KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2015/1478

af 19. august 2015

om oprettelse af European Spallation Source (ESS) som et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (European Spallation Source ERIC)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 723/2009 af 25. juni 2009 om fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) (1), særlig artikel 6, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

Den Tjekkiske Republik, Kongeriget Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Republikken Estland, Den Franske Republik, Den Italienske Republik, Ungarn, Kongeriget Norge, Republikken Polen, Kongeriget Sverige og Det Schweiziske Forbund har anmodet Kommissionen om at oprette European Spallation Source som et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (herefter benævnt »European Spallation Source ERIC«). Kongeriget Belgien, Kongeriget Spanien, Kongeriget Nederlandene og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland har bekendtgjort deres beslutning om indledningsvis at deltage i European Spallation Source ERIC som observatører.

Den Tjekkiske Republik, Kongeriget Danmark, Forbundsrepublikken Tyskland, Republikken Estland, Den Franske Republik, Den Italienske Republik, Ungarn, Kongeriget Norge, Republikken Polen, Kongeriget Sverige og Det Schweiziske Forbund er blevet enige om, at Kongeriget Sverige skal være værtsmedlemsstat for European Spallation Source ERIC.

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1. European Spallation Source oprettes hermed som et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (European Spallation Source ERIC).

2. Vedtægterne for European Spallation Source ERIC fastsættes i bilaget. Vedtægterne ajourføres og gøres offentligt tilgængelige på European Spallation Source ERIC's websted og på dets vedtægtsmæssige hjemsted.

3. De væsentlige elementer i vedtægterne, hvis ændring forudsætter Kommissionens godkendelse i henhold til artikel 11, stk. 1, i forordning (EF) nr. 723/2009, er omhandlet i artikel 1, 2, 15-17, 20-22, 24 og 26.

Artikel 2

Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EUT L 206 af 8.8.2009, s. 1.

(1) Rådets forordning (EU) nr. 1261/2013 af 2. december 2013 om ændring af forordning (EF) nr. 723/2009 om fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC) ( EUT L 326 af 6.12.2013, s. 1 ).

2. Inden det konstituerende møde underretter værtslandet de stiftende medlemmer om alle specifikke, uopsættelige retlige foranstaltninger, der skal træffes på vegne af organisationen. De retlige foranstaltninger gennemføres af en af værtslandet bemyndiget person, medmindre et stiftende medlem gør indsigelse senest fem dage efter at være blevet underrettet.

2. I henhold til de nationale lovkrav er hvert medlem inden for sit eget område behjælpeligt med rejse og ophold for statsborgere fra organisationens medlemslande, som er involveret i organisationens opgaver, samt deres familiemedlemmer.

1. Organisationen er en arbejdsgiver, som sikrer lige muligheder for alle. En ansættelseskontrakt er underlagt love i det land, hvor den ansatte normalt udfører sit arbejde under opfyldelse af sin kontrakt.

EU-retten og navnlig Rådets forordning (EF) nr. 723/2009 af 25. juni 2009 om fællesskabsrammebestemmelser for et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC)

2. Når rådet har truffet beslutning om at afvikle organisationen, underretter den Kommissionen herom hurtigst muligt, og under alle omstændigheder senest ti dage efter at beslutningen er truffet.

5. De finansielle bestemmelser omfatter alle andre ordninger for organisationens budget, regnskabsstandarder og finanser, herunder regler for udarbejdelse, indberetning, revidering og offentliggørelse af regnskaberne.

3. Generaldirektøren giver revisorerne de oplysninger og den hjælp, de måtte have brug for til at varetage deres opgaver.

1. Generaldirektøren forelægger budgetdokumenterne for administrations- og finansieringsudvalget i henhold til de finansielle bestemmelser. Dokumenterne revideres og forelægges derefter for rådet med udvalgets kommentarer og anbefalinger.

3. Generelt er målet at fremme åben adgang for data, der er indsamlet som resultat af brugen af ESS-faciliteten, og i videst muligt omfang at anvende principperne for open source på software og computerprogrammer, som organisationen har udviklet.

2. Organisationen tilskynder generelt forskere til at gøre deres forskningsresultater offentligt tilgængelige og anmoder forskere fra medlemslande om at offentliggøre deres resultater i organisationens navn.

