KOMMISSIONENS FORORDNING <{SID}>(EOEF) Nr. 926/93<{/SID}> af 1. april 1993 om aendring af forordning (EOEF) nr. 1696/87 om visse gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EOEF) nr. 3528/86 om beskyttelse af skovene i Faellesskabet mod luftforurening

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 3528/86 af 17. november 1986 om beskyttelse af skovene i Faellesskabet mod luftforurening (1) senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 2157/92 (2), saerlig artikel 2, stk. 1 og 2, og

ud fra foelgende betragtninger:

I henhold til artikel 2, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 3528/86 er formaalet med aktionen at hjaelpe medlemsstaterne med paa grundlag af en faelles metodik at udarbejde en periodisk oversigt over de skader, der er sket paa skovene, navnlig som foelge af luftforurening;

gennemfoerelsesbestemmelserne til naevnte artikel, isaer de bestemmelser, der vedroerer indsamlingen, sammenligneligheden og fremsendelsen af de indsamlede oplysninger, vedtages efter proceduren i artikel 2, stk. 3, og i artikel 7 i forordning (EOEF) nr. 3528/86;

en af hovedgrundene til svaekkelsen af EF-skovenes vitalitet er, at de til stadighed udsaettes for luftforurenende stoffer; ud over den direkte skade paa traeerne er de luftforurenende stoffers indirekte virkning gennem jordbunden en af de vaesentligste aarsager til den fortsatte forringelse af skovoekosystemerne;

en undersoegelse af jordbunden i EF-skovene vil give oplysninger om de kemiske forhold i jordbunden og tilfoerslen af naeringsstoffer til traeerne og om de luftforurenende stoffers indflydelse paa jordbundens tilstand; paa denne maade kan der tages hensyn til, at jordbunden spiller en stadigt stoerre rolle for forbedringen af skovenes tilstand; der boer foretages en aendring af Kommissionens forordning (EOEF) nr. 1696/87 (3) for at tage hensyn til disse opgaver ved fastlaeggelsen af de faelles gennemfoerelsesbestemmelser til forordning (EOEF) nr. 3528/86;

bilagene til forordning (EOEF) nr. 1696/87 boer aendres, for at det kan sikres, at dataene overfoeres i digitalformat, og for at goere den faelles metodik mere gennemsigtig;

de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Staaende Skovbrugskomité -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

I forordning (EOEF) nr. 1696/87 foretages foelgende aendringer:

1. Som artikel 1a insaettes:

»Artikel 1a

1. Ud over udarbejdelsen af den aarlige oversigt over skader paa skovene, der omhandles i artikel 2 i forordning (EOEF) nr. 3528/86, registreres og vurderes jordbundens tilstand i EF-skovene paa grundlag af det samme net af observationsomraader.

2. Der tages jordbundsproever efter en objektiv proevetagningsmetode, og de analyseres efter etablerede metoder.

3. Senest den 31. december 1995 forelaegger medlemsstaterne Kommissionen de indsamlede og analyserede oplysninger i standardiseret form for hvert enkelt observationsomraade, som angivet i bilag VIb.

4. De tekniske bestemmelser til gennemfoerelse af denne artikel staar i bilag II.«

2. I artikel 2, stk. 1, indsaettes som tredje led:

»- udarbejdelse af en oversigt over jordbundens tilstand i skovene paa faellesskabsplan«.

3. Som artikel 3a insaettes:

»Artikel 3a

1. Medlemsstaterne udarbejder en opgoerelse over jordbundens tilstand i skovene i deres respektive lande og sender den til Kommissionen senest den 31. december 1995.

2. Opgoerelserne udarbejdes efter bestemmelserne i bilag V.«

4. Bilagene med aendringer affattes som angivet i bilagene til naervaerende forordning.

Artikel 2

Denne forordning traeder i kraft paa tredjedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 1. april 1993.

Paa Kommissionens vegne

René STEICHEN

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. L 326 af 21. 11. 1986, s. 2.(2) EFT nr. L 217 af 31. 7. 1992, s. 1.(3) EFT nr. L 161 af 10. 6. 1987, s. 1.

BILAG I

FAELLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF EN PERIODISK OVERSIGT OVER DE SKADER, DER ER SKET PAA SKOVENE (Artikel 2, stk. 1)

I. Generelle bemaerkninger

Formaalet med ordningen i artikel 2, stk. 1, er at udarbejde en periodisk oversigt over skovenes sundhedstilstand i Det Europaeiske Faellesskabs medlemsstater ved at indsamle repraesentative data for omfanget og graden af skaderne paa skovene og at foelge den videre udvikling.

Denne oversigt skal udarbejdes paa faellesskabsplan paa grundlag af et net af omraader paa 16 × 16 km, der daekker det samlede areal i hver enkelt medlemsstat. Derudover kan medlemsstaterne indsamle data fra taettere net for at faa repraesentative data paa nationalt eller regionalt niveau med henblik paa deres aarlige opgoerelser. For begge observationsniveauer (faellesskabsniveau og nationalt eller regionalt niveau) anvendes de ensartede metoder (der beskrives i det foelgende) til udvaelgelse af proevetraeer og observationskriterier.

Oversigten udarbejdes aarligt mellem det tidspunkt, hvor nye naale og nyt loev er faerdigudviklet, og efteraarets misfarvning af loevet er begyndt.

II. Oversigtens metodik

II.1. Udvaelgelse af proevepunkter

Ved skove forstaas i denne oversigt traebevoksninger med mindst 20 % kronelukning ved benyttelsesalder (lukkede skove i FAO's definition). Ved visse typiske bevoksninger i Middelhavsomraadet (maki og lignende bevoksninger, bevoksninger af Quercus suber, Quercus ilex osv.) er denne kronelukning dog mindst 10 %. Mindstestoerrelsen for skove, der udtages, skal vaere 0,5 ha.

Der indsamles paa faellesskabsniveau data til en oversigt paa grundlag af systematisk fordelte proevepunkter med en inddeling paa 16 × 16 km daekkende hele medlemsstatens areal. Inddelingen paa 16 × 16 km fastlaegges ved et koordinatsystem med laengde- og breddekoordinater i retningen nord/syd og oest/vest fra referencepunktet: bredde 50°14& prime;15& prime;& prime;, laengde 9°47& prime;15& prime;& prime;. Disse punkters koordinater er meddelt medlemsstaten af Kommissionen.

De skaeringspunkter i koordinatsystemet, der falder uden for skovomraader (der svarer til ovennaevnte definition), anvendes ikke som proevepunkter, men tages dog op til fornyet overvejelse, hvis der paa et senere tidspunkt opbygges traebestand.

Medlemsstater, der allerede har opbygget et systematisk net, kan opretholde observationspunkterne for disse net ved etableringen af faellesskabsnettet (de punkter, der falder sammen med eller er taettest paa skaeringspunkterne for 16 × 16 km-inddelingen), saafremt de faelles metoder anvendes, der beskrives i det foelgende. Medlemsstater, der endnu ikke eller kun delvis raader over et saadant systematisk net, skal etablere eller udvide nye net, for saaledes at fuldstaendiggoere Faellesskabets net. I dette tilfaelde skal et proevepunkt, der falder i en skov, (i overensstemmelse med ovenstaaende) anbringes praecist paa det forudberegnede geografiske sted.

Hvis det paa grund af landskabets relief eller bevoksningens taethed (f.eks. maki) ikke er muligt at komme frem til proevepunktet, erstattes dette af det naermest mulige punkt i en vejkant (hoejst 8 km fra det teoretiske punkt).

Hvis det paa proevepunktet er umuligt at se kronerne, isaer i maki eller lignende bevoksninger, eller hvis det af en eller anden grund er umuligt at etablere et observationsomraade paa det paagaeldende sted, vaelges der et proevepunkt et andet sted inden for bevoksningen efter en objektiv fremgangsmaade.

Der er pligt til i formular 1a at anfoere, at der er blevet valgt et andet proevepunkt i bevoksningen, og hvorfor dette er sket.

Hvis proevepunktet ligger i maki eller lignende bevoksninger, skal dette anfoeres i samme formular.

II.2. Udvaelgelse af proevetraeer

Omkring hvert proevepunkt udvaelges proevetraeer efter en fast defineret objektiv og neutral statistisk fremgangsmaade (f.eks. en korsformet flade bestaaende af to 25 m lange akser fra koordinatspunktet og orienteret efter de fire verdenshjoerner med stikproever hver omfattende seks traeer for hvert underareal, eller proevetraeer udvalgt paa grundlag af en spiral udgaaende fra arealets centrum). I yngre taette bevoksninger, hvor individuelle kroner ikke kan vurderes, bygges udvaelgelsen af proevetraeer paa en fast defineret geometrisk fremgangsmaade. Denne fremgangsmaade gentages, indtil der er fundet et tilstraekkeligt antal traeer, hvis kroner kan vurderes.

Der gaelder foelgende selektionskriterier:

- medlemsstaterne beslutter selv, hvor stort et antal traeer der skal vurderes for hvert proevepunkt; stikproeven skal imidlertid omfatte mindst 20 og hoejst 30 traeer og antallet skal forblive konstant

- alle traearter skal indgaa i vurderingen; proevetraeerne skal vaere mindst 60 cm hoeje; kun fremherskende, dominerende og samlet dominerende traeer (Kraft: stammeklasse 1 til 3) kan anvendes som proevetraeer ved vurderingen af skaderne; traeer tilhoerende disse grupper, hvis toppe er braekkede, kan ikke anvendes som proevetraeer

- traeer, der er fjernet som led i skovforvaltningen, kan erstattes af nye proevetraeer, der udvaelges i overensstemmelse med en neutral fremgangsmaade; i tilfaelde af renhugning falder proevepunktet bort, indtil der er opbygget en ny bevoksning

- centrum i en stikproeveenhed skal markeres med henblik paa ny vurdering i efterfoelgende oversigter; proevetraeerne skal vaere varigt markeret

- hvis proevepunktet ligger i lavskov, vurderes udelukkende proevetraeernes hovedstamme; hvis der er tale om mellemskov, hvor lavskov er dominerende, udvaelges proevetraeerne i lavskov; hvis mellemskov er dominerende, udvaelges proevetraeerne blandt de mest dominerende overstandere.

