RAADETS BESLUTNING af 23. november 1994 om vedtagelse af et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for informationsteknologi (1994-1998) (94/802/EF)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og ud fra foelgende betragtninger:

Europa-Parlamentet og Raadet har ved afgoerelse nr. 1110/94/EF (4) vedtaget et fjerde rammeprogram for Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (FTU) for perioden 1994 1998, som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for informationsteknologi; i naervaerende beslutning tages der hensyn til den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes for hver enkelt af aktionerne omfattet af rammeprogrammet, i hvert saerprogram angives de naermere regler for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

et beloeb paa 1 911 mio. ECU skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af programmet; bevillingerne for hvert regnskabsaar fastsaettes af budgetmyndigheden under hensyntagen til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, og i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF;

informationsteknologien underbygger i stigende grad alle industri- og servicevirksomheders konkurrenceevne og bliver desuden efterhaanden anvendt inden for en raekke sociale aktiviteter; den kan bidrage til at forbedre livskvaliteten og arbejdsvilkaarene; den kraever derfor en stor forskningsindsats, resultatformidling og -optimering samt uddannelse;

dette program kan yde et vaesentligt bidrag til stimulering af vaeksten, forbedring af konkurrenceevnen og fremme af beskaeftigelsen i Faellesskabet, som anfoert i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse; der boer samtidig indfoeres nye maader at tilrettelaegge produktionen og arbejdet paa, saaledes at flest muligt lettere kan tilegne sig disse nye teknologier;

Det Europaeiske Raad besluttede paa moedet den 10. og 11. december 1993 i Bruxelles, at det paa grundlag af hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse vil ivaerksaette en handlingsplan for udvikling af informationsinfrastrukturer paa unionsplan og paa nationalt plan; forskning i informationsteknologi giver det vaesentlige teknologiske grundlag for udvikling af disse fremspirende informationsinfrastrukturer;

det er vigtigt, at der er saa mange brugere som muligt involveret i de forskellige stadier af FTU-projekterne, saaledes at der kan tages hensyn til deres behov, og saaledes at de kan oplaeres til at udnytte resultaterne heraf;

omraaderne softwareteknologi, komponent- og subsystemteknologi, multimedieteknologi, aabne mikroprocessorsystemer, hoejperformant databehandling og netkommunikation, teknologi til stoette for virksomhedsprocesser, integration i fabrikationen og den dertil knyttede langsigtede forskning betragtes i afgoerelse nr. 1110/94/EF som saerlig vigtige;

indholdet i fjerde rammeprogram for Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktioner, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for informationsteknologi;

i henhold til afgoerelse nr. 1110/94/EF er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en generel harmonisk udvikling heraf, samtidig med at den opfylder kravene om teknisk-videnskabelig kvalitet; dette program sigter mod at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

Faellesskabet boer kun stoette FTU-aktioner af hoej kvalitet;

de regler for virksomheders, forskningscentres (herunder Det Faelles Forskingscenter (FFC)) og universiteters deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultater, der er fastsat i bestemmelserne i traktatens artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

ved gennemfoerelsen af dette program er det noedvendigt at fastsaette foranstaltninger, som fremmer deltagelse af smaa og mellemstore virksomheder, navnlig ved teknologistimulerende foranstaltninger;

Kommissionens bestraebelser paa at forenkle og fremskynde ansoegnings- og udvaelgelsesprocedurerne og goere dem mere gennemsigtige boer fortsaettes med henblik paa at fremme gennemfoerelsen af programmet og lette formaliteterne for de virksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder, forskningscentre og universiteter, der oensker at deltage i en FTU-aktion i faellesskabsregi;

dette program bidrager til at styrke synergien mellem de FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for informationsteknologi af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktioner;

med henblik paa en stadig stoerre tilnaermelse mellem informationsteknologier, telekommunikationsteknologier og datakommunikation skal programmet gennemfoeres i taet samordning med forskningsprogrammer inden for avancerede kommunikationsteknologier og -tjenester og datakommunikationssystemer af almen interesse for derved at styrke synergieffekten mellem disse omraader;

i forbindelse med gennemfoerelsen af dette program kan samarbejde med internationale organisationer og tredjelande vise sig hensigtsmaessigt;

dette program boer ogsaa omfatte formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, herunder navnlig virksomheder, der ligger i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt tilskyndelse til forskermobilitet og -uddannelse inden for dette program i det omfang, det er noedvendigt af hensyn til en tilfredsstillende gennemfoerelse af programmet;

der boer foretages en analyse af de eventuelle socio-oekonomiske konsekvenser og teknologiske risici i forbindelse med programmet;

der er ogsaa behov for i forbindelse med det maalrettede sociooekonomiske forskningsprogram at forske dels i informationsteknologiernes sociale virkninger (navnlig med hensyn til regional planlaegning samt tilrettelaeggelse af produktion og arbejdskraft), dels i samspillet mellem den europaeiske borger og informationsinfrastrukturen;

der boer foretages en loebende og systematisk kontrol med de fremskridt, der goeres inden for programmet, for om noedvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og teknologiske udvikling paa omraadet; der boer til sin tid foretages en uafhaengig evaluering af programmets fremskridt, saaledes at det noedvendige baggrundsmateriale kan vaere til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for femte FTU-rammeprogram; ved programmets afslutning boer der foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte foranstaltninger, der er omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert - VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Det i bilag I beskrevne saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for informationsteknologi vedtages hermed for perioden fra datoen for vedtagelsen af denne beslutning til den 31. december 1998.

Artikel 2

1. Det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af dette program, beloeber sig til 1 911 mio. ECU, herunder hoejst 6,9 % til Kommissionens personale- og driftsudgifter.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Budgetmyndigheden fastsaetter de bevillinger, der skal afsaettes i hvert regnskabsaar under hensyntagen til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, samt i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF om fjerde rammeprogram og under hensyntagen til principperne for forsvarlig forvaltning, der er omhandlet i artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 3

1. De generelle regler for Faellesskabets finansielle bidrag findes i bilag IV til afgoerelse nr. 1110/94/EF.

2. Reglerne for virksomheders, forskingscentres og universiteters deltagelse og for formidlingen af forskningsresultater er fastsat i bestemmelserne i traktatens artikel 130 J.

3. De naermere bestemmelser for gennemfoerelsen af programmet ud over dem, der er naevnt i stk. 1 og 2, findes i bilag III.

Artikel 4

1. Kommissionen undersoeger bl.a. for at sikre en rentabel gennemfoerelse af programmet loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I, og som praeciseret i arbejdsprogrammet. Den undersoeger navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne overvaagningsproces.

2. For at bidrage til den samlede evaluering af Faellesskabets aktioner som kraevet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelse nr. 1110/94/EF og under overholdelse af tidsplanen i det paagaeldende stykke lader Kommissionen uafhaengige, sagkyndige eksperter gennemfoere en ekstern vurdering af de aktioner, der er gennemfoert inden for de omraader, der er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for vurderingen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til afgoerelse nr. 1110/94/EF og i bilag I til denne beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I og med den vejledende fordeling af de finansielle midler i bilag II; arbejdsprogrammet ajourfoeres om noedvendigt. Programmet indeholder noeje angivelser vedroerende:

- de videnskabelige og teknologiske maal samt forskningsopgaverne - tidsplanen for gennemfoerelsen, herunder tidspunkterne for indkaldelse af projektforslag - de foreslaaede finansielle og forvaltningsmaessige foranstaltninger, herunder saerlige regler for gennemfoerelse af foranstaltninger til stimulering af smaa og mellemstore virksomheders brug af teknologi, samt de generelle linjer for andre foranstaltninger, herunder forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger - foranstaltninger med henblik paa koordinering med andre FTU-aktioner paa dette omraade, isaer inden for rammerne af andre saerprogrammer, og i givet fald med henblik paa at sikre en bedre vekselvirkning med aktioner, der gennemfoeres inden for andre programmer som f.eks. EUREKA og COST - foranstaltninger til formidling, beskyttelse og udnyttelse af resultaterne af FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for programmet.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemfoerelse.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

3. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

4. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

5. Er de paataenkte foranstaltninger, ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

6. Har Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2 til 6, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det i artikel 5, stk. 1, omhandlede arbejdsprogram - indholdet af indkaldelser af projektforslag - vurderingen af FTU-aktioner, som oenskes finansieret af Faellesskabet, og det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til hver af disse aktioner, saafremt dette beloeb er paa 2 mio. ECU eller derover - justering af den vejledende fordeling af midlerne som angivet i bilag II - saerlige regler for Faellesskabets finansielle deltagelse i de forskellige planlagte aktioner - de naermere regler og udvaelgelseskriterier ved programevaluering - enhver fravigelse af reglerne i bilag III - deltagelse i projekter af juridiske personer fra tredjelande og internationale organisationer.

2. Naar Faellesskabets bidrager paa mindre end 2 mio. ECU (jf. stk. 1, tredje led), underretter Kommissionen udvalget om projekterne og resultatet af evalueringen af dem.

3. Kommissionen underretter regelmaessigt udvalget om udviklingen i gennemfoerelsen af programmet som helhed.

Artikel 8

Juridiske personer i tredjelande kan deltage i enkeltprojekter under dette program uden oekonomisk stoette fra Faellesskabet, naar deltagelsen bidrager effektivt til programmets gennemfoerelse under hensyntagen til princippet om gensidig fordel.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 23. november 1994.

Paa Raadets vegne J. BORCHERT Formand

(1) EFT nr. C 228 af 17. 8. 1994, s. 34, og EFT nr. C 262 af 20. 9. 1994, s. 6.

(2) EFT nr. C 205 af 25. 7. 1994.

(3) Udtalelse afgivet den 14. og 15. september 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).

(4) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.

BILAG I

VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL OG INDHOLD

Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og teknologiske maal.

Punkt 1. C, under foerste aktion i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

Indledning FTU-aktionerne under dette saerprogram for informationsteknologi rettes mod den nye informationsinfrastruktur, der danner grundlag for fremtidens informationssamfund. Der satses paa de FTU-omraader, der er af stoerst betydning for infrastrukturens udvikling, idet der tages hensyn til behovet for en selektiv og koncentreret indsats. Maalet er at oege erhvervslivets konkurrenceevne og beskaeftigelsen i Den Europaeiske Union samt at forbedre borgernes livskvalitet navnlig ved at goere det lettere for dem at faa adgang til informationsinfrastrukturen.

BAGGRUND Siden elektronisk databehandling blev kendt i slutningen af 1940'erne, er anvendelsen af informationsteknologi blevet mere og mere udbredt i det oekonomiske og sociale liv. I de foerste tre aartier var der hovedsagelig tale om enkeltstaaende computere med begraensede lokale netfaciliteter, som var installeret i firmaer og administrationer og beregnet til at udfoere helt bestemte opgaver. De var som smaa oeer af informationsteknologi, vanskelige at bruge og dyre i drift. I loebet af de sidste ti aar, med persondatamatens fremmarch, digitale kommunikationsnet, internationale standarder og aabne systemer, fremmet af den til tider overvaeldende teknologiske udvikling, er oeerne blevet stoerre og begynder nu at vokse sammen.

Informationsteknologien integreres i stigende grad i alle produktions- og servicevirksomheder, men anvendes ogsaa inden for et stigende antal samfundsrelaterede tjenester, saasom sundhedsvaesen, uddannelse, transport og underholdning og kultur. Det skoennes, at der ud over professionelle arbejdsstationer, servere og mainframemaskiner i dag er omkring 140 millioner persondatamater i verden. Men ca. tre gange saa mange indlejrede computere er integreret i konventionelle produkter som f. eks. telefoner, tv, legetoej, kameraer, biler og vaskemaskiner samt i hoejteknologisk udstyr og virksomhedsprocesser og giver disse en betydelig konkurrencefordel.

