger, der skal gennemfoeres paa faellesskabsplan, saaledes som de er foreskrevet i artikel 8 og anfoert i bilaget, og som tager sigte paa at foroege vaerdien af de foranstaltninger, der gennemfoeres af medlemsstaterne .

Artikel 3 I forbindelse med LINGUA-programmet daekker udtrykket »universitet« alle former for hoejere uddannelsesinstitutioner, der tilbyder videregaaende uddannelser paa akademisk niveau og udsteder eksamensbeviser herfor, uanset deres respektive betegnelse i medlemsstaterne .

I forbindelse med LINGUA-programmet forstaas der ved »uddannelsesinstitutioner« alle kategorier af uddannelsesinstitutioner ( bortset fra dem, der falder ind under ovenstaaende definition af »universitet «), der stoettes af medlemsstaterne eller af offentlige myndigheder i medlemsstaterne .

Ved fremmedsprogsundervisning forstaas der i forbindelse med LINGUA-programmet kun undervisning i dansk, engelsk, fransk, graesk, irsk, italiensk, letzeburgesch, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk som fremmedsprog .

Artikel 4 LINGUA-programmet har til hovedformaal at fremme en kvantitativ og kvalitativ forbedring af kendskabet til fremmedsprog med sigte paa at udvikle kommunikationsmulighederne inden for Faellesskabet . Med henblik herpaa aabner det ved hjaelp af faellesskabsforanstaltninger mulighed for at stoette og supplere medlemsstaternes politikker og aktioner med dette formaal for oeje .

Artikel 5 LINGUA-programmet bidrager til at lette ivaerksaettelsen af den politik, som medlemsstaterne vedtager, som de gennemfoerer inden for rammerne af deres interne strukturer og deres uddannelsessystemers karakteristika og muligheder, og som tager sigte paa :

- at tilskynde alle borgere til at erhverve et praktisk kendskab til fremmedsprog

- at oege mulighederne for at undervise i og laere fremmedsprog inden for Faellesskabet, og isaer at tilskynde til at laere de fremmedsprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst anvendt

- oege mulighederne for, at universitetsstuderende kan kombinere fremmedsprogsstudier med studiet af deres hovedfag, og sikre, at disse studier bliver en anerkendt del af deres grad, eksamensbevis eller kvalifikationsbevis

- at hoejne niveauet af fremmedsprogsundervisningen gennem en forbedring af saavel grunduddannelsen som efter - og videreuddannelsen af laerere og andre undervisere i fremmedsprog ved at udvide deres muligheder for at gennemfoere relevante udlandsophold

- at tilskynde arbejdsgivere og erhvervsorganisationer til at fremme deres arbejdstageres uddannelse i fremmedsprog, saaledes at virksomhederne fuldt ud kan drage nytte af det indre marked, navnlig under hensyntagen til behovene i de smaa og mellemstore virksomheder og i Faellesskabets perifere og mindre udviklede omraader

- at fremme innovation i de metoder, der anvendes i fremmedsprogsuddannelsen, samt i udnyttelsen af de anvendte kommunikationsteknologier .

Artikel 6 De faellesskabsforanstaltninger, der er omhandlet i artikel 8, bidrager til at lette ivaerksaettelsen af den politik, som medlemsstaterne vedtager, som de gennemfoerer inden for rammerne af deres interne strukturer og deres uddannelsessystemers karakteristika og muligheder, og som tager sigte paa :

- at give allerede ansatte fremmedsprogslaerere mulighed for at forbedre deres faglige kvalifikationer, saerlig gennem efter - og videreuddannelses - eller gaestelaererperioder i en medlemsstat, hvor man taler det sprog, de underviser i

- at give universitetsstuderende, som studerer fremmedsprog og isaer, naar uddannelsessystemet i en medlemsstat goer det muligt, kommende fremmedsprogslaerere, mulighed for at tilbringe en anerkendt grunduddannelsesperiode af mindst 3 maaneders varighed i en medlemsstat, hvor man taler det sprog, de studerer

- at tilskynde arbejdsmarkedets parter, erhvervsorganisationerne og uddannelsesinstitutionerne til at indfoere faciliteter til udvikling af arbejdstagernes sprogfaerdigheder; ligeledes at udvikle kendskabet til fremmedsprog som led i den erhvervsmaessige grunduddannelse samt efter - og videreuddannelsen

- at tilskynde unge under faglig, erhvervsmaessig eller teknisk uddannelse til at deltage i udvekslingsprogrammer som led i et paedagogisk projekt

- at fremme innovation af de metoder, der anvendes i fremmedsprogsuddannelsen .

