KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 406/2010

af 26. april 2010

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 79/2009 om typegodkendelse af brintdrevne motorkøretøjer

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 79/2009 af 14. januar 2009 om typegodkendelse af brintdrevne motorkøretøjer og om ændring af direktiv 2007/46/EF (1), særligt artikel 12, og

ud fra følgende betragtninger:

Fra nærværende forordnings ikrafttrædelse bør fabrikanter på frivillig basis kunne ansøge om EF-køretøjstypegodkendelse for brintdrevne køretøjer. Imidlertid bør nogle af de særdirektiver, som vedrører Fællesskabets typegodkendelsesprocedure i henhold til direktiv 2007/46/EF, eller nogle af kravene i disse ikke finde anvendelse på brintdrevne køretøjer, idet sådanne køretøjers egenskaber i betydelig grad afviger fra de konventionelle køretøjer, som disse typegodkendelsesdirektiver hovedsageligt sigtede mod. Indtil disse direktiver ændres, så de indeholder særlige bestemmelser og prøvningsforskrifter for brintdrevne køretøjer, er det nødvendigt fastsætte overgangsbestemmelser for at undtage brintdrevne køretøjer fra disse direktiver eller nogle af kravene deri.

Det er nødvendigt at vedtage harmoniserede regler for brintbeholdere, herunder beholdere beregnet til flydende brint, for at sikre, at brintkøretøjer kan tanke brændstof overalt i Fællesskabet på en sikker og pålidelig måde.

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

»klasse 0-komponent«: højtryksbrintkomponenter, herunder brændstofledninger og fittings, som indeholder brint med et nominelt arbejdstryk på over 3,0 MPa

»klasse 1-komponent«: mellemtryksbrintkomponenter, herunder brændstofledninger og fittings, som indeholder brint med et nominelt arbejdstryk på over 0,45 MPa og op til 3,0 MPa

»Nm3« eller »Ncm3«: et volumen tør gas, som optager et rumfang på 1m3 eller 1 cm3 ved en temperatur på 273,15 K (0 °C) og et absolut tryk på 101,325 (1 atm)

»komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer«: elektroniske kontrolsystemer, som er underlagt en kontrolrangfølge, således at én kontrolleret funktion kan tilsidesættes af et elektronisk kontrolsystem/en kontrolfunktion på højere niveau og indgå i et komplekst system

»beholderaggregat«: to eller flere beholdere med integrerede indbyrdes forbundne brændstofledninger, som er anbragt i et beskyttende hus eller en beskyttende ramme

»fitting«, et forbindelsesstykke, som anvendes i et røranlæg eller et system af slanger

»brintfilter«: en et filter, der anvendes til at adskille olie, vand og snavs fra brint

»overtrykssikring«: en ikke-genlukkende anordning, som, når den aktiveres under nærmere bestemte forhold, anvendes til at frigive væske fra et brintsystem under tryk

»overtryksventil«: en genlukkende trykaktiveret anordning, som, når den aktiveres under nærmere bestemte forhold, anvendes til at frigive væske fra et brintsystem under tryk

»aftageligt lagringssystem«: et aftageligt system i køretøjet, som huser og beskytter en eller flere beholder(e) eller et beholderaggregat

»selvkrympning«: en metode til trykpåføring, som anvendes ved produktion af kompositbeholdere med en metalforing, som belastes ud over sin flydegrænse, således at der opstår blivende plastisk deformation, som medfører, at foringen har kompressionsspændinger og fibrene trækspændinger ved et indvendigt tryk på nul

»sikkerhedsanordning«: en anordning, som sørger for sikker drift inden for systemets normale driftsområde eller tilladelige fejlområde

»brintkonverteringssystem«: et system, der er udformet til at konvertere brint til elektrisk, mekanisk eller termisk energi, og som f.eks. omfatter fremdriftssystem(er) eller hjælpeaggregat(er)

»systemer med sikkerhedsinstrumentering«: processtyringssystemer, som forhindrer et ikke-tilladeligt fejlområde i at blive nået af en automatisk indgriben i processen.

»boil off-system«: et system, der under normale forhold udleder boil-off, før beholderens/beholdernes trykudligningsanordning åbner

»system til brugsovervågning og -styring«: et system, som tæller påfyldningscyklusserne og forhindrer yderligere brug af køretøjet, når et forudbestemt antal påfyldningscyklusser er overkredet

»grænser for funktionel drift«: et mål, der definerer de ydre fysiske grænser, inden for hvilke systemet er i stand til at opretholde kontrollen

»kontrolområde«: et område, inden for hvilket systemet forventes at udøve kontrol med en udgangsvariabel

Artikel 2

Administrative bestemmelser for EF-typegodkendelse af et køretøj med hensyn til brint som drivmiddel

1. Fabrikanten eller dennes repræsentant skal til den typegodkendende myndighed indsende ansøgningen om EF-typegodkendelse af en køretøjstype med hensyn brint som drivmiddel.

2. Ansøgningen udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er angivet i del 1 i bilag I.

Fabrikanten afgiver de oplysninger, som er angivet i del 3 i bilag I, med henblik på regelmæssig fornyelse af godkendelsen ved inspektion gennem hele køretøjets driftslevetid.

3. Hvis de relevante krav i del 1 i bilag III eller del 1 i bilag IV, V og VI er opfyldt, meddeler godkendelsesmyndigheden EF-typegodkendelse og udsteder et typegodkendelsesnummer i overensstemmelse med nummereringssystemet i bilag VII til direktiv 2007/46/EF.

En medlemsstat må ikke tildele samme nummer til en anden køretøjstype.

4. Ved anvendelse af stk. 3 udsteder den typegodkendende myndighed en EF-typegodkendelsesattest i overensstemmelse med den model, som er angivet i del 2 i bilag I.

Artikel 3

Administrative bestemmelser om EF-typegodkendelse af brintkomponenter og -systemer

1. Fabrikanten eller dennes repræsentant skal til den typegodkendende myndighed indsende ansøgningen om EF-komponenttypegodkendelse af en type brintkomponent eller -system.

Ansøgningen udformes i overensstemmelse med den model af oplysningsskemaet, som er angivet i del 1 i bilag II.

2. Hvis alle relevante krav i bilag III eller bilag IV er opfyldt, meddeler godkendelsesmyndigheden EF-komponenttypegodkendelse og udsteder et typegodkendelsesnummer i overensstemmelse med nummereringssystemet i bilag VII til direktiv 2007/46/EF.

En medlemsstat må ikke tildele det samme nummer til en anden type brintkomponent eller brintsystem.

3. Ved anvendelse af stk. 2 udsteder den typegodkendende myndighed en EF-typegodkendelsesattest i overensstemmelse med den model, som er angivet i del 2 i bilag II.

Artikel 4

Med henblik på EF-køretøjstypegodkendelse af brintdrevne køretøjer i henhold til artikel 6 og 9 i direktiv 2007/46/EF anvendes følgende bestemmelser ikke:

Artikel 5

EF-komponenttypegodkendelsesmærke

Alle brintkomponenter eller brintsystemer, der er i overensstemmelse med en type, hvortil der er meddelt EF-komponenttypegodkendelse efter denne forordning, forsynes med et EF-komponenttypegodkendelsesmærke, jf. del 3 i bilag II.

Artikel 6

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EUT L 35 af 4.2.2009, s. 32.

(2) EUT L 263 af 9.10.2007, s. 1.

(3) EFT L 375 af 31.12.1980, s. 36.

(4) EFT L 375 af 31.12.1980, s. 46.

(5) EFT L 76 af 6.4.1970, s. 23.

(6) EFT L 169 af 8.7.1996, s. 1.

(7) EFT L 18 af 21.1.1997, s. 7.

BILAGSFORTEGNELSE

BILAG I Administrative dokumenter til EF-typegodkendelse af køretøjer med hensyn til brint som drivmiddel Del 1 Oplysningsskema Del 2 EF-typegodkendelsesattest Del 3 Oplysninger, der skal afgives med henblik på inspektion BILAG II Administrative dokumenter til EF-typegodkendelse af brintkomponenter og -systemer Del 1 Oplysningsskema Del 2 EF-typegodkendelsesattest Del 3 EF-komponenttypegodkendelsesmærke BILAG III Krav til brintkomponenter og -systemer, som er beregnet til flydende brint, og montering heraf i brintdrevne køretøjer Del 1 Krav til montering af brintkomponenter og -systemer, som er beregnet til flydende brint i brintdrevne køretøjer Del 2 Krav til brintbeholdere beregnet til flydende brint Del 3 Forskrifter for andre brintdele end beholdere til flydende brint BILAG IV Krav til brintkomponenter og -systemer, som er beregnet til anvendelse af komprimeret (gasformig) brint, og montering heraf i brintdrevne køretøjer Del 1 Krav til montering af brintkomponenter og -systemer, som er beregnet til komprimeret (gasformig) brint i brintdrevne køretøjer Del 2 Krav til brintbeholdere til komprimeret (gasformig) brint Del 3 Forskrifter for andre brintdele end beholdere beregnet til komprimeret (gasformig) brint BILAG V Krav til identifikation af køretøjet BILAG VI Sikkerhedskrav til komplekse elektroniske køretøjskontrolsystemer BILAG VII Normer, der henvises til i dette regulativ

