KOMMISSIONENS BESLUTNING af 9. november 1994 om en procedure i henhold til Raadets forordning (EOEF) nr. 4064/89 (Sag IV/M. 469 - MSG Media Service) (Kun den tyske udgave er autentisk) (94/922/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (1), saerlig artikel 8, stk. 3,

under henvisning til EOES-aftalen, saerlig artikel 57, stk. 1,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 18. juli 1994 om at indlede procedure i sagen,

efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at fremsaette deres bemaerkninger til Kommissionens indsigelser,

efter hoering af Det Raadgivende Udvalg for Fusionskontrol, og

ud fra foelgende betragtninger:

(1) Genstanden for denne beslutning er det joint venture, Bertelsmann AG (Bertelsmann), Deutsche Bundespost Telekom (Telekom) og Taurus Beteiligungs GmbH (Taurus) har planer om at oprette under navnet MSG Media Service Gesellschaft fuer Abwicklung von Pay-TV und verbundenen Diensten mbH (MSG).

(2) Ved beslutning af 28. juni 1994 gav Kommissionen, jf. fusionsforordningens (forordning (EOEF) nr. 4064/89) artikel 7, stk. 2, og artikel 18, stk. 2, de deltagende virksomheder paabud om at udskyde fusionens gennemfoerelse, indtil den havde vedtaget en endelig beslutning i sagen.

(3) Ved beslutning af 18. juli 1994 fastslog Kommissionen, at den anmeldte fusion rejser alvorlig tvivl med hensyn til dens forenelighed med faellesmarkedet. Den indledte foelgelig proceduren efter fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c).

(4) Ved skrivelse af 29. juni 1994 gav Tyskland, jf. fusionsforordningens artikel 9, stk. 2, Kommissionen meddelelse om, at den planlagte fusion truede med at skabe eller styrke en dominerende stilling, hvorved den effektive konkurrence ville blive betydeligt haemmet paa tre markeder i Tyskland, som hver isaer udgjorde saerskilte geografiske markeder som omhandlet i artikel 9, stk. 7. Henvisning af sagen i henhold til fusionsforordningens artikel 9, stk. 3, har ikke fundet sted.

I. PARTERNE

(5) Bertelsmann er det overordnede moderselskab i den foerende tyske mediekoncern. Bertelsmann-koncernen er primaert aktiv inden for bog- og bladforlagsvirksomhed, bogklubber, trykkerivirksomhed samt musikforlags- og musikoptagelsesvirksomhed og har desuden interesser i den private tv-sektor. Selv om Tyskland er Bertelsmanns stoerste marked, har koncernen ogsaa omfattende internationale aktiviteter (ca. 60 % af dens omsaetning realiseres uden for Tyskland).

(6) Taurus er et holdingselskab i Kirch-koncernen (Kirch). Kirch er den foerende tyske udbyder af spillefilm og underholdningsprogrammer til fjernsynet og er ogsaa aktiv i den private tv-sektor. Kirch opererer primaert i Tyskland. Koncernen har dog ogsaa i stigende omfang erhvervet interesser i betalings-tv-udbydere uden for Tyskland.

(7) Telekom er den offentlige teleoperatoer i Tyskland. Telekom er enten direkte eller via datterselskaber aktiv inden for hele telekommunikationssektoren. Selskabet har monopol paa det tyske telefonnet og ejer og driver naesten alle tyske kabel-tv-net.

II. DEN PLANLAGTE TRANSAKTION

(8) Bertelsmann, Kirch og Telekom har til hensigt at etablere et joint venture, MSG, med en stamkapital paa 60 mio. DM. Moderselskaberne skal hver isaer have en tredjedel af kapitalen og stemmerettighederne i MSG. MSG skal varetage den tekniske, driftsmaessige og administrative afvikling af primaert betalingsfinansierde tv- og andre kommunikationstjenester, herunder adgangsstyring og administration af abonnenter samt tilraadighedsstillelse af den fornoedne tekniske infrastruktur vil levering af disse tjenester og alle dertil knyttede aktiviteter.

III. FUSION

1. Faelles kontrol

(9) MSG vil blive kontrolleret af de tre moderselskaber i forening. Ifoelge MSG's stiftelsesoverenskomst skal hvert af moderselskaberne have ret til at udpege to af medlemmerne i den seks mand store bestyrelse. En raekke strategiske beslutninger skal godkendes af bestyrelsen, hvortil der kraeves et flertal paa 75 % af de afgivne stemmer. Det er tilfaeldet med beslutninger angaaende udnaevnelse af ledelsen, det aarlige budget, optagelse af nye eller opgivelse af eksisterende aktiviteter, den grundlaeggende tilrettelaeggelse af de juridiske og oekonomiske forbindelser til myndigheder, netvaerksoperatoerer og tjenesteudbydere samt principielle beslutninger angaaende den teknologi og de systemer, der skal anvendes. Alle vaesentlige beslutninger angaaende MSG's ledelse, forretningspolitik og konkurrencestrategi skal saaledes godkendes af alle tre moderselskaber.

2. Joint venture oprettet i fusionsoejemed

(10) a) MSG vil paa et varigt grundlag varetage alle de funktioner, der normalt varetages af en selvstaendig oekonomisk enhed. Der findes for oejeblikket kun én betalings-tv-kanal i Tyskland, nemlig Premiere, som drives af et joint venture (Premiere Medien GmbH & Co. KG) ejet af Bertelsmann, Kirch og Canal Plus. Det er for oejeblikket Premiere selv, der leverer alle de tjenester, der kraeves til driften af betalings-tv-kanalen. Derfor findes der endnu ikke noget marked i Tyskland for de tjenester, MSG har til formaal at tilvejebringe. Men som det beskrives nedenfor, maa indfoerelsen af digital-tv i loebet af de kommende par aar forventes at ville resultere i en kraftig vaekst paa det marked for betalings-tv og andre betalingsfinansierede tv-former, som joint venture-selskabet henvender sig til, og der vil dukke nye udbydere op paa dette marked. For de tjenesteydelser, MSG vil tilbyde kan der derfor antages at ville udvikle sig et marked, som vil vokse til et betydeligt omfang inden for en overskuelig fremtid. Det er meningen, at MSG skal spille en aktiv rolle paa dette vaekstmarked og faa del i den vaerdiskabelse, der kommer til at foregaa her. MSG kommer derfor til at optraede paa markedet som en selvstaendigt fungerende virksomhed, der ikke hverken helt eller delvis blot varetager hjaelpefunktioner for moderselskaberne Bertelsmann og Kirch.

(11) Med hensyn til de investeringer, der er noedvendige for joint venture-selskabets virksomhed, er moderselskaberne rede til at udstyre det med de fornoedne finansielle midler til, at det selv kan gennemfoere disse investeringer. Ifoelge den driftsplan for MSG, som Telekom har fremlagt, vil MSG's samlede kapitalbehov frem til aar 2004 ligge paa [. . . ] mio. DM (2), forudsat af de dekodere, der skal installeres, lejes. Af dette kapitalbehov skal de [. . .] mio DM finansieres via MSG's egenkapital. Selv om man i driftsplanen regner med, at break-even punktet foerst vil blive naaet efter [. . .] aars forloeb (dvs. at det kumulative driftsresultat vil blive positivt i aar [. . .]), ventes der at blive et driftsoverskud allerede i [. . .], naar der ses bort fra de kumulative underskud i opstartfasen. Et saadant driftsresultat kan ikke anses at vaere ekstraordinaert for et langsigtet projekt paa et fremtidsorienteret og meget investeringskraevende marked. Hverken egenkapitalgrundlagets stoerrelse eller det tilstraebte indtjeningsmoenster tyder paa, at MSG ikke vil blive udstyret med tilstraekkelige finansielle ressourcer og derfor ikke skulle kunne betragtes som en selvstaendigt fungerende virksomhed.

(12) Den omstaendighed, at MSG sandsynligvis vil overtage en raekke tjenester i forbindelse med Premieres nuvaerende aktiviteter inden for analogt betalings-tv, udelukker ikke denne konklusion. Premiere har allerede den tekniske infrastruktur til analogt betalings-tv, ved hjaelp af hvilken selskabet selv administrerer sit abonnentsystem. MSG's driftsplan indeholder for aarene 1995 1997 et abonnenttal for MSG, der er langt lavere end Premieres nuvaerende abonnenttal (Premieres abonnenttal: 800 000, MSG-abonnenter i 1995: [. . .], i 1996: [. . .], i 1997: [. . .]). Det tyder paa, at MSG's tjenester ikke er rettet mod Premieres nuvaerende analoge betalings-tv, men derimod mod et fremtidigt digitalt betalings-tv. Naar MSG i loebet af de kommende par aar faar udviklet en infrastruktur til digitalt betalings-tv, maa det antages, at Premiere vil benytte sig af denne infrastruktur, hvis Premiere oensker at gaa ind i digitalt betalings-tv. Men digitalisering aabner ogsaa mulighed for, at der vil komme yderligere betalings-tv-udbydere til paa markedet, som vil benytte sig af MSG's tjenester.

(13) Som beskrevet mere indgaaende nedenfor vil MSG levere en tjenestepakke, der maa anses at udgoere et saerskilt marked. En af MSG's hovedopgaver bliver at tilvejebringe den fornoedne tekniske infrastruktur til digitalt betalings-tv, dvs. en dekoderbase og et adgangsstyringssystem. Der er her tale om en vaesentlig forudsaetning for betalings-tv, som kraever ganske betydelige investeringer. I det omfang, hvor det er noedvendigt for MSG at samarbejde med moderselskaberne, som selv er udbydere af betalings-tv, om brugen af den tekniske infrastruktur til de tjenester, MSG tilbyder, er der ogsaa behov for at samarbejde med andre udbydere af betalings-tv, der benytter sig af MSG's infrastruktur og tjenester.

(14) b) Etableringen af MSG har hverken til formaal eller til foelge at samordne fortsat uafhaengige virksomheders konkurrencemaessige adfaerd. Navnlig kan der ikke ventes at ville opstaa nogen risiko for samordning mellem Bertelsmann og Kirch ved indfoerelse af nye betalings-tv-kanaler eller omdannelse af for oejeblikket reklamefinansierede programmer til betalings-tv-programmer. Bertelsmanns og Kirchs aktiviteter inden for betalings-tv er for oejeblikket samlet i deres joint venture, Premiere. Premieres tre moderselskaber har »som en konkretisering af deres selskabsretlige forpligtelser i deres faellesejede virksomhed« forpligtet sig til ikke uden de andre parters samtykke at deltage i nogen anden tysksproget betalings-tv-kanal i hele det tidsrum, hvor de driver betalings-tv-kanalen i faellesskab. Saa hvis Bertelsmann og Kirch i fremtiden skulle begynde at udbyde betalings-tv-programmer uafhaengigt af hinanden, ville enhver samordning af saadanne uafhaengige aktiviteter vaere et resultat af deres samarbejde i Premiere. Intet yder paa, at de skulle have behov for at kunne foretage yderligere samordning via MSG, eller at dette eventuelt kunne vaere relevant for afgoerelsen af, om MSG oprettes i fusionsoejemed eller i samarbejdsoejemed.

(15) Heller ikke indfoerelsen af en digital infrastruktur og brugen heraf kan antages at indebaere nogen risiko for samordning mellem moderselskaberne som omhandlet i fusionsforordningens artikel 3. Joint venture-selskabets formaal drejer sig netop om tilvejebringelse af en digital infrastruktur til betalings-tv og brugen heraf. At der samarbejdes i et joint venture, er et iboende kendetegn ved ethvert joint venture, og naar samarbejdet holdes inden for rammerne af formaalet med dette joint ventures virke, kan det ikke danne grundlag for at antage, at det er oprettet i samarbejdsoejemed. Endelig er der heller intet, der tyder paa, at Telekom eller Kirch/Bertelsmann ogsaa vil udbyde de omhandlede tjenester uden om MSG. Efter oprettelsen af MSG vil Telekom ikke laengere kunne betragtes som en potentiel konkurrent til joint venture-selskabet, da der i betragtning af Telekoms investeringer i MSG ikke ville vaere nogen oekonomisk fornuft i, at Telekom udviklede en yderligere alternativ infrastruktur paa omraadet, og det ville vaere helt i strid med den strategi, Telekom har fulgt ved oprettelsen af MSG.