II.3. Vurdering af proevetraeer

Visuel vurdering af naale-/bladtab

Naale-/bladtabet vurderes i trin paa 5 % set i forhold til et trae med fuld benaaling/beloevning efter de lokale vaekstforhold. Inddelingen i naale-/bladtabstrin foretages efter observationerne og registreres i trin paa 5 %.

Visuel vurdering og misfarvning

Misfarvningen vurderes i trin paa 5 % set i forhold til et sundt trae efter de lokale vaekstforhold. Inddelingen i misfarvningstrin foretages efter observationerne.

Misfarvningsgraden defineres saaledes:

/* Tabel: Se EFT */

II.4. Indsamling af data

Ud over den forudgaaende vurdering af skader paa skovene er foelgende parametre det paabudte minimum for dataindsamling:

for hvert observationsomraade (formular 1a):

- beskrivende kode:

- land

- observationsdato

- observationsomraadets nummer

- faktiske breddegrads- og laengdegradskoordinater

- data for voksested:

- de fremherskende arters adgang til vand

- humustype

- hoejde

- terraenets haeldning

- data for bevoksningen:

- den fremherskende bevoksnings gennemsnitsalder

- data for jordbunden:

- jordbundstype

for hvert trae i observationsomraadet (formular 1b):

- observationsomraadets nummer

- data for proevetraeer:

- traets nummer (synlige maerker)

- traeart

- naale-/bladtab

- misfarvning

- skader, der har let identificerbare aarsager (insekter, svampe, abiotiske paavirkninger)

- identifikation af skadetype

- observationer paa traeet i observationsomraadet.

Den faelles formular i dette bilag (formular 1a og 1b) kan anvendes til de indsamlede data.

Til fremsendelse af de obligatoriske data til Kommissionen anvendes formatet i bilag VIa for Faellesskabets net paa 16 × 16 km. Lande med et begraenset antal observationsomraader (under tyve) kan forelaegge oplysningerne paa papir.

II.5. Uddannelse af mandskabet paa stedet

Mandskabet paa stedet bestaar af to fagligt uddannede personer, hvoraf mindst én som ansvarlig leder skal have en afsluttet forstuddannelse. Foer den aarlige arbejdsperiode gennemgaar alle medarbejderne ved denne optaelling et intensivt, teoretisk og praktisk kursus i opmaalings- og vurderingsprocedurer og i udfyldelse af de forskellige formularer.

II.6. Kontrol

Som det er saedvane i forbindelse med nationale skovoversigter genopmaales en del, f.eks. 5 til 10 %, af proevepunkterne af et uafhaengigt kontrolteam.

Denne kontrol omfatter enhver form for opmaaling og vurdering, der er foretaget af mandskabet paa stedet. I tilfaelde af betydelige forskelle skal de anvendte instrumenter oejeblikkeligt justeres, eller instruktionerne og deres anvendelse skal praeciseres for at undgaa alvorlige systematiske fejl.

Kolonne 1-4 Omraadernes loebenummer (1 til 9 999) 6-7 1) Landekode (Frankrig = 01, Belgien = 02, osv.) 9-12 2) Omraadenummer (hoejst 9 999) 14-19 3) Observationsdato i DD MM AAAA (f. eks. 22 06 90) 21-27 4) Breddegrad i + GG MM SS (f. eks. + 505852) 29-35 4) Laengdegrad i (+ eller -) GG MM SS (f. eks. + 035531) 37 5) Daekning af vandbehov (utilstraekkeligt = 1, tilstraekkeligt = 2, mere end rigeligt = 3) 39 6) Humustype (muld = 1, moder = 2, osv.) 41-42 7) Hoejde (i trin paa 50 m fra 1 til 31) 44 8) Haeldning (N = 1, NOE = 2, osv.) 46-47 9) Den fremherskende bevoksnings gennemsnitsalder (i grupper paa 20 aar fra 1 til 8) 49-51 10) Soil unit (jordbundsenhed) (101-253). I sidste kolonne kan der anfoeres en bemaerkning om omraadet: 53-63 11) Andre observationer (ord). Forklaring - formular 1a og 1b

Kodelister til den faelles oversigt over skader paa skovene, som skal fremsendes til Kommissionen

Foelgende instruktioner og koder skal vedtages af medlemsstaterne til fuldstaendiggoerelse af de faelles formularer for observationer 1a og 1b.

Formular 1a (omraadeoplysninger)

1) Land

01: France (FR) 02: België - Belgique (BL) 03: Nederland (NL) 04: Deutschland (DL) 05: Italia (IT) 06: United Kingdom (UK) 07: Ireland (IR) 08: Danmark (DK) 09: Ellas (EL) 10: Portugal (PO) 11: España (ES) 12: Luxembourg (LX).

2) Nummer paa observationsomraadet

Nummeret paa observationsomraadet svarer til det nummer, der er anfoert for skaeringspunktet i koordinatsystemer, og som svarer til dette punkt i den liste over breddegrads- og laengdegradskoordinater, som Kommissionen leverer (afdeling »Skove og skovbrug«). Afvigelser fra numrene paa denne liste skal tydeligt angives.

3) Observationsdato

Observationsdatoen angives i foelgende raekkefoelge:

f.eks.:

dag maaned aar 0 8 0 9 8 8 4) Faktiske koordinater for breddegrad/laengdegrad

Angiv breddegrads-og laengdegradskoordinaterne for observationsomraadet (med seks tal for hver koordinat). Disse koordinater vil adskille sig fra koordinaterne for det tilsvarende punkt i koordinatsystemet, der leveres af Kommissionen, naar det paagaeldende observationsomraade er blevet udskiftet, jf. afsnit II, stk. 1, i dette bilag.

f.eks.:

± grader minutter sekunder - breddegrad + 5 0 1 0 2 7 - laengdegrad - 0 1 1 5 3 2 Foerste rubrik anvendes til angivelse af + koordinat eller - koordinat.

5) Daekning af de vigtigste arters vandbehov

1: Utilstraekkeligt 2: Tilstraekkeligt 3: Mere end rigeligt.

6) Humustype

1: Muld 2: Moder 3: Mor 4: Anmoor 5: Toerv 6: Andre 7: Raa (Raw) (Roh). 7) Hoejde

1: & ge; 50 m 2: 51-100 m 3: 101-150 m 4: 151-200 m 5: 201-250 m 6: 251-300 m 7: 301-350 m 8: 351-400 m 9: 401-450 m 10: 451-500 m 11: 501-550 m 12: 551- 600 m 13: 601- 650 m 14: 651- 700 m 15: 701- 750 m 16: 751- 800 m 17: 801- 850 m 18: 851- 900 m 19: 901- 950 m 20: 951-1 000 m 21: 1 001-1 050 m 22: 1 051-1 100 m 23: 1 101-1 150 m 24: 1 151-1 200 m 25: 1 201-1 250 m 26: 1 251-1 300 m 27: 1 301-1 350 m 28: 1 351-1 400 m 29: 1 401-1 450 m 30: 1 451-1 500 m 31: >1 500 m.

8) Haeldning

1: N 2: NOE 3: OE 4: SOE 5: S 6: SV 7: V 8: NV 9: fladt.

9) Den fremherskende bevoksnings gennemsnitsalder (aar)

1: & ge;20 2: 21-40 3: 41-60 4: 61-80 5: 81-100 6: 101-120 7: >120 8: Uregelmaessige bevoksninger.

