KOMMISSIONENS FORORDNING (EOEF) Nr. 906/92 af 30. marts 1992 om indfoerelse af en midlertidig antidumpingtold paa importen af silicium med oprindelse i Brasilien

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2423/88 af 11. juli 1988 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1), saerlig artikel 11,

efter konsultation i det raadgivende udvalg, der er nedsat i henhold til forordning (EOEF) nr. 2423/88, og

ud fra foelgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) Kommissionen modtog i juni 1990 en klage indgivet af Forbindelsesudvalget for Producenter af Ferrolegeringer i Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab paa vegne af alle producenter af silicium i Faellesskabet vedroerende importen af den paagaeldende vare med oprindelse i Brasilien.

Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted og forvoldtes vaesentlig skade som foelge heraf, hvilket ansaas for tilstraekkeligt til at begrunde ivaerksaettelsen af en procedure.

Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedroerende importen af den paagaeldende vare henhoerende under KN-kode 2804 69 00 og med oprindelse i Brasilien og indledte en undersoegelse.

(2) Kommissionen underrettede officielt de eksportoerer og importoerer, som den vidste var beroert af sagen, samt repraesentanter for eksportlandet og klageren og gav de direkte beroerte parter lejlighed til at tilkendegive deres mening skriftligt og til at anmode om at blive hoert mundtligt.

(3) Samtlige eksportoerer og faellesskabsproducenterne besvarede Kommissionens spoergeskema og tilkendegav deres mening skriftligt.

Flere uafhaengige importoerer i Faellesskabet og en forhandler i et tredjeland besvarede ligeledes naevnte spoergeskema.

Kommissionen modtog ogsaa skriftlige redegoerelser fra diverse erhvervsorganisationer, som repraesenterer to kategorier af brugere i Faellesskabet af den paagaeldende vare, nemlig i metallurgi og kemisk industri.

(4) Kommissionen indhentede og efterproevede alle oplysninger, som den ansaa for noedvendige med henblik paa at traeffe en foreloebig afgoerelse om dumpingens omfang og den deraf foelgende skade og aflagde kontrolbesoeg hos:

a) Producenter i Faellesskabet:

- Industria Elletrica Indel (Indel), Belluno, Italien

- Pechiney Electrometallurgie (PEM), Paris, Frankrig

- Sociedad Española de Carburos Metalicos, SA, Barcelona, Spanien

- Vereinigte Aluminium Werke AG (VAW), Bonn, Tyskland

b) Producenter i Brasilien:

- Camargo Correa Metals SA, Sao Paulo

- Companhia Brasileira Carboreto de Cálcio (CBCC), Rio de Janeiro

- Companhia Ferroligas Minas Gerais (Minasligas), Contagem

- Eletroila SA, Belo Horizonte

- Ligas de Alumínio SA (Liasa), Belo Horizonte

- Rima Electrometalurgia SA (Rima), Belo Horizonte

c) Importoer forbundet med en brasiliansk producent:

- Lilleby metal, Dortmund, Tyskland

d) Uafhaengig importoer:

- Rhône-Poulenc, Courbevoie, Frankrig.

(5) Dumpingundersoegelsen omfattede perioden 1. januar til 31. oktober 1990 (undersoegelsesperioden).

B. DEN PAAGAELDENDE VARE

1. Beskrivelse af varen

(6) Den paagaeldende vare er silicium, der almindeligvis fremstilles ved reduktion af kvarts ved hjaelp af kulstofforbindelser i en lysbueovn.

Varen afsaettes i form af stykker, korn eller pulver.

(7) Denne procedure vedroerer silicium med indhold af silicium paa under 99,99 vaegtprocent. Under denne graense er der tale om et og samme produkt, selv om indholdet af urenheder kan variere staerkt. Til gengaeld er varer med indhold af silicium paa over 99,99 vaegtprocent et saerskilt produkt, der anvendes i elektronikindustrien til fremstilling af halvledere, og som ikke er omfattet af denne procedure.