(16) Endelig forekommer det ogsaa usandsynligt, at der vil blive tale om nogen samordning mellem Kirch og Bertelsmann via MSG paa markedet for reklamefinansieret tv. Selv om baade Bertelsmann og Kirch har interesser i reklamefinansierede tv-kanaler, er det intet, der tyder paa, at et samarbejde inden for betalings-tv og tjenester til betalings-tv skulle kunne foere til en begraensning af konkurrencen mellem f. eks. RTL og SAT 1. Det samme gaelder i forholdet mellem Telekom og joint venture-selskabet med hensyn til Telekoms fremtidige kommunikationstjenester uden for mediesektoren.

(17) Det maa foelgelig antages, at der med oprettelsen af MSG er tale om en fusion i form af et joint venture efter fusionsforordningens artikel 3.

IV. EF-DIMENSION

(18) Tilsammen har Bertelsmann, Kirch og Telekom en verdensomsaetning paa over 5 mia. ECU. I regnskabsaaret 1992/1993 laa Bertelsmanns omsaetning paa 9 mia. ECU, Kirch-gruppens laa paa [. . .] mio. ECU, og Telekoms paa 29,3 mia. ECU. Alle de tre selskaber har en omsaetning inden for EF paa over 250 mio. ECU. Ikke alle de deltagende virksomheder har mere end to tredjedele af deres samlede EF-omsaetning inden for en og samme medlemsstat. Fusionen har derfor EF-dimension, jf. fusionsforordningens artikel 1.

V. VURDERING EFTER FUSIONSFORORDNINGENS ARTIKEL 2

A. Relevante produktmarkeder

(19) Den planlagte fusion faar virkninger paa markedet for administrative og tekniske tjenester til udbydere af betalings-tv og andre tv-tjenester, der finansieres via abonnementer eller seerbetaling, paa markedet for betalings-tv og andre tv-tjenester, der finansieres via abonnementer eller seerbetaling (betalings-tv) samt paa markedet for kabel-tv-net.

1. Administrative og tekniske tjenester til betalings-tv

(20) Drift af betalings-tv forudsaetter en saerlig teknisk infrastruktur, hovedsagelig bestaaende af en adapter til dekryptering »dekoder«, en adgangsstyringsteknologi og et system til administration af abonnenter. En raekke af de tjenester, der er noedvendige for at drive betalings-tv, er baseret paa denne infrastruktur.

(21) a) Betalings-tv-programmer sendes normalt via kabel eller satellit. I modsaetning til det frie kommercielle tv kraeves der hertil et saerligt system, der kan sikre, at kun autoriserede seere, dvs. den paagaeldende betalings-tv-udbyders abonnenter, kan modtage programmerne. Det indebaerer, at der installeres en dekoder hos alle abonnenterne til »unscrambling« af tv-billedet, der er »scrambled«, naar tv-signalerne sendes. Dekodere kan enten koebes, lejes eller leases i en forretning. Da prisen paa de digitaldekodere, der vil blive installeret i fremtiden, i hvert fald i opstartfasen vil komme til at ligge paa mellem 1 000 og 1 500 DM, hvilket er en relativt hoej pris for den enkelte seer, maa det antages, at disse dekodere til digitalt betalings-tv i det mindste i de foerste fem aar normalt vil blive lejet. Det betyder, at det vil vaere forbundet med betragtelige investeringer for den, der driver betalings-tv-infrastrukturen, at installere en dekoderbase.

(22) Eftersom de fleste husstande efter indfoerelsen af digital-tv nok i en aarraekke fortsat vil have et analogt tv-apparat, vil der ogsaa blive behov for en digital-analog-omformer, saaledes at de digitale signaler kan modtages i analog form. Det er mest sandsynligt, at denne omformer »konverter« vil blive bygget sammen med dekoderen og solgt som én anordning (en saakaldt »set top box«, som paa laengere sigt vil blive inkorporeret i satellitmodtagere eller direkte i tv-apparaterne.

(23) b) Ud over en dekoderbase kraever betalings-tv ogsaa et adgangsstyringssystem. Systemet skal styre transmission af krypterede data med information om de programmer eller programpakker, sammen med tv-signalet og evt. de saakaldte smartcards, som seerne kan koebe, og som kan dechiffrere de kodede autorisationsdata og overfoere dem til dekoderen. Adgangsstyringen finder sted enten i selve dekoderen eller via et eller flere smartcards indbygget i dekoderen.

(24) I Vesteuropa findes der for oejeblikket - til analogt betalings-tv - mindst fire krypteringssystemer, der alle er lukkede systemer, nemlig Videocrypt (som bruges af BSkyB og Adult Channel i Det Forenede Kongerige og af Filmnet i Benelux-landene), Syster/Nagravision (Canal Plus i Frankrig og Spanien, Premiere i Tyskland og OEstrig og Teleclub i Schweiz), Eurocrypt (Filmnet og TV 1000 i Skandinavien), Irdeto (Telepiù i Italien) og Luxcrypt (RTL 4 og RTL 5 i Nederlandene). Der er gennemfoert en harmonisering paa europaeisk plan af scrambling/unscrambling, af transmissionsstandarden for det digitale signal (MPEG II) og af meddelelse af licens paa patentbeskyttede styringsteknologier inden for rammerne af DVB (European Projekt for Digital Video Broadcasting), som bestaar af ca. 150 selskaber med interesser inden for digitalt tv i Europa. For saa vidt angaar krypteringsteknologi har de forskellige virksomheder ikke alle samme intentioner. Specielt er betalings-tv-udbydere som BSkyB, Canal Plus og Filmnet overbeviste om, at krypteringsteknologien maa vaere patentbeskyttet, og ser Simulcrypt som den rette maade at styre adgangen paa inden for digital-tv. Paa den anden side er der flere potentielle udbydere af betalings-tv og netoperatoerer, der foretraekker en loesning baseret paa en ensartet graenseflade »common interface«. Med Simulcrypt kan betalings-tv-stationer via aftaler og tekniske arrangementer defineret i DVB samtidig faa adgang til dekoderbaser med forskellige adgangsstyringssystemer. Men ved en loesning baseret paa en ensartet graenseflade kan dekoderne i forvejen vaere teknisk udformet paa en saadan maade, at de kan »forstaa« meget forskellige adgangsstyringssystemer ved brug af loese moduler og/eller smartcards. Inden for rammerne af DVB naaede man for nylig til enighed om saavel »Simulcrypt« som en ensartet graenseflade. Simulcrypt har faaet en faelles adfaerdskodeks for forretningsrelationerne mellem parterne paa markedet. Nogle af DVB's medlemmer har allerede undertegnet denne kodeks, andre har ikke.

(25) c) Ud over dekoderbase og krypteret adgangsstyring maa der ogsaa vaere en datafil over abonnenterne, hvori alle de relevante oplysninger om betalings-tv-abonnenter lagres, bl. a. information om fakturering og betaling (abonnentadministration).

(26) Den ovenfor beskrevne infrastruktur danner grundlaget for de tjenester, der er behov for til drift af betalings-tv. Det drejer sig primaert om foelgende administrative og tekniske tjenester:

- tilraadighedsstillelse af dekoderne

- adgangsstyring

- abonnentadministration

- afregning med programudbyderne.

(27) d) De tekniske og administrative tjenester til betalings-tv kan betalings-tv-udbyderen ogsaa selv tage sig af. Det er for oejeblikket tilfaeldet med Premiere. Betalings-tv-udbyderen kan ogsaa stille sin infrastruktur til raadighed for andre betalings-tv-udbydere. Det er f. eks. tilfaeldet med Canal Plus i Frankrig og - inden for satellitbaseret betalings-tv - med BSkyB i Det Forenede Kongerige. Ogsaa Premiere har til hensigt at tilbyde sine tjenester til andre virksomheder. Infrastrukturen kan dog ogsaa stilles til raadighed af virksomheder, der ikke er programudbydere. Det kan navnlig vaere kabelnetoperatoerer. I USA er det almindeligvis kabelnetoperatoerer, der leverer saadanne tjenester.

(28) MSG vil stille dekoderne til raadighed (i det mindste paa kort og mellemlang sigt) og vil ogsaa varetage adgangsstyring og abonnentadministration for betalings-tv-udbydere. I forbindelse hermed vil MSG hovedsagelig have direkte kontraktrelationer med programudbyderne. Aftalen om abonnement paa betalings-tv vil blive indgaaet mellem programudbyderen og den endelige forbruger. Desuden vil MSG lease dekodere til forbrugerne - i det mindst i nogle aar fremover. Programudbyderen maa desuden ogsaa indgaa brugeraftaler med Telekom og med andre net- eller satellitoperatoerer.

(29) I forbindelse med abonnent-administrationssystemet vil MSG ogsaa styre tilgangen af betalinger og videregive oplysninger herom til betalings-tv-udbyderen, hvis denne har afbrudt adgangssignalet til abonnenter, der er bagud med betalingen. Selv vil MSG efter parternes eget udsagn hverken udbyde programmer eller interaktive tjenester eller sammensaette programpakker. Sammensaetning af programpakker og markedsfoering af de programmer, der sendes via MSG, sorterer under programudbyderne selv. Det er meningen, at MSG fra 1995 skal tilbyde sine tjenester til programudbydere, uanset hvor de sender deres programmer, og uanset om de sender i digital eller analog form. Eftersom indfoerelsen af digitalteknikken som beskrevet nedenfor er naert forestaaende, og eftersom Kirch og Bertelsmann som partnere i den hidtil eneste analoge betalings-tv-station i Tyskland ikke har til hensigt at etablere flere betalings-tv-stationer paa analog basis (bortset fra en boernekanal, som Premiere har planer om at starte), kan MSG ikke antages at ville blive yderligere involveret i analoge tv-programmer i naevnevaerdigt omfang.

(30) e) Selv om der for oejeblikket ikke findes noget marked for de af MSG udbudte tjenester i Tyskland, forventes et saadant marked at ville opstaa, specielt efter indfoerelsen af digitalt tv (se betragtning 2). Da det er usandsynligt, at samtlige udbydere af tv-kommunikationstjenester vil faa deres egen infrastruktur, maa det ventes, at der hurtigt vil opstaa en efterspoergsel paa dette marked, som vil fremprovokere et udbud af de tjenester, MSG vil tilbyde.

(31) f) Ifoelge det koncept, der ligger til grund for MSG, maa der antages at komme et samlet marked for tjenester i relation til digitalt betalings-tv og andre digitale interaktive tv-kommunikationstjenester. MSG vil udbyde saavel dekoder som adgangsstyring og abonnentadministration som en samlet tjenestepakke. Samme tjenestepakke udbydes paa analog basis af Premiere og Selco. Selco markedsfoerer ogsaa de betalings-tv-programmer, selskabet administrerer. Efter at man inden for DVB er naaet til enighed om, at der ikke er noget til hinder for, at der findes flere forskellige adgangsstyringssystemer ved siden af hinanden, vil tjenesterne - specielt abonnentadministrationssystemet - ogsaa kunne leveres saerskilt. Flere af de virksomheder, Kommissionen har haft kontakt med, finder det saaledes muligt, at der vil kunne udvikle sig et separat marked for abonnentadministration, som varetages af specialiserede firmaer. Det er ogsaa taenkeligt, at der i eller uden forbindelse med abonnentadministration opstaar et marked for sammensaetning af programpakker med programmer fra forskellige programudbydere.

2. Betalings-tv

(32) Betalings-tv udgoer et saerskilt relevant marked i forhold til privat, reklamefinansieret tv og i forhold til licens- og delvis reklamefinansieret offentligt tv. Medens der for reklamefinansieret tv kun bestaar forretningsforbindelser mellem programudbyderen og reklameindustrien, er der for betalingstv's vedkommende kun et forretningsforhold mellem programudbyderen og den seer, der abonnerer paa betalings-tv. Konkurrencevilkaarene er derfor ikke de samme for de to former for kommercielt tv. Medens det inden for reklamefinansieret tv er seertal og reklamepriser, der er de afgoerende parametre, er det inden for betalings-tv programmernes tiltraekningskraft og abonnementafgiftens stoerrelse, der spiller den stoerste rolle (se ogsaa Kommissionens beslutning af 5. august 1994 - IV/M. 4210 - Kirch/Richmont/Telepiù). Men der bestaar dog et vist samspil mellem betalings-tv og de former for tv, der frit kan modtages, eftersom vaeksten paa markedet for betalings-tv vil forloebe langsommere i tilfaelde af et lige saa stort og varieret programudbud i de frie tv-stationer. Det fremgaar bl. a. af, at udviklingen i antallet af Premiere-abonnenter i Tyskland er forloebet anderledes end udviklingen i antallet af betalings-tv-abonnenter i Frankrig og Det Forenede Kongerige (se under betragtning 48). Dette aendrer intet ved den originale karakter af markedet for betalings-tv. Sondringen mellem de to markeder vil dog kunne blive udvisket noget i tilfaelde af en blandet finansiering af betalings-tv-programmer. Saadanne programmer maa ventes at ville blive indfoert i forskellige lande i fremtiden. Paa det tyske marked ses der imidlertid endnu ingen tegn paa betalings-tv finansieret af forskellige kilder, idet Premiere udelukkende finansieres via seernes abonnementsbetalinger. Ifoelge udsagn fra forskellige aktoerer paa markedet vil det ogsaa inden for digital-tv blive brugt som et vigtigt argument for hvervning af abonnenter, at udsendelserne ikke afbrydes af reklamer.

