31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/1
II
(Retsakterhvisoffentliggørelse ikkeerobligatorisk )
RÅDET
RÅDETS BESLUTNING
af20.december 1985
omvedtagelse afårsberetningen omdenøkonomiske situationiFællesskabet ogfastlæggelse af
retningslinjerne fordenøkonomiske politiki1986
(85/619/EØF)
RÅDETFORDEEUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR— VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING :
Artikel 1
Rådetvedtagerhermeddenårsberetning omdenøkonomi­
skesituationiFællesskabet ogomderetningslinjer forden
økonomiske politik,somFællesskabet skalfølge,derer
indeholdt idelIivedlagteberetning ,ogfastlægger de
retningslinjer fordenøkonomiske politik,sommedlemssta­
ternebørfølge,ogsomfremgårafdelIIivedlagte
beretning .
Artikel2
Dennebeslutning errettettilmedlemsstaterne .
Udfærdiget iBruxelles ,den20.december 1985.
PåRådetsvegne
R.KRIEPS
Formandunderhenvisning tiltraktatenomoprettelseafDeteuro­
pæiskeøkonomiske Fællesskab ,
underhenvisning tilRådetsbeslutning 74/120/EØFaf18.
februar1974omgennemførelse afhøjgradafoverensstem­
melseindenfordenøkonomiske politikiDeteuropæiske
Fællesskabs medlemsstater i1),ændretvedbeslutning 75/
787/EØF(2),særligartikel4,
underhenvisning tilforslagfraKommissionen ,
underhenvisning tiludtalelsefraEuropa-Parlamentet (3),
og
underhenvisning tiludtalelsefraDetøkonomiske ogsociale
Udvalg(4)—
(MEFTnr.L63af5.3.1974,s.16.
(2)EFTnr.L330af24.12.1975,s.52.
(3)EFTnr.C345af31.12.1985.
(4)EFTnr.C344af31.12.1985.

Nr.L377/2 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
ØKONOMISK ÅRSBERETNING 1985/1986
INDHOLDSFORTEGNELSE
DelI—Fællesskabets økonomi
Side
Indledning ogresume 3
I. Denøkonomiske udviklingogkonvergens 7
1.1.Dennuværende situation iEuropaogfremtidsudsigterne 7
1.2.Uligevægt ogkonvergens iEF'søkonomi 12
1.3.Risikofaktorer påmellemlang sigt 13
II.Ensamarbejdsstrategi forenmerebeskæftigelsesfremmende vækst 14
11.1.Baggrund ogstørrelsesorden 14
11.2.Behovetforenmerebeskæftigelsesfremmende vækst 16
II.3.Arbejdskraft ,kapitalogteknologi 18
11.4.Løn,profitogbeskæftigelse 20
11.5.Ensamarbejdsstrategi forenhøjerevækstpåmellemlang sigt 22
III.Denøkonomiske politiksomlediensamordnet vækststrategi 26
III.1.Deoffentligefinanser 26
III.1.1.Denoffentligesektor 26
III.1.2.Enskattepolitik tilfremmeafdenøkonomiske vækst 27
III.1.3.Denoffentligesektorsgæld 28
III.1.4.Deeuropæiske Fællesskabers budget 29
III.2.Pengepolitikken ogDeteuropæiske monetære System i 31
III.3.Markeds -ogsektorpolitik 35
IIL3.1.Forbedring afdetinternemarked 35
III.3.2.Infrastrukturprojekter afbetydning forFællesskabet oginfrastrukturfinansiering ....37
III.3.3.Arbejdsmarkedets tilpasningsevne 38
III.3.4.Særligebeskæftigelsesprogrammer 40
III.3.5 .Undervisning ,uddannelse ogteknologi 41
III.3.6.Sektorpolitikker ,teknologi ogoprettelse afnyevirksomheder 42
IV.Europasinteresser ideninternationale økonomi 43
IV.1.Detinternationale handelssystem 43
IV.2.-Forbedring afdetinternationale valutasystem 44
IV.3.Eneuropæisk økonomisk helhed 45
IV.4.Internationalt samarbejde omverdensøkonomiske tilpasninger 46
V. Konklusioner :mål,midlerogmetode 47
DelII—Denøkonomiske politikimedlemsstaterne
Belgien 50
Danmark 51
Forbundsrepublikken Tyskland 53
Grækenland 56
Frankrig 58
Irland 60
Italien 62
Luxembourg 65
Nederlandene 66
DetforenedeKongerige 68

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/3
BILAG
DELI
FÆLLESSKABETS ØKONOMI
INDLEDNING OGRESUMÉ
1.Denneøkonomiske årsberetning for1985/1986,som
forelægges EF-institutionerne ioverensstemmelse
meddefastlagteprocedurer ,byggerpådenberetning ,
somRådetvedtogsidsteår,oghvishovedemne var
behovetforatsikreenkraftigogvarigvæksti
beskæftigelsen .Mulighederne foratopnådettevil
øges,dersommangennemfører deniberetningen
foreslåede samarbejdsstrategi ,deromfatterafbalan­
ceredebidragfraFællesskabet ,medlemsstaternes
regeringer ogarbejdsmarkedets parter.Dennestrate­
gisgennemslagskraft vilblivestyrket,hvisderbliver
taleometsamarbejde påinternationalt plani
øvrigt.