(8) Silicium defineret paa denne maade bruges hovedsagelig som legeringsbestanddel i aluminiumsstoeberier, der anvender primaer og sekundaer aluminium, og som raastof ved en kemisk syntese af et mellemprodukt til fremstilling af siliconer.

Ifoelge gaeldende internationale tekniske specifikationer kan der skelnes mellem forskellige silicumkvaliteter afhaengig af deres endelige bestemmelse, dvs. enten fremstilling af siliconer (chemical grade), fremstilling af primaer aluminium (primary aluminium grade eller standard grade) eller af sekundaer aluminium (secondary aluminium grade).

2. Samme vare

(9) De fysiske egenskaber ved silicium med oprindelse i Brasilien samt varens vigtigste anvendelse i industrien, er, uahaengigt af om den saelges paa det brasilianske hjemmemarked eller til eksport til Faellesskabet, sammenlignelig med de fysiske egenskaber ved silicium, som produceres i Faellesskabet, og de to produkter kan derfor betragtes som varer med egenskaber, der ligger taet op ad hinanden, jf. artikel 2, stk. 12, i forordning (EOEF) nr. 2423/88.

(10) En erhvervsorganisation, som repraesenterer EF's kemiske industris interesser, haevdede i den forbindelse, at forskellene i de fysiske egenskaber ved silicium, som bruges i kemisk industri og metallurgi, forskellene i de saerskilte processer for deres fremstilling og endelig den betydelige forskel i deres respektive priser betoed, at de forskellige siliciumkvaliteter, som er beskrevet i betragtning 9, ikke kunne betragtes som »samme vare« i den i artikel 2, stk. 12, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 fastsatte betydning. Disse argumenter maa dog afvises af foelgende grunde.

(11) For det foerste boer det praeciseres, at ved en afgoerelse af, om der finder dumping sted, anvendes begrebet »samme vare« i artikel 2, stk. 12, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 i forbindelse med sammenligningen af den vare, der er solgt til eksport, med den vare, der er solgt paa eksportoerens hjemmemarked. I henhold til naevnte forordning er der mulighed for at vaelge en identisk vare som »samme vare« eller en vare med fysiske egenskaber, der ligger taet op ad egenskaberne for den paagaeldende vare.

Men som Kommissionen konstaterede det ved undersoegelsen, hoerer de tre vigtigste standardkvaliteter af produceret silicium med hensyn til indholdet af urenheder (navnlig jern, aluminium, kalcium og fosfor) faktisk til i en og samme kategori, der i kemisk henseende identificeres og klassificeres som silicium. Det viser sig, at silicum med oprindelse i Brasilien i lighed med det silicium, der fremstilles af faellesskabsindustrien, ogsaa forekommer i disse tre kvaliteter, samt at det saelges paa hjemmemarkedet eller til eksport til Faellesskabet.

(12) For det andet har Kommissionen i forbindelse med undersoegelsen ogsaa konstateret, at silicium, der baade bruges i kemisk industri og i metallurgi, fremstilles ved en og samme proces. Varens endelige bestemmelse fastlaegges siden ved en analyse af den kemiske sammensaetning af de proever, der udtages, naar produktet forlader ovnen.

Det maa ligeledes tilfoejes, at de fysiske egenskaber ved de to kategorier silicium ligger meget taet op ad hinanden, og den eneste relevante forskel bestaar i meget svage spor af urenheder, der viser sig i produktets kemiske sammensaetning.