(33) Ogsaa paa det indholdsmaessige plan er der forskelle mellem betalings-tv-programmer og de reklamefinansierede tv-programmer, der frit kan modtages. Digitalteknik aabner mulighed for en hoej komprimering af de signaler, der transmitteres, og vil derfor foere til en betydelig foroegelse af transmissionskapaciteten. For oejeblikket kan ca. 14 mio. husstande med kabel og ca. 7 mio. husstande med satellitmodtagere modtage omkring 30 tv-programmer i analog form. Naar digitalalderen indtraeffer, regner man med, at der vil kunne modtages 200 tv-programmer eller mere. De nye programmer vil sandsynligvis primaert vaere betalings-tv-programmer, idet der er graenser for yderligere vaekst i maengden af tv-reklamer, hvilket indebaerer, at markedet for reklamefinansieret tv nok maa betragtes som et maettet marked. Paa baggrund heraf kan der ventes en lang raekke nye, betalingsfinansierede programmer, der er maalrettede efter et bestemt publikum (f. eks. sport, musik, nyheder, spillefilm eller boerneprogrammer). Selv om en tilsvarende tendens til specialiserede tv-kanaler ogsaa ses inden for reklamefinansieret tv, taaler den ingen sammenligning med den tendens, der kan ventes at ville goere sig gaeldende for digitalt betalings-tv. Desuden vil digital-tv sammen med brug af telefon- eller kabelnet som returkanal (»return channel«) aabne mulighed for at indfoere interaktive tv-tjenester saasom »pay-per-view«, »near-video-on-demand«, »video-on-demand«, »home-banking«, »home-shopping« og »teleteaching«.

(34) Ifoelge oplysningerne fra parterne vil digitaliseringen af Telekoms kabelnet finde sted i 1995. Allerede i begyndelsen af 1995 anslaas det, at 80 % af alle husstande med kabel vil kunne modtage digital-tv (forudsat at de har en dekoder). Denne andel ventes at stige til 96 % i loebet af et aar. Satellittransmission kan allerede i dag foregaa i enten analog eller digital form, for det kraever kun tilpasning af jordbaseret transmissions- og modtagerudstyr. I Telekoms bredbaandskabelnet vil der i fremtiden - i det udvidede saerlige kanalomraade 300-450 MHz (»hyperbaandet«) - vaere 15 kanaler til raadighed til transmission af digitale programsignaler. Paa hver kanal vil man kunne raade over i alt fire til ti digitalprogrammer. Frem til udgangen af 1995 har Telekom til hensigt i foerste omgang at stille tre kanaler til raadighed for digitalt betalings-tv.

(35) Medens der i USA i begyndelsen af 1994 startede en digital satellitprogrampakke, der kunne modtages direkte, med i foerste omgang 75 programmer (DirectTV), befinder man sig i Europa endnu paa pilotstadiet. I Det Forenede Kongerige tilbyder BSkyB »pay-per-channel« og »pay-per-view« via satellit, medens BT vil goere forsoeg med »video-on-demand« ved hjaelp af en delvist digital teknologi via kabelnetoperatoeren Westminster. I Frankrig har France Télécom netop udbudt en ordre paa 300 000 dekodere. Canal Plus har ogsaa til hensigt at indfoere digitaldekodere i 1995. Bertelsmann har indledt et samarbejde med Canal Plus inden for betalings-tv, hvor der bliver tale om investeringer paa over [. . .] (3) mio. ECU over de kommende tre aar.

(36) I Tyskland vil der allerede i aar blive startet adskillige pilotprojekter inden for digitalt og i nogle tilfaelde interaktivt tv, bl. a. i Nuernberg, Hamburg og Berlin. Et projekt med interaktive tjenester, omfattende »near-video-on-demand« og »home-shopping«, vil ved udgangen af 1994 blive sat i gang i 4 000 husstande i Baden-Wuerttemberg (Multi Media Services Pilot) og Hamburg (DITV-Gesellschaft fuer digitales interaktives Fernsehen mbH). Endvidere har postordrefirmaet Quelle Schickedanz AG planer om at indfoere »home-shopping« fra 1995, og selskabet oensker at etablere sin egen satellitkanal med et »elektronisk katalog« og udbud af tjenester og underholdning. De fleste af de virksomheder, Kommissionen har vaeret i kontakt med i denne sag, forventer da ogsaa, at man i aarene fra 1995 til 1998 vil opleve en oeget udbredelse af digitalt betalings-tv og interaktive digitale tjenester. Premiere, der er Bertelsmanns, Kirchs og Canal Plus' betalings-tv-kanal, har bebudet, at man haaber at vaere i stand til at tilbyde »near-video-on-demand« og »pay-per-view« fra 1995/96.

(37) Ifoelge en undersoegelse omtalt i fagpressen vil mindst 20 % af alle tyske fjernseere over 14 aar vaere rede til at betale for at faa betalings-tv ud over det, de i forvejen betaler i tv-licens og kabelafgift. Det ville give et markedspotentiale paa over 10 mio. seere til betalings-tv. I forbindelse med planerne angaaende MSG regner Telekom selv med, at der i aar 2005 vil vaere tilsluttet 3,4 mio. husstande.

(38) Paa grundlag af de oplysninger, man for oejeblikket raader over, er det tvivlsomt, om alle former for betalingsfinansierede kommunikationstjenester til billedmodtagere vil komme til at indgaa i et og samme marked. Specielt vil interaktive tjenester som »home-shopping« og »home-banking« nok skulle betragtes som et saerskilt marked. Men ud fra det, man ved i dag, maa betalings-tv i form af »pay-per-channel«, »pay-per-view« og »near-video-on-demand« antages at tilhoere ét og samme marked, da det ved disse former alene er sendestationen, der traeffer afgoerelse om programmernes raekkefoelge og sendetidspunkt, medens seeren kun har begraensede valgmuligheder (ved. f. eks. »near-video-on-demand« kan der vaelges mellem et bestemt antal spillefilm, som sendes paa bestemte tider af dagen). Det kunne forholde sig anderledes for den egentlige »video-on-demand«, hvor seeren kan vaelge sit program i et elektronisk videobibliotek. Men eftersom denne form for transmission ifoelge oplysninger fra en raekke forskellige aktoerer paa markedet nok ikke vil vaere teknisk realisabel inden for de kommende fem aar, er det ikke noedvendigt at henfoere den til noget bestemt marked.

3. Kabel-tv-net

(39) Kommissionen finder, at der maa antages at findes et saerskilt marked for kabel-tv-net.

(40) Parterne har gjort gaeldende, at efter digitalteknikkens indfoerelse vil der ikke laengere findes noget saerskilt relevant marked for kabel-tv-net. De haevder, at der til den tid ikke laengere vil vaere knaphed paa transmissionskapacitet. De finder ogsaa, at kabel, satellit og jordbaserede frekvenser i dag af forbrugerne opfattes som vaerende indbyrdes substituerbare og forbundet med sammenlignelige omkostninger for baade seerne og programudbyderne.

(41) Denne paastand kan af flere aarsager ikke godtages. Uanset om transmissionen foregaar analogt eller digitalt, kan der sendes tv via jordbaserede frekvenser, satellit og kabelnet. Der er betydelige forskelle mellem de tre transmissionsmaader, baade med hensyn til de tekniske vilkaar og finansieringen. Medens seeren ved jordbaseret transmission og satellit-tv kun behoever at koebe og installere en almindelig antenne eller en parabolantenne, forudsaetter kabel-tv vedligeholdelse af et kabelnet, hvilket seeren finansierer via kabelafgifter. For forbrugeren er der forskel paa, om han skal bekoste en stoerre éngangsinvestering i én transmissionsform (f. eks. i en satellitmodtager), eller om han regelmaessigt skal af med et mindre beloeb i kabelafgifter. Selv om der set i forhold til andre medlemsstater er saerlig mange husstande i Tyskland, der har kabeltilslutning (ca. 14 mio.), har et stort antal forbrugere selv i Tyskland ikke noget direkte valg mellem forskellige transmissionsmaader. Af de i alt ca. 33 mio. husstande med tv er der ca. 8 mio., der endnu ikke har kabeltilslutning, og for de resterende 9 mio. er der for oejeblikket ingen planer overhovedet om at tilbyde dem kabeltilslutning. At der kan taenkes at bestaa en valgmulighed for ca. 8 mio. husstande, og at de naevnte forskelle med hensyn til finansieringen maaske vil kunne blive reduceret ved at give adgang til tilsvarende betalingsmaader (betaling i flere rater), vil muligvis kunne resultere i en vis grad af substitution. Dette forekommer dog ikke videre sandsynligt i Tyskland, paa grund af den i forvejen staerkt udbredte kabeltilslutning i forhold til andre medlemsstater og af andre grunde, som behandles naermere i det foelgende. For nogle husstande med tv er der ydermere ikke saa sjaeldent det problem, at deres husvaert eller ejerforening forbyder opsaetning af en parabolantenne af aestetiske grunde. Endelig er en husstand, der allerede er kabeltilsluttet eller har en satellitmodtager, normalt ikke rede til at foretage endnu en investering i en anden transmissionsmaade (den saakaldte»lock-in«-effekt). Naar der i flerfamilieejendomme skiftes fra kabel til satellit med det formaal at kunne modtage udenlandske programmer, er der, som det anfoeres af parterne, ikke ensbetydende med, at de to modtagelsesformer kan substituere hinanden, da programudbuddet ikke er det samme.

(42) I modsaetning til, hvad parterne har fremfoert, er der heller ikke ud fra programudbyderens synspunkt nogen omkostningsmaessig substitution mellem kabel og satellit. Hvis man laegger parternes omkostningssammenligninger til grund, er det ganske vist rigtigt, at en programudbyder, der sender via satellit og samtidig lader satellitprogrammet indgaa i kabelnettet, har nogenlunde samme omkostninger som en programudbyder, der kun sender via kabelnet. Men hvis en programudbyder udelukkende sender via satellit (»direct-to-home«), giver det betydeligt stoerre omkostninger pr. husstand og pr. aar.

(43) Endelig har parterne ikke ret i deres paastand om, at der ikke laengere findes noget saerskilt relevant marked for kabelnet, fordi digitalteknikken har elimineret den hidtidige knaphed med hensyn til kapacitet til transmission af tv-signaler. Hvorvidt et oekonomisk gode er til raadighed for kunderne i begraenset eller tilstraekkeligt omfang, er imidlertid ikke bestemmende for, om der findes et relevant marked for det paagaeldende gode eller ej. Den afgoerende faktor er derimod, om der med hensyn til en vare eller tjenesteydelse bestaar et handelsforhold baseret paa betaling. Dette er for oejeblikket og vil ogsaa i fremtiden vaere tilfaeldet med transmissionskapacitet for tv-signaler, hvad enten der er tale om analog eller digital transmission.

(44) Af disse aarsager er Kommissionen af den opfattelse, at der findes et saerskilt relevant marked for kabel-tv-net.

B. Relevant geografisk marked

(45) Ifoelge resultaterne af Kommissionens undersoegelser er det relevante geografiske marked for alle de ovenfor definerede tre produktmarkeder begraenset til Tyskland. Men for saa vidt angaar markedet for tv-tjenester, kan det ikke udelukkes, at MSG i tidens loeb vil udvide sine aktiviteter til ogsaa at omfatte andre lande, eventuelt i samarbejde med lokale partnere.