BILAG I Administrative dokumenter til EF-typegodkendelse af køretøjer med hensyn til brint som drivmiddel DEL 1 MODEL OPLYSNINGSSKEMA Nr. … om EF-typegodkendelse af et køretøj med hensyn til brint som drivmiddel Nedennævnte oplysninger skal indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til dette format. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede. Hvis komponenterne omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer. 0. GENERELT 0.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse): … 0.2. Type: … 0.2.1. Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): … 0.3. Typeidentifikationsmærker som markeret på køretøjet (1) (3): … 0.3.1. Mærkets placering: … 0.4. Køretøjets klasse (4): … 0.5. Fabrikantens navn og adresse: … 0.8. Navn og adresse på samlefabrik(ker): … 0.9. Navn og adresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant (i givet fald): … 1. KØRETØJETS ALMINDELIGE SPECIFIKATIONER 1.1. Fotografier og/eller tegninger af et repræsentativt køretøj: … 1.3.3. Drivaksler (antal, placering, indbyrdes forbindelse): … 1.4. Chassis (hvis et sådant forefindes) (tegning): … 3. MOTORINSTALLATION 3.9. Brint som drivmiddel 3.9.1. Brintsystem beregnet til flydende brint/Brintsystem beregnet til komprimeret (gasformig) brint (1) 3.9.1.1. Beskrivelse og tegning af brintsystem: … 3.9.1.2. Navn og adresse på fabrikanten/fabrikanterne af det brintsystem, der anvendes til fremdrift af køretøjet: … 3.9.1.3. Fabrikantens systemkode(r) (som markeret på systemet, eller anden identifikationsmåde): … 3.9.1.4. Automatisk(e) stopventil(er): ja/nej (1) 3.9.1.4.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.4.2. Type(r): … 3.9.1.4.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2) MPa 3.9.1.4.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.4.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.4.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.4.7. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.4.8. Materiale: … 3.9.1.4.9. Driftsprincipper: … 3.9.1.4.10. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.5. Kontraventil(er): ja/nej (1) 3.9.1.5.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.5.2. Type(r): … 3.9.1.5.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.5.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.5.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.5.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.5.7. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.5.8. Materiale: … 3.9.1.5.9. Driftsprincipper: … 3.9.1.5.10. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.6. Beholder(e) og beholderaggregat: ja/nej (1) 3.9.1.6.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.6.2. Type(r): … 3.9.1.6.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.6.4. Nominelt arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.6.5. Antal påfyldningscyklusser (1): … 3.9.1.6.6. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.6.7. Kapacitet: … liter (vand) 3.9.1.6.8. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.6.9. Materiale: … 3.9.1.6.10. Driftsprincipper: … 3.9.1.6.11. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.7. Fittings: ja/nej (1) 3.9.1.7.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.7.2. Type(r): … 3.9.1.7.3. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (2): … MPa 3.9.1.7.4. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser: … 3.9.1.7.5. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.7.6. Materiale: … 3.9.1.7.7. Driftsprincipper: … 3.9.1.7.8. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.8. Bøjelig(e) brændstofledning(er) ja/nej (1) 3.9.1.8.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.8.2. Type(r): … 3.9.1.8.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.8.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.8.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.8.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.8.7. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.8.8. Materiale: … 3.9.1.8.9. Driftsprincipper: … 3.9.1.8.10. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.9. Varmevekslere(s): ja/nej (1) 3.9.1.9.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.9.2. Type(r): … 3.9.1.9.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.9.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.9.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.9.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.9.7. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.9.8. Materiale: … 3.9.1.9.9. Driftsprincipper: … 3.9.1.9.10. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.10. Brintfilter/brintfiltre: ja/nej (1) 3.9.1.10.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.10.2. Type(r): … 3.9.1.10.3. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.10.4. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.10.5. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.10.6. Materiale: … 3.9.1.10.7. Driftsprincipper: … 3.9.1.10.8. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.11. Følere til detektion af brintudslip: … 3.9.1.11.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.11.2. Type(r): … 3.9.1.11.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.11.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.11.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.11.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.11.7. Angivne værdier: … 3.9.1.11.8. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.11.9. Materiale: … 3.9.1.11.10. Driftsprincipper: … 3.9.1.11.11. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.12. Håndventil(er) eller automatisk(e) ventil(er): ja/nej (1): … 3.9.1.12.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.12.2. Type(r): … 3.9.1.12.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.12.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.12.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.12.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.12.7. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.12.8. Materiale: … 3.9.1.12.9. Driftsprincipper: … 3.9.1.12.10. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.13. Tryk- og/eller temperatur- og/eller brint- og/eller gennemstrømningsføler(e) (1): ja/nej (1) … 3.9.1.13.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.13.2. Type(r): … 3.9.1.13.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.13.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.13.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.13.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.13.7. Angivne værdier: … 3.9.1.13.8. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.13.9. Materiale: … 3.9.1.13.10. Driftsprincipper: … 3.9.1.13.11. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.14. Trykregulator(er): ja/nej (1): … 3.9.1.14.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.14.2. Type(r): … 3.9.1.14.3. Antal hovedindstillingspunkter: … 3.9.1.14.4. Principbeskrivelse af justering i hovedjusterpunkter: … 3.9.1.14.5. Antal tomgangsjusterpunkter: … 3.9.1.14.6. Principbeskrivelse af justering i tomgangsjusterpunkter: … 3.9.1.14.7. Andre justeringsmuligheder: (angives i givet fald (beskrivelse og tegninger)): … 3.9.1.14.8. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.14.9. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.14.10. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.14.11. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.14.12. Indgangs- og udgangstryk: … 3.9.1.14.13. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.14.14. Materiale: … 3.9.1.14.15. Driftsprincipper: … 3.9.1.14.16. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.15. Overtrykssikring: ja/nej (1): … 3.9.1.15.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.15.2. Type(r): … 3.9.1.15.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.15.4. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.15.5. Indstillingstryk (1): … 3.9.1.15.6. Indstillet temperatur (1): … 3.9.1.15.7. Blow off-kapacitet (1): … 3.9.1.15.8. Normal højeste driftstemperatur: (1) (2): … °C 3.9.1.15.9. Nominelt arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.15.10. Antal påfyldningscyklusser (kun klasse 0-komponenter) (1): … 3.9.1.15.11. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.15.12. Materiale: … 3.9.1.15.13. Driftsprincipper: … 3.9.1.15.14. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.16. Overtryksventil: ja/nej (1): … 3.9.1.16.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.16.2. Type(r): … 3.9.1.16.3. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.16.4. Indstillingstryk (1): … 3.9.1.16.5. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.16.6. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.16.7. Materiale: … 3.9.1.16.8. Driftsprincipper: … 3.9.1.16.9. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.17. Brændstofpåfyldningsforbindelse eller -beholder: ja/nej (1): … 3.9.1.17.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.17.2. Type(r): … 3.9.1.17.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.17.4. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.17.5. Nominelt arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.17.6. Antal påfyldningscyklusser (kun klasse 0-komponenter) (1): … 3.9.1.17.7. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.17.8. Materiale: … 3.9.1.17.9. Driftsprincipper: … 3.9.1.17.10. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.18. Aftagelig konnektor til lagringssystem: ja/nej (1): … 3.9.1.18.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.18.2. Type(r): … 3.9.1.18.3. Nominelt arbejdstryk og højeste tilladte arbejdstryk (2): … MPa 3.9.1.18.4. Antal driftscyklusser: … 3.9.1.18.5. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.18.6. Materiale: … 3.9.1.18.7. Driftsprincipper: … 3.9.1.18.8. Beskrivelse og tegning: … 3.9.2. Yderligere dokumentation: … 3.9.2.1. Procesdiagram (flowdiagram) over brintsystemet: … 3.9.2.2. Systemlayout, herunder elektriske forbindelser og andet eksternt system (indgange og/eller udgange osv.): … 3.9.2.3. Forklaring af symboler anvendt i dokumentationsmaterialet: … 3.9.2.4. Justeringsdata til trykbegrænsningsanordninger og trykregulatorer: … 3.9.2.5. Layout for køle/varmesystem(er), herunder nominelt eller højeste tilladte arbejdstryk (NAWP eller MAWP) og driftstemperaturer: … 3.9.2.6. Tegninger med krav til montering og drift … Tillæg til oplysningsskemaet Erklæring vedr. driftsforhold for brintbeholdere Fabrikant Identifikation Fabrikantens navn: Fabrikantens adresse: Beholder Identifikation Identifikation af beholderen: Nominelt arbejdstryk: MPa Type: Diameter (5): mm Længde (5): mm Indvendigt rumfang: liter Tørvægt: kg Beholdergevind: Beholder Driftslevetid Maksimal driftslevetid: Maksimalt antal påfyldningscyklusser: år cyklusser Beholder Brandsikringssystem Fabrikant af overtrykssikring: Identifikation af overtrykssikring: Overtrykssikring, tegning nr.: Beholder Understøttelsesmetode Understøttelsesmetode: hals/cylindermontering (6) Understøttelse, tegning nr.: Beholder Beskyttende belægninger Beskyttelsens formål: Beskyttelsesbelægning, tegning nr.: Beholder Konstruktionsbeskrivelse Beholder, tegning nr.: Beholdertegningerne skal mindst vise følgende oplysninger: — henvisning til dette regulativ og til beholdertypen — de vigtigste geometriske mål, herunder tolerancer — beholdermaterialer — beholdermasse og indvendigt rumfang, herunder tolerancer — nærmere oplysninger om den ydre beskyttelsesbelægning — beholderens brandsikringssystem. Beholder Korrosionsinhibitor Er der anvendt korrosionsinhibitor til beholderen: ja/nej (6) Fabrikant af korrosionsinhibitoren: Identifikation af korrosionsinhibitoren: Supplerende oplysninger 1. Fremstillingsdata, herunder eventuelle tolerancer: — rørekstrudering, kolddeformation, rørtegning, endeformgivning, svejsning, varmebehandling og rengøringsprocesser ved metalfremstilling af alle beholdere, der er beregnet til flydende brint og type 1, 2 og 3-beholdere, beregnet til anvendelse af komprimeret (gasformig) brint — henvisning til fremstillingsproceduren — godkendelseskriterier for ikke-destruktiv prøvning (NED) — kompositfremstillingsprocesser og selvkrympning i overensstemmelse med punkt 3.7.2 i del 2 til bilag IV ved fremstilling af type 2-, 3- og 4-beholdere beregnet til komprimeret (gasformig) brint — endelig produktionskontrol af overfladebelægning, detaljer om gevind og vigtigste dimensioner. 2. En tabel, der opsummerer resultaterne af spændingsanalysen. Erklæring vedrørende beholderens driftsforhold Fabrikanten erklærer, at beholderens konstruktion er passende til brug gennem den angivne driftslevetid under de forhold, der er angivet i punkt 2.7 i bilag IV i forordning (EF) nr. 406/2010. Fabrikant: Navn, stilling og underskrift: Sted, dato: DEL 2 MODEL Største format: A4 (210 × 297 mm) EF-TYPEGODKENDELSESATTEST Meddelelse vedrørende: — EF-typegodkendelse (7) af en køretøjstype med hensyn til brint som drivmiddel (7) — udvidelse af EF-typegodkendelse (7) — afslag på EF-typegodkendelse (7) — inddragelse af EF-typegodkendelse (7) i henhold til forordning (EF) nr. 79/2009, som gennemført ved forordning (EF) nr. 406/2010. EF-typegodkendelse nr.: Årsag til udvidelse: AFSNIT I 0.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse): Type: 0.2.1. Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): Typeidentifikationsmærker, hvis markeret på køretøjet (8): 0.3.1. Mærkets placering: 0.4. Køretøjets klasse (9): 0.5. Fabrikantens navn og adresse: 0.8. Navn og adresse på samlefabrik(ker): 0.9. Navn og adresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant (i givet fald): AFSNIT II 1. Eventuelle supplerende oplysninger (eventuelt): se addendum 2. Den tekniske tjeneste, der forestår prøvningerne: 3. Prøvningsrapportens dato: 4. Prøvningsrapportens nummer: 5. Bemærkninger (eventuelt): se addendum 6. Sted 7. Dato: 8. Underskrift: Vedlagt : Informationspakke Prøvningsrapport. Addendum til EF-typegodkendelsesattest nr. … om EF-typegodkendelse af et køretøj med hensyn til brint som drivmiddel Supplerende oplysninger 1.1. Køretøj udstyret med brintsystem beregnet til flydende brint / brintsystem beregnet til komprimeret (gasformig) brint (10) Typegodkendelsesnummer for hver brintkomponent eller hvert brintsystem, der er monteret på køretøjstypen for at sikre overensstemmelse med denne forordning. 2.1. Brintsystem(er): 2.2. Automatisk(e) stopventil(er): 2.3. Kontraventil(er): 2.4. Beholder(e) og beholderaggregat: 2.5. Fittings: 2.6. Bøjelig(e) brændstofledning(er) 2.7. Varmeveksler(e): 2.8. Brintfilter/brintfiltre: 2.9. Følere til detektion af brintudslip: 2.10. Håndventil(er) eller automatisk(e) ventil(er): 2.11. Tryk- og/eller temperatur- og/eller brint- og/eller gennemstrømningsføler(e) (10): 2.12. Trykregulator(er): 2.13. Overtrykssikring: 2.14. Overtryksventil: 2.15. Brændstofpåfyldningsforbindelse eller -beholder: 2.16. Aftagelig konnektor til lagringssystem: 3. Bemærkninger: DEL 3 Oplysninger, der skal afgives med henblik på inspektion 1. Fabrikanter skal: a) give anbefalinger vedrørende syn eller prøvning af brintsystemet gennem dets driftslevetid b) i køretøjets instruktionsbog eller på en mærkat tæt ved det i Rådets direktiv 76/114/EØF (11) omhandlede skilt angive oplysninger om behovet for periodiske syn. 2. Fabrikanterne skal stille oplysningerne i afsnit 1 til rådighed for de godkendelsesmyndigheder og kompetente myndigheder i medlemsstaterne, som er ansvarlige for de periodiske syn af køretøjer, i form af instruktionsbøger eller elektroniske medier (f.eks. cd-rom, online-tjenester). (1) Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder er relevante). (2) Specificer tolerancen. (3) Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med »?« (f.eks. ABC??123??). (4) Klassifikation i henhold til definitionerne i del A i bilag II til direktiv 2007/46/EF. (5) Kan erstattes af andre dimensioner, der angiver beholderens form. (6) Det ikke relevante overstreges. (7) Det ikke gældende overstreges. (8) Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med »?« (f.eks. ABC??123??). (9) Som defineret i del A i bilag II til direktiv 2007/46/EF. (10) Det ikke gældende overstreges. (11) EFT L 24 af 30.1.1976, s. 1.