Vi befinder os ved overgangen til en ny informationsinfrastruktur eller »infostruktur« i samfundet og erhvervslivet, et punkt, der markerer starten paa en kvalitativ transformation i informationsteknologiernes betydning efter 40 aars kvantitativ vaekst. Infostrukturen er den samling tjenester og teknologier, der giver alle borgere og virksomheder nem adgang til brugbar information paa et hvilket som helst tidspunkt og et hvilket som helst sted. For borgeren er det den laenge ventede »globale landsby«, for virksomheden er det det »globale arbejdsbord«. I infostrukturen samles informationsbehandling, informationslagring og -udtraek, informationstransmission og selve informationsindholdet under ét. Det mest afgoerende aspekt af infrastrukturen bliver muligheden for at udnytte og haandtere den indsamlede information. Ved hjaelp af informationsteknologien er enorme maengder information gjort tilgaengelige - den naeste udfordring er at bringe os i stand til at faa noget ud af dem. Der er ogsaa tale om en social indsats. Spoergsmaalet om, hvordan den europaeiske borger skal tilegne sig disse nye teknologier, bliver en stor politisk udfordring. Derfor boer opmaerksomheden i fremtiden i saerlig grad koncentreres om forbindelserne mellem brugeren/borgeren og det nye informationssamfund. Tre aspekter er saerlig vigtige. I et stadig mere komplekst samfund vil den enkelte i fremtiden faa stoerre behov for oplysninger og indbyrdes koordinerede tjenester, der giver adgang til disse oplysninger.

Den »universelle« adgang til dette informationsrum boer have hoej politisk prioritet. I modsat fald kan forskellene mellem de sociale lag i et land og mellem lande og regioner vokse. Det er desuden vigtigt at tage hensyn til de enorme muligheder for nyskabelse og berigelse inden for det sociale liv, som samspillet mellem den enkelte borger og informationssamfundet kan betyde, ud over de rent praktiske og faglige aspekter. Endelig vil infostrukturen komme til at spille en stadig stoerre rolle i forbindelse med gennemfoerelsen af den offentlige politik, for saa vidt angaar den europaeiske borgers behov. I forbindelse med spoergsmaal af offentlig interesse som f. eks. undervisning og uddannelse, fri bevaegelighed for personer, aldringen i samfundet osv. vil samspillet mellem den enkelte og de forskellige former for information og kommunikation faa afgoerende betydning.

Dette nye stadium i informationssamfundets vaekst kan paa visse omraader sammenlignes med overgangen i 1930'erne til et nyt industrielt-oekonomisk system baseret paa billig olie og masseproduktion, og endnu tidligere, overgangen i 1880'erne fra haandvaerksproduktion til billigt jern og maengdeproduktion. Ligesom de tidligere overgangsfaser ledsages den nuvaerende af oekonomisk nedgang, arbejdsloeshed og drastiske omstruktureringer i erhvervslivet.

Informationsteknologiindustrien selv oplever, at fortjenesten bliver trykket og udbyttet falder, samtidig med at informationsteknologierne bliver stadig mere udbredt. Graenserne viskes ud mellem leverandoerer og brugere, mellem de professionelle markeder og forbrugermarkederne, og mellem informationsteknologiindustrien og andre industrielle sektorer. Der er ved at opstaa en ny »digitalsektor«.

Hvor hurtigt oekonomien genopbygges og beskaeftigelsen stiger igen, ikke blot i informationsteknologisektoren, men i alle erhverv, afhaenger i hoej grad af, hvor hurtigt og effektivt omstruktureringen gennemfoeres, og den nye infostruktur falder paa plads. Udviklingen af nye tjenester og nye arbejdspladser vil vaere staerkt afhaengig af en hurtig etablering af den nye infostruktur samt af den hastighed, hvormed de strukturelle tilpasninger finder sted, der bliver noedvendige inden for oekonomien, navnlig hvad angaar omlaegningen af produktionsmetoder og arbejdstid.

Skabelsen af nye aktiviteter vil imidlertid ogsaa afhaenge af, hvor nemt det bliver for flest muligt brugere at faa adgang til den nye infostruktur.

Bag informationsteknologiernes vaekst og den fremtidige infostruktur ligger en massiv forsknings- og udviklingsindsats. Efterhaanden som den teknologiske udvikling accelererer, konkurrencen oeges og kompleksiteten i og omkostningerne ved FTU stiger, bliver virksomheder og institutioner noedt til at se sig laengere omkring for at finde den ekspertise og kritiske masse, de har brug for. Det europaeiske FoU-program inden for informationsteknologi (ESPRIT) har siden 1984 bidraget til at imoedekomme disse behov paa europaeisk plan.

Informationsteknologiprogrammet under fjerde rammeprogram bygger paa ESPRIT-programmets hidtidige resultater men indeholder nye strategier og maalsaetninger som svar paa 1990'ernes nye krav.

I 1980'erne fulgte programmet en teknologifremmepolitik, der var rettet mod den voksende informationsteknologiindustri. Med 1990'ernes fokus paa udviklingen af infostrukturen og vaegt paa tilgaengelighed og brugervenlighed styres programmet i hoejere grad af brugernes og markedets behov. Det overordnede maal er at bidrage til en sund vaekst i infostrukturen, saa hele det europaeiske erhvervslivs konkurrenceevne og alle borgeres livskvalitet forbedres, navnlig ved at goere det lettere for flest muligt at tilegne sig informationsteknologien og skabe bredest mulig adgang til infostrukturen.

Informationsteknologiprogrammet skal vaere maalrettet og selektivt for at sikre, at midlerne udnyttes effektivt, og undgaa, at indsatsen bliver spredt. Maalretning opnaas ikke blot ved omhyggeligt at udvaelge det tekniske indhold, men ogsaa ved at gennemfoere FTU-aktionerne paa den rigtige maade. Med hensyn til indholdet maa man udvaelge de FTU-omraader, som har stoerst betydning for opbygningen af infostrukturen, som laegger hovedvaegten paa tilgaengelighed, brugervenlighed og optimal praksis, og som styrker Europas kompetence inden for generiske teknologier. Samtidig skal programmet vaere det rette incitament for de europaeiske informationsteknologiindustrier.

De nye teknologier, processer og teknikker, der skal udvikles under informationsteknologiprogrammet, er udvalgt paa grundlag af deres potentiale for at oege det europaeiske erhvervslivs produktivitet og dermed bidrage til konkurrenceevnen. De udvalgte teknologier, processer og teknikker vil faa indirekte indflydelse paa produktiviteten via deres mulighed for at forbedre arbejdsmiljoeet og skabe en mere effektiv arbejdsstyrke. De vil danne grundlag for overgangen til nye virksomhedsprocesser og nye former for industridrift - en overgang, som de europaeiske virksomheder skal igennem for fortsat at kunne konkurrere paa verdensplan. Teknologierne og processerne vil endvidere udgoere et centralt element i etableringen af en hoejvaerditilvaekstoekonomi. Ved desuden at fremme teknologiformidling og uddannelse af ingenioerer bidrager programmet ogsaa til at fremskaffe de faerdigheder og menneskelige ressourcer, der er noedvendige i det fremspirende informationssamfund, og til at forberede Europas arbejdsstyrke paa fremtidens job. I tilknytning til programmet for maalrettet sociooekonomisk forskning vil der blive gennemfoert tvaerfaglig forskning dels vedroerende det komplicerede samspil mellem bruger/borger og det fremspirende »informationssamfund«, dels vedroerende de nye informationsteknologiers betydning for tilrettelaeggelsen af produktion og arbejde.

Aktioner, der har at goere med analyse af teknologisk og industriel udvikling og af de sociooekonomiske foelger af FTU inden for informationsteknologi, vil blive styrket. Ved hjaelp af disse aktioner vil der blive opstillet et overordnet begrebsapparat, saaledes at forholdet mellem FTU-politikken og de erhvervsmaessige maalsaetninger og strategier kan udtrykkes mere klart.

Programmet skal vaere fleksibelt nok til at holde trit med de hurtigt skiftende brugerbehov og det stigende tempo i den teknologiske udvikling. Det er vanskeligt at give en deltaljeret vurdering af samtlige behov paa FTU-omraadet flere aar frem i tiden, og derfor skal der vaere indbygget mulighed for at foretage justeringer.

For at faa mest muligt ud af FTU-aktionerne laegges der op til koordinering med EUREKA, for dermed at aabne muligheden for at bringe resultaterne taettere paa markedet, og med relevante initiativer i medlemsstaterne.

TILRETTELAEGGELSE For at imoedekomme de skiftende behov foreslaas der nye retningslinjer baade for det tekniske indhold og for den praktiske gennemfoerelse. Med hensyn til den praktiske gennemfoerelse er det tanken at laegge stoerre vaegt paa ekspertnet, udnytte leverandoer-bruger-sammenslutninger og indfoere mere stroemlinede administrative procedurer. Der indfoeres en raekke fokusomraader, en ny maade at tilrettelaegge FTU paa, der bygger paa erfaringerne fra initiativet vedroerende aabne mikroprocessorsystemer (Open Microprocessor Systems Initiative - OMI). I alle FTU-aktiviteter forventes det, at erhvervslivet er klart indstillet paa at udnytte resultaterne af samarbejdet. Paa den anden side boer Kommissionen, hvis indkaldelserne skal vaere mere selektive, i det mindste forelaegge en ivaerksaettelsesplan paa kort og mellemlang sigt.

Der blev oprettet en raekke ekspertnet som en del af ESPRIT under tredje rammeprogram. I et ekspertnet samles repraesentanter for erhvervslivet, brugerne, universiteterne og forskningscentrene om et faelles forskningsmaal. Her kombineres den kritiske masse fra ekspertcentre med de fordele for uddannelse og teknologiformidling, der foelger af geografisk spredning. Som kanal for uddannelse, teknologiformidling og adgang til ekspertise og ressourcer kan ekspertnet vaere saerlig udbytterige for grupper i yderregionerne.

Leverandoer-bruger-sammenslutninger udgoer et supplement til faelles forskningsprojekter. Leverandoervirksomheder og brugere danner et konsortium for at gennemfoere decideret ny FTU, hvor brugerne har en saerlig interesse i at udnytte resultaterne af samarbejdet. Paa denne maade kan hoejteknologifirmaer med innovative produkter komme ud over deres problemer med at naa ud til kunderne.

Indfoerelse af stroemlinede procedurer i overensstemmelse med forslag, der er under droeftelse i Kommissionen, vil goere det lettere at deltage i programmet. Maalet er at forenkle indkaldelses- og evalueringsprocessen og reducere omkostningerne ved at udarbejde forslag.

Fokusomraader tager sigte paa at opnaa den stoerst mulige synergi i dette saerprogram og bygger paa erfaringerne fra initiativet vedroerende OMI, som foerer til en tidlig prototype. Et fokusomraade er en samling FoU-projekter og tilknyttede aktioner saasom ekspertnet, leverandoer-burger-sammenslutninger, samarbejde med EUREKA, koordinering med nationale aktioner, internationalt samarbejde, formidling af resultater eller uddannelsesinitiativer. Det daekker en raekke teknologiomraader, der er bundet sammen af et enkelt veldefineret industrielt maal. De forskellige initiativer er, medens deres uafhaengighed fastholdes, forbundne paa en supplerende tvaerfaglig maade, der bidrager til at naa fokusomraadets faelles maal. Fokusomraader soeger industriel vejledning om deres udvikling og koordinering af aktioner via raadgivende paneler. Omraaderne skal styres og koordineres af Kommissionen paa en smidig maade for at fremme aabenhed og for at muliggoere fleksibilitet, f. eks. saaledes at kvalificerede nytilkomne kan inddrages.