(46) 1. For betalings-tv's vedkommende beror dette i saerdeleshed paa, at de programmer, der tilbydes i Tyskland, i vid udstraekning ikke kan erstattes med programmer, der tilbydes i andre lande. Konkurrencevilkaarene for betalings-tv-udbydere er i dag - og vil selv efter digitalteknikkens indfoerelse i en overskuelig fremtid fortsat ogsaa vaere - vaesensforskellige fra den ene medlemsstat til den anden, hvilket skyldes foelgende:

- Tv-programmer er i meget vid udstraekning af nationalt tilsnit og sendes stort set kun paa de respektive landes sprog. Senderettighederne erhverves for et eller flere naermere angivne lande eller sprogomraader. Disse senderettigheder samt den tidsmaessige fastlaeggelse af saakaldte »windows« for spillefilm, video og betalings-tv er underlagt diverse bestemmelser i lovgivningen eller aftaler mellem udbyderne. Desuden sendes fremmedsprogede film og andre programmer naesten aldrig paa originalsproget. Medens der f. eks. ofte sendes engelsksprogede film i Benelux-landene og Skandinavien med undertitler paa det paagaeldende lands sprog, foretages der almindeligvis en eftersynkronisering i Tyskland, Frankrig, Italien og Spanien. Omkostningerne for programudbyderne er derfor ikke de samme.

- Inden for visse nicher af markedet findes der ganske vist programmer, der sender paa tvaers af sproggraenserne, som f. eks. den tysk-franske sender Arte eller musikkanalen MTV. Men generelt er programudbuddet og programsammensaetningen endnu staerkt praeget af kulturelle forskelle og saerlige praeferencer hos det publikum, der sendes til.

(47) Navnlig de sprogmaessige og de lovgivningsbetingede barrierer vil fortsaette med at bestaa, ogsaa naar vi er kommet ind i den digitale tidsalder. Det maa antages, at betalings-tv-programmer i Tyskland ogsaa i fremtiden vil vaere fortrinsvis tysksprogede programmer. Alene den omstaendighed betyder, at konkurrencevilkaarene i Tyskland vil vaere anderledes end i ikke-tysktalende lande.

(48) Der er imidlertid ogsaa andre forskelle i konkurrencevilkaar mellem de enkelte medlemsstater. Inden for analogt betalings-tv er strukturen paa udbudssiden praeget af, at der i praktisk taget hver medlemsstat findes én bestemt udbyder, der har en dominerende stilling eller maaske endog et monopol paa markedet. Det er tilfaeldet med BSkyB i Det Forenede Kongerige, Canal Plus i Frankrig og Spanien, Filmnet i Benelux-landene, Telepiù i Italien og Premiere i Tyskland. Kun i de skandinaviske lande findes der flere udbydere (Filmnet, TV 1000, Tele TV). Paa samme maade er der forskelle med hensyn til priser, antal programmer og kombinationsmuligheder. Selv de ovenfor beskrevne krypteringssystemer kan differentieres - omend fortrinsvis paa regionalt plan - mellem de store udbydere. Premiere er for oejeblikket den eneste udbyder, der kun har ét program. Paa det tyske marked er indtraengningsgraden for betalings-tv saaledes klart lavere end i flere andre lande. Kun ca. 800 000 tyske husstande med tv - dvs. ca. 2 % af samtlige tv-husstande - abonnerer paa Premiere. I Frankrig og Det Forenede Kongerige er tallet henholdsvis 16 % og 15 %. Forskelle i indtraengningsgrad kan ikke i sig selv opfattes som tegn paa adgangsbarrierer til et marked. Men ifoelge udsagn fra en raekke af fusionsparternes konkurrenter paa tv-markedet kan forskellene mellem f. eks. Tyskland og Frankrig tilskrives, at udbuddet af spillefilm i det kommercielle, reklamefinansierede tv ikke er lige attraktivt i de to lande. Det varierede udbud af spillefilm i tysk fjernsyn vil sandsynligvis ogsaa i fremtiden goere det vanskeligt for nye konkurrenter at traenge ind paa markedet.

(49) Ud fra et teknisk synspunkt maa der endelig ogsaa tages hensyn til, at seerne kun kan modtage betalings-tv-programmer ved hjaelp af en dekoder. Det goer det i princippet teknisk muligt at anvende forskellige priser paa identiske programmer i forskellige medlemsstater.

(50) Selv om man efter indfoerelsen af digitalteknikken maa vente stoerre udbud og udvikling af forskellige interaktive tjenester, vil den strukturbetingede uligevaegt paa udbudssiden ikke kunne blive udjaevnet paa kort sigt. Allerede nu ser det ud til, at de betalings-tv-udbydere, der i dag er foerende, ogsaa vil spille en fremtraedende rolle inden for digital-tv. Af Kommissionens undersoegelser er det fremgaaet, at Tyskland anses for at vaere det stoerste potentielle marked i Europa for betalings-tv-tjenester.

(51) Det samme vil gaelde for de tyske udbydere, der maatte oenske at operere i OEstrig, hvor det i betragtning af de manglende sprogbarrierer vil kunne antages at findes et marked for tysksproget betalings-tv. For oejeblikket har betalings-tv-programmet Premiere, der ejes af Kirch, Bertelsmann og Canal Plus, langt stoerstedelen af sine abonnenter i Tyskland - under [. . .] % af abonnenterne bor i OEstrig. Der findes for oejeblikket ingen anden betalings-tv-udbyder i de to lande. Som foelge heraf og i betragtning af de nedenfor beskrevne konkurrencevilkaar ved indgangen til digitalalderen vil det ikke aendre noget ved den konkurrenceretlige vurdering af fusionen, hvis man lagde et geografisk marked omfattende saavel Tyskland som OEstrig til grund.

(52) 2. Da der er en snaever sammenhaeng mellem de tjenester, MSG skal tilbyde, og udbydning af betalings-tv, maa markedet for disse tjenester ogsaa antages fortsat at ville vaere begraenset til Tyskland i en overskuelig fremtid. Parterne har fremfoert, at MSG er indrettet til at operere overalt i Europa, og at der ikke ligger nogen hindringer i vejen for at udbyde dekodere og smartcards og hverve abonnenter i udlandet. Desuden har de sprogmaessige og lovgivningsbetingede barrierer, der er relevante for betalings-tv, ingen umiddelbar betydning for levering af tjenesterne. Men som allerede naevnt, vil de betalings-tv-udbydere, som MSG arbejder sammen med, vaere noedt til at skaffe sig transmissionskapacitet hos de respektive nationale netindehavere. Det har maaske ingen stoerre betydning i lande, hvor tv-programmer hovedsagelig modtages via satellit, men det har en helt central betydning paa det tyske marked, hvor over 14 mio. husstande er kabeltilsluttede. MSG vil som foelge heraf i foerste omgang kun operere i Tyskland. Selv betalings-tv-kanalen Premiere, som drives af moderselskaberne Kirch og Bertelsmann, som selv leverer de fornoedne tjenester, og som efter eget udsagn ogsaa kunne levere disse tjenester til andre betalings-tv-udbydere, har langt stoersteparten af sine abonnenter i Tyskland. Kun i det omfang, hvor tyske udbydere af betalings-tv ogsaa hverver abonnenter i andre tysktalende lande, vil MSG's marked kunne blive udvidet til ogsaa at daekke disse omraader.

(53) Selv om det maaske er rigtigt, at udenlandske programudbydere ikke noedvendigvis behoever at have deres egen tekniske infrastruktur for at kunne sende i Tyskland, forekommer en saadan infrastruktur at vaere en fordel. De fornoedne tjenester er hidtil altid blevet leveret af den nationale betalings-tv-udbyder. Det tyske marketing- og tjenesteselskab, Selco, der for nylig blev oprettet til BSkyB's betalings-tv-programmer og andre engelsksprogede programmer, er et godt eksempel herpaa. MSG's chancer paa markedet er desuden ogsaa i ikke ubetydelig grad baseret paa eksistensen af et veludviklet kabelnet i Tyskland. Dette net vil i sig selv og sammen med telefonnettet ogsaa faa saerlig betydning for fremtidens interaktive tjenester. Det gaelder specielt i betragtning af den naert forestaaende indfoerelse af ISDN-teknologi paa basis af glasfiber-bredbaandskabelnettet, som vil goere det muligt at udvikle et tovejs-datatransmissionsnet med naesten ubegraenset kapacitet. Paa baggrund af den betydeligt mindre udbredte kabeltilslutning i de fleste andre medlemsstater, navnlig Frankrig og Det Forenede Kongerige, vil der i en overskuelig fremtid ikke herske ensartede konkurrencevilkaar i Tyskland og i de andre medlemsstater. Hvad angaar OEstrig og det oestrigske kabelnet, vil der - af de under betragtning 52 anfoerte grunde - kun kunne blive tale om et tysksproget marked for tjenesterne.

(54) 3. Med hensyn til drift af kabel-tv-net har Telekoms lovfaestede monopol paa nedlaegning og drift af kabelnet paa offentlig vej allerede resulteret i et nationalt tysk marked. Det betyder, at konkurrencevilkaarene i Tyskland er vaesensforskellige fra vilkaarene i andre lande, hvor monopolerne allerede er blevet brudt, og hvor der ofte findes et stort antal private netoperatoerer.

C. Fusionens virkninger

1. Tekniske og administrative tjenester

(55) MSG vil blive den foerste udbyder af tekniske og administrative tjenester til betalings-tv og andre betalingsfinansierede kommunikationstjenester i Tyskland. Bortset fra Selco, der opererer paa et saerskilt markedssegment, vil MSG sandsynligvis ogsaa i en overskuelig fremtid vaere den eneste udbyder af saadanne tjenester paa det tyske marked og vil dermed have et monopol. Selv om et monopol paa et fremtidsmarked, som kun lige er begyndt at udvikle sig, ikke noedvendigvis kan anses at udgoere en dominerende stilling efter fusionsforordningens artikel 2, stk. 3, vil der i et saadant tilfaelde kun kunne antages ikke at foreligge markedsdominans, hvis det paagaeldende fremtidsmarked fortsat er aabnet for fremtidig konkurrence, og monopolet saaledes kun er af midlertidig karakter. Denne betingelse er imidlertid ikke opfyldt i den foreliggende sag. Det maa forventes, at markedet for de tjenester, MSG vil udbyde, allerede fra starten vil blive et lukket marked i kraft af etableringen af joint venture-selskabet, og at MSG kommer til at besidde et varigt monopol.

a) Udelukkelse af potentiel konkurrence

(56) Som det allerede er naevnt, viser erfaringerne fra andre lande, at betalings-tv-udbydere og kabelnetoperatoerer er de mest sandsynlige leverandoerer af tekniske og administrative tjenester til betalings-tv. I Tyskland findes der for oejeblikket kun én betalings-tv-udbyder, nemlig Premiere, som kontrolleres af de tre aktionaerer, Bertelsmann, Kirch og Canal Plus, i faellesskab. Premiere leverer i dag selv alle de fornoedne tekniske og administrative tjenester til sit eget betalings-tv. Paa den anden side er der Telekom, der har et lovfaestet monopol paa bredbaandskabelnettet, og som praktisk taget er den eneste kabelnetoperatoer i Tyskland. Over 90 % af kabelnettene i Tyskland drives af Telekom. Etableringen af MSG indebaerer derfor en sammenslutning mellem virksomheder, som ellers ville have vaeret de naermeste til at installere den infrastruktur, der er noedvendig for betalings-tv, og levere tjenesterne hertil. Netop den potentielle konkurrence, der er stoerst sandsynlighed for, udelukkes saaledes allerede i markedets tilblivelsesfase.

