C13

Afsnit 2-5, 8-11, 14, 20, 28-30, 36 og 42C-42E ændres som følger, afsnit 12, 12A, 16, 22-24, 37, 44E, 44F og 44H-44J, 44N, 44S-44W, 44Y ophæves, og flere overskrifter og afsnit 5A, 10A, 11A, 11B, 12B-12D, 16A, 20A, 21A-21D, 22A-22C, 23A-23F, 24A-24G, 35A-35N, 42I-42S, 44Z og 44ZA tilføjes. 2. Principperne i denne standard supplerer principperne for indregning, måling og præsentation af finansielle aktiver og finansielle forpligtelser i IAS 32 Finansielle instrumenter: Præsentation og IFRS 9 Finansielle instrumenter. ANVENDELSESOMRÅDE 3. Denne standard skal anvendes af alle virksomheder på alle typer finansielle instrumenter med undtagelse af: a) de kapitalandele i dattervirksomheder, associerede virksomheder og joint ventures, som regnskabsmæssigt behandles i henhold til IFRS 10 Koncernregnskaber, IAS 27 Separate årsregnskaber eller IAS 28 Investeringer i associerede virksomheder og joint ventures. I visse tilfælde giver IFRS 10, IAS 27 og IAS 28 imidlertid en virksomhed mulighed for at — eller kræver, at den skal — behandle en kapitalandel i en dattervirksomhed eller associeret virksomhed eller et joint venture regnskabsmæssigt i henhold til IFRS 9. I disse tilfælde finder kravene i denne standard anvendelse. Virksomheder skal desuden anvende denne IFRS på alle afledte finansielle instrumenter vedrørende kapitalandele i dattervirksomheder, associerede virksomheder eller joint ventures, medmindre det afledte finansielle instrument hører ind under definitionen af et egenkapitalinstrument i IAS 32. b) … d) forsikringskontrakter som defineret i IFRS 4 Forsikringskontrakter. Denne standard finder imidlertid anvendelse på afledte finansielle instrumenter, der er indbygget i forsikringskontrakter, hvis IFRS 9 kræver, at virksomheden foretager separat regnskabsmæssig behandling af disse. Desuden skal en udsteder anvende denne standard på finansielle garantikontrakter, hvis udstederen anvender IFRS 9 til indregning og måling af kontrakterne, men anvende IFRS 4, hvis udstederen, i overensstemmelse med afsnit 4, litra d), i IFRS 4, vælger at anvende IFRS 4 på indregning og måling af kontrakterne. e) finansielle instrumenter, kontrakter og forpligtelser i henhold til aktiebaseret vederlæggelse, der er omfattet af IFRS 2 Aktiebaseret vederlæggelse, idet denne standard dog finder anvendelse på kontrakter, som er omfattet af IFRS 9. f) … 4. Denne standard finder anvendelse på indregnede og ikke-indregnede finansielle instrumenter. Indregnede finansielle instrumenter omfatter finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, som ligger inden for anvendelsesområdet for IFRS 9. Ikke-indregnede finansielle instrumenter omfatter visse finansielle instrumenter, som ligger uden foranvendelsesområdet for IFRS 9, men inden for denne standards anvendelsesområde. 5. Denne standard finder anvendelse på kontrakter vedrørende køb eller salg af et ikke-finansielt aktiv, som er omfattet af IFRS 9. 5A Kravene til oplysninger om kreditrisiko i 35A-35N finder anvendelse på de rettigheder, der i henhold til IFRS 15 Indregning af omsætning fra kontrakter med kunder regnskabsmæssigt behandles i henhold til IFRS 9 med henblik på indregning af gevinster eller tab ved værdiforringelse. Medmindre andet er angivet, omfatter enhver henvisning til finansielle aktiver eller finansielle instrumenter i disse afsnit også disse rettigheder. 8. Den regnskabsmæssige værdi af hver af følgende kategorier, som defineret i IFRS 9, skal oplyses enten i balancen eller i noterne: a) finansielle aktiver til dagsværdi gennem resultatet med separat præsentation af i) de finansielle aktiver, der klassificeres som sådanne ved første indregning eller efterfølgende i henhold til afsnit 6.7.1 i IFRS 9, og ii) de finansielle aktiver, som skal klassificeres som målt til dagsværdi i overensstemmelse med IFRS 9 b)-d) [Ophævet] e) finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet med separat præsentation af i) de finansielle aktiver, der klassificeres som sådanne ved første indregning eller efterfølgende i henhold til afsnit 6.7.1 i IFRS 9, og ii) de finansielle aktiver, der opfylder definitionen af »som besiddes med handelshensigt« i IFRS 9 f) finansielle aktiver målt til amortiseret kostpris g) finansielle forpligtelser målt til amortiseret kostpris h) finansielle aktiver målt til dagsværdi gennem øvrig totalindkomst med separat præsentation af i) finansielle aktiver, der måles til dagsværdi gennem øvrig totalindkomst i henhold til afsnit 4.1.2A i IFRS 9, og ii) investeringer i egenkapitalinstrumenter, der klassificeres som sådanne ved første indregning i henhold til afsnit 5.7.5 i IFRS 9. Finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser til dagsværdi gennem resultatet 9. Hvis en virksomhed har klassificeret et finansielt aktiv (eller en gruppe af finansielle aktiver) til dagsværdi gennem resultatet, som ellers ville blive målt til dagsværdi gennem øvrig totalindkomst eller amortiseret kostpris, skal den oplyse: a) den maksimale kreditrisiko (jf. afsnit 36, litra a)), der er forbundet med det finansielle aktiv (eller gruppen af finansielle aktiver) ved udgangen af regnskabsperioden b) det beløb, hvormed eventuelle tilknyttede afledte kreditinstrumenter eller lignende instrumenter reducerer den maksimale kreditrisiko c) den beløbsmæssige størrelse af den ændring i dagsværdien for det finansielle aktiv (eller gruppen af finansielle aktiver) i løbet af perioden og akkumuleret, som kan henføres til ændringer i den kreditrisiko, der er forbundet med det finansielle aktiv, opgjort enten: i) … d) den beløbsmæssige størrelse af ændringen i dagsværdien for alle tilknyttede afledte kreditinstrumenter eller lignende instrumenter i løbet af perioden og akkumuleret, siden det finansielle aktiv blev klassificeret. 10. Hvis en virksomhed har klassificeret en finansiel forpligtelse som til dagsværdi gennem resultatet i henhold til afsnit 4.2.2 i IFRS 9 og skal præsentere virkningen af ændringer i forpligtelsens kreditrisiko i øvrig totalindkomst (jf. afsnit 5.7.7 i IFRS 9) skal den oplyse: a) den akkumulerede beløbsmæssige størrelse af den ændring i den finansielle forpligtelses dagsværdi, som kan henføres til ændringer i den kreditrisiko, der er forbundet med forpligtelsen, (afsnit B5.7.13-B5.7.20 i IFRS 9 indeholder vejledning om vurdering af virkningen af ændringer i en forpligtelses kreditrisiko) b) forskellen mellem den finansielle forpligtelses regnskabsmæssige værdi og det beløb, virksomheden i henhold til kontrakten ville skulle betale til indehaveren af forpligtelsen ved kontraktens udløb c) eventuelle overførsler af den akkumulerede gevinst eller det akkumulerede tab inden for egenkapitalen i løbet af perioden, herunder årsagen til sådanne overførsler d) hvis indregning af en forpligtelse ophører i perioden, det (eventuelle) beløb, der præsenteres i øvrig totalindkomst, og som blev realiseret i forbindelse med ophør af indregning. 