De enkelte aktioner inden for et fokusomraade kan vaere af kortere varighed end varigheden for hele omraadet. Aktioner, der igangsaettes i starten, vil blive afsluttet, mens fokusomraadet stadig er aktivt, og der vil blive indledt nye aktioner. Der vil vaere indbygget fleksibilitet, saaledes at deltagerne, erhvervslivet, regeringerne og Faellesskabet faar mulighed for at afpudse eller omdefinere valgene som reaktion paa aendrede behov eller en ny forstaaelse af behovene.

Den infrastuktur og optimale praksis, der karakteriserer det nye program, giver smaa og mellemstore virksomheder hurtigere og nemmere adgang til FTU-aktionerne. For at mulighederne kan udnyttes effektivt, vil der blive indfoert saerlige procedurer for at fremme smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i programmet. Der vil blive taget hensyn til de behov, som smaa og mellemstore virksomheder i ugunstigt stillede omraader har, og til kompleksiteten og omkostningerne ved at danne konsortier og udarbejde forslag. Ekspertnet, leverandoer-bruger-sammenslutninger og fokusomraader vil goere det mere attraktivt for smaa og mellemstore virksomheder at deltage i programmet.

FTU-AKTIONER Programmets tekniske indhold er koncentreret om de omraader, der har stoerst betydning for udviklingen af infostrukturen, og hvor Faellesskabets indsats vil vaere den bedste maade at udnytte de tilstedevaerende midler paa, jf. subsidiaritetsprincippet. Arbejdet rettes dels mod de mere grundlaeggende teknologier, dels mod udvalgte emner, der vedroerer integration af teknologier i systemer. Derudover foreslaas der gennemfoert langsigtet forskning paa omraader, hvor der er mulighed for, at en indsats paa europaeisk plan kan foere til gennembrud i fremtiden.

Software er et af hovedelementerne i infostrukturen og udgoer allerede over halvdelen af computeres og indlejrede systemers vaerdi. Aktionerne inden for dette omraade af saerprogrammet koncentreres om teknikker og optimal praksis i forbindelse med et begraenset antal softwareteknologier, der goer det muligt at udvikle paalidelig, korrekt, effektiv og brugervenlig software. Elektroniske komponenter og subsystemer er de fysiske byggesten til infostrukturen, der skal bruges til systemer og applikationer i alle erhvervslivets sektorer. Aktionerne under saerprogrammet samles om FTU inden for mikroelektronik paa omraader, hvor den europaeiske industri har behov for stoerre kompetence, og hvor den har en chance for at vaere konkurrencedygtig, med saerlig vaegt paa avancerede integrerede kredsloeb til specifikke anvendelser. Andre vigtige emner er periferienheder, isaer fladskaerme og kompakte hukommelsessystemer, samt de mikrosystemer, der er under udvikling.

Multimediesystemerne udgoer infostrukturens menneske/maskine-graenseflade. Programmet er koncentreret om udvikling og integration af de teknologier, der er noedvendige med henblik paa skabelse, manipulation, repraesentation og oplagring af multimedieoplysninger. Overfoerslen af multimediedata og multimedieapplikationerne vil blive daekket af vedvarende avanceret kommunikation og telematikprogrammerne. Disse teknologiers integration i multimediesystemer og prototyper vil blive demonstreret og valideret. Generisk multimediedatatransmission og -applikationer vil blive daekket i programmerne for telekommunikation og telematik.

Fokusomraadet teknologi til stoette for virksomhedsprocesser har at goere med virksomhedernes integration i inforstrukturen og effektiv anvendelse af informationsteknologi i virksomhederne. Det er et omraade, hvor man netop begynder at se betydelige fremskridt i konkurrenceevnen. FTU inden for informations- og kommunikationsteknologi til integration i fabrikationen og mikrosystemer har til formaal at udvikle nye informations- og kommunikationsteknologiske systemer til avancerede og innovative fremstillings- og konstruktionsprocesser. Aktionerne bygger paa grundlaeggende informationsteknologier, der skal integreres i softwareudvikling, aabne systemer, datamatstoettet konstruktion, datamodellering, databasedesign og mikroelektronik. FTU under programmet for industriteknologi bygger paa informationsteknologier og paa andre generiske teknologier i en indsats rettet mod fornyelse og konkret anvendelse paa bestemte fremstillingsomraader, og giver til gengaeld input, viden og ekspertise til den fremtidige FTU inden for informationsteknologi. For at sikre, at de to programmer komplementerer hinanden, vil de blive noeje koordineret i hele den periode, de straekker sig over.

Under initiativet vedroerende aabne mikroprocessorsystemer fortsaettes det arbejde, der blev indledt under tredje rammeprogram inden for udvikling af standarder for og teknologier til aabne mikroprocessorsystemer og tilknyttet software, et omraade, der ogsaa har betydning for indlejrede systemer. Med fokusomraadet hoejperformant databehandling og netkommunikation sigtes mod at oege Europas ekspertise i at udnytte edb-teknologier, der giver den hoejeste ydeevne, en ekspertise, der er uundvaerlig baade i forbindelse med indlejrede systemer i infrastrukturen og for at fastholde konkurrenceevnen i en voksende raekke industrisektorer.

Grundlaget for de enkelte omraader samt deres indhold beskrives i det foelgende.

SOFTWARETEKNOLOGI Sigtet med arbejdet inden for dette omraade er at styrke Europas position inden for softwareproduktion ved at udbrede en optimal softwarepraksis og -kvalitet, der vil medfoere forbedret produktivitet, kvalitet og paalidelighed, og ved at oege Europas kompetence inden for nye softwareteknologier og distribueret databehandling.

Software udgoer i stadig flere tilfaelde den dyreste komponent i informationsteknologisystemer, en tendens, der yderligere forstaerkes af informationsteknologibrugerne, der producerer 70 % af al software og spiller en stadig vigtigere rolle paa dette omraade. Efterspoergslen efter udvikling og overvaagning af meget softwarekraevende systemer stiger hurtigere end udbuddet. Derfor staar alle industrilande over for et krav om forbedret produktivitet og kvalitet. Det er nu af vital betydning for alle virksomheder at kunne faa metoder og vaerktoejer til en overkommelig pris til udvikling af tilpasningsdygtige softwarekraevende systemer. Der er desuden behov for ekspertise og veletablerede virksomhedsstrategier. Nye applikationer medfoerer en fortsat stroem af nye tekniske udfordringer for professionelle softwareproducenter.

Moderne databehandlingssystemer viser en stigende tendens til distribuering af funktioner og data for bedre at kunne passes ind i de organisationer, hvor de benyttes. Denne udvikling er tydelig ikke blot i erhvervslivets databehandling men ogsaa i industristyringssystemer og indlejrede systemer. De fleste masseproducerede elektroniske produkter indeholder en stadig stigende andel indlejret software. Disse produkters mangfoldighed, anvendelighed og kompleksitet er staerkt stigende. Graensefladerne til brugerne bliver meget vigtige. Der ligger en saerlig udfordring i at udvikle paalidelige, udvidelige og brugervenlige systemer med ovennaevnte egenskaber. Saadanne systemer har allerede reduceret brugernes edb-omkostninger drastisk. Det forudses, at dette segment af informationsteknologimarkedet bliver et af hovedkonkurrenceomraaderne for hardware-, software- og tjenesteleverandoerer hen imod midten af 1990'erne. Det er et omraade, hvor der paa nuaerende tidspunkt ikke er nogen dominerende firmaer, og hvor Europa har opbygget en omfattende ekspertise. Foranstaltninger paa dette omraade vil bidrage til at give den europaeiske industri en staerk position paa dette yderst konkurrencepraegede og strategiske marked samt til at fremskaffe de grundlaeggende elementer til den europaeiske infostruktur. Desuden vil de medvirke til, at de fordele, som den tiltagende »digitalisering« af den sociale infrastruktur frembyder, naar ud til den enkelte borger og til de mindre velstillede regioner i Faellesskabet.

Indsatsen for at loese de naevnte problemstillinger koncentreres om foelgende emner: Teknologiformidling og udbredelse af en optimal softwarepraksis, metoder og vaerktoejer til optimal praksis, nye softwareteknologier, aabne distribuerede databehandlingsplatforme, teknologier til distribuerede og maalrettede databasesystemer og avancerede teknikker til menneske-computer-interaktion. Arbejdet vil blive koordineret noeje med beslaegtet arbejde i andre saerprogrammer.

Alt afhaengigt af behovet vil arbejdet blive stoettet af ledsageforanstaltninger for at accelerere integrationen af nye teknologier, fastholde opmaerksomheden om nye muligheder, samarbejde med andre europaeiske og nationale initiativer, fremme deltagelsen i standardiseringsprocessen blandt andet i international sammenhaeng.

Der vil blive igangsat teknologiformidlingsaktiviteter for at fremme integrationen af nye softwareproduktionsteknologier og for at oege kompetenceniveauet i stor stil. Via industriforsoeg sigtes der mod at forbedre den gaeldende softwareudviklingspraksis ved at indarbejde nye processer, metoder og stoettevaerktoejer. Der skal organiseres oplysningskampagner for at udbrede kendskabet til optimal praksis via kredse af faelles interesser paa tvaers af erhvervssektorer og landegraenser, og der vil blive tilrettelagt uddannelse i indfoerelsen af nye metoder, specielt rettet mod ledere. Hvor det er muligt, vil aktionerne blive noeje koordineret med de eksisterende formidlingsredskaber under hensyn til bl. a. erfaringerne fra ESSI.

Inden for emnet metoder og vaerktoejer vil der blive ivaerksat FTU-aktioner med henblik paa at forbedre integrationsteknikkerne til aabne og distribuerede systemer og med saerlig vaegt paa kvalitet, paalidelighed og sikkerhed i softwarekraevende systemer. Der skal forskes i teknikker og vaerktoejer til stoette i procesmodellering og hurtig krav- og teknologiudvikling. Desuden skal der arbejdes paa nye udviklingsmetoder som f. eks. paralleludvikling og kooperativ udvikling med henblik paa at levere pakkeloesninger med metoder og vaerktoejer til virksomhedsdaekkende softwarestoette. Endvidere vil der blive forsket i tilrettelaeggelse af softwareudviklingsprocessen.

Et tredje emne gaar ud paa at udvikle og eksperimentere med nye softwareteknologier, navnlig dem, der tager sigte paa at integrere teknikkerne til behandling af digitale signaler i det indlejrede software. Disse teknologier er kernen i den nye udvikling inden for den fremadskridene »digitalisering« af den samfundsrelaterede infrastruktur. Som generiske teknologier bidrager de desuden til fokusomraaderne, herunder hoejperformant databehandling og netkommunikation. Dette omraade omfatter ogsaa de nye softwareteknologier, der aabner mulighed for logikslutning, intelligens, fleksibilitet og tilpasningsevne, og som understoetter modellering, genbrug og deling af forskellige niveauer af viden. Omraadet omfatter emner som rammer og integrationsteknikker til at bygge samarbejdende eller distribuerede intelligente systemer eller til at modellere virksomhedsdaekkende eller sektordaekkende videnaktiver. Dette FTU-arbejde paa mellemlang sigt vil blive styret af almene behov og vil omfatte f. eks. udvikling og demonstration af komplekse, distribuerede beslutningskraevende applikationer, som der er brug for i alle samfundets sektorer, og som vil faa en positiv indflydelse paa den europaeiske konkurrenceevne og paa integration og samhoerighed.