(57) Hertil har parterne fremfoert, at ingen af de virksomheder, der deltager i stiftelsen af MSG, ville vaere rede til paa egen haand at gaa ind paa markedet for de tjenester, MSG skal levere, i betragtning af de store investeringer, det ville kraeve. Efter parternes udsagn ville ingen af MSG's aktionaerer paatage sig den risiko, der er forbundet med at foretage investeringerne paa egen haand og uden den kombination af knowhow, der er noedvendig til dette projekt. Det maa medgives parterne, at de investeringer, der kraeves, og som ifoelge de foreliggende oplysninger kan anslaas til [. . .] mio. DM over de naeste ti aar, er af en betragtelig stoerrelsesorden. Men Bertelsmann/Kirch og Telekom har hver isaer de ressourcer, der skal til for at gennemfoere et projekt som MSG alene. De har ogsaa hver isaer en staerk interesse i at faa etableret en teknisk infrastruktur til digitalt betalings-tv. For Bertelsmann/Kirchs vedkommende beror det paa de oegede programmuligheder, digital-tv frembyder for specielt betalings-tv. For Telekoms vedkommende er det af vaesentlig betydning, at der ved indfoerelse af digital-tv ogsaa banes vej for indfoerelse af digitalt betalings-tv. Eftersom de oegede programmuligheder, digitaliseringen vil skabe, som allerede naevnt sandsynligvis foerst og fremmest vil blive udnyttet til betalingsfinansieret tv, afhaenger digital-tv's succes og dermed den bedre udnyttelse af Telekoms kabelnet af, at den noedvendige infrastruktur til betalings-tv tilvejebringes.

(58) Parternes paastand om, at de kun i faellesskab kunne paatage sig den risiko, der er forbundet med investeringer i en digital infrastruktur, er heller ikke saerlig overbevisende i betragtning af de erfaringer, man har haft med indfoerelsen af mobiltelefonsystemet GSM i Tyskland. Ogsaa her var det noedvendigt at etablere en infrastruktur omfattende en saa stor del af landet som muligt til det nye kommunikationssystem. Det viste sig imidlertid at vaere muligt for to konkurrerende mobiltelefonoperatoerer at goere det. Derigennem blev det sikret, at mobiltelefonbrugerne faar et valg mellem to konkurrerende systemer, nemlig Telekoms D1 og et privat konsortiums D2. Medens MSG's investeringer ventes at kunne holdes inden for en stoerrelsesorden paa [. . .] mio. DM over ti aar, maatte der til baade D1 og D2 investeres 2,5 til 3 mia. DM over en periode paa fem aar.

(59) Af materialet fra Telekom angaaende MSG-projektet fremgaar det klart, at Telekom har en strategisk interesse i at komme ind paa markedet for betalings-tv og det fremtidige marked for interaktive tjenester med hoej vaerditilvaekst ved at opbygge en tjenesteleverandoer. Ved at fremme udbredelsen af betalings-tv som en indgang til interaktive tjenester faar Telekom mulighed for at satse meget mere paa betaling for brugen af bredbaandskabeltjenester end i dag, hvor betalingen er baseret paa tilslutningen til kabelnettet. Paa baggrund heraf forekommer det sandsynligt, at hvis Telekom var med i MSG, ville selskabet gaa ind paa markedet for tekniske og administrative tjenester paa egen haand og dermed komme til at drive en betalings-tv-infrastruktur, som ikke blev kontrolleret af Bertelsmann/Kirch. Om fornoedent ville Telekom ogsaa kunne goere det i samarbejde med andre virksomheder, som ikke opererer inden for betalings-tv.

b) Markedsafskaermning

(60) Man kan naeppe taenke sig, at konkurrerende udbydere i Tyskland vil kunne traenge ind paa markedet for tekniske og administrative tjenester til betalings-tv, naar foerst MSG er blevet etableret paa markedet. Indfoerelsen af en alternativ infrastruktur ville kraeve meget store investeringer, som andre udbydere eller udbydergrupper kun ville vaere rede til at foretage, hvis de havde en reel chance for at slaa igennem paa markedet. Det ville de imidlertid naeppe faa, hvis MSG allerede havde sat sig paa markedet. En alternativ tjenesteleverandoer ville have baade Telekoms og Bertelsmann/Kirchs konkurrencefordele og markedsstyrke at kaempe imod.

aa) Telekoms force

(61) De af Telekoms staerke sider, der naevnes nedenfor, har saerlig relevans for MSG og markedet for de tjenester, MSG udbyder:

- Telekom raader over et bredbaandskabelnet med for oejeblikket over 13 mio. tilsluttede husstande, hvilket repraesenterer over 90 % af alle kabeltilsluttede husstande i Tyskland (hvor i alt 14 mio. er tilsluttet kabel). Det tyske kabelnet er den af de to primaere transmissionsmaader for betalings-tv, der spiller den stoerste rolle i Tyskland, hvor satellit-tv kun kan modtages af 7 mio. husstande. Desuden er direkte, lokalt begraensede inputs i kabelnettet den billigste maade at naa ud til regionale eller lokale markeder paa. Netop paa grund af kabelnettets betydning i Tyskland vil det vaere mest naerliggende at koncentrere sig om at levere tjenester til de betalings-tv-programmer, der sendes via kabelnet. At satse paa tjenester til satellitprogrammer vil kun vaere taenkeligt paa saerlige markedssegmenter, som f. eks. det aktivitetsomraade, Selco daekker, som beskrevet nedenfor. Bortset herfra er enhver udbyder af betalings-tv saaledes henvist til at benytte Telekoms kabelnet.

- Som ejeren af kabelnettet vil det vaere Telekom, der kommer til at staa for digitaliseringen i hyper-baandomraadet. Det bliver Telekom, der skal planlaegge den trinvise udbygning af transmissionskanalerne til digital-tv, og Telekom faar dermed ogsaa kontrol med udviklingen i transmissionskapaciteten til digital-tv.

- Telekom har for nylig overtaget 16,6 % af SES og er dermed blevet den naeststoerste aktionaer - naest efter Storhertugdoemmet Luxembourg - i den stoerste europaeiske satellitoperatoer, der via Astra-satellitterne naar ud til 6 mio. husstande i Tyskland. Telekom er repraesenteret i SES's ledelse og samarbejder med SES om at skabe kompatibilitet mellem satellitnettet og kabelnettet inden for digital-tv. Telekom kontrollerer ganske vist ikke SES, men har via sine interesser i SES indflydelse paa tildeling af satellitkanaler paa Astra-satellitterne, som spiller en dominerende rolle i EF.

- Som ejer af bredbaands-kabelnettet og samtidig indehaver af et monopol paa det faste telefonnet kontrollerer Telekom de to primaere transmissionsmaader, der kan tilvejebringe den returkanal, som er noedvendig for interaktivt digital-tv. Det er ganske vist teknisk muligt at bruge mobiltelefonsystemet som returkanal, men det forekommer ikke at vaere oekonomisk fornuftigt, i hvert fald ikke for private husstande, Ifoelge de oplysninger, Kommissionen raader over, kan bredbaandskabelnettet i Tyskland af tekniske aarsager ikke for oejeblikket bruges som returkanal. Det ville kraeve yderligere investeringer. Netop derfor spiller Telekoms telefonnet (eller glasfibernettet) en saa stor rolle som den eneste returkanal, der for oejeblikket er til raadighed til interaktivt tv.

- Med kabelnettet raader Telekom over et kundegrundlag, der kan faa stor betydning for driften af betalings-tv. Telekom har direkte adgang til ca. 4 mio. individuelle kunder. Telekom er desuden indirekte impliceret i kabelservicefirmaer, som har yderligere 900 000 kabelkunder i netomraade 4 (distributionsfaciliteter hos private). Med de Telekom-butikker, der findes overalt i landet, har Telekom desuden ogsaa en landsdaekkende salgsbase.

- I sin egenskab af kabel- og telefonnetoperatoer har Telekom erfaringer inden for net-management og omfattende teknologisk knowhow inden for kommunikationstjenester.

Telekoms ovenfor beskrevne staerke sider vil give MSG betydelige konkurrencefordele i forhold til potentielle konkurrenter.

bb) Bertelsmann/Kirchs styrke

(62) Som de hidtil eneste udbydere af betalings-tv raader Bertelsmann/Kirch allerede i kraft af Premiere over et abonnentgrundlag, som de ogsaa vil kunne bruge i fremtidens digitale betalings-tv. Parterne har i den forbindelse gjort gaeldende, at Premieres abonnentgrundlag ikke vil vaere tilstraekkeligt til at sikre en tilstraekkelig forrentning af investeringerne i MSG. Det er maaske ogsaa rigtigt. Men den risiko, der er forbundet med investeringer i digital infrastruktur, kan reduceres vaesentligt, hvis tjenesteleverandoeren kan bygge paa et kundegrundlag bestaaende af abonnenter paa analogt betalings-tv. Enhver konkurrent til MSG ville vaere noedt til at have et abbonnentgrundlag, som de betalings-tv-udbydere, de betjener, foerst maatte have bygget op. Bertelsmann/Kirchs konkurrenter paa markedet for betalings-tv ville i modsaetning til Premieres moderselskaber vaere noedt til at starte fra bunden. Det samme gaelder for MSG's potentielle konkurrenter inden for levering af tekniske og administrative tjenester.

(63) Som det beskrives mere indgaaende nedenfor, har Bertelsmann og specielt Kirch saerlig let adgang til program-software. Bertelsmann/Kirch har langt stoerre muligheder end deres potentielle konkurrenter paa markedet for betalings-tv for at tilbyde yderligere, attraktive betalings-tv-programmer, naar digital-tv er blevet indfoert. Alle MSG's potentielle konkurrenter ville som foelge heraf vaere noedt til at skabe et kundegrundlag uden dertil at raade over den ogsaa i fremtiden foerende betaling-tv-udbyders programmer til deres tekniske infrastruktur. Dermed bliver den oekonomiske risiko for en alternativ tjenesteleverandoer vaesentligt oeget.

(64) Endelig raader Bertelsmann, der med sine 22 mio. bogklubmedlemmer i hele verden og sin stilling som den ledende bogklubvirksomhed i Tyskland har stor erfaring inden for kunde-management, ogsaa over en vigtig potentiel distributionskanal for betalings-tv. Det er ogsaa med til at oege chancerne for, at Bertelsmann/Kirchs fremtidige betalings-tv-programmer vil faa succes paa markedet, og for MSG indebaerer det samtidig, at kundegrundlaget er sikret. I den forbindelse har Bertelsmann gjort gaeldende, at Bertelsmann kun leaser en betydelig del af kundegrundlaget for bogklubberne af [. . .] uafhaengige salgsagenter, og at Bertelsmann ikke er interesseret i at lede bogklubmedlemmernes koebekraft bort fra de aktuelle bogklubprodukter og over mod andre produkter. Men for det foerste er det usandsynligt, at en salgsmetode, der bestaar i at hverve kunder via uafhaengige salgsagenter, ville laegge alvorlige hindringer i vejen for en udbygning af bogklubbens produkttilbud. Og for det andet forekommer et argument baseret paa, at bogklubmedlemmerne vil skifte over fra boeger og plader til betalings-tv-produkter, ikke saerlig overbevisende. Ethvert succesrigt betalings-tv-produkt frembyder en risiko for, at forbrugerne vil foretage et skift inden for rammerne af det budget, de afsaetter til kulturprodukter, uanset hvilken salgsmetode der benyttes, og en vellykket indfoerelse af digitalt betalings-tv er netop MSG's og moderselskabernes erklaerede formaal

cc) Andre tjenesteudbydere

(65) Der kendes for oejeblikket kun én anden virksomhed, som oensker at tilbyde tjenester svarende til dem, MSG vil tilbyde, i Tyskland - nemlig Selco Servicegesellschaft fuer elektronische Kommunikation mbH (Selco). Selco er et joint venture mellem det private tv-selskab PRO 7 (50,1 %) og News Corporation Ltd (49,9 %), der tilhoerer Murdochgruppen. Ifoelge de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, har Selco udelukkende til formaal at markedsfoere engelsksprogede programmer i Tyskland. Det antages primaert at dreje sig om programmer fra betalings-tv-udbyderen BSkyB, der hoerer til Murdoch-gruppen. Selco opererer derfor paa et niche-marked med et begraenset abonnentgrundlag. Det bemaerkes desuden, at 47,7 % af aktierne i PRO 7 er i haenderne paa Thomas Kirch, som er soen af Kirch-gruppens ejer. Det ser endvidere ud til, at PRO 7 i vid udstraekning koeber sit program-software til brug i programmerne af Kirch-gruppen. PRO 7 maa derfor nok ogsaa medregnes i Kirch-gruppens indflydelsessfaere. Paa denne baggrund kan Selco naeppe forventes at ville tage konkurrencen op med MSG.

(66) Det luxembourgske selskab Europa Online SA, som parterne har naevnt, og som er ved at blive dannet, vil ifoelge pressen kun beskaeftige sig med datamatstoettede interaktive informationstjenester. Den aktiekapital paa, hvad der svarer til 1,25 mio. DM, som selskabet vil faa ifoelge pressen, goer det ikke sandsynligt, at Europa Online vil etablere en infrastruktur til digitalt betalings-tv.