BILAG II Administrative dokumenter til EF-typegodkendelse af brintkomponenter og -systemer DEL 1 MODEL OPLYSNINGSSKEMA Nr. om EF-typegodkendelse af en brintkomponent eller et brintsystem Nedennævnte oplysninger skal indsendes i tre eksemplarer og omfatte en indholdsfortegnelse. Eventuelle tegninger skal forelægges i en passende målestok på A4-ark eller foldet til dette format. Eventuelle fotografier skal være tilstrækkelig detaljerede. Hvis komponenterne omfatter elektronisk styrede funktioner, anføres relevante funktionsspecifikationer. 0. GENERELT 0.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse): … 0.2. Type: … 0.2.1. Eventuel(le) handelsbetegnelse(r): … 0.2.2. Komponentens reference- eller reservedelsnummer (1): … 0.2.3. Systemkomponentens/komponenternes reference- eller reservedelsnummer (1): … 0.2.4. Systemets reference- eller reservedelsnummer (1): … 0.5. Fabrikantens navn(e) og adresse(r): … 0.7. EF-typegodkendelsesmærkets/mærkernes anbringelsessted og fastgørelsesmåde: … 0.8. Navn(e) og adresse(r) på monteringsvirksomhed(er): … 0.9. Navn og adresse på fabrikantens bemyndigede repræsentant (i givet fald): … 3.9. Brint som drivmiddel (1): … 3.9.1. Brintsystem beregnet til flydende brint/Brintsystem beregnet til komprimeret (gasformig) brint/Brintkomponent beregnet til flydende brint/Brintkomponent beregnet til komprimeret (gasformig) brint (1): … 3.9.1.1. Beskrivelse og tegning af brintsystemet (1): … 3.9.1.2. Navn(e) og adresse(r) på fabrikanten/fabrikanterne af brintsystemet (1): … 3.9.1.3. Fabrikantens systemkode(r) (som markeret på systemet, eller anden identifikationsmåde) (1): … 3.9.1.4. Automatisk(e) stopventil(er): ja/nej (1) … 3.9.1.4.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.4.2. Type(r): … 3.9.1.4.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.4.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.4.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.4.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.4.7. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.4.8. Materiale: … 3.9.1.4.9. Driftsprincipper: … 3.9.1.4.10. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.5. Kontraventil(er): ja/nej (1) … 3.9.1.5.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.5.2. Type(r): … 3.9.1.5.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.5.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.5.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.5.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.5.7. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.5.8. Materiale: … 3.9.1.5.9. Driftsprincipper: … 3.9.1.5.10. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.6. Beholder(e) og beholderaggregat. ja/nej (1) … 3.9.1.6.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.6.2. Type(r): … 3.9.1.6.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.6.4. Nominelt arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.6.5. Antal påfyldningscyklusser (1) … 3.9.1.6.6. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.6.7. Kapacitet: … liter (vand) 3.9.1.6.8. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.6.9. Materiale: … 3.9.1.6.10. Driftsprincipper: … 3.9.1.6.11. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.7. Fittings: ja/nej (1) … 3.9.1.7.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.7.2. Type(r): … 3.9.1.7.3. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (2): … MPa 3.9.1.7.4. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser: … 3.9.1.7.5. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.7.6. Materiale: … 3.9.1.7.7. Driftsprincipper: … 3.9.1.7.8. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.8. Bøjelig(e) brændstofledning(er) ja/nej (1) … 3.9.1.8.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.8.2. Type(r): … 3.9.1.8.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.8.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.8.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.8.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.8.7. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.8.8. Materiale: … 3.9.1.8.9. Driftsprincipper: … 3.9.1.8.10. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.9. Varmevekslere(s): ja/nej (1) … 3.9.1.9.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.9.2. Type(r): … 3.9.1.9.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.9.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.9.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.9.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.9.7. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.9.8. Materiale: … 3.9.1.9.9. Driftsprincipper: … 3.9.1.9.10. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.10. Brintfilter/brintfiltre: ja/nej (1) … 3.9.1.10.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.10.2. Type(r): … 3.9.1.10.3. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.10.4. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.10.5. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.10.6. Materiale: … 3.9.1.10.7. Driftsprincipper: … 3.9.1.10.8. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.11. Følere til detektion af brintudslip: … 3.9.1.11.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.11.2. Type(r): … 3.9.1.11.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.11.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2) … MPa 3.9.1.11.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.11.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.11.7. Angivne værdier: … 3.9.1.11.8. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.11.9. Materiale: … 3.9.1.11.10. Driftsprincipper: … 3.9.1.11.11. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.12. Håndventil(er) eller automatisk(e) ventil(er): ja/nej (1) … 3.9.1.12.1. Fabrikat(er) … 3.9.1.12.2. Type(r): … 3.9.1.12.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.12.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.12.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.12.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.12.7. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.12.8. Materiale: … 3.9.1.12.9. Driftsprincipper: … 3.9.1.12.10. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.13. Tryk- og/eller temperatur- og/eller brint- og/eller gennemstrømningsføler(e) (1): ja/nej (1) … 3.9.1.13.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.13.2. Type(r): … 3.9.1.13.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.13.4. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.13.5. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.13.6. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.13.7. Angivne værdier: … 3.9.1.13.8. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.13.9. Materiale: … 3.9.1.13.10. Driftsprincipper: … 3.9.1.13.11. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.14. Trykregulator(er): ja/nej (1) … 3.9.1.14.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.14.2. Type(r): … 3.9.1.14.3. Antal hovedindstillingspunkter: … 3.9.1.14.4. Principbeskrivelse af justering i hovedjusterpunkter: … 3.9.1.14.5. Antal tomgangsjusterpunkter: … 3.9.1.14.6. Principbeskrivelse af justering i tomgangsjusterpunkter: … 3.9.1.14.7. Andre justeringsmuligheder: (angives i givet fald (beskrivelse og tegninger)): … 3.9.1.14.8. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.14.9. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.14.10. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.14.11. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.14.12. Indgangs- og udgangstryk: … 3.9.1.14.13. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.14.14. Materiale: … 3.9.1.14.15. Driftsprincipper: … 3.9.1.14.16. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.15. Overtrykssikring: ja/nej (1) … 3.9.1.15.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.15.2. Type(r): … 3.9.1.15.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.15.4. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.15.5. Indstillingstryk (1): … 3.9.1.15.6. Indstillet temperatur (1): … 3.9.1.15.7. Blow off-kapacitet (1): … 3.9.1.15.8. Driftstemperatur (1): … 3.9.1.15.9. Normal højeste driftstemperatur: (1) (2): … °C 3.9.1.15.10. Nominelt arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.15.11. Antal påfyldningscyklusser (kun klasse 0-komponenter) (1): … 3.9.1.15.12. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.15.13. Materiale: … 3.9.1.15.14. Driftsprincipper: … 3.9.1.15.15. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.16. Overtryksventil: ja/nej (1) … 3.9.1.16.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.16.2. Type(r): … 3.9.1.16.3. Nominelt arbejdstryk og ved placering nedstrøms for den første trykregulator, højeste tilladte arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.16.4. Indstillingstryk (1): … 3.9.1.16.5. Antal påfyldningscyklusser eller driftscyklusser (1): … 3.9.1.16.6. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.16.7. Materiale: … 3.9.1.16.8. Driftsprincipper: … 3.9.1.16.9. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.17. Brændstofpåfyldningsforbindelse eller -beholder: ja/nej (1) … 3.9.1.17.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.17.2. Type(r): … 3.9.1.17.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (1) (2): … MPa 3.9.1.17.4. Driftstemperatur (1) … 3.9.1.17.5. Nominelt arbejdstryk (1) (2): … MPa 3.9.1.17.6. Antal påfyldningscyklusser (kun klasse 0-komponenter) (1): … 3.9.1.17.7. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.17.8. Materiale: … 3.9.1.17.9. Driftsprincipper: … 3.9.1.17.10. Beskrivelse og tegning: … 3.9.1.18. Aftagelig konnektor til lagringssystem: ja/nej (1) … 3.9.1.18.1. Fabrikat(er): … 3.9.1.18.2. Type(r): … 3.9.1.18.3. Nominelt arbejdstryk og højeste tilladte arbejdstryk (2): … MPa 3.9.1.18.4. Antal driftscyklusser: … 3.9.1.18.5. Godkendelsesnummer: … 3.9.1.18.6. Materiale: … 3.9.1.18.7. Driftsprincipper: … 3.9.1.18.8. Beskrivelse og tegning: … 3.9.2. Yderligere dokumentation: … 3.9.2.1. Procesdiagram (flowdiagram) over brintsystemet … 3.9.2.2. Systemlayout, herunder elektriske forbindelser og andet eksternt system (indgange og/eller udgange osv.) … 3.9.2.3. Forklaring af symboler anvendt i dokumentationsmaterialet: … 3.9.2.4. Justeringsdata til trykbegrænsningsanordninger og trykregulatorer … 3.9.2.5. Layout for køle/varmesystem(er), herunder nominelt eller højeste tilladte arbejdstryk (NAWP eller MAWP) og driftstemperaturer: … 3.9.2.6. Tegninger med krav til montering og drift … Tillæg til oplysningsskemaet Erklæring vedr. driftsforhold for brintbeholdere Fabrikant Identifikation Fabrikantens navn: Fabrikantens adresse: Beholder Identifikation Identifikation af beholderen: Nominelt arbejdstryk: MPa Type: Diameter (3): mm Længde (3): mm Internt rumfang: liter Tørvægt: kg Beholdergevind: Beholder Driftslevetid Maksimal driftslevetid: år Maksimalt antal påfyldningscyklusser: cyklusser Beholder Brandsikringssystem Fabrikant af overtrykssikringen: Identifikation af overtrykssikring: Overtrykssikring, tegning nr.: Beholder Understøttelsesmetode Understøttelsesmetode: hals/cylindermontering (4) Understøttelse, tegning nr.: Beholder Beskyttende belægninger Beskyttelsens formål: Beskyttelsesbelægning, tegning nr.: Beholder Konstruktionsbeskrivelse Beholder, tegning nr.: Beholdertegningerne skal mindst vise følgende oplysninger: — henvisning til dette regulativ og til beholdertypen — de vigtigste geometriske mål, herunder tolerancer — beholdermaterialer — beholdermasse og indvendigt rumfang, herunder tolerancer — nærmere oplysninger om den ydre beskyttelsesbelægning — beholderens brandsikringssystem Beholder Korrosionsinhibitor Er der anvendt korrosionsinhibitor til beholderen: ja/nej (4) Fabrikant af korrosionsinhibitoren: Identifikation af korrosionsinhibitoren: Supplerende oplysninger 1. Fremstillingsdata, herunder eventuelle tolerancer: — Rørekstrudering, kolddeformation, rørtegning, endeformgivning, svejsning, varmebehandling og rengøringsprocesser ved metalfremstilling af alle beholdere, der er beregnet til flydende brint og type 1-, 2- og 3-beholdere, beregnet til anvendelse af komprimeret (gasformig) brint — henvisning til fremstillingsproceduren — godkendelseskriterier for ikke-destruktiv prøvning (NED) — kompositfremstillingsprocesser og selvkrympning i overensstemmelse med punkt 3.7.2 i del 2 i bilag IV ved fremstilling af type 2-, 3- og 4-beholdere beregnet til komprimeret (gasformig) brint — endelig produktionskontrol af overfladebelægning, detaljer om gevind og vigtigste dimensioner 2. En tabel, der opsummerer resultaterne af spændingsanalysen. Erklæring vedrørende beholderens driftsforhold Fabrikanten erklærer, at beholderens konstruktion er passende til brug gennem den angivne driftslevetid under de forhold, der er angivet i punkt 2.7 i bilag IV til forordning (EF) nr. 406/2010. Fabrikant: Navn, stilling og underskrift: Sted, dato: Specifikation af beholdere beregnet til komprimeret (gasformig) brint Materialespecifikation Gælder for materialer Stål Aluminiumlegering Plastforing Fiber Harpiks Overfladebelægning Detaljer Materialeproducent Type materiale Materialeidentifikation Varmebehandlingsdefinition Kemisk sammensætning Kold- eller kryoformgivningsproces Definition af svejseproces

Forskrifter for materialeprøvninger Gælder for materialer Stål Aluminiumlegering Plastforing Fiber Harpiks Overfladebelægning Specificeret materialeværdi Trækprøvning Charpy-slagprøvning Bøjeprøvning Makroskopisk undersøgelse Korrosionsprøvning Prøvning for revnedannelse ved vedvarende belastning Prøvning ved blødgøringstemperatur Prøvning ved glasovergangstemperatur Prøvning af harpiksens forskydningsstyrke Prøvning af overfladebelægning Brintforenelighedsprøvning

Prøvningsforskrifter for beholdere Specificeret konstruktivt bestemt værdi Sprængprøvning Prøvning for cyklisk trykbelastning ved omgivende temperatur Prøvning for ydeevne for utæthed før brud Brandprøvning Gennemtrængningsprøvning Prøvning for kemikalieeksponering Prøvning for følsomhed over for defekter i kompositten Accelereret spændingsbrudprøvning Prøvning for cyklisk trykbelastning ved ekstrem temperatur Faldprøvning Tæthedsprøvning Gennemsivningsprøvning Vridningsprøvning på studs Cyklisk prøvning for brintgas DEL 2 MODEL Største format: A4 (210 × 297 mm) EF-TYPEGODKENDELSESATTEST Meddelelse vedrørende: — EF-typegodkendelse (5) af en type brintkomponent — udvidelse af EF-typegodkendelse (5) — afslag på EF-typegodkendelse (5) — inddragelse af EF-typegodkendelse (5) i henhold til forordning (EF) nr. 79/2009, gennemført ved forordning (EF) nr. 406/2010. EF-typegodkendelse nr.: Årsag til udvidelse: AFSNIT I 0.1. Fabriksmærke (firmabetegnelse): 0.2. Type: Typeidentifikationsmærker, hvis markeret på komponenten (6): 0.3.1. Mærkets placering: 0.5. Fabrikantens navn og adresse: 0.7. For komponenter og separate tekniske enheder, EF-godkendelsesmærkets anbringelsessted og -måde: 0.8. Navn og adresse på samlefabrik(ker): 0.9. Navn og adresse på fabrikantens befuldmægtigede repræsentant (i givet fald): AFSNIT II 1. Eventuelle supplerende oplysninger (eventuelt): se addendum 2. Den tekniske tjeneste, der forestår prøvningerne: 3. Prøvningsrapportens dato: 4. Prøvningsrapportens nummer: 5. Bemærkninger (eventuelt): se addendum 6. Sted: 7. Dato: 8. Underskrift: Vedlagt : Informationspakke Prøvningsrapport. Addendum til EF-typegodkendelsesattest nr. … om EF-typegodkendelse af en brintkomponent eller et brintsystem 1. Supplerende oplysninger 1.1. Brintsystem beregnet til flydende brint/Brintsystem beregnet til komprimeret (gasformig) brint/Brintkomponent beregnet til flydende brint/Brintkomponent beregnet til komprimeret (gasformig) brint (7) 2. Specifikationer og prøvningsresultater 2.1. Beholdere beregnet til komprimeret (gasformig) brint 2.1.1. Specifikation af beholdermaterialer Materialespecifikation Gælder for materialer Stål Aluminiumlegering Plastforing Fiber Harpiks Overfladebelægning Detaljer Materialeproducent Type materiale Materialeidentifikation Varmebehandlingsdefinition Kemisk sammensætning Kold- eller kryoformgivningsproces Definition af svejseproces 2.1.2. Prøvningsresultater for beholdermaterialer Materialeprøvning Gælder for materialer Stål Aluminiumlegering Plastforing Fiber Harpiks Overfladebelægning Specificeret materialeværdi Prøvningsværdi Trækprøvning Charpy-slagprøvning Bøjeprøvning Makroskopisk undersøgelse Korrosionsprøvning Prøvning for revnedannelse ved vedvarende belastning Prøvning ved blødgøringstemperatur Prøvning ved glasovergangstemperatur Prøvning af harpiksens forskydningsstyrke Prøvning af overfladebelægning Brintforenelighedsprøvning 2.1.3. Prøvningsresultater for beholderen Beholderprøvning Specificeret konstruktivt bestemt værdi Prøvningsresultat Sprængprøvning Prøvning for cyklisk trykbelastning ved omgivende temperatur Prøvning for ydeevne for utæthed før brud Brandprøvning Gennemtrængningsprøvning Prøvning for kemikalieeksponering Prøvning for følsomhed over for defekter i kompositten Accelereret spændingsbrudprøvning Prøvning for cyklisk trykbelastning ved ekstrem temperatur Faldprøvning Tæthedsprøvning Gennemsivningsprøvning Vridningsprøvning på studs Cyklisk prøvning for brintgas 3. Eventuelle begrænsninger for anvendelsen af anordningen: 4. Bemærkninger: DEL 3 EF-komponenttypegodkendelsesmærke EF-typegodkendelsesmærket skal bestå af: 1.1. et rektangel, som omslutter bogstavet »e« (lille e) efterfulgt af kendingsbogstavet/kendingsbogstaverne for den medlemsstat, som har meddelt komponentypegodkendelse: 1 for Tyskland 19 for Rumænien 2 for Frankrig 20 for Polen 3 for Italien 21 for Portugal 4 for Nederlandene 23 for Grækenland 5 for Sverige 24 for Irland 6 for Belgien 26 for Slovenien 7 for Ungarn 27 for Slovakiet 8 for Tjekkiet 29 for Estland 9 for Spanien 32 for Letland 11 for Det Forenede Kongerige 34 for Bulgarien 12 for Østrig 36 for Litauen 13 for Luxembourg 49 for Cypern 17 for Finland 50 for Malta 18 for Danmark 1.2. i nærheden af rektanglet: »basisgodkendelsesnummeret« — som udgør del 4 af typegodkendelsesnummeret — med to foranstillede cifre, der er løbenummeret på nærværende forordning eller den seneste større tekniske ændring af forordning (EF) nr. 79/2009 eller nærværende forordning. I denne forordning er dette løbenummeret 00. 2. Typegodkendelsesmærket for komponenten fastgøres til komponenten eller systemet, så det er holdbart og let læseligt. 3. I addendummet er der vist et eksempel på et typegodkendelsesmærke. Addendum til tillæg 1 Eksempel på typegodkendelsesmærke til en komponent Forklaring: Denne typegodkendelse for en komponent er udstedt af Belgien under nummer 0004. De to første cifre (00) angiver, at komponenten blev godkendt i henhold til denne forordning. (1) Det ikke gældende overstreges (i nogle tilfælde skal intet overstreges, f.eks. hvis flere muligheder er relevante). (2) Specificer tolerancen. (3) Kan erstattes af andre dimensioner, der angiver beholderens form. (4) Det ikke relevante overstreges. (5) Det ikke gældende overstreges. (6) Hvis typeidentifikationsmærkningen indeholder tegn, der ikke er relevante for beskrivelsen af de typer køretøj, komponent eller separat teknisk enhed, der er omfattet af dette oplysningsskema, erstattes sådanne tegn i følgedokumenterne med »?« (f.eks. ABC??123??). (7) Det ikke gældende overstreges.