10A Hvis en virksomhed har klassificeret en finansiel forpligtelse som til dagsværdi gennem resultatet i henhold til afsnit 4.2.2 i IFRS 9 og skal præsentere alle ændringer i forpligtelsens dagsværdi (herunder virkningen af ændringer i den kreditrisiko, der er forbundet med forpligtelsen) i resultatet (jf. afsnit 5.7.7 og 5.7.8 i IFRS 9) skal den oplyse: a) den beløbsmæssige størrelse af den ændring i den finansielle forpligtelses dagsværdi, i løbet af perioden og akkumuleret, som kan henføres til ændringer i den kreditrisiko, der er forbundet med forpligtelsen, (afsnit B5.7.13-B5.7.20 i IFRS 9 indeholder vejledning om vurdering af virkningen af ændringer i en forpligtelses kreditrisiko) og b) forskellen mellem den finansielle forpligtelses regnskabsmæssige værdi og det beløb, virksomheden i henhold til kontrakten ville skulle betale til indehaveren af forpligtelsen ved kontraktens udløb. 11. Virksomheden skal desuden oplyse: a) en detaljeret beskrivelse af de anvendte metoder til opfyldelse af kravene i afsnit 9, litra c), afsnit 10, litra a), og afsnit 10A, litra a), samt afsnit 5.7.7, litra a), i IFRS 9, herunder en forklaring på, hvorfor denne metode bruges b) hvis virksomheden mener, at de oplysninger, den har givet, enten i balancen eller i noterne, for at opfylde kravene i afsnit 9, litra c), afsnit 10, litra a), eller afsnit 10A, litra a), eller afsnit 5.7.7, litra a), i IFRS 9, ikke giver et retvisende billede af den ændring i det finansielle aktivs eller den finansielle forpligtelses dagsværdi, som kan henføres til ændringer i den med aktivet eller forpligtelsen forbundne kreditrisiko, begrundelsen for denne vurdering samt de efter virksomhedens opfattelse relevante faktorer c) en detaljeret beskrivelse af den eller de anvendte metoder til vurdering af, hvorvidt præsentation af virkningerne af ændringer i den kreditrisiko, der er forbundet med en forpligtelse, i øvrig totalindkomst ville forårsage eller forværre en regnskabsmæssig inkonsistens i resultatet (jf. afsnit 5.7.7 og 5.7.8 i IFRS 9). Hvis en virksomhed skal præsentere virkningerne af ændringer i den kreditrisiko, der er forbundet med en forpligtelse, i resultatet (jf. afsnit 5.7.8 i IFRS 9), skal oplysningen omfatte en detaljeret beskrivelse af det økonomiske forhold, der er beskrevet i afsnit B5.7.6 i IFRS 9. Investeringer i egenkapitalinstrumenter, der er klassificeret til dagsværdi gennem øvrig totalindkomst 11A Hvis en virksomhed har klassificeret investeringer i egenkapitalinstrumenter til at blive målt til dagsværdi gennem øvrig totalindkomst, i overensstemmelse med afsnit 5.7.5 i IFRS 9, skal den oplyse: a) hvilke investeringer i egenkapitalinstrumenter, der er klassificeret til at blive målt til dagsværdi gennem øvrig totalindkomst b) begrundelsen for at bruge denne præsentation c) dagsværdien af de enkelte instrumenter ved udgangen af regnskabsperioden d) udbytte, der er indregnet i perioden, med separat præsentation af udbytte relateret til investeringer, for hvilke indregning er ophørt i regnskabsperioden, og udbytte relateret til investeringer, der besiddes ved udgangen af regnskabsperioden e) eventuelle overførsler af den akkumulerede gevinst eller det akkumulerede tab inden for egenkapitalen i løbet af perioden, herunder årsagen til sådanne overførsler 11B Hvis en virksomhed er ophørt med at indregne investeringer i egenkapitalinstrumenter målt til dagsværdi gennem øvrig totalindkomst i regnskabsperioden, skal den oplyse: a) årsagerne til, at investeringerne afhændes b) investeringernes dagsværdi på datoen for ophør af indregning c) den akkumulerede gevinst eller det akkumulerede tab ved afhændelsen. 12-12A [Ophævet] 12B En virksomhed skal oplyse, hvis den i denne eller den forudgående regnskabsperiode har omklassificeret nogen finansielle aktiver i overensstemmelse med afsnit 4.4.1 i IFRS 9. For hver enkelt sådan begivenhed skal en virksomhed oplyse: a) datoen for omklassifikationen b) en detaljeret forklaring af ændringen i forretningsmodellen samt en kvalitativ beskrivelse af virkningen på virksomhedens årsregnskab c) det omklassificerede beløb til eller fra hver kategori. 12C For hver enkelt regnskabsperiode efter omklassifikationen og indtil ophør af indregning skal virksomheden for aktiver, der er omklassificeret fra kategorien dagsværdi gennem resultatet, så de måles til amortiseret kostpris eller dagsværdi gennem øvrig totalindkomst i henhold til afsnit 4.4.1 i IFRS 9, oplyse: a) den effektive rente på datoen for omklassifikationen og b) de indregnede renteindtægter. 12D Hvis en virksomhed siden den sidste årlige balancedag har omklassificeret finansielle aktiver fra kategorien dagsværdi gennem øvrig totalindkomst, så de måles til amortiseret kostpris, eller fra kategorien dagsværdi gennem resultatet, så de måles til amortiseret kostpris eller dagsværdi gennem øvrig totalindkomst, skal den oplyse: a) dagsværdien af de finansielle aktiver ved udgangen af regnskabsperioden og b) den gevinst eller det tab i dagsværdi, der ville være blevet indregnet i resultatet eller øvrig totalindkomst i regnskabsperioden, hvis de finansielle aktiver ikke var blevet omklassificeret. 14. En virksomhed skal give følgende oplysninger: a) den regnskabsmæssige værdi af finansielle aktiver, der er stillet som sikkerhed for forpligtelser eller betingede forpligtelser, herunder beløb, som er omklassificeret i overensstemmelse med afsnit 3.2.23, litra a), i IFRS 9, og b) betingelser, der er knyttet til sikkerhedsstillelsen. 16. [Ophævet] 16A Den regnskabsmæssige værdi af finansielle aktiver, der måles til dagsværdi gennem øvrig totalindkomst i overensstemmelse med afsnit 4.1.2A i IFRS 9, reduceres ikke af en hensættelse til tab, og en virksomhed skal ikke præsentere hensættelsen til tab separat i balancen som en reduktion af det finansielle aktivs regnskabsmæssige værdi. En virksomhed skal imidlertid oplyse hensættelsen til tab i noterne til årsregnskabet. 20. En virksomhed skal oplyse om følgende indtægts- og omkostningsposter samt gevinster og tab enten i totalindkomstopgørelsen eller i noterne: a) nettogevinster eller nettotab hidrørende fra: i) finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser målt til dagsværdi gennem resultatet med separat præsentation af gevinster eller tab hidrørende fra finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser, der er klassificeret som sådanne ved første indregning eller efterfølgende i overensstemmelse med afsnit 6.7.1 i IFRS 9, og gevinster eller tab hidrørende fra finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, som klassificeres til dagsværdi gennem resultatet i henhold til IFRS 9 (f.eks. finansielle forpligtelser, der opfylder definitionen af »som besiddes med handelshensigt« i IFRS 9). For finansielle forpligtelser, der er klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet, skal en virksomhed vise den beløbsmæssige størrelse af gevinst eller tab, som er indregnet i øvrig totalindkomst, og det beløb, der er indregnet i resultatet, separat ii)-iv) [Ophævet] v) finansielle