(67) I modsaetning til, hvad parterne har fremfoert, er det i betragtning af de ovennaevnte konkurrencemaessige fordele ikke realistisk at tro, at andre konkurrenter vil kunne traenge ind paa MSG's marked. I den forbindelse maa der peges paa en modsigelse i parternes paastande. Paa den ene side angives MSG's investeringsrisiko at vaere saa hoej, at Bertelsmann/Kirch og Telekom hver for sig ville vaere ude af stand til at paatage sig den alene. Paa den anden side paastaar parterne, at andre konkurrenter vil soege ind paa dette marked, naar foerst MSG har faaet fodfaeste paa det.

(68) Antagelsen af, at MSG paa laengere sigt maa forventes at ville faa en monopolstilling, bekraeftes baade af de oplysninger, der kom frem under hoeringen, hvori en raekke tredjeparter deltog, og af udtalelser fra en lang raekke andre virksomheder, Kommissionen har vaeret i kontakt med, og som opererer i tv-sektoren eller paa andre omraader af relevans for MSG's aktiviteter. Ifoelge deres udtalelser kan det ikke forventes, at nogen alternativ tjenesteleverandoer vil kunne traenge ind paa markedet som konkurrent til MSG.

(69) MSG maa ogsaa ventes at ville komme til at besidde en dominerende stilling, selv om MSG med de nuvaerende ejerforhold skulle beslutte at installere en dekoderbase, der bygger paa en saakaldt »ensartet graenseflade«. Ved »ensartet graenseflade« (»common interface«) forstaas her en krypteringsteknologi, der giver andre betalings-tv-operatoerer eller -tjenesteleverandoerer mulighed for at operere med adgangsstyrings- og abonnentadministrationssystemer ved hjaelp af en eksisterende dekoderbase uden at skulle have licens paa brug af adgangsstyringssystemet tilhoerende den virksomhed, der installerede dekoderbasen. Muligheden herfor ligger i, at moduler fra forskellige program- eller tjenesteleverandoerer kan tilsluttes en dekoder med en ensartet graenseflade, og hvert modul indeholder de patentbeskyttede dekrypteringselementer. Ved et saadant system ville potentielle konkurrenter ganske vist ikke laengere vaere noedt til at investere i deres egen dekoderbase. Men det kan ikke udelukkes, at MSG's, saa laenge dekoderne leases til seerne, paalaegger dem betingelser i leasingkontrakterne gaaende ud paa, at de ikke maa bruge dekoderen sammen med moduler fra andre betalings-tv- eller tjenesteleverandoerer uden MSG's samtykke. En saadan kontraktlig begraensning ville indebaere, at Bertelsmann/Kirchs og MSG's konkurrenter til trods for den ensartede graenseflade ikke ville faa fri og ukontrolleret adgang til den installerede dekoderbase, saa laenge seerne primaert eller i det mindste overvejende leaser dekoderne af MSG i stedet for selv at koebe dem. Ifoelge driftsplanen for MSG vil dette vaere tilfaeldet i de foerste fem aar, og i den periode skal leasing af nyt udstyr gradvis reduceres fra ca. 70 % til ca. 20 %. Det betyder, at der ikke bliver fri adgang i en forholdsvis lang periode, som falder sammen med den periode, hvor digital-tv indfoeres. Men denne periode har afgoerende betydning for, hvilke markedsvilkaar der kommer til at herske paa MSG's marked. Og selv efter udloebet af denne periode vil der kun vaere fri adgang til de dekodere, som seerne selv koeber, og ikke til de allerede installerede leasede dekodere.

(70) Selv hvis MSG ikke begraenser andre tjenesteleverandoerers adgang til dekoderbasen i leasingkontrakterne, kan MSG forventes at ville faa en dominerende stilling paa det saerskilte marked for adgangsstyring og abonnentadministration, som man teoretisk kunne forestille sig vil opstaa. I kraft af Bertelsmann/Kirchs forretningspotentiale inden for betalings-tv vil MSG paa sit marked nok komme til at faa gavn af stordriftsfordele (abonnentgrundlag, antal programmer), som vil goere det vanskeligt for andre tjenesteleverandoerer at konkurrere. Desuden vil MSG i kraft af Telekoms deltagelse i selskabet kunne skaffe betalings-tv-udbyderne de fornoedne brugerkontrakter til Telekoms bredbaandskabelnet, ogsaa selv om det i retlig henseende er mellem Telekom og brugerne, kontrakterne indgaas. MSG kan derfor i modsaetning til andre potentielle tjenesteudbydere tilbyde programudbyderne en omfattende service, hvori indgaar alle de tekniske forudsaetninger for betalings-tv.

(71) Desuden bemaerkes, at naar MSG har indtaget markedet med de nuvaerende ejerforhold, vil enhver ny betalings-tv-udbyder sandsynligvis i vid udstraekning vaere afhaengig af MSG's tjenester, ogsaa selv om en ensartet graenseflade og fri adgang til dekodere vil give andre tjenesteleverandoerer mulighed for at tilbyde adgangsstyring og abonnentadministration ved brug af den af MSG installerede dekoderbase. Den almindelige betalings-tv-abonnent kan ikke forventes at oenske at blive betjent af flere forskellige abonnentadministratorer. Det er i seernes interesse, at der saa vidt muligt kun findes én virksomhed, der paa deres vegne tager sig af alle anliggender i forbindelse med deres modtagelse af betalings-tv (f. eks. udvidelse af abonnementet til at omfatte flere programmer, reduktion af antallet af programmer, betaling). Den tjenesteleverandoer, der administrerer det stoerste antal programmer og de mest attraktive programmer, vil derfor komme til at staa staerkt, og det vil vaere vanskeligt for andre tjenesteleverandoerer at angribe hans stilling. MSG maa forventes at komme til at indtage en saadan position, eftersom det er Bertelsmann og Kirch, der i betragtning af deres programressourcer hurtigst vil vaere i stand til at tilbyde de fleste mest attraktive programmer paa markedet for digitalt betalings-tv. Alle nytilkomne udbydere af betalings-tv vil derfor forringe deres afsaetningsmuligheder betydeligt, hvis ikke de goer brug af MSG's tjenester, men tilbyder kunderne deres egen eller en anden tjenesteleverandoers abonnentadministration.

(72) En af Bertelsmann og Kirch kontrolleret tjenesteleverandoer vil saaledes suge forretning til sig, og denne effekt vil bedst kunne modvirkes af en kabelnetoperatoer, der selv overtog abonnentadministrationen og eventuelt tilboed kabelkunderne programpakker, han selv havde sammensat. Som foelge af strukturforholdene i Tyskland vil denne rolle kun kunne spilles af Telekom, der dominerer markedet for kabelnet. De private kabelnetoperatoerers »kabel-oeer« er for det meste for smaa til at kunne danne grundlag for de bekostelige investeringer, det ville kraeve, hvis de skulle have deres eget adgangsstyrings- og abonnentadministrationssystem inden for betalings-tv. I modsaetning til Telekoms bredbaandskabelnet er de private operatoerers kabelnet desuden ikke saa noedvendige for at kunne sende betalings-tv, at Bertelsmann/Kirchs programmer ville vaere noedt til at benytte sig af dem. Som foelge af Telekoms deltagelse i MSG bliver der saaledes skabt en markedsstruktur, der tyder paa, at MSG kommer til at indtage en dominerende stilling, ogsaa selv om der benyttes en ensartet graenseflade.

c) Konklusion

(73) Af de ovenfor anfoerte aarsager maa den planlagte fusion antages at ville give MSG en dominerende stilling paa markedet for tekniske og administrative tjenester i Tyskland.

2. Betalings-tv

(74) Hvis MSG besidder en dominerende stilling paa markedet for tekniske og administrative tjenester, vil det styrke Bertelsmann/Kirchs position paa markedet for betalings-tv betydeligt. Etableringen af MSG maa da antages at give Bertelsmann og Kirch en varigt dominerende stilling paa markedet for betalings-tv.

a) Bertelsmann/Kirchs nuvaerende position paa markedet for betalings-tv

(75) Premiere, som kontrolleres af Bertelsmann, Kirch og Canal Plus i faellesskab, er for oejeblikket den eneste udbyder af betalings-tv i Tyskland. Selv om der som foelge af den foroegelse af kapaciteten, indfoerelsen af digital-tv vil resultere i, kan forventes at ville dukke et stort antal nye betalings-tv-programmer og dermed ogsaa konkurrenter op paa betalings-tv-markedet, er der meget, der tyder paa, at Bertelsmann/Kirch fortsat vil have en foerende position paa dette marked, uanset om MSG etableres eller ej.

(76) Bertelsmann og Kirch har fortrinsadgang til den software, der er mest attraktiv inden for betalings-tv. Kirch er den foerende tyske udbyder af spillefilm og underholdningsprogrammer til tv. Kirch har ca. 15 000 film af enhver art og programstof til 50 000 timers udsendelse paa lager og har desuden omfattende produktionsaktiviteter inden for film og fjernsyn. Sammen med Axel Springer Verlag kontroller Kirch desuden ISPR. ISPR er i dag den foerende agent for tv-rettigheder til sportsarrangementer og markedsfoerer for eksempel Bundesliga-fodboldkampe centralt. Ogsaa Bertelsmann har via Ufa adgang til attraktive sportrettigheder og er aktiv inden for filmproduktion.

(77) Begge virksomheder har vidtspaendende aktiviteter inden for den frie kommercielle tv-sektor. De kommercielle tv-selskaber, som Bertelsmann og Kirch har interesser, eller som maa medregnes under Kirch-gruppens indflydelsessfaere, tegner sig for ca. 80 % af tv-reklameindtaegterne i Tyskland (RTL, SAT 1, PRO 7, RTL 2, VOX, Deutsches Sportfernsehen og Kabelkanal). Specielt Kirch har via sine associerede selskaber og de selskaber, der maa medregnes i Kirchs indflydelsessfaere (SAT 1, DSF, PRO 7 og Kabelkanal), mulighed for en multipel udnyttelse af filmrettigheder og rettigheder til sportsarrangementer. Det saetter Kirch-gruppen i stand til at betale mere for saadanne rettigheder end konkurrenterne. Bertelsmann/Kirchs fortrinsadgang til software betyder, at de efter indfoerelsen af digital-tv lettere end deres potentielle konkurrenter vil kunne tilbyde flere attraktive betalings-tv-programmer og programpakker.

(78) I den forbindelse er det af saerlig betydning, at Bertelsmann/Kirchs programressourcer aabner mulighed for at sammensaette forskellige programpakker, der er skraeddersyede til en bestemt maalgruppe og kan tilbydes til en attraktiv abonnementspris. Erfaringer fra de lande, hvor betalings-tv allerede befinder sig paa et mere fremskredent udviklingsstade, viser, at sammensaetning af programpakker bestaaende af forskellige enkeltprogrammer har afgoerende betydning for at faa succes paa markedet for betalings-tv. Betalings-tv-udbydere, som ikke staar saa staerkt paa markedet, kan desuden blive tvunget til at lade deres programmer indgaa i den foerende udbyders pakker, saaledes at denne dermed opnaar kontrol med konkurrenterne.

(79) Det maa ogsaa tages med i betragtning, at Bertelsmann som allerede naevnt er en af de foerende bogklubvirksomheder i Tyskland og dermed raader over en vigtig potentiel distributionskanal for betalings-tv-programmer. For Kirch ejer 35 % af Axel Springer Verlag, som igen ejer 20 % af SAT 1. Axel Springer Verlag er den stoerste dagbladsudgiver i Tyskland og samtidig ogsaa den foerende udgiver af tv-programblade. Det er helt klart, at disse forbindelser mellem Kirch og Axel Springer Verlag i mediesektoren vil goere det lettere for betalings-tv-programmer, som Kirch er med i, at slaa igennem paa markedet.

(80) Et andet vigtigt aspekt med hensyn til Bertelsmann og Kirchs position paa markedet for betalings-tv er, at det ovenfor beskrevne konkurrenceforbud, som Premieres aktionaerer er underlagt, udelukker enhver mulighed for konkurrence mellem de to virksomheder paa markedet for betalings-tv. Det har maaske mindre betydning inden for analog-tv, hvor mulighederne for nye betalings-tv-programmer under alle omstaendigheder er ret begraensede som foelge af mangelen paa transmissionskanaler. Men med den udvidelse af transmissionskapaciteten, digitalteknikken vil foere med sig, vil baade Bertelsmann og Kirch faa mulighed for at markedsfoere et langt stoerre programudbud. Paa baggrund heraf kommer konkurrenceforbuddet til at virke langt mere konkurrencebegraensende end foer.

