*****

RAADETS FORORDNING (EOEF) Nr. 1972/83

af 11. juli 1983

om ydelse af finansiel stoette til demonstrationsprojekter inden for udnyttelse af alternative energikilder, energibesparelser og erstatning af kulbrinter

RAADET FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab, saerlig artikel 235,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

I henhold til artikel 2 i traktaten har Faellesskabet til opgave at fremme en harmonisk udvikling af den oekonomiske virksomhed i Faellesskabet som helhed, en varig og afbalanceret ekspansion og en oeget stabilitet;

en mere rationel anvendelse af energien ved energibesparelser og udnyttelse af energikilder, der erstatter kulbrinter, kan bidrage effektivt til virkeliggoerelsen af disse maal;

i sin resolution af 9. juni 1980 om maalene for Faellesskabets energipolitik for 1990 og samstemmigheden af medlemsstaternes politik (4) har Raadet fremhaevet noedvendigheden af at forstaerke bestraebelserne med hensyn til energibesparelser og begraensning af Faellesskabets olieforbrug og -import;

udviklingen af en energistrategi for Faellesskabet kraever, at der foretages tilstraekkelige investeringer i energikilder til erstatning af olie og i en mere rationel anvendelse af energien, samt at der foeres en forsknings-, udviklings- og demonstrationspolitik paa faellesskabsplan;

stoette til innovative demonstrationsprojekter med sigte paa en bedre nyttevirkning af den anvendte energi og udnyttelse af energikilder til erstatning for kulbrinter er et betydningsfuldt middel til virkeliggoerelsen af ovennaevnte maalsaetninger;

Faellesskabet og medlemsstaterne har forsknings-, udviklings- og demonstrationsprogrammer inden for energibesparelser og vedvarende energikilder; et faellesskabsprogram til stoette for demonstrationsprojekter paa disse omraader vil kunne bidrage til en vid udbredelse af resultaterne af disse programmer;

demonstrationen er forbindelsesleddet mellem den tidlige forsknings- og udviklingsfase, som eventuelt er blevet afproevet paa et pilotanlaeg, og den senere investeringsfase; den adskiller sig fra forsknings- og udviklings- og pilotfasen ved projekternes industrielle niveau og ved kravet om udsigt til oekonomisk levedygtighed, og den adskiller sig fra investeringsfasen ved at have en indbygget risiko, der endnu er for stor for entreprenoererne;

ud over forsknings- og udviklingsfasen boer der i relevante tilfaelde ydes finansiel stoette til demonstrationsprojekter i betragtning af de betydelige risici og investeringer, som anvendelsen af innovative teknikker vil kunne medfoere;

stoette til saadanne projekter, som gennemfoeres efter undersoegelser og forskning med henblik paa at paavise deres industrielle og kommercielle levedygtighed, vil bidrage til at styrke tilliden til gennemfoerelsen af disse projekter og befordre udviklingen heraf i Faellesskabet;

gennemfoerelsen af disse projekter vil kunne foere til, at der i Faellesskabet udvikles kvalificerede industrier, der kan skabe endog betydelige afsaetningsmuligheder uden for Faellesskabet;

de af Faellesskabet indroemmede fordele maa ikke paavirke konkurrencevilkaarene i ugunstig retning paa en maade, der er uforenelig med principperne i traktatens bestemmelser herom;

da det er noedvendigt at begraense en saadan stoette til det strengt noedvendige, maa Faellesskabet raade over alle egnede midler til i hvert enkelt tilfaelde at kunne vurdere de fordele, det kan drage af gennemfoerelsen af disse projekter, og hvorvidt de er i overensstemmelse med Faellesskabets energipolitiske maalsaetninger;

med henblik herpaa og til gengaeld for de indroemmede fordele maa stoettemodtagerne paatage sig forpligtelser over for Faellesskabet;

Faellesskabet har allerede ivaerksat er faellesskabsdemonstrationsprogram paa omraaderne energibesparelser og alternative energikilder inden for rammerne af forordning (EOEF) nr. 1302/78 (1) og (EOEF) nr. 1303/78 (2) om ydelse af finansiel stoette til henholdsvis projekter til udnyttelse af alternative energikilder og demonstrationsprojekter til energibesparelse;

Kommissionen har foretaget en vurdering af det paagaeldende program i de rapporter om gennemfoerelsen af naevnte forordninger, som den har forelagt Raadet og Europa-Parlamentet; denne vurdering boer viderefoeres og tilpasses ud fra indvundne erfaringer;

en forordning om ydelse af finansiel stoette til demonstrationsprojekter inden for udnyttelse af alternative energikilder, energibesparelser og erstatning af kulbrinter og en forordning om ydelse af finansiel stoette til industrielle pilotprojekter og demonstrationsprojekter inden for likvefaktion og forgasning af fast braendsel er begge lige noedvendige og hastende for at undgaa en afbrydelse i de programmer, som, i fremtiden, bidrager inden for en fleraarig ramme til gennemfoerelsen af Faellesskabets energistrategi;

paa grund af den tekniske forskel mellem de paagaeldende projekter, maa programmerne optages i to saerskilte forordninger;

traktaten indeholder ikke den fornoedne saerlige hjemmel med henblik herpaa -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Faellesskabet kan paa de i denne forordning fastsatte betingelser yde finansiel stoette til gennemfoerelsen af demonstrationsprojekter inden for de i artikel 2 definerede omraader for udnyttelse af alternative energikilder samt energibesparelser og erstatning af kulbrinter.

Artikel 2

1. I denne forordning forstaas ved »projekter inden for alternative energikilder«, projekter, der tager sigte paa udnyttelse af enhver potentiel energikilde, undtagen kerneenergi.

I denne forordning forstaas ved »projekter inden for energibesparelser«, projekter, der indebaerer en vaesentlig bedre nyttevirkning af den anvendte energi.

I denne forordning forstaas ved »projekter inden for erstatning af kulbrinter«, projekter, der benytter energiprocesser, som erstatter processer paa basis af kulbrinter.

2. Ethvert demonstrationsprojekt som omhandlet i artikel 1 skal opfylde foelgende betingelser:

- det skal vedroere opfoerelse af anlaeg i fuld maalestok, som giver mulighed for udnyttelse af alternative energikilder, energibesparelse eller erstatning af kulbrinter i betydeligt omfang;

- det skal benytte teknikker, processer eller produkter af innovativ karakter eller indebaere ny anvendelse af allerede kendte teknikker, processer eller produkter, for hvilke forsknings- og udviklingsfassen betragtes som afsluttet;

- det skal vaere af en saadan art, at det tilskynder til opfoerelse af andre anlaeg af samme type;

- det skal frembyde lovende udsigter med hensyn til industriel og kommerciel levedygtighed, godtgjort paa baggrund af forudgaaende forsoeg og forskning;

- det skal udvise saadanne finansieringsvanskeligheder som foelge af store tekniske og oekonomiske risici, at det formentlig ikke kunne gennemfoeres uden finansiel stoette fra det offentlige og/eller Faellesskabet;

- det skal principielt gennemfoeres paa Faellesskabets omraade. Hvis det imidlertid viser sig, at (hel eller delvis) gennemfoerelse af et projekt i et tredjeland, for eksempel et udviklingsland, tilgodeser Faellesskabets interesser, navnlig paa grund af projektets saerlige karakteristika, skal Raadet traeffe afgoerelse om dette paa forslag af Kommissionen efter hoering af det i artikel 5, stk. 2, omhandlede raadgivende udvalg.

3. En liste over anvendelsesomraaderne for denne forordning findes i bilag I for saa vidt angaar udnyttelse af alternative energikilder, i bilag II for saa vidt angaar energibesparelser og i bilag III for saa vidt angaar erstatning af kulbrinter.

Paa baggrund af de i artikel 5, stk. 3, omhandlede regelmaessige rapporter kan Kommissionen foreslaa Raadet tilfoejelser til de enkelte underomraader i den paagaeldende liste. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

4. Den finansielle stoette kan ydes til et projekt i dets helhed eller til forskellige faser under et projekt. Undtagelsesvis og i behoerigt begrundede tilfaelde hvor ingen feasibility-undersoegelse for lignende projekter er kendt eller til raadighed, kan feasibility-undersoegelsesfasen, efter hoering af det i artikel 5, stk. 2, omhandlede raadgivende udvalg og paa grundlag af dettes udtalelse, ligeledes goeres til genstand for finansiel stoette.

Artikel 3

Ansvaret for ethvert projekt skal paahvile en fysisk person eller en juridisk person stiftet i overensstemmelse med medlemsstaternes lovgivning herom.

Saafremt stiftelsen af en juridisk person med rets- og handleevne til at gennemfoere et projekt paafoerer de deltagende virksomheder ekstra byrder, kan projektet gennemfoeres blot ved samarbejde mellem fysiske eller juridiske personer. I saa fald haefter disse personer solidarisk for de forpligtelser, som foelger af faellesskabsstoetten.

Artikel 4

1. Stoetten til et projekt eller til en feasibility-undersoegelse ydes i form af et finansielt bidrag fra Faellesskabet til paagaeldende projekt, som for halvdelens vedkommende skal tilbagebetales paa visse vilkaar. Faellesskabet tager hensyn til anden modtaget eller forventet finansiel stoette fra Faellesskabet, fra en medlemsstat eller fra anden side til projektet, samt til den del af risikoen, som baeres direkte af de for projektet ansvarlige.

2. Stoetten kan ikke overstige 49 % af projektets berttigede omkostninger i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4. Stoettebeloebets stoerrelse fastsaettes saerskilt for hvert enkelt projekt efter fremgangsmaaden i artikel 5. Den del af stoetten, der skal tilbagebetales, og de naermere tilbagebetalingsvilkaar fastsaettes i den kontrakt, der skal indgaas med stoettemodtageren.

3. Den finansielle stoette, der ydes i feasibility-undersoegelsesfasen, skal kun tilbagebetales i sin helhed, saafremt resultaterne af undersoegelsen fremviser mulighed for gennemfoerelse af et demonstrationsprojekt, og ansoegeren inden for en frist paa to aar efter undersoegelsens afslutning beslutter ikke at paabegynde gennemfoerelsen heraf.

Artikel 5

1. Ethvert projekt, der indsendes af personer eller virksomheder i Faellesskabet som svar paa en opfordring til forelaeggelse af projekter, der som generel regel offentliggoeres aarligt i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, gennemgaas af Kommissionen paa grundlag af foelgende oplysninger, som skal gives af ansoegeren:

- en detaljeret beskrivelse af projektet, herunder forvaltningsform;

- den energimaessige virkning: energibesparelse eller erstatning;

- en vurdering af eventuelle virkninger paa miljoeet;

- tidsplanen for projektets gennemfoerelse;

- finansielle forhold og teknisk kapacitet for saa vidt angaar den eller de for projektet ansvarlige;

- arten og omfanget af de tekniske og oekonomiske risici i forbindelse med projektet;

- omkostningerne ved projektet, dets oekonomiske levedygtighed og den paataenkte finansieringsform;

- den udstraekning, i hvilken indvundne erfaringer kan tilskynde til opfoerelse af anlaeg af samme type; udsigterne for anvendelse af disse anlaeg og de mulige fordele herved for oekonomien som helhed;

- angivelse af enhver form for finansiel stoette, som projektet i en tidligere forsknings- og udviklingsfase maatte have modtaget fra Faellesskabet eller fra medlemsstaterne;

- angivelse af anden paaregnet eller forventet finansiel stoette fra medlemsstaterne eller fra Faellesskabet;

- ethvert andet forhold, der kan goere den ansoegte faellesskabsstoette berettiget;

- den paataenkte fremgangsmaade ved udbredelse af demonstrationsresultaterne.

2. Kommissionen traeffer afgoerelse om at yde eller afslaa stoette til projekterne efter hoering af et raadgivende udvalg for forvaltning af demonstrationsprojekter, sammensat af repraesentanter for medlemsstaterne, og paa grundlag af dette udvalgs udtalelser.

Udvalget, der har en repraesentant for Kommissionen som formand, udarbejder selv sin forretningsorden.

Kommissionens afgoerelse meddeles straks Raadet og medlemsstaterne samt Europa-Parlamentet. Den finder anvendelse efter udloebet af en frist paa tyve arbejdsdage, saafremt ingen af medlemsstaterne inden for denne frist har forelagt spoergsmaalet for Raadet.

Saafremt spoergsmaalet forelaegges Raadet, traeffer dette afgoerelse om Kommissionens afgoerelse med kvalificeret flertal paa de betingelser, der er anfoert i traktatens artikel 148, inden for en frist paa fyrre arbejdsdage efter forelaeggelsen.

3. Regelmaessige rapporter om gennemfoerelsen af denne forordning og om samstemmigheden mellem medlemsstaternes og Faellesskabets aktioner forelaegges af Kommissionen for Raadet og Europa-Parlamentet med henblik paa at aabne mulighed for en bedre evaluering af de opnaaede resultater. Raadet og Europa-Parlamentet udtaler sig om disse rapporter. Artikel 6

De af Faellesskabet indroemmede fordele maa ikke paavirke konkurrencevilkaarene i ugunstig retning paa en maade, der er uforenelig med principperne i traktatens bestemmelser herom.