(13) Endelig betyder argumentet vedroerende prisforskellen paa de to vigtigste kategorier paa ingen maade, at der er tale om forskellige varer med saerskilte fysiske egenskaber. Kommissionen har ved undersoegelsen kunnet konstatere, at der hverken er tale om en systematisk eller betydningsfuld forskel. I det paagaeldende tilfaelde kan forskellen forklares ved prissvingninger paa verdensmarkedet for den paagaeldende kategori som foelge af forhandlernes forventninger. Set fra et teknisk synspunkt kan de to kategorier i oevrigt delvis erstatte hinanden, for saa vidt som man i aluminiumfremstillingen kan bruge »chemical grade« silicium.

C. DUMPING

a) Normal vaerdi

(14) Ved fastlaeggelsen af den normale vaerdi og i den forbindelse den repraesentative karakter af hver enkelt brasiliansk producents salg paa hjemmemarkedet undersoegte Kommissionen, om transaktionerne paa hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af hver enkelt brasiliansk producents eksport til Faellesskabet i undersoegelsesperioden.

Det viser sig, at alle eksportoerernes salg paa hjemmemarkedet laa over taerskelen paa 5 % og foelgelig omfattede en tilstraekkelig stor maengde til at udgoere et oekonomisk levedygtigt marked og et tilstraekkeligt grundlag for beregningen af den normale vaerdi.

(15) Kommissionen undersoegte ligeledes, hvorvidt varerne var blevet solgt paa normale handelsbetingelser. Enhedsvaerdien af hver enkelt transaktion paa hjemmemarkedet blev saaledes sammenlignet med de maanedlige produktionsomkostninger pr. ton for hver producent/eksportoer i undersoegelsesperioden.

Det viser sig, at visse eksportvirksomheder ikke havde solgt vaesentlige maengder paa hjemmemarkedet i undersoegelsesperioden til priser, som gav daekning for alle rimeligt fordelte udgifter.

Under disse omstaendigheder blev den normale vaerdi fastlagt dels paa grundlag af det oevrige salg af samme vare paa hjemmemarkedet til en pris, som ikke var lavere end produktionsomkostningerne, dels paa grundlag af den beregnede vaerdi fastlagt ved sammenlaegning af produktionsomkostningerne og en rimelig fortjenstmargen, der blev fastsat under henvisning til den eksporterende producents fortjeneste eller i givet fald en anden eksporterende producents fortjeneste paa fortjenstgivende salg af samme vare paa hjemmemarkedet, jf. artikel 2, stk. 4, i forordning (EOEF) nr. 2423/88.

(16) Under hensyn til de betydelige prissvingninger som foelge af den kroniske inflation i Brasilien blev den normale vaerdi endelig fastsat paa maanedlig basis, dels paa grundlag af priserne ved salg paa hjemmemarkedet, dels i givet fald paa grundlag af den beregnede vaerdi som anfoert i betragtning 15.

b) Eksportpris

(17) De brasilianske producenters eksportpriser blev fastlagt paa grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for varer, som solgtes til eksport til Faellesskabet.

(18) Eksportprisen for en af de brasilianske producenter, som solgte sine varer i Faellesskabet gennem et selskab, som den paagaeldende producent er forretningsmaessigt forbundet med, blev beregnet paa grundlag af de priser, hvortil silicium foerste gang videresolgtes til en uafhaengig koeber i Faellesskabet, i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, litra b), i forordning (EOEF) nr. 2423/88. Der blev i den forbindelse foretaget justeringer for at tage hensyn til alle paaloebne udgifter mellem importen og videresalget, herunder ogsaa en fortjenstmargen.

c) Sammenligning

(19) Den maanedlige normale vaerdi blev sammenlignet med prisen for hver enkelt eksporttransaktion i den tilsvarende maaned.

(20) Alle sammenligninger blev foretaget i samme handelsled og ved anvendelse af priser ab fabrik med de noedvendige justeringer til at udligne forskelle i prisernes sammenlignelighed, bl.a. hvad angaar transport- og haandteringsomkostninger, havneafgifter, finansierings- og forsikringsomkostninger samt provisioner til mellemleddene.

d) Dumpingmargen

(21) Det fremgaar af den foreloebige undersoegelse af de faktiske forhold, at alle eksportoerer, der er omfattet af undersoegelsen, saelger silicium med oprindelse i Brasilien til dumpingpriser. Den konstaterede dumpingmargen for hver eksportoer er lig med forskellen mellem den normale vaerdi beregnet som angivet ovenfor og prisen ved eksport til Faellesskabet.

(22) De saaledes fastlagte vejede gennemsnitlige dumpingmargener varierer afhaengigt af den paagaeldende eksportoer. Udtrykt i procent af prisen cif frit Faellesskabets graense, ufortoldet, udgoer dumpingmargenerne foelgende:

Rima Eletrometalurgia SA 67,16 %

Ligas de Alumínio SA (Liasa) 59,12 %

Eletroila SA 44,51 %

Companhia Ferroligas Minas Gerais

(Minasligas) 51,20 %

Camargo Correa Metals SA 28,33 %

Companhia Brasileira Carboreto de Cálcio 18,55 %.

(23) For de eksporterende producenter, som hverken besvarede Kommissionens spoergeskema eller paa anden maade gav sig til kende, blev dumpingmargenen fastlagt paa grundlag af de foreliggende oplysninger i henhold til artikel 7, stk. 7, litra b), i forordning (EOEF) nr. 2423/88. Kommissionen finder i den forbindelse, at resultaterne af undersoegelsen er det bedst egnede grundlag for fastsaettelse af dumpingmargenen, og at det ville vaere en beloenning for manglende samarbejde, at dumpingmargenen for disse eksporterende producenter var lavere end den hoejeste dumpingmargen paa 67,16 %, som blev fastlagt for den eksporterende producent, der havde medvirket i undersoegelsen. Kommissionen anser det derfor for rimeligt at anvende sidstnaevnte dumpingmargen for denne gruppe eksporterende producenter.

D. SKADE (3)

a) Faellesskabets marked for silicium

(24) Det synlige siliciumforbrug paa Faellesskabets marked steg fra 178 598 tons i 1986 til 213 191 tons i 1990, dvs. en stigning paa 34 593 tons (19,4 %). Der var en aarlig stigning i maengden paa Faellesskabets marked paa mellem 3,6 % og 9,2 %. Til gengaeld var 1990 praeget af et fald paa 2,7 % i det synlige forbrug paa Faellesskabets marked.

b) Maengde, markedsandel og importpriser, som indgaar i denne procedure

Maengde

(25) Af de oplysninger, som Kommissionen er i besiddelse af, fremgaar det, at importen af silicium med oprindelse i Brasilien steg fra 4 681 tons i 1986 til 31 202 tons i 1990, dvs. en stigning paa 26 521 tons (566 %). Med andre ord blev de brasilianske eksportoerers salg paa Faellesskabets marked mere end seks gange saa stort mellem 1986 og 1990. Det maa tilfoejes, at der var en meget konstant aarlig stigning i det brasilianske salg paa markedet i Faellesskabet i hele perioden (mellem 36 % og 81 %), og at stigningen var over 60 % i 1989 og 1990.

Markedsandel

(26) Trods en meget beskeden markedsandel i 1986 (under 3 %) tegnede de brasilianske eksportoerer sig for naesten 15 % i 1990. Den mest omfattende stigning i importen fra Brasilien (fra 8,7 % til 14,6 %) fandt sted mellem 1989 og 1990, en periode, hvor der var en tilbagegang paa 2,7 % i det synlige forbrug. Af alle Faellesskabets handelspartnere er Brasilien den partner, der i stoerst omfang er traengt ind paa siliciummarkedet mellem 1989 og 1990, dvs. i en nedgangsperiode.

Pris

(27) Der var et fald paa 33,2 % i cif prisen paa brasiliansk silicium mellem 1986 og 1990. Undersoegelsen viser en foerste nedgang (naesten 20 %) i 1986/87 fulgt af en stabil periode indtil 1989 med priser paa omkring 1 110 ECU pr. ton. Naeste nedgang konstateredes i undersoegelsesperioden, hvor den noterede gennemsnitspris faldt igen med over 17 %.

(28) Prisudviklingen paa Faellesskabets marked, defineret som den vejede gennemsnitlige nettosalgspris for Faellesskabets fire producenter, viser konstant prisudhuling, som specielt gav sig udslag mellem 1986 og 1987 (6,9 %) og i saerdeleshed mellem 1989 og 1990 (7,3 %). Udviklingen viste sig ved et prisfald paa 13,6 % for Faellesskabets producenter i hele perioden.

(29) Kommissionen undersoegte prisunderbuddet beregnet som den gennemsnitlige forskel mellem de importerede brasilianske varers cif-vaerdi, fortoldet, og prisen ab fabrik emballeret for faellesskabsvaren i samme handelsled paa markedet i Faellesskabet, udtrykt i procent af de importerede varers samlede cif-vaerdi, ufortoldet.

Paa baggrund af de oplysninger, som Kommissionens tjenestegrene indhentede i de foerste ti maaneder af 1990, er det konstateret, at den fastlagte vejede gennemsnitlige forskel var mellem 25 % og 42 %, afhaengigt af den paagaeldende eksportoer.

c) Situationen for den beroerte erhvervsgren i Faellesskabet

(30) Kommissionen tog hensyn til foelgende oekonomiske indikatorer ved fastsaettelsen af, om faellesskabsproducenterne havde lidt vaesentlig skade:

i) Produktion, produktionskapacitet og lagerbeholdning

(31) Tallene vedroerende de maengder, som faellesskabsindustrien fremstillede mellem 1986 og 1990, viser en vis stabilitet, som i 1989 blev brudt af en mindre stigning som foelge af gunstige fremtidsudsigter paa verdensmarkedet. Men fra 1990 aendrede disse udsigter sig i negativ retning, og alle faellesskabsproducenter indskraenkede deres virksomhed. Produktionen i Faellesskabet i hele perioden faldt saaledes fra 108 422 tons til 95 456 tons dvs. en nedgang paa 12 %. To af Faellesskabets fire producenter udnytter desuden kun halvdelen af deres produktionskapacitet.

Lagerbeholdningerne viser endvidere, at de paagaeldende producenter havde stigende vanskeligheder med at goere sig gaeldende paa markedet i Faellesskabet. Faellesskabsproducenternes lagerbeholdninger blev saaledes mere end fordoblet mellem 1986 og 1990 og steg fra 15 170 tons til 37 745 tons.

ii) Salg

(32) Faellesskabsindustriens salg paa markedet i Faellesskabet omfattede 89 166 tons i 1986, men kun 78 967 tons i 1990, dvs. en nedgang paa 11,4 % i hele perioden.

iii) Markedsandel

(33) Faellesskabsindustriens markedsandel faldt fra 49,9 % i 1986 til 37 % i 1990, dvs. en nedgang paa 12,9 % over fem aar. Faellesskabsproducenternes store tilbagegang maa vurderes i sammenhaeng med en betydelig stigning i det synlige forbrug (19,4 %) og stigningen i importen af varer med oprindelse i Brasilien. I samme periode steg denne imports andel af markedet i Faellesskabet fra 2,6 % til 14,6 %.

iv) Finansielle resultater

(34) Faellesskabsproducenterne var i betydeligt omfang tvunget til at saelge med tab i 1990, da den vejede gennemsnitlige nettosalgspris var 8 % lavere end de vejede gennemsnitlige omkostninger. Dette konstante pristryk betoed, specielt i 1990, negative resultater for faellesskabsproducenterne (fra 7,4 % til 20,5 %) og var skaebnesvangert for en italiensk producent, som maatte indstille siliciumproduktionen.