BILAG III Krav til brintkomponenter og -systemer, som er beregnet til flydende brint, og montering heraf i brintdrevne køretøjer 1. INDLEDNING I dette bilag fastsættes krav og prøvningsforskrifter for brintkomponenter og -systemer, som er beregnet til flydende brint, og montering heraf i brintdrevne køretøjer. 2. GENERELLE FORSKRIFTER 2.1. De materialer, der anvendes i en brintkomponent eller et brintsystem, skal være kompatible med brint i dets flydende og/eller gasformige tilstand i overensstemmelse med punkt 4.11 i del 3. DEL 1 Krav til montering af brintkomponenter og -systemer, som er beregnet til flydende brint i brintdrevne køretøjer 1. Generelle krav 1.1. Alle brintkomponenter og -systemer skal være monteret i køretøjet og forbundet i overensstemmelse med bedste praksis. 1.2. Brintsystemet/systemerne må ikke udvise utætheder ud over boil-off ved det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP), dvs. der må ikke dannes bobler ved brug af utæthedsdetekterende spray. 1.3. Driftstemperaturerne skal være: Forbrændingsmotorer Motorrum I køretøjet (Alle typer fremdriftssystemer) –40 °C til + 120 °C –40 °C til +85 °C 1.4. Der skal i samarbejde med påfyldningsstationen træffes relevante automatiske foranstaltninger, der sikrer, at der ikke forekommer ukontrolleret brintudslip under påfyldningsproceduren. 1.5. I tilfælde af brintudslip eller -udluftning, må brint ikke kunne akkumuleres i lukkede eller halvtlukkede områder i køretøjet. 2. Montering af en brintbeholder i et køretøj 2.1. Beholderen kan integreres i køretøjskonstruktionen, så den får supplerende funktioner. I så fald skal beholderen være konstrueret til at opfylde kravene til integreret funktion og beholderkravene i del 2. 2.2. Når køretøjet er brugsklart, må brintbeholderens laveste del ikke mindske køretøjets frihøjde. Dette gælder ikke, hvis brintbeholderen er tilstrækkelig beskyttet fortil og i siderne, og ingen del af beholderen er lavere end denne beskyttende konstruktion. Brintbeholderen/beholderne, herunder de dertil fastgjorte sikkerhedsanordninger, skal monteres og fastgøres, således at følgende accelerationer kan optages, uden at beholderens/beholdernes fastgørelse brydes eller løsnes (påvises ved prøvning eller beregning). Den anvendte masse skal være repræsentativ for en fuldt udstyret og fyldt beholder eller beholderaggregat. Køretøjer af klasse M1 og N1: a) 20 g i køreretningen b) 8 g vandret og vinkelret på køreretningen. Køretøjer i klasse M2 og N2: a) 10 g i køreretningen b) 5 g vandret og vinkelret på køreretningen. Køretøjer i klasse M3 og N3: a) 6,6 g i køreretningen b) 5 g vandret og vinkelret på køreretningen. 2.4. Bestemmelserne i punkt 2.3 finder ikke anvendes, hvis køretøjet er godkendt i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/27/EF (1) og 96/79/EF (2). 3. Udstyr, som er monteret på brintbeholderen 3.1. Automatiske stopventiler eller kontraventiler 3.1.1. Automatiske stopventiler skal, med undtagelse af boil off-styringssystemer, anvendes i overensstemmelse med punkt 6 i bilag VI i forordning (EF) nr. 79/2009, og skal være lukkede i normal position. 3.1.2. Brændstofpåfyldningsforbindelser eller -beholdere anvendes i overensstemmelse med punkt 4 i bilag VI til forordning (EF) nr. 79/2009. 3.1.3. I tilfælde af, at beholderen forskubbes, skal den første isolerede anordning og eventuelt den ledning, der forbinder denne til beholderen, være beskyttet på en sådan måde, at stopfunktionen forbliver funktionsdygtig, og forbindelsen mellem anordningen og beholderen ikke brydes. 3.1.4. De automatiske ventiler skal være lukkede i normal position (fejlsikrede). 3.1.5. Når et andet brintkonverteringssystem slukkes, uanset aktiveringskontaktens placering, skal brændstofflowet til det pågældende brintkonverteringssystem slukkes og forblive lukket, indtil systemdrift igen er nødvendig. 3.2. Overtrykssikringer 3.2.1. De trykudløste overtrykssikringer skal være således monteret på beholderen/beholderne, at deres udledninger går gennem en atmosfærisk afgangsledning, som fører uden for køretøjet. De må ikke sende udledningen mod en varmekilde som f.eks. udstødningen. Desuden skal udledningen foregå således, at brinten ikke kan komme ind i køretøjet og/eller akkumulere i et lukket område. Desuden må den første overtrykssikring ikke udlede i et delvist lukket område. Såfremt den anden overtrykssikring er en sprængskive og er monteret inden i den indre beholder, kræves en passende udblæsningsåbning i den ydre kappe. 3.2.2. For så vidt angår indre beholdere er det normale driftsområde for det indre beholdertryk på mellem 0 MPa og det indstillede tryk for den primære sikkerhedsanordning, som er under eller lig med den indre beholders højeste tilladte arbejdstryk (MAWP). For så vidt angår indre stålbeholdere svarer den nedre grænse for det tilladelige fejlområde til et tryk på over 136 % af den indre beholders højeste tilladte arbejdstryk (MAWP), hvis der anvendes en sikkerhedsventil som sekundær overtrykssikring. For så vidt angår indre stålbeholdere svarer den nedre grænse for det ikke-tilladelige fejlområde til et tryk på over 150 % af den indre beholders højeste tilladte arbejdstryk (MAWP), hvis der anvendes en sprængskive som sekundær overtrykssikring. For andre materialer gælder et tilsvarende sikkerhedsniveau. Det ikke-tilladelige fejlområde er det tryk, hvor der forekommer plastisk deformation eller sprængning af den indre beholder, jf. figur 3.2. Figur 3.2 Områder gældende for en indre ståltank 3.3. Gastæt indeslutning på brintbeholder(e) 3.3.1. Alle ikke svejste forbindelser af brintledende komponenter og brintkomponenter, fra hvilke der kan forekomme udsivning, og som er monteret inden i passagerkabinen eller bagagerummet eller andre ikke-ventilerede rum, skal placeres i en gastæt indeslutning. 3.3.2. Den gastætte indeslutning skal være i åben forbindelse med atmosfæren. 3.3.3. Den gastætte indeslutnings ventilationsåbning skal være placeret på indeslutningens højeste punkt og må ikke føre udledningen mod en varmekilde som f.eks. udstødningen. Desuden skal udledningen foregå således, at brinten ikke kan komme ind i køretøjet og/eller akkumulere i et lukket eller delvist lukket område. 3.3.4. Der må ikke være ubeskyttede antændingskilder inden i den gastætte indeslutning. 3.3.5. Et eventuelt forbindelsessystem og gennemføringer i køretøjets karrosseri til ventilation af den gastætte indeslutning skal have mindst samme tværsnit som slangen på overtrykssikringen. 3.3.6. Denne indeslutning skal til prøvningsformål være hermetisk forseglet og gastæt ved et tryk på 0,5 kPa, dvs. der må ikke forekomme bobler i 1 minut eller permanent deformation. 3.3.7. Et eventuelt forbindelsessystem skal med klemmer eller på anden måde være fastgjort til den gastætte indeslutning og gennemføringen, således at en gastæt samling er sikret. 4. Stive og bøjelige brændstofledninger 4.1. Stive brændstofledninger skal være fastgjort således, at de ikke kan blive udsat for slid, kritiske vibrationer og/eller anden belastning. 4.2. Bøjelige brændstofledninger skal være fastgjort således, at de ikke kan blive udsat for vridninger, at slid undgås, og så de ikke klemmes ved normal brug. 4.3. I fastgøringspunktet skal bøjelige og stive brændstofledninger være monteret således, at der ikke sker nogen metal-metal berøring for at undgå galvanisk korrosion og spaltekorrosion. 4.4. Stive og bøjelige brændstofledninger føres på en sådan måde, at risikoen for tilfældig beskadigelse såvel indvendigt, f.eks. pga. placering eller bevægelse af bagage eller anden last, som udvendigt, f.eks. pga. ujævn vej eller brug af donkraft, minimeres i rimelig grad. 4.5. Ved indføring gennem køretøjets karosseri eller andre brintkomponenter, skal brændstofledningerne monteres med grommetringe eller andet beskyttende materiale. 5. Fittings eller gasforbindelser mellem komponenterne 5.1. Rør af rustfrit stål må kun samles med fittings af rustfrit stål. 5.2. Antallet af samlinger skal være indskrænket til det mindst mulige. 5.3. Alle samlinger skal være placeret, så de er tilgængelige for inspektion og tæthedsprøvning. 5.4. I passagerkabinen eller lukkede bagagerum må brændstofledningerne ikke være længere end rimeligt nødvendigt. 6. Brændstofpåfyldningsforbindelse eller -beholder 6.1. Brændstofpåfyldningsforbindelsen eller -beholderen skal være sikret mod fejljustering og være beskyttet mod snavs og vand. Den skal desuden være sikret mod fejlhåndtering. 6.2. Brændstofpåfyldningsforbindelsen eller -beholderen må ikke være monteret i motorrummet, passagerkabinen eller i andre uventilerede rum. 6.3. Brændstofpåfyldningsledningerne skal fastgøres til beholderen som beskrevet i punkt 3.1.1. 6.4. Brændstofpåfyldningsforbindelsen eller -beholderen skal have en isolerende anordning i overensstemmelse med punkt 3.1.2. 6.5. Det skal sikres, at fremdriftssystemet ikke kan betjenes, og at køretøjet ikke kan bevæges, når brændstofpåfyldningsforbindelsen eller -beholderen er forbundet til tankstationen. 7. El-installation 7.1. De elektriske komponenter i brintsystemet skal være beskyttet mod overbelastning. 7.2. Strømforsyningsforbindelser skal være tætnet mod brintindtrængen, hvor der findes brintkomponenter, eller hvor brintudsivning kan forekomme. 8. Boil off under normale omstændigheder 8.1. Boil off-gasser skal uskadeliggøres via et boil off-styringssystem. 8.2. Boil off-styringssystemet skal være konstrueret til at kunne klare beholderen/beholdernes boil off-rate ved normale driftsbetingelser. 8.3. Ved opstart og under køretøjets drift skal der aktiveres et system, som advarer føreren i tilfælde af svigt i boil off-styringssystemet. 9. Øvrige krav 9.1. Alle overtrykssikringer og udluftningsledninger skal beskyttes mod hærværk, så vidt det er praktisk muligt. 9.2. Passagerkabinen, bagagerummet og alle sikkerhedsbetydende komponenter i køretøjet (f.eks. bremsesystemet, elektrisk isolering) skal være beskyttet mod skadelige temperaturpåvirkninger fra det kryogene brændstof. Der skal tages højde for eventuel udsivning af kryogent brændstof ved vurdering af den påkrævede beskyttelse. 9.3. Brændbare materialer, som anvendes i køretøjet, skal beskyttes mod flydende luft, som kan kondenseres på uisolerede elementer i brændstofsystemet. 9.4. Svigt i varmevekslerens varmekredsløb må ikke forårsage utæthed fra brintsystemet. 10. Systemer med sikkerhedsinstrumentering 10.1. Systemer med sikkerhedsinstrumentering skal være fejlsikrede, redundante eller selvovervågende. 10.2. Hvis systemerne med sikkerhedsinstrumentering under punkt 10.1 er fejlsikrede eller selvovervågende elektroniske systemer, finder de særlige krav i bilag VI til denne forordning anvendelse. 11. Krav om syn af brintsystemet 11.1. Alle brintsystemer skal synes mindst hver 48. måned efter ibrugtagningsdatoen og i forbindelse med eventuel genmontering. 11.2. Synet skal foretages af en teknisk tjeneste i overensstemmelse med fabrikanternes forskrifter i del 3, bilag I. DEL 2 Krav til brintbeholdere beregnet til flydende brint 1. INDLEDNING Denne del indeholder krav til og prøvningsforskrifter for brintbeholdere til flydende brint. 2. TEKNISKE KRAV 2.1. Valideringen af beholderens konstruktion gennem beregning skal foretages i henhold til EN 1251-2. 2.2. Mekanisk belastning Beholderens dele skal kunne modstå følgende mekaniske belastninger: 2.2.1. Indre beholder 2.2.1.1. Prøvningstryk Den indre beholder skal kunne modstå prøvningstrykket Ptest: Ptest = 1,3 (MAWP + 0,1 MPa) hvor MAWP er den indre beholders højeste tilladte arbejdstryk i MPa. 2.2.1.2. Ydre tryk Hvis den indre beholder og dens udstyr under vakuum er en mulig driftsmetode, skal den indre beholder og dens udstyr kunne modstå et ydre tryk på 0,1 MPa. 2.2.2. Ydre kappe 2.2.2.1. Den ydre kappe skal kunne modstå det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP), som er det tryk dens sikkerhedsanordning er indstillet til. 2.2.2.2. Den ydre kappe skal kunne modstå et ydre tryk på 0,1 MPa. 2.2.3. Ydre monteringsbeslag Den fyldte beholders ydre monteringsbeslag skal kunne modstå de accelerationer, der angives i punkt 2.3 i del 1, uden at udvise brud, idet den tilladte belastning i monteringsbeslagene beregnet efter den lineære belastningsmodel ikke må overstige: σ ≤ 0,5 Rm 2.2.4. Indre monteringsbeslag Den fyldte beholders indre monteringsbeslag skal kunne modstå de accelerationer, der angives i punkt 2.3 i del 1, uden at udvise brud, idet den tilladte belastning i monteringsbeslagene beregnet efter den lineære belastningsmodel ikke må overstige: σ ≤ 0,5 Rm 2.2.5. Kravene i punkt 2.2.3 og 2.2.4 finder ikke anvendelse, hvis det kan påvises, at beholderen kan tåle de i del 1, punkt 2.3, angivne accelerationer uden udsivning fra den indre beholder og fra alle de forskellige rør opstrøms for de automatiske sikkerhedsanordninger, stopventiler og/eller kontraventiler. 2.2.6. Dimensioneringen af beholderens monteringsbeslag kan påvises enten ved beregning eller afprøvning. 2.3. Konstruktivt bestemt temperatur 2.3.1. Indre beholder og ydre kappe Den indre beholders og den ydre kappes konstruktivt bestemte temperatur skal være 20° C. 2.3.2. Forskelligt udstyr For alt andet udstyr, som ikke er nævnt under punkt 2.3.1, er den konstruktivt bestemte temperatur den lavest, henholdsvis den højest mulige driftstemperatur, som angivet i punkt 1.3 i del 1. 2.3.3. Der tages højde for den termiske belastning ved driftsforhold som påfyldning og fjernelse eller ved nedkølingsprocesserne. 2.4. Kemisk forenelighed 2.4.1. Beholderens og udstyrets materialer skal være forenelige med: a) brint, hvis delene er i kontakt hermed b) atmosfæren, hvis delene er i kontakt hermed c) andre medier, som delene er i kontakt med (f.eks. kølevæske). 3. MATERIALER 3.1. Materialerne skal være sammensat, fremstillet og yderligere behandlet således, at: a) de færdige produkter udviser de påkrævede mekaniske egenskaber b) de færdige produkter, som anvendes til komponenter under tryk og er i kontakt med brint, kan modstå de termiske, kemiske og mekaniske belastninger, de udsættes for. Især skal materialer i komponenter, der er i kontakt med kryogene temperaturer, være forenelige med kryogene temperaturer i henhold til EN 1252-1. 3.2. Specifikationer 3.2.1. Materialer, der anvendes ved lave temperaturer, skal overholde hårdhedskravene i EN 1252-1. For ikke-metalliske materialer skal egnethed til lave temperaturer valideres gennem en forsøgsmetode, idet der tages højde for driftsforholdene. 3.2.2. De materialer, der anvendes til den ydre kappe, skal sikre, at isoleringssystemet forbliver intakt, og deres brudforlængelse i en strækprøvning skal være mindst 12 % ved flydende nitrogentemperatur. 3.2.3. En korrosionstolerance er ikke påkrævet for den indre beholder. Der kræves ikke korrosionstolerance på andre overflader, hvis de er tilstrækkeligt beskyttede mod korrosion. 3.3. Certifikater og beviser for materialets egenskaber 3.3.1. Tilsatsmaterialet skal være foreneligt med grundmaterialet, således at det danner svejsninger med egenskaber svarende til dem, der foreskrives for grundmateriale for alle de temperaturer, som materialet kan udsættes for. 3.3.2. Fabrikanten skal fremskaffe og levere certifikater for kemisk støbeanalyse og mekaniske materialeegenskaber for stål og andre materialer, som anvendes til produktion af trykbelastede dele. For så vidt angår metalliske materialer skal certifikatet være mindst type 3.1 i henhold til EN 10204 eller tilsvarende. For så vidt angår ikke-metalliske materialer, skal certifikatet være af en tilsvarende type. 3.3.3. Den tekniske tjeneste kan udføre analyser og undersøgelser. Sådanne undersøgelser udføres enten på materialeprøver, som forelægges af fabrikanten af beholderen, eller på de færdige beholdere. 3.3.4. Fabrikanten skal stille resultaterne af de metallurgiske og mekaniske prøvninger og analyser af grund- og tilsatsmaterialer, som er foretaget af svejsninger, til rådighed for den tekniske tjeneste. 3.3.5. Materialeskemaer skal mindst bære: — fabrikantens tegn — materialets identifikationsnummer — partiets nummer — tilsynsførende tegn. 3.4. Konstruktionsberegning 3.4.1. Bestemmelser vedrørende den indre beholder: Udformningen af den indre beholder skal følge konstruktionsbestemmelserne i EN 1251-2. 3.4.2. Bestemmelser vedrørende den ydre kappe: Udformningen af den ydre kappe skal følge konstruktionsbestemmelserne i EN 1251-2. 3.4.3. De generelle tolerancer i ISO 2768-1 finder anvendelse. 4. FREMSTILLING OG MONTERING AF BEHOLDEREN 4.1. Fabrikanter af svejste beholdere skal have etableret svejsningskvalitetssystemer, der sikrer de kvalitetskrav til svejsning, som er angivet i EN 729-2:1994 eller EN 729-3:1994. 4.2. Svejseprocessen skal godkendes af den tekniske tjeneste i overensstemmelse med EN 288-3:1992/A1:1997, EN 288-4:1992/A1:1997 og EN 288-8:1995. 4.3. Svejsere skal godkendes af den tekniske tjeneste i overensstemmelse med EN 287-1:1992/A1:1997, EN 287-2:1992/A1:1997 og for automatiske svejseanlæg EN 1418:1997. 4.4. Fremstillingsprocessen (f.eks. formgivning og varmebehandling, svejsning) skal udføres i overensstemmelse med EN 1251-2. 4.5. Ved inspektion og prøvning af det indre rørsystem mellem den indre beholder og den ydre kappe: Alle svejste samlinger i rørsystemet skal gennemgå en 100 % ikke destruktiv inspektion, så vidt muligt via radiografisk inspektion, alternativt via ultralydsprøvning, flydende penetrantprøvning, heliumtæthedsprøvning osv. 4.6. Antallet af samlinger bør minimeres. Samlinger tillades ikke i tomrummet mellem den indre beholder og den ydre kappe, medmindre de er svejste eller limet. 4.7. Beholderens udstyr monteres således, at systemet og dets komponenter fungerer korrekt og sikkert og er gastætte. 4.8. Beholderen renses og tørres før driften i overensstemmelse med EN 12300. 5. ANDRE FORSKRIFTER 5.1. Beskyttelse af den ydre kappe Den ydre kappe skal beskyttes ved hjælp af en anordning, der forhindrer sprængning af den ydre kappe eller sammentrykning af den indre beholder. 5.2. Bestemmelser vedrørende isoleringen 5.2.1. Der må under ingen omstændigheder kunne dannes is på beholderens yderside ved normale driftsbetingelser. I området ved overtryksikringens rør tillades lokal isdannelse på rørets yderside. 5.3. Niveaumåler 5.3.1. En måler i førerkabinen skal angive det flydende niveau i beholderen med en nøjagtighed på +/– 10 %. 5.3.2. Hvis systemet omfatter en svømmer, skal denne kunne modstå et ydre tryk, som er højere end det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) i den indre beholder, med en mindste sikkerhedskoefficient på 2 i forhold til udknækningskriterierne. 5.4. Maksimalt påfyldningsniveau 5.4.1. Der skal etableres et system, som forhindrer, at beholderen overfyldes. Dette system kan fungere i forbindelse med påfyldningsstationen. Dette system skal være påført en permanent mærkning, som angiver, hvilken beholdertype den er konstrueret for og — hvis det er relevant — monteringsposition og -retning. 5.4.2. Påfyldningsprocessen må ikke medføre, at en eventuel overtrykssikring udløses, uanset tidsrummet under/efter påfyldningsprocessen. Påfyldningsprocessen må ikke føre til driftsbetingelser, som boil off-styringssystemet ikke er konstrueret til og derfor ikke kan klare. 5.5. Mærkning Foruden EF-komponenttypegodkendelsesmærket i del 3 i bilag II skal hver beholder også være mærket med følgende letlæselige data: 5.5.1.1. Indre beholder: a) navn og adresse på fabrikanten af den indre beholder b) serienummer. 5.5.1.2. Ydre kappe: a) et mærke som angivet i punkt 3.1 i bilag V b) et forbud mod yderligere svejsning, fræsning og standsning c) tankens tilladte retning i køretøjet d) en identifikationsplade med følgende oplysninger: i) fabrikantens navn ii) serienummer iii) vandsøjle i liter iv) højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) [MPa] v) fremstillingsår og -måned (f.eks. 2009/01) vi) driftstemperaturområde. Identifikationspladen skal være læselig, når den er monteret. 5.5.2. Mærkningsmetoden må ikke forårsage øgede lokale belastninger i den indre beholders eller ydre kappes konstruktion. 5.6. Inspektionsåbninger Inspektionsåbninger er ikke påkrævet i den indre beholder eller ydre kappe. 6. PRØVNINGER OG INSPEKTION 6.1. Prøvninger og inspektion med henblik på godkendelse Med henblik på godkendelse udfører den tekniske tjeneste prøvninger og inspektion i overensstemmelse med punkt 6.3.1 til 6.3.6 på to prøveeksemplarer af beholderen. Prøveeksemplarerne skal leveres i den relevante tilstand, som er nødvendig for inspektionerne. Med henblik på godkendelse skal beholderen under overværelse af den tekniske tjeneste udsættes for prøvningerne i punkt 6.3.7 til 6.3.9. 6.2. Prøvning og inspektion under fremstilling Prøvningerne og inspektionerne som angivet i punkt 6.3.1 til 6.3.6 udføres på hver beholder. 6.3. Prøvningsforskrifter 6.3.1. Trykprøvning 6.3.1.1. Den indre beholder og rørsystemet mellem den indre beholder og den ydre kappe skal kunne modstå en indre trykprøvning med et relevant medium ved rumtemperatur i overensstemmelse med til følgende forskrifter: Prøvningstrykket ptest skal være: ptest = 1,3 (MAWP +0,1 MPa) hvor MAWP er den indre beholders højeste tilladte arbejdstryk i MPa. 6.3.1.2. Trykprøvningen udføres før montering af den ydre kappe. 6.3.1.3. Trykket i den indre beholder øges med konstant hastighed, indtil prøvningstrykket nås. 6.3.1.4. Den indre beholder skal forblive under prøvningstrykket i mindst 10 minutter for at sikre, at trykket ikke mindskes. 6.3.1.5. Efter prøvningen må den indre beholder ikke udvise tegn på synlig permanent deformation eller synlige utætheder. 6.3.1.6. Enhver afprøvet indre beholder, som ikke består prøvningen pga. permanent deformation, skal forkastes og må ikke repareres. 6.3.1.7. Enhver afprøvet indre beholder, som ikke består prøvningen pga. utæthed, kan accepteres efter reparation og omprøvning. 6.3.1.8. I tilfælde af hydraulisk prøvning skal beholderen, efter afslutning af denne prøvning, tømmes og tørres, indtil dugpunktet i beholderen er –40 °C i overensstemmelse med EN 12300. 6.3.1.9. Der udarbejdes en prøvningsrapport, og inspektionsafdelingen mærker den indre beholder, hvis den er accepteret. 6.3.2. Tæthedsprøvning Efter endelig samling skal brintbeholderen prøves med en gasblanding, der indeholder mindst 10 % helium. 6.3.3. Efterprøvning af målene Følgende mål skal efterprøves: — for cylindriske beholdere — den indre beholders rundhed i overensstemmelse med EN 1251-2:2000, 5.4. — frigang i forhold til en lige linje for den indre og ydre kapsel i overensstemmelse med EN 1251-2, 5.4. 6.3.4. Destruktive og ikke destruktive prøvninger af svejsesøm Prøvningerne skal udføres i overensstemmelse med EN 1251-2. 6.3.5. Besigtigelse Svejsesømmene og den indre og ydre overflade på beholderens indre og ydre kappe besigtiges. Overfladerne må ikke udvise kritisk beskadigelse eller fejl. 6.3.6. Mærkning Mærkningen kontrolleres efter bestemmelserne i punkt 5.5. 6.3.7. Sprængprøvning Sprængprøvningen udføres på et prøveeksemplar af den indre beholder, som ikke er integreret i dens ydre kappe og uisoleret. 6.3.7.1. Kriterier 6.3.7.1.1. Sprængtrykket skal mindst svare til det sprængtryk, der blev anvendt ved de mekaniske beregninger. For stålbeholdere vil det sige: a) enten det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (i MPa) plus 0,1 MPa ganget med 3,25 b) eller det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) (i MPa) plus 0,1 MPa ganget med 1,5 og ganget med Rm/Rp, hvor Rm betyder mindste trækbrudstyrke og Rp betyder mindste flydespænding. 6.3.7.1.2. For brintbeholdere lavet af andre materialer end stål skal det godtgøres, at de giver lige så stor sikkerhed som beholdere, der overholder kravene i punkt 6.3.7.1.1 og 6.3.7.1.2. 6.3.7.2. Forskrifter 6.3.7.2.1. Den prøvede beholder skal konstruktions- og fremstillingsmæssigt være repræsentativ for den type, der skal godkendes. 6.3.7.2.2. Prøvningen skal være en hydraulisk prøvning. 6.3.7.2.3. Rørsystemet kan modificeres for at muliggøre prøvningen (udrensning af dødvolumen, indførelse af væsken, lukning af ikke anvendte rør osv.) 6.3.7.2.4. Beholderen skal være fyldt med vand. Trykket øges med en konstant hastighed, der ikke overstiger 0,5 MPa/min, indtil sprængning. Når det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) nås, ventes i mindst ti minutter ved konstant tryk, således at beholderens deformation kontrolleres. 6.3.7.2.5. Ved hjælp af et system skal de forskellige deformationer kunne undersøges. 6.3.7.2.6. Trykket registreres eller noteres under hele prøvningen. 6.3.7.3. Resultater Prøvningsbetingelserne og sprængtrykket noteres på et prøvningscertifikat, der underskrives af fabrikanten og den tekniske tjeneste. 6.3.8. Brandprøvning 6.3.8.1. Kriterier 6.3.8.1.1. Beholderen må ikke sprænge, og trykket i den indre beholder må ikke overskride det tilladte fejlområde for den indre beholder. For så vidt angår indre stålbeholdere skal den sekundære overtrykssikring begrænse trykket i tanken til 136 % af den indre beholders højeste tilladte arbejdstryk (MAWP), hvis der anvendes en sikkerhedsventil som sekundær overtrykssikring. For så vidt angår indre stålbeholdere skal den sekundære overtrykssikring begrænse trykket i tanken til 150 % af den indre beholders højeste tilladte arbejdstryk (MAWP), hvis en sprængskive anvendes uden for vakuumområdet som sekundær overtrykssikring. For så vidt angår indre stålbeholdere skal den sekundære overtrykssikring begrænse trykket i tanken til 150 % af den indre beholders højeste tilladte arbejdstryk plus 0,1 MPa (MAWP +0,1 MPa), hvis en sprængskive anvendes i vakuumområdet som sekundær overtrykssikring. For andre materialer skal der påvises et tilsvarende sikkerhedsniveau. Den sekundære overtrykssikring skal fungere under 110 % af det indstillede tryk for den primære overtrykssikring. 6.3.8.2. Forskrifter 6.3.8.2.1. Den prøvede beholder skal konstruktions- og fremstillingsmæssigt være repræsentativ for den type, der skal godkendes. 6.3.8.2.2. Den skal være fuldstændigt færdigfremstillet og monteret med alt udstyr. Beholderen skal allerede være nedkølet, og den indre beholder skal have samme temperatur som den flydende brint. Beholderen skal under de forudgående 24 timer have indeholdt et volumen flydende brint svarende til mindst halvdelen af den indre beholders vandvolumen. 6.3.8.2.3.1. Beholderen skal være fyldt med flydende brint, således at mængden af flydende brint målt efter rummålsystemet udgør halvdelen af den højest tilladte mængde, som den indre beholder kan rumme. 6.3.8.2.3.2. Der skal være brand 0,1 m under beholderen. Brandens længde og bredde skal overskride beholderens flademål med 0,1 m. Brandens temperatur skal være mindst 590 °C. Branden skal opretholdes i hele prøvningens varighed. 6.3.8.2.3.3. Beholderens tryk ved prøvningens begyndelse skal være mellem 0 MPa og 0,01 MPa ved brintets kogepunkt i den indre beholder. 6.3.8.2.3.4. Når sikkerhedsanordningen åbnes, fortsættes prøvningen indtil blow off fra sikkerhedsanordning er færdig. Under prøvningen må beholderen ikke sprænge, og trykket i den indre beholder må ikke overskride det tilladte fejlområde for den indre beholder. For så vidt angår indre beholdere af stål, må beholdertrykket ikke overstige 136 % af det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) for den indre beholder. For andre materialer gælder et tilsvarende sikkerhedsniveau. 6.3.8.3. Resultater Prøvningsbetingelserne og det højeste opnåede tryk i beholderen under prøvningen registreres på et prøvningscertifikat, der underskrives af fabrikanten og den tekniske tjeneste. 6.3.9. Prøvning for maksimalt påfyldningsniveau 6.3.9.1. Kriterier Under alle de prøvninger, der er nødvendige for godkendelsen, må påfyldningsprocessen ikke medføre, at en eventuel overtrykssikring udløses, uanset tidsrummet under/efter påfyldningsprocessen. Påfyldningsprocessen må ikke føre til driftsbetingelser, som boil off-styringssystemet ikke er konstrueret til og derfor ikke kan klare. 6.3.9.2. Forskrifter 6.3.9.2.1. Den prøvede beholder skal konstruktions- og fremstillingsmæssigt være repræsentativ for den type, der skal godkendes. 6.3.9.2.2. Den skal være fuldstændigt færdigfremstillet og monteret med alt udstyr, bl.a. niveaumåleren. 6.3.9.2.3. Beholderen skal allerede være nedkølet, og den indre beholder skal have samme temperatur som den flydende brint. Beholderen skal under de forudgående 24 timer have indeholdt et volumen flydende brint svarende til mindst halvdelen af den indre beholders vandvolumen. 6.3.9.2.4. Brintmassen eller masseflowet ved beholderens indgang og afgang måles med en nøjagtighed bedre end 1 % af den prøvede beholders maksimale påfyldningsmasse. 6.3.9.2.5. Beholderen skal fyldes helt 10 gange med flydende brint ved ligevægt med dens damp. Mellem hver påfyldning skal mindst en fjerdedel af beholderens flydende brint tømmes. 6.3.9.3. Resultater Prøvningsbetingelserne og de ti højeste niveauer målt af det tilkoblede system noteres på et prøvningscertifikat, der underskrives af fabrikanten og den tekniske tjeneste. DEL 3 Forskrifter for andre brintdele end beholdere til flydende brint 1. INDLEDNING Denne del indeholder krav til og prøvningsforskrifter for andre brintkomponenter end beholdere til flydende brint. 2. GENERELLE FORSKRIFTER 2.1. Materialer, der anvendes i brintkomponenter, skal være forenelige med brint, jf. punkt 4.11. 2.2. Brintsystemet opstrøms for den første trykregulator, med undtagelse af brintbeholderen, skal have et højest tilladt arbejdstryk (MAWP) svarende til det maksimale tryk, som komponenten udsættes for, men mindst 1,5 gange det indstillede tryk for den indre beholders primære sikkerhedsanordning og en sikkerhedskoefficient, som ikke er mindre end den indre beholders. 2.3. Komponenter nedstrøms for trykregulatoren/trykregulatorerne skal være beskyttet mod overtryk og skal være konstrueret til mindst 1,5 gange udgangstrykket (højeste tilladte arbejdstryk (MAWP)) for den første opstrøms regulator. 2.4. Isoleringen af komponenterne skal forebygge kondensering af luft i kontakt med ydre overflader, medmindre der er indbygget et system til indsamling og fordampning af kondenseret luft. Materialerne for nærtliggende komponenter skal i så fald være forenelige med en atmosfære beriget med ilt i overensstemmelse med EN 1797. 3. TEKNISKE FORSKRIFTER 3.1. Overtrykssikringer 3.1.1. Overtrykssikringer for den indre beholder 3.1.1.1. Den primære overtrykssikring for den indre beholder skal begrænse trykket i beholderen til højst 110 % af det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) selv i tilfælde af et pludseligt tab af vakuum. Denne anordning skal være en sikkerhedsventil eller tilsvarende og skal være direkte forbundet til den gasformige del under normale driftsbetingelser. 3.1.1.2. Den sekundære overtrykssikring for den indre beholder skal være monteret for at sikre, at trykket i beholderen under ingen omstændigheder overstiger det tilladte fejlområde for den indre beholder. For så vidt angår indre stålbeholdere skal den sekundære overtrykssikring begrænse trykket i tanken til 136 % af den indre beholders højeste tilladte arbejdstryk (MAWP), hvis der anvendes en sikkerhedsventil som sekundær overtrykssikring. For så vidt angår indre stålbeholdere skal den sekundære overtrykssikring begrænse trykket i tanken til 150 % af den indre beholders højeste tilladte arbejdstryk (MAWP), hvis en sprængskive anvendes uden for vakuumområdet som sekundær overtrykssikring. For så vidt angår indre stålbeholdere skal den sekundære overtrykssikring begrænse trykket i tanken til 150 % af den indre beholders højeste tilladte arbejdstryk plus 0,1 MPa (MAWP +0,1 MPa), hvis en sprængskive anvendes i vakuumområdet som sekundær overtrykssikring. For andre materialer skal der påvises et tilsvarende sikkerhedsniveau. Den sekundære overtrykssikring skal fungere under 110 % af det indstillede tryk for den primære overtrykssikring. 3.1.1.3. Størrelsen af sikkerhedsanordningerne skal være i overensstemmelse med EN 13648-3. 3.1.1.4. De to overtrykssikringer, som er omhandlet i punkt 3.1.1.1 og 3.1.1.2, kan være forbundet til den indre beholder ved hjælp af samme brændstofledning. 3.1.1.5. Overtrykssikringernes ydelse skal være tydeligt angivet. Uautoriserede indgreb i sikringerne skal forhindres ved hjælp af en blyplombe eller tilsvarende system. 3.1.1.6. Overtryksventiler skal efter udledning lukke ved et tryk på over 90 % af det indstillede tryk på overtryksventilen. De skal forblive lukkede ved alle lavere tryk. 3.1.1.7. Overtryksventiler skal monteres på den del af brintbeholderen, som udgør gaszonen. 3.1.2. Overtrykssikringer til andre komponenter 3.1.2.1. Når der er risiko for, at kryogen væske eller damp kan blive fanget mellem to udstyrsdele på en ledning, skal der monteres en overtrykssikring eller en foranstaltning, der sikrer et tilsvarende sikkerhedsniveau. 3.1.2.2. Opstrøms for den første trykregulator må det indstillede tryk for sikkerhedsanordningen, som forhindrer overtryk, ikke overstige ledningernes højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) og må ikke være under 120 % af det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) for beholderen for at forhindre, at sådanne ventiler åbner i stedet for overtrykssikringerne for den indre beholder. 3.1.2.3. Ydelsen for overtrykssikringer nedstrøms for trykregulatoren/trykregulatorerne må ikke overstige det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) for komponenterne nedstrøms for trykregulatoren. 3.1.2.4. Overtryksventiler skal efter udledning lukke ved et tryk på over 90 % af det indstillede tryk på overtryksventilen. De skal forblive lukkede ved alle lavere tryk. 3.1.3. Bestemmelser vedrørende godkendelse af overtrykssikringer 3.1.3.1. Konstruktion, fremstilling og kontrol af overtrykssikringer skal være i overensstemmelse med EN 13648-1 og EN 13648-2. 3.1.3.2. Hvis der findes et boil off-system parallelt med den primære sikkerhedsanordning, skal sikkerhedsventilen være en kategori B-sikkerhedsanordning; i modsat fald skal den være en kategori A-sikkerhedsanordning i overensstemmelse med EN 13648. 3.1.3.3. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP): 1,5 × det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) for den indre beholder eller det højeste tryk, som komponenten udsættes for. 3.1.3.4. Indstillingstryk 3.1.3.4.1. Primære anordninger på den indre beholder: jf. punkt 3.1.1.1. 3.1.3.4.2. Sekundære anordninger på den indre beholder: jf. punkt 3.1.1.2. 3.1.3.4.3. Overtrykssikringer til andre komponenter end den indre beholder: jf. punkt 3.1.2. 3.1.3.5. Konstruktivt bestemte temperaturer 3.1.3.5.1. Ydre temperatur: jf. punkt 1.3 i del 1. 3.1.3.5.2. Indre temperatur: – 253 °C til +85 °C. 3.1.3.6. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse: Trykprøvning punkt 4.2 Prøvning for ekstern utæthed punkt 4.3 Driftsprøvning punkt 4.5 Korrosionsbestandighed punkt 4.6 kun for metalliske dele, kun for udstyr uden for den gastætte indeslutning Cyklisk temperaturprøvning punkt 4.9 kun for ikke-metalliske dele. 3.1.4. Ledninger, der omfatter overtrykssikringer 3.1.4.1. Der må ikke monteres isolerende anordninger mellem den beskyttede komponent og overtrykssikringen. 3.1.4.2. Ledningerne foran og efter overtrykssikringerne må ikke hindre deres funktion og skal være forenelige med kriterierne i punkt 3.1.1 til 3.1.3. 3.2. Ventiler 3.2.1. Bestemmelser vedrørende godkendelse af brintventiler 3.2.1.1. Konstruktion, fremstilling og kontrol af de kryogene brintventiler skal være i overensstemmelse med EN 13648-1 og EN 13648-2. 3.2.1.2. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP): 1,5 × det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) for den indre beholder eller det højeste tryk, som ventilen udsættes for. 3.2.1.3. Konstruktivt bestemte temperaturer 3.2.1.3.1. Ydre temperatur: jf. punkt 1.3 i del 1. 3.2.1.3.2. Indre temperatur: – 253 °C til +85 °C for ventiler før varmeveksleren –40 °C til +85 °C for ventiler efter varmeveksleren 3.2.1.4. Prøvningsforskrifter, som finder anvendelse: Trykprøvning punkt 4.2 Prøvning for ekstern utæthed punkt 4.3 Holdbarhedsprøvning punkt 4.4 (med 6 000 driftscyklusser for håndventiler med 20 000 driftscyklusser for automatiske ventiler) Korrosionsbestandighed punkt 4.6 kun for metalliske dele, kun for udstyr uden for den gastætte indeslutning Tørvarmebestandighed punkt 4.7 kun for ikke-metalliske dele Ozonældning punkt 4.8 kun for ikke-metalliske dele Cyklisk temperaturprøvning punkt 4.9 kun for ikke-metalliske dele Prøvning for utæthed ved sæde punkt 4.12 3.3. Varmevekslere 3.3.1. Uanset bestemmelsen i punkt 2.1 skal det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) i varmeveksleren være det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) i de forskellige kredsløb. 3.3.2. Udstødningsgas fra fremdriftssystemet må under ingen omstændigheder anvendes direkte i varmeveksleren. 3.3.3. Der skal etableres et sikkerhedssystem for at forhindre svigt i varmeveksleren og forhindre, at kryogen væske eller gas kommer ind i det andet kredsløb og det system, der er placeret nedstrøms for dette kredsløb, hvis det ikke er konstrueret dertil. 3.3.4. Bestemmelser vedrørende godkendelse af brintventiler 3.3.4.1. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP): 1,5 × det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) for den indre beholder eller det højeste tryk, som komponenten udsættes for. 3.3.4.2. Konstruktivt bestemte temperaturer 3.3.4.2.1. Ydre temperatur: jf. punkt 1.3 i del 1. 3.3.4.2.2. Indre temperatur: – 253 °C til +85 °C. 3.3.4.3. Afprøvningsprocedurer, som finder anvendelse Trykprøvning punkt 4.2 Prøvning for ekstern utæthed punkt 4.3 Korrosionsbestandighed punkt 4.6 kun for metalliske dele Tørvarmebestandighed punkt 4.7 kun for ikke-metalliske dele Ozonældning punkt 4.8 kun for ikke-metalliske dele Cyklisk temperaturprøvning punkt 4.9 kun for ikke-metalliske dele 3.3.4.4. Fremstillingen og montering af varmeveksleren skal certificeres i overensstemmelse med punkt 4.3 til 4.5 i del 2. 3.4. Brændstofpåfyldningsforbindelser eller -beholdere 3.4.1. Påfyldningsforbindelserne eller -beholderne skal være beskyttet mod snavs. 3.4.2. Bestemmelser vedrørende godkendelse af brændstofpåfyldningsforbindelser eller -beholdere 3.4.2.1. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP): 1,5 × det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) for den indre beholder eller det højeste tryk, som komponenten udsættes for. 3.4.2.2. Konstruktivt bestemte temperaturer 3.4.2.2.1. Ydre temperatur: jf. punkt 1.3 i del 1. 3.4.2.2.2. Indre temperatur: – 253 °C til +85 °C. 3.4.2.3. Afprøvningsprocedurer, som finder anvendelse Trykprøvning punkt 4.2 Prøvning for ekstern utæthed punkt 4.3 Holdbarhedsprøvning punkt 4.4 (med 3 000 driftscyklusser) Korrosionsbestandighed punkt 4.6 kun for metalliske dele Tørvarmebestandighed punkt 4.7 kun for ikke-metalliske dele Ozonældning punkt 4.8 kun for ikke-metalliske dele Cyklisk temperaturprøvning punkt 4.9 kun for ikke-metalliske dele Prøvning for utæthed ved sæde punkt 4.12 3.5. Trykregulatorer 3.5.1. Bestemmelser vedrørende godkendelse af trykregulatorer 3.5.1.1. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP): 1,5 × det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) for den indre beholder eller det højeste tryk, som komponenten udsættes for. 3.5.1.2. Konstruktivt bestemte temperaturer 3.5.1.2.1. Ydre temperatur: jf. punkt 1.3 i del 1. 3.5.1.2.2. Indre temperatur: mindst som angivet i punkt 1.3 i del 1. 3.5.1.3. Afprøvningsprocedurer, som finder anvendelse Trykprøvning punkt 4.2 Prøvning for ekstern utæthed punkt 4.3 Holdbarhedsprøvning punkt 4.4 (med 20 000 driftscyklusser) Korrosionsbestandighed punkt 4.6 kun for metalliske dele, kun for udstyr uden for den gastætte indeslutning Tørvarmebestandighed punkt 4.7 kun for ikke-metalliske dele Ozonældning punkt 4.8 kun for ikke-metalliske dele Cyklisk temperaturprøvning punkt 4.9 kun for ikke-metalliske dele Prøvning for utæthed ved sæde punkt 4.12 3.6. Følere 3.6.1. Bestemmelser vedrørende godkendelse af følere 3.6.1.1. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP): 1,5 × det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) for den indre beholder eller det højeste tryk, som komponenten udsættes for. 3.6.1.2. Konstruktivt bestemte temperaturer 3.6.1.2.1. Ved drift ved omgivende temperatur: jf. punkt 1.3 i del 1. 3.6.1.2.2. Ved drift ved kryogene temperaturer: laveste driftstemperatur: – 253 °C, højeste temperatur: +85 °C eller + 120 °C som angivet i punkt 1.3 i del 1. 3.6.1.3. Afprøvningsprocedurer, som finder anvendelse Trykprøvning punkt 4.2 kun til udstyr i direkte kontakt med brint Prøvning for ekstern utæthed punkt 4.3 kun til udstyr i direkte kontakt med brint Korrosionsbestandighed punkt 4.6 kun for metalliske dele, kun for udstyr uden for den gastætte indeslutning Tørvarmebestandighed punkt 4.7 Ozonældning punkt 4.8 kun for ikke-metalliske dele Cyklisk temperaturprøvning punkt 4.9 kun for ikke-metalliske dele 3.7. Bøjelige brændstofledninger 3.7.1. Bestemmelser vedrørende godkendelse af bøjelige brændstofledninger 3.7.1.1. Konstruktion, fremstilling og kontrol af kryogene bøjelige brændstofledninger skal være i overensstemmelse med EN 12434. 3.7.1.2. Højeste tilladte arbejdstryk (MAWP): 1,5 × det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) for den indre beholder eller det højeste tryk, som komponenten udsættes for. 3.7.1.3. Konstruktivt bestemte temperaturer 3.7.1.3.1. Ved drift ved omgivende temperatur: jf. punkt 1.3 i del 1. 3.7.1.3.2. Ved drift ved kryogene temperaturer: laveste driftstemperatur: – 253 °C, højeste temperatur: +85 °C eller + 120 °C som angivet i punkt 1.3 i del 1. 3.7.1.4. Afprøvningsprocedurer, som finder anvendelse Trykprøvning punkt 4.2 Prøvning for ekstern utæthed punkt 4.3 Korrosionsbestandighed punkt 4.6 kun for metalliske dele, kun for udstyr uden for den gastætte indeslutning Tørvarmebestandighed punkt 4.7 kun for ikke-metalliske dele Ozonældning punkt 4.8 kun for ikke-metalliske dele Cyklisk temperaturprøvning punkt 4.9 kun for ikke-metalliske dele Trykcyklus punkt 4.10 3.8. Bestemmelser vedrørende brintsystemets elektriske komponenter 3.8.1. For at forhindre elektriske gnister: a) elektrisk drevne brintholdige anordninger skal være således isoleret, at der ikke løber strøm gennem brintindeholdende dele b) den elektrisk drevne anordnings elektriske system skal være isoleret fra køretøjets karrosseri c) modstanden i det elektriske kredsløbs isolering (bortset fra batterier og brændselsceller) skal overstige 1 kΩ for hver volt af den nominelle spænding. 3.8.2. Hvis der er gennemføring for strømforsyningen for at etablere en isoleret og stramtsiddende elektrisk forbindelse, skal den elektriske forbindelse være af en hermetisk lukket type. 4. PRØVNINGSPROCEDURER 4.1. Generelle bestemmelser 4.1.1. Tæthedsprøvninger udføres med komprimeret gas som luft eller nitrogen, der indeholder mindst 10 % helium. 4.1.2. Det nødvendige tryk til trykprøvningen kan opnås ved hjælp af vand eller anden væske. 4.1.3. For alle prøvningsoptegnelser skal det anvendte prøvningsmedium angives, hvis det er relevant. 4.1.4. Prøvningsperioden for tætheds- og trykprøvning skal være mindst 3 minutter længere end følerens responstid. 4.1.5. Alle prøvninger skal finde sted ved omgivende temperatur, medmindre andet er angivet. 4.1.6. De forskellige komponenter skal tørres korrekt før tæthedsprøvningen. 4.2. Trykprøvning 4.2.1. En brintholdig komponent skal uden synlige tegn på udsivning eller deformation kunne modstå et hydraulisk tryk på 1,5 gange dens maksimale arbejdstryk (MAWP), når højtryksdelens afgang tilproppes. Trykket øges derefter fra 1,5 til 3 gange det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP). Komponenten må ikke udvise synlige tegn på brud eller revner. 4.2.2. Trykforsyningssystemet skal være udstyret med en stopventil og et manometer med et trykområde på mindst 1,5 gange og højst 2 gange prøvningstrykket, og manometerets nøjagtighed skal være 1 % af trykområdet. 4.2.3. For komponenter, der kræver tæthedsprøvning, udføres denne prøvning før trykprøvningen. 4.3. Prøvning for ekstern utæthed 4.3.1. Komponenterne skal være uden utæthed ved skaftets og husets pakninger og ved andre samlinger og må ikke udvise tegn på porøsitet af støbegodset, når de prøves som beskrevet i punkt 4.4.3 ved et vilkårligt gastryk mellem 0 og komponentens højeste tilladte arbejdstryk (MAWP). Prøvningen skal udføres på samme udstyr under følgende forhold: 4.3.2.1. ved omgivende temperatur 4.3.2.2. ved den minimale driftstemperatur eller ved flydende nitrogentemperatur efter tilstrækkelig konditioneringstid ved denne temperatur for at sikre termisk stabilitet 4.3.2.3. ved den maksimale driftstemperatur efter tilstrækkelig konditioneringstid ved denne temperatur for at sikre termisk stabilitet. 4.3.3. Under denne prøvning tilsluttes det udstyr, der skal prøves, en gastrykforsyning. Rørene i trykforsyningssystemet skal være udstyret med en stopventil og et manometer med et trykområde på mindst 1,5 gange og højst 2 gange prøvningstrykket, og manometerets nøjagtighed skal være 1 % af trykområdet. Manometeret monteres mellem stopventilen og prøveemnet. 4.3.4. Under hele prøvningen prøves emnet for utæthed med en overfladeaktiv agens, hvorved der ikke må forekomme bobledannelse, og den målte utæthed skal være mindre end 10 cm3/h. 4.4. Holdbarhedsprøvning 4.4.1. En brintkomponent skal holde de pågældende tæthedskrav i punkt 4.3 og 4.12 ovenfor efter at have været underkastet et antal driftscyklusser som angivet i punkt 3.1-3.7 i del 3. 4.4.2. Det relevante prøvninger for ekstern utæthed og utæthed ved sædet som beskrevet i punkt 4.3 og 4.12 udføres umiddelbart efter holdbarhedsprøvningen. 4.4.3. Komponenten være solidt tilsluttet en forsyning med tør trykluft eller nitrogen og underkastes det antal cyklusser, som foreskrives for den pågældende komponent i punkt 3.1-3.7 i del 3. En cyklus består af én åbning og én lukning af komponenten i løbet af en periode på mindst 10 ± 2 sekunder. 4.4.4. Komponenten bringes til at fungere i 96 % af angivne antal cyklusser ved den omgivende temperatur og ved komponentens MAWP. I den cyklus, hvor komponenten er afbrudt, skal man lade trykket nedstrøms for prøveopstillingen aftage til 50 % af komponentens MAWP. 4.4.5. Komponenten bringes til at fungere i 2 % af det samlede antal cyklusser ved den maksimale materialetemperatur (i overensstemmelse med punkt 1.3 i del 1) efter en tilstrækkelig konditioneringstid ved denne temperatur for at sikre termisk stabilitet og ved MAWP. Komponenten skal være i overensstemmelse med punkt 4.3 og 4.12 ved den relevante maksimale materialetemperatur (i overensstemmelse med punkt 1.3 i del 1) efter gennemførelse af højtemperaturcyklusserne. 4.4.6. Komponenten bringes til at fungere i 2 % af det samlede antal cyklusser ved den mindste materialetemperatur (i overensstemmelse med punkt 1.3 i del 1), men ikke mindre end temperaturen for flydende nitrogen efter en tilstrækkelig konditioneringstid ved denne temperatur for at sikre termisk stabilitet og ved komponentens MAWP. Komponenten skal være i overensstemmelse med punkt 4.3 og 4.12 ved den relevante mindste materialetemperatur (i overensstemmelse med punkt 1.3 i del 1) efter gennemførelse af lavtemperaturcyklusserne. 4.5. Driftsprøvning 4.5.1. Driftsprøvningen udføres efter EN 13648-1 eller EN 13648 2. De særlige krav i standarden finder anvendelse. 4.6. Prøvning for korrosionsbestandighed 4.6.1. Brintkomponenter af metal skal bestå tæthedsprøvningerne i punkt 4.3 og 4.12 efter 144 timers eksponering for salttåge i overensstemmelse med ISO 9227 med alle tilslutninger lukket. 4.6.2. Komponenter, som er fremstillet af kobber eller messing og indeholder brint, skal — efter 24 timers nedsænkning i ammoniakvand i overensstemmelse med ISO 6957 med alle tilslutninger lukket — bestå de i punkt 4.3 og 4.12 omhandlede tæthedsprøvninger. 4.7. Prøvning for tørvarmebestandighed Prøvningen udføres i overensstemmelse med ISO 188. Prøveemnet eksponeres for luft ved en temperatur lig den maksimale driftstemperatur i 168 timer. Ændringen i trækbrudstyrke må ikke være over +25 %. Ændringen i brudforlængelsen må ikke være over følgende: — maksimal forøgelse 10 % — maksimal formindskelse 30 %. 4.8. Prøvning for ozonældning 4.8.1. Prøvningen udføres i overensstemmelse med ISO 1431-1. Prøveemnet, som skal være strakt til en længdetøjning på 20 %, eksponeres for luft ved +40 °C med en ozonkoncentration på 50 dele pr. hundrede millioner i 120 timer. 4.8.2. Der tillades ingen revner i prøveemnerne. 4.9. Cyklisk temperaturprøvning Ikke-metalliske dele, som indeholder brint, skal bestå de i punkt 4.3 og 4.12 omhandlede tæthedsprøvninger efter 96 timers eksponering for cykliske temperatursvingninger fra den minimale driftstemperatur til den maksimale driftstemperatur med en cyklusperiode på 120 minutter ved det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP). 4.10. Cyklisk trykprøvning 4.10.1. Enhver bøjelig brændstofledning skal kunne opfylde de relevante krav til tæthedsprøvning i punkt 4.3 efter eksponering for 6 000 trykcyklusser. 4.10.2. Trykket ændres fra atmosfærisk tryk til det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) for beholderen, og efter mindst fem sekunder mindskes dette til det atmosfæriske tryk inden for højst fem sekunder. 4.10.3. Den relevante prøvning for ekstern utæthed som beskrevet i punkt 4.3 udføres umiddelbart efter holdbarhedsprøvningen. 4.11. Brintforenelighedsprøvning 4.11.1. Brintforenelighed efterprøves i overensstemmelse med ISO 11114-4. 4.11.2. Materialer i komponenter, der er i kontakt med kryogene temperaturer, skal være forenelige med kryogene temperaturer i overensstemmelse med EN 1252-1. 4.12. Prøvning for utæthed ved sæde 4.12.1. Prøvningen for utæthed ved sæde udføres på prøveemner, som i forvejen har gennemgået den eksterne tæthedsprøvning som beskrevet i punkt 4.3. 4.12.2. Ved prøvning for utæthed ved sædet skal den prøvede ventils indgang være tilsluttet en gastrykforsyning, ventilen skal være i lukket stilling og dens afgang åben. Rørene i trykforsyningssystemet skal være udstyret med en stopventil og et manometer med et trykområde på mindst 1,5 gange og højst 2 gange prøvningstrykket, og manometerets nøjagtighed skal være 1 % af trykområdet. Manometeret monteres mellem stopventilen og prøveemnet. Mens et prøvningstryk svarende det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP) er påført, foretages tæthedskontrol med den åbne afgang nedsænket i vand eller med en flowmåler monteret på den prøvede ventils indgangsside. Flowmeteret skal med en nøjagtighed på +/– 1 % være i stand til at vise den maksimale tilladelige utæthedsrate med den anvendte prøvevæske. 4.12.3. En stopventils sæde må i lukket position ikke have en utæthedsrate på over 10 cm3/h ved et gastryk på mellem nul og det højeste tilladte arbejdstryk (MAWP). 4.12.4. En kontraventil må i lukket position ikke udvise utæthed ved et vilkårligt aerostatisk tryk mellem 50 kPa og dens højeste tilladte arbejdstryk (MAWP). 4.12.5. Kontraventiler, der anvendes som sikkerhedsanordning, brændstofpåfyldningsforbindelser eller brændstofbeholdere må ikke have utæthedsrater på mere end 10 cm3/h under prøvningen. 4.12.6. Overtrykssikringer må ikke have utæthedsrater på over 10 cm3/h ved gastryk på mellem nul og det indstillede tryk minus 10 %. (1) EFT L 169 af 8.7.1996, s. 1. (2) EFT L 18 af 21.1.1997, s. 7.

BILAG IV Krav til brintkomponenter og -systemer, som er beregnet til anvendelse af komprimeret (gasformig) brint, og montering heraf i brintdrevne køretøjer 1. INDLEDNING Dette bilag indeholder krav til og prøvningsforskrifter for brintkomponenter og systemer beregnet til komprimeret (gasformig) brint. 2. GENERELLE FORSKRIFTER 2.1. Antallet af brintkomponenter og forbindelser samt ledningernes længde skal holdes til et minimum, som er forenelig med brintsystemets sikkerhed og korrekte funktion. 2.2. Fabrikanten skal sikre, at materialer, der anvendes i en brintkomponent eller et brintsystem, er forenelige med brint og de forventede additiver, fremstillingskontaminanter, temperaturer og tryk. 2.3. Materialeforenelighed med de driftsbetingelser, som er defineret i punkt 2.7, skal påvises gennem materialeprøvningerne i del 2 og 3. 2.4. Trykklassificering Brintkomponenter skal klassificeres efter deres nominelle arbejdstryk og funktion i overensstemmelse med artikel 1, stk. 2, 3 og 4. 2.5. Fabrikanten skal sikre, at temperaturområdet er i overensstemmelse med punkt 2.7.5. 2.6. Dokumentationen og prøvningsrapporterne skal være så detaljerede, at uafhængige tredjeparts prøvningsanlæg kan reproducere de relevante typegodkendelsesprøvninger og prøvningsresultater. 2.7. Driftsbetingelser Medmindre andet er angivet, gælder følgende driftsbetingelser i dette bilag: 2.7.1. Driftslevetid Brintbeholdernes driftslevetid specificeres af fabrikanten og kan variere afhængig af anvendelsen, men kan dog højst være 20 år. 2.7.2. Arbejdstryk Køretøjsfabrikanten skal angive brintkomponenternes og systemets nominelle arbejdstryk. For komponenter nedstrøms for den første trykregulator angives desuden MAWP. MAWP skal være lig med eller højere end det indstillede tryk for den overtryksbeskyttelse, der er angivet i punkt 1.8 i del 1. 2.7.3. Udvendige overflader Virkningerne af de monterede brintkomponenter på de udvendige overflader vurderes i forhold til følgende: a) vand, enten ved tilbagevendende nedsænkning eller ved vejsprøjt b) salt, enten som følge af kørsel i kystegne eller brug af vejsalt c) sollysets ultraviolette stråling og varmestråling d) påvirkning fra stenslag e) opløsningsmidler, syrer og baser, kunstgødning f) automobilvæsker som benzin, hydraulisk væske, batterisyre, glycol og olie g) udstødningsgasser. 2.7.4. Gassens sammensætning Komprimeret brintgas, der anvendes til prøvning, skal som minimum være af renhed type 1, kvalitet A-gassammensætning som specificeret i ISO/TS 14687-2. 2.7.5. Temperaturer 2.7.5.1. Materialetemperaturer Det normale driftsområde for materialer, der anvendes i brintkomponenter, skal være –40 °C til +85 °C, bortset fra hvis: a) køretøjsfabrikanten angiver en lavere temperatur end –40 °C b) brintkomponenterne enten er placeret i motorrummet for en forbrændingsmotor eller direkte udsat for en forbrændingsmotors driftstemperatur, hvorved temperaturområdet skal være –40 °C til + 120 °C. 2.7.5.2. Gastemperaturer Den gennemsnitlige gastemperatur skal være fra –40 °C til +85 °C under normale betingelser, herunder påfyldning og udledning, medmindre en lavere temperatur end –40 °C angives af køretøjsfabrikanten. 2.7.6. Påfyldningscyklusser Dette punkt gælder kun klasse 0-brintkomponenter. 2.7.6.1. Generelt Antallet af påfyldningscyklusser for brintkomponenterne skal være 5 000 cyklusser, bortset fra de cyklusser, der er angivet i punkt 2.7.6.2 og 2.7.6.3. 2.7.6.2. Antal påfyldningscyklusser, hvis der er monteret et system til brugsovervågning og -styring. Forudsat at der er monteret et system til brugsovervågning og -styring som en del af brintsystemet, skal antallet af påfyldningscyklusser for brintkomponenter angives af køretøjsfabrikanten og kan være mellem mindst 1 000 og 5 000 cyklusser; antallet afhænger imidlertid af anvendelsesformålet og varierer i forhold til køretøjets konstruktivt bestemte kilometerlevetid og rækkevidde med maksimal brændstofkapacitet. Brugsovervågnings- og styringssystemet skal forhindre al yderligere brug af køretøjet, når det foreskrevne antal påfyldningscyklusser er overskredet, indtil de brintkomponenter, som har overskredet den pågældende værdi, erstattes af nye brintkomponenter. Sikkerhedskonceptet i brugsovervågnings- og styringssystemet skal godkendes i overensstemmelse med bilag VI. 2.7.6.3. Formindsket antal påfyldningscyklusser Køretøjsfabrikanten kan foreskrive et formindsket antal påfyldningscyklusser for brintkomponenter, som udregnes ved at anvende følgende formel: Antal påfyldningscyklusser på grundlag af en driftslevetid på 20 år: 5 000 Konstruktivt bestemt driftslevetid: x år; x ≥ 1 Formindsket antal påfyldningscyklusser: 1 000 + 200*x Brintkomponenterne skal udskiftes, før deres foreskrevne driftslevetid er overskredet. 2.7.7. Driftscyklusser 2.7.7.1. Generelt Antallet af driftscyklusser for brintkomponenterne skal være 50 000 cyklusser, bortset fra de cyklusser, der er angivet i 2.7.7.2 og 2.7.7.3. 2.7.7.2. Antal driftscyklusser, hvis der er monteret et system til brugsoverv