2. Rådet skaber de nødvendige forudsætninger for at undgå en vedvarende og betydelig ubalance mellem et medlems forskersamfunds udnyttelse af ESS-anlægget og det pågældende medlems bidrag til organisationen.

2. ESS er åben for andre end medlemmer. Der gives adgang til europæiske såvel som internationale brugere på baggrund af den adgangspolitik, som rådet vedtager.

1. Organisationen sørger for effektiv adgang for europæiske og internationale forskere samt for andre relevante brugere. Adgang til ESS tildeles ud fra en peer review-bedømmelse med videnskabelig ekspertise og gennemførlighed som kriterier og på baggrund af en adgangspolitik, som rådet vedtager. Adgangspolitikken afspejler de aktiviteter, der er nævnt i artikel 2, stk. 2, litra a).

2. Momsfritagelse i henhold til artikel 143, stk. 1, litra g), og artikel 151, stk. 1, litra b), i Rådets direktiv 2006/112/EF (2) og i overensstemmelse med artikel 50 og 51 i Rådets gennemførelsesforordning (EU) nr. 282/2011 (3) skal kun finde anvendelse på indkøb foretaget af organisationen til dennes officielle og eksklusive brug, forudsat at sådanne indkøb alene foretages med henblik på organisationens ikkeøkonomiske aktiviteter i overensstemmelse med dens aktiviteter. Momsfritagelser skal være begrænset til indkøb på over 300 EUR. Fritagelser for punktafgifter i henhold til artikel 12 i Rådets direktiv 2008/118/EF (4) skal kun finde anvendelse på indkøb foretaget af organisationen til dennes officielle og eksklusive brug, forudsat at sådanne indkøb alene foretages med henblik på organisationens ikkeøkonomiske aktiviteter i overensstemmelse med dens aktiviteter, og forudsat at indkøbet er på over 300 EUR.

1. Rådet fastlægger detaljerede regler for udbudsprocedurer og -kriterier, som organisationen har pligt til at følge. Denne udbudspolitik overholder principperne om gennemsigtighed, proportionalitet, gensidig anerkendelse, ligebehandling og ikkediskriminering.

2. Organisationen underretter Kommissionen om eventuelle omstændigheder, der kan bevirke, at der opstår alvorlig fare for, at organisationen ikke kan varetage sine opgaver, eller som kan hindre organisationen i at overholde de betingelser, der er fastsat i forordning (EF) nr. 723/2009.

Medlemmerne af de to rådgivende udvalg udnævnes sammen med de respektive formænd af rådet i overensstemmelse med forretningsordenen. De to rådgivende udvalgs mandat og funktion vedtages af rådet.

2. Rådet nedsætter et videnskabeligt rådgivende udvalg og et teknisk rådgivende udvalg. Disse udvalg består af fremragende videnskabsfolk, som ikke er ansat i eller på anden måde umiddelbart knyttet til organisationen, og som rådgiver rådet i henholdsvis videnskabelige og tekniske anliggender og andre anliggender af stor betydning for organisationen.

1. Rådet nedsætter et administrations- og finansieringsudvalg, som sammensættes af højst to delegerede fra hvert medlem af organisationen. Formanden for administrations- og finansieringsudvalget udnævnes af rådet og bliver derved neutral og uafhængig. Udvalget rådgiver rådet i alle anliggender af administrativ og retlig karakter og om økonomisk forvaltning. Udvalgets mandat og forretningsorden vedtages af rådet og indarbejdes i de finansielle bestemmelser.

2. Generaldirektøren udarbejder og forelægger strategiske, tekniske, videnskabelige, juridiske, budgetmæssige og administrative beslutninger for rådet. Generaldirektøren forelægger en årlig aktivitetsrapport for rådet, ligesom han hvert år forelægger det reviderede årsregnskab for rådet.

4. »Enstemmighed« betyder et flertal på mindst 90 % af de stemmer, som de på mødet tilstedeværende medlemmer råder over, og ingen stemmer imod.

3. »Kvalificeret flertal« betyder et flertal på mindst 67 % af de stemmer, som de på mødet tilstedeværende medlemmer råder over, og at ikke over halvdelen af alle medlemmer stemmer imod.