Emnet aabne distribuerede databehandlingsplatforme omfatter aabne distribuerede systemers arkitektur, herunder saerlig spoergsmaal som flytbarhed, paalidelighed, interoperabilitet og standarder. I arbejdet vil desuden indgaa udvikling af noeglekomponenter, saerlig middlewarekomponenter til administration af data, adgang og funktionsdistribuering. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa udvikling og fremme af softwarepakkeloesninger. Som supplement til FTU-aktionerne vil der blive indledt dialoger med vigtige bruger- og standardiseringsgrupper, der beskaeftiger sig med aabne systemer, bl. a. X/Open og EWOS (Den Europaeiske Workshop for AAbne Systemer).

Der skal udvikles stoerre demoapplikationer, og via saerlige temaer inden for emnet optimal softwarepraksis vil man opnaa forbedringer i praksis for opbygning af aabne distribuerede systemer. Udviklingen mod aabne systemer er verdensdaekkende og vil blive baseret paa internationalt accepterede standarder. Der vil blive knyttet forbindelser til noegleaktiviteter baade i USA og Japan, og samarbejdet med udviklingslandene og landene i Central- og OEsteuropa vil blive styrket.

Yderligere et emne er avancerede teknologier til distribuerede databasesystemer. Aktionerne her omfatter teknologier til store objektbaserede lagre (repositories), teknikker til indlejring og udtraekning af viden fra saadanne lagre, interoperabilitet, robusthed og retablering af distribuerede systemer samt metoder og vaerktoejer til at understoette og anvende disse fremskridt.

Der skal forskes i vaerktoejer til administration af distribuerede statistiske data, og i hvordan avancerede teknologier kan gavne indsamling, analyse, udbredelse og repraesentation af data.

Det sidste emne vedroerer teknologier til at opnaa stoerre brugervenlighed og sikkerhed i informationsteknologisystemer. En afgoerende faktor for tilegnelsen af disse nye teknologier er brugersystemgraensefladen. Dialogen med maskinerne skulle blive lettere og mere tilgaengelig ogsaa for ikke-professionelle brugere. Dette spoergsmaal maa behandles saavel ud fra brugerens som ud fra leverandoerens synspunkt. Den menneskelige adfaerd, navnlig erkendelsesaspekterne og den kunstneriske/kreative evne er vigtige forskningsomraader. Disse forskningsomraader vil ogsaa faa betydning for accepten og tilegnelsen af de fremtidige multimediesystemer. Derved bliver der udsigt til stoerre og bredere markeder for informationsteknologibaserede produkter. Der skal udfoeres FTU-arbejde med henblik paa at naa til en bedre forstaaelse af kommunikationen mellem bruger og system, bl. a. kognitiv modellering, interaktionsmodeller, medier og metaforer og kooperativt arbejde. Nye teknologier vil blive udviklet og konsolideret. Aktionerne vil vaere naert knyttet til grundforskningspraegede projekter, og de vil bygge paa og bidrage til standarder samt medvirke til, at man hele tiden har opmaerksomheden rettet mod mulighederne i de nye teknologier.

INFORMATIONSTEKNOLOGIKOMPONENT OG SUBSYSTEMTEKNOLOGI Maalsaetningen for dette omraade er at skaffe den europaeiske industri teknologi og ekspertise paa det nuvaerende tekniske niveau til at udvikle og producere komponenter og subsystemer paa tre hovedfelter: mikroelektronik, mikrosystemer og periferienheder. Strategien skal vaere systemorienteret og tage hensyn til den mervaerdi, som mikroelektronik, mikrosystemer og periferienheder giver systemerne. Vaekstmuligheder og europaeisk styrke paa omraader som telekommunikation, automobilindustri, forbrugerelektronik, medicinsk udstyr og andre industrielle anvendelser skal vaere bestemmende for den vaegt, der laegges paa de enkelte omraader.

Det er en absolut noedvendighed for systemudviklere, at de i rette tid har adgang til billige, hoejperformante og meget paalidelige integrerede komponenter og subsystemer, for at de kan udvikle konkurrencedygtige elektroniske systemer til markeder som forbrugerelektronik og databehandling samt automobil- og telekommunikationsindustrierne. Ud over at mikroelektronikken udgoer det teknologiske grundlag for de traditionelle elektronik- og elektrosektorer, breder dens indflydelse sig i stigende grad til en bredere vifte af processer, produkter og tjenester i saa godt som alle andre erhvervssektorer, med stor betydning for fornyelsen og konkurrenceevnen i erhervslivet overalt i Faellesskabet. Det er isaer vigtigt at vedligeholde den europaeiske ekspertise paa omraadet for avancerede, integrerede kredsloeb til saerlige anvendelser i de tilfaelde, hvor det er af afgoerende betydning at have lokale forsyningskilder for at sikre korte udviklings- og produktionstider og for at beskytte den applikations-knowhow, der giver en konkurrencefordel.

Det oekonomiske potentiale i teknologier til integrerede mikrosystemer ligger dels i teknologiernes direkte effekt paa det markedssegment, de er rettet mod, og dels i deres loeftestangseffekt paa andre erhvervssektorer. Produkter med indbyggede mikrosystemer straekker sig fra hoereapparater, analytiske og medicinske instrumenter til forbrugerelektroteknik og automobilsubsystemer og omfatter baade masseproducerede varer og et bredt udvalg af specialiserede mikrosystemer til applikationer med hoej vaerditilvaekst, hvor kombinationen af ydeevne, stoerrelse, fleksibilitet og robusthed er en kritisk succesfaktor. Systemer til medicinsk diagnosticering og transport, kunstige organer, nye systemer til medicinsk anvendelse, miljoe- og industriovervaagning og -styring, sikkerhed og nedsaettelse af energiforbrug er de vigtigste af de anvendelsesomraader, hvor integrerede mikrosystemer vil bidrage til en forbedret livskvalitet. Fladskaerme finder bred anvendelse i baerbare tv-apparater og hoejoploesnings-tv-apparater, i grafik- og multimediesystemer og i interaktiv CD. Paa det semi-professionelle omraade vil man finde fladskaerme i videofoner, automobilapplikationer og elektroniske arbejdsstationer. De vil blive en fuldt integreret del af nye produkter, og derfor vil der vaere behov for et taet samarbejde mellem komponent- og udstyrsfabrikanter. Ligesom mikroelektronik spiller skaermteknologi en afgoerende rolle for alle industrigrenes konkurrenceevne. Det er derfor afgoerende, at der udvikles europaeisk kompetence. Det er noedvendigt at erhverve den fornoedne knowhow og produktionsteknologi, og aktionerne paa disse omraader boer derfor styrkes.

Hukommelsessubsystemer er et andet felt inden for periferienheder, der er af central betydning for hele elektronikindustrien. De anvendes i alle de ovennaevnte systemer. Isaer hoejoploesningsskaerme, grafiksystemer og multimediesystemer kraever hukommelser med meget hoej kapaciter og hoej hastighed. Digitale hukommelsessubsystemer burges til audio-, billed- og videoinformation, bl. a. i baerbare systemer. Desuden vil der vaere udvalgte aktiviteter inden for feltet periferienheder til boligsystemer vedroerende integration af boligautomatiseringsudstyr og -apparater i et samlet system, f. eks. med henblik paa at nedsaette energiforbruget. Der vil blive gjort en specifik indsats paa disse omraader, hvis der opnaas tilsagn fra de relevante europaeiske aktoerer.

Arbejdet inden for mikroelektronik vil blive koncentreret om de teknologier, der forventes at vaere mest udbredt i slutningen af halvfemserne og faa stoerst betydning for applikationerne. Det drejer sig bl. a. om siliciumbaserede teknologier og de mest lovende compound halvleder-teknologier, isaer baseret paa galliumarsenid. Alle aspekter af processen, herunder udvikling, indkapsling og sammenkoblingstest, fremstilling og udstyr samt udvikling af nyt fremstillings- og testudstyr og -materialer vil blive omfattet. Noget af arbejdet vil muligvis blive udfoert i tilknytning til EUREKA-initiativet, herunder det, der vedroerer siliciumbaserede teknologier. Dette tager sigte paa en kvalificeret integreret 0,35 mikron CMOS-proces fra 1996. Der vil isaer blive lagt vaegt paa integration af avancerede komponenter i avancerede integrerede kredsloeb til specifikke anvendelser.

FTU-opgaverne omfatter hovedsagelig foelgende emner:

- generiske teknologier, der sigter mod kompakthed, lavere pris, hoejere funktionalitet og kompleksitet, og integrerede millimeter- og mikroboelgekredsloeb med hoejere hastighed og lavere effekt til brug i hoejfrekvensapplikationer - generiske teknologier til systemintegration, med vaegten paa elektrisk og optisk forbindelse og indkapsling paa alle sammenkoblingsniveauer - systemer bestaaende af aktive og passive komponenter, herunder opto-silicium hybrider; forskning i passive komponenter og energikomponenter rettes mod integration og sammenkobling med andre komponenter og teknologier - metoder, vaerktoejer og tests til avanceret systemdesign af digitale, analoge og blandede applikationer - teknologier til elektronisk og fotonisk udstyr og systemintegration, isaer til avancerede periferi- og lagersystemer, kommunikationsnet, optisk databehandling og mikrosystemer - effektiv mulighed for fremstilling af naeste generation af integrerede kredsloeb i stor eller lille skala herunder avanceret og effektivt fremstillingsudstyr og -materiale - koncepter og teknologier til fleksible, hurtigt omstillelige produktionsfaciliteter for avancerede integrerede kredsloeb til specifikke anvendelser, isaer som en nemt tilgaengelig og billig loesning for smaa og mellemstore virksomheder - integration af designmaessig og teknologisk ekspertise i pilotdemonstrationer, der er rettet mod specifikke anvendelser af stor oekonomisk og social betydning, eller som sigter mod at udvide mikroelektronikkens raekkevidde til mere traditionelle industrisektorer - mikroelektroniske aspekter af sensorer og mikrosystemer og endelig multifunktionssystemer.

Der skal ivaerksaettes teknologiformidlingsaktiviteter, der sigter mod at styrke forbindelserne mellem producenterne af udstyr/materialer og integrerede kredsloeb via arbejdsgrupper, erhvervssammenslutninger eller net. Det er desuden maalet at skabe en taettere kontakt mellem producenterne og brugerne af integrerede kredsloeb via et net af ekspertcentre for kredsloebs- og systemdesign, -fremstilling og -test. Med hensyn til uddannelsesaktiviteter vil der blive etableret net af virksomheder, forskningsinstitutter og universiteter, der kan levere kvalificeret arbejdskraft til erhvervslivet til fremstilling og anvendelse af innovative produktionsvaerktoejer og -metoder og til kredsloebs- og systemdesign og -test. Der skal ogsaa ivaerksaettes uddannelsesforanstaltninger med henblik paa at oege kendskabet til avancerede integrerede kredsloeb til specifikke anvendelser hos potentielle brugere, isaer de smaa og mellemstore virksomheder, og give brugerne den noedvendige ekspertise, specielt i at omsaette deres systemkrav til hardwarespecifikationer. Paa bestemte felter vil der blive samarbejdet paa internationalt plan, og arbejdet vil blive koordineret med nationale initiativer i medlemsstaterne.

Emnet integrerede mikrosystemer vil foerst og fremmest omfatte tvaerfaglig udvikling, fremstilling og test af mikrosystemer samt integrations- og indkaplingsmetoder. Arbejdet vil blive koordineret med aktiviteter under programmet for industri- og materialeteknologi og andre beroerte saerprogrammer. FTU-aktionerne vil hovedsagelig tage udgangspunkt i de teknologiske behov inden for tre stoerre anvendelsesomraader, nemlig automobiler, hvor mikrosystemer vil komme til at spille en vigtig rolle i realiseringen af fremtidens rene og sikre bil, medicinsk teknologi, hvor der er behov for mikrosystemer til baerbare, intelligente systemer til medicinsk diagnosticering og transport, og overvaagning og styring af industriprocesser, herunder navnlig dem, der paavirker miljoeet.