Artikel 7

1. Kommissionen forhandler og indgaar de noedvendige kontrakter til gennemfoerelse af de projekter, der udvaelges i overensstemmelse med artikel 5. Med henblik herpaa udarbejder Kommissionen standardkontrakter, der udleveres paa anmodning, og i hvilke hver af parternes rettigheder og forpligtelser anfoeres, herunder navnlig de naermere bestemmelser om eventuel tilbagebetaling af den ydede stoette samt om adgang til og udbredelse af viden.

2. Den eller de ansvarlige for gennemfoerelsen af et projekt, som faar stoette fra Faellesskabet, fremsender hvert halve aar eller paa Kommissionens anmodning til denne en rapport om opfyldelsen af de kontraktlige forpligtelser over for Kommissionen og isaer om arbejdets forloeb og om de udgifter, der er afholdt i forbindelse med projektets gennemfoerelse.

3. Kommissionen har til enhver tid adgang til regnskaberne vedroerende projektet. Den kan foranstalte revision paa stedet og paa grundlag af regnskabsbilagene, hvorved den kan foelge opfyldelsen af kontrakten og isaer projektets fremadskriden og gennemfoerelse.

4. Naar stoerrelsen af Faellesskabets finansielle stoette og projektets omfang berettiger hertil, kan Kommissionen, saafremt kontrakten indeholder bestemmelser herom, deltage som observatoer i de moeder, der afholdes i projektets styrelsesorganer.

Artikel 8

Det beloeb for nye bevillinger, som det skoennes noedvendigt at yde for 1983 i medfoer af denne forordning, er paa 70 mio ECU.

De beloeb for finansiel stoette, som ydes i medfoer at denne forordning, er opfoert paa De europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 9

Denne forordning ophaever og traeder i stedet for forordning (EOEF) nr. 1302/78, (EOEF) nr. 1303/78, (EOEF) nr. 725/79, (EOEF) nr. 726/79, (EOEF) nr. 727/79, (EOEF) nr. 728/79 og (EOEF) nr. 729/79.

Disse forordninger finder dog fortsat anvendelse for projekter, der indsendes i overenstemmelse med de udbud, der er offentliggjort i medfoer af naevnte forordninger.

Artikel 10

Denne forordning traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Den anvendes indtil den 31. december 1983.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 11. juli 1983.

Paa Raadets vegne

C. SIMITIS

Formand

(1) EFT nr. C 227 af 1. 9. 1982, s. 2.

(2) EFT nr. C 304 af 22. 11. 1982, s. 263.

(3) EFT nr. C 326 af 12. 12. 1982, s. 15.

(4) EFT nr. C 149 af 18. 6. 1980, s. 1.

(1) EFT nr. L 158 af 16. 6. 1978, s. 3.

(2) EFT nr. L 158 af 16. 6. 1978, s. 6.

BILAG I

UDNYTTELSE AF ALTERNATIVE ENERGIKILDER

Liste over anvendelsesomraader, der kan komme i betragtning i henhold til denne forordning

Nedenstaaende liste er ikke udtryk for nogen prioritering.

1. Geotermisk energi

I denne forordning forstaas ved »demonstrationsprojekter inden for geotermisk energi«, projekter, der tager sigte paa udnyttelse af den termiske energi, som ved boringer udvindes fra underjordiske forekomster. I princippet udelukkes projekter til udnyttelse af geotermi, hvis temperaturen paa det geotermiske vand er under 30 °C.

Ved udvaelgelsen af projekter vil der blive taget hensyn til selve ideen i udnyttelsessystemet, isaer om projektet er af enestaaende karakter, eller om det har analogier i andre medlemsstater med hensyn til geologiske vilkaar samt teknikker og teknologier, som med de fornoedne aendringer kan overfoeres.

Anvendelsesomraader:

1.1. Elproduktion.

1.2. Opvarmning af nye eller eksisterende rum til beboelse, med offentlige eller industrielle formaal, samt opvarmning af brugsvand.

1.3. Opvarmning af drivhuse og avsbygninger samt inden for dambrug og akvakultur.

1.4. Udnyttelse af varmen til industrielle processer, f.eks. opvarmning og forvarmning, toerring, dehydrering, koncentrering, varmebehandling og andre processer.