Medlemsstaterne aflaegger rapport om situationen paa de ovennaevnte omraader senest den 31 . december 1992 .

Artikel 7 Medlemsstaterne udpeger et eller flere kompetente organer, der paa nationalt plan skal varetage koordineringen af ivaerksaettelsen af de i bilaget omhandlede foranstaltninger .

Artikel 8 Med henblik paa at yde et vaesentligt bidrag fra Faellesskabets side til medlemsstaternes bestraebelser paa at forbedre kendskabet til fremmedsprog hos arbejdstagere og kommende arbejdstagere ivaerksaetter Kommissionen en raekke stoetteforanstaltninger som anfoert i bilaget, under hensyn til de forskellige behov og situationer i medlemsstaterne, navnlig for saa vidt angaar de sprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst anvendt i Faellesskabet .

Artikel 9 1 . Kommissionen ivaerksaetter LINGUA-programmet i overensstemmelse med de i bilaget anfoerte bestemmelser .

2 . Kommissionen bistaas i udfoerelsen af denne opgave af et udvalg, der bestaar af to repraesentanter udpeget af hver medlemsstat, og som har Kommissionens repraesentant som formand . Udvalgets medlemmer kan bistaas af eksperter eller raadgivere .

Udvalget samordner sit arbejde med ERASMUS-udvalget for saa vidt angaar aktion II i bilaget til denne afgoerelse .

3 . Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget udkast til foranstaltninger vedroerende :

a ) de generelle retningslinjer for LINGUA-programmet

b ) de generelle retningslinjer for den finansielle stoette, der ydes af Faellesskabet ( stoerrelsen, varigheden og modtagerne af denne stoette )

c ) spoergsmaal i forbindelse med den generelle balance i LINGUA-programmet, herunder fordelingen mellem de forskellige aktioner og tilskyndelsen til anvendelse af alle fremmedsprog .

4 . Udvalget afgiver en udtalelse om disse udkast til foranstaltninger inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til det paagaeldende spoergsmaals hastende karakter . Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk . 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen . Under afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel . Formanden deltager ikke i afstemmingen .

Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse . Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Raadet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger .

I saa fald udsaetter Kommissionen gennemfoerelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgoerelse om, i et tidsrum paa to maaneder .

Raadet kan med kvalificeret flertal traeffe en anden afgoerelse inden for det tidsrum, der er naevnt i ovenstaaende afsnit .

5 . Kommissionen kan i oevrigt konsultere udvalget om ethvert andet spoergsmaal vedroerende ivaerksaettelsen af LINGUA-programmet .

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes . Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til det paagaeldende spoergsmaals hastende karakter, i givet fald ved afstemning .

Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har enhver medlemsstat ret til at anmode om at faa sin holdning indfoert i moedeprotokollen .

Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse . Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse .

Artikel 10 De midler, der skoennes noedvendige til gennemfoerelsen af LINGUA-programmet i den femaarige periode 1990 til 1994, beloeber sig til 200 mio ECU .

De aarlige bevillinger til at daekke Faellesskabets bidrag til de foranstaltninger, der indgaar i programmet, fastsaettes ved den aarlige budgetbehandling i overensstemmelse med de finansielle perspektiver, som Europa-Parlamentet, Raadet og Kommissionen i faellesskab har vedtaget, og udviklingen i disse perspektiver .

Artikel 11 Kommissionen drager omsorg for, at de aktioner, som Faellesskabet ivaerksaetter som led i LINGUA-programmet, afstemmes med og supplerer andre faellesskabsprogrammer vedroerende erhvervsuddannelse og mobilitet samt udveksling af personer, isaer ERASMUS, COMETT, DELTA, »Ungdom for Europa« og det tredje faellesprogram til fremme af udveksling af unge arbejdstagere inden for Faellesskabet . Kommissionen opretholder de noedvendige kontakter med internationale organisationer inden for dette omraade, i saerdeleshed Europaraadet .

Artikel 12 Kommissionen forelaegger en aarlig rapport om gennemfoerelsen af LINGUA-programmet for Europa-Parlamentet, Raadet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg og Uddannelses-udvalget .