2. »Simpelt flertal« betyder et flertal på over halvdelen af de stemmer, som de på mødet tilstedeværende medlemmer råder over, og at ikke over halvdelen af alle medlemmer stemmer imod.

7. Rådet kan nedsætte de udvalg til at bistå det, som det måtte finde fornødent for varetagelsen af organisationens opgave. Rådet definerer sådanne udvalgs mandat.

5. Rådet vælger en formand og en næstformand blandt medlemmernes delegerede. Næstformanden træder i stedet for formanden i dennes fravær, eller hvis der opstår en interessekonflikt. Ved udnævnelsen bliver både formanden og næstformanden neutrale og uafhængige parter og forlader deres delegation. Formanden og næstformanden vælges for en periode af højst to år. De kan genvælges én gang for endnu periode af højst to år.

3. Rådet træder sammen mindst to gange årligt og er ansvarligt i henhold til bestemmelserne i disse vedtægter for den overordnede ledelse af og det overordnede tilsyn med organisationen i henseende til videnskabelige, tekniske og administrative anliggender. Rådet kan give generaldirektøren anvisninger.

2. Hvert medlem fastlægger sine egne principper for udnævnelse og fratrædelse af sine delegerede i rådet. Hvert medlem informerer straks formanden for rådet skriftligt om enhver udnævnelse, opsigelse eller fratrædelse af sine delegerede.

at tilskynde deres forskerkredse til at deltage i ESS-arrangementer som f.eks. sommerskoler, workshopper, konferencer og uddannelseskurser på gunstige vilkår, såfremt der er ledige pladser.

at udpege en eller flere repræsentanter som nævnt i artikel 3, stk. 4, hvis det er relevant, og give sin repræsentant den fulde beføjelse til at afgive stemme i forbindelse med ethvert spørgsmål, som måtte blive rejst på rådets møde og sat på dagsordenen.

at betale sit bidrag til anlægsomkostningerne i henhold til specificeringen (planlagte beløb og tidsplan for betalinger) i det årlige budget, som vedtages i overensstemmelse med artikel 9, stk. 10, litra d)

at deltage i og afgive stemme på rådets møder. Men et medlem har ikke stemmeret i sager om opsigelse af vedkommendes medlemskab.

Før rådet træffer beslutning om at opsige et medlems medlemskab eller ophæve en observatørs observatørstatus, får vedkommende lejlighed til at anfægte en sådan beslutning og fremlægge sit forsvar for rådet.

4. Rådet har beføjelse til at opsige et medlems medlemskab eller en observatørs observatørstatus, såfremt følgende betingelser er opfyldt:

3. Betingelserne for og konsekvenserne af et medlems udtræden af organisationen, især medlemmets andel af ESS' anlægs-, drifts- og dekommissioneringsomkostninger og kompensation for tab, besluttes af rådet, førend medlemmets udtræden får virkning. I denne beslutning specificeres medlemmets andel af dekommissioneringsomkostningerne.

1. Et medlem kan udtræde af organisationen ved udgangen af et regnskabsår efter fremsendelse af en anmodning herom til rådet tre år inden den planlagte udtræden. Udtræden kan tidligst få virkning den 31. december 2026.

2. Enheder, jf. artikel 3, stk. 1, som er villige til at bidrage til organisationen, men som endnu ikke er i stand til at tiltræde som medlemmer, kan ansøge rådet om at få tildelt observatørstatus. Observatørstatus tildeles på følgende betingelser:

Nye medlemmer, som bliver medlemmer af organisationen senere end 12 måneder efter disse vedtægters ikrafttræden, har pligt til at yde et særligt bidrag til de udgifter, som organisationen allerede har afholdt, ud over det normale bidrag til fremtidens kapitalinvesteringer, løbende driftsomkostninger og dekommissioneringsomkostninger.

3. Organisationen anlægger og driver ESS uden gevinst for øje. For at fremme innovation og viden- og teknologioverførsel er det tilladt at udøve begrænsede økonomiske aktiviteter, forudsat at disse ikke bringer hovedaktiviteterne i fare. Indtægterne fra disse aktiviteter anvendes i overensstemmelse med organisationens opgave.

og enhver anden tilknyttet aktivitet, der er nødvendig for at varetage opgaven.