forpligtelser målt til amortiseret kostpris vi) finansielle aktiver målt til amortiseret kostpris vii) investeringer i egenkapitalinstrumenter klassificeret som til dagsværdi gennem øvrig totalindkomst i overensstemmelse med afsnit 5.7.5 i IFRS 9 viii) finansielle aktiver målt til dagsværdi gennem øvrig totalindkomst i overensstemmelse med afsnit 4.1.2A i IFRS 9 med separat præsentation af den beløbsmæssige størrelse af gevinst eller tab, som er indregnet i øvrig totalindkomst, og det beløb, som er omklassificeret ved ophør af indregning fra akkumuleret øvrig totalindkomst til årets resultat b) samlede renteindtægter og samlede renteudgifter (beregnet ved anvendelse af den effektive rentemetode) for finansielle aktiver, som måles til amortiseret kostpris, eller som måles til dagsværdi gennem øvrig totalindkomst i overensstemmelse med afsnit 4.1.2A i IFRS 9 (med separat præsentation af disse beløb), eller finansielle forpligtelser, som ikke måles til dagsværdi gennem resultatet c) indtægter fra og omkostninger ved provisioner og gebyrer (bortset fra de beløb, der indgår i opgørelsen af den effektive rente) hidrørende fra: i) finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, som ikke er til dagsværdi gennem resultatet, og ii) forvaltningsaktiviteter og andre betroede aktiviteter, som indebærer forvaltning eller investering af aktiver på vegne af enkeltpersoner, fonde, pensionskasser og andre institutioner. d) [Ophævet] e) [Ophævet] 20A En virksomhed skal fremlægge en analyse af den gevinst eller det tab, der er indregnet i totalindkomstopgørelsen, hidrørende fra ophør af indregning af finansielle aktiver, som er målt til amortiseret kostpris, med separat præsentation af gevinster og tab hidrørende fra ophør af indregning af disse finansielle aktiver. Virksomheden skal desuden oplyse begrundelserne for at ophøre med indregningen af disse finansielle aktiver. Regnskabsmæssig sikring 21A En virksomhed skal anvende oplysningskravene i afsnit 21B-24F for de risikoeksponeringer, en virksomhed sikrer, og for hvilke den vælger regnskabsmæssig sikring. Oplysninger om regnskabsmæssig sikring skal omfatte: a) en virksomheds risikostyringsstrategi, og hvordan den bruges til at styre risikoen, b) hvordan virksomhedens sikringsaktiviteter kan påvirke den beløbsmæssige størrelse, tidspunktet og usikkerheden forbundet med de fremtidige pengestrømme, og c) den virkning, den regnskabsmæssige sikring har haft på virksomhedens balance, totalindkomstopgørelse og egenkapitalopgørelse. 21B En virksomhed skal præsentere de krævede oplysninger i én note eller et separat afsnit i årsregnskabet. En virksomhed behøver imidlertid ikke gentage oplysninger, som allerede er præsenteret et andet sted, forudsat at oplysningerne er indarbejdet ved krydshenvisning fra årsregnskabet til en anden opgørelse, f.eks. en kommentar eller risikoredegørelse fra ledelsen, som er tilgængelig for regnskabsbrugere på samme vilkår og tidspunkt som årsregnskabet. Er oplysningerne ikke indarbejdet ved krydshenvisninger, er årsregnskabet ufuldstændigt. 21C Hvis virksomheden i henhold til afsnit 22A-24F skal opdele oplysningerne efter risikokategori, skal virksomheden vurdere de enkelte risikokategorier på grundlag af de risikoeksponeringer, en virksomhed beslutter at sikre, og for hvilke den anvender regnskabsmæssig sikring. En virksomhed skal vælge risikokategorier konsekvent for alle oplysninger vedrørende regnskabsmæssig sikring. 21D For at opfylde formålene i afsnit 21A skal en virksomhed (medmindre andet er angivet nedenfor) vurdere, hvor mange detaljer den skal oplyse, hvor stor vægt der skal lægges på de forskellige aspekter af oplysningskravene, det passende aggregerings- eller opdelingsniveau, og hvorvidt årsregnskabsbrugere har behov for yderligere forklaringer for at vurdere de afgivne kvantitative oplysninger. En virksomhed skal imidlertid anvende samme aggregerings- eller opdelingsniveau som til oplysningskravene vedrørende relaterede oplysninger i denne standard og i IFRS 13 Dagsværdimåling. Risikostyringsstrategi 22. [Ophævet] 22A En virksomhed skal forklare sin risikostyringsstrategi for hver risikokategori af risikoeksponeringer, som den beslutter sig for at sikre sig mod, og for hvilke den anvender regnskabsmæssig sikring. Denne forklaring bør sætte årsregnskabsbrugere i stand til at vurdere (eksempelvis): a) hvordan den enkelte risiko opstår b) hvordan virksomheden styrer hver enkelt risiko, herunder hvorvidt virksomheden sikrer en post i sin helhed for alle risici eller sikrer en risikokomponent (eller risikokomponenter) for en post, og hvorfor c) omfanget af de risikoeksponeringer, virksomheden forvalter. 22B For at opfylde kravene i afsnit 22A bør oplysningerne omfatte (men er ikke begrænset til) en beskrivelse af: a) de anvendte sikringsinstrumenter (og hvordan de anvendes) til sikring af risikoeksponeringer, b) hvordan virksomheden bestemmer det økonomiske forhold mellem den sikrede post og sikringsinstrumentet for at vurdere sikringseffektiviteten, og c) hvordan virksomheden fastlægger sikringsraten, og hvad kilderne til sikringsineffektiviteten er. 22C Hvis en virksomhed klassificerer en bestemt risikokomponent som en sikret post (jf. afsnit 6.3.7 i IFRS 9), skal den ud over de i afsnit 22A og 22B krævede oplysninger afgive kvalitative og kvantitative oplysninger om: a) hvordan virksomheden bestemte den risikokomponent, som klassificeres som den sikrede post (herunder en beskrivelse af arten af forholdet mellem risikokomponenten og posten som helhed), og b) hvad forholdet mellem risikokomponenten og posten i sin helhed er (f.eks. har den klassificerede risikokomponent historisk dækket gennemsnitligt 80 % af ændringerne i dagsværdien af posten som helhed). Beløbsmæssig størrelse, tidspunkt og usikkerhed forbundet med fremtidige pengestrømme 23. [Ophævet] 23A Medmindre undtagelsen i afsnit 23C finder anvendelse, skal en virksomhed efter risikokategori give kvantitative oplysninger, som gør årsregnskabsbrugere i stand til at vurdere vilkårene og betingelserne for sikringsinstrumenter, og hvordan de berører den beløbsmæssige størrelse, tidspunktet og usikkerheden forbundet med virksomhedens fremtidige pengestrømme. 23B For at opfylde kravet i afsnit 23A skal en virksomhed give opdelte oplysninger om: a) en profil af timingen af sikringsinstrumentets nominelle beløb og b) hvis det er relevant, sikringsinstrumentets gennemsnitlige kurs eller sats (f.eks. aftalekurs eller terminskurs). 23C I situationer, hvor en virksomhed ofte ændrer (dvs. afslutter og genoptager) sikringsforhold, fordi både sikringsinstrumentet og den sikrede post ofte ændrer sig (dvs. at virksomheden bruger en dynamisk proces, hvor både eksponeringen og de sikringsinstrumenter, der bruges til at styre eksponeringen, ikke er de samme i længere tid ad gangen, som f.eks. i eksemplet i afsnit B6.5.24, litra b), i IFRS 9): a) er virksomheden fritaget for at give de i afsnit 23A og 23B krævede oplysninger, b) skal virksomheden give følgende oplysninger: i) oplysninger om, hvad den endelige risikostyringsstrategi er for disse sikringsforhold, ii) en beskrivelse af, hvordan den bruger risikostyringsstrategien i den regnskabsmæssige sikring og klassifikationen af disse sikringsforhold, og iii) en indikation af, hvor ofte sikringsforholdene afsluttes og genoptages som led i virksomhedens proces for disse sikringsforhold. 23D En virksomhed skal fremlægge en beskrivelse efter risikokategori af de kilder til sikringsineffektivitet, der forventes at påvirke sikringsforholdet i løbetiden. 23E Hvis andre kilder til sikringsineffektivitet viser sig i et sikringsforhold, skal en virksomhed oplyse disse kilder efter risikokategori og beskrive den deraf følgende risikoineffektivitet. 23F For sikring af pengestrømme skal en virksomhed fremlægge en beskrivelse af en forventet transaktion, hvor der er anvendt regnskabsmæssig sikring i den foregående periode, men som ikke længere forventes at finde sted. Virkningerne af regnskabsmæssig sikring på finansiel stilling og indtjening 24. [Ophævet] 24A En virksomhed skal i tabelform oplyse følgende beløb vedrørende poster, der er klassificeret som sikringsinstrumenter, separat efter risikokategori for hver sikringstype (sikring af dagsværdi, sikring af pengestrømme eller sikring af en nettoinvestering i en udenlandsk virksomhed): a) den regnskabsmæssige værdi af sikringsinstrumenterne (finansielle aktiver og forpligtelser hver for sig), b) posten i balancen, som omfatter sikringsinstrumentet, c) ændringen i dagsværdien af sikringsinstrumentet, som bruges til at indregne sikringsineffektivitet for perioden, og d) sikringsinstrumenternes nominelle beløb (herunder mængdeangivelser som tons eller kubikmeter). 24B En virksomhed skal i tabelform oplyse følgende beløb vedrørende sikrede poster separat efter risikokategori for hver sikringstype på følgende måde: a) for sikringer af dagsværdi: i) den regnskabsmæssige værdi af den sikrede post, der er indregnet i balancen (finansielle aktiver og forpligtelser hver for sig) ii) det akkumulerede beløb for justeringer vedrørende sikring af dagsværdien for den sikrede post, der er omfattet af den regnskabsmæssige værdi af den sikrede post, der er indregnet i balancen (finansielle aktiver og forpligtelser hver for sig) iii) posten i balancen, som omfatter den sikrede post iv) ændringen i værdien af den sikrede post, som bruges til at indregne sikringsineffektivitet for perioden, og v) det akkumulerede beløb for justeringer vedrørende sikring af dagsværdien i balancen for eventuelle sikrede poster, der ikke længere justeres for sikringsgevinster og -tab i overensstemmelse med afsnit 6.5.10 i IFRS 9 b) for sikring af pengestrømme og sikring af en nettoinvestering i en udenlandsk virksomhed: i) ændringen i værdien af den sikrede post, som bruges som grundlag for indregning af sikringsineffektiviteten for perioden (dvs. for sikringer af pengestrømme er det ændringen i værdien, der bruges til at bestemme den indregnede sikringsineffektivitet i overensstemmelse med afsnit 6.5.11, litra c), i IFRS 9) ii) saldoen på reserven vedrørende sikring af pengestrømme og valutaomregningsreserven for fortsættende sikringsforhold, der regnskabsmæssigt behandles i overensstemmelse med afsnit 6.5.11 og 6.5.13, litra a), i IFRS 9, og iii) saldoen på reserven vedrørende sikring af pengestrømme og valutaomregningsreserven fra eventuelle sikringsforhold, for hvilke der ikke længere anvendes regnskabsmæssig sikring. 24C En virksomhed skal i tabelform oplyse følgende beløb separat efter risikokategori for hver sikringstype på følgende måde: a) for sikringer af dagsværdi: i) sikringsineffektivitet — dvs. forskellen mellem sikringsgevinster eller -tab på sikringsinstrumentet og den sikrede post — som indregnes i resultatet (eller øvrig totalindkomst, hvis sikringsinstrumentet sikrer et egenkapitalinstrument, hvor virksomheden har valgt at præsentere ændringer i dagsværdien under øvrig totalindkomst i henhold til afsnit 5.7.5 i IFRS 9), og ii) posten i totalindkomstopgørelsen, som omfatter den indregnede sikringsineffektivitet b) for sikring af pengestrømme og sikring af en nettoinvestering i en udenlandsk virksomhed: i) sikringsgevinster eller -tab i regnskabsperioden, som blev indregnet i øvrig totalindkomst ii) sikringsineffektivitet, som indregnes i resultatet iii) posten i totalindkomstopgørelsen, som omfatter den indregnede sikringsineffektivitet iv) det beløb, der er omklassificeret fra reserven vedrørende sikring af pengestrømme til resultatet som en omklassifikationsregulering (jf. IAS 1) (hvor der skelnes mellem beløb, for hvilke der tidligere er brugt regnskabsmæssig sikring, men for hvilke de sikrede fremtidige pengestrømme ikke længere forventes at finde sted, og beløb, der er overført, fordi den sikrede post har påvirket resultatet) v) posten i totalindkomstopgørelsen, som omfatter omklassifikationsreguleringen (jf. IAS 1), og vi) for sikringer af nettopositioner de sikringsgevinster eller -tab, der indregnes i en separat post i totalindkomstopgørelsen (jf. afsnit 6.6.4 i IFRS 9). 24D Hvis de sikringsforhold, som falder ind under undtagelsen i afsnit 23C, har en volumen, der ikke er repræsentativ for normale volumener i perioden (dvs. at volumen på balancedagen ikke afspejler volumenerne i perioden), skal en virksomhed oplyse om dette samt om, hvorfor volumenerne ikke er repræsentative. 24E En virksomhed skal fremlægge en afstemning af hvert egenkapitalelement samt en analyse af øvrig totalindkomst i overensstemmelse med IAS I, som sammen: a) som minimum skelner mellem de beløb, der vedrører oplysningerne i afsnit 24C, litra b), nr. i), og litra b), nr. iv), samt de beløb, der regnskabsmæssigt behandles i overensstemmelse med afsnit 6.5.11, litra d), nr. i), og litra d), nr. iii), i IFRS 9, b) skelner mellem de beløb, der er forbundet med den tidsmæssige værdi af optioner, der sikrer transaktionsrelaterede sikrede poster, og de beløb, der er forbundet med den tidsmæssige værdi af optioner, der sikrer tidsperioderelaterede sikrede poster, når en virksomhed behandler den tidsmæssige værdi af en option i overensstemmelse med afsnit 6.5.15 i IFRS 9, og c) skelner mellem de beløb, der er forbundet med terminsdelene af terminskontrakter og valutaspændene for finansielle instrumenter, der sikrer transaktionsrelaterede sikrede poster, og de beløb, der er forbundet med terminsdelene af terminskontrakter og valutaspændene for finansielle instrumenter, der sikrer tidsperioderelaterede sikrede poster, når en virksomhed behandler sådanne beløb i overensstemmelse med afsnit 6.5.16 i IFRS 9. 