Arbejdet omfatter alle faser i tilvejebringelsen af mikrosystemer, fra konceptuelt og detaljeret design af mikrosystemer, over integration af eksisterende grundlaeggende teknologier til demonstration af industrielle prototyper. Aspekter vedroerende produktion i stor og lille maalestok vil ogsaa blive behandlet. Aktioner af saerlig betydning omfatter: Design af mikrosystemer, integration af komponenter, som f. eks. optiske og biokemiske komponenter, foelere og aktuatorer, i mikroelektroniske subsystemer og komponenter; indkapsling og sammenkobling af integrerede mikrosystemer; graenseflader til andre mikro- og makrosystemer og til den fysiske verden; softwareintegration (system og applikation); systemer til kommunikation mikrosystemer indbyrdes; specifikke udstyrsbehov; produktionskrav og -veje samt test og kvalitetssikring. Den viden og erfaring, der erhverves i loebet af den koncentrerede FTU, vil blive brugt som grundlag for diverse bioprodukter.

Som stoette for det arbejde, der er rettet mod de tre anvendelsesomraader, vil der blive gennemfoert yderligere aktioner vedroerende integration af en bred vifte af teknologier, der danner grundlag for produktion af mikrosystemer, bl. a. mikroelektronik, mikrooptik, mikromekanik og mikrokemi. Aktionerne vil bygge paa resultater, der er opnaaet i andre dele af rammeprogrammet.

Mikrosystemernes vide anvendelsesmuligheder og de naturlige problemer ved at beherske mikrosystemteknologierne goer det noedvendigt at skabe effektive faellesskabsdaekkende instrumenter for teknologiformidling og -spredning. Det er isaer vigtigt at forbedre de smaa og mellemstore virksomheders betingelser for at udvikle innovative mikrosystemer med lave omkostninger og indbygge dem i deres produkter. Formidlingen og spredningen af teknologi skal ske via tekniske interessegrupper og ekspertnet. Ved at oprette eller forbedre specialiserede mini-produktionsfaciliteter kombineret med passende servicemekanismer tilgodeser man isaer de smaa og mellemstore virksomheders behov for billige produktionsmuligheder og anden bistand.

Det er af afgoerende betydning, at der organiseres tvaerfaglig uddannelse i udvikling og anvendelse af mikrosystemer. Baade eksisterende instrumenter i forbindelse med nogle af de bidragende grundlaeggende teknologier (f. eks. uddannelsesforanstaltningen inden for VLSI-design) og nye instrumenter vil blive udnyttet. Der vil blive tilrettelagt erhvervsuddannelsesordninger via de eksisterende erhvervs- og handelssammenslutninger med bistand fra ekspertcentre.

Arbejdet inden for fladskaerme vil bygge paa resultaterne fra tredje rammeprogram, saerlig paa omraadet LCD-skaerme med aktiv matrix til systemer, der kraever store farveskaerme med hoej oploesning. Der sigtes mod udvikling af billige komponenter til flade hoejoploesningsskaerme, med vaegten paa forbedring af skaermenes billedkvalitet, specielt til baerbart udstyr, samt stoerre og fladere skaerme. Maalsaetningerne for masseproduktion indtil 1997 er 2,8 5,8″ for tv med elektronisk oploesning/udvidede grafiske projektionsskaerme og indtil 15″ for interaktive farveskaerme til elektroniske arbejdsstationer. Teknologien til LCD-skaerme med aktiv matrix har saerlig stor interesse, idet den giver de bedste resultater med hensyn til farver og oploeselighed, men der vil ogsaa kunne arbejdes med andre teknologier, f. eks. felteffektskaerme, elektroluminiscente skaerme og ferroelektriske skaerme til meget billige og effektsvage systemer. Kravene vil blive fastlagt i et samarbejde mellem brugerne og leverandoererne. Paa feltet hukommelsessubsystemer kan der forskes i oeget tidstro hoejoploesningsvideo. Magnet-optiske og magnetiske diske er blandt de teknologier, der skal undersoeges. Arbejdet med periferienheder til boligsystemer vil kunne koncentreres om teknologier til udstyr, der kraeves for at forbinde apparater i hjemmet i et samlet system, og til de periferienheder der skal til, for at brugeren kan styre systemet.

Blandt stoetteaktiviteterne kan naevnes et erhvervsuddannelsesprogram inden for design af skaerme og hukommelsessubsystemer, en interessegruppe bestaaende af repraesentanter for erhvervslivet og forbrugerne og en saerforanstaltning med henblik paa at fremme den europaeiske produktion af strategiske materialer og komponenter til periferiindustrien. Arbejdet vil blive koordineret med nationale initiativer for at oege dets samlede vaerdi for Faellesskabet. Det er vigtigt, at der samarbejdes internationalt, isaer paa omraadet skaermteknologier, hvor faellesforetagender mellem forskellige erhvervspartnere er af afgoerende betydning for, om projekterne lykkes.

MULTIMEDIESYSTEMER Maalsaetningen for dette omraade er at yde stoette til strategisk FoU for at udvikle og integrere de informations- og kommunikationsteknologier, der ligger til grund for multimediesystemer og -applikationer for slutbrugere, med det formaal at tilbyde brugerne nye tjenester baseret paa informationsteknologierne. Der vil blive gjort en saerlig indsats inden for teknologier til integrerede personlige systemer, som hvor som helst giver den enkelte borger personlig adgang til infostrukturtjenester og lokal informationsbehandling og derfor markedsmaessigt set udgoer en af de vigtigste muligheder inden for multimediesystemer. Denne indsats skal bidrage til at skabe en betydelig markedsposition for den europaeiske industri.

Gennem de sidste ti aar er det blevet forudsagt, at der ville opstaa et marked for multimediesystemer med fuldkommen integration af tale, video, tekst, lyd, animation og grafik. De nye elektroniske net i Europa vil i hoej grad stimulere disse systemer ved hurtigt at udvide deres indhold og oege den geografiske spredning. Men foerst nu har fremskridtene inden for mikroelektronisk ydeevne, softwareteknikker, standarder og digital kommunikation gjort, at multimediesystemer kan blive en realitet. Det forventes, at multimediesystemerne foerst vil blive indfoert i skraeddersyede systemer i virksomheder og hjem, inden for uddannelse, produktion, finansielle ydelser, sundhedsvaesen, transport, forsikring, detailhandel, turisme og underholdning, bl. a. spil, film og tv. Multimedieteknikkerne vil sandsynligvis medfoere en stigning i produktiviteten i forretningslivet og uddannelsessektoren.

Markedet for personlige systemer er foerst lige ved at opstaa, og der er store muligheder for udvidelse. Foreloebig er der ingen foerende parter paa markedet. Europa har i forvejen en staerk position inden for de noedvendige teknologier, saasom chipkort-teknologier og CD-ROM, sikre protokoller, indlejrede systemer og anvendelsspecifik software, og er foerende inden for effektsvage komponenter og sikkert, avanceret kryptograferingsudstyr. Dette nye marked giver Europa chancen for at daekke det meste af produktionscyklussen, fra mikrokomponenter, over systemer til applikationsudvikling, og dette giver mulighed for at styrke konkurrenceevnen paa andre anvendelsesomraader.

Aktionerne paa omraadet vil blive koordineret med arbejde inden for andre saerprogrammer. Mens informationsteknologiprogrammet daekker arbejde inden for vaerktoejer og standarder for grundlaeggende multimediebehandling, omfatter programmet for avanceret kommunikation teknologier til multimedietransmission og styring af multimedietjenester samt teknologier vedroerende digitale videotjenester, og telematikprogrammet har at goere med integration af forskningsresultaterne i multimediesystemer og -tjenester til udvalgte anvendelsesomraader. Det forventes, at der i loebet af den periode, programmet straekker sig over, vil ske en betydelig sammensmeltning af informationsteknologi, kommunikations-, forbrugerelektronik-, informationsformidlings- og underholdningsindustrien, og denne tendens tages der fuldt hoejde for.

Arbejdet tager sigte paa at udvikle og integrere generiske teknologier til oprettelse, haandtering, redigering, fremvisning, lagring af multimedieinformation og integration af multimedieteknologier gennem valideringsprojekter, der omfatter samarbejde mellem brugere og leverandoerer. FTU-aktionerne omfatter specifikation af algoritmer og af relevante komponenter, f. eks. videokompressions-/dekompressionschips, optisk hukommelse og optiske processorer med hoej kapacitet og LCD-skaerme samt integration af komponenterne i avancerede multimediesystemer, standarder for lagring, repraesentation og kompression/dekompression af multimedieinformation, samt generisk multimediesoftware, herunder vaerktoejer, der stoetter graensefladerne mellem menneske og maskine. Softwareomraadet omfatter multimedieudvidelser til eksisterende systemsoftware og -vaerktoejer; kreative vaerktoejer til at frembringe softwareobjekter til de forskellige medier - video, audio, animation, male- og tegnefunktioner og endvidere forfattervaerktoejer, der goer det muligt at konstruere skraeddersyede, brugervenlige multimedieapplikationer paa basis af de enkelte medieobjekter. Integration af hardware- og softwareelementer vil blive demonstreret i systemer til en bred vifte af slutbrugerformaal. Dette vil blive suppleret med projekter, der demonstrerer multimedieteknologiers integrationsevne og den mest hensigtsmaessige praksis. En vigtig faktor i forbindelse med accepten af multimedie-systemerne er de software-teknologier, som giver oeget komfort og sikkerhed, naar det drejer sig om multimediesystemer, og som derfor vil komme til at spille en vigtig rolle.

Aktiviteterne vil blive baseret paa de betydelige europaeiske resultater, der allerede er naaet under de forrige rammeprogrammer, herunder CD-I, MPEG-videostandarder og multimediesystemer og -vaerktoejer. Forestaaende udfordringer bestaar bl. a. i at loese spoergsmaal om intellektuel ejendomsret, herunder ophavsret til medieobjekter, brugervenlighed, nuvaerende netbegraensninger og integration af teknologier til multimedieapplikationer, specielt i eksisterende hardware og software.

Arbejdet med integrerede personlige systemer vil blive koncentreret om to emner: Udvikling af teknologier til multifunktionelt, integreret brugeradgangsudstyr, der kan behandle multimediedata, bl. a. den elektroniske pung, person- og gruppekommunikationsmidler, mobil kommunikation paa kontorer samt udnyttelse af teknologiske fremskridt i informationsformidlingsindustrien, saaledes at den stadigt stigende efterspoergsel paa effektive tjenester kan maettes. Disse to aspekter daekker applikationssiden af den komplette systemloesning, der i sin fulde form bygger paa eksisterende traadloese net- og telekommunikationsinfrastrukturer. Arbejdet vil blive koordineret med nyudviklingsaktiviteter inden for disse emner under programmerne for telekommunikation og telematik.

Blandt stoetteaktiviteterne kan naevnes uddannelse af udviklere og forfattere af multimedieapplikationer. Teknologileverandoererne og forfatterne vil varetage informationsformidlingen for dermed at styrke erhvervssamarbejdet og bane vej for fastlaeggelsen af standarder. Der vil blive etableret naere forbindelser med andre initiativer inden for generisk teknologi, specielt dem, der vedroerer periferienheder, mikroelektronik, softwareudvikling og mikroprocessorer.

LANGSIGTET FORSKNING Med det intensive FTU-arbejde, der er noedvendigt for at oege omsaetningen fra laboratorium til marked paa en hurtigt skiftende teknologisk scene, opstaar der risiko for, at indsatsen bliver for kortsigtet.