1. Organisationens opgave er at opføre en højintensiv, langsom neutronkilde som beskrevet i ESS Technical Design Report, hvoraf et sammendrag af 22. april 2013 er vedlagt som bilag 1, til en omkostning af ikke over 1 843 mio. EUR i januar 2013-priser og derefter drive, udvikle og dekommissionere anlægget. Anlægsomkostningerne er fastlagt i en omkostningsbog af 13. marts 2013 i 2013-priser, som omfatter de samlede udgifter. Denne omkostningsbog er referencedokument for medlemmernes kontante bidrag og naturaliebidrag.

2. European Spallation Sources juridiske form er et konsortium for en europæisk forskningsinfrastruktur (ERIC), der er stiftet i medfør af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 723/2009 med navnet »European Spallation Source ERIC« (herefter benævnt »organisationen«).

DER ANERKENDER, at opførelsen af ESS er et centralt element i Europas indsats for at videreudvikle sine forskningsinfrastrukturer, som er førende i verden, og at ESS er et tværfagligt forskningsanlæg til brug inden for biovidenskab, materialevidenskab og energi- og klimavidenskab og understøtter visionen bag de anbefalinger, som Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD) har udstedt om store neutronanlæg på verdensplan,

DER TAGER HENSYN TIL en konklusion, som Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI) — nedsat af Rådet for Den Europæiske Union (forskningsministre) — drog i 2003 om, at et 5 MW-anlæg med en enkelt targetstation (målestation), lange pulser og 22 instrumenter var det optimale tekniske design, som ville opfylde det europæiske forskersamfunds behov i første halvdel af dette århundrede,

DER ØNSKER at udbygge Europas og de stiftende medlemslandes globale stilling inden for forskning og at intensivere det videnskabelige samarbejde på tværs af fag- og landegrænser,

BILAG 1

TEKNISK OG VIDENSKABELIG AFGRÆNSNING AF ESS

1. DETTE BILAGS FORMÅL OG ANVENDELSESOMRÅDE

Formålet med dette bilag 1 til vedtægterne for European Spallation Source ERIC er at fastlægge videnskabelige og tekniske rammer for ESS-faciliteten. Det er baseret på den tekniske designrapport (Technical Design Report — TDR), som blev forelagt for ESS' styringskomité på dennes møde i februar 2013. TDR er et af de projektmål, der blev fastsat i aftalememorandummet om ESS' føranlægsfase, og resultatet af et samarbejde mellem forskningsorganisationer fra både Europa og andre områder. I bilaget redegøres også for baggrunden for projektet, og facilitetens internationale sammenhæng beskrives. Et sammendrag af de anslåede tilhørende omkostninger og tidsplanen findes i bilag 2.

2. BAGGRUND

ESS er en ny international videnskabelig infrastruktur, der skal bygges i Lund, med dataforvaltningsaktiviteter i København. Det bliver en tværfaglig forskningsfacilitet, der henvender sig til forskere inden for biovidenskab, fysik, kemi og materialevidenskab samt energi og klima. Det understreger den vision, der ligger bag anbefalingerne fra OECD's Megascience Forum i 1999 om store neutronanlæg på verdensplan.

Opførelsen af neutronkilden ESS til materialeforskning er et centralt element i Europas indsats for at videreudvikle sin række af forskningsinfrastrukturer, som er førende i verden. En tværeuropæisk indsats i 2002 udmøntedes i en teknisk rapport om en konceptbeskrivelse og en tilhørende videnskabelig redegørelse. I 2003 drog Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI) nedsat af forskningsministre fra medlemsstaterne og de associerede lande den konklusion, at et 5 MW-anlæg med en enkelt targetstation, lange pulser og 22 »offentlige« instrumenter var det optimale tekniske design, som ville opfylde det europæiske forskersamfunds behov i det næste kvarte århundrede.

Ved at opføre ESS, som bliver en neutronkilde med hidtil uset ydeevne ved brug af den nye teknologi med lange pulser, og ved at drive det i henhold til praksis med videnskabelig ekspertise og som led i det europæiske netværk af kilder vil Europa fastholde sin førende position i verden inden for brede forskningsområder, der kræver neutronspredningsmetoder.

3. GRUNDLÆGGENDE MÅLSÆTNINGER

De grundlæggende målsætninger for ESS-faciliteten er at give forskningsmuligheder i verdensklasse inden for neutronspredning til europæiske forskere, der stræber efter videnskabelig ekspertise og det bedste videnskabelige resultatniveau. Faciliteten er i alle henseender designet til at opfylde målsætningerne og dække det europæiske behov for en enestående og avanceret facilitet og en øget forskningskapacitet. ESS vil ved opfyldelsen af disse målsætninger tilvejebringe ny viden, som ikke kan frembringes i andre anlæg eller med andre metoder, og dermed styrke videnskabens samfundsmæssige virkning og understøtte innovation i Europa.

4. VIDENSKABELIGT ANVENDELSESOMRÅDE

ESS giver en enestående mulighed for at studere en bred vifte af strukturer og tidsskalaer takket være sine højintensive lange neutronpulser. ESS vil producere neutronstråling af hidtil uset intensitet til at ramme prøverne med en højere stråleintensitet end nogen eksisterende spallationskilde. Den høje intensitet vil muliggøre mange undersøgelser, der ikke kan udføres i dag, ved at mindre prøver kan måles i mere begrænsede prøvemiljøer, der kan gøres øget brug af polariserede neutroner, der kan spores svagere signaler, og der kan måles hurtige kinematiske bevægelser i realtid. Den intense neutronstråling vil blive produceret i en unik tidsstruktur med lange neutronpulser med lav frekvens. Tidsstrukturen muliggør effektiv brug af neutroner med lang bølgelængde. Med avancerede neutronteknologier kan denne struktur udnyttes til at sætte ESS-instrumenterne i stand til at opnå et større dynamikområde, især ved brug af stråler med to spektre, og opløsninger, der kan finjusteres på en meget bred skala, hvilket alt sammen vil øge de videnskabelige muligheder. Avancerede metoder til dataforvaltning og analyse vil yderligere styrke den videnskabelige og tekniske kapacitet.

Spallationskilden vil producere neutronstråling til en række forskningsinstrumenter. På grundlag af den videnskabelige redegørelse fra 2002 og ved identificering af de videnskabelige drivkræfter bag ESS præsenteres der en række referenceinstrumenter i den tekniske designrapport (TDR).

5. TEKNISK ANVENDELSESOMRÅDE

Figur 1 nedenfor viser et grundrids af anlægsområdet nordøst for byen Lund, Sverige. De primære komponenter i ESS-faciliteten er acceleratoren, targetstationen, instrumenterne og de tilhørende bygninger og infrastrukturer.

I acceleratoren accelereres protonerne til det rette energiniveau til effektivt at frembringe en spallationsreaktion. ESS-acceleratoren er udformet til stor effekt og høj pålidelighed og bruger primært superledende kaviteter.

Targetstationen vil konvertere protonstrålen fra acceleratoren gennem spallationsprocessen til en række intense stråler af langsomme neutroner, der sendes til instrumenterne, hvor forskningen foregår. Den valgte targetteknologi er et hjul, der roterer i protonstrålen. En moderator-reflektor-anordning omkring target omdanner de hurtige neutroner, der produceres i spallationsprocessen, til langsomme neutroner. Disse langsomme neutroner føres til instrumenterne.

I instrumenterne bruges neutronerne til at undersøge materialernes egenskaber i al deres mangfoldighed og kompleksitet. Teknikken med lange pulser gør, at neutronstrålerne kan skræddersyes til hvert eneste instrument og eksperiment for sig.

Figur 1

Grundrids af ESS-faciliteten

Grundridset af ESS-faciliteten består af acceleratortunnelen (orange), rf-galleriet (lyserød), targetstationsbygningen (rød), eksperimentlokale 1 & 2 (blå) og 3 (grøn). Grundens yderkanter er også vist (stiplet linje) samt motorvej E22 (mørkegrå) og en mulig vejføring og placering af servicebygninger (lysegrå). Spallationstarget befinder sig på 55,7344° bredde og 13,2482° længde (WGS84).

Data Management and Software Centre — DMSC (dataforvaltnings- og softwarecentret) — i København leverer support og tjenester vedrørende forvaltning og videnskabelig analyse af dataene. DMSC er også ansvarlig for forvaltning af data genereret af ESS' instrumenter samt for at levere tjenesteydelser til opsamling, håndtering og analyse af data og support til eksperimentsimulering. DMSC er en fuldt integreret del af ESS-organisationen. DMSC bliver en brugerfacilitet i verdensklasse til støtte for og samarbejde med en bred vifte af videnskabelige og teknologiske brugere fra universiteter, institutter og erhvervslivet.

Figur 2

ESS-DMSC's funktioner

ESS Data Management and Software Centre (ESS DMSC) Software til instrumentkontrol Dataforvaltning Support til Monte Carlo-simuleringskode Dataanalyse og visualisering Brugerportal Software til instrumentkontrol Fjernadgang til eksperimenter Fremvisning i realtid for brugeren af forbehandlede data under eksperimentet Lokal (ESS-Lund) driftsstøtte Transport af rådata til lagring på hovedservere Forbehandling af rådata til et format, der egner sig til viderebehandling Webbaserede og mobile portaler, der giver adgang til brugerdata ifølge EU-regler Udvikle og supportere Monte Carlo-modelleringssoftware til neutroninstrumenter Supportere modellering af instrument-prøve-specifikke træk til dataanalyse Lokal (ESS-Lund) driftsstøtte Udvikle og supportere software til dataanalyse og visualisering Levere overgangsløsninger til hjælp til modellering af neutrondata med avanceret fysisk modellering og Levere adgang til databehandling med høj kapacitet Lokal (ESS-Lund) driftsstøtte Levere og supportere en webbaseret brugerportal til indsendelse og gennemgang af brugerforslag Levere og supportere webbaserede værktøjer til hjælp for brugere med at få adgang til deres data Lokal (ESS-Lund) driftsstøtte

Ud over disse komponenter er der en infrastruktur med tjenesteydelser, der støtter laboratorier og workshopper, kontorer og bruger- og personalefaciliteter.

6. MÅL FOR YDEEVNE OG DESIGN

ESS-faciliteten får en enestående videnskabelig kapacitet som neutronkilde, når den er i fuld drift, og bliver førende i verden. Ved at producere neutroner i lange pulser på flere millisekunder (nominelt 2,86 ms) med lav frekvens (nominelt 14 Hz) til sine instrumenter gør anlægget det muligt at udnytte højintensive stråler af termiske og kolde neutroner.

Målet er, at ESS har 22 instrumenter, når anlægget er kommet i normal drift.

Protonstrålens middeleffekt bliver nominelt 5 MW, og ydeevnen bliver optimeret i overensstemmelse med de grundlæggende videnskabelige målsætninger. Sammenlignet med ILL (i 2013) vil ESS' neutronspredningsinstrumenter opnå op til 100 gange så høj følsomhed over for svage signaler. Sammenlignet med SNS og J-PARC (i 2013) vil ESS producere op til 30 gange så høj stråleintensitet i eksperimenterne med samme opløsning til termiske og kolde neutroner.

ESS-faciliteten bliver designet til høj pålidelighed med et mål på 95 % tilgængelighed i løbet af de 4 000 timers driftstid om året, når den er fuldt idriftsat.

For at fastholde facilitetens førende stilling og potentiale vil der blive indregnet en vis teknisk overkapacitet i designet for ikke at udelukke fremtidige forbedringer og opgraderinger.

ESS-faciliteten får en avanceret videnskabelig og datateknisk infrastruktur for at kunne udnytte neutronkilden fuldt ud og sikre en sammenhængende videnskabelig service, som gør neutronteknikkerne mere tilgængelige, kraftigere og mere effektive til en lang række videnskabelige fag.

Med hensyn til planlægning og beregning af de fulde livscyklusomkostninger er ESS nominelt planlagt til at blive dekommissioneret i 2065, og grunden retableret til anden brug i tråd med omgivelserne.

ESS-faciliteten bliver designet til at beskytte personer, offentligheden og miljøet mod skader under opførelse, drift og dekommissionering. Den bliver designet til at fremme udnyttelsen af vedvarende energi, minimere sit energiforbrug og genanvende en betydelig del af sin spildvarme.