24F En virksomhed skal give de oplysninger, der kræves i afsnit 24E, separat efter risikokategori. Denne opdeling efter risiko kan angives i noterne til årsregnskabet. Mulighed for at klassificere en krediteksponering som målt til dagsværdi gennem resultatet 24G Hvis en virksomhed klassificerede et finansielt instrument eller en del af det som målt til dagsværdi gennem resultatet, fordi det bruger et afledt kreditinstrument til at styre den kreditrisiko, der er forbundet med det finansielle instrument, skal den oplyse: a) for afledte kreditinstrumenter, der er blevet anvendt til at styre den kreditrisiko, der er forbundet med finansielle instrumenter, som er klassificeret til dagsværdi gennem resultatet i overensstemmelse med afsnit 6.7.1 i IFRS 9, en afstemning af både det nominelle beløb og dagsværdien ved periodens begyndelse og slutning, b) den gevinst eller det tab, der blev indregnet i resultatet i forbindelse med klassifikation af et finansielt instrument, eller en andel af det, som målt til dagsværdi gennem resultatet i overensstemmelse med afsnit 6.7.1 i IFRS 9, og c) i forbindelse med ophør af måling af et finansielt instrument, eller en andel af det, til dagsværdi gennem resultatet, det finansielle instruments dagsværdi, der er blevet den nye regnskabsmæssige værdi i overensstemmelse med afsnit 6.7.4, litra b), i IFRS9, og det dermed forbundne nominelle beløb eller hovedstolen (bortset fra de sammenligningstal, den skal fremlægge i henhold til IAS 1, behøver en virksomhed ikke give disse oplysninger igen i efterfølgende perioder). 28. I nogle tilfælde indregner en virksomhed ikke en gevinst eller et tab ved første indregning af et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse, fordi dagsværdien hverken indikeres af en officiel markedskurs på et aktivt marked for et aktiv eller en forpligtelse af samme type (f.eks. et niveau 1-input) eller baseres på en værdiansættelsesmetode, der kun benytter data fra observerede markeder (se afsnit B5.1.2A i IFRS 9). I sådanne tilfælde skal virksomheden for hver kategori af finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser oplyse om: a) sin regnskabspraksis for indregning af forskellen mellem dagsværdien ved første indregning og transaktionsprisen i resultatet for at afspejle en ændring i faktorer (herunder tid), som markedsdeltagere ville tage i betragtning ved prisfastsættelsen af aktivet eller forpligtelsen (jf. afsnit B5.1.2A, litra b), i IFRS 9) b) den samlede forskel, der skal indregnes i resultatet ved perioden begyndelse og slutning, og en afstemning af ændringer i denne forskel i balancen c) hvorfor virksomheden konkluderede, at transaktionsprisen ikke var den bedste indikation for dagsværdien, herunder en beskrivelse af den indikation, der underbygger dagsværdien. 29. Der skal ikke oplyses om dagsværdien: a) … b) [Ophævet] c) … 30. I det i afsnit 29, litra c), beskrevne tilfælde skal virksomheden give oplysninger, som hjælper brugere af årsregnskabet til selv at vurdere omfanget af en eventuel forskel på den regnskabsmæssige værdi og dagsværdien af disse kontrakter, herunder: a) … Kreditrisiko Anvendelsesområde og mål 35A En virksomhed skal anvende oplysningskravene i afsnit 35F-35N på finansielle instrumenter, for hvilke kravene til værdiforringelse i IFRS 9 finder anvendelse. Bemærk dog: a) for tilgodehavender fra salg, kontraktaktiver og leasingtilgodehavender finder afsnit 35J anvendelse på de tilgodehavender fra salg, kontraktaktiver eller leasingtilgodehavender, for hvilke forventede kredittab i løbetiden indregnes i overensstemmelse med afsnit 5.5.15 i IFRS 9, hvis disse finansielle aktiver ændres, når de er forfaldne med mere end 30 dage, og b) afsnit 35K, litra b), finder ikke anvendelse på leasingtilgodehavender. 35B De kreditrisikooplysninger, der gives i overensstemmelse med afsnit 35F-35N, skal gøre brugere af årsregnskabet i stand til at forstå virkningen af kreditrisikoen på den beløbsmæssige størrelse, tidspunktet og usikkerheden forbundet med fremtidige pengestrømme. Derfor skal kreditrisikooplysningerne indeholde: a) oplysninger om en virksomheds kreditrisikostyringspraksis, og hvordan den er forbundet med indregning og måling af forventede kredittab, herunder de metoder, antagelser og oplysninger, der bruges til at måle forventede kredittab, b) kvantitative og kvalitative oplysninger, der gør brugere af årsregnskabet i stand til at vurdere de beløb i årsregnskabet, der har forbindelse til forventede kredittab, herunder ændringer i den beløbsmæssige størrelse af forventede kredittab og årsagerne til disse ændringer, og c) oplysninger om en virksomheds kreditrisikoeksponering (dvs. den kreditrisiko, der er indbygget i en virksomheds finansielle aktiver og kredittilsagn), herunder væsentlige koncentrationer af kreditrisiko. 35C En virksomhed behøver ikke gentage oplysninger, som allerede er præsenteret et andet sted, forudsat at oplysningerne er indarbejdet ved krydshenvisning fra årsregnskabet til en anden opgørelse, f.eks. en kommentar eller risikoredegørelse fra ledelsen, som er tilgængelig for regnskabsbrugere på samme vilkår og tidspunkt som årsregnskabet. Er oplysningerne ikke indarbejdet ved krydshenvisninger, er årsregnskabet ufuldstændigt. 35D For at opfylde formålene i afsnit 35B skal en virksomhed (medmindre andet er angivet) vurdere, hvor mange detaljer den skal oplyse, hvor stor vægt der skal lægges på de forskellige aspekter af oplysningskravene, det passende aggregerings- eller opdelingsniveau, og hvorvidt årsregnskabsbrugere har behov for yderligere forklaringer for at vurdere de afgivne kvantitative oplysninger. 35E Hvis oplysningerne afgivet i henhold til afsnit 35F-35N er utilstrækkelige til at opfylde målene i afsnit 35B, skal en virksomhed afgive yderligere oplysninger, der er nødvendige for at opfylde disse mål. Kreditrisikostyringspraksis 35F En virksomhed skal forklare sin kreditrisikostyringspraksis, og hvordan den er forbundet med indregning og måling af forventede kredittab. For at opfylde dette mål skal en virksomhed give oplysninger, der gør brugere af årsregnskabet i stand til at forstå og vurdere: a) hvordan en virksomhed har afgjort, hvorvidt den kreditrisiko, der er forbundet med finansielle instrumenter, er steget væsentligt siden første indregning, herunder, om og hvordan: i) finansielle instrumenter anses for at have en lav kreditrisiko i overensstemmelse med afsnit 5.5.10 i IFRS 9, herunder de kategorier af finansielle instrumenter, det finder anvendelse på, og ii) antagelsen i afsnit 5.5.11 i IFRS 9, at kreditrisikoen er steget væsentligt siden første indregning, hvis finansielle aktiver er forfaldne med mere end 30 dage, er blevet afkræftet, b) en virksomheds definitioner af misligholdelse, herunder begrundelsen for disse definitioner, c) hvordan instrumenterne blev grupperet, hvis forventede kredittab blev målt samlet, d) hvordan en virksomhed har afgjort, at finansielle aktiver er værdiforringede finansielle aktiver, e) en virksomheds afskrivningspolitik, herunder indikatorer for, at der ikke er nogen rimelig forventning om inddrivelse, og oplysninger om politikken vedrørende finansielle aktiver, der afskrives, men som virksomheden stadig søger at inddrive, og f) hvordan kravene i afsnit 5.5.12 i IFRS 9 vedrørende ændring af de kontraktlige pengestrømme for finansielle aktiver er anvendt, herunder hvordan en virksomhed: i) vurderer, hvorvidt kreditrisikoen på et finansielt aktiv, der er blevet ændret, mens hensættelsen til tab blev målt til et beløb, der svarer til de forventede kredittab i løbetiden, er reduceret i en sådan grad, at hensættelsen til tab igen kan måles til et beløb, der svarer til forventede kredittab over 12 måneder i overensstemmelse med afsnit 5.5.5 i IFRS 9, og ii) overvåger, i hvilken grad hensættelsen til tab på finansielle aktiver, som opfylder kriterierne i nr. i), efterfølgende måles til et beløb, der svarer til de forventede kredittab i løbetiden, i overensstemmelse med afsnit 5.5.3 i IFRS 9. 