(81) Bertelsmann/Kirch staar saaledes allerede i dag overordentligt staerkt paa markedet for betalings-tv.

b) Styrkelse af Bertelsmann/Kirchs position via MSG

(82) Hvis MSG af de ovennaevnte grunde varigt kommer til at indtage en monopolstilling som digitalinfrastruktur-operatoer for betalings-tv, vil alle de udbydere af betalings-tv, der maatte dukke op paa markedet for betalings-tv efter digitalteknikkens indfoerelse, vaere tvunget til at koebe de tjenester, der er noedvendige for betalings-tv, fra en virksomhed, der kontrolleres af betalings-tv-udbydere, som i forvejen indtog en foerende position. Bertelsmann/Kirchs fremtidige konkurrenter inden for betalings-tv vil have valget mellem enten at acceptere de betingelser, MSG stillede, eller holde sig vaek fra dette marked. Denne konklusion er blevet underbygget under hoeringen og af udtalelser fra mange andre virksomheder.

(83) Hertil har parterne anfoert, at enhver udbyder af betalings-tv-programmer har mulighed for selv at levere disse tjenester, hvilket er det almindelige i dag. Denne paastand er ikke rigtig. Ser man paa den nuvaerende situation, er det klart, at enhver ny programudbyder paa markedet er noedt til at goere brug af samme tjenester som den betalings-tv-udbyder, der allerede er etableret paa markedet med en teknisk infrastruktur. Det skyldes, at den oekonomiske risiko normalt er for stor til, at en programudbyder selv vil installere en ny infrastruktur til sit nye program. Erfaringerne har vist, at en ny programudbyder i f. eks. Det Forenede Kongerige er afhaengig af BSkyB's infrastruktur, og at en ny udbyder i Frankrig er henvist til at benytte Canal Plus'. Etableringen af MSG med de aktuelle ejerforhold vil foere til en tilsvarende situation for digitalt betalings-tv i Tyskland.

(84) Via MSG vil Bertelsmann/Kirch saaledes kunne faa betydelig indflydelse paa konkurrencen fra fremtidige betalings-tv-udbydere og i vid udstraekning kunne styre denne konkurrence. Deres kontrollerende indflydelse i MSG saetter dem i stand til at sikre, at MSG's vilkaar og betingelser og specielt MSG's prisstruktur indrettes paa en saadan maade, at det gavner deres egne programmer og skader konkurrenternes. Bertelsmann/Kirch vil ogsaa kunne drage fordel af et eventuelt kunstigt hoejt prisniveau, eftersom de i modsaetning til konkurrenterne faar andel i MSG's indtjening.

(85) Ydermere vil der vaere mulighed for, at MSG's tjenester under henvisning til tekniske problemer, som det vil vaere meget vanskeligt at efterproeve, leveres paa en saadan maade, at lanceringen af programmer stridende mod Bertelsmann/Kirchs interesser i det mindste bliver forsinket. Det samme gaelder ogsaa for Telekoms optagelse af programmer i kabelnettet. Det kan ikke udelukkes, at en fusion med Bertelsmann/Kirch i MSG vil bevirke, at Telekom ogsaa vil tage partnernes interesser med i sine overvejelser. I betragtning af de vanskeligheder, der hidtil har vaeret med at faa programmer transmitteret via Astra optaget i Telekoms net, er det naerliggende at antage, at det er muligt at laegge hindringer i vejen for adgang til kabelnettet under paaberaabelse af tekniske problemer, uden at det kan bevises, at der foreligger en tilsidesaettelse af neutralitetsforpligtelsen.

(86) Som allerede naevnt, er Telekom i stand til at styre den digitale udbygning af hyperbaandet i sit bredbaandskabelnet. Telekom har til hensigt ved udgangen af 1995 at stille tre kanaler til raadighed for digital-tv, som hver isaer vil kunne sende mellem fire og ti tv-programmer digitalt. Det betyder, at der i foerste omgang kun vil vaere kapacitet til raadighed til hoejst 30 nye programmer. Stoerstedelen af denne kapacitet vil uden vanskelighed kunne udnyttes af Bertelsmann/Kirch, specielt eftersom Premiere vil vaere i stand til at indfoere »near-video-on-demand«, som vil optage en betydelig del af transmissionskapaciteten. Telekom har udtalt, at digitaliseringen af de andre tolv kanaler vil finde sted paa grundlag af generelle oekonomiske betragtninger og efter det udviklingskoncept, der kan give den optimale daekning af behovet paa markedet. Med dette ret vage kriterium er Telekom i stand til at lade den fremtidige udvikling af hyperbaandet afhaenge af sine MSG-partneres interesser inden for betalings-tv. Det maa ogsaa tages med i betragtning, at denne udvikling under alle omstaendigheder kun kan foregaa gradvis, eftersom digitalisering af en kanal tager omkring seks maaneder og kraever investeringer paa ca. 50 mio. DM.

(87) Bertelsmann/Kirch faar ogsaa mulighed for via MSG at oeve indflydelse paa placeringen af konkurrenternes programmer. Det store antal programmer, digital-tv giver mulighed for, goer det noedvendigt at indfoere en form for brugervejledning for at hjaelpe seerne med at finde bestemte programmer i denne »programjungle«. Eftersom den fornoedne »on-screen-modulator« er indeholdt i dekoderboksen, vil det sandsynligvis vaere den virksomhed, der installerer dekoderboksen, der giver denne brugervejledning. Ved at kunne kontrollere brugervejledningen faar denne virksomhed ogsaa mulighed for at placere konkurrerende betalings-tv-udbyderes programmer paa positioner i programmenuen, der goer dem mindre attraktive. For seerne er det bl.a. vigtigt, hvor mange trin de skal igennem for at faa adgang til et bestemt program.

(88) Bertelsmann/Kirch har paa samme maade mulighed for via MSG at oeve indflydelse paa markedsfoeringen af konkurrerende programmer i forbindelse med disse programmers placering paa de smartcards, der udstedes af MSG. Som den virksomhed, der tager sig af adgangsstyring, er det MSG, der paa disse smartcards placerer de paagaeldende betalings-tv-programmer og programpakker , som derefter frigives af de autorisationssignaler, der transmitteres via tv-signalet. Den almindelige betalings-tv-abonnent kan ikke forventes at oenske at have et stoerre antal forskellige smartcards. MSG kan derfor laegge hindringer i vejen for enhver konkurrent til Bertelsmann/Kirch ved at placere dem ikke paa det foerste smartcard med de attraktive programmer, men paa supplerende smartcards.

(89) Endelig vil Bertelsmann/Kirch ogsaa kunne opnaa vaesentlige informationsfordele via MSG. Det gaelder ikke alene med hensyn til planlagte nye programmer, men i saerdeleshed ogsaa med hensyn til kundestruktur og seervaner hos de abonnenter, MSG administrerer. Bertelsmann/Kirch behoever ikke engang at have adgang til individuelle kundedata. Det er nok for dem at have adgang til ikke-personrelaterede data, f. eks. oplysninger om aldersfordelingen blandt de abonnenter, der ser de paagaeldende programmer. Ved interaktive betalings-tv-tjenester som f. eks. »pay-per-view-« kan det ydermere ud af ikke-individualiserede data udledes, hvilke bestemte grupper der foretraekker hvilke bestemte programtyper og i hvilket omfang. Raadighed over saadanne oplysninger giver en betydelig konkurrencefordel, eftersom det goer det vaesentligt lettere at udvikle programmer og programpakker rettet til en bestemt maalgruppe.

(90) Parterne har udtalt, at det ikke kan vaere i MSG-aktionaerernes interesse at laegge hindringer i vejen for andre betalings-tv-udbydere, da det vil bringe MSG's succes i fare. Dette argument forekommer at vaere ret tvivlsomt, da MSG som naevnt ovenfor maa forventes at komme til at indtage en monopolstilling. Andre betalings-tv-udbydere vil vaere henvist til at goere brug af MSG's tjenester, ogsaa selv om det sker paa ugunstige vilkaar og med paalaeg af begraensninger. Desuden har Bertelsmann og Kirch en saerlig interesse i at kunne kontrollere markedet for betalings-tv og styre konkurrencen, ogsaa selv om det eventuelt kan faa negative konsekvenser for MSG's indtjening. Ingen af de modargumenter, parterne har fremsat om, at Telekoms deltagelse vil sikre, at MSG's virksomhed bliver ikke-diskriminerende og udbyderneutral, virker overbevisende. Bertelsmann og Kirch har tilsammen to tredjedele af kapitalen i MSG. Selv om Telekoms deltagelse i MSG giver Telekom del i en faelles kontrol med virksomheden, kan MSG ikke forventes at ville optraede neutralt, naar majoritetsaktionaerernes interesser, som de er faelles om, staar paa spil. Specielt ikke, naar det er Kirch og Bertelsmann, der tilfoerer MSG den fornoeden knowhow i forbindelse med betalings-tv-teknologi og desuden bliver de stoerste kunder til MSG's tjenester, hvilket vil saette dem i stand til at indskraenke Telekoms handlefrihed i MSG.

c) Konklusion

(91) I betragtning af de betydelige konkurrencefordele, Bertelsmann og Kirch vil opnaa gennem MSG, og de negative konsekvenser, det kan faa for fremtidige konkurrenter, maa den planlagte fusion antages at ville give Bertelsmann og Kirch en varigt dominerende stilling paa markedet for betalings-tv i Tyskland.

3. Kabelnet

(92) Ud fra de oplysninger, der for oejeblikket foreligger, maa det antages, at den planlagte fusion paa laengere sigt ogsaa vil haemme den effektive konkurrence paa markedet for kabelnet i Tyskland betydeligt. I den umiddelbare fremtid vil Telekom fortsat have et lovfaestet monopol paa bredbaandskabelnettet. Efter liberaliseringen af de grundlaeggende telefontjenester i 1998 maa der dog ogsaa forventes at ville ske en deregulering med indfoerelse af fri konkurrence paa markedet for kabelnet. Der er risiko for, at Telekom i kraft af sin deltagelse i driften af betalings-tv-infrastrukturen sammen med de foerende betalings-tv-udbydere vil faa styrket sin position som kabelnetoperatoer i en saadan grad, at det ogsaa efter liberaliseringen vil haemme konkurrencen paa kabelnetmarkedet betydeligt og bevirke en yderligere befaestelse af Telekoms dominerende stilling. Paa samme maade som Bertelsmann/Kirch eliminerer Telekom som potentiel konkurrent paa markedet for tekniske og administrative tjenester til betalings-tv, vil Telekom via det planlagte joint venture afskaere Bertelsmann og Kirch fra at indgaa partnerskab med andre fremtidige kabelnetoperatoerer.

(93) For oejeblikket har kabeloperatoerer, der opererer paa netvaerksniveau 4, dvs. i omraadet for distributionsfaciliteter hos private, kun meget begraensede muligheder for at installere kabelnet, der fungerer uafhaengigt af Telekoms bredbaandsnet. Opsaettelse af satellitmodtagelsesudstyr (hovedenden) er underlagt forbundsstatens monopol paa radioanlaeg og skal godkendes af Ministeriet for Post og Telekommunikation (BMPT). Det er BMPT's administrative praksis kun at give generel tilladelse til hovedender i kabelnet, der holdes inden for en matrikels graenser eller ikke straekker sig over flere sammenhaengende matrikler med mere end 25 husstande. Ellers kraeves der saerlig tilladelse. For kabelnet mellem ikke sammenhaengende matrikler giver BMPT normalt ikke tilladelse til hovedender. Den eneste undtagelse fra dette princip drejer sig om private operatoerer uden for eksisterende eller projekterede Telekom-omraader. Denne administrative praksis yder Telekom en omfattende beskyttelse mod konkurrence fra private kabelnetoperatoerer. Hvis den bortfalder i koelvandet paa liberaliseringen af markedet for kabelnet, vil kabelselskaber, der opererer paa niveau 4, faa mulighed for at sammenkoble deres kabel-oeer, som for oejeblikket kun kan omfatte enkeltmatrikler, og tage konkurrencen op med Telekom. Men det kan blive vanskeliggjort, hvis Telekom sammen med Bertelsmann og Kirch kontrollerer MSG som den dominerende tjenesteudbyder. Der vil navnlig vaere risiko for, at private operatoerer ikke vil kunne skaffe sig de programmer, der udbydes af de foerende betalings-tv-udbydere, Bertelsmann og Kirch, og som er noedvendige, for at de kan sammensaette attraktive programpakker, eller kun kan faa dem paa ugunstige vilkaar. Etableringen af MSG med de nuvaerende ejerforhold vil derfor kunne forstaerke Telekoms dominerende stilling som kabelnetoperatoer.