Det er af vital betydning, at der udvikles en langsigtet vision for industrien som referenceramme for den mere kortsigtede forskning, men dette maal skubbes i baggrunden, naar industrien til stadighed er under pres for at bringe nye produkter paa markedet. Ved at koncentrere sig om kortsigtet forskning risikerer industrien samtidig at miste de menneskelige ressourcer, der er noedvendige for at goere den naeste innovationsboelge mulig og reagere paa specifikke industrielle behov for avanceret forskning. Formaalet med en faellesskabsinvestering i avanceret og langsigtet forskning er derfor at fremme et staerkt og maalrettet samarbejde mellem industrien og den akademiske verden og sikre, at vi ikke ved at forbedre vores konkurrenceevne paa kort sigt pantsaetter vores teknologiske fremtid paa mellemlang og lang sigt. Det vil saaledes vaere maalet til stadighed at sikre,

- at potentialet for »den naeste innovationsboelge« vedligeholdes, i fuld overensstemmelse med de mere kortsigtede maal, der er dikteret af den hurtige teknologiske udvikling - at den ekspertise, der danner grundlag for den europaeiske FTU inden for informationsteknologi, udvides paa de omraader, hvor der er mest behov for det.

Disse maal kan realiseres ved hjaelp af ekspertnet og grundforskningspraegede FTU-projekter.

Tematiske ekspertnet soerger for rammer for koordinering af FTU, teknologiformidling og uddannelse samt en faelles infrastruktur. De vedligeholdes dynamisk af de teknologiske kredse selv (leverandoerer, brugere, forskere). Det forventes, at disse koordineringsrammer, hvor der i betydeligt omfang skal tages hensyn til industriens visioner, kommer til at spille en central rolle.

De grundforskningspraegede FTU-projekter kan opdeles i to kategorier:

- Avancerede projekter med en hoej, men overskuelig risiko, hvis succes ville faa direkte indflydelse paa industriens konkurrenceevne. Projekter i denne kategori vil ofte bidrage til at loese specifikke problemer, der udpeges i samarbejde med andre dele af programmet - en kortsigtet foranstaltning kan yde et vigtigt bidrag til et langsigtet maal. Et projekt behoever ikke i sig selv at resultere i et produkt eller en tjeneste, naar blot det bidrager til, at der udvikles et produkt eller en tjeneste i mere anvendelsesorienterede projekter.

- Projekter, der er karakteriseret ved deres potentiale for teknologiske gennembrud med langsigtede, men tydelige virkninger for industrien, og som derfor pr. definition ikke er bundet af det mere anvendelsesorienterede arbejde, der udfoeres.

Projekterne i de to kategorier vil endvidere blive udvalgt paa grundlag af deres bidrag til at oparbejde menneskelige ressourcer paa omraader med klar mangel samt paa grundlag af, i hvor hoej grad de sammenbragte kvalifikationer komplementerer hinanden, specielt paa de tvaerfaglige felter.

Det vil ikke blive fastlagt paa forhaand, hvilke teknologiomraader der skal behandles, da det formodes, at forslagene vil tage udgangspunkt i nye muligheder og behov, efterhaanden som de viser sig. Det forventes, at mange aktiviteter vil haenge sammen med de mere grundforskningspraegede aspekter af FTU-aktiviteterne i andre dele af programmet og dermed sikre, at disse videreudvikles og udbygges med tiden.

Fokusomraade

AAbne mikroprocessorsystemer Formaalet med initiativet vedroerende aabne mikroprocessorsystemer (Open Microprocessor Systems Initiative - OMI) er at skaffe Europa anerkendt viden inden for mikroprocessorsystemer og at bidrage til at udbrede brugen af mikroprocessorsystemerne i brugersystemer, baade i Europa og paa verdensplan.

Mikroprocessorerne og den dertil knyttede software udgoer kernen i de elektroniske systemer. Anvendelsesomraadet straekker sig fra avancerede styringssystemer inden for luft- og rumfart, robotteknologi, industristyring og telekommunikation, til mobiltelefoner, forbrugerelektronik, biler og computere til almene formaal, fra supercomputere til notebook-PC'er. Mikroprocessormarkedet domineres for tiden af amerikanske leverandoerer, der leverer mikroprocessorer baseret paa CISC-teknologi (Complex Instruction-Set Computing), der anvendes i over 80 % af de eksisterende systemer og i naesten alle computere. Der er imidlertid ved at opstaa nye markeder inden for indlejrede systemer, dvs. systemer, der ikke kan programmeres af slutbrugeren. Gennem en staerk position inden for avancerede RISC-mikroprocessorer (Reduced Instruction-Set Computing), som er den nyeste teknologi, vil den europaeiske industri faa gode muligheder for at forbedre sin konkurrenceposition og skabe nye arbejdspladser hen imod slutningen af dette aarti, ikke blot i mikroprocessor- og systemsoftwaresektorerne, men ogsaa i en lang raekke brugersektorer og saerlig inden for indlejrede systemer.

Aktiviteterne paa OMI-omraadet vil bygge paa det arbejde, der er paabegyndt under tredje rammeprogram, som i sig selv er baseret paa aktiviteter med stoette fra en raekke medlemsstater og paa resultater inden for mikroelektronik, software, integration af brugersystemer samt standarder fra alle dele af ESPRIT og andre programmer. Maalsaetningen er at koncentrere og koordinere FTU-indsatsen inden for mikroprocessorsystemer overalt i Faellesskabet for at skabe den kritiske masse, som den europaeiske industri har brug for for at kunne konkurrere effektivt paa verdensplan.

Der skal udvikles komponenter foerst og fremmest til indlejrede systemer, men det er hensigten, at ogsaa computerindustrien skal drage nytte heraf. Hele OMI-omraadet fra hoejperfomante til effektsvage mikroprocessorsystemer daekkes. Der vil blive holdt oeje med udviklingen inden for eksisterende ikke-europaeisk teknologi samt satset paa den kommende teknologigeneration (indtil aar 2000). I betragtning af, hvor udbredt brugen af mikroprocessorer er i europaeiske firmaer, boer der sikres en gnidningsloes europaeisk overgang fra eksisterende til ny teknologi.

Der vil blive trukket paa resultaterne fra alle andre dele af rammeprogrammet samt fra andre programmer. Mere langsigtet, generisk FTU paa OMI-omraadet vil omfatte aktiviteter inden for komponenter og vaerktoejer til avancerede mikroprocessorsystemer. Der er bl. a. tale om anvendelse og tilpasning af hoejperformante mikroprocessorer, herunder en raekke forskellige arkitekturer, digitale signalprocessorer, fuzzy logic, analog-til-digital-konvertere og andre chip-indbyggede funktioner; avancerede teknologier til nye typer processorer; design-, fejlsoegnings- og proevningsmiljoeer til chip-indbyggede systemer; systemsoftware, herunder mekanismer til softwareflytbarhed samt standarder.

Yderligere aktioner vil bestaa i at integrere resultaterne fra den tidligere generation af projekter, der blev paabegyndt under tredje rammeprogram. Maalet er at faa indfoeret den nye OMI-teknologi hurtigere via pilotanvendelser af chip-indbyggede systemer i brugervirksomhederne. Arbejdet vil hovedsagelig omfatte de elektronik- og softwaresubsystemer, der er noedvendige for en applikation, og normalt ikke det samlede brugersystem. Aktioner vedroerende dette kan eventuelt opnaa stoette via EUREKA, ESA, andre europaeiske forskningsrammer, initiativer i medlemsstaterne og andre faellesskabsprogrammer. Kriterierne for udvaelgelse af pilotapplikationer vil vaere engageret industriel interesse og omfattende sociale og oekonomiske fordele.

Blandt de potentielle anvendelsesomraader kan naevnes forureningsbekaempende og energibesparende systemer, kommunikationssystemer og positioneringssystemer til biler; kommunikationssystemer, der straekker sig fra avanceret kobling til baerbar telefoni; skraeddersyede systemer til processtyring og robotstyring i fremstillingsvirksomheder; avancerede multimediesystemer; luft- og rumfartssystemer og andre hoejperformante indlejrede systemer. Det er vigtigt, at brugervirksomheder involveres i FTU-arbejdet, saa de kan oplyse teknologileverandoererne om deres krav, og der kan skabes grundlag for en hurtig indfoerelse af den nye teknologi i virksomhederne. Maalet er at accelerere systemintegrationsprocessen via »vertikal integration« (hvor mikroprocessorproducent, softwareleverandoer og systemintegrator alle arbejder sammen) og dermed styrke baade systemleverandoerer og brugervirksomheder samt skabe flere arbejdspladser i hoejteknologisektoren.

Der vil blive stillet effektive midler til raadighed til formidling og udbredelse af resultaterne i Faellesskabet og den oevrige verden. Her taenkes bl. a. paa konferencer, tekniske interessegrupper og ekspertnet; regionale centre for udvikling og overensstemmelsestest, der specielt skal hjaelpe de smaa og mellemstore virksomheder til at udnytte mikroprocessorsystemerne; samt en flybarhedsaktion, der skal fremme standarder for chip-indbyggede mikroprocessorsystemer samt standarden for virtuelle binaere graenseflader ved at paavise standardernes vaerdi i flytbarhedsforsoeg. Hvor det er relevant, vil aktiviteterne blive koordineret med initiativer i medlemsstaterne.

Der vil blive ydet stoette til erhvervsuddannelsesordninger og uddannelse via universiteter og ekspertcentre, f. eks. ved at forbedre eksisterende mekanismer saasom VLSI-uddannelsesforanstaltningen. Det er tanken, at der skal samarbejdes internationalt, baade med amerikanske og japanske organisationer, saerlig inden for aabne standarder for supercelle-biblioteker og systemsoftware.

Fokusomraade

Hoejperformant databehandling og netkommunikation Formaalet med dette fokusomraade er at udnytte mulighederne i hoejperformant databehandling og netkommunikation (HPCN - High Performance Computing and Network), at udvide det potentielle anvendelsesomraade herfor og dermed oege tempoet i nyskabelsesprocessen til gavn for oekonomien som helhed.

Den seneste teknologiske udvikling inden for databehandling og netkommunikation lover revolutionerende kvalitative og kvantitative aendringer i brugen af den nye generation af databehandlings- og kommunikationssystemer. Hurtigere produktion og hoejere produktkvalitet er de fordele, som vil tilskynde virksomhederne til at tage de nye teknologier i brug. En tusindfold forbedring i forholdet mellem omkostninger og ydelse for databehandlings- og netsystemer vil muliggoere et stigende antal nye applikationer, der tidligere var umulige, og det vil vaere den faktor, der hovedsagelig kommer til at drive efterspoergslen. Forsoeg vil blive erstattet af computersimulering i et stigende antal industrier, ogsaa de traditionelle. Desuden forventes det, at HPCN-systemer i stort omfang vil blive taget i brug i kommercielle applikationer i loebet af den sidste halvdel af aartiet. Hoejhastighedsnet til overkommelige priser vil aabne mulighed for distribuerede billedbaserede applikationer og for alvor faa multimediesystemerne til at blomstre. Eksisterende skalar/vektor-systemer vil blive suppleret med parallelsystemer paa kort sigt, og det forventes, at teknologierne til parallelsystemer og arbejdsstationer i klyngesystemer vil smelte sammen og resultere i skalerbare heterogene multi-computernet hen imod aar 2000.

Prioriteterne inden for omraadet er foelgende:

- at overvinde barriererne for udnyttelse af de grundlaeggende teknologier, saerlig hvad angaar HPCN-applikationer og -software, ved at forbedre programmerbarhed, brugervenlighed og flytbarhed. Standardisering spiller en vigtig rolle for markedets accept af disse nye applikationer - at fremme udviklingen af de grundlaeggende informations- og kommunikationssytemteknologier, saa der kan skabes fleksible, heterogene multi-computernet, der opfylder en bred vifte af brugerkrav, paa grundlag af principperne om skalerbarhed og interoperabilitet - at bygge paa eksisterende europaeiske styrkeomraader med hensyn til anvendelsesorientering, menneskelige ressourcer og videnskabelig og teknologisk kompetence; udnytte eksisterende infrastrukturer og programmer og - hvor det er relevant - bidrage til et stoerre udbytte af aktiviteterne via katalysatoraktioner paa Faellesskabsplan.

Arbejdet vil blive organiseret omkring fem koordinerede saet aktioner og vil, hvor det er muligt, samle traadene fra og bygge videre paa andre aktioner inden for rammeprogrammet, paa initiativer i medlemsstaterne og andre steder. De foerste tre saet aktioner vedroerer applikationer af stoerre industriel betydning. De grundlaeggende generiske systemer og softwareteknologier vil blive behandlet som led i det fjerde saet aktioner. Det femte saet vedroerer supplerende samordnede foranstaltninger. Via samarbejde mellem brugerne og leverandoererne af systemer og tjenester vil man kunne specificere de evoluerende brugerkrav til den fremtidige generation af HPCN-systemer. Den grundlaeggende FTU inden for kommunikation og netstyring hoerer ind under saerprogrammet for telekommunikation.

Det foerste saet aktioner vedroerer simulerings- og designapplikationer. Maalet er at demonstrere nye applikationer, der kraever HPCN-egenskaber for at vaere effektive nok i forhold til omkostningerne, og som klart paavirker industriens kapacitet, nedbringer den tid, det tager at faa et produkt paa markedet, og oeger produktkvaliteten. Vaegten vil blive lagt paa elektronisk hydrodynamik, signalbehandling, systemsimulering, materialedynamik, elektromagnetik, molekylemodellering og andre kemisk-farmaceutiske anvendelsesomraader.

Den hurtigt stigende stroem af personale, der er kvalificeret til at bruge HPCN-systemer, vil goere det muligt at udnytte distribuerede applikationer, alt efter brugernes behov. Et mere langsigtet maal er at behandle avancerede, komplekse og i yderste fald komplette simuleringssystemer, der kombinerer flere discipliner.

Formaalet med aktionerne inden for informationsstyring er at paavise at HPCN er oekonomisk levedygtig paa omraader som kompleks beslutningsstoette og hoejperformante online-transaktioner. Udgangspunktet for arbejdet er behovet for komplekse, multifunktionelle, tilpasningsdygtige, fuldt paalidelige og sikre loesninger. Aktionerne omfatter anvendelse af HPCN i kompleks dataanalyse, lagring og udtraek af information i store og distribuerede databaser og anvendelse af billedbaserede menneske-computer-graenseflader. Der vil blive taget initiativer til at indfoere avancerede og banebrydende anvendelser i passende sektorer, som f. eks. bank- og forsikringsvaesen, el-distribution og andre pilotsektorer. Der vil blive gjort en saerlig indsats for at skabe aabenhed paa lederplan over for nye loesninger og metoder.

Det tredje saet aktioner har til formaal at fremme anvendelsen af generiske teknologier til HPCN til brug i indlejrede systemapplikationer af saerlig oekonomisk betydning, f. eks. kvalitetskontrol, avanceret overvaagning, kompleks styring og intelligent maskineri. Aktionerne omfatter kompleks signalbehandling, moenstergenkendelse, billedbehandling og -forstaaelse samt applikationer med saerlige krav til tidstro behandling. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa brugen af ikke-kundespecifikke komponenter og subsystemer og paa specifikation af arkitekturer, der egner sig til standardisering.

Det fjerde saet aktioner vedroerer software- og systemteknologi og skal stoette udviklingen af nye generationer af brugerorienterede HPCN-systemer. Arbejdet vil bygge paa aktionerne inden for software-, halvleder- og multimedieteknologier. Det skal bidrage til at lette brugen af en bred vifte af applikationer, brugermiljoeer til brug af parallelle, distribuerede og indlejrede systemer, avancerede systemarkitekturer og subsystemer, f. eks. databehandlings- og informationsservere og avancerede menneske-computer-graenseflader, generiske systemaspekter af styring af distribuerede databaser og distribueret databehandling. Det skal ogsaa undersoeges, om de nye databehandlingsmetoder, herunder optisk databehandling og neutrale net, er konceptuelt og oekonomisk levedygtige. For at fremme heterogene multi-computernet skal der udvikles graenseflader mellem computere indbyrdes og mellem computere og net, herunder driftsprotokoller og tilknyttede demonstrations- og valideringsaktiviteter. Der vil blive tilskyndet til standardisering og faelles praksis blandt en bred vifte af brugere og leverandoerer.

Stoetteaktiviteter skal supplere arbejdet med at udvikle et tvaereuropaeisk miljoe og en infrastruktur for HPCN ved at sikre en passende koordinering med komplementaere aktiviteter og programmer. Der vil blive organiseret samordnede foranstaltninger i form af net, der har til formaal at fremme uddannelsen via forsknings- og teknologiformidling til brugerne i industrien. Der vil bive ydet stoette til anvendelsesforsoeg, der normalt vil bygge paa eksisterende infrastrukturer og institutioner, og som har brug for en Faellesskabsdimension. Dette vil goere det nemmere for brugerne at vurdere mulighederne, bidrage til en hurtigere indfoerelse af teknologier til HPCN, og skabe grundlag for etableringen af et marked for europaeiske systemleverandoerer. Disse forsoeg vil desuden skabe taettere forbindelser mellem brugere og leverandoerer i Europa.

FTU-aktionerne vil blive koordineret med relevante EUREKA-projekter og med nationale og regionale programmer. For at bidrage til, at HPCN-produkter og -teknologier hurtigt opnaar almen anerkendelse, vil der blive etableret internationale kontakter og - hvor det er relevant - konkret internationalt samarbejde.

Fokusomraade

Teknologi til stoette for virksomhedsprocesser For at oege produktiviteten og kvaliteten samt sikre konkurrenceevnen er mange virksomheder i faerd med at omstrukturere deres processer og skabe en ny fordeling af arbejdet. Et vigtigt traek i omstruktureringen er integration af virksomhedsprocesser paa tvaers af funktioner saasom salg, produktudvikling og oekonomi. Et andet traek er mere gruppebaseret arbejde, ofte paa tvaers af afdelinger. Et tredje traek er en udvikling bort fra den hoeje grad af arbejdsdeling, der var almindelig op til 1980'erne, hen imod stoerre integration af arbejdsopgaverne, saaledes at samme person varetager mange forskellige funktioner. Informationsteknologien er et uundvaerligt element i de nye strukturer, der ellers enten ikke kunne fungere eller ikke ville vaere oekonomisk rentable.

De nye virksomhedsprocesser haenger sammen med arbejdsfordelingen, og de indebaerer ofte komplekse beslutninger og kraever en omfattende viden og hurtige reaktioner. Mange af de nye processer kraever, at der indfoeres nye teknologier eller nye kombinationer af teknologier, og der er isaer behov for integration af teknologierne. Vaerktoejer til stoette for samarbejde og dokumentadministration har saerlig stor betydning, og der er vide muligheder for at forbedre effektiviteten specielt inden for tjenester til dokumentadministration.

Maalsaetningen for fokusomraadet er at oege informationsteknologiens bidrag til organisationernes effektivitet betydeligt ved for det foerste at oege og demonstrere forstaaelsen for, hvordan informationsteknologien bedst udnyttes (optimal praksis) i virksomhedsprocesser og for det andet at udvikle de grundlaeggende teknologier, der skal stoette den nye organisationsmaessige udvikling. Arbejdet vil vaere anvendelsesorienteret, og det er hensigten at integrere teknologier fra flere forskellige omraader af saerprogrammet samt nye komplementaere teknologier, der er under udvikling. Brugerne kommer til at spille en vigtig rolle, da de skal vaere med til at fastlaegge retningslinjerne for en effektiv anvendelse af informationsteknologien. Arbejdsmiljoeaspekter vil ogsaa blive inddraget. Aktionerne vil bygge paa arbejde inden for informationsteknologistoette til virksomhedsprocesser i tidligere ESPRIT-faser. Arbejdet vil blive koordineret noeje med det arbejde, der udfoeres i telematik- og telekommunikationsprogrammerne.

Forskning i informationsteknologi til stoette for virksomhedsprocesser er af tvaerfaglig karakter og omfatter modellering af virksomhedsprocesser, organisations »udvikling«, arkitektur for informations- og kommunikationsprocesser i virksomheden, integration af softwarekomponenter til virksomhedsformaal og integration af dokumentadministration i flersprogede organisationer og administrationer. Nationale forskelle i virksomhedsorganisation og -praksis vil ogsaa indgaa i forskningen. Spoergsmaalet om integration af mobile personlige systemer vil ogsaa blive taget op.

FTU-aktionerne inden for teknologier til stoette for virksomhedsprocesser vil vaere anvendelsesorienterede, hvilket medfoerer integration af adskillige teknologier. Der vil ogsaa blive forsket i metoder til integration af teknologierne i virksomhedernes eksisterende systemer og data. Der vil blive udfoert supplerende forskning i edb-stoettet samarbejde og dokumentadministration.

Der er behov for nye metoder til integration og udvikling af software for at stoette de nye former for automatisering af virksomhedsprocesser, herunder integration af objektorientering, videnbaserede systemer, grafiske brugergraenseflader og distribueret databehandling. Der vil ogsaa vaere brug for at integrere telekonferenceteknologier, ruminformationssystemer, som f. eks. geografiske informationssystemer, og mobilteknologier med andre teknologier. Derfor er det noedvendigt med et naert samarbejde med de andre dele af saerprogrammet, der vedroerer metoder og vaerktoejer samt videnbaserede systemer. Der vil ogsaa blive arbejdet paa at fastlaegge standarder, hvor det er hensigtsmaessigt.

Forskningen inden for edb-stoettet samarbejde (CSCW: Computer-Supported Cooperative Work) tager sigte paa at udnytte informationsteknologien til at forbedre kommunikationen og samarbejdet mellem de ansatte i en virksomhed. CSCW-systemer er en hjaelp for brugere, der arbejder sammen paa projekter i et distribueret miljoe, paa heterogene hardware- og softwaresystemer, samtidigt eller forskudt. FTU-aktionerne daekker vaerktoejer, standarder, objektbiblioteker til udvikling og tilpasning af CSCW-systemer, og der tages hensyn til brugermobilitet, fleksible arbejdsformer og brug af eksisterende informationssystemer. Saerlige forskningsomraader er bl. a. faelles tekstforfatning, stoette til gruppebeslutninger, elektroniske moeder og delt, distribueret arbejde.

Der vil blive ivaerksat en raekke forskningsaktiviteter inden for dokumentadministration. Et emnemraade er udarbejdelse af multimediedokumenter i samarbejde og i et distribueret miljoe, ved hjaelp af uensartede vaerktoejer og systemer og med indfletning af eksisterende dokumenter, herunder konvertering af gamle papirdokumenter til elektronisk form, og opbygning af sammenstykkede dokumenter. Aspekter af softwareudviklingsteknikker er relevante for versionskontrol, overensstemmelsesstyring og paralleludvikling. Der skal ogsaa forskes i fleksibel dokumentproduktion og -trykning efter princippet »netop til tiden« samt i forholdet mellem dokumenter og distributionsmekanismer som f. eks. elektronisk post og telefaxtjenester. Inden for emnet dokumentlagring og -udtraek vil der blive udviklet nye, mere brugervenlige adgangsformer samt nye maader at organisere lagring, arkivering og samling af dokumenter paa og teknikker til at udtraekke dele af dokumenter, som f. eks. illustrationer, citater, underafsnit og noter.