2.I1984/1985harEF-landene opnåetvissefremskridt
pådetøkonomisk-politiske område :
—detmoderateøkonomiske opsving,derharværet
underudvikling itoogethalvtår,fortsætter ,
—derergjortbetydelige fremskridt ihenseende til
genskabelse afprisstabilitet ,
—derersketyderligereforbedringer medhensyntil
budget-ogbetalingsbalanceunderskud .menmærkbarnedgang iarbejdsløsheden .Sådanne
vækstrater erfortidenheltuopnåelige .Derforkan
arbejdsløshedsproblemet kunløses,hvisdertilveje­
bringesentydeligforbedring afrelationen mellem
vækstogbeskæftigelse .
4.Manmåimidlertidikkeoverse,atdenafdæmpning af
reallønsstigningerne ,dererindtruffetsidenslutningen
af1970'erne ,alleredeharbidragettil,atvæksten i
højeregradkanværebeskæftigelsesfremmende .De
senereårsvækstrater harimidlertid ikkeværettil­
strækkelige tilatskabedennødvendige stigning i
beskæftigelsen .Deterderfornødvendigt yderligereat
styrkevæksten iEuropaogatgøredenmerebeskæf­
tigelsesfremmende .
5.Dersomdetteskalnås,måenrækkemakro-og
mikroøkonomiske forudsætninger tilvejebringes i
videstmuligtomfang .
5.1.Pådetmakroøkonomiske planafhængerdetisæraf
øgedejobskabende investeringer idekommende år.
Detteerførstogfremmest virksomhedernes opgave .
Deterimidlertid ogsånødvendigt ,atjobskabende
investeringers rentabilitet fortsatforbedres ,samtat
derertilstrækkeligt stærkeefterspørgselsudsigter .
Jobskabende investeringer førerfordetmestetil
arbejdskraftintensive produktionsprocesser samtfor­
udsættergunstigeefterspørgselsudsigter ogienvis
periodeenfortsatbeskedenreallønsudvikling ,der
liggerunderproduktivitetsstigningen .Hvislønninger­
nestigerforhurtigt,gårdetudoverprofitraten ,
hvilketiuønsketomfangtilskynder tilrationalisering­
er(derførertilkapitalintensive produktionsproces ­
ser),derskaderbeskæftigelsen .Atmodvirke dette
indebærer påingenmåde,atdergivesafkaldpå
teknologiske fremskridt ;jobskabende investeringer
indebærer ogsåteknologiske fremskridt .Menpå
grundafdetutilstrækkelige kapitalapparat ogden
højearbejdsløshed harEuropaienårrækkebrugforet
andetforholdenddethidtidigemellembeskæftigel­
sesfremmende investeringer ogrationaliseringsinve ­
steringer .
5.2.Kombinationen afmoderate reallønsstigninger og
sikringafenpassendeudvikling iefterspørgslen eren
andenvigtigforudsætning forenøgetrentabilitet samt
enstærkereogmerebeskæftigelsesfremmende vækst.
Løntilbageholdenