KOMMISSIONENS DIREKTIV af 7. juni 1982 om tilpasning til den tekniske udvikling af Raadets direktiv 76/889/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om radiostoej, foraarsaget af elektriske husholdningsapparater, transportabelt vaerktoej og lignende apparater (82/499/EOEF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets direktiv 76/889/EOEF af 4. november 1976 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning om radiostoej, foraarsaget af elektriske husholdningsapparater, transportabelt vaerktoej og lignende apparater (1), saerlig artikel 7, stk. 3, og

ud fra foelgende betragtninger:

Paa grundlag af de indvundne erfaringer og som foelge af den tekniske udvikling er det nu muligt bedre at tilpasse forskrifterne i bilaget til ovennaevnte direktiv til de faktiske afproevningsvilkaar;

de i dette direktiv fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for tilpasning til den tekniske udvikling af direktiverne om fjernelse af tekniske hindringer for handelen med apparater, som frembringer Radiostoej -

UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilaget til direktiv 76/889/EOEF erstattes af bilaget til naervaerende direktiv.

Artikel 2

Inden den 1. december 1983 vedtager og offentliggoer medlemsstaterne de noedvendige bestemmelser for at efterkomme dette direktiv og underretter straks Kommissionen herom.

Medlemsstaterne anvender disse bestemmelser fra naevnte dato for saa vidt angaar frihed til markedsfoering og brug af apparater omhandlet i artikel 4 i direktiv 76/889/EOEF og fra den 1. december 1984 for saa vidt angaar forbudet mod markedsfoering som omhandlet i direktivets artikel 2.

Artikel 3

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 7. juni 1982.

Paa Kommissionens vegne

Karl-Heinz NARJES

Medlem af Kommissionen (1) EFT nr. L 336 af 4.12.1976, s. 1.

BILAG

1. (1) ANVENDELSESOMRAADE

1.1. Disse bestemmelser finder anvendelse paa elektriske husholdningsapparater, transportabelt vaerktoej og andre elektriske apparater, der frembringer kontinuerlig eller intermitterende stoej af samme art, saasom kontormaskiner, forevisningsapparater til film eller lysbilleder, grammofoner, elektriske malkemaskiner, motordrevne elektromedicinske apparater, halvlederregulatorer, elektriske hegn, salgsautomater og forlystelsesautomater o.s.v. undtagen apparater, der drives af indbyggede batterier.

1.2. Der angives fremgangsmaader for maaling af radiostoej og graensevaerdier i frekvensomraadet 0,15-300 MHz. Der skal vaere 80 % sandsynlighed for, at mindst 80 % af de seriefremstillede apparater overholder disse graensevaerdier.

1.3. Transportabelt vaerktoej, hvis maerkeeffekt overstiger 2 kW, og halvlederregulatorer, hvis maerkestroem overstiger 16 A, falder uden for dette direktivs anvendelsesomraade.

1.4. Motorer solgt saerskilt som saadanne omfattes heller ikke af pkt. 4 og foelgende i dette direktiv. De skal vaere forsynet med en paaskrift, der henleder brugerens opmaerksomhed paa, at det paahviler denne at drage omsorg for, at materiellet opfylder de foreskrevne krav.

(2.)

3. DEFINITIONER

I forbindelse med dette direktiv gaelder foelgende definitioner. 3.1. Kontinuerlig stoej.

Denne stoej kan bestaa af impulsstoej eller uselektiv stoej eller endog en overlejring af begge af en varighed paa mere end 200 ms.

3.2. Intermitterende stoej.

Stoej, der ikke er kontinuerlig. Ved beregning af stoejgraenser og maaling af intermitterende stoej anvendes foelgende definitioner. 3.2.1. Klik:

En stoej, som ikke varer laengere end 200 ms, og som er adskilt fra den paafoelgende forstyrrelse ved et interval paa mindst 200 ms. Klik kan bestaa af et antal impulser. Eksempler paa intermitterende stoej, der betragtes som klik, findes i fig. 1a, 1b og 1c.

3.2.2. Registrerede klik:

Klik, som overstiger graensevaerdien for kontinuerlig stoej.

3.2.3. Kontaktfunktion:

Slutning eller brydning af en omskifter eller kontakt. (1) Pkt. 1 i bilaget til Raadets direktiv 76/889/EOEF.

3.2.4. Minimal observationstid:

Saedvanligvis den tid, det tager at taelle 40 registrerede klik eller, for apparater anfoert i tabel II, tillaeg A, at taelle 40 kontaktfunktioner. Ved apparater uden automatisk stop er den minimale observationstid den tid, det tager at taelle 40 registrerede klik eller eventuelt 40 kontaktfunktioner. Ved apparater med automatisk stop er den minimale observationstid den tid, det tager ved det mindst muligt antal fuldstaendige programmer at opnaa 40 registrerede klik eller eventuelt 40 kontaktfunktioner. Intervallet mellem et programs afslutning og det efterfoelgende programs begyndelse indgaar ikke i observationstiden, medmindre (a) dette udtrykkeligt er angivet (f.eks. 5.3.5.13), eller (b) det drejer sig om apparater, der ikke kan startes paa ny umiddelbart efter et programs afslutning ; ved disse apparater skal den mindste tid, der kraeves til at starte programmet paa ny, medtages i den minimale observationstid.

Den minimale observationstid maa ikke overstige 120 minutter.

3.2.5. Klikhyppighed N:

Det tal, der anvendes til at bestemme graensevaerdien for intermitterende stoej (3.2.6). Saedvanligvis er N antallet af registrerede klik pr. minut bestemt ved formlen N = n1/T, hvor n1 er antallet af registrerede klik i loebet af observationstiden T, udtrykt i minutter.

For visse apparaters vedkommende (se 4.2.4.6) beregnes klikhyppigheden N ved formlen N = fn2/T, hvor n2 er antallet af kontaktfunktioner i loebet af observationstiden T og f en faktor angivet i tillaeg A, tabel II.

3.2.6. Graensevaerdi Lq (for registrerede klik):

Graensevaerdien for kontinuerlig stoej forhoejet med en noejere angivet vaerdi (jf. 4.2.3.3 og 4.2.4).

3.2.7. Karakteristisk vaerdi:

Den karakteristiske klikvaerdi er den, der beskriver et apparat efter den oevre kvartils metode, idet apparater afproeves i et tidsrum T, der ikke er kortere end den minimale observationstid. Hvis klikhyppigheden N bestemmes paa grundlag af antallet af registrerede klik, anses det afproevede apparat for at opfylde kravene, hvis mindre end 1/4 af de i observationstiden registrerede klik overstiger graensevaerdien (jf. 3.2.6).

Hvis klikhyppigheden N bestemmes paa grundlag af antallet af kontaktfunktioner (jf. 3.2.5), anses det afproevede apparat for at opfylde kravene, hvis antallet af klik, som overstiger graensevaerdien, er mindre end 1/4 af kontaktfunktionerne.

Anm. : Tillaeg B giver et eksempel paa anvendelse af den oevre kvartils metode.

3.3. Relativ indkoblingstid (RI).

Den relative indkoblingstid (RI) er forholdet mellem den tid, i loebet af hvilken kontakten er sluttet og den samlede tid udtrykt i procent.

4. STOEJGRAENSER 4.1. Kontinuerlig stoej. 4.1.1. Frekvensomraade 0,15-30 MHz (stoejklemspaendinger)

Maaleudstyret skal vaere i overensstemmelse med CISPR, publikation 16 (1977) : »Specifikation for Radio Interference Measuring Apparatus and Measurement Methods«.

>PIC FILE= "T0022656"> >PIC FILE= "T0022544"> 4.1.2 Frekvensomraade 30-300 MHz (stoejeffekt).

Maaleudstyret skal vaere i overensstemmelse med CISPR publikation 16 (1977) : »Specifikation for Radio Interference Measuring Apparatus and Measurement Methods«.

Maalingerne foretages i overensstemmelse med afsnit 5 og 7 i dette bilag.

Graensevaerdierne for stoejeffekten maalt ved hjaelp af den absorberende maaletang (jf. afsnit 7) er angivet i tabel II og tabel III.

>PIC FILE= "T0022545">

>PIC FILE= "T0022546">

4.2. Intermitterende stoej.

4.2.1. Kontaktfunktionerne i termostatstyrede apparater, i programstyrede automatiske maskiner og i andre elektrisk styrede eller drevne apparater fremkalder intermitterende stoej. Den subjektive virkning af intermitterende stoej varierer med klikhyppighed og -amplitude. Der skelner mellem forskellige former for intermitterende stoej. Maaleudstyret, som skal bruges, er specificeret i CISPR, publikation 16 (1977), »Specifikation for Radio Interference Measuring Apparatus and Measurement Methods«.

(4.2.2)

4.2.3. Foelgende graensevaerdier og betingelser gaelder (med undtagelse af stoej fra de under 4.2.4 naevnte apparater). 4.2.3.1. Naar der ved kontaktfunktioner fremkommer a) registrerede klik hyppigere end to gange i loebet af en vilkaarlig periode paa 2 s eller

b) andre former for stoej end klik,

finder de under 4.1 anfoerte graensevaerdier for kontinuerlig stoej anvendelse, undtagen for stoej fra de under 4.2.3.5, 4.2.4.3 og 4.2.4.4 angivne apparater.

Fig. 2a, 2b og 2c giver eksempler paa intermitterende stoej, for hvilken graensevaerdierne for kontinuerlig stoej gaelder.

4.2.3.2. Graensevaerdier for registrerede klik, som ikke forekommer hyppigere end 2 gange i loebet af en vilkaarlig periode paa 2 s, er defineret i 4.2.3.3 og vist i tillaeg A for alle kategorier af apparater, med undtagelse af de under 4.2.4 naevnte.

4.2.3.3. Graensevaerdier Lq, der gaelder for registrerede klik i forhold til graensevaerdien L for kontinuerlig stoej, beregnes af formlen: >PIC FILE= "T0022547">

Vaerdien N bestemmes ved henholdsvis 160 kHz, 550 kHz og 45 MHz for frekvensomraaderne 150-500 kHz, 0,5-30 MHz og 30-300 MHz.

4.2.3.4. Graensevaerdierne gaelder for den klikhyppighed N, som er observeret under den i 5.1.1 og 5.3 angivne driftstilstand. Hvor der ikke er fastsat saerlige bestemmelser om driftstilstanden, maales den intermitterende stoej under de mest ugunstige forhold ved normal anvendelse af apparatet (maksimal klikhyppighed N).

4.2.3.5. Ved bedoemmelse af programstyrede apparater kan der forekomme intermitterende stoej, som er foraarsaget af en eller flere forstyrrelser, og som ikke opfylder betingelserne for klassificering i kategorien klik. Hvis denne intermitterende stoejs samlede varighed ikke overstiger 600 ms i observationstiden, betragtes stoejen som ét klik, og den er da ikke underkastet de under 4.1 naevnte graensevaerdier for kontinuerlig stoej.

For apparater, som frembringer mindre end 10 klik i minuttet (N For denne kategori af apparater, f.eks. visse vaskemaskiner og deres standardvaskecyklus, vurderes eksemplet i figur 2 paa side 36 som tre klik og ikke som stoej.

4.2.4. For visse af de i det foelgende naevnte apparater gaelder de under 4.2.3 angivne graensevaerdier og driftsbetingelser med undtagelse af de naevnte tilfaelde. 4.2.4.1. Stoej fremkaldt ved haandbetjening af afbrydere, som alene er bestemt til a) at taende og eller slukke for apparatet,

b) alene til at vaelge program eller

c) til at regulere effektforbruget ved skift mellem et begraenset antal faste stillinger, skal ikke tages i betragtning ved afproevning af apparatet, for saa vidt angaar dettes overensstemmelse med de i dette bilag anfoerte graenser for radiostoej. Omskiftere, der falder ind under ovennaevnte definition, er for eksempel afbrydere paa lamper og elektriske skrivemaskiner, eller omskiftere til styring af effekt og luftstroem i varmeventilatorer. Omskiftere, der ikke falder ind under ovennaevnte definition, er saadanne, der er bestemt til at give en kontinuerlig variabel effekt. Ved forstyrrelser fremkaldt af afbrydere, som ved normal brug haandbetjenes gentagne gaelder ingen amplitudebegraensninger, saafremt klikvarigheden er under 10 ms ; ellers gaelder en klikhyppighed N = 4, medmindre andet er angivet (jf. 5.3.7.2), eller, saafremt en klikhyppighed paa N = 4 ikke kan opnaas, den hoejeste vaerdi af N, der kan opnaas i praksis. Apparater med afbrydere, der ved normal brug betjenes gentagne gange, er for eksempel frugtpressere og varmlufthaandtoerrere.

4.2.4.2. Apparater, der i tabellerne i tillaeg A er maerket med **, anses for at overholde graensevaerdierne uafhaengigt af klikamplituden, saafremt de er udstyret med kontakter med umidddelbar kontaktfunktion, (d.v.s., hvert klik har en kortere varighed end 10 ms) og har en klikhyppighed paa hoejst 5. Begge disse betingelser skal vaere opfyldt for, at denne lempelse gaelder.

4.2.4.3. Ved apparater med en klikhyppighed N under 5 regnes to stoejimpulser med et tidsinterval paa under 200 ms kun som to saerskilte klik, saafremt foelgende betingelser alle er opfyldt: a) den foerste stoejimpuls er frembragt ved en tilsigtet funktion i det apparat, der afproeves;

b) den anden stoejimpuls er frembragt ved en tilsigtet funktion i det apparat, der afproeves ; denne sidstnaevnte funktion er en direkte foelge af den under a) naevnte funktion;

c) hver stoejimpuls har en maksimal varighed paa 200 ms;

d) der forekommer ikke andre stoejimpulser i et tidsrum paa 2 s forud for den foerste under a) naevnte stoejimpuls;

e) der forekommer ikke andre stoejimpulser i et tidsrum paa 2 s efter den anden under b) naevnte stoejimpuls.

I eksemplet i fig. 2c skal stoejen fra denne kategori af apparater, f.eks. koeleskabe, betragtes som to klik og ikke som kontinuerlig stoej.

4.2.4.4. Ved termostatstyrede trefasede omskiftere skal de tre stoejimpulser, som fremkommer successivt i hver af de tre faseledere og nullederen, betragtes som tre klik og ikke som kontinuerlig stoej uanset deres tidsmaessige afstand og paa foelgende betingelser: a) Kontakten kan ved normal anvendelse hoejst fungere en gang i loebet af 15 minutter, og inden for 2 s maa ingen anden stoejimpuls gaa forud for eller foelge efter de tre impulser.

b) Varigheden af hver af de stoejimpulser, som frembringes ved slutning eller brydning af en kontakt, skal vaere lig med eller kortere end 10 ms, og den karakteristiske vaerdi maa ikke overskride den relevante graensevaerdi for kontinuerlig stoej med mere end 44 dB.

4.2.4.5. For rumradiatorer til fast installation med indbyggede termostater skal graensevaerdien beregnes paa grundlag af en klikhyppighed N, som er 5 gange stoerre end den klikhyppighed, som bestemmes for en rumradiator som defineret i 3.2.5 i overensstemmelse med 5.3.5.11.

4.2.4.6. For de i tabel II i tillaeg A angivne apparater beregnes klikhyppigheden N = fn2/T, hvor n2 er antallet af kontaktfunktioner (jf. 3.2.3) i loebet af observationstiden T i minutter, og f er en faktor anfoert i tabel II i tillaeg A.

4.2.4.7. Graensevaerdierne for spaendingsgivere til elektriske hegn gaelder for klemmerne paa spaendingsgiveren (jf. fig. 4) og kun indtil 30 MHz.

4.2.5. Tillaeg A giver en oversigt over graensevaerdierne for en raekke apparater under forskellige driftsbetingelser i overensstemmelse med 4.2.3 og 4.2.4 ovenfor.

Graensevaerdierne for de apparater, som ikke er anfoert i tillaeg A, beregnes paa grundlag af eksemplerne i tillaeg A i overensstemmelse med de principper, som er beskrevet i 4.2.3 og 4.2.4 i dette dokument.

4.3. Stoej frembragt af halvlederregulatorer.

Graensevaerdierne gaelder kun for halvlederregulatorer, hvis maerkeindgangsstrom ikke overstiger 16 A. Graensevaerdierne er anfoert i tabel I. Halvlederregulatorer er ikke underlagt stoejeffektgraenserne mellem 30 og 300 MHz.

For klemmer, der kan anvendes enten som forsyningsklemmer eller som belastnings-/ekstraklemmer, gaelder graensevaerdierne for forsyningsklemmer. 4.3.1. Apparater, der er udstyret med flere enkeltvis indstillelige regulatorer. Foelgende maalemetode anvendes ved apparater med flere enkeltvis indstillelige regulatorer. Maalemetoden anvendes baade paa apparater, hvor flere regulatorer er tilsluttet den samme netfase, og paa apparater, hvor regulatorerne er tilsluttet forskellige netfaser. a) Hver enkelt regulator afproeves for sig. Der foretages maalinger paa alle apparatets klemmer. Hvis apparatet er udstyret med saerskilte afbrydere for de enkelte regulatorer, skal afbryderne til de regulatorer, der ikke er i brug, stilles paa SLUKKET under afproevningen.

b) Saa mange regulatorer som muligt tilsluttes deres belastning, og hver regulator er indstillet til sin maksimale maerkeindgangsstroem. Kan ikke alle regulatorerne tilsluttes, anvendes de regulatorer, der gav den hoejeste stoejvaerdi ved maalingen naevnt under a) (det kan vaere forskellige regulatorer alt efter maalefrekvenser og anvendte klemmer). Indstillingen af de enkelte regulatorer skal waere den samme som den indstilling, der gav den hoejeste stoejvaerdi ved maalingen naevnt under a). Endvidere kontrolleres det, at ingen anden indstilling vil frembrings mere stoej. Der foretages maalinger paa apparatets netklemmer, alle faser og nul, belastningsklemmer og ekstraklemmer.

5. APPARATERNES DRIFTSTILSTAND OG FORTOLKNING AF RESULTATERNE 5.1. Generelle bemaerkninger.

Under maaling af stoejen skal apparatets driftstilstand vaere som foelger: 5.1.1. Driftstilstand. 5.1.1.1. Belastningstilstanden skal vaere i overensstemmelse med 5.3. Apparater, der ikke er opfoert her, skal vaere i drift saaledes, at der opnaas maksimal stoej, uden dog at den normale betjeningsmaade tilsidesaettes.

5.1.1.2. Naar der paa et apparat er angivet en maerkedriftsperiode, vaelges denne som driftsperiode ; i alle andre tilfaelde er driftsperioden ikke begraenset.

5.1.1.3. Der gives ingen naermere forskrifter for apparatets indkoering foer afproevningen, men apparatet skal dog have vaeret i drift tilstraekkelig laenge til, at driftstilstanden er repraesentativ for driften i apparatets normale levetid. Ved afproevning med henblik paa typegodkendelse eller produktionskontrol kan proevemyndigheden forlange, at indkoeringen af apparatet foretages af fabrikanten.

5.1.1.4. Apparatet skal tilsluttes en stroemforsyning, hvis udgangsspaending svarer til apparatets maerkespaending. Hvis stoejniveauet er staerkt forsyningsspaendingsafhaengigt, foretages en maaling ved én frekvens i hvert baand ved forsyningsspaendinger mellem 0,9 og 1,1 gange maerkespaendingen Apparater med mere end én maerkespaending skal afproeves ved den maerkespaending, som foraarsager mest stoej.

5.1.1.5. Apparater, som samtidig omfattes af bestemmelserne i forskellige punkter i dette tekniske bilag og/eller andre direktiver om radiostoej, afproeves som foelger: a) Apparatet tilsluttes saaledes, at kun den del, som omfattes af et bestemt punkt ; er i drift, medens den afproeves i henhold til dette punkt, forudsat at dette kan lade sig goere uden indgreb i apparatet.

Apparatet afproeves som specificeret i hvert punkt, det omfattes af.

Apparatet betragtes kun som vaerende i overensstemmelse, hvis det opfylder kravene i alle de punkter, som det omfattes af, naar det afproeves som anfoert ovenfor.

b) Apparater, som af praktiske grunde ikke kan afproeves som specificeret under a), eller apparater, for hvilke-manglende tilslutning af en eller flere dele umuliggoer normal drift af apparater, afproeves som specificeret i de relevante punkter med alle noedvendige dele tilsluttet. Apparatet betragtes kun som vaerende i overensstemmelse, hvis den stoej, der frembringes af alle dele i drift, opfylder kravene i alle relevante punkter.

5.1.1.6. Hvis et apparat anfoert i 5.2 eller 5.3 er udstyret med en regulator, skal regulatoren ved hver anbefalet frekvens (jf. 5.1.2.1) indstilles saaledes, at der frembringes den stoerst mulige radiostoej. Undersoegelsen af frekvensomraadet mellem to anbefalede frekvenser skal foretages med regulatoren indstillet ved den laveste af de to.

5.1.2. Fortolkning af resultaterne 5.1.2.1. Kontinuerlig stoej a) Maalemodtagerens indikation aflaeses i mindst 15 s ved hver maalefrekvens ; den stoerste indikation registreres, idet der ikke tages hensyn til eventuelle isolerede spidser.

b) Hvis det generelle stoejniveau ikke er konstant, men viser en kontinuerlig stigning eller nedgang paa mere end 2 dB i loebet af observationstiden paa 15 s, skal stoejniveauerne aflaeses i endnu en periode og fortolkes i overensstemmelse med de normale anvendelsesbetingelser for apparaterne paa foelgende vis: 1) Hvis apparatet er af en type, som taendes og slukkes hyppigt, f.eks boremaskiner og symaskinemotorer, taendes apparatet ved hver maalefrekvens umiddelbart foer maalingen, og det slukkes umiddelbart efter den. Det hoejeste registrerede stoejniveau for hver maalefrekvens i det foerste driftsminut noteres;

2) Hvis apparatet normalt fungerer uden afbrydelse i forholdsvis lang tid, som f.eks. haartoerrere, skal det fungere i den tid, det er noedvendigt for at foretage en fuldstaendig maaling. Stoejniveauet ved hver frekvens noteres foerst efter en stabil aflaesning, forudsat bestemmelserne i a) er opfyldt.

c) Hvis stoejen fra et apparat under afproevningen aendrer karakter og bliver uselektiv, foelges fremgangsmaaden under b).

d) Graensevaerdierne gaelder for hele frekvensomraadet 0,15-30 MHz, og stoejniveauet skal derfor maales i hele dette frekvensomraade.

Anm.:

Indledningsvis foretages en orienterende maaling af hele omraadet, og de registrerede vaerdier angives mindst ved foelgende anbefalede og endvidere ved alle andre frekvenser, ved hvilke der er et maksimum, og graensevaerdierne overskrides : 0,16 MHz, 0,24 MHz, 0,55 MHz, 1 MHz, 1,4 MHz, 2 MHz, 3,5 MHz, 6 MHz, 10 MHz, 22 MHz og 30 MHz.

For disse frekvenser tillades en tolerance paa ± 10 %.

e) Graensevaerdierne gaelder for hele frekvensomraadet 30-300 MHz, og stoejen skal derfor maales i hele dette frekvensomraade.

Anm.:

Indledningsvis foretages en orienterende maaling af hele omraadet, og de registrerede vaerdier angives mindst ved foelgende anbefalede dg endvidere ved alle andre frekvenser, ved hvilke der er et maksimum, og graensevaerdierne overskrides : 30 MHz, 45 MHz, 65 MHz, 90 MHz, 150 MHz, 180 MHz, 220 MHz og 300 MHz. For disse frekvenser tillades en tolerance paa ± 5 MHz.

Maalingerne skal gentages ved mindst én frekvens, der ligger naer én af foelgende frekvenser : 45 MHz, 90 MHz og 220 MHz. Hvis de forskelle, der konstateres mellem de maalte stoejniveauer, ikke overstiger 2 dB, skal de foerst opnaaede resultater betragtes som gaeldende. Hvis der i noget tilfaelde konstateres en forskel stoerre end 2 dB, gentages maalingerne over hele spektret, og det hoejeste niveau af alle maalinger ved hver frekvens gaelder.

5.1.2.2. Intermitterende stoej a) Maaling af radiostoej foraarsaget af kontaktfunktioner foretages ved foelgende begraensede antal frekvenser : 160 kHz, 550 kHz, 1,4 kHz, 10 MHz, 45 MHz, 90 MHz og 220 MHz. Der tillades en tolerance paa ± 10 % for de fire foerste frekvenser og ± 5 MHz for de tre sidste frekvenser. For langvarige afproevninger kan antallet af frekvenser yderligere begraenses til foelgende tre frekvenser : 160 kHz, 550 kHz og 45 MHz.

b) Den minimale observationstid og klikhyppigheden N bestemmes som anfoert under 3.2.4 og 3.2.5.

c) Klikhyppigheden N bestemmes ved de frekvenser, som er angivet under 4.2.3.3.

5.1.3. Maaling af stoejimpulsers varighed

Apparatur til maaling af intermitterende stoej skal vaere i overensstemmelse med CISPR, publikation 16 (1977), paragraf 30 og tillaeg R.

En alternativ metode med anvendelse af et oscilloskop er tilladt, saafremt den giver de samme resultater med samme grad af noejagtighed.

Se vejledningen i tillaeg D.

5.1.4. Apparater med hjaelpeanordning tilsluttet med en ledning, som ikke er identisk med netledningen.

Apparatet under afproevning placeres i overensstemmelse med 6.2.2.1 suppleret med foelgende: a) Hjaelpeledningen foldes, saaledes at den danner et 30-40 cm langt vandret bundt. Hvis dette af praktiske aarsager ikke kan lade sig goere, anvendes den mindst mulige laengde. Saafremt hjaelpeanordningen anvendes til at styre eller regulere, maa brugen heraf ikke paavirke stoejniveauet.

b) Hvis et apparat, som er udstyret med hjaelpeanordning, er jordet, anvendes ingen kunstig haand. Saafremt selve apparatet er bestemt til at holdes i haanden, tilsluttes den kunstige haand dette apparat og ikke hjaelpeanordningen.

c) Saafremt selve apparatet ikke er bestemt til at holdes i haanden, skal hjaelpeanordninger, som er bestemt til at holdes i haanden, og som ikke er jordet, tilsluttes den kunstige haand.

5.2. Stoej fra halvlederregulatorer. 5.2.1. Generelle bemaerkninger.

Kravene i dette tekniske bilag er begraenset til halvlederregulatorer, hvis maerkestroem ikke overstiger 16A. Switched-mode halvlederstroemforsyninger, hvis arbejdsfrekvens er mindre end 10 kHz, er omfattet af kravene i dette bilag, medmindre de er indbygget i telekommunikationsanlaeg.

5.2.2. Maaling.

Maaling af stoej fra halvlederregulatorer (jf. 4.3) foretages i overensstemmelse med CISPR, publikation 16 (1977) »Specification for Radio Interference Measuring Apparatus and Measurement Methods« og som beskrevet nedenfor: a) Regulatoren tilsluttes som vist i fig. 3 eller 3a, og maalingerne foretages i overensstemmelse med 6.2.2.1 eller 6.2.2.3.

b) Regulatorens udgangsklemmer forbindes ved hjaelp af en ledning med en laengde paa 1 m med en belastning, som er lig med den specificerede maerkelast.

c) Hvis intet andet er angivet af fabrikanten, skal belastningen bestaa af gloedelamper.

d) >PIC FILE= "T0022548">

e) Med hensyn til regulatorer med separat ekstraklemmer, der anvendes til at forbinde regulatoren med en foeler- eller reguleringsanordning, skal afstanden mellem regulatorenheden og den eksterne komponent vaere 1 m; endvidere gaelder foelgende: 1. Ekstraklemmerne skal forbindes med den eksterne komponent ved hjaelp af en ledning med en laengde paa 1 m ; hvis en specialledning medfoelger, skal det stykke, der overstiger en laengde paa 80 cm, foldes sammen, saaledes at det danner et 30-40 cm langt vandret bundt.

2. Maaling af stoejspaendinger paa ekstraklemmerne foretages i overensstemmelse med 5.2.2 (d).

Anm.: >PIC FILE= "T0022661">

f) Under alle maalinger skal regulatoren indstilles saaledes, at der for hver maalefrekvens opnaas stoerst mulig stoej.

g) Ved symaskiner, tandlaegebor og lignende apparater med halvlederregulering udstyret med separate kontrolenheder, der er fast forbundet (f.eks. ledning med paastoebte stik) til apparatet med en leder paa hoejst 2 m, maales stoejen kun paa det komplette apparats netklemmer.

Anm.:

Hvis halvlederenheden eller dennes foeler- eller reguleringsanordninger er indbygget i apparat, som den regulerer, er det ikke noedvendigt at maale stoejspaendingen paa de klemmer, som er tilsluttet denne anordning eller disse indbyggede dele, og som ikke kan tilsluttes ydre apparater.

5.3. Definition af standardbelastninger og standarddriftstilstand. 5.3.1. Elektriske, motordrevne husholdningsapparater o.l. 5.3.1.1. Stoevsugere : kontinuerlig drift uden tilbehoer, men med stoevposen isat.

5.3.1.2. Bonemaskiner : kontinuerlig drift uden mekanisk belastning af boersterne.

5.3.1.3. Symaskiner. 5.3.1.3.1. Kontinuerlig stoej fra motoren : kontinuerlig drift med saenket trykfod, men uden traad og stof.

5.3.1.3.2. Kontaktstoej, jf. 5.3.7.

5.3.1.4. Saftpressere : som i 5.3.1.7.

5.3.1.5. Ure : kontinuerlig drift.

5.3.1.6. Ventilatorer : kontinuerlig drift ; ventilatorer med varmelegeme afproeves baade med og uden varme. Kontaktstoej, jf. 5.3.5.11.

5.3.1.7. Roeremaskiner (koekkenmaskiner) : kontinuerlig drift uden belastning.

5.3.1.8. Vaeskemixere/blendere : som i 5.3.1.7.

5.3.1.9. Koeleskabe : kontinuerlig drift med lukket doer. Termostaten skal vaere indstillet midt i reguleringsomraadet. Skabet skal vaere tomt og maa ikke opvarmes. Maalingen foretages, naar stationaer tilstand er opnaaet.

Klikhyppigheden N beregnes paa grundlag af halvdelen af antallet af kontaktfunktioner. (Tilisning af koeleelementet bevirker, at antallet af kontaktfunktioner under normal drift er ca. halvdelen af det antal, der maales, naar koeleskabet er tomt).

Anm.:

4.3.4.3 kan finde anvendelse.

5.3.1.10. Vaskemaskiner : drift kun med vand, hvis indgangstemperatur skal svare til fabrikantens forskrifter. Ved maskiner med termostat indstilles denne paa det valgte programs maksimale temperatur, dog hoejst 90 °C. Maskinen indstilles paa det program, der giver den hoejeste klikhyppighed N.

Anm.:

For maskiner, hvor toerrefunktionen udgoer en del af programmet : se 5.3.1.21.

5.3.1.11. Toerrecentrifuger : kontinuerlig drift uden belastning.

5.3.1.12. Opvaskemaskiner : som i 5.3.1.10.

5.3.1.13. Haartoerrere : som i 5.3.1.6 kontaktstoej, jf. 5.3.5.12.

5.3.1.14. Barbermaskiner og haarklippemaskiner : kontinuerlig drift i hoejst 10 minutter.

5.3.1.15. Massageapparater : kontinuerlig drift uden belastning.

5.3.1.16. Kontormaskiner. 5.3.1.16.1. Skrivemaskiner : kontinuerlig drift.

5.3.1.16.2. Additionsmaskiner, regnemaskiner, kasseapparater.

5.3.1.16.2.1.Motorstoej : motoren skal, hvis det er muligt, vaere i drift saaledes, at der opnaas en stabil aflaesning, upaavirket af kontaktstoej.

5.3.1.16.2.2.Kontaktstoej : jf. 5.3.7.

5.3.1.7. 5.3.1.17. Forevisningsapparater.

5.3.1.17.1. Filmgengivere : kontinuerlig drift med film og taendt lampe.

5.3.1.17.2. Lysbilledapparater : kontinuerlig drift med taendt lampe ; men uden lysbilleder, medmindre lysbilleder er noedvendige for apparatets drift (f.eks. projektorer med selvfokusering). Klikhyppigheden N bestemmes ved fire billedskift pr. minut.

5.3.1.18. Kaffemoeller : drift uden belastning.

5.3.1.19. Plaeneklippere : kontinuerlig drift uden belastning.

5.3.1.20. Malkemaskiner : kontinuerlig drift uden vakuum.

5.3.1.21. Toerretumblere : afproeves med tekstiler i form af dekaterede, dobbeltsoemmede bomuldsstykker paa ca. 70 cm × 70 cm, som i toer tilstand har en gramvaegt mellem 140 g/m2 og 175 g/m2. Reguleringsanordninger indstilles paa enten den laveste eller den hoejeste hastighed. Der vaelges den stilling, som giver den hoejeste klikhyppighed N.

Separate toerretumblere afproeves med halvdelen af den maksimale toervaegt bomuldstekstiler, som anbefales i fabrikantens brugsanvisning. Den angivne toervaegt af stof maettes med en tilsvarende maengde vand ved 25 ± 5 °C.

Toerretumblere kombineret med vaskemaskiner, hvor vaske-, centrifugerings- og toerreoperationerne gennemfoeres efter tur i samme tromle, afproeves med halvdelen af den maksimale toervaegt bomuldstekstiler, som anbefales for toerretumbleoperationen i fabrikantens brugsanvisning. Vandindholdet ved begyndelsen af toerreoperationen skal svare til, hvad der fremkommer ved slutningen af centrifugeringen efter forudgaaende vask.

5.3.1.22. Stoevsugermundstykker med roterende boerster tilsluttet via en over 0,4 m lang netledning med paastoebte stik : maales saerskilt ; kontinuerlig drift uden mekanisk belastning af boersterne. Hvis koeling er noedvendig, benyttes en ikke-metallisk slange.

5.3.2. Transportabelt motordrevet vaerktoej.

Maalinger paa transportabelt elektrisk vaerktoej, som indeholder vibrerende eller svingende masser, foretages saa vidt muligt med disse masser fjernet eller frakoblet.

Maalinger paa transportabelt vaerktoej, hvis omdrejningstal ved drift uden den vibrerende eller svingende masse stiger uacceptabelt, kan foretages ved lavere spaending, saaledes at det nominelle omdrejningstal ved drift opnaas.

Ved transportabelt vaerktoej, som fungerer med transformer, der tilsluttes nettet, skal foelgende maalemetode foelges:

Stoejklemspaending (0,15-30 MHz) a) Hvis vaerktoejet saelges med transformer, skal stoejen vurderes ved maaling paa netsiden af transformeren.

Forsyningsledningen fra det transportable vaerktoej til transformeren skal vaere 40 cm lang ; er den laengere, skal den foldes til et 30-40 cm langt vandret bundt.

b) Hvis vaerktoejet for eksempel saelges som et 110 V apparat, men er beregnet til at blive anvendt med en transformer, skal stoejen maales paa netsiden af en transformer, der anbefales til det paagaeldende vaerktoej.

Anm.:

Hvis vaerktoejet ved afproevningen ikke leveres med transformer, skal stoejen vurderes ved maaling paa vaerktoejets indgangstilslutninger med en paatrykt spaending svarende til maerkespaendingen.

Stoejeffekt (30-300 MHz)

Stoejen skal maales paa vaerktoejets indgangstilslutninger med en paatrykt spaending svarende til maerkespaendingen.

Det transportable vaerktoej skal under maalingen udstyres med en netledning af en laengde passende til maalinger med den absorberende maaletang som beskrevet i CISPR, Publikation 16 (1977), pkt. 11.2. 5.3.2.1. Boremaskiner : kontinuerlig drift uden belastning.

5.3.2.2. Skruetraekkere og slagskruenoegler : som i 5.3.2.1. Kan der anvendes to omdrejningsretninger, skal maalingerne udfoeres saaledes: a) Efter en indkoeringsperiode paa 15 minutter i den ene retning maales den frembragte stoej over hele frekvensomraadet;

b) efter den indkoeringsperiode paa yderligere 15 minutter i den anden retning maales den frembragte stoej over hele frekvensomraadet.

Det hoejeste af de to stoejniveauer skal overholde graensevaerdien.

5.3.2.3. Slibemaskiner med roterende skive, vinkelslibere, polérmaskiner : som i 5.3.2.1.

5.3.2.4. Slibemaskiner uden roterende skive : som i 5.3.2.1.

5.3.2.5. Save og knive : som i 5.3.2.1.

5.3.2.6. Hamre : som i 5.3.2.1.

5.3.2.7. Sproejtepistoler : kontinuerlig drift med tom beholder og uden tilbehoer.

5.3.2.8. Sakse : som i 5.3.2.1.

5.3.2.9. Gevindskaeremaskiner : som i 5.3.2.1.

5.3.2.10. Stiksave til trae og lignende materialer : som i 5.3.2.1.

5.3.2.11. Vaeskeomroerere (stavvibratorer) : kontinuerlig drift anbragt i midten af en rund, vandfyldt staalbeholder. Vandets volumen skal vaere 50 gange vibratorens.

5.3.2.12. Slagboremaskiner : som i 5.3.2.1.

5.3.2.13. Hoevlemaskiner : som i 5.3.2.1.

5.3.3. Lydoptagere og lydgengivere. 5.3.3.1. Grammofoner : kontinuerlig drift uden grammofonplade.

5.3.3.2. Baandoptagere og diktérmaskiner : kontinuerlig drift med magnetisk medium.

5.3.3.3. Gengivere til tonefilm : kontinuerlig drift med film og taendt lampe.

5.3.4. Motordrevne elektromedicinske apparater. 5.3.4.1. Tandlaegeboremaskiner. 5.3.4.1.1. Motorstoej : motorer i kontinuerlig drift med bordrevet tilsluttet, men uden belastning.

5.3.4.1.2. Kontaktstoej : jf. 5.3.7.

5.3.4.2. Save og knive : kontinuerlig drift uden belastning.

5.3.4.3. Elektrokardiografer og lignende registrerende apparater : kontinuerlig drift med strimmel.

5.3.4.4. Pumper : kontinuerlig drift med vaeske.

5.3.5. Elektrotermiske apparater.

Foer maalingerne paabegyndes, skal apparaterne have naaet stationaer tilstand. Kan den specificerede relative indkoblingstid (RI) ikke opnaas, anvendes den hoejst opnaaelige. 5.3.5.1. Komfurer med automatiske plader : apparater med en eller flere kogeplader (eller grillriste) med termostatstyring eller effektregulering:

drift med passende varmeafgivelse ; en vandfyldt aluminiumsgryde saettes paa kogepladen og opvarmes til kogning. Klikhyppigheden N svarer pr. definition til halvdelen af regulatorens kontaktfunktioner pr. minut ved en RI paa 50 ± 10 %, saasom en termostat. Lempelsen for oejeblikkelig kontaktfunktion (jf. 4.2.4.2) gaelder for dette udstyr.

Anm.:

Apparater med indbyggede stegeovne og komponenter, der vedroerer ovnens drift, skal afproeves i overensstemmelse med 5.3.5.2.

5.3.5.2. Stegeovne : Drift med lukket doer uden udnyttelse af den frembragte varme. Klikhyppigheden N bestemmes som antallet af regulatorens kontaktfunktioner pr. minut ved en RI paa 50 ± 10 %. Lempelsen for umiddelbar kontaktfunktion (jf. 4.2.4.2) gaelder for dette udstyr.

5.3.5.3. Varmeplader, varmeborde, varmeskuffer, varmeskabe o.l. : drift uden benyttelse af den frembragte varme. Klikhyppigheden N bestemmes ved en RI for regulatoren paa 50 ± 10 %.

5.3.5.4. Dampgeneratorer til indirekte opvarmning af storkoekkenudstyr ; aabne vandbade : drift med passende varmeafgivelse og med normal vandmaengde. Klikhyppigheden N bestemmes ved en RI for regulatoren paa 50 ± 10 %.

5.3.5.5. Stegegryder, bordstegepander, friturekogere o.l. : drift med passende varmeafgivelse. Oliestanden over den hoejeste del af varmefladen skal vaere ca.: 30 mm for stegegryder,

10 mm for bordstegepander,

10 mm for friturekogere, medmindre et mindste olieniveau er foreskrevet.

Klikhyppigheden N bestemmes ved en RI for regulatoren paa 50 ± 10 %.

5.3.5.6. Vaffeljern, grills : drift uden udnyttelse af den frembragte varme og i lukket tilstand. Klikhyppigheden N bestemmes ved en RI for regulatoren paa 50 ± 10 %.

5.3.5.7. Foderkogere, stationaere vandkogere, gryder, vandkedler, kaffemaskiner, maelkevarmere, flaskevarmere, limkogere, sterilisationsapparater, vaskekedler o.l.:

drift med passende varmeafgivelse, apparater halvt fyldt med vand og uden laag. Klikhyppigheden N bestemmes ved en middelindstilling (60 °C) af en temperaturregulator, som kan indstilles kontinuerligt mellem 20 °C og 100 °C.

(5.3.5.8.)

5.3.5.9. Strygemaskiner (bordstrygemaskiner, strygeruller, presser) : temperaturregulatorens klikhyppighed N bestemmes uden udnyttelse af den udviklede varme ; varmefladerne skal vaere fri, og termostaten skal vaere indstillet paa hoej temperatur.

Klikhyppigheden N for motorstartkontakten bestemmes under en saadan driftstilstand, at den udviklede varme muliggoer strygning af to fugtige haandklaeder (ca. 1 m × 0,5 m) pr. minut. Til bestemmelse af det tilladte stoejniveau benyttes summen af de to vaerdier af N.

5.3.5.10. Strygejern : drift med passende varmeafgivelse ved luft-, vand- eller oliekoeling. Klikhyppigheden N saettes lig med 0,66 gange antallet af kontaktfunktioner pr. minut ved en RI for regulatoren paa 50 ± 10 % og en hoej temperaturindstilling.

5.3.5.11. Apparater til rumopvarmning (varmeventilatorer, konvektorer, oliebadsradiatorer o.l.) ; drift med passende varmeafgivelse. Klikhyppigheden N bestemmes ved en RI for regulatoren paa 50 ± 10 % eller ved den maksimale driftshyppighed opgivet af fabrikanten. Amplitude og varighed af stoejen maales med effektomskifteren i den laveste position, hvis en saadan findes. De samme maalinger gentages med omskifteren stillet paa 0 for apparater, hvor termostaten og en modstand er fast forbundet med nettet.

5.3.5.12. Haartoerrere : jf. 5.3.5.11.

5.3.5.13. >PIC FILE= "T0022549"> 5.3.5.13.1. Simple broedristere.

Simple broedristere er broedristere a) med indbygget haandbetjent kontakt for indkobling af varmelegemet ved begyndelsen af ristningen og automatisk afbrydelse efter et forud fastsat tidsrum og

b) uden automatisk regulator til regulering af varmelegemet under ristningen.

For simple broedristere skal klikhyppigheden N bestemmes, og niveauet for den frembragte stoej maales paa foelgende maade: a) Bestemmelse af klikhyppigheden N.

Der anvendes daggamle franskbroedsskiver (dimensioner : ca. 10 cm × 9 cm × 1 cm) ; den manuelle regulator indstilles til gyldenbrunt ristet broed, og idet apparatet startes i opvarmet tilstand, bestemmes for tre ristninger den gennemsnitlige tid (t1) i sekunder, varmelegemet er indkoblet. Ved bestemmelse af t1 maa der indgaa en hvileperiode paa 30 sekunder. En komplet ristecyklus varer (t1 + 30) sekunder. Klikhyppigheden N er saaledes 120/(t1 + 30).

b) Maaling af stoejniveauer.

Klikhyppigheden N, bestemt som angivet under a), benyttes til beregning af det tilladte stoejniveau, Lq, med anvendelse af den i 4.2.3.3 anfoerte formel.

Broedristeren afproeves med anvendelse af den beregnede graensevaerdi og maales efter den i 3.2.7 anfoerte oevre kvartils metode. Risteren skal gennemkoere 20 varmecykler uden belastning med en indstilling, der giver gyldenbrunt ristet broed som angivet under a). Hver varmecyklus skal omfatte en driftsperiode og en hvileperiode af tilstraekkelig varighed til at sikre, at apparatet ved begyndelsen af hver cyklus er afkoelet omtrent til rumtemperatur. Mekanisk luftafkoeling kan anvendes.

5.3.5.13.2. Andre broedristere : drift med passende varmeafgivelse med daggamle broedskiver (dimensioner : ca. 10 cm × 9 cm × 1 cm) : hver cyklus omfatter en driftsperiode og en hvileperiode, som skal vare 30 sekunder. Klikhyppigheden N bestemmes ved en indstilling, som giver gyldenbrunt ristet broed.

5.3.5.14. Gennemstroemningsvandvarmere, akkumulerende og ikke akkumulerende vandvarmere:

normal driftstilstand med normal vandmaengde og uden aftapning af vand. Klikhyppigheden N bestemmes med samtlige indbyggede regulatorer i maksimumsposition.

5.3.5.15. Elektrisk opvarmet sengetoej (varmepuder, varmetaepper, varmemaatter o.l.):

disse udbredes mellem to bloede taepper, som rager mindst 10 cm ud over den varmeafgivende flade. Tykkelsen og varmeledningsevnen skal vaelges saaledes, at klikhyppigheden N kan bestemmes ved en RI for regulatoren paa 50 ± 10 %.

5.3.5.16 Termostater til regulering af elektriske rum- eller vandvarmere, olie- og gasfyr o.l. : som i 5.3.5.11.

Hvor det i praksis er muligt at benytte termostaten sammen med et relae eller en kontaktor, foretages alle maalinger med denne belastning, idet spolen skal have den stoerst mulige induktans, der kan forekomme i praksis. For at opnaa en tilfredsstillende maaling, skal kontakterne fungere et tilstraekkeligt antal gange med en passende belastning for at sikre, at stoejniveauet er repraesentativt for det, som forekommer ved normal drift.

5.3.6. Spaendingsgivere til elektriske hegn. >PIC FILE= "T0022550">

Med apparatet i sin normalstilling med en maksimal haelding i forhold til lodret plan paa hoejst 15°, og de kontroller, der er tilgaengelige uden vaerktoej, indstillet saaledes, at den stoerste stoejspaending opnaas.

Spaendingsgivere, der er konstrueret til saavel jaevnstroem som vekselstroem, skal afproeves med begge stroemarter.

Hvis nettilslutningen ikke sikrer en bestemt polaritet, foretages afproevningen ved begge polariteter.

Spaendingsgiverens jordklemmer skal forbindes til jordklemmen i V-netaekvivalentet. Hvis spaendingsgiverens klemmer ikke er tydeligt maerket, jordforbindes de efter tur. Stoejspaendingen skal - maales paa klemmerne A, B og C som vist paa fig. 4.

Anm.:

Denne fremgangsmaade gaelder kun maalinger ved frekvenser under 30 MHz (jf. 4.2.4.7).

5.3.7. Hastighedsregulatorer, startkontakter o.l.

For apparater, som er udstyret med saadanne, er klikhyppigheden N = n2/T, hvor n2 er summen af kontakternes aabning og lukning (kontaktfunktioner) i observationstiden T. 5.3.7.1. Pedaler til start og hastighedsregulering af symaskiner og tandlaegebor:

stoej ved igangsaetning og standsning : motoren skal naa op paa sin maksimale hastighed paa 5 s. Ved standsning skal fodkontakten hurtigt bringes i slukket stilling. Klikhyppigheden N bestemmes under forudsaetning af, at motoren startes hvert 15. sekund.

5.3.7.2. Startkontakter i additionsmaskiner, regnemaskiner og kasseapparater:

intermitterende drift omfattende mindst 30 starter pr. minut. Kan man ikke naa op paa 30 starter pr. minut, skal den intermitterende drift omfatte saa mange starter pr. minut, som det er muligt at opnaa i praksis.

5.3.7.3. Billedskiftere til lysbilledapparater:

kontinuerlig drift uden lysbilleder, medmindre lysbilleder er noedvendige for apparatets drift (f.eks. projektorer med selvfokusering). Klikhyppigheden N bestemmes ved fire billedskrift pr. minut.

5.3.8. Husholdningsapparater indeholdende gasudladningslamper til terapeutisk brug. 5.3.8.1. UV- og ozonlamper. Lamperne skal vaere taendt i 3 minutter, inden maalingerne paabegyndes.

5.3.8.2. Solarier til montering paa vaeg eller loft.

Hvis solariet er udstyret med starter, skal armaturerne maales i overensstemmelse med direktiv 76/890/EOEF.

5.3.9. Salgsautomater, forlystelsesautomater og lignende apparater.

Forekommer der kontinuerlig stoej, skal der ikke iagttages saerlige driftsbetingelser ; apparatet skal betjenes i henhold til fabrikantens anvisninger. Hvis apparatet kan frembringe mere end 2 klik i en vilkaarlig periode paa 2 s, skal al intermitterende stoej overholde graenserne for kontinuerlig stoej.

For automatiske apparater, hvor individuelle kontaktfunktioner (direkte eller indirekte) fremkaldes manuelt, og hvor der ikke frembringes over 2 registrerede klik pr. salgsoperation, gaelder 4.2.4.1. 5.3.9.1. Salgsautomater.

Der skal udfoeres tre salgsoperationer, idet anden og tredje operation foerst paabegyndes, naar automaten er helt i ro. Hvis der ved hver salgsoperation frembringes det samme antal registrerede klik, er klikhyppigheden N talmaessigt en sjettedel af antallet af registrerede klik frembragt ved en enkelt salgsoperation. Hvis antallet af registrerede klik varierer fra operation til operation, skal der udfoeres yderligere 7 salgsoperationer, og klikhyppigheden N skal bestemmes paa grundlag af mindst 40 registrerede klik, idet det antages, at hvileperioden mellem hver salgsoperation har vaeret saaledes, at de 10 salgsoperationer var ligeligt fordelt over en time. Hvileperioden skal medregnes i observationstiden.

5.3.9.2. Jukebokse.

En arbejdscyklus igangsaettes ved indkast af moenter af den mindst mulige vaerdi, der er noedvendig til igangsaetning af maskinen, hvorefter det tilsvarende antal musikstykker ud vaelges og spilles. Denne arbejdscyklus skal gentages, indtil der er frembragt mindst 40 registrerede klik. Klikhyppigheden N bestemmes som halvdelen af antallet af registrerede klik pr. minut. I betragtning af normal anvendelseshyppighed og moentsammensaetning saettes antallet af klik til halvdelen af de under afproevningen iagttagne klik.

5.3.9.3. Forlystelsesautomater med gevinstudbetalingsmekanisme.

Elektromekaniske enheder, der er indbygget i automaten til oplagring og udbetaling af gevinster, skal om muligt kobles fra driftssystemet ; saaledes at spil-funktionen kan betjenes for sig.

Spil-cyklen igangsaettes ved indkast af moenter af den mindste vaerdi, der er noedvendig til igangsaetning af maskinen. Spil-cyklen skal gentages, indtil der er frembragt mindst 40 registrerede klik. I betragtning af normal anvendelseshyppighed og moentsammensaetning saettes antallet af klik til halvdelen af det antal, der er iagttaget i den periode, som kraeves til bestemmelse af klikhyppigheden N1, der er spil-cyklens klikhyppighed.

Den gennemsnitlige hyppighed og vaerdi af gevinstudbetalingerne skal meddeles af fabrikanten. Klikhyppigheden N2 for oplagrings- og gevinstudbetalingsmekanismerne maales ved simulering af en gevinst af den af fabrikanten meddelte gennemsnitsvaerdi, som rundes op til den naermeste udbetalingssum. Simuleringen af denne gevinst skal gentages, indtil der er frembragt mindst 40 registrerede klik. Saaledes bestemmes klikhyppigheden N2 for gevinstudbetalingsmekanismen. For at tage hensyn til udbetalingshyppigheden multipliceres antallet af spil-cykler, der anvendtes til bestemmelse af N1, med den gennemsnitlige udbetalingshyppighed. Dette antal udbetalinger pr. spil-cyklus multipliceres med N2 ; herved opnaas den effektive klikhyppighed N3 for gevinstudbetalingsmekanismen.

Klikhyppigheden for automaten er summen af de to klikhyppigheder, d.v.s. N1 + N3.

5.3.9.4. Forlystelsesautomater uden gevinstudbetalingsmekanisme. 5.3.9.4.1. Elektrisk billard.

Maskinen skal betjenes af en rimeligt habil spiller (d.v.s. med mindst 30 minutters erfaring i betjening af denne eller lignende maskiner). Ved afproevningen anvendes det spil, som opnaas ved indkast af moenter af den mindste vaerdi, der er noedvendig til igangsaetning af maskinen. Arbejdscyklen skal gentages, indtil der er frembragt mindst 40 registrerede klik.

5.3.9.4.2. Filmforevisningsautomater og andre automater skal betjenes i overensstemmelse med fabrikantens anvisninger. Arbejdscyklen anses for at vaere det program, som opnaas ved indkast af moenter af den mindste vaerdi, der er noedvendig til igangsaetning af maskinen. Ved maskiner med flere programmer vaelges det mest ugunstige. Varer programmet mindre end 1 minut, skal det foelgende program tidligst paabegyndes 1 minut efter igangsaetningen af det foregaaende program for dermed at simulere normal brug. Denne hvileperiode skal medregnes i observationstiden. Programmet skal gentages, indtil der er frembragt mindst 40 registrerede klik.

5.3.10. Elektrostatiske luftfiltre.

Skal betjenes under normal driftstilstand omgivet af et tilstraekkeligt volumen luft.

Anm.:

Denne specifikation gaelder ikke for elektrostatiske luftfiltre med indbyggede hoejfrekvensgeneratorer, der arbejder ved frekvenser over 10 kHz.

5.3.11. Apparater indeholdende oscillatorer.

Visse apparater indeholdende oscillatorer falder ind under dette direktiv. For mange af denne type apparater gives ingen udtrykkelige bestemmelser i dette bilag vedroerende stoej foraarsaget af disse oscillatorer ; paa disse apparater finder 5.1.1.5. anvendelse.

Anm.:

Der er i dette bilag ingen udtrykkelige bestemmelser vedroerende stoej frembragt af oscillatorer med en grundfrekvens over 10 kHz. 5.3.11.1. Kogeapparater med hoejfrekvente kilder til opvarmningsformat med oscillatorgrundfrekvens under 10 kHz skal afproeves under drift med passende varmeafgivelse ; en gryde fyldt med vand skal opvarmes til kogning.

Anm.:

HF-kilder med en oscillatorgrundfrekvens paa over 10 kHz omfanes ikke af dette bilag.

5.3.11.2. Urfrekvensoscillatorer, der arbejder ved grundfrekvenser paa 10 kHz eller derunder, skal maales under normal driftstilstand (jf. 5.1.1.1).

Anm.:

Urfrekvensoscillatorer, der arbejder ved grundfrekvenser paa over 10 kHz, omfattes ikke af dette bilag.

5.3.12. Gnist-mekanismer. 5.3.12.1. Elektroniske gastaendere.

I henhold til 4.2.4.1 er haandbetjente elektroniske gataendere (der afgiver en enkelt gnist), hvortil kontakten er indbygget i apparatet alene for nettilslutning eller -afbrydelse (d.v.s. centralvarmekedler, gaskaminer, men ikke kogeapparater), undtaget fra bestemmelserne i dette bilag ; andre apparater med elektroniske gastaendere skal afproeves paa foelgende maade (uden anvendelse af gas): 5.3.12.1.1. Haandbetjente taendere, der afgiver en enkelt gnist.

Hvorvidt der frembringes kontinuerlig eller intermitterende stoej, bestemmes paa foelgende maade:

Der frembringes 10 gnister med et tidsinterval paa mindst 2 s mellem hver gnist. Hvis der forekommer klik laengere end 200 ms, gaelder de i tabel I og II anfoerte graenser for kontinuerlig stoej.

Hvis alle klik er kortere end 10 ms, gaelder ingen amplitudegraense. Hvis der forekommer klik laengere end 10 ms, og alle klik er kortere end 200 ms, skal graensevaerdien beregnes som i 4.2.3.3, idet der anvendes en empirisk klikhyppighed N = 2. Denne klikhyppighed er en antaget praktisk vaerdi, som giver en graensevaerdi paa 24 dB over graensevaerdierne for kontinuerlig stoej.

Taenderen afproeves for 40 gnister med et tidsinterval paa mindst 2 s mellem hver gnist under anvendelse af den beregnede graensevaerdi og bedoemmes efter den oevre kvartils metode som beskrevet i 3.2.7.

5.3.12.1.2. Repetitive taendere

Hvorvidt der frembringes kontinuerlig eller intermitterende stoej, bestemmes paa foelgende maade:

Taenderen betjenes saaledes, at der frembringes 10 gnister. Hvis enten a) et eller flere klik overstiger 200 ms, eller

b) et eller flere klik ikke er adskilt fra det efterfoelgende klik med mindst 200 ms, eller

c) der forekommer mere end 2 klik i en vilkaarlig periode paa 2 s,

gaelder de i tabel I og II anfoerte stoejgraenser.

Hvis a) alle klik er kortere end 10 ms og

b) adskilt med mindst 200 ms, og

c) der ikke forekommet mere end 2 klik i en vilkaarlig periode paa 2 s,

gaelder ingen amplitudegraenser.

Hvis a) et eller flere klik er laengere end 10 ms og

b) alle klik er kortere end 200 ms og adskilt med mindst 200 ms, og

c) der ikke forekommer mere end 2 klik i en vilkaarlig periode paa 2 s,

skal graensevaerdien beregnes som i 4.2.3.3, idet der anvendes en empirisk klikhyppighed N = 2. Denne klikhyppighed er en antaget praktisk vaerdi ; som giver en graensevaerdi 24 dB over graensevaerdierne for kontinuerlig stoej.

Taenderen afproeves for 40 gnister under anvendelse af den beregnede graensevaerdi og bedoemmes efter den oevre kvartils metode som beskrevet i 3.2.7.

5.3.13. Elektrisk legetoej, der koerer paa spor eller bane. 5.3.13.1. Elektriske legetoejssaet. 5.3.13.1.1. Et elektrisk legetoejssaet omfatter baade den bevaegelige del, styretransformer og spor, der saelges af fabrikanten i en pakning.

5.3.13.1.2. Saettet skal samles efter de angivelser, der foelger med pakningen. Sporet skal udlaegges saaledes, at det daekker det stoerst mulige areal. Andre dele skal placeres som vist i fig. 9.

5.3.13.1.3. De bevaegelige dele skal afproeves hver for sig, medens de koerer paa sporet, og alle dele i pakningen skal afproeves.

5.3.13.1.4. Afproevningen udfoeres som beskrevet i 5.3.13.3.

5.3.13.2. Enkeltdele. 5.3.13.2.1. Enkeltdele, der, skoent de saelges separat, ogsaa indgaar i saet, som overholder graensevaerdierne, behoever ingen yderligere afproevning.

5.3.13.2.2. Bevaegelige enkeltdele, f.eks. lokomotiver og biler.

Bevaegelige enkeltdele skal afproeves paa et ovalt spor paa 2 m × 1 m (se fig. 9). De for afproevningen noedvendige spor, ledninger og styretransformer leveres af fabrikanten af den bevaegelige enkeltdel. Hvis dette hjaelpeudstyr ikke leveres, udfoeres afproevningen med det hjaelpeudstyr, som proeveanstalten finder hensigtsmaessigt. Spor, ledninger og styretransformer skal placeres som vist i fig. 9. Afproevningerne skal udfoeres som beskrevet i 5.3.13.3. I afproevningsresultaterne gives en beskrivelse af det anvendte hjaelpeudstyr.

5.3.13.3. Maalemetode. 5.3.13.3.1. Stoejklemspaendinger (0,15-30 MHz) ; ikke-jordet udstyr.

Det elektriske legetoejssaet placeres som angivet i 5.3.13.1 eller 5.3.13.2, alt efter omstaendighederne. >PIC FILE= "T0022551">

5.3.13.3.2. Stoejklemspaendinger (0,15-30 MHz) ; jordet udstyr.

Det elektriske legetoejssaet placeres som angivet i 5.3.13.1 eller 5.3.13.2, alt efter omstaendighederne. >PIC FILE= "T0022552">

5.3.13.3.3. Stoejeffekt (30-300 MHz).

Det elektriske legetoejssaet placeres som angivet i 5.3.13.1 eller 5.3.13.2, alt efter omstaendighederne.

Maalingen af stoejeffekten skal udfoeres paa forsyningssiden af styretransformeren med anvendelse af den absorberende maaletang. De i tabel II anfoerte graensevaerdier for husholdningsapparater finder anvendelse.

6. MAALEMETODER FOR STOEJKLEMSPAENDINGER (0,15-30 MHz)

Dette afsnit indeholder de generelle betingelser for maaling af stoejspaendinger paa klemmerne af de kilder, der frembringer dem. Saerlige betingelser for maaling af stoejspaendinger frembragt af forskellige kilder findes i afsnit 5. 6.1. Netaekvivalent 6.1.1. Generelt

Et V-netaekvivalent er paakraevet for at give en veldefineret HF-impedans mellem klemmerne paa det apparat, der skal undersoeges, og ligedes for at isolere proevekredsloebet mod uoenskede hoejfrekvente signaler stammende fra forsyningsnettet.

6.1.2. Impedanser >PIC FILE= "T0022553">

6.1.3. Afkobling

Der indsaettes en HF-impedans mellem forsyningsnettet og V-netaekvivalentet, saaledes at impedansen af sidstnaevnte ved den paagaeldende maalefrekvens ikke maerkbart paavirkes af forsyningsnettets impedans. Denne enhed skal endvidere bevirke, at maalingen ikke paavirkes af uoenskede stoejspaendinger fra forsyningsnettet (se ogsaa 6.2.1).

De komponenter, der udgoer denne impedans, skal vaere anbragt i en metallisk skaerm, som er direkte forbundet til jord paa maaleopstillingen.

Impedanskravene til V-netaekvivalentet skal vaere opfyldt ved den paagaeldende maalefrekvens med afkoblingsnetvaerket tilsluttet.

6.1.4 Forbindelse mellem V-netaekvivalentet og maalemodtageren.

Betingelserne i 6.1.2 og 6.1.3 skal vaere opfyldt, naar maalemodtageren er tilsluttet V-netaekvivalentet.

6.2. Maalemetode 6.2.1. Reduktion af stoej, som ikke stammer fra det undersoegte apparat.

Stoejspaendinger, som ikke skyldes det undersoegte apparat (men som stammer fra nettet, eller er frembragt af eksterne felter), maa hoejst give et udslag, som ligger 20 dB under den svageste spaending, der oenskes maalt, eller maa ikke kunne maales.

Stoej, der ikke er frembragt af den apparat, som undersoeges, maales med apparatet tilsluttet, men ikke i drift.

Anm.: 1. Opfyldelse af denne betingelse kan kraeve, at der indsaettes et ekstra filter i forsyningsnettet, og at maalingerne udfoeres i et skaermet rum.

2. Det kan vaere saerdeles vanskeligt at sikre overholdelse af denne betingelse under afproevning af apparater med en maerkestroem paa mere end 6 A kontinuerligt eller mere end 10 A kortvarigt. Er baggrundstoejen hoejere end ovenfor fastsat, angives dens vaerdi i maaleresultaterne.

6.2.2. Opstilling af apparaterne og tilslutning til netaekvivalentet. 6.2.2.1. Apparater, som normalt anvendes uden jordforbindelse, og som ikke holdes i haanden.

Apparatet anbringes 40 cm over en jordet ledende flade paa mindst 2 m × 2 m og holdes mindst 80 cm fra enhver anden jordforbundet, ledende flade. Udfoeres maalingen i et skaermet rum, kan rummets ene vaeg benyttes i stedet for den jordede, ledende flade.

Leveres apparatet uden tilslutningsledning, anbringes det i en afstand af 80 cm fra V-netaekvivalentet og tilsluttes dette via en ledning paa hoejst 1 m.

Leveres apparatet med tilslutningsledning, maales stoejklemspaendingen over det stik, som afslutter denne ledning. Resten af ledningen (ud over de 80 cm mellem apparatet og V-netaekvivalentet) foldes sammen, saaledes at det danner et 30-40 cm langt vandret bundt.

6.2.2.2. Apparater, som normalt anvendes uden jordforbindelse og holdes i haanden.

Maalingerne udfoeres foerst som beskrevet under 6.2.2.1. Derefter udfoeres supplerende maalinger under anvendelse af en »kunstig haand«, som skal simulere virkningen af brugerens haand.

Den kunstige haand bestaar af metalfolie svoebt om huset eller en del af dette som naermere angivet nedenfor. Metalfolien forbindes til den ene klemme (klemme M) paa et RC-led (se fig. 5a), som bestaar af en kondensator paa 200 pF i serie med en modstand paa 500 ohm ; den anden ende af dette kredsloeb skal vaere tilsluttet maaleopstillingens faelles jord.