Raadet vurderer den erfaring, der er indvundet under gennemfoerelsen af LINGUA-programmet, ved udgangen af det andet aar for dets anvendelse paa grundlag af en rapport, der skal forelaegges af Kommissionen, i givet fald vedlagt et forslag om tilpasning af programmet .

Udfaerdiget i Bruxelles, den 28 . juli 1989 .

Paa Raadets vegne

M . CHARASSE

Formand

( 1 ) EFT nr . 63 af 20 . 4 . 1963, s . 1338/63 .

( 2 ) EFT nr . C 51 af 28 . 2 . 1989, s . 7 .

( 3 ) EFT nr . C 120 af 16 . 5 . 1989 .

( 4 ) EFT nr . C 139 af 5 . 6 . 1989, s . 12 .

( 5 ) EFT nr . L 257 af 19 . 10 . 1968, s . 2 .

( 6 ) EFT nr . L 39 af 14 . 12 . 1976, s . 2.(7 ) EFT nr . C 38 af 19 . 2 . 1976, s . 1.( 8 ) EFT nr . L 166 af 25 . 6 . 1987, s . 20 .

( 9 ) EFT nr . L 222 af 8 . 8 . 1986, s . 17 .

( 10 ) EFT nr . L 158 af 25 . 6 . 1988, s . 42 .

( 11 ) EFT nr . L 331 af 19 . 12 . 1984, s . 36 . BILAG AKTION I FORANSTALTNINGER TIL FREMME AF FREMMEDSPROGSLAERERNES EFTER - OG VIDEREUDDANNELSE

1 . Som fremmedsprogslaerere anses i forbindelse med denne aktion laerere, hvis hovedaktivet er undervisning i et eller flere fremmedsprog paa et hvilket som helst undervisnings - eller uddannelsesniveau bortset fra universitetsniveau .

2 . Der vil gennem et eller flere organer i hver medlemsstat, udpeget i overensstemmelse med artikel 7, blive ydet finansiel stoette til udbygning og kvalitativ forbedring af efter - og videreuddannelsen af sproglaerere og af dem, der uddanner saadanne laerere, eller til tilrettelaeggelse af fremmedsprogsundervisningen inden for Faellesskabet . Maalet er at give et stadig stoerre antal sproglaerere og undervisere, der uddanner saadanne laerere, i Faellesskabet mulighed for at deltage i efter - og videreuddannelsesprojekter, navnlig i andre medlemsstater . Gennemfoerelsesbestemmelserne fastsaettes inden for rammerne af de generelle retningslinjer for programmets gennemfoerelse, der vedtages i henhold til artikel 9 .

3 . Ved beregningen af det samlede aarlige beloeb, som tildeles hver enkelt medlemsstat til dette formaal, skal der tages hensyn til det samlede antal laerere, antallet af unge mellem 10 og 21 aar, bruttonationalproduktet pr . indbygger i forhold til faellesskabsgennemsnittet samt den geografiske afstand mellem medlemsstaterne . Hver person kan hoejst modtage 1 500 ECU .

4 . Ved ydelsen af disse stipendier prioriteres de efter- og videreuddannelses-aktiviteter for laerere og andre undervisere i fremmedsprog, som har til formaal :

- at forbedre saadanne laereres og andre underviseres kommunikative faerdigheder paa det paagaeldende sprog og deres kendskab til vaertsmedlemsstatens kultur

- at skabe stoerre variation i fremmedsprogsundervisningen

- at skabe stoerre interesse for de sprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst anvendt

- at hjaelpe dem til at skabe og videreudvikle de noedvendige rammer for skoleudvekslinger paa deres uddannelsesinstitutioners og fagskolers vegne .

5 . Der ydes en finansiel stoette til de programmer for europaeisk samarbejde mellem efter - og videreuddannelsesinstitutioner for fremmedsprogslaerere, der er udformet paa en saadan maade, at der gives de paagaeldende laerere mulighed for at deltage i efter - og videreuddannelsesprojekter under tjenesten, herunder ligeledes i andre medlemsstater .

I forbindelse med hvert program vil de deltagende institutioner hver kunne modtage et aarligt stoettebeloeb paa hoejst 25 000 ECU, normalt for en treaarsperiode .

6 . Stoetten kan ogsaa anvendes som supplement til saadanne foranstaltninger i medlemsstaterne, som fremmer omskoling af fremmedsprogslaerere .