v) Beskaeftigelse

(35) Beskaeftigelsessituationen blev ligeledes konstant daarligere mellem 1986 og 1990, og det samlede antal ansatte i hele den paagaeldende faellesskabsindustri faldt med 18 %. Denne produktionssektor i Faellesskabet mistede saaledes naesten hver femte ansatte mellem 1986 og 1990.

d) Konklusioner

(36) Paa baggrund af en vurdering af samtlige oekonomiske faktorer og sammenfaldet af deres generelle tendens, navnlig nedgangen i salgsmaengde og markedsandel samt faellesskabsproducenternes store finansielle tab, har Kommissionen konkluderet, at den foreloebige undersoegelse af de faktiske forholder viser, at der er forvoldt faellesskabsproducenterne vaesentlig skade i den i artikel 4, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 naevnte betydning.

E. AARSAGSSAMMENHAENG

(37) Paa baggrund af en sideloebende, men modsatrettet udvikling i de brasilianske eksportoerers (+ 12 %) og faellesskabsproducenternes andel af markedet i Faellesskabet ( 13 %) finder Kommissionen, at der bestaar en snaever aarsagssammenhaeng mellem de brasilianske eksportoerers dumpingpraksis paa markedet i Faellesskabet og den skade, der er forvoldt den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet. Denne konklusion understoettes ligeledes af siliciumverdensmarkedets saerligt gennemsigtige karakter, som har foroeget virkningerne af prisunderbuddene for en vare, hvor prisen er den vaesentligste konkurrencefaktor.

(38) Kommissionen undersoegte ligeledes, om andre faktorer saasom eksporten af varer fra andre tredjelande kunne anses for at have haft indflydelse for faellesskabsproducenternes tab. I den henseende skal det bemaerkes, at andre eksporterende tredjelandes andel af siliciummarkedet, med undtagelse af Kina, ligeledes faldt med naesten 5 % mellem 1986 og 1990 trods en betydelig stigning i det synlige forbrug (19,4 %) paa markedet i Faellesskabet. Disse eksportoerer led saaledes ogsaa under, at de brasilianske producenter eksporterede betydelige maengder silicium til lave priser til Faellesskabet.

Under disse omstaendigheder og uanset om importen af varer med oprindelse i disse tredjelande ogsaa har kunnet paavirke faellesskabsproducenternes oekonomiske situation, finder Kommissionen af foernaevnte aarsager, at importen til dumpingpriser af varer med oprindelse i Brasilien saerskilt betragtet maa anses for at have forvoldt vaesentlig skade.

F. FAELLESSKABETS INTERESSER

1. Generelle betragtninger

(39) Formaalet med at indfoere antidumpingtold er at fjerne dumpingpraksis, som skader en oekonomisk aktivitet i Faellesskabet, og at genetablere loyale konkurrencevilkaar paa markedet i Faellesskabet, hvilket er i Faellesskabets generelle interesse.

(40) Kommissionen erkender, at en antidumpingtold vil paavirke de beroerte eksportoerers priser i Faellesskabet og foelgelig ogsaa varernes relative konkurrencedygtighed. Antidumpingforanstaltningerne boer dog ikke betragtes som en begraensning af konkurrencen paa markedet i Faellesskabet. Formaalet med at fjerne de uretmaessige fordele, der er opnaaet takket vaere de brasilianske eksportoerers dumpingpraksis, er tvaertimod at forhindre tilbagegang i faellesskabsindustrien og foelgelig at forbedre konkurrencevilkaarene i Faellesskabet. Det er nemlig klart, at en nedsaettelse af antallet af siliciumleverandoerer fra Faellesskabet i sig selv vil betyde en begraensning af forbrugernes valg og oege disses afhaengighed af forsyninger fra lande uden for EF.

2. Faellesskabsindustriens interesser

(41) I betragtning af den vaesentlige skade, der er forvoldt den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet, vil denne efter Kommissionens opfattelse vaere tvunget til at reducere kapaciteten betydeligt, hvis der ikke indfoeres handelspolitiske beskyttelsesforanstaltninger mod den dumpingimport, som har paafoert faellesskabsindustrien alvorlige finansielle tab.

(42) Det er ligeledes klart, at hvis faellesskabsindustrien fortsat bliver paafoert skade, vil det paa kort sigt foere til lukning af flere kvartsovne i faellesskabsproducenternes fabrikker, hvilket igen vil tvinge den beroerte erhvervsgren til at reducere det generelle beskaeftigelsesniveau.

3. Andre parters interesser

(43) Importoererne gjorde gaeldende, at det er noedvendigt at opretholde muligheden for at tilvejebringe brasilianske leverancer uden hindringer af nogen art, fordi de har indgaaet langvarige leveringskontrakter med eksklusive tekniske specifikationer. Det maa her understreges, at de foreslaaede antidumpingforanstaltninger paa ingen maade foerer til udelukkelse af brasilianske siliciumeksportoerer paa Faellesskabets marked og heller ikke forhindrer forbrugerne i Faellesskabet i at fortsaette deres handelsforbindelser med Brasilien, forudsat at disse foregaar paa loyale konkurrencevilkaar.

Forbrugerne i Faellesskabet kan nemlig ikke paaberaabe sig opretholdelse af fordele, der er erhvervet uretmaessigt som foelge af illoyal handelspraksis.

4. Konklusioner

(44) Efter at have sammenholdt de forskellige interesser, der staar paa spil, har Kommissionen draget den konklusion, at indfoerelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger i dette tilfaelde vil genskabe loyale konkurrencevilkaar paa markedet i Faellesskabet for den paagaeldende vare og afhjaelpe de skadelige virkninger af dumpingimporten. Det er ogsaa noedvendigt at forhindre, at der forvoldes yderligere skade under proceduren.

(45) Kommissionen finder derfor, at det af hensyn til Faellesskabets interesser er paakraevet, at der indfoeres antidumpingforanstaltninger i form af en midlertidig antidumpingtold.

G. MIDLERTIDIG ANTIDUMPINGTOLD

(46) For at fjerne den skade, der er paafoert faellesskabsindustrien, og isaer for at imoedekomme den paagaeldende industris behov for at generhverve rentabiliteten hurtigst muligt, saa den kan bevare sin eksistens, er det noedvendigt, at de paagaeldende foranstaltninger saetter den beroerte industri i stand til at opnaa tilstraekkelig fortjeneste og oege kapacitetsudnyttelsen, som har vaeret staerkt beroert af virkningerne af dumpingimporten.

(47) Det er derfor afgoerende, at den midlertidige told daekker forskellen mellem prisen paa silicium af brasiliansk oprindelse og den mindste referencepris, der er noedvendigt, for at faellesskabsindustrien kan faa daekning for sine omkostninger og opnaa en rimelig fortjenstmargen.

(48) Med henblik paa en midlertidig afgoerelse finder Kommissionen i dette tilfaelde, saadan som den allerede konstaterede det i forbindelse med den tidligere antidumpingprocedure vedroerende importen af silicium med oprindelse i Den Kinesiske Folkerepublik, at en fortjenstmargen paa 6,5 % er noedvendig for at sikre faellesskabsproducenterne et rimeligt afkast af deres investeringer. Kommissionen har derfor fastlagt en referencepris paa grundlag af en sammenligning af faellesskabsindustriens produktionsomkostninger hvormed de vejede gennemsnitlige priser for hver brasiliansk eksportoer er blevet sammenlignet.

(49) Med henblik paa toldens fastsaettelse blev der taget hensyn til den saaledes beregnede prisforskel udtrykt i procent af den vejede gennemsnitlige cif-vaerdi af den paagaeldende import. Paa grundlag af resultatet af disse beregninger fastsattes foelgende skadesmargener for hver brasiliansk eksporterende producent.

Rima Eletrometalurgia SA 37,72 %

Ligas de Alumínio SA (Liasa) 42,13 %

Eletroila SA 33,04 %

Companhia Ferroligas Minas Gerais

(Minasligas) 40,19 %

Camargo Correa Metals SA 47,06 %

Companhia Brasileira Carboreto de Cálcio 51,03 %.

(50) For to af de seks beroerte eksportoerer er den saaledes beregnede skadesmargen hoejere end den konstaterede dumpingmargen. Den midlertidige antidumpingtold for disse to brasilianske eksportoerer vil derfor i overensstemmelse med artikel 13, stk. 3, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 blive fastsat paa grundlag af de dumpingmargener, der er fastslaaet for hver enkelt eksportoer. For de fire andre eksportoerer er den saaledes fastlagte skadesmargen afgoerende for, paa hvilket niveau den midlertidige antidumpingtold fastsaettes for hver enkelt for at afhjaelpe den forvoldte skade.

(51) For de selskaber, som hverken besvarede Kommissionens spoergeskema eller paa anden maade gav sig til kende, finder Kommissionen det rimeligt at indfoere den hoejeste told, dvs. 42,13 %, fastlagt paa grundlag af oplysninger, der er indhentet i forbindelse med undersoegelsen. At indfoere en lavere told end den hoejeste told, der er fastlagt for de paagaeldende eksporterende producenter ved undersoegelsen, ville vaere en beloenning af manglende samarbejdsvilje.

(52) Der boer fastsaettes en frist, inden for hvilken de beroerte parter kan tilkendegiv deres mening skriftligt og anmode om at blive hoert mundtligt. Det boer ogsaa praeciseres, at alle konstateringer, der er foretaget med henblik paa denne forordning, er midlertidige og kan tages op til fornyet undersoegelse med henblik paa beregning af en endelig told efter forslag fra Kommissionen -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indfoeres en midlertidig antidumpingtold paa 42,1 % af prisen netto, frit Faellesskabets graense, ufortoldet, paa importen af silicium henhoerende under KN-kode 2804 69 00 og med oprindelse i Brasilien (Taric-tillaegskode 8654).

2. Tolden for silicium fremstillet af foelgende selskaber fastsaettes til:

Taric- tillaegs- kode Rima Eletrometalurgia SA,

Belo Horizonte 37,7 % (8649) Eletroila SA, Belo Horizonte 33,0 % (8650) Companhia Ferroligas Minas Gerais

(Minasligas), Contagem 40,1 % (8651) Camargo Correa Metals SA,

Sao Paulo 28,3 % (8652) Companhia Brasileira Carboreto

de Cálcio (CBCC), Rio de Janeiro 18,5 % (8653)

3. Gaeldende bestemmelser for told finder anvendelse.

4. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsaetning i Faellesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

Parterne kan inden en maaned fra tidspunktet for naervaerende forordnings ikrafttraeden tilkendegive deres mening skriftligt og anmode om at blive hoert mundtligt af Kommissionen, jf. dog artikel 7, stk. 4, litra b) og c), i forordning (EOEF) nr. 2423/88.

Artikel 3

Denne forordning traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Den finder anvendelse i fire maaneder, medmindre Raadet vedtager endelige foranstaltninger inden udloebet af denne periode, jf. dog artikel 11, 12 og 14 i forordning (EOEF) nr. 2423/88. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 30. marts 1992. Paa Kommissionens vegne

Frans ANDRIESSEN

Naestformand

(1) EFT nr. L 209 af 2. 8. 1988, s. 1. (2) EFT nr. C 296 af 27. 11. 1990, s. 3. (3) Alle tal vedroerende 1990 fremkommer ved en ekstrapolering af oplysningerne vedroerende undersoegelsesperioden.