Det generelle princip ved anvendelsen af den »kunstige haand« bestaar i, at klemmen M paa RC-leddet forbindes til alle ikke-drejelige, frie metaldele paa apparatet og til metalfolier, der er svoebt om alle saavel faste som aftagelige haandtag, som leveres sammen med apparatet. Nedenfor gives en detaljeret beskrivelse af anvendelsen af den »kunstige haand«. a) Er apparathuset helt af metal, er en metalfolie ikke noedvendig og klemme M paa RC-leddet kan forbindes direkte til huset paa apparatet.

b) Er apparathuset af et isolerende materiale, svoebes metalfolie omkring haandtaget B (fig. 5b) og ligeledes omkring det andet haandtag D, hvis et saadant findes. En 60 mm bred metalfolie C svoebes ligeledes omkring selve apparatet paa et punkt beliggende ud for jernkernen i motorens stator. Alle disse metalfolier samt metalringen eller boesning A, hvis en saadan findes, skal forbindes indbyrdes og til klemme M paa RC-leddet.

c) Er apparathuset dels af metal og dels af et isolerende materiale og forsynet med isolerende haandtag, svoebes en metalfolie omkring haandtagene B og D (fig. 5b) og omkring den ikkemetalliske del af huset C. Den metalliske del af huset, punktet A, metalfolierne omkring haandtagene B og D samt metalfolien omkring huset C forbindes indbyrdes og til klemme M paa RC-leddet.

d) Er et apparat med dobbelt isolering forsynet med to haandtag A og B af et isolerende materiale samt et metalhus, som det f.eks. er tilfaeldet med en elektrisk sav (fig. 5c), skal metalfolien svoebes omkring haandtagene A og B. Metalfolierne ved A og B og metalhuset C forbindes indbyrdes og til klemme M paa RC-leddet.

6.2.2.3. Apparater, som skal vaere jordet ved normal drift.

Maalingerne gennemfoeres med apparatets stel forbundet til maaleopstillingens faelles jord.

Leveres apparatet uden tilslutningsledning, forbindes det til V-netaekvivalentet i en afstand af 80 cm via en ledning med en laengde paa hoejst 1 m. Forbindelsen mellem apparatets hus eller stel og maaleopstillingens jord sikres via en ledning af samme laengde anbragt parallelt med el-ledningen og i en afstand af hoejst 10 cm fra denne.

Leveres apparatet med tilslutningsledning, maales stoejklemspaendingen over det stik, som afslutter denne ledning. Resten af ledningen (ud over de 80 cm mellem apparatet og netaekvivalentet) foldes sammen, saaledes at det danner et 30-40 cm langt vandret bundt.

Indeholder el-ledningen en jordleder, forbindes stikkets jord til maaleopstillingens jord. Findes ingen jordledning, sikres forbindelsen mellem apparatets og opstillingens jord via en leder paa 0,8-1 m anbragt paa samme maade som angivet ovenfor for apparater leveret uden tilslutningsledning.

7. MAALEMETODER FOR STOEJEFFEKT(30-300 MHz) 7.1. Maaletang

Den absorberende maaletang som beskrevet i CISPR, publikation 16 (1977), anvendes.

7.2. Maalemetode

Det apparat, der skal maales, anbringes paa et ikke-metallisk bord mindst 40 cm fra enhver anden metalgenstand. El-ledningen straekkes i en ret linie over en afstand, der er tilstraekkelig til, at der er plads til at anbringe maaletangen og bestemme dennes optimale placering.

Under afproevningen skal maaletangens placering justeres ved hver maalefrekvens for at opnaa maksimumsudslag.

Den maalte effekt udledes af maaletangens kalibreringskurve.

(8.)

9. ANVENDELSE AF GRAENSEVAERDIER VED AFPROEVNINGEN TIL BEDOEMMELSE AF SERIEFREMSTILLEDE APPARATERS OVERENSSTEMMELSE 9.1. Afproevninger foretages: 9.1.1. enten paa et antal apparater af den paagaeldende type ved den statistiske metode, der er anfoert i 9.3.

9.1.2. eller for nemheds skyld paa et enkelt apparat.

9.2. Det er noedvendigt, saerlig i det under 9.1.2 omhandlede tilfaelde derefter fra tid til anden at foretage afproevninger paa apparater, der er tilfaeldigt udtaget af produktionen. I tilfaelde af indsigelser, der kan foere til salgsforbud, kan dette salgsforbud foerst komme paa tale, naar afproevninger er foretaget i overensstemmelse med 9.1.1.

9.3. Overholdelse af graensevaerdierne efterproeves statistisk som foelger:

Denne afproevning foretages paa en proeve bestaaende af mindst fem og hoejst tolv apparater af den paagaeldende type. Saafremt der undtagelsesvis ikke er fem apparater til raadighed, skal der benyttes en proeve bestaaende af fire eller tre. Kravene er opfyldt. saafremt foelgende indbyrdes forhold overholdes >PIC FILE= "T0022554">

hvor

x = er det enkelte apparats stoej,

L = er graensevaerdien,

k = er en faktor fra tabeller over den ikke centrale t-fordeling, der med 80 % sandsynlighed sikrer, at mindst 80 % af produktionen ligger under de foreskrevne graensevaerdier. Vaerdien af k er givet i tabel IV.

>PIC FILE= "T0022555">

TILLAEG A >PIC FILE= "T0022556">

TABEL I Apparater og anvendelse af graensevaerdier, naar klikhyppigheden N er afledt af antallet af registrerede klik

>PIC FILE= "T0022557"> TABEL II Apparater, hvis klikhyppighed N er afledt af antallet af kontaktfunktioner og faktoren F naevnt i de relevante driftstilstande, samt anvendelse af graensevaerdier

>PIC FILE= "T0022558"> TABEL III Anvendelse af graensevaerdier, naar det gennemsnitlige interval mellem successive klik er over 5 minutter

>PIC FILE= "T0022559">

TILLAEG B Eksempel paa brugen af den oevre kvartils metode til konstatering af overholdelse af graensevaerdierne

Eksempel (toerretumbler)

Apparater har et program, der stopper automatisk, hvorved observationstiden er defineret og daekker mere end 40 registrerede klik.

Foerste proeveraekke

>PIC FILE= "T0022560"> Anden Proeveraekke

>PIC FILE= "T0022561"> Samlet proevetid (T) = 35 minutter (det samme som for foerste proeveraekke).

Antal klik hoejere end graensevaerdi = 14.

Tilladt antal klik = 11, hvorfor APPARATET AFVISES!

(TILLAEG C)

TILLAEG D VEJLEDENDE BEMAERKNINGER FOR MAALING AF INTERMITTERENDE STOEJ

D1. GENERELT

D1.1. Disse vejledene bemaerkninger er ikke taenkt som en fortolkning af bestemmelser i dette direktiv, men som en vejledning for brugeren i de temmelig indviklede maalemetoder for derved at lette maalingen af intermitterende stoej.

D1.1.1. Med henblik paa denne maaling kan apparater groft opdeles i to kategorier: a) Apparater, som frembringer intermitterende stoej, men ikke kontinuerlig stoej.

b) Apparater, som frembringer begge typer af stoejkilder.

Disse to kan yderligere opdeles saaledes: a) Apparater, hvorpaa maaling af intermitterende stoej kan foretages uden brug af maalemodtager, f.eks. ved brug af et oscilloskop forbundet med et V-netaekvivalent (jf. D.2.3).

b) Apparater, hvortil CISPR maalemodtager med vaegtet karakteristik er noedvendig.

c) Apparater, for hvilke lempelse af graensevaerdierne er specificeret under saerlige betingelser (jf. 3.2.6, 4.2.3 og 4.2.4).

D1.1.2. Rutediagrammet i fig. 10 giver en forenklet vejledning for maaling af intermitterende stoej.

Intermitterende stoej er i sammenligning med kontinuerlig stoej subjektivt mindre forstyrrende i lyden fra radiofonimodtagere og i billeder og lyden fra fjernsynsmodtagere, idet den almindeligvis forekommer i byger. Den subjektive virkning afhaenger saaledes af den tidsmaessige afstand mellem disse byger, som haenger sammen med klikhyppigheden N (jf. 3.2.5). Der findes derfor en raekke lempelser i de graensevaerdier for intermitterende stoej, der anvendes paa husholdningsapparater.

Under maalingerne skal apparatet tilsluttes som foreskrevet i afsnit 5.

Til bestemmelse af klikhyppigheden N (jf. 3.2.5) ud fra antal registrerede klik indstilles modtagerens indgangsdaempning saaledes, at et indgangssignal med en amplitude svarende til graensevaerdien for kontinuerlig stoej giver et udslag midt paa meteret, og der registreres det antal forstyrrelser (af kortere varighed end 200 m/s), som overstiger observationstiden (jf. 3.2.4).

For visse apparater (jf. 4.2.4.6) bestemmes klikhyppigheden N ud fra antallet af kontaktfunktioner (jf. 3.2.3) af det kontaktpar, der foraarsager stoejen. >PIC FILE= "T0022562">

>PIC FILE= "T0022563">

Den oevre kvartils metode skal derefter anvendes paa resultaterne for at fastslaa, om kravene er opfyldt (jf. tillaeg B).

TEKSTEN FORTSAETTES UNDER DOKNUM: 382L0499.1

I almindelighed kraever maaling af intermitterende stoej bestemmelse af dens amplitude og dens varighed saavel som den tidsmaessige afstand mellem de forskellige byger af intermitterende stoej. Bestemmelse af, hvorvidt udstyret overholder de relevante stoejbegraensninger, kraever endvidere, at den intermitterende stoej klassificeres i overensstemmelse med foelgende grundlaeggende parametre: a) Den intermitterende stoejs relative amplitude - ligger den over graensevaerdien for kontinuerlig stoej, og som foelge heraf, ligger den over den tilladte graense for intermitterende stoej?

b) Den intermitterende stoejs varighed - er don kortere end 10 m/s ; er den laengere end 10 m/s, men kortere end 200 m/s ; er den laengere end 200 m/s?

c) Den tidsmaessige afstand mellem byger af intermitterende stoej (f.eks. registrerede klik) - er den kortere end 200 m/s ; er den laengere end 200 m/s ; er den af en saadan art, at der forekommer mere end 2 byger i en vilkaarlig periode paa 2 s?

d) Hyppigheden af intermitterende stoej (klikhyppigheden N) - hvor mange byger af intermitterende stoej pr. minut ; er der flere end 30 ; er der faerre end 30, men flere end 5, er der faerre end 5, men flere end 0,2 ; er der faerre end 0,2?

Maalingen af disse grundlaeggende parametre er beskrevet i D2.

Der skal traeffes saerlige forholdsregler, naar intermitterende stoej skal maales, samtidig med at der forekommer kontinuerlig stoej, idet sidstnaevnte i begraenset omfang kan indvirke paa maalingerne af intermitterende stoej. Under saadanne omstaendigheder maa MF-referenceniveauet (se D2.1) oeges passende. I praksis kan dette opnaas paa en hvilken som helst praktisk maade, forudsat at det kraevede resultat opnaas, f.eks. ved at forbinde et daempningsled til MF-udgangen paa maalemodtageren.

Stoejmaalinger foretages ved anvendelse af den i sektion 1 i CISPR publikation 16 (1977) specificerede maalemodtager og den i sektion 2 i samme publikation specificerede netaekvivalent og absorberende tang med et storage-oscilloskop eller en stoejanalysator til automatisk maaling og vurdering af maaleresultaterne i henhold til pkt. 30 og bilag R til CISPR publikation 16 (1977).

D2. MAALING AF DE GRUNDLAEGGENDE PARAMETRE

D2.1. Indstilling af HF-indgangsdaempningsled.

Til maaling of evaluering af intermitterende stoej indstilles HF-indgangsdaempningsleddet paa maalemodtageren til en stilling, der giver nulvisning paa dB-meteret, naar et sinusformet signal af samme niveau som det relevante stoejniveau for kontinuerlig stoej paatrykkes HF-indgangen paa maalemodtageren.

Anm.:

Der kan benyttes andre kalibreringskilder (f.eks. 100 Hz impulser), men der skal tages behoerigt hensyn til CISPR-vaegtningsfaktoren.

Det MF-signalniveau, som svarer til ovennaevnte nulvisning paa dB-meteret, defineres som MF-referencesignalniveauet.

D2.2. Amplitude

Amplituden af den intermitterende stoej er den vaegtede aflaesning af maalemodtageren i henhold til sektion 1 i CISPR publikation 16 (1977).

Amplituden kan ogsaa maales med et analogt kredsloeb, der forbindes til MF-udgangen paa maalemodtageren, og som simulerer henholdsvis de elektriske og mekaniske egenskaber ved detektoren og indikatorinstrumentet.

I tilfaelde af taet paa hinanden foelgende byger af intermitterende stoej kan det ske, at indikatorinstrumentet kun viser ét udsving, der overstiger nul dB-referencevisningen. I saa fald antages det, at hver enkelt byge overstiger nul dB-visningen. Varigheden af disse forskellige byger undersoeges i henhold til fremgangsmaaden i D2.3.

D2.3. Varighed og tidsmaessig afstand.

Varigheden og den tidsmaessige afstand af stoejen maales paa maalemodtagerens MF-udgang, enten med storage-oscilloskop eller en stoejanalysator. Til bestemmelse af varighed og tidsmaessig afstand af registrerede klik tages der kun hensyn til den del af den intermitterende stoej, som overstiger MF-referencesignalniveauet (jf. D2.1), og som overstiger den relevante vaegtede karakteristik af CISPR-maalemodtageren (jf. D2.2.)

Varighedsmaalinger kan ogsaa udfoeres paa netforsyningskredsloebet for det apparat, der undersoeges, ved at forbinde oscilloskopet til V-netaekvivalentet, forudsat at dette vil foere til de samme resultater, som opnaas ved maalinger udfoert paa maalemodtagerens MF-udgang. I saa fald maa spaendingen ved netfrekvensen afkobles tilstraekkeligt.

Anm.:

Paa grund af maalemodtagerens begraensede baandbredde kan den intermitterende stoejs form og muligvis dens varighed aendres. Det anbefales derfor, at den simple maalekombination oscilloskop/V-netaekvivalent kun anvendes, naar lempelsen »ingen amplitudebegraensning« gaelder (se 4.2.4.2), d.v.s., at varigheden af hvert enkelt registreret klik er kortere end 10 m/s, og klikhyppigheden N ikke er hoejere end 5. Naar som helst amplituden og varigheden af et stoejsignal skal tages i betragtning, anbefales det at benytte en CISPR-maalemodtager.

D2.4. Hyppighed.

Hyppigheden af intermitterende stoej benaevnes klikhyppigheden N, hvor N enten er antallet af registrerede klik pr. minut, eller antallet af kontaktfunktioner pr. minut multipliceret med en faktor »f« (jf. 3.2.5 og tabel II i tillaeg A). N bestemmes i observationstiden T (jf. 3.2.4).

D3. MAALING AF INTERMITTERENDE STOEJ

D3.1. Brug af oscilloskop.

Det apparat, der skal proeves, forbindes enten med et V-netaekvivalent i frekvensomraadet 0,15-30 MHz, eller der indskydes en absorberende tang i frekvensomraadet 30-300 MHz. Maalemodtageren forbindes enten med V-netaekvivalentet eller den absorberende tang, og et oscilloskopets oevre graensefrekvens maa ikke vaere lavere end maalemodtagerens mellemfrekvens.

Trimning af oscilloskopet justeres til MF-referencesignalniveauet (se. D2.1).

Kun de forstyrrelser, der faar meteret paa maalemodtageren til at overstige nul dB-vaerdien (med daempningsleddet indstillet som angivet i D2.1) evalueres.

Det anbefales med henblik paa indledende maaling af intermitterende stoejs varighed og tidsmaessige afstand at indstille oscilloskopets tidsbasis saaledes ; at hele display-bredden mindst svarer til 2 s.

Hvis der ved slutningen af et interval paa 2 s eller ved begyndelsen af det naeste interval paa 2 s observeres flere end et klik (jf. 4.2.3.2) anbefales det, at maalingen med henblik paa at kontrollere kravet »ikke forekommer hyppigere end 2 gange i en vilkaarlig periode pa 2 s« gentages ved en lavere eller hoejere tidsbasisfrekvens. Paa denne maade kan taet paa hinanden klik analyseres.

Foelgende tidsbaser boer anvendes bed yderligere evaluering af varighed og tidsmaessig afstand af intermitterende stoej: >PIC FILE= "T0022564">

Anm.: 1. Saadanne tidsbaser muliggoer visuel evaluering med en noejagtighed paa ca. 5 %, hvilket er paa linie med den 5 % noejagtighed, der er angivet for stoejanalysatoren (se CISPR publikation 16 (1977) pkt. 30).

2. Til vurdering af hvert enkelt af de ovenfor omtalte kriterier anbefales det, at der udfoeres observationer for mindst 40 registrerede klik eller kontaktfunktioner. Det boer vaere klart, at dersom et bestemt kriterium kun vurderes én gang, maa det antages, at apparatet altid udviser de samme karakteristika.

Naar der benyttes storage-oscilloskoper, boer der drages omsorg for at anvende den korrekte skrivehastighed, da spidsen af impulserne maaske ellers ikke aftegnes fuldstaendigt. >PIC FILE= "T0022565">

D3.2. Brug af stoejanalysator.

Analysatoren skal tilsluttes MF-udgangen paa maalemodtageren. Analysator/maalemodtager - kombinationen justeres i overensstemmelse med de givne anvisninger og efter udfoerelse af den i pkt. 30 i CISPR publikation 16 (1977) angivne funktionskontrol.

Det apparat, der skal afproeves, tilsluttes et V-netaekvivalent for frekvensomraadet 0,15-30 MHz, eller der indskydes en absorberende tang for frekvensomraadet 30-300 MHz. Maalemodtageren forbindes til V-netaekvivalentet hhv. den absorberende tang. Naar analysatoren er opstillet saaledes, evaluerer den automatisk den intermitterende stoej, som frembringes af apparatet. Analysatoren vil automatisk vise, om apparatet under evalueringen frembringer kontinuerlig stoej over graensevaerdien for kontinuerlig stoej, eller om de betingelser, der tillader anvendelse af graensevaerdierne for intermittetende stoej, er opfyldt.

Hvor de saerlige betingelser henvist til i 4.2.3.5, 4.2.4.3 og 4.2.4.4 gaelder, maa det omhyggeligt afgoeres, om en eventuel manglende overholdelse, angivet af analysatoren, er gyldig.

>PIC FILE= "T0022566">

D3.3. Evaluering af resultater.

Overholdelse af den tilladte graensevaerdi (beregnet ovenfor) vurderes ved at anvende den oevre kvartils metode som angivet i 3.2.7, d.v.s. at det afproevede apparat skal anses for at overholde graensevaerdien, naar hoejst en fjerdedel af de registrerede klik eller forstyrrelser fra kontaktfunktioner ligger over den tilladte graense.

Fig. 1 Eksempler paa intermitterende stoej observeret paa maalemodtagerens MF-udgang som betragtes som klik (jf. 3.2.1)

>PIC FILE= "T0022567"> Fig. 2 Eksempler paa intermitterende stoej observeret paa maalemodtagerens MF-udgang, for hvilke graensevaerdierne for kontinuerlig stoej finder anvendelse (jf. 4.2.3.1)

>PIC FILE= "T0022568"> Fig. 3 Maaleopstilling for regulatorer (jf. 5.2)

>PIC FILE= "T0022569"> Anmaerkninger: 1. Maalemodtagerens jord skal vaere tilsluttet V-netaekvivalentet.

2. Laengden af maalesondens koaksiakabel maa ikke vaere over 2 m.

3. Naar omskifteren befinder sig i position 2, skal V-netaekvivalentets udgangsklemme 1 belastes med en impedans, der er lig med maalemodtagerens indgangsimpedans.

4. Saafremt en regulator med to terminaler kun indskydes i den ene af forsyningsnettets ledere, skal den anden leder under laalingerne hele tiden vaere tilsluttet som vist paa fig. 3a.

>PIC FILE= "T0022570"> Fig. 4 Opstilling for maaling af stoej fra spaendingsgivere til elektriske hegn (jf. 5.3.6)

>PIC FILE= "T0022571"> Fig. 5 Anvendelse af den kunstige haand (jf. 6.2.2.2)

>PIC FILE= "T0022572"> >PIC FILE= "T0022574">

Fig. 9 Maaleopstilling for legetoej, der koerer paa bane eller spor (jf. 5.3.13)

>PIC FILE= "T0022575"> Bemaerkninger: 1. Til maaling af stoejklemspaendingen (0,15-30 MHz) maa den naermeste del af banen ikke vaere mere end 1,0 m fra pkt. X.

Til maaling af stoejeffekten (30-300 MHz) skal afstanden fra X til naermste del af banen oeges (til 6 m) for at give plads til brug af den absorberende maaletang mellem pkt. X og styretransformeren.

2. Ekstra laengde af forbindelsesledningen foldes sammen til et 30-40 cm langt vandret bundt.

3. Afstanden A justeres til 10 cm, hvor dette er muligt.

Fig. 10 Rutediagram for maaling af intermitterende stoej (se tillaeg D)

>PIC FILE= "T0022576">

BEMAERKNING

Naervaerende bilag baserer sig paa publikation 14, foerste udgave, 1975, og aendring nr. 1 (oktober 1980) fra Comité International Spécial des Perturbations Radioélectriques (CISPR) under Den internationale elektrotekniske Komité (IEC) : »Limits and Methods of Measurement of Radio Interference Characteristics of Household Electrical Appliances, Portable Tools and Similar Electrical Apparatus«, som aendret i henhold til foelgende dokumenter : CISPR/F (SEC) nr. 42, 43, 44, 45, 46, 47, 48 og 49.

Naervaerende bilag baserer sig ligeledes paa harmoniseringsdokumentet fra Den europaeiske Komité for elektroteknisk Standardisering (CENELEC) HD 20, S2 (1979).