AKTION II FORANSTALTNINGER TIL FREMME AF TILEGNELSE AF FREMMEDSPROG PAA UNIVERSITETERNE OG NAVNLIG TIL UDBYGNING AF FREMMEDSPROGSLAERERNES GRUNDUDDANNELSE

1 . Faellesskabet agter at fremme udbygningen af det europaeiske net for universitetssamarbejde, som er etableret i henhold til ERASMUS-programmet, for saaledes paa faellesskabsplan at bidrage til mobiliteten for og udvekslingen af studerende, der specialiserer sig i fremmedsprog, eller som studerer fremmedsprog parallelt med et andet fag, og i saerdeleshed at styrke fremmedsprogslaerernes grunduddannelse i overensstemmelse med afgoerelsens artikel 6 . Denne aktion, der skal administreres paa samme maade som ERASMUS-programmet, omfatter foelgende foranstaltninger :

a ) programmer for universitetssamarbejde

b ) stipendier til studerende

c ) mobilitets - og udvekslingsstipendier til undervisningspersonale og administratorer inden for hoejere uddannelse .

Programmer for universitetssamarbejde

2 . Hvert enkelt program for universitetssamarbejde, der skal finansieres gennem LINGUA-programmet, udformes med henblik paa at give de paagaeldende studerende lejlighed til at gennemfoere en anerkendt studieperiode i mindst én anden medlemsstat, hvis sprog de studerer, som en integrerende del af et kursus, hvorved der opnaas et eksamensbevis eller universitets-kvalifikationsbevis . Til stoette for det enkelte program vil hver af de deltagende institutioner kunne modtage et tilskud paa indtil 25 000 ECU om aaret, normalt i en periode paa tre aar; tilskuddets stoerrelse beregnes paa grundlag af en vurdering af detaljerede udgiftsoverslag fra de paagaeldende institutioner . Naermere bestemmelser fastsaettes inden for rammerne af de generelle retningslinjer for programmets gennemfoerelse, der vedtages i henhold til artikel 9 .

Stipendier til studerende

3 . Faellesskabet tilvejebringer midler til direkte finansiel stoette til studerende, der studerer fremmedsprog paa universiteter, og isaer kommende fremmedsprogslaerere ( naar uddannelsessystemet i en medlemsstat goer det muligt at identificere dem ), saa de kan gennemfoere en studieperiode i en anden medlemsstat inden for rammerne af det ovenfor omhandlede europaeiske net .

Disse stipendier kan ligeledes tildeles studerende, der inden for rammerne af det europaeiske net, som er omhandlet ovenfor, studerer et fremmedsprog parallelt med et andet fag . Dette skal give mulighed for gennemfoerelse af pilotprojekter, der tilskynder til fremmedsprogsundervisning paa universiteterne .

Undtagelsesvis kan der dog ligeledes ydes stipendier til studerende, der foelger kurser uden for det europaeiske net, som er omhandlet ovenfor .

4 . For at sikre en rimelig fordeling af stipendierne tager Faellesskabet hensyn til antallet af studerende, der skal udveksles gennem det europaeiske universitetsnet, efterhaanden som dette udvikler sig, og laegger et gennemsnitligt stipendiebeloeb paa 2 000 ECU pr . aar til grund. Hver medlemsstat tildeles mindst 75 stipendier det foerste aar, og dette antal forhoejes derefter gradvis til 150 om aaret . Resterende midler fordeles mellem medlemsstaterne efter foelgende kriterier : det samlede antal studerende ved universiteterne som defineret i artikel 3 samt det samlede antal unge mellem 18 og 25 aar i hver medlemsstat .

5 . Faellesskabets stipendier til studerende administreres af de kompetente myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne i forbindelse med ERASMUS-programmet . Disse myndigheder kan tildele stipendier paa indtil 5 000 ECU pr . studerende, paa basis af et ophold i udlandet af en varighed svarende til et helt akademisk aar, paa foelgende betingelser :

a ) stipendierne skal bidrage til at daekke de ekstraudgifter, der er forbundet med mobiliteten ( herunder rejseomkostninger, udgifter til sprogkurser i vaertslandet og ekstraudgifter i forbindelse med den studerendes ophold uden for sit hjemland )

b )

der gives fortrinsstilling til fremmedsprogsstuderende, som foelger kurser, der indgaar i det europaeiske net, og til kommende fremmedsprogslaerere ( naar uddannelsessystemet i en medlemsstat goer det muligt at identificere dem )

c )