35G En virksomhed skal forklare de input, antagelser og skønsmetoder, der er brugt i forbindelse med anvendelse af kravene i afsnit 5.5 i IFRS 9. I den forbindelse skal en virksomhed oplyse: a) grundlaget for de input og antagelser samt de skønsmetoder, der er brugt til at: i) måle de forventede kredittab over 12 måneder og i løbetiden, ii) vurdere, hvorvidt den kreditrisiko, der er forbundet med finansielle instrumenter, er steget væsentligt siden første indregning, og iii) vurdere, hvorvidt et finansielt aktiv er et værdiforringet finansielt aktiv b) hvordan fremadrettede oplysninger er blevet indarbejdet i vurderingen af forventede kredittab, herunder makroøkonomiske oplysninger, og c) ændringer i de skønsmetoder eller væsentlige antagelser i regnskabsperioden og begrundelsen for sådanne ændringer. Kvantitative og kvalitative oplysninger om beløb, der opstår fra forventede kredittab 35H For at forklare ændringerne i hensættelsen til tab og begrundelsen for disse ændringer skal en virksomhed fremlægge en afstemning efter kategori af finansielle instrumenter mellem hensættelsen til tab primo og ultimo i en tabel med separat præsentation af ændringerne i perioden for: a) hensættelsen til tab målt til et beløb, der svarer til de forventede kredittab over 12 måneder, b) hensættelsen til tab målt til et beløb, der svarer til de forventede kredittab i løbetiden for: i) finansielle instrumenter, hvor kreditrisikoen er steget væsentligt siden første indregning, men som ikke er kreditforringede finansielle aktiver, ii) finansielle aktiver, der er værdiforringede på balancedagen (men som ikke var værdiforringet ved erhvervelsen eller oprettelsen), og iii) tilgodehavender fra salg, kontraktaktiver eller leasingtilgodehavender, hvor hensættelsen til tab måles i overensstemmelse med afsnit 5.5.15 i IFRS 9 c) finansielle aktiver, der var værdiforringet ved erhvervelsen eller oprettelsen. Ud over afstemningen skal en virksomhed oplyse de samlede ikke-diskonterede forventede kredittab ved første indregning på finansielle aktiver, der blev indregnet første gang i regnskabsperioden. 35I For at gøre brugere af årsregnskabet i stand til at forstå ændringerne i hensættelsen til tab, der er oplyst i overensstemmelse med afsnit 35H, skal en virksomhed forklare, hvordan væsentlige ændringer i finansielle instrumenters regnskabsmæssige bruttoværdi i perioden bidrog til ændringer i hensættelsen til tab. Oplysningerne skal præsenteres separat for finansielle instrumenter, som repræsenterer hensættelsen til tab, som beskrevet i afsnit 35H, litra a)-c), og skal omfatte de relevante kvalitative og kvantitative oplysninger. Eksempler på ændringer i finansielle instrumenters regnskabsmæssige bruttoværdi, der bidrog til ændringerne i hensættelsen til tab: a) ændringer, der skyldes, at finansielle instrumenter er blevet oprettet eller erhvervet i regnskabsperioden b) ændringen af kontraktlige pengestrømme for finansielle aktiver, der ikke medfører ophør af indregning af de finansielle aktiver i overensstemmelse med IFRS 9 c) ændringer, der skyldes ophør af indregning af finansielle instrumenter (herunder afskrevne finansielle instrumenter) i regnskabsperioden, og d) ændringer, der skyldes, at hensættelsen til tab måles til et beløb, der svarer til enten de forventede kredittab over 12 måneder eller i løbetiden. 35J For at gøre det muligt for brugere af årsregnskabet at forstå arten og virkningen af ændringer i finansielle aktivers kontraktlige pengestrømme, som ikke har medført ophør af indregning, og virkningen af sådanne ændringer på målingen af forventede kredittab, skal en virksomhed oplyse: a) den amortiserede kostpris før ændringen og nettogevinsten eller -tabet forbundet med ændringen for finansielle aktiver, for hvilke de kontraktlige pengestrømme er blevet ændret i regnskabsperioden, mens de havde en hensættelse til tab målt til et beløb, der svarer til de forventede kredittab i løbetiden, og b) den regnskabsmæssige bruttoværdi ved udgangen af regnskabsperioden for finansielle aktiver, der er blevet ændret siden første indregning på et tidspunkt, hvor hensættelsen til tab blev målt til et beløb, der svarer til de forventede kredittab i løbetiden, og for hvilke hensættelsen til tab er ændret i regnskabsperioden til et beløb, der svarer til de forventede kredittab over 12 måneder. 35K For at gøre det muligt for brugere af årsregnskaber at forstå virkningen af sikkerhedsstillelse og andre udvidelser af kreditværdigheden på de beløb, der opstår fra forventede kredittab, skal en virksomhed oplyse følgende efter kategori af finansielle instrumenter: a) det beløb, der bedst udtrykker virksomhedens maksimale kreditrisiko på balancedagen uden hensyntagen til eventuel sikkerhedsstillelse eller andre udvidelser af kreditværdigheden (f.eks. nettingaftaler, der ikke opfylder kriterierne for modregning i henhold til IAS 32) b) beskrivende information om sikkerhedsstillelse og andre udvidelser af kreditværdigheden, herunder: i) en beskrivelse af arten og kvaliteten af sikkerhedsstillelsen ii) en forklaring af eventuelle væsentlige ændringer i kvaliteten af sikkerhedsstillelsen eller udvidelserne af kreditværdigheden som følge af forringelse eller ændringer i virksomhedens politik vedrørende sikkerhedsstillelse i regnskabsperioden og iii) oplysninger om finansielle instrumenter, for hvilke en virksomhed ikke har indregnet en hensættelse til tab som følge af sikkerhedsstillelsen c) kvantitative oplysninger om sikkerhedsstillelsen og andre udvidelser af kreditværdigheden (f.eks. en angivelse af hvor meget sikkerhedsstillelsen og andre udvidelser af kreditværdigheden mindsker kreditrisikoen) for finansielle aktiver, der er værdiforringet på balancedagen. 