1.5. Udnyttelse af geotermisk energi til mangeartede formaal, herunder de ovennaevnte samt andre mulige, saasom afsaltning af havvand, fremstilling af drikkevand og indvinding af mineralske salte.

2. Solenergi

I denne forordning forstaas ved »demonstrationsprojekter inden for solenergi«, projekter, hvorved solenergi goeres tilgaengelig for termisk anvendelse gennem aktive eller passive processer eller teknologier (med undtagelse af koncentrerende solfangere) eller goeres tilgaengelig gennem fotovoltaiske processer.

Kombinationer af forskellige processer samt lagermedier kan indgaa i samme projekt.

Anvendelsesomraader:

2.1. Bygninger (rumopvarmning, brugsvandsopvarmning, luftkonditionering, elproduktion eventuelt med tilkobling til nettet).

2.1.1. Private bygninger.

2.1.2. Offentlige bygninger.

2.1.3. Industri- og landbrugsbygninger.

2.2. Industri

2.2.1. Industrivarme.

2.2.2. Elproduktion fra fotovoltaiske anlaeg.

2.2.3. Afsaltning.

2.3. Landbrug og anvendelse i afsides liggende egne

2.3.1. Toerring af planteprodukter.

2.3.2. Vaeksthuse.

2.3.3. Akvakultur med undtagelse af alger og andre vandplanter.

2.3.4. Pumpning og overrisling.

2.3.5. Telekommunikationsmidler. 3. Biomasse

I denne forordning forstaas ved »demonstrationsprojekter inden for biomasse«, projekter, der udnytter enhver form for vegetabilsk og animalsk affald, bortset fra industri- og byaffald, eller projekter, som undtagelsesvis og i velbegrundede tilfaelde udnytter planter, der dyrkes specielt til energiformaal.

Projekter inden for denne sektor skal falde inden for en af nedennaevnte to kategorier, og energikilden skal obligatorisk vaere af biologisk oprindelse:

Kategori 1: projekter, der paa innovativ og direkte maade udnytter vegetabilsk eller animalsk affald eller planter, som dyrkes specielt til energiformaal

Kategori 2: projekter, der paaviser en innovativ teknik for omdannelse af biomasse til andet braendsel. Det frembragte braendsel og/eller omdannelsesteknikkens anvendelses-omraade skal angives naermere.

Anvendelige processer

3.1.1. Forbraending.

3.1.2. Forgasning.

3.1.3. Aneorobisk nedbrydning, der ogsaa tager hensyn til andre maalsaetninger.

4. Vindkraft og havenergi

4.1. I denne forordning forstaas ved »demonstrationsprojekter inden for vindkraft«, projekter, der omfatter saavel centraliseret elproduktion til forsyning af elnet som decentraliserede anvendelser til direkte energiforsyning af brugerne.

Flere vindkraftanlaeg af samme type kan i almindelighed ikke modtage stoette inden for rammerne af et enkelt projekt.

Aspekter i forbindelse med integrering af vindkraftanlaeg i et energidistributionssystem kan goeres til genstand for et demonstrationsprojekt.

Anvendelsesomraader

4.1.1. Elproduktion.

4.1.2. Opvarmning af vaeksthuse; opvarmning af rum til beboelse samt rum i forbindelse med industri og landbrug; brugsvandopvarmning.

4.1.3. Andre anvendelser: toerring, koeling, pumpning, overrisling, afsaltning.

4.2. I denne forordning forstaas ved »demonstrationsprojekter inden for havenergi«, projekter, der tager sigte paa udnyttelse af mekanisk boelge- og tidevandsenergi samt termisk energi fra havene, og hvis effekt normalt er under 10 000 kW.

5. Vandkraft

I denne forordning forstaas ved »demonstrationsprojekter inden for vandkraft«, projekter, der tager sigte paa elproduktion ved udnyttelse af laveffektvandkraftressourcer (under 3 000 kW) og normalt i forbindelse med ringe hoejdefald.

BILAG II

ENERGIBESPARELSER

Liste over anvendelsesomraader, der kan komme i betragtning i henhold til denne forordning

Nedenstaaende liste er ikke udtryk for nogen prioritering.

1. Bygninger

1.1. Mere effektive metoder til opvarmning, oplysning og luftkonditionering af rum og til opvarmning af brugsvand, saasom varmepumper med nye tekniske karakteristika, der kan forbedre deres konkurrenceevne og paalidelighed, samt forbedring af traditionelle systemer og kontrollen med disse med henblik paa at opnaa betydelige energibesparelser.