VI. PARTERNES TILSAGN

(94) Ved skrivelse af 20. oktober 1994 foreslog parterne at afgive en raekke tilsagn for at imoedekomme Kommissionens indsigelser mod den planlagte fusion. De foreslaaede tilsagn gik i alt vaesentligt ud paa foelgende:

- MSG vil vaelge en dekoderbase, der fungerer paa basis af en ensartet graenseflade, forudsat at der bliver udviklet en saadan ensartet graenseflade efter DVB's specifikationer, og at risikoen for pirateri mindskes, saaledes at denne teknologi kan accepteres af betalings-tv-udbyderne

- MSG vil fremme salg af dekodere paa det frie marked og vil for udlejede dekodere ikke paalaegge nogen begraensninger med hensyn til brugen af dekoderne til programmer, der ikke administreres af MSG

- MSG forpligter sig til ikke at videregive oplysninger til sine moderselskaber om andre betalings-tv-udbyderes programmer og abonnenter, heller ikke oplysninger i anonym form

- MSG vil ved udformningen af den elektroniske brugervejledning »electronic programming guide« - EPG) vaelge en neutral og ikke-diskriminerende displaymaade og, saavidt det er teknisk muligt, ogsaa informere om programmer, der ikke administreres af MSG

- MSG vil nedsaette et raadgivende organ, som skal foere kontrol med, at der ikke udoeves diskrimination i forbindelse med EPG-display, som bl. a. skal bestaa af repraesentanter for MSG's kunder (tjenesteudbydere), og hvis forslag MSG skal tage med i betragtning i sine beslutninger

- MSG vil anvende rimelige markedspriser og foere en gennemsigtig prispolitik baseret paa princippet om samme pris for samme tjeneste

- Telekom forpligter sig til ud over de 30 kanaler, der allerede er installeret, at udbygge sine net til yderligere digital transmission af tv-programmer, saaledes at man inden for rammerne af den transmissionskapacitet, det er teknisk muligt at udnytte, raader over en tilstraekkelig reserve til, at der ikke kan opstaa kapacitetsmangel.

(95) Kommissionen finder ikke de foreslaaede tilsagn tilstraekkelige til at forhindre etablering og styrkelse af dominerende stillinger som beskrevet ovenfor. Det er rigtigt, at disse tilsagn angaar visse aspekter, der generelt kan faa saerlig betydning for konkurrenceforholdene inden for fremtidens betalings-tv. Isaer forekommer indfoerelsen af en ensartet graenseflade ud fra et konkurrencesynspunkt at kunne give en loesning paa problemerne omkring adgangsstyring, hvilket vil kunne virke til fremme for en fri og uhindret konkurrence. Det gaelder i det mindste, hvis der ikke paalaegges andre kontraktlige begraensninger i andre betalings-tv-udbyderes adgang til dekoderbasen. Paa samme maade har en gennemsigtig prispolitik for de administrative og tekniske tjenester positiv indflydelse paa udviklingen i konkurrencen inden for digitalt betalings-tv. Men i betragtning af MSG's nuvaerende ejerforhold er de foreslaaede tilsagn imidlertid ikke tilstraekkelige til at kunne eliminere de konkurrencemaessige problemer. Desuden er de betinget af forudsaetninger og forbehold, som rejser tvivl om, hvorvidt de vil blive indfriet. Naar der ses bort fra de tilsagn, der drejer sig om, at der vil blive indfoert en ensartet graenseflade, og at Telekom vil soerge for at have en tilstraekkelig stor kapacitet til digital transmission i reserve, er der desuden i alt vaesentligt kun tale om tilsagn om, at MSG paa bestemte punkter ikke vil misbruge sin dominerende stilling paa markedet for administrative og tekniske tjenester og dermed haemme konkurrencen paa markedet for betalings-tv.

(96) Tilsagnet angaaende indfoerelse af en ensartet graenseflade er betinget af, at risikoen for pirateri minimeres, og at denne teknologi bliver accepteret af betalings-tv-udbyderne. Dermed er der udelukkende tale om en hensigtserklaering, som fortsat giver MSG mulighed for under paaberaabelse af utilstraekkelig sikkerhed omkring en ensartet graenseflade eller manglende accept fra de potentielle kunders side i stedet at vaelge en patentbeskyttet dekoderbase. I den forbindelse maa man ikke glemme, at MSG's stoerste potentielle kunde er betalings-tv-selskabet Premiere, som kontrolleres af Bertelsmann, Kirch og Canal Plus i faellesskab. Det er almindeligt kendt, at Canal Plus er afgjort modstander af en ensartet graenseflade og gaar staerkt ind for patentbeskyttede krypteringssystemer ogsaa inden for digital-tv. Bertelsmann har i oevrigt for nylig indgaaet en strategisk alliance med Canal Plus, og et af de konkrete projekter, de er naaet til enighed om, er oprettelsen af et joint venture til udvikling af et digitalt krypteringssystem.

(97) Men selv om tilsagnene havde vaeret udformet paa en saadan maade, at der var sikkerhed for indfoerelsen af en ensartet graenseflade, ville det ikke bevirke, at fusionen ikke maatte betragtes som uforenelig med faellesmarkedet. Som naermere beskrevet ovenfor (betragtning 70 til 72), vil MSG med de nuvaerende ejerforhold komme til at indtage en dominerende stilling paa markedet for tekniske og administrative tjenester, ogsaa selv om der blev indfoert en ensartet graenseflade med uhindret adgang. Paa baggrund heraf vil en ensartet graenseflade ikke kunne eliminere den skade, som et joint venture mellem den dominerende kabelnetoperatoer og de foerende betalings-tv-udbydere vil paafoere konkurrencen.

(98) De foreslaaede tilsagn angaaende MSG's adfaerd over for kunderne og Telekoms udbygning af et digitalt kabelnet vil ikke kunne forhindre, at Bertelsmann og Kirch kommer til at indtage eller faar forstaerket en allerede bestaaende dominerende stilling paa markedet for betalings-tv. Med hensyn til tilsagnet om at sikre en ikke-diskriminerende behandling af MSG's kunder er der blot tale om den lovmaessige forpligtelse, der paahviler enhver virksomhed med dominerende stilling. I oevrigt ville det i betragtning af de talrige muligheder for at udoeve skjult diskrimination i praksis vaere vanskeligt at bevise, at MSG ikke behandler programudbyderne neutralt. Den foreslaaede nedsaettelse af et organ, som kun skal have en raadgivende funktion, og hvis forslag ikke er bindende for MSG, aendrer intet ved denne konklusion, Heller ikke tilsagnet om ikke at videregive oplysninger om andre udbyderes programmer og abonnenter til MSG's moderselskaber vil i betragtning af de saerlige relationer og informationskanaler mellem disse moderselskaber og MSG kunne forhindre dem i at skaffe sig informationsfordele paa en maade, saa at det ikke kan bevises. Desuden yder Telekoms tilsagn om at holde digitaltransmissionskapacitet i reserve ingen tilstraekkelig garanti for, at udbygningen af digitalnettene ikke vil ske under hensyntagen til Bertelsmann og Kirchs interesser under paaberaabelse af tekniske og oekonomiske faktorer. I oevrigt er der her snarere tale om en hensigtserklaering end om et konkret tilsagn.

(99) Som helhed maa det fastslaas, at kun tilsagnet angaaende indfoerelsen af en ensartet graenseflade har nogen som helst betydning for strukturerne. Dette tilsagn er imidlertid ikke tilstraekkeligt til at forhindre, at MSG kommer til at indtage en dominerende stilling, og det er i oevrigt betinget af forbehold, som reelt goer det til en uforbindende hensigtserklaering. De andre foreslaaede tilsagn drejer sig alene om adfaerd og vil ikke resultere i nogen strukturaendring, og det er ydermere umuligt at efterproeve, om de bliver indfriet. De er principielt ikke egnede til at loese det strukturproblem, der bestaar i, at oprettelsen af MSG vil resultere i dominerende stillinger paa markedet for administrative og tekniske tjenester, paa markedet for betalings-tv og paa markedet for kabelnet.

VII. FREMME AF DEN TEKNISKE OG OEKONOMISKE UDVIKLING

(100) Parterne har peget paa, at de tjenester, MSG vil udbyde, vil goere det lettere hurtigt at faa indfoert digital-tv. Det er rigtigt, at en hurtig udbredelse af digital-tv forudsaetter en digital infrastruktur, og dermed ogsaa, at en virksomhed som MSG kan bidrage til at fremme den tekniske og oekonomiske udvikling. Men dette kriterium i fusionsforordningens artikel 2, stk. 1, litra b), er behaeftet med den betingelse, at der ikke laegges hindringer i vejen for konkurrencen. Som beskrevet ovenfor maa den planlagte fusion imidlertid ventes at ville foere til afskaermning af og etablering af en dominerende stilling paa det fremtidige marked for tekniske og administrative tjenester allerede under dette markeds tilblivelse samt en betydelig begraensning af den effektive konkurrence paa det fremtidige marked for betalings-tv.

(101) Denne hindring af den effektive konkurrence rejser tvivl om, hvorvidt fusionen vil fremme den tekniske og oekonomiske udvikling. Under de givne omstaendigheder er det nemlig yderst tvivlsomt, om MSG's indfoerelse af en digital infrastruktur til betalings-tv rent faktisk vil yde noget positivt bidrag til den tekniske og oekonomiske udvikling. Man kan frygte for, at potentielle udbydere af digitalt betalings-tv i betragtning af de virkninger, fusionen som beskrevet ovenfor vil faa, ikke vil soege ind paa markedet i samme omfang, som det ville have vaeret tilfaeldet, hvis tjenesteudbyderen havde haft ejerforhold, som sikrede fuld neutralitet. Det ville snarere haemme end fremme udbredelsen af digital-tv. Denne antagelse underbygges af udsagn fra en raekke af de virksomheder, Kommissionen har vaeret i kontakt med, som har udtalt, at de i tilfaelde af, at fusionen kommer i stand, ville vaere noedt til at tage eksisterende planer og overvejelser omkring udbydning af betalings-tv i digital form op til fornyet overvejelse og eventuelt opgive saadanne planer.

VIII. KONKLUSION

(102) Af de ovenfor anfoerte grunde maa den planlagte fusion antages at ville foere til etablering eller styrkelse af dominerende stillinger, som vil bevirke, at den effektive konkurrence haemmes betydeligt i en vaesentlig del af faellesskabet. Fusionen maa derfor erklaeres uforenelig med faellesmarkedet og med EOES-aftalens funktion, jf. fusionsforordningens artikel 2, stk. 3 og EOES-aftalens artikel 57 -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den fusion, Bertelsmann AG, Deutsche Bundespost Telekom og Taurus Beteiligungs GmbH & Co. KG har anmeldt i form af etablering af et joint venture, erklaeres uforenelig med faellesmarkedet og med EOES-aftalens funktion.

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til:

1. Bertelsmann AG

Carl-Bertelsmann-Strasse 270

D-33311 Guetersloh

2. Deutsche Bundespost Telekom

Godesberger Allee 87 93

D-40474 Duesseldorf

3. Taurus Beteiligungs GmbH & Co. KG

Robert-Buerkle-Strasse 2

D-85737 Ismaning.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 9. november 1994.

Paa Kommissionens vegne

Karel VAN MIERT

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. L 395 af 30. 12. 1989, s 1 (berigtiget i EFT nr. L 257 af 21. 9. 1990, s. 13).

(2) Ved offentliggoerelsen af denne beslutning er visse oplysninger udeladt, jf. artikel 17, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 4064/89 om beskyttelse af forretningshemmeligheder.

(3) Forretningshemmelighed - ifoelge pressen drejer det sig om en stoerrelsesorden paa 300 mio. ECU.