35L En virksomhed skal oplyse det kontraktlige udestående beløb for finansielle aktiver, der blev afskrevet i regnskabsperioden, og som virksomheden stadig søger at inddrive. Kreditrisikoeksponering 35M For at gøre brugere af årsregnskabet i stand til at vurdere en virksomheds kreditrisikoeksponering og forstå de væsentlige koncentrationer af kreditrisiko, skal en virksomhed efter kreditrisikokategorier oplyse den regnskabsmæssige bruttoværdi af finansielle aktiver og eksponeringen for kreditrisiko på lånetilsagn og finansielle garantikontrakter. Disse oplysninger skal præsenteres separat for finansielle instrumenter: a) for hvilke hensættelsen til tab måles til et beløb, der svarer til de forventede kredittab over 12 måneder, b) for hvilke hensættelsen til tab måles til et beløb, der svarer til de forventede kredittab i løbetiden, og som er, i) finansielle instrumenter, hvor kreditrisikoen er steget væsentligt siden første indregning, men som ikke er kreditforringede finansielle aktiver, ii) finansielle aktiver, der er værdiforringede på balancedagen (men som ikke var værdiforringet ved erhvervelsen eller oprettelsen), og iii) tilgodehavender fra salg, kontraktaktiver eller leasingtilgodehavender, hvor hensættelsen til tab måles i overensstemmelse med afsnit 5.5.15 i IFRS 9 c) der er finansielle aktiver, der var værdiforringet ved erhvervelsen eller oprettelsen. 35N For tilgodehavender fra salg, kontraktaktiver og leasingtilgodehavender, på hvilke en virksomhed anvender afsnit 5.5.15 i IFRS 9, kan de oplysninger, den giver i overensstemmelse med afsnit 35M, baseres på en hensættelsesmatrix (jf. afsnit B5.5.35 i IFRS 9). 36. For alle finansielle instrumenter, der er omfattet af denne standard, men hvor kravene til værdiforringelse i IFRS 9 ikke anvendes, skal en virksomhed efter kategori af finansielt instrument oplyse: a) det beløb, der bedst udtrykker virksomhedens maksimale kreditrisiko på balancedagen uden hensyntagen til eventuel sikkerhedsstillelse eller andre udvidelser af kreditværdigheden (f.eks. nettingaftaler, der ikke opfylder kriterierne for modregning i henhold til IAS 32), idet denne oplysning ikke skal gives for finansielle instrumenter, hvis regnskabsmæssige værdi bedst udtrykker den maksimale kreditrisiko b) … c) [Ophævet] d) … 37. [Ophævet] 42C Med henblik på anvendelsen af oplysningskravene i afsnit 42E-42H har en virksomhed et fortsat engagement i et overdraget finansielt aktiv, hvis virksomheden som en del af overdragelsen bibeholder nogle af de kontraktlige rettigheder eller forpligtelser, der knytter sig til det overdragne finansielle aktiv, eller opnår nye kontraktlige rettigheder eller forpligtelser vedrørende det overdragne finansielle aktiv. Med henblik på anvendelsen af oplysningskravene i afsnit 42E-42H udgør følgende ikke et fortsat engagement: a) … b) en aftale, hvorved en virksomhed bibeholder de kontraktlige rettigheder til at modtage pengestrømme fra et finansielt aktiv, men påtager sig en kontraktlig forpligtelse til at betale pengestrømmene til en eller flere virksomheder, og betingelserne i afsnit 3.2.5, litra a)-c), i IFRS 9 er opfyldt. Overdragne finansielle aktiver, hvor indregning ikke er ophørt fuldt ud 42D En virksomhed kan have overdraget finansielle aktiver på en sådan måde, at ingen eller kun nogle af de overdragne finansielle aktiver opfylder kriterierne for ophør af indregning. For at opfylde de opstillede formål i afsnit 42B, litra a), skal virksomheden på hver balancedag for hver kategori af overdragne finansielle aktiver, hvor indregning ikke er ophørt fuldt ud, give oplysning om: a) … f) hvis virksomheden fortsætter med at indregne aktiverne i det omfang, den fortsat har et engagement (jf. afsnit 3.2.6, litra c), nr. ii), og 3.2.16 i IFRS 9), de oprindelige aktivers samlede regnskabsmæssige værdi inden overdragelsen, den regnskabsmæssige værdi af de aktiver, virksomheden fortsætter med at indregne, og den regnskabsmæssige værdi af de dertil knyttede forpligtelser. Overdragne finansielle aktiver, hvor indregning er ophørt fuldt ud 42E For at opfylde de opstillede formål i afsnit 42B, litra b), når en virksomhed ophører med at indregne overdragne finansielle aktiver fuldt ud (jf. afsnit 3.2.6, litra a) og c), nr. i), i IFRS 9), men fortsat har et engagement deri, skal virksomheden for hver type fortsat engagement på hver balancedag som minimum give oplysning om: a) … FØRSTEGANGSANVENDELSE AF IFRS 9 42I I den regnskabsperiode, der omfatter datoen for den første anvendelse af IFRS 9, skal virksomheden give følgende oplysninger for hver kategori af finansielle aktiver og finansielle forpligtelser pr. datoen for den første anvendelse: a) den oprindelige målingskategori og regnskabsmæssige værdi fastlagt i overensstemmelse med IAS 39 eller en tidligere version af IFRS 9 (hvis virksomheden har valgt at anvende IFRS 9 på en måde, som omfatter mere end én dato for den første anvendelse for forskellige krav) b) den nye målingskategori og regnskabsmæssige værdi fastlagt i overensstemmelse med IFRS 9 c) den beløbsmæssige størrelse af eventuelle finansielle aktiver og finansielle forpligtelser i balancen, som tidligere blev klassificeret som målt til dagsværdi gennem resultatet, men som ikke længere klassificeres som sådan, hvor der skelnes mellem de finansielle aktiver og forpligtelser, som en virksomhed i henhold til IFRS 9 skal omklassificere, og dem, som en virksomhed vælger at omklassificere på datoen for den første anvendelse. I henhold til afsnit 7.2.2 i IFRS 9 kan overgangen omfatte mere end én dato for den første anvendelse, afhængigt af hvordan virksomheden har valgt at anvende IFRS 9. Derfor kan dette afsnit medføre, at virksomheden skal give oplysninger for mere end én dato for den første anvendelse. En virksomhed skal opstille disse kvantitative oplysninger i en tabel, medmindre et andet format er mere hensigtsmæssigt. 42J I den regnskabsperiode, der omfatter datoen for den første anvendelse af IFRS 9, skal en virksomhed give kvalitative oplysninger, som gør brugere i stand til at forstå: a) hvordan den har anvendt klassifikationskravene i IFRS 9 på de finansielle aktiver, hvis klassifikation er blevet ændret som følge af anvendelsen af IFRS 9, b) årsagerne til klassifikation eller afklassifikation af finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser som målt til dagsværdi gennem resultatet på datoen for den første anvendelse. I henhold til afsnit 7.2.2 i IFRS 9 kan overgangen omfatte mere end én dato for den første anvendelse, afhængigt af hvordan virksomheden har valgt at anvende IFRS 9. Derfor kan dette afsnit medføre, at virksomheden skal give oplysninger for mere end én dato for den første anvendelse. 42K I den regnskabsperiode, hvor en virksomhed første gang anvender klassifikations- og målingskravene for finansielle aktiver i IFRS 9 (dvs. når virksomheden overgår fra IAS 39 til IFRS 9 for finansielle aktiver), skal den præsentere de oplysninger, der er omhandlet i afsnit 42L-42O i denne standard, hvor det er krævet i overensstemmelse med afsnit 7.2.15 i IFRS 9. 42L Hvor det er krævet i overensstemmelse med afsnit 42K, skal en virksomhed oplyse om ændringerne i klassifikationen af finansielle aktiver og finansielle forpligtelser pr. datoen for den første anvendelse af IFRS 9 med separat præsentation af: a) ændringerne i de regnskabsmæssige værdier på grundlag af deres målingskategorier i overensstemmelse med IAS 39 (dvs. som ikke skyldes en ændring i måleparameteret ved overgangen til IFRS 9) og b) ændringerne i de regnskabsmæssige værdier, der skyldes en ændring i målingsparameteret ved overgangen til IFRS 9. Oplysningerne i dette afsnit skal ikke gives efter den årlige regnskabsperiode, hvor virksomheden første gang anvender klassifikations- og målingskravene for finansielle aktiver i IFRS 9. 