Der vil blive gennemfoert et forholdsvis begraenset antal pilotforsoeg og andre aktiviteter paa feltet »optimal praksis« og »transnationale europaeiske virksomheder«. Arbejdet tager sigte paa hurtigst muligt at udbrede kendskabet til de optimale former for integration af de forskellige teknologier i virksomhedsprocesser. Baade brugerne og teknologileverandoererne skal involveres, men brugerne skal spille den centrale rolle. Der skal endvidere forskes i metoder til at minimere den risiko, som brugerne foeler, de tager ved at indfoere nye teknologier.

Fokusomraade

Integration i fabrikationen I en hoejindkomstoekonomi afhaenger arbejdspladserne i den produktive sektor af, at der hurtigt skiftes til produkter med hoejteknologisk indhold eller hoej vaerditilvaekst, samt af producenternes evne til at fungere optimalt i et dynamisk skiftende globalt net af erhvervspartnere, leverandoerer, kunder og forskere. Den dybtgaaende omstrukturering, der er ved at finde sted overalt i industrien, skaber baade et klima og en mulighed for forandring. Der opstaar nye produktionsmoenstre som udtryk for en mere ressourcebesparende og smidig fremgangsmaade: Forsyningskaedesamarbejde, intelligent fabrikation, edb-stoettet samarbejde og gennemfoert kvalitetsstyring. Alle disse metoder er baseret paa avanceret informations- og kommunikationsteknologi.

Tidligere arbejde byggede paa ideen om integration af de traditionelle ingenioerfunktioner. Disse »edb-integrerede« teknologier fra 1980'erne er nu tilstraekkelig modne til at kunne udnyttes i praksis i et industrielt miljoe. Der er ved at opstaa en ny arbejdskultur, der praeger alle virksomhedsprocesser, indbefattet fremstilling og konstruktion. Dette skaber et behov for avanceret informations- og kommunikationsteknologi og er samtidig afgoerende for, i hvilken retning de grundforskningspraegede udviklingsaktiviteter paa dette omraade skal gaa. Udviklingen af avanceret informations- og kommunikationsteknologi skal paavirkes i den indledende fase, saa den tjener den europaeiske industris konkurrenceevne og industriarbejdernes livskvalitet bedst muligt.

Aktionerne paa dette omraade har til formaal at fungere som katalysator for forandringerne via udvikling af avancerede informationsteknologier. I samarbejde med programmet for industri- og materialeteknologier skal de bidrage til at oege konkurrenceevnen hos fremstillings-, konstruktions- og forarbejdningsvirksomhederne via forbedret produktkvalitet, reducerede omkostninger og hurtigere leveringstider, samtidig med at det 21. aarhundredes miljoemaessige udfordringer tages op.

De grundlaeggende generiske teknologier inden for informations- og kommunikationsteknologi udvikles separat i et rivende tempo, men hvor hurtigt de tages i brug afhaenger af, hvor hurtigt de kan integreres i et kommercielt miljoe. Arkitekturen i fremtidens systemer maa til stadighed aendres, for at brugerne kan drage nytte af udviklingen inden for avanceret informations- og kommunikationsteknologi, samtidig med at der maa findes overgangsloesninger for at beskytte de hidtidige investeringer. Arbejdet vil bygge paa og integrere grundlaeggende teknologier i softwareudvikling, aabne systemer, CAD, datamodellering og databasedesign, softwarekvalitetsstyring, mikroelektronik, mikrosystemer og udvalgte dele af mekatronik.

For de enkelte firmaer kraever gennemfoerelsen af virksomhedsstrategier baseret paa nye produktionsmoenstre en omdefinering af de byggesten, der bruges til at udvikle informations- og kommunikationsteknologiske stoettesystemer til fremstillings- og forarbejdningsvirksomhederne. Der vil bliv ydet stoette til initiativer paa tvaers af sektorer og faggraenser med henblik paa at loese generelle problemer, mens der samtidig tages hensyn til specifikke industrielle krav og livskvaliteten. Saadanne initiativer vil gavne hele industrispektret.

Arbejdet vil blive koncentreret om nye informations- og kommunikationsteknologiske loesninger inden for tekniske emner, der stoettes af standardforberedende og samarbejdsorienterede aktiviteter.

Inden for emnet rammer for virksomhedsintegration vil arbejdet hovedsagelig bestaa i at udvikle metoder og vaerktoejer til modulaert systemdesign af informations- og kommunikationsteknologiske systemer til stoette for industrivirksomheder. Design og ivaerksaettelse af systemer til integreret kvalitetsstyring vil ligeledes faa stoette fra denne avancerede informationsteknologi. Brugere og leverandoerer vil blive stoettet i deres indsats for at naa til enighed om krav og funktionsspecifikationer for komponenter til saadanne systemer, og der vil blive ydet stoette til avancerede implementeringer med henblik paa at validere, kvalitetsteste og afproeve resultaterne.

Arbejdet inden for integreret produktdatamodellering vil blive koncentreret om at formalisere og standardisere de datastrukturer, der bruges til at beskrive produkterne og deres komponenter. Herved udvides produktdatamodelleringssystemernes funktionalitet til et hoejere semantisk niveau, herunder videnrepraesentation og -deling.

Informationsgraenseflader skal defineres og implementeres for at sikre kvalitetsstandarderne. Dermed vil konstruktionsfunktionerne i hele produkterne og processernes livscyklus kunne understoettes fra en faelles platform.

Baade industrisystemernes produktivitet og deres evne til at fungere sikkert og uden fare for menneskeliv eller miljoe afhaenger af kvaliteten af deres styringssystemer. Arbejdet med intelligent styring vil blive koncentreret om udvikling og integration af distribuerede, hierarkiske styringssystemer, fra foeler- og aktuatorniveau over styring af produktionsprocessen til styring af vare- og ordrestroemmen gennem hele fabrikker eller anlaeg og gennem hele forsyningslogistikkaeden.

Hvor hurtigt de nye teknologier vinder indpas paa de tre omraader, afhaenger i hoej grad af, hvor hurtigt man kan opnaa enighed om standarder for deres brug. Det er noedvendigt at harmonisere kvalitetsstyringssystemerne for at faa sammenlignelige vurderinger af leverandoererne inden for Europa. Der skal skabes mulighed for at ivaerksaette forsoeg med praestandarder, og der vil blive etableret en taet forbindelse mellem brugere og leverandoerer for at accelerere denne proces. Der vil blive arbejdet paa at udbrede den optimale praksis til alle dele af Faellesskabet, saaledes at de europaeiske virksomheder faar det bedste udgangspunkt for at samarbejde og konkurrere paa internationalt plan. Hvor det er relevant, vil aktionerne blive koordineret med initiativer i medlemsstaterne og paa internationalt plan.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKOENNES NOEDVENDIGE

>TABELPOSITION>

BILAG III

SAERLIGE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

Programmet gennemfoeres ved hjaelp af indirekte foranstaltninger, hvor Faellesskabet bidrager til finansieringen af FTU-aktioner, som gennemfoeres af tredjeparter eller FCC's institutter i samarbejde med tredjeparter:

1. Foelgende typer foranstaltninger med omkostningsdeling:

a) FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter, og som omfatter industrirelevant grundforskning, hvor det er hensigtsmaessigt.

Projekterne skal generelt omfatte mindst to ikke-forbundne industrivirksomheder fra to forskellige medlemsstater.

Faellesskabsfinansieringen overstiger normalt ikke 50 % af projektomkostningerne, med en gradvis lavere procentsats jo naermere projektet er paa markedet. Universiteter og andre institutioner, der ikke selv foerer omkostningsregnskab, faar refunderet deres ekstraudgifter hertil med 100 %.

b) Teknologistimulerende foranstaltninger, som skal tilskynde til og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i FTU-aktioner i) ved hjaelp af praemier til gennemfoerelse af en FTU-foranstaltnings forundersoegelsesfase, herunder soegning efter partnere, i en periode paa op til tolv maaneder. Praemien ydes efter udvaelgelsen af forslag, som normalt kan forelaegges af mindst to ikke-forbundne smaa og mellemstore virksomheder fra to forskellige medlemsstater. Praemien daekker indtil 75 % af omkostningerne i forbindelse med forundersoegelsesfasen, dog hoejst 45 000 ECU eller 22 500 ECU, hvis der undtagelsesvis er tale om, at kun en enkelt virksomhed ansoeger; og ii) ved at stoette forskningsprojekter, som der samarbejdes om, hvorved smaa og mellemstore virksomheder, der har lignende tekniske problemer uden at have relevante forskningsfaciliteter, kan engagere andre legale enheder til at udfoere FTU paa deres vegne. Faellesskabsfinansieringen af forskningssamarbejdsprojekter, der omfatter mindst fire ikke-forbundne smaa og mellemstore virksomheder fra mindst to forskellige medlemsstater, daekker normalt 50 % af forskningsomkostningerne.

Efter en foerste indkaldelse kan forslag i begge tilfaelde forelaegges paa et hvilket som helst tidspunkt i loebet af den periode, der er omfattet af det arbejdsprogram, der er ved at blive gennemfoert.

Disse aktioner suppleres med saerlige forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger.

2. Foranstaltninger, der er egnede til dette saerprogram:

- standardiseringsfremmende foranstaltninger og foranstaltninger til udarbejdelse af generelle brugsprotokoller for gennemfoerelse af programmets maal Faellesskabet daekker indtil 100 % af udgifterne til disse foranstaltninger.

3. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger saasom:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger - stoette til udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper og andre videnskabelige eller tekniske moeder, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder - brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser - videnskabelige publikationer og aktiviteter til formidling, fremme og udnyttelse af resultaterne samordnet med de aktiviteter, der gennemfoeres under tredje foranstaltning; der tages fra begyndelsen og under hele FTU-projekternes forloeb hensyn til faktorer, der kan fremme udnyttelsen af resultaterne, idet projektparterne udgoer et centralt netvaerk for formidling og udnyttelse af resultaterne - analyse af eventuelle sociooekonomiske konsekvenser og teknologiske risici, der er forbundet med programmet, hvilket ogsaa vil bidrage til saerprogrammet for maalrettet sociooekonomisk forskning - uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet, for at stimulere teknologioverfoersel og oege arbejdskraftens faerdigheder - uafhaengig evaluering af programmets forvaltning og ivaerksaettelse og af aktionernes gennemfoerelse - vurdering af programaktionernes miljoepaavirkning - forberedende undersoegelser og pilotaktioner for at undersoege vekselvirkningen mellem brugerne/borgerne og informationsinfrastrukturen og for at eksperimentere med nye maader at anvende informationsteknologien paa (i taet samarbejde med programmerne for avancerede kommunikationsteknologier- og tjenester og for telematiksystemer af almen interesse og med programmet for maalrettet sociooekonomisk forskning) - foranstaltninger til stoette for driften af nettene med henblik paa oeget bevidstgoerelse og decentraliseret bistand til smaa og mellemstore virksomheder, samordnet med Euromanagementforanstaltningen vedroerende FTU-revision.

Faellesskabsfinansieringen kan daekke indtil 100 % af omkostningerne i forbindelse med disse foranstaltninger.

4. Samordnede foranstaltninger, der bestaar i koordinering, isaer via samordningsnet, af FTU-projekter inden for programmet, som allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede foranstaltninger kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af faelles interessegrupper (ekspertnet), som gennem FTU-projekter under foranstaltninger med omkostningsdeling (jf. punkt 1, litra a)) samler fabrikanter, servicevirksomheder, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme teknologiske eller industrielle maal.

Faellesskabet daekker indtil 100 % af udgifterne til samordning.