1.2. Metoder til mindskelse af varmetab som foelge af ventilation, f.eks. i beboelsesejendomme, i industrien eller paa hospitaler.

1.3. Demonstration, om muligt kombineret med den under punkt 1.1 og 1.2 omhandlede teknik, af nye materialer og nye varmeisoleringsteknikker, isaer i eksisterende byggeri, der tager hensyn til problemerne i forbindelse med kondensation, ventilation, varmeakkumulering, samt brandfare- og sikkerhedsbestemmelser.

2. Forsyning og anvendelse af procesvarme og elektricitet i industrien og landbruget

2.1. Forbedret effektivitet ved fremstilling og anvendelse af procesvarme og elektricitet, f.eks. gennem foroeget ydelse.

2.2. Genvinding og genanvendelse af spildvarme, enten som varme eller til kombineret fremstilling af varme og kraft i samme anlaeg eller andre steder, f.eks. ved at forbedre varmevekslere, ved brug af hoejeffekt- og/eller hoejtemperaturvarmepumper og ved brug af nye, omkostningsbesparende metoder til varmelagring.

2.3. Demonstration af nye industrielle processer med tilsvarende industriel maalsaetning, men som indebaerer betydelige energibesparelser.

2.4. Metoder til anvendelse af affald eller braendsel af ringe kvalitet til forsyning med varme og/eller kraft.

3. Energiindustrien

3.1. Mere effektive metoder til kombineret varme- og kraftproduktion til kollektiv anvendelse, f.eks. hoejere ydelser, forbedret anlaegspaalidelighed, omkostningsbesparende demonstration af store lagre og demonstration af fjernvarmenet over store afstande.

3.2. Metoder til udnyttelse af affald, spildvarme eller braendsel af ringe kvalitet til kollektiv anvendelse, f.eks. brug af spildvarme fra store industriforetagender eller traditionelle kraftstationer, brug af affald som braendelse og demonstraton af meget store varmepumper (i stoerrelsesordenen 5 000 kW eller derover).

4. Transport

Projekter inden for denne sektor omfatter nye former for teknik til de forskellige transportmaader, isaer landevejstransport, som vil medfoere betydelige energibesparelser.

BILAG III

ERSTATNING AF KULBRINTER

Liste over anvendelsesomraader, der kan komme i betragtning i henhold til denne forordning

Nedenstaaende liste er ikke udtryk for nogen prioritering.

I denne forordning forstaas ved »demonstrationsprojekter inden for erstatning af kulbrinter«, projekter, der vedroerer anvendelse af ikke-fornyelige energiformer til erstatning af flydende eller luftformige kulbrinter, uden at dette foerer til en maerkbar foroegelse af forbruget af primaerenergi.

1. Fast braendsel

Projekterne paa dette omraade vedroerer nye eller forbedrede teknikker til haandtering, transport, forbraending, behandling og oplagring af kul, brunkul og toerv samt deres affaldsprodukter.

Projekter vedroerende forgasning og likvefaktion i stor maalestok af fast braendsel med henblik paa decentraliseret anvendelse af braendselsderivater henhoerer under forordning (EOEF) nr. 1971/83 (1).

1.1. Nye processer til anvendelse af fast braendsel:

- fluidiserede lejer, tryksatte eller ved atmosfaerisk tryk, herunder saadanne, der anvendes i mindre industrianlaeg;

- teknikker til forbraending af blandinger af fast og flydende braendsel;

- tryksat forgasning integreret i udnyttelsescyklen.

1.2. Behandling, forbedring, bortskaffelse eller anvendelse af luftformigt, flydende og fast affald, der frembringes i forbindelse med brydning, haandtering og udnyttelse af fast braendsel.

2. Anvendelse af elkraft

Projekterne paa dette omraade vedroerer nye former for teknik i forbindelse med anvendelse af el-kraft, der er fremkommet fra andre energikilder end kulbrinter. De vedroerer demonstrationer, som foretages af fabrikanter af industriudstyr, af nye former for teknik, hvor elektrisk energi benyttes til termiske, elektrokemiske og elektromekaniske anvendelser, samt af metoder til styring af elektricitetsefterspoergslen.

3. Transport, distribution og oplagring af varme

Projekterne paa dette omraade vedroerer demonstration af varmetransport over store afstande, af nye former for teknik inden for varmedistribution, af store akkumulatorer (paa dag-, uge- og saesonbasis) og af teknikker til styring af fjernvarmeefterspoergslen.

(1) Se side 1 i denne Tidende.