10) Soil unit

Fluvisols 101 Eutric Fluvisols 102 Calcaric Fluvisols 103 Dystric Fluvisols 104 Mollic Fluvisols 105 Umbric Fluvisols 106 Thionic Fluvisols 107 Salic Fluvisols Gleysols 108 Eutric Gleysols 109 Calcic Gleysols 110 Dystric Gleysols 111 Andic Gleysols 112 Mollic Gleysols 113 Umbric Gleysols 114 Thionic Gleysols 115 Gelic Gleysols Regosols 116 Eutric Regosols 117 Calcaric Regosols 118 Gypsic Regosols 119 Dystric Regosols 120 Umbric Regosols 121 Gelic Regosols Leptosols 122 Eutric Leptosols 123 Dystric Leptosols 124 Rendzic Leptosols 125 Mollic Leptosols 126 Umbric Leptosols 127 Lithic Leptosols 128 Gelic Leptosols Arenosols 129 Haplic Arenosols 130 Cambic Arenosols 131 Luvic Arenosols 132 Ferralic Arenosols 133 Albic Arenosols 134 Calcaric Arenosols 135 Gleyic Arenosols Andosols 136 Haplic Andosols 137 Mollic Andosols 138 Umbric Andosols 139 Vitric Andosols 140 Gleyic Andosols 141 Gelic Andosols Vertisols 142 Eutric Vertisols 143 Dystric Vertisols 144 Calcic Vertisols 145 Gypsic Vertisols Cambisols 146 Eutric Cambisols 147 Dystric Cambisols 148 Humic Cambisols 149 Galcaric Cambisols 150 Chromic Cambisols 151 Vertic Cambisols 152 Ferralic Cambisols 153 Gleyic Cambisols 154 Gelic Cambisols Calcisols 155 Haplic Calcisols 156 Luvic Calcisols 157 Petric Calcisols Gypsisols 158 Haplic Gypsisols 159 Calcic Gypsisols 160 Luvic Gypsisols 161 Petric Gypsisols Solonetz 162 Haplic Solonetz 163 Mollic Solonetz 164 Calcic Solonetz 165 Gypsic Solonetz 166 Stagnic Solonetz 167 Gleyic Solonetz Solonchaks 168 Haplic Solonchaks 169 Mollic Solonchaks 170 Calcic Solonchaks 171 Gypsic Solonchaks 172 Sodic Solonchaks 173 Gleyic Solonchaks 174 Gelic Solonchaks Kastanozems 175 Haplic Kastanozems 176 Luvic Kastanozems 177 Calcic Kastanozems 178 Gypsic Kastanozems Chernozems 179 Haplic Chernozems 180 Calcic Chernozems 181 Luvic Chernozems 182 Glossic Chernozems 183 Gleyic Chernozems Phaeozems 184 Haplic Phaeozems 185 Calcaric Phaeozems 186 Luvic Phaeozems 187 Stagnic Phaeozems 188 Gleyic Phaeozems Greyzems 189 Haplic Greyzems 190 Gleyic Greyzems Luvisols 191 Haplic Luvisols 192 Ferric Luvisols 193 Chromic Luvisols 194 Calcic Luvisols 195 Vertic Luvisols 196 Albic Luvisols 197 Stagnic Luvisols 198 Gleyic Luvisols Lixisols 199 Haplic Lixisols 200 Ferric Lixisols 201 Plinthic Lixisols 202 Albic Lixisols 203 Stagnic Lixisols 204 Gleyic Lixisols Planosols 205 Eutric Planosols 206 Dystric Planosols 207 Mollic Planosols 208 Umbric Planosols 209 Gelic Planosols Podzoluvisols 210 Eutric Podzoluvisols 211 Dystric Podzoluvisols 212 Stagnic Podzoluvisols 213 Gleyic Podzoluvisols 214 Gelic Podzoluvisols Podzols 215 Haplic Podzols 216 Cambic Podzols 217 Ferric Podzols 218 Carbic Podzols 219 Gleyic Podzols 220 Gelic Podzols Acrisols 221 Haplic Acrisols 222 Ferric Acrisols 223 Humic Acrisols 224 Plinthic Acrisols 225 Gleyic Acrisols Alisols 226 Haplic Alisols 227 Ferric Alisols 228 Humic Alisols 229 Plinthic Alisols 230 Stagnic Alisols 231 Gleyic Alisols Nitisols 232 Haplic Nitisols 233 Rhodic Nitisols 234 Humic Nitisols Ferralsols 235 Haplic Ferralsols 236 Xanthic Ferralsols 237 Rhodic Ferralsols 238 Humic Ferralsols 239 Geric Ferralsols 240 Plinthic Ferralsols Plinthosols 241 Eutric Plinthosols 242 Dystric Plinthosols 243 Humic Plinthosols 244 Albic Plinthosols Histosols 245 Folic Histosols 246 Terric Histosols 247 Fibric Histosols 248 Thionic Histosols 249 Gelic Histosols Anthrosols 250 Aric Anthrosols 251 Fimic Anthrosols 252 Cumulic Anthrosols 253 Urbic Anthrosols. (11) Andre observationer

Relevante oplysninger om omraadet anfoeres her.

Kolonne 1-5 Traeernes loebenummer (1 til 99 999) 7-10 12) Omraadenummer (hoejst 9 999) 12-13 13) Traenummer (loebenummer 1 til 20, erstatningstraeer 31) 15-17 14) Art (001 til 199) 19-21 15) Naale-/bladtab (0, 5, 10, 15, 20, . . . ., 95, 100 %) 23 16) Misfarvning (0, 1, 2, 3 eller 4) 25 (1)() 17) Skade foraarsaget af: vildt og graesning (1 = ja) 27 (2)() 17) Skade foraarsaget af: insekter (1 = ja) 29 (3)() 17) Skade foraarsaget af: svampe (1 = ja) 31 (4)() 17) Skade foraarsaget af: abiotiske paavirkninger (1 = ja) 33 (5)() 17) Skade foraarsaget af: mennesker (1 = ja) 35 (6)() 17) Skade foraarsaget af: brand (1 = ja) 37 (7)() 17) Skade foraarsaget af: kendte lokale/regionale forureningskilder (1 = ja) 39 (8)() 17) Andet (1 = ja) 41-50 (9)() 18) Identificering af skadetype (navn) 52-61 (10)() 19) Andre observationer (ord). Formular 1b (oplysninger om traeer)

12) Observationsomraadets nummer

Se forklaringen i punkt 2 i formular 1a.

13) Proevetraeets nummer

Traeproeven i hvert observationsomraade til vurdering af skader paa skovene skal bestaa af mindst 20 proevetraeer. Antallet af proevetraeer maa imidlertid ikke overstige 30. Der skal anvendes samme nummer for samme trae de foelgende aar.

14) Arter (Ref. Flora Europaea)

Loevtraeer

001: Acer campestre002: Acer monspessulanum003: Acer opalus004: Acer platanoïdes005: Acer pseudoplatanus006: Alnus cordata007: Alnus glutinosa008: Alnus incana009: Alnus viridis010: Betula pendula011: Betula pubescens012: Buxus sempervirens013: Carpinus betulus014: Carpinus orientalis015: Castanea sativa (C. vesca)016: Corylus avellana017: Eucalyptus sp.018: Fagus moesiaca019: Fagus orientalis020: Fagus sylvatica021: Fraxinus angustifolia spp. oxycarpa (F. oxyphylla)022: Fraxinus excelsior023: Fraxinus ornus024: Ilex aquifolium025: Juglans nigra026: Juglans regia027: Malus domestica028: Olea europaea029: Ostrya carpinifolia030: Platanus orientalis031: Populus alba032: Populus canescens033: Populus hybrides034: Populus nigra035: Populus tremula036: Prunus avium037: Prunus dulcis (Amygdalus communis)038: Prunus padus039: Prunus serotina040: Pyrus communis041: Quercus cerris042: Quercus coccifera (Q. calliprinos)043: Quercus faginea044: Quercus frainetto (Q. conferta)045: Quercus fruticosa (Q. lusitanica)046: Quercus ilex 047: Quercus macrolepis (Q. aegilops)048: Quercus petraea049: Quercus pubescens050: Quercus pyrenaica (Q. toza)051: Quercus robur (Q. penduculata)052: Quercus rotundifolia053: Quercus rubra054: Quercus suber055: Quercus trojana056: Robinia pseudoacacia057: Salix alba058: Salix caprea059: Salix cinerea060: Salix eleagnos061: Salix fragilis062: Salix sp.063: Sorbus aria064: Sorbus aucuparia065: Sorbus domestica066: Sorbus torminalis067: Tamarix africana068: Tilia cordata069: Tilia platyphyllos070: Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)071: Ulmus laevis (U. effusa)072: Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)073: Arbutus unedo074: Arbutus andrachne075: Ceratonia siliqua076: Cercis siliquastrum077: Erica arborea078: Erica scoparia079: Erica manipuliflora080: Laurus nobilis081: Myrtus communis082: Phillyrea latifolia083: Phillyrea angustifolia084: Pistacia lentiscus085: Pistacia terebinthus086: Rhamnus oleoides087: Rhamnus alaternus099: Andre loevtraeer. Naaletraeer 100: Abies alba101: Abies borisii-regis102: Abies cephalonica 103: Abies grandis104: Abies nordmanniana105: Abies pinsapo106: Abies procera107: Cedrus atlantica108: Cedrus deodara109: Cupressus lusitanica110: Cupressus sempervirens111: Juniperus communis112: Juniperus oxycedrus113: Juniperus phoenicea114: Juniperus sabina115: Juniperus thurifera116: Larix decidua117: Larix kaempferi (L. leptolepis)118: Picea abies (P. excelsa)119: Picea omorika120: Picea sitchensis121: Pinus brutia 122: Pinus canariensis123: Pinus cembra124: Pinus contorta125: Pinus halepensis126: Pinus heldreichii127: Pinus leucodermis128: Pinus mugo (P. montana)129: Pinus nigra130: Pinus pinaster131: Pinus pinea132: Pinus radiata (P. insignis)133: Pinus strobus134: Pinus sylvestris135: Pinus uncinata136: Pseudotsuga menziesii137: Taxus baccata138: Thuya sp.139: Tsuga sp.199: Andre naaletraeer. 15) Naale-/bladtab

Tallet for naale-/bladtab for hvert proevetrae udtrykt i procent (i trin paa 5 %) set i forhold til et trae med fuld benaaling/beloevning. Den faktiske procentsats angives.

0:0 % 5:1-5 %10:6-10 %15:11-15 %.

16) Koder for misfarvning

0: Ingen misfarvning (0-10 %)1: Ubetydelig misfarvning (11-25 %)2: Moderat misfarvning (26-60 %)3: Alvorlig misfarvning (> 60 %)4: Doedt.

17) Let konstaterbare aarsager til skade

Angives (1) i de(n) tilhoerende kolonne(r)

T1 = Vildt og graesning T2 = Insekter T3 = Svampe T4 = Abiotiske paavirkninger (vind, sne, frost, toerke, . . .) T5 = Skader forvoldt af mennesker T6 = Brand T7 = Kendte lokale/regionale forureningskilder T8 = Andet.

18) Identificering af skadetype

Der boer om muligt gives yderligere oplysninger om skadetype, f.eks. for insekter: arter eller gruppe (f.eks. »barkbiller«).

19) Andre observationer

Eventuelle yderligere observationer, som kan vaere af interesse, skal anfoeres paa formularen (f.eks. eventuelle paavirkninger (nylig toerke, ekstreme temperaturer, andre skade-/stresssymptomer)).