der gives fortrinsstilling til studerende, der foelger kurser i de fremmedsprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst anvendt

d )

der kan kun ydes stipendier i tilfaelde, hvor den studieperiode, der skal tilbringes i en anden medlemsstat, fuldt ud anerkendes af den studerendes eget universitet

e )

vaertsuniversitetet maa ikke opkraeve indskrivningsgebyr, og i givet fald betaler stipendiemodtagerne fortsat gebyrer til deres eget universitet

f )

stipendierne skal saedvanligvis ydes for studieperioder i en anden medlemsstat af mindst tre maaneders og hoejst et aars varighed; der ydes normalt ikke stipendier til foersteaarsstuderende

g )

stipendier og laan, som studerende har ret til i deres eget land, ydes fortsat ubeskaaret til studerende under deres studieophold ved vaertsuniversitetet .

6 . Enhver aendring i ERASMUS-programmet vedroerende kriterierne for fastsaettelsen af det beloeb, der stilles til raadighed for medlemsstaterne, eller vedroerende det beloeb, der ydes til stipendier, faar virkning for denne aktion under LINGUA-programmet .

Mobilitets - og udvekslingsstipendier til undervisningspersonale og administratorer inden for hoejere uddannelse

7 . Faellesskabet yder stoette til undervisningspersonale og administratorer inden for hoejere uddannelse, der arbejder med fremmedsprogsundervisning, med henblik paa ophold i andre medlemsstater med det formaal :

- at planlaegge og forberede programmer for universitetssamarbejde sammen med kolleger i andre medlemsstater

- at opstille isaer de noedvendige betingelser for udveksling af studerende og for gensidig anerkendelse af studieperioder i udlandet

- at udveksle erfaringer om den seneste udvikling i metoderne for fremmedsprogsundervisning

- at erhverve europaeisk erfaring med hensyn til tilrettelaeggelse af fremmedsprogslaereres grunduddannelse

- at forberede opfoelgningen af og at evaluere pilotprojekter til fremme af undervisningen i fremmedsprog ved hoejere uddannelsesinstitutioner for studerende, som studerer fremmedsprog i tilknytning til et andet fag .

8 . Faellesskabet yder ligeledes stoette for at tilskynde til en stoerre mobilitet for personalet ved fremmedsprogsundervisningen paa universiteterne med henblik paa at bidrage til opbygning af integrerede kurser og at give undervisningspersonalet mulighed for i en periode at undervise paa universiteter i de forskellige medlemsstater inden for rammerne af det europaeiske net .

AKTION III FORANSTALTNINGER TIL FREMME AF KENDSKABET TIL FREMMEDSPROG, SOM ANVENDES FAGLIGT OG INDEN FOR ERHVERVSLIVET

Denne aktion har ikke til formaal at traede i stedet for de aktiviteter, som udfoldes af virksomheder eller andre organer inden for den erhvervsorienterede sproguddannelse . Den har til formaal gennem flere strategiske foranstaltninger at bidrage til udviklingen af undervisningen i og tilegnelsen af fremmedsprog som en vaesentlig del af arbejdstagernes og undervisernes faglige uddannelse, saerlig i smaa og mellemstore virksomheder . Denne aktion bestaar af de nedenfor anfoerte foranstaltninger .

A . Behovsanalyse

Faellesskabet stoetter udarbejdelsen og udbredelsen af teknikker til bestemmelse og analyse af behovet for kendskab til fremmedsprog og for uddannelse i fremmedsprog inden for faglige organisationer, arbejdstagerorganisationer og virksomheder, saerlig smaa og mellemstore virksomheder . Denne stoette ledsages af en undersoegelse af teknikker af denne art, som anvendes i medlemsstaterne og i virksomhederne; undersoegelsen foelges op af udviklingsaktiviteter inden for et rimeligt udsnit af virksomheder .

B .

Udvikling af undervisningsmateriale og metoder til selvstudium

B.1 . Pilotprojekter for udvikling af materiale

Faellesskabet yder, paa grundlag af pilotprojekter, stoette til udarbejdelse af didaktisk materiale til undervisning i fremmedsprog, tilpasset de specifikke behov i erhvervslivets forskellige brancher eller omraader inden for de forskellige faellesskabssprog . Der gives en fortrinsstilling til projekter vedroerende de fremmedsprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst anvendt

Der tages hensyn til erfaringerne fra andre faellesskabsprogrammer ( f.eks . Eurotra ).