42M Hvor det er krævet i overensstemmelse med afsnit 42K, skal en virksomhed oplyse følgende for finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der er blevet omklassificeret, så de måles til amortiseret kostpris, og, med hensyn til finansielle aktiver, som er blevet omklassificeret fra dagsværdi gennem resultatet, så de måles til dagsværdi gennem øvrig totalindkomst, som følge af overgangen til IFRS 9: a) dagsværdien af de finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser ved udgangen af regnskabsperioden og b) den gevinst eller det tab i dagsværdi, der ville være blevet indregnet i resultatet eller øvrig totalindkomst i regnskabsperioden, hvis de finansielle aktiver eller finansielle forpligtelser ikke var blevet omklassificeret. Oplysningerne i dette afsnit skal ikke gives efter den årlige regnskabsperiode, hvor virksomheden første gang anvender klassifikations- og målingskravene for finansielle aktiver i IFRS 9. 42N Hvor det er krævet i overensstemmelse med afsnit 42K, skal en virksomhed oplyse følgende for finansielle aktiver og finansielle forpligtelser, der er blevet omklassificeret fra kategorien dagsværdi gennem resultatet, som følge af overgangen til IFRS 9: a) den effektive rente på datoen for den første anvendelse og b) de indregnede renteindtægter eller -udgifter. Hvis en virksomhed behandler dagsværdien af et finansielt aktiv eller en finansiel forpligtelse som den nye regnskabsmæssige bruttoværdi på datoen for den første anvendelse (jf. afsnit 7.2.11 i IFRS 9), skal oplysningerne i dette afsnit gives for hver regnskabsperiode frem til ophør af indregning. Ellers skal oplysningerne i dette afsnit ikke gives efter den årlige regnskabsperiode, hvor virksomheden første gang anvender klassifikations- og målingskravene for finansielle aktiver i IFRS 9. 42O Når en virksomhed præsenterer oplysningerne i afsnit 42K-42N, skal disse oplysninger og oplysningerne i afsnit 25 i denne standard, give mulighed for afstemning mellem: a) målingskategorierne præsenteret i overensstemmelse med IAS 39 og IFRS 9 og b) kategorien af finansielt instrument på datoen for den første anvendelse. 42P På datoen for den første anvendelse af afsnit 5.5 i IFRS 9 skal en virksomhed give oplysninger, der giver mulighed for afstemning af hensættelser til værdiforringelse ultimo i overensstemmelse med IAS 39 og hensættelser i henhold til IAS 37 til tab primo fastlagt i overensstemmelse med IFRS 9. For finansielle aktiver skal disse oplysninger gives efter de relaterede målingskategorier for finansielle aktiver i overensstemmelse med IAS 39 og IFRS 9 med separat præsentation af virkningen af ændringer i målingskategori på hensættelsen til tab på denne dato. 42Q I den regnskabsperiode, der omfatter datoen for den første anvendelse af IFRS 9, er det ikke påkrævet for en virksomhed at oplyse beløbet i de poster, der ville være rapporteret i overensstemmelse med klassifikations- og målingskravene (omfattende kravene vedrørende måling af finansielle aktiver til amortiseret kostpris og værdiforringelse i afsnit 5.4 og 5.5 i IFRS 9) i: a) IFRS 9 for tidligere perioder og b) IAS 39 for den aktuelle periode. 42R I henhold til afsnit 7.2.4 i IFRS 9 skal en virksomhed, hvis det på datoen for den første anvendelse af IFRS 9 er praktisk umuligt (som defineret i IAS 8) for en virksomhed at vurdere en ændret tidsmæssig værdi af penge i henhold til afsnit B4.1.9B-B4.1.9D i IFRS 9 på grundlag af de forhold og omstændigheder, der var gældende ved den første indregning af det finansielle aktiv, vurdere det finansielle aktivs kontraktlige pengestrømmes egenskaber på grundlag af de forhold og omstændigheder, der var gældende ved den første indregning af det finansielle aktiv, uden at tage hensyn til kravene til ændring af den tidsmæssige værdi af penge i afsnit B4.1.9B-B4.1.9D i IFRS 9. En virksomhed skal oplyse den regnskabsmæssige værdi på balancedagen for de finansielle aktiver, hvis de kontraktlige pengestrømmes egenskaber er blevet vurderet på grundlag af de forhold og omstændigheder, der var gældende ved den første indregning af det finansielle aktiv, uden at tage hensyn til kravene til ændring af den tidsmæssige værdi af penge i afsnit B4.1.9B-B4.1.9D i IFRS 9, frem til ophør af indregning af disse finansielle aktiver. 42S I henhold til afsnit 7.2.5 i IFRS9 skal en virksomhed, hvis det på datoen for den første anvendelse er praktisk umuligt (som defineret i IAS 8) for en virksomhed at vurdere, hvorvidt dagsværdien af førtidig indfrielse var ubetydelig i henhold til afsnit B4.1.12, litra d), i IFRS 9 på grundlag af de forhold og omstændigheder, der var gældende ved den første indregning af det finansielle aktiv, vurdere det finansielle aktivs kontraktlige pengestrømmes egenskaber på grundlag af de forhold og omstændigheder, der var gældende ved den første indregning af det finansielle aktiv, uden at tage hensyn til undtagelsen vedrørende førtidig indfrielse i afsnit B4.1.12 i IFRS 9. En virksomhed skal oplyse den regnskabsmæssige værdi på balancedagen for de finansielle aktiver, hvis kontraktlige pengestrømmes egenskaber er blevet vurderet på grundlag af de forhold og omstændigheder, der var gældende ved den første indregning af det finansielle aktiv, uden at tage hensyn til undtagelsen vedrørende førtidig indfrielse i afsnit B4.1.12 i IFRS 9 frem til ophør af indregning af disse finansielle aktiver. IKRAFTTRÆDELSESDATO OG OVERGANG 44E [Ophævet] 44F [Ophævet] 44H-44J [Ophævet] 44N [Ophævet] 44S-44W [Ophævet] 44Y [Ophævet] 44Z IFRS 9, der blev udstedt i juli 2014, medførte en ændring af afsnit 2-5, 8-11, 14, 20, 28-30, 36, 42C-42E, appendiks A samt afsnit B1, B5, B9, B10, B22 og B27, ophævelse af afsnit 12, 12A, 16, 22-24, 37, 44E, 44F, 44H-44J, 44N, 44S-44W, 44Y, B4 og appendiks D samt tilføjelse af afsnit 5A, 10A, 11A, 11B, 12B-12D, 16A, 20A, 21A-21D, 22A-22C, 23A-23F, 24A-24G, 35A-35N, 42I-42S, 44ZA og B8A-B8J. En virksomhed skal anvende disse ændringer ved anvendelse af IFRS 9. Disse ændringer behøver ikke at blive anvendt på sammenligningstal for perioder før datoen for den første anvendelse af IFRS 9. 44ZA I henhold til afsnit 7.1.2 i IFRS 9 kan en virksomhed for regnskabsår, der begynder før den 1. januar 2018, vælge kun at anvende kravene til præsentation af gevinster eller tab på finansielle forpligtelser, som er klassificeret som til dagsværdi gennem resultatet, i afsnit 5.7.1, litra c), 5.7.7-5.7.9, 7.2.14 og B5.7.5-B5.7.20 i IFRS 9 før ikrafttrædelsesdatoen uden at anvende de øvrige krav i IFRS 9. Hvis en virksomhed vælger kun at anvende disse afsnit i IFRS 9, skal den oplyse derom og løbende afgive de relaterede oplysninger, der er omhandlet i afsnit 10-11 i denne standard (som ændret ved IFRS 9 (2010)).