20) Udskiftning af proevetraeer

Saafremt traeer fra den oprindelige proeve fjernes (hugst, skovfaeld osv.) og erstattes i proeven, faar disse traeer deres eget nummer (over 30) og naevnes under observationer.

(1)() Udfyldes kun, hvis der er konstateret skade.

BILAG II

FAELLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF EN OVERSIGT OVER JORDBUNDENS TILSTAND I SKOVENE (Artikel 1a)

I. Generelle bemaerkninger

Formaalet med ordningen i artikel 1a er at udarbejde en oversigt over jordbundens tilstand i medlemsstaternes skove.

Denne oversigt skal udarbejdes paa faellesskabsplan paa grundlag af nettet af omraader paa 16 × 16 km, der daekker det samlede areal i hver medlemsstat. Derudover kan medlemsstaterne indsamle data fra taettere net for at faa repraesentative data paa nationalt eller regionalt niveau med henblik paa deres opgoerelse. For begge niveauer anvendes de faelles metoder (der beskrives i det foelgende).

Dette bilag er baseret paa resultaterne af arbejdet i jordbundsekspertpanelet under FN-ECE's internationale arbejdsprogram for vurdering af luftforureningens virkninger paa skove. Der henvises til vejledninger, som er udarbejdet af denne ekspertgruppe.

Oversigten udarbejdes fra begyndelsen af 1993 til udgangen af 1995. Medlemsstaterne tilsender Kommissionen analyseresultaterne inden den 31. december 1995. Data for jordbundens tilstand, som er indsamlet og analyseret inden 1993, men efter den 1. januar 1985, kan ogsaa benyttes, hvis de nedenfor beskrevne metoder er blevet anvendt.

II. Oversigtens metodik

II.1. Udvaelgelse af proevetagningsomraader

Medlemsstaterne anvender allerede nettet af faste observationsomraader paa 16 × 16 km med henblik paa oversigten over traeernes vitalitet (se bilag I, afsnit II, stk. 1, til denne forordning). De samme omraader vil blive benyttet.

II.2. Oplysninger om omraadet

For at sikre, at dataene for traeernes vitalitet og dataene for udtagne jordproever er saa sammenlignelige som muligt, anbefales det kraftigt, at foelgende oplysninger indsamles om proevetagningsomraadet og tilsendes Kommissionen (se formula 2a):

- beskrivende kode:

- land

- observationsomraadets nummer

- proevetagningsdato

- faktiske breddegrads- og laengdegradskoordinater

- data for voksested:

- hoejde

- jordbundstype.

II.3. Udvaelgelse af proevetagningssted

Jordproeverne indsamles i centrum af omraaderne, der anvendes ved udarbejdelsen af oversigten over traeernes vitalitet, og skal vaere statistisk repraesentative for forholdene i det faktiske proevetagningsomraade. Jordproeverne indsamles fra en profilgrav og/eller tages fra boringer. Man boer udvise omhu, saa proevetraeernes roedder ikke forstyrres.

Hvis det ikke er muligt at tage jordproeverne lige i centrum af det permanente omraade, flyttes proevetagningsstedet efter en fast defineret objektiv statistisk metode.

II.4. Jordbundsmaessig karakterisering af proevetagningsstederne

Der foretages en jordbundsmaessig karakterisering af hvert enkelt omraade ved hjaelp af boringer fra omraadets centrum. Jordbundstypen bestemmes og angives i omraadefilen. Hvis der gives en detaljeret profilbeskrivelse, indsendes denne beskrivelse som et bilag til opgoerelsen over jordbundens tilstand i skovene.

Det tilraades at udarbejde profilbeskrivelsen efter FAO's retningslinjer for profilbeskrivelser (FAO, 1990) i bufferzonen. Man boer soerge for, at profilbeskrivelsen/rne udarbejdes for et sted, som er repraesentativt for det faktiske proevetagningsomraade.

Det anbefales at bestemme den gennemsnitlige massefylde paa grundlag af uforstyrret jord, saaledes at det samlede indhold af naeringsstoffer kan beregnes.

II.5. Proevetagningsmetode

Jordproeverne indsamles i bestemte dybder eller bestemte horisonter. For hver udvalgt dybde eller horisont indsamles én repraesentativ sammensat proeve eller flere delproever. Antallet af delproever, der indsamles til den sammensatte proeve, og proevetagningsdatoen indberettes.

Proeverne fra de organiske lag (O- og H-) (1) udtages saerskilt. Hvis proevetagningen udfoeres i en bestemt dybde, anvendes foelgende lag:

- 0-10 cm (det tilraades at tage proever af 0-5 og 5-10 saerskilt)

- 10-20 cm.

II.6. Transport, opbevaring og behandling

Proeverne transporteres og opbevares paa en saadan maade, at der sker faerrest mulige kemiske aendringer. Der redegoeres for transport- og opbevaringsprocedurerne (herunder venteperioder). Der redegoeres udfoerligt for eventuelle problemer med og fravigelser fra disse procedurer. Det tilraades at opbevare en del af proeven i en jordbundsbank til brug ved sammenligninger med fremtidige proevetagninger (f.eks. om ti aar).

Inden proeverne analyseres, skal de behandles. Stoerre bestanddele (> 2 mm) skal fjernes, og proeverne skal toerres (ved max. 40° C) og formales eller sigtes.

II.7. Analysemetoder

I »Manual on methodologies of forest soil sampling and analysis«, der er udarbejdet af jordbundsekspertpanelet under ICP Skov og godkendt af ekspertgruppen, er der givet en beskrivelse af de godkendte metoder til analyse af de forskellige jordbundsparametre.

Det tilraades at anvende de godkendte metoder. Hvis der anvendes andre (nationale) metoder, skal der redegoeres udfoerligt for analyseresultaternes sammenlignelighed ved forelaeggelsen af analyseresultaterne. I oversigten over jordbundens tilstand i skovene skelnes der mellem obligatoriske og fakultative parametre. Det staar medlemsstaterne frit for at analysere alle eller en del af de fakultative parametre. Analyseresultaterne indberettes i formular 2b (obligatorisk analyse) og formular 2c (fakultativ analyse).

Kolonne 1-4 Omraadernes loebenummer (1 til 9 999) 6-7 1) Landekode (Frankrig = 01, Belgien = 02, osv.) 9-12 2) Omraadenummer (hoejst 9 999) 14-19 3) Observationsdato i DD MM AAAA (f.eks. 22 06 90) 21-27 4) Breddegrad i + GG MM SS (f.eks. + 505852) 29-35 4) Laengdegrad i (+ eller -) GG MM SS (f.eks. + 035531) 37-38 5) Hoejde (trin paa 50 m fra 1 til 31) 40-42 6) Soil unit (101 til 253). I sidste kolonne kan der anfoeres en bemaerkning om omraadet: 44-54 7) Andre observationer (ord). Forklaring - formular 2a, 2b og 2c

Kodelister over data til oversigten over jordbundens tilstand i skovene, som skal fremsendes til Kommissionen

Formular 2a: Omraadeoplysninger (angives ved proevetagningen i marken)

1) Land

01: France (FR) 02: België - Belgique (BL) 03: Nederland (NL) 04: Deutschland (DL) 05: Italia (IT) 06: United Kingdom (UK) 07: Ireland (IR) 08: Danmark (DK) 09: Ellás (EL) 10: Portugal (PO) 11: España (ES) 12: Luxembourg (LX).

2) Nummer paa observationsomraadet

Nummeret paa observationsomraadet svarer til det nummer, der er anfoert for skaeringspunktet i koordinatsystemet, og som svarer til dette punkt i den liste over breddegrads- og laengdegradskoordinater, som Kommissionen leverer (afdeling »Skove og skovbrug«). Afvigelser fra numrene paa denne liste skal tydeligt angives.

3) Observationsdato

Observationsdatoen angives i foelgende raekkefoelge:

f.eks.:

dag maaned aar 0 8 0 9 8 8 4) Faktiske koordinater for breddegrad/laengdegrad

Angiv breddegrads- og laengdegradskoordinaterne for observationsomraadet (med seks tal for hver koordinat). Disse koordinater vil adskille sig fra koordinaterne for det tilsvarende punkt i koordinatsystemet, der levers af Kommissionen, naar det paagaeldende observationsomraade er blevet udskiftet, jf, afsnit II, stk. 1, i dette bilag.

f.eks.:

± grader minutter sekunder - breddegrad + 5 0 1 0 2 7 - laengdegrad - 0 1 1 5 3 2 Foerste rubrik anvendes til angivelse af + koordinat eller - koordinat.

5) Hoejde

1: & ge; 50 m 2: 51-100 m 3: 101-150 m 4: 151-200 m 5: 201-250 m 6: 251-300 m 7: 301-350 m 8: 351-400 m 9: 401-450 m 10: 451-500 m 11: 501-550 m 12: 551- 600 m 13: 601- 650 m 14: 651- 700 m 15: 701- 750 m 16: 751- 800 m 17: 801- 850 m 18: 851- 900 m 19: 901- 950 m 20: 951-1 000 m 21: 1 001-1 050 m 22: 1 051-1 100 m 23: 1 101-1 150 m 24: 1 151-1 200 m 25: 1 201-1 250 m 26: 1 251-1 300 m 27: 1 301-1 350 m 28: 1 351-1 400 m 29: 1 401-1 450 m 30: 1 451-1 500 m 31: >1 500 m. 6) Soil unit

Fluvisols 101 Eutric Fluvisols 102 Calcaric Fluvisols 103 Dystric Fluvisols 104 Mollic Fluvisols 105 Umbric Fluvisols 106 Thionic Fluvisols 107 Salic Fluvisols Gleysols 108 Eutric Gleysols 109 Calcic Gleysols 110 Dystric Gleysols 111 Andic Gleysols 112 Mollic Gleysols 113 Umbric Gleysols 114 Thionic Gleysols 115 Gelic Gleysols Regosols 116 Eutric Regosols 117 Calcaric Regosols 118 Gypsic Regosols 119 Dystric Regosols 120 Umbric Regosols 121 Gelic Regosols Leptosols 122 Eutric Leptosols 123 Dystric Leptosols 124 Rendzic Leptosols 125 Mollic Leptosols 126 Umbric Leptosols 127 Lithic Leptosols 128 Gelic Leptosols Arenosols 129 Haplic Arenosols 130 Cambic Arenosols 131 Luvic Arenosols 132 Ferralic Arenosols 133 Albic Arenosols 134 Calcaric Arenosols 135 Gleyic Arenosols Andosols 136 Haplic Andosols 137 Mollic Andosols 138 Umbric Andosols 139 Vitric Andosols 140 Gleyic Andosols 141 Gelic Andosols Vertisols 142 Eutric Vertisols 143 Dystric Vertisols 144 Calcic Vertisols 145 Gypsic Vertisols Cambisols 146 Eutric Cambisols 147 Dystric Cambisols 148 Humic Cambisols 149 Galcaric Cambisols 150 Chromic Cambisols 151 Vertic Cambisols 152 Ferralic Cambisols 153 Gleyic Cambisols 154 Gelic Cambisols Calcisols 155 Haplic Calcisols 156 Luvic Calcisols 157 Petric Calcisols Gypsisols 158 Haplic Gypsisols 159 Calcic Gypsisols 160 Luvic Gypsisols 161 Petric Gypsisols Solonetz 162 Haplic Solonetz 163 Mollic Solonetz 164 Calcic Solonetz 165 Gypsic Solonetz 166 Stagnic Solonetz 167 Gleyic Solonetz Solonchaks 168 Haplic Solonchaks 169 Mollic Solonchaks 170 Calcic Solonchaks 171 Gypsic Solonchaks 172 Sodic Solonchaks 173 Gleyic Solonchaks 174 Gelic Solonchaks Kastanozems 175 Haplic Kastanozems 176 Luvic Kastanozems 177 Calcic Kastanozems 178 Gypsic Kastanozems Chernozems 179 Haplic Chernozems 180 Calcic Chernozems 181 Luvic Chernozems 182 Glossic Chernozems 183 Gleyic Chernozems Phaeozems 184 Haplic Phaeozems 185 Calcaric Phaeozems 186 Luvic Phaeozems 187 Stagnic Phaeozems 188 Gleyic Phaeozems Greyzems 189 Haplic Greyzems 190 Gleyic Greyzems Luvisols 191 Haplic Luvisols 192 Ferric Luvisols 193 Chromic Luvisols 194 Calcic Luvisols 195 Vertic Luvisols 196 Albic Luvisols 197 Stagnic Luvisols 198 Gleyic Luvisols Lixisols 199 Haplic Lixisols 200 Ferric Lixisols 201 Plinthic Lixisols 202 Albic Lixisols 203 Stagnic Lixisols 204 Gleyic Lixisols Planosols 205 Eutric Planosols 206 Dystric Planosols 207 Mollic Planosols 208 Umbric Planosols 209 Gelic Planosols Podzoluvisols 210 Eutric Podzoluvisols 211 Dystric Podzoluvisols 212 Stagnic Podzoluvisols 213 Gleyic Podzoluvisols 214 Gelic Podzoluvisols Podzols 215 Haplic Podzols 216 Cambic Podzols 217 Ferric Podzols 218 Carbic Podzols 219 Gleyic Podzols 220 Gelic Podzols Acrisols 221 Haplic Acrisols 222 Ferric Acrisols 223 Humic Acrisols 224 Plinthic Acrisols 225 Gleyic Acrisols Alisols 226 Haplic Alisols 227 Ferric Alisols 228 Humic Alisols 229 Plinthic Alisols 230 Stagnic Alisols 231 Gleyic Alisols Nitisols 232 Haplic Nitisols 233 Rhodic Nitisols 234 Humic Nitisols Ferralsols 235 Haplic Ferralsols 236 Xanthic Ferralsols 237 Rhodic Ferralsols 238 Humic Ferralsols 239 Geric Ferralsols 240 Plinthic Ferralsols Plinthosols 241 Eutric Plinthosols 242 Dystric Plinthosols 243 Humic Plinthosols 244 Albic Plinthosols Histosols 245 Folic Histosols 246 Terric Histosols 247 Fibric Histosols 248 Thionic Histosols 249 Gelic Histosols Anthrosols. 250 Aric Anthrosols 251 Fimic Anthrosols 252 Cumulic Anthrosols 253 Urbic Anthrosols 7) Andre observationer

De relevante oplysninger om omraadet anfoeres her.

Foerste linje (linje =|| 0) anvendes til at angive, hvilken analysemetode der er benyttet.

For hvert parameter angives, hvilken analysemetode der er benyttet:

0 = ingen afvigelse fra den godkendte metode 1 = analyseret efter en alternativ metode (2)() 9 = omregnede data (3)().

1-5 Filens loebenummerProevernes loebenummer (1 til 99 999) 7-10 Observationspunktets nummer Tilsvarende omraadenummer (hoejst 9 999) 12-14 Niveau Dybdekode (H, O, M05, M51, M01, M12) 16 Proevetagningskode Kode for proevetagningsmetode (godkendt metode, 0 = som anbefalet, 9 = omregnet) 18-23 Dato Dato for analyse (dd mm aaaa).

/* Tabel: Se EFT */

Observationsomraadets nummer

Se forklaring i punkt 2 i formular 2a.

8) Proevetagningslag

OOrganisk lag

H Organisk lag

M01 Mineralsk lag (0-10 cm)

M05 Mineralsk lag (0-5 cm) (anbefalet)

M51 Mineralsk lag (5-10 cm) (anbefalet)

M12 Mineralsk lag (10-20 cm).

9) Kode for proevetagningsmetode

Dataene skal forelaegges for hvert enkelt lag. Proevetagningen kan foretages efter en anden metode (hvis den er veldokumenteret). Foelgende koder anvendes til angivelse af proevetagningsmetoden:

0 = ingen afvigelse fra den godkendte proevetagningsmetode

1 = proevetagning som anbefalet

9 = proevetagning efter en afvigende metode; analyseresultaterne er omregnet. Der gives en udfoerlig redegoerelse for den anvendte metode, herunder omregningen, i opgoerelsen over jordbundens tilstand i skovene.

10) Dato for analyse

Datoen for paabegyndelse af analyse angives paa samme maade som datoen for proevetagning (punkt 3).

11) Jordbundsanalyse

Foelgende parametre er obligatoriske (obl.) ved analysen af de organiske lag (H/O) og de mineralske lag (M):

/* Tabel: Se EFT */

I foerste linje (loebenummer 0) angives analysemetoden for hvert parameter

0 = proeve analyseret efter den godkendte metode

1 = proeve analyseret efter en alternativ metode (angives af jordbundsekspertpanelet)

9 = proeve analyseret efter en afvigende metode, og/eller resultaterne er blevet omregnet.

I de to sidstnaevnte tilfaelde (analysemetode = 1 eller 9) gives en udfoerlig beskrivelse af de anvendte analysemetoder og/eller omregninger i bilaget til opgoerelsen over jordbundens tilstand.

Foerste linje (linje || 0) anvendes til at angive, hvilken analysemetode der er benyttet. For hvert paramter angives, hvilken analysemetode der er benyttet: 0 = ingen afvigelse fra den godkendte metode. 1 = analyseret efter en alternativ metode (5)() 9 = omregnede data (6)() 1-5 Filens loebenummerProevernes loebenummer (1til99 999) 7-10 Observationspunktets nummer Tilsvarende omraadenummer (hoejst 9 999) 12-14 Niveau Dybdekode 16 Proevetagningskode Kode for proevetagningsmetode (0 = godkendt metode, 1 = som anbefalet, 9 = omregnet) 18-23 Dato Dato for analyse (dd mm aaaa).

/* Tabel: Se EFT */

Observationsomraadets nummer

Se forklaring i punkt 2 i formular 2a.

8) Proevetagningslag

OOrganisk lag

H Organisk lag

M01 Mineralsk lag (0-10 cm)

M05 Mineralsk lag (0-5 cm) (anbefalet)

M51 Mineralsk lag (5-10 cm) (anbefalet)

M12 Mineralsk lag (10-20 cm).

9) Kode for proevetagningsmetode

Dataene skal forelaegges for hvert enkelt lag. Proevetagningen kan foretages efter en anden metode (hvis den er veldokumenteret). Foelgende koder anvendes til angivelse af proevetagningsmetoden:

0 = ingen afvigelse fra den godkendte proevetagningsmetode

1 = proevetagning som anbefalet

9 = proevetagning efter en afvigende metode; analyseresultaterne er omregnet. Der gives en udfoerlig redegoerelse for den anvendte metode, herunder omregningen, i opgoerelsen over jordbundens tilstand i skovene.

10) Dato for analyse

Datoen for paabegyndelse af analyse angives paa samme maade som datoen for proevetagning (punkt 3).

11) Jordbundsanalyse

Foelgende parametre er fakultative (fak.) ved analysen af de organiske lag (H/O) og de mineralske lag (M):

/* Tabel: Se EFT */

I foerste linje (loebenummer 0) angives analysemetoden for hvert parameter.

0 = proeve analyseret efter den godkendte metode

1 = proeve analyseret efter en alternativ metode (angives af jordbundsekspertpanelet)

9 = proeve analyseret efter en afvigende metode, og/eller resultaterne er blevet omregnet.

I de to sidstnaevnte tilfaelde (analysemetode = 1 eller 9) gives en udfoerlig beskrivelse af de anvendte analysemetoder og/eller omregninger i bilaget til opgoerelsen over jordbundens tilstand.

(1) Jordbundsekspertpanelet under FN/ECE/ICP har indvilget i at anvende definitionerne i FAO's retningslinjer for jordbundsbeskrivelse (1990), og definitionerne af de organiske lag (O- og H-) er som foelger:

H-horisonter eller H-lag: Lag, der er domineret af organisk materiale, som er dannet ved ophobning af ikke eller delvis nedbrudt organisk materiale i overfladen, som kan ligge under vand. Alle H-horisonter er maettet med vand i laengere perioder eller har engang vaeret maettet, men er nu kunstigt draenet. En H-horisont kan ligge oven paa mineraljord eller i en hvilken som helst dybde under overfladen, hvis den er daekket.

O-horisonter eller O-lag: Lag, der er domineret af organisk materiale, som bestaar af ikke eller delvis nedbrudte planterester saasom blade, naale, grene, mos og lav, der har samlet sig paa overfladen. De kan ligge oven paa enten mineralsk eller organisk jord. O-horisonter er ikke maettet med vand i laengere perioder. Mineralfraktionen er kun er lille procentdel af materialets volumen og vejer normalt langt under det halve. Et O-lag kan ligge oven paa mineraljord eller i en hvilken som helst dybde under overfladen, hvis det er daekket. En horisont, der er dannet ved illuviation af organisk materiale i mineralsk underjord, er ikke en O-horisont, selv om nogle horisonter, der er dannet paa denne maade, indeholder meget organisk materiale.(2)() Anvendte metoder og omregninger beskrives udfoerligt i et bilag til opgoerelsen over jordbundens tilstand.(3)() Der anvendes maksimumsvaerdier, hvis den faktisk registrerede vaerdi er lig med eller hoejere end maksimumsvaerdien. Hvis den faktisk registrerede vaerdi er lavere end minimumsvaerdien, anvendes minimumsvaerdien. Hvis der ikke har kunnet foretages nogen maaling (dvs. under paavisningsgraenserne), anvendes en saerlig kode -1 (minus 1). Hvis der ikke er foretaget nogen analyse for dette parameter, angives dette ved nul eller tom plads.(4)() Baseret paa ovntoerret vaegt.(5)() Anvendte metoder og omregninger beskrives udfoerligt i et bilag til opgoerelsen over jordbundens tilstand.(6)() Der anvendes maksimumsvaerdier, hvis den faktisk registrerede vaerdi et lig med eller hoejere end maksimumsvaerdien. Hvis den faktisk registrerede vaerdi er lavere end minimumsvaerdien, anvendes minimumsvaerdien. Hvis der ikke har kunnet foretages nogen maaling (dvs. under paavisningsgraenserne), anvendes en saerlig kode -1 (minus 1). Hvis der ikke er foretaget nogen analyse for dette parameter, angives dette ved nul eller tom plads.(7)() Baseret paa ovntoerret vaegt.

BILAG III

ANSOEGNINGER OM TILSKUD FRA FAELLESSKABET TIL GENNEMFOERELSE AF FORANSTALTNINGER I HENHOLD TIL ARTIKEL 2 I FORORDNING (EOEF) NR. 3528/86 MED AENDRINGER

Ansoegningerne om tilskud indsendes som angivet i bilag A til Kommissionens forordning (EOEF) nr. 526/87 sammen med et resumé af de nedenfor anfoerte oplysninger og tabellen, der indgaar i dette bilag som formular 3a.

For hver af de foranstaltninger, der skal gennemfoeres i henhold til artikel 1 (traeernes vitalitet paa aarsbasis) og artikel 1a (jordbundsanalyse), gives der oplysninger om foelgende:

1) Kort beskrivelse af foranstaltningerne

2) Ansoeger

Ansoegerens forbindelse med foranstaltningerne.

3) Det organ, der har ansvaret for gennemfoerelsen af foranstaltningerne

Formaalet med og omfanget af organets vigtigste aktiviteter.

4) Detaljeret beskrivelse af foranstaltningerne

hvis:

a) foranstaltningerne baade vedroerer udarbejdelsen af den periodiske oversigt over skader paa skovene og oprettelsen eller udvidelsen af Faellesskabets net af observationsomraader:

- beskrivelse af den nuvaerende situation

- den/de paagaeldende regioners beliggenhed og areal (+ kortmateriale)

- antal observationsomraader svarende til Faellesskabets net af observationsomraader (formular 3a)

- detaljeret beskrivelse af den fremgangsmaade, der anvendes ved undersoegelsen i observationsomraadet (antal traeer, markeringer m.v.)

- tidsplan for gennemfoerelsen af de paataenkte foranstaltninger (formular 3b)

b) foranstaltningerne vedroerer udarbejdelsen og gennemfoerelsen af en oversigt over jordbundens tilstand i Faellesskabets skove i observationsomraaderne i Faellesskabets net paa 16 × 16 km:

- beskrivelse af den nuvaerende situation

- antal observationsomraader svarende til Faellesskabets net, som skal indgaa i oversigten over jordbundens tilstand (formular 3a)

- detaljeret beskrivelse af den fremgangsmaade, der anvendes ved proevetagning i observationsomraaderne (antal enkeltproever, profilbeskrivelse m.v.)

- detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den analysemetode, der skal anvendes, herunder en udfoerlig redegoerelse for eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er noedvendige for at goere resultaterne sammenlignelige med de analyseresultater, der opnaas med standardmetoderne

- tidsplan for gennemfoerelsen af de paataenkte foranstaltninger (formular 3b).

5) Udgifter til foranstaltningerne under 4a og 4b (formular 3a)

- udgifter pr. observationsomraade (oprettelse, observation eller proevetagning)

- samlede udgifter til oprettelse, observation eller proevetagning

- det tilskud, der ansoeges om fra Faellesskabet til oprettelse, observation eller proevetagning

- udgifter pr. observationsomraade til analyse og evaluering (jordbundsanalyse)

- samlede udgifter til analyse og evaluering (jordbundsanalyse)

- det tilskud, der ansoeges om fra Faellesskabet til analyse og evaluering (jordbundsanalyse)

- samlede projektudgifter (summen af udgifterne til oprettelse, observationer og/eller proevetagning og summen af udgifterne til analyse og evaluering)

- det samlede tilskud, der ansoeges om fra Faellesskabet (summen af udgifterne til oprettelse, observationer og/eller proevetagning og summen af udgifterne til analyse og evaluering).

6) Formular 3a og 3b udfyldes

.

Dato og underskrift

BILAG IV

PERIODISKE OPGOERELSER OVER SKOVENES TILSTAND (Artikel 3, stk. 1)

Medlemsstaterne skal foruden dataene for vitalitet (som anfoert i bilag I) forelaegge en aarlig opgoerelse over deres skoves tilstand inden den 15. januar det efterfoelgende aar. Denne opgoerelse baseres isaer paa data, der indsamles til den oversigt over skader paa skovene, der udarbejdes for observationsomraaderne paa 16 × 16 km, og paa grundlag af andre observationsnet.

Medlemsstaternes opgoerelser skal indeholde oplysninger om foelgende emner:

I. Generelle oplysninger om udarbejdelsen af oversigten over skader paa skovene

- den institution, der samler resultaterne

- medlemsstatens skovareal

- samlet areal, der daekkes af net

- stoerrelsen af andre net

- samlet antal observationsomraader

- samlet antal observerede traeer

- antal proevetraeer pr. observationsomraade

- udvaelgelse af proevetraeer og deres placering

- observationsperiode

- udfoerelse af og kontrol med optaellingen (uddannelsesperiode, antal observatoerer osv.)

- bearbejdning af data

- opstaaede problemer.

II. Resultater

Resultaterne udtrykkes i procent af traeer paa de forskellige naale-/bladtabstrin og misfarvningstrin. Procentsatsen for naale-/bladtab refererer til skade, der skyldes kendte og ukendte faktorer.

I en sammenfattende oversigt (formular 4a) forelaegges de samlede oplysninger paa nationalt plan og pr. region.

For hver region og for det samlede (nationale) omraade udfyldes et saet paa fire formularer (formular 4b):

- naaletab (naaletraeer)

- bladtab (loevtraeer)

- misfarvning (naaletraeer)

- misfarvning (loevtraeer).

Der kan forelaegges en opgoerelse over de kombinerede skadetrin (en kombination af naale-/bladtab og misfarvning) i samme form for naaletraeer og loevtraeer.

III. Oplysninger om mulige aarsager til den observerede skade

Et afsnit i den nationale opgoerelse skal indeholde en analyse af de vigtigste oplysninger om de mulige aarsager til de observerede skader, isaer skader, der skyldes luftforurening.

Den aarlige opgoerelse skal indeholde oplysninger om den indbyrdes forbindelse mellem de forskellige typer og stadier af skader paa skovene (naale-/bladtab, misfarvning, andre tegn paa skade) og parametre, f.eks. voksested eller karakteristika for bevoksningen, klimaforhold m.v.

IV. Foranstaltninger til bevarelse og genoprettelse af beskadigede skove

Opgoerelsen skal indeholde de vaesentligste resultater af foranstaltninger eller praktiske forsoeg, der tager sigte paa at bevare og genoprette beskadigede skove.

V. Sociooekonomiske virkninger af skader paa skovene

Medlemsstaterne skal give alle relevante oplysninger om skadernes sociooekonomiske virkning.

Forklaring - formular 4a og 4b

Oplysninger, der skal afgives i den aarlige opgoerelse over skovenes tilstand

Formular 4a: Sammenfattende oversigt til opgoerelsen over skovenes tilstand

1) Land

Landets navn.

2) AAr

Opgoerelsesaar.

3) Organ

Navnet paa det organ, der er ansvarligt for gennemfoerelsen. Hvis (en del af) opgoerelsen eller bearbejdningen/evalueringen af data varetages af andre organer, anfoeres dette tydeligt under bemaerkninger.

4) Kontaktperson

Navnet paa den person, der er ansvarlig for udfyldelsen af disse formularer, herunder dennes (direkte) telefonnummer og telefaxnummer.

Foelgende punkter angives for hver region og for det samlede (nationale) omraade:

5) Samlet skovareal

Det samlede skovareal (i km²) angives for hver region og for det samlede (nationale) omraade (det samlede nationale skovareal). Hvis definitionen af skov afviger fra definitionen i bilag I (II.1), praeciseres det, hvad der her forstaas ved skovareal.

6) Samlet skovareal, der er daekket af net

Det er arealet (defineret som skov i bilag I (II.1)), der er daekket af net. Arealet kan afvige fra det samlede nationale skovareal, fordi definitionen ikke er den samme, eller fordi der er tale om ufuldstaendig(e) net.

7) Daekning i procent

Nettets/nettenes daekning angives i procent under hensyn til definitionen af skob i bilag I (II.1). Der redegoeres for afvigelser fra de 100 %.

8) Netstoerrelse(r)

Den/de faktiske netstoerrelse(r), der er anvendt ved fastlaeggelsen af observationsomraaderne, angives i km².

9) Antal omraader

Det samlede antal omraader, der er besoegt.

10) Antal traeer

Det samlede observerede antal traer.

11) Traeer pr. omraade

Det gennemsnitlige antal traeer pr. omraade. Der redegoeres udfoerligt for eventuelle afvigelser fra det antal traeer pr. omraade, der er fastlagt paa nationalt plan.

12) Regionernes navne

Det angives tydeligt, hvilke regioner der er tale om (provinser, delstater, stater osv.).

13) Bemaerkninger paa nationalt og regionalt plan

Relevante oplysninger paa nationalt eller regionalt plan anfoeres her eller paa yderligere ark. Naar der er tale om oplysninger af regional art, skal det klart fremgaa, hvilken (eller hvilke) regioner de er knyttet til.

Formular 4b: AArlig opgoerelse over skovenes sundhedstilstand for de vigtigste arters vedkommende

For hver region og det samlede (nationale omraade) udfyldes et saet paa fire formularer (naaletab/naaletraeer, bladtab/loevtraeer, misfarvning/naaletraeer og misfarvning/loevtraeer). Der kan fakultativt udfyldes et yderligere saet paa to formularer (en kombination af naale-/bladtab og misfarvning) for naaletraeer og loevtraeer. Et af ordene naale-/bladtab/misfarvning og naaletraeer/loevtraeer udstreges.

1) Land

Landets navn.

2) Region

Regionens navn (se ogsaa formular 4a (12)).

3) Undersoegelsesperiode

Den periode, hvori undersoegelsen fandt sted (for den paagaeldende region).

4) Traearter

I kolonne 3 til 7 og 10 til 14 anfoeres koderne for de vigtigste traearter (se bilag I (14), der indeholder en udtoemmende liste over traearter og deres koder). Kolonne 3 til 7 er afsat til traeer op til 60 aar, medens kolonne 10 til 14 omfatter traeer paa 60 aar og derover. I kolonne 8 og 15 anfoeres situationen for de andre arter for henholdsvis yngre og aeldre traeer. Det samlede areal med »andre« skal vaere paa under 10 % af det samlede areal. Om noedvendigt redegoeres der for yderligere arter i tillaegsformularer. I kolonne 9 og 16 anfoeres det samlede antal (henholdsvis yngre og aeldre end 60). I kolonne 17 anfoeres traeer med ubestemt alder. I slutkolonnen (tilsammen) anfoeres summen af de samlede tal og ubestemt alder (9+16+17).

5) Artens samlede areal

For hver art anfoeres det samlede areal i km².

6) Antal proevetraeer

Paa denne linje anfoeres det samlede antal proevetraeer.

7) Procentvis andel paa de forskellige trin

Paa de fem linjer under procenttegnet (%) anfoeres den procentvise andel af traeer paa de fem naale-/bladtabstrin (eller misfarvningstrin) for hver art, restgruppen og alle traeer under ét saerskilt for yngre traeer og aeldre traeer. I kolonnerne for i alt og tilsammen anfoeres traeerne paa de fem trin i procent af den samlede gruppe. Summen af procenter i en kolonne giver altid 100.

8) Bemaerkninger

Relevante bemaerkninger til tallene for en (eller flere) arter anfoeres under tabellen og uddybes i den ledsagende tekst (se bilag IV) (III)).

BILAG V

OPGOERELSE OVER JORDBUNDENS TILSTAND I SKOVENE (Artikel 3a)

Medlemsstaterne skal foruden dataene med henblik paa oversigten over jordbundens tilstand (som anfoert i bilag II) forelaegge en opgoerelse over jordbundens tilstand i deres skove. Denne opgoerelse baseres isaer paa data, der indsamles ved analysen af jordbunden i nettet af observationsomraader paa 16 × 16 km. Endvidere skal medlemsstaterne forelaegge et resumé af resultaterne af de nationale jordbundsundersoegelser.

Medlemsstaternes opgoerelser skal indeholde oplysninger om foelgende emner:

I. Generelle oplysninger om udarbejdelsen af oversigten over jordbundens tilstand i skovene

- medlemsstatens skovareal

- samlet areal, der daekkes af net

- samlet antal observationsomraader

- samlet antal observationsomraader, der indgaar i oversigten over traeernes vitalitet (1993 eller 1994)

- samlet antal observationsomraader, der indgaar i oversigten over jordbundens tilstand i skovene

- antal enkeltproever pr. sammensat proeve

- observationsperiode

- analyse og bearbejdning af data (se punkt V)

- opstaaede problemer.

II. Proevetagnings-, analyse- og bearbejdningsmetoder

Bilag II indeholder en beskrivelse af den godkendte metode og en redegoerelse for proevetagning, transport/opbevaring, analyse af jordproever og bearbejdning af resultaterne. Eventuelle yderligere instruktioner, naermere enkeltheder m.v. vil tilgaa medlemsstaterne efter godkendelse i Den Staaende Skovbrugskomité.

Et afsnit i opgoerelsen over jordbundens tilstand i skovene skal indeholde en udfoerlig beskrivelse af den faktisk anvendte metode, isaer hvis den anvendte metode afviger fra den godkendte metode, og/eller der er regionale forskelle. Hvis der er benyttet andre metoder til proevetagning, analyse og bearbejdning, vedlaegges udfoerlige redegoerelser og udtoemmende lister, hvoraf det fremgaar, hvilke omraader der er undersoegt efter de afvigende metoder.

II.1. Proevetagningsmetode

Hvis den godkendte metode (jf. bilag II) noeje er fulgt ved proevetagningen, skal dette anfoeres i opgoerelsen. Der redegoeres udfoerligt for eventuelle afvigelser, herunder regionale forskelle.

II.2. Transport, opbevaring og behandling

Proeverne transporteres og opbevares paa en saadan maade, at der ikke kan ske kemiske aendringer. Der redegoeres for transport- og opbevaringsprocedurerne (herunder venteperioder). Der redegoeres udfoerligt for eventuelle problemer med og fravigelser fra disse procedurer.

II.3. Analysemetoder

Bilag II indeholder en naermere redegoerelse for de godkendte metoder.

Et kapitel i opgoerelsen over jordbundens tilstand i skovene skal indeholde en beskrivelse af de faktisk anvendte metoder, opstaaede problemer og en redegoerelse for, hvordan analyseresultaterne er blevet korrigeret, kalibreret eller omregnet. Hvis analysen af jordproeverne ikke er udfoert efter den godkendte metode, gives en udfoerlig beskrivelse af den faktisk anvendte metode. Der redegoeres (om muligt) ogsaa for den metode, hvorefter dataene er (eller kunne vaere) blevet omregnet for at goere dem sammenlignelige med de resultater, der opnaas med den godkendte metode.

Resultaterne af analysen forelaegges Kommissionen i digitalformat. Hvis de godkendte metoder er blevet anvendt, kan dataene indlaeses direkte. Hvis der er anvendt afvigende metoder, kan dataene indberettes direkte eller efter forudgaaende omregning.

II.4. Bearbejdning af data

Den nationale opgoerelse over jordbundens tilstand i skovene skal indeholde en evaluering af dataene for jordbundsanalysen, herunder en evaluering af den mulige sammenhaeng mellem resultaterne af analyserne af jordproever og den registrerede skade paa skovene. Der gives en redegoerelse for bearbejdningsmetoder, den statistiske analyse og de samlede evalueringer, der er foretaget for at naa frem til de rapporterede vaerdier.

III. Resultaterne af jordbundsanalysen

Resultaterne forelaegges Kommissionen i overensstemmelse med instruktionerne i »Indsendelse af jordbundsdata i digitalformat« (se bilag VIb).

IV. Oplysninger om skader paa og forringelse af jordbunden

Et afsnit i den nationale opgoerelse skal indeholde en analyse af andre vaesentlige oplysninger om de mulige aarsager til den observerede forringelse af jordbunden, isaer forringelse, der skyldes luftforurening. Der skal i opgoerelsen redegoeres for eventuelle sammenhaenge mellem forskellige typer og stadier af skader paa skovene (naale-/bladtab, misfarvning, andre tegn paa skade) og de konstaterede jordbundskarakteristika.

V. Foranstaltninger til genoprettelse af beskadiget jordbund i skovene

De vigtigste resultater af foranstaltninger eller praktiske forsoeg, der tager sigte paa at bevare og genoprette beskadiget jordbund i skovene, fremlaegges i opgoerelsen. Der skal isaer gives en udfoerlig redegoerelse for de eventuelle konsekvenser, opgoerelsen over jordbundens tilstand i skovene kan faa for skovdriften.

BILAG VI

INDSENDELSE AF DATA I DIGITALFORMAT

I. Generelle oplysninger

I.1. Indledning

Siden 1987 har Kommissionen hvert aar faaet tilsendt data for skaderne paa skovene til den faelles oversigt. Det drejer sig om oplysninger om omraaderne (bilag I, formular 1a) og oplysninger om traeerne (formular 1b). Siden 1990 har medlemsstaterne paa frivilligt grundlag indsendt dataene i digitalform.

Medlemsstaterne skal indsende oplysninger til Kommissionen om jordbundens tilstand i skovene inden udgangen af 1995. Disse data indsendes ogsaa i digitalform.

Dette bilag indeholder de naermere enkeltheder om indsendelsen af dataene for skader paa traeerne (bilag VIa) og dataene for jordbundens tilstand (bilag VIb).

I.2. Krav til maskinel

Som datamedium er valgt 3 1/2& prime;& prime; disketter (DSDD). Denne diskette er blevet standard verden over og er billig og robust. Kapaciteten (720 KB) er stor nok til mindst 10 000 traeer. Der skal benyttes disketter af god kvalitet.

I.3. Krav til programmel

Disketterne skal formateres til »low density« ved hjaelp af DOS 2.1 eller senere versioner og skal vaere 100 % kompatibel med IBM. ASCII-tegnsaettet skal benyttes til alle oplysninger paa disketten.

I.4. Datafiler

Hver diskette skal indeholde to filer: en fil med et resumé af oplysningerne om omraaderne (omraadefil) og en fil med resultaterne af opgoerelsen (datafiler). De naermere retningslinjer for disse filers navne og indhold staar i bilag VIa (opgoerelse over traeernes vitalitet) og bilag VIb (obgoerelse over jordbundens tilstand).

I.5. Vejledning paa diskette

Der kan rekvireres en diskette med et eksempel paa filernes opbygning og indhold.

BILAG VIa

II. Indsendelse af data for skader paa skovene i digitalformat

II.1. Generelt

Dataene for skader paa skovene indsamles hvert aar i sommerperioden. Dataene indsendes til Kommissionen saa hurtigt som muligt, dog senest den 15. december samme aar. Dataene indsendes i to filer: omraadefilen og traedatafilen.

II.2. Oplysninger om omraaderne

Oplysningerne i omraadefilen (se bilag I, formular 1a) skal for hvert omraade indeholde foelgende oplysninger i en enkelt raekke:

- land

- observationsomraadets nummer

- observationsdato

- faktiske breddegradskoordinat

- faktiske laengdegradskoordinat

- de fremherskende arters adgang til vand

- humustype

- hoejde

- terraenets haeldning

- den fremherskende bevoksnings gennemsnitsalder

- jordbundstype.

I en ekstra kolonne kan der tilfoejes bemaerkninger vedroerende omraadet.

Ovennaevnte data praesenteres i en tabel med et et loebenummer i foerste kolonne.

II.3. Oplysninger om traeerne

Traedatafilen (se bilag I, formular 1b) skal for hvert omraade indeholde foelgende oplysninger i en enkelt raekke:

- observationsomraadets nummer

- proevetraeets nummer

- art

- naale-/bladtab

- misfarvning

- skader, der har identificerbare aarsager

- vildt og graesningT1

- forekomst eller spor af et usaedvanligt stort antal insekterT2

- svampeT3

- abiotiske paavirkninger (vind, sne, frost, toerke . . .) T4

- skader forvoldt af menneskerT5

- brandT6

- kendt lokal/regional forureningskildeT7

- andetT8

- identifikation af skadetype

- andre observationer.

Disse data praeenteres i en tabel med et loebenummer og et omraadenummer i de foerste kolonner.

II.4. Filnavne

For at undgaa forveksling af lande og aarstal skal filerne med oplysninger om omraader og oplysninger om traeer navngives paa en saadan maade, at land og aarstal kan udledes af filnavnet. DOS-filnavne kan bestaa af et navn paa otte tegn og en extension paa tre tegn. Bogstaver, tal og nogle specialtegn accepteres som tegn. Store bogstaver kan ikke benyttes. Til navnene benyttes kun bogstaver og tal.

Filnavnene skal omfatte landekoden, der bestaar af to bogstaver (FR = Frankrig, BL = Belgien osv.) og opgoerelsesaaret (f.eks. FR1990, FR1991). Filen med oplysninger om omraader har extensionen .PLO. Filen med oplysninger om traeer har extensionen .TRE (f.eks. FR1990.PLO og FR1990.TRE).

Hvis mere end 10 000 traeer indgaar i opgoerelsen (kapaciteten for en enkelt diskette), opdeles databasen i to eller flere filer ved hjaelp af bogstaverne A, B, C osv. (f.eks. FR1990A.PLO og FR1990B.TRE).

II.5. Indsendelse af data

Disketten/erne tilsendes Kommissionen separat og forsvarligt emballeret til international transport. Sammen med disketterne indsendes en trykt kopi af foerste side i filerne. Kolonner og headere skal vaere tydeligt angivet paa denne foerste side.

Disketten skal ogsaa vaere ledsaget af en meddelelse, der indeholder filernes navne og det samlede antal omraader og traeer i filen (sidste loebenummer).

BILAG VIb

III. Indsendelse af data for jordbundens tilstand i skovene

III.1. Generelt

Dataene for jordbundens tilstand i skovene indsamles én gang i henhold til denne forordning (se bilag II, I)). Dataene indsendes til Kommissionen inden den 31. december 1995. Dataene indsendes i to eller tre filer: omraadefilen og den obligatoriske jordbundsdatafil og, hvis en analyse foretages, den fakultative jorddatafil.

III.2. Oplysninger om omraader

Oplysningerne i omraadefilen (se bilag II, formular 2a) er et uddrag af omraadefilen for skader paa traeerne og skal for hvert omraade indeholde foelgende oplysninger i en enkelt raekke:

- land

- observationsomraadets nummer

- observationsdata (udtagning af jordproever)

- faktisk breddegradskoordinat

- faktisk laengdegradskoordinat

- hoejde

- jordbundstype.

I en ekstra kolonne kan der tilfoejes bemaerkninger vedroerende omraadet.

Ovennaevnte data praesenteres i en tabel med et loebenummer i foerste kolonne.

III.3. Proevetagningsresultater

Proeverne analyseres, og dataene indberettes for hvert enkelt lag. Der skelnes mellem foelgende lag:

Organiske lag:

- H-horisont

- O-horisont

Mineralske lag:

- M01 (0-10 cm)

- M12 (10-20 cm).

Hvis det anbefales at inddele M01-laget i 2 dellag:

- M05 (0-5 cm)

- M51 (5-10 cm).

Parametrene, der skal indsendes for hvert organisk og mineralsk lag, opdeles i et obligatorisk (Man.) saet og et fakultativt (Opt.) saet parametre.

Det obligatoriske saet parametre omfatter:

/* Tabel: Se EFT */

/* Tabel: Se EFT */

Analyseresultaterne for de ovennaevnte parametre for hvert enkelt lag saettes ind i en tabel med et loebenummer og et omraadenummer i de foerste kolonner. I foerste raekke (loebenummer 0) indsaettes proeveanalysemetoden (SAM) i kodeform.

Koderne til angivelse af proeveanalysemetoden er:

- 0 analyseret efter en standardmetode

- 1 analyseret efter en alternativ metode

- 9 analyseret efter en afvigende metode.

Hvis proeverne ikke analyseres efter standardmetoden, skal der gives udfoerlige oplysninger om analysemetoden og/eller omregningen i bilaget til opgoerelsen over skovbundens tilstand i skovene. En kopi af dette bilag indsendes sammen med resultaterne af opgoerelsen over jordbundens tilstand.

III.4. Filnavne

For at undgaa forveksling af lande og aarstal skal filerne med oplysninger om omraader og med jordbundsdata navngives paa en saadan maade, at land og aarstal kan udledes af filnavnet. DOS-filnavne kan bestaa af et navn paa otte tegn og en extension paa tre tegn. Bogstaver, tal og nogle specialtegn accepteres som tegn. Store bogstaver kan ikke benyttes. Til navnene benyttes kun bogstaver og tal.

Filnavnene skal omfatte landekoden, der bestaar af to bogstaver (FR = Frankrig, BL = Belgien osv.) og proevetagningsaaret (f.eks. FR1994, FR1995). Filen med det reducerede antal omraadeoplysninger til oversigten over jordbundens tilstand har extensionen .PLS. Filen med de obligatoriske oplysninger om jordbunden har extensionen .SOM, og de fakultative oplysninger om jordbunden har extensionen .SOO (f.eks. FR1995.PLS, FR1995.SOM og FR1995.SOO).

III.5. Indsendelse af data

Disketten/erne tilsendes Kommissionen separat og forsvarligt emballeret til international transport. Disketten skal vaere ledsaget af en meddelelse, der indeholder filernes navne og det samlede antal omraader og jordproever i filen (sidste loebenummer). Sammen med disketterne indsendes en trykt kopi af foerste side i filerne. Kolonner og headere skal vaere tydeligt angivet paa denne foerste side.

Der tilsendes Kommissionen naermere oplysninger om proevetagnings-, analyse- og beregningsmetode (omregningsmetode) i et bilag til opgoerelsen over skovbundens tilstand i skovene (se bilag V), men der boer ogsaa indsendes en kopi sammen med disketterne.