B.2 . Stoette til metoder til selvstudium af sprog paa erhvervsmaessige og teknologiske omraader

Kommissionen yder stoette til projekter, der involverer virksomheder eller faglige organisationer i mindst to medlemsstater, og som anvender metoder til selvstudium af fremmedsprog ( herunder samtlige multimedier ) for at oege mulighederne for individualiseret, intensiv undervisning .

B.3 . Faellesansoegninger om stoette til de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit B, nr . 1 og 2, indsendes enten direkte til Kommissionen eller gennem det eller de organer, der er naevnt i artikel 7 .

For projekter, hvortil Faellesskabet yder stoette, skal det :

a ) vaere klart, at brugerne er involveret

b ) kunne paavises, at de foreslaaede aktioner betyder en forbedring enten ved deres muligheder for nyskabelse eller ved deres multiplikatoreffekt .

Projekterne vil have bedre muligheder for at opnaa faellesskabsstoette, hvis de har betydning for flere medlemsstater .

Kommissionen tager hensyn til udtalelsen om projekterne fra de ansvarlige for det kompetente organ i den paagaeldende medlemsstat .

Faellesskabsstoetten kan normalt ikke overstige 50 % af udgifterne til de godkendte projekter .

Kommissionen drager omsorg for at sikre mulige forbindelser med andre faellesskabsprogrammer som DELTA, MEDIA og COMETT samt med lignende programmer fra andre internationale organisationer, saasom Europaraadet .

C .

Fremme af mobilitet og sproglig udveksling

Kommissionen yder stoette til indfoerelse af en udvekslings - og mobilitetsordning for repraesentanter for smaa og mellemstore virksomheder og for faglige organisationer, der beskaeftiger sig med erhvervsorienteret fremmedsprogsundervisning .

Udveksling af undervisere i fremmedsprog, som er specialiseret paa forskellige faglige og teknologiske omraader, kan ligeledes stoettes af Kommissionen . Denne udveksling finder sted med henblik paa forberedelse af de under afsnit B fastsatte foranstaltninger .

D .

Indfoerelse af certifikater

I samarbejde med repraesentanter for det paagaeldende fag eller den paagaeldende erhvervssektor ydes der stoette til uddannelsesinstitutioner i medlemsstaterne, som udarbejder undervisningsprogrammer og udsteder eksamensbeviser, med henblik paa indfoerelse af kurser i fremmedsprog, som er tilrettelagt for disse fag eller erhvervssektorer, og med henblik paa udarbejdelse af undervisningsprogrammer og undervisningsmateriale i tilknytning hertil . De forsoeg, der allerede er gennemfoert, skal udnyttes og overfoeres paa andre sprog .

Institutioner i mindst to medlemsstater opfordres til at forelaegge faellesansoegninger om stoette gennem det eller de organer, der er naevnt i artikel 7 . Faellesskabet yder stoette paa op til 50 % af udgifterne til det godkendte projekt .

De aktiviteter, hvortil der ydes stoette inden for denne aktion, gennemfoeres i forstaaelse med de organer, der er naevnt i artikel 7 . Naermere bestemmelser fastsaettes inden for rammerne af de generelle retningslinjer, der er naevnt i artikel 9, stk . 3 .

AKTION IV FORANSTALTNINGER TIL FREMME AF UDVIKLINGEN INDEN FOR UDVEKSLING AF UNGE UNDER FAGLIG, ERHVERVSMAESSIG ELLER TEKNISK UDDANNELSE I FAELLESSKABET

1 . Der ydes finansiel stoette til et eller flere organer i hver medlemsstat, udpeget i overensstemmelse med artikel 7, som et bidrag til udviklingen af skoleudvekslinger for unge under faglig, erhvervsmaessig eller teknisk uddannelse af mindst 14 dages varighed, der indgaar som led i et undervisningsprogram .

Hver medlemsstat kan definere dette udtryk og begraense eller udvide dets raekkevidde, f.eks. til alle over 16 aar eller alle under uddannelse ud over undervisningspligtens raekkevidde .

2 . Denne finansielle stoette ydes af Kommissionen til daekning af udgifterne i forbindelse med udarbejdelse, gennemfoerelse og opfoelgning af saadanne undervisningsprogrammer, der normalt er for elever i aldersgruppen 16 til 25 aar .

3 . Ved beregningen af den stoette, der ydes til de enkelte medlemsstater, tages der hensyn til :

- antallet af unge i aldersgruppen 16 til 25 aar i befolkningen

- medlemsstatens bruttonationalprodukt pr . indbygger i forhold til faellesskabsgennemsnittet

- den geografiske afstand mellem medlemsstaterne

- en mere harmonisk fordeling af antallet af udvekslinger inden for Faellesskabet .

Stoetten til udvekslingerne maa ikke overstige 50 % af de samlede udgifter ( rejse og program ), men i visse behoerigt begrundede tilfaelde den dog daekke op til 75 % af udgifterne .

4 . For at opnaa stoette fra Faellesskabet skal skoleudvekslingerne for unge under faglig, erhvervsmaessig eller teknisk uddannelse tage udgangspunkt i et undervisningsprogram; deres formaal skal vaere at forbedre kommunikationsfaerdighed paa fremmedsprog og medvirke til at oege deltagernes motivation for at forbedre deres kendskab til fremmedsprog .

Paa baggrund af ovenstaaende vil der ved tildeling af tilskud isaer blive lagt vaegt paa undervisningsprogrammer, som :

- omfatter nyskabende forsoeg med skoleudvekslinger for unge under faglig, erhvervsmaessig eller teknisk uddannelse eller med fremmedsprogsindlaering

- laegger vaegt paa den europaeiske dimension i den faglige, erhvervsmaessige og tekniske uddannelse

- styrker undervisningen i de fremmedsprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst udbredt inden for Faellesskabet .

5 . Der ydes endvidere gennem de i nr . 1, ovenfor omhandlede organer stoette til tilrettelaeggelsen af en ordning for forberedende besoeg forud for saadanne udvekslinger, der skal gennemfoeres af de for udvekslingerne ansvarlige i de paagaeldende institutioner . Det gennemsnitlige bidrag vil beloebe sig til 500 ECU pr . besoeg .

6 . Naermere bestemmelser fastsaettes inden for rammerne af de generelle retningslinjer for programmets gennemfoerelse, der er vedtaget i overensstemmelse med artikel 9 .

AKTION V SUPPLERENDE FORANSTALTNINGER

A . 1 . Faellesskabet yder supplerende stoette til de organer, der udpeges af medlemsstaterne i henhold til artikel 7 .

Faellesskabets stoette ydes som tilskud til etablering af et kommunikationsnet mellem organerne, med henblik paa at lette det gensidige samarbejde og saaledes bidrage til virkeliggoerelsen af maalene for LINGUA-programmet .

2 . Faellesskabsfinansieringen skal stoette den internationale udveksling mellem organerne . Stoetten skal ligeledes bidrage til at fremme virkeliggoerelsen af maalsaetningerne og til at udbrede resultaterne af de retningslinjer og foranstaltninger, som fastsaettes inden for rammerne af LINGUA-programmet .

3 . Med det formaal at tilvejebringe et informationsgrundlag vedroerende aktiviteterne under LINGUA-programmet og udvide samarbejdet i Faellesskabet paa dette omraade yder programmet stoette til sammenslutninger paa europaeisk plan, herunder navnlig sammenslutninger, der beskaeftiger sig med metoder inden for fremmedsprogsundervisningen og med at styrke brugen af fremmedsprog i medierne .

4 . Der ydes paa faellesskabsplan den noedvendige tekniske bistand til stoette for de aktiviteter, der ivaerksaettes i overensstemmelse med denne afgoerelse, under hensyn til behovet for bedre kendskab inden for Faellesskabet til nyskabende initiativer paa visse omraader og for at fremme en afbalanceret udvikling, der tilskynder til undervisning i og tilegnelse af alle fremmedsprogene . Endelig tager Kommissionen saerlige skridt til at sikre udvikling og loebende evaluering af disse aktiviteter samt udbredelse paa alle faellesskabssprogene af de indvundne erfaringer .

B .

1 . Der ydes i LINGUA-programmets indledende fase paa forsoegsbasis finansiel stoette for at bidrage til en stoerre variation i undervisningen i og tilegnelsen af fremmedsprog gennem bistand til udvikling og udveksling af undervisningsmateriale inden for de sprog, der sjaeldent undervises i, og som er mindst anvendt .

2 . Der indkaldes faellesansoegninger fra skoler i flere medlemsstater med opstilling af en treaarig udviklingsplan for udarbejdelsen af det ovenfor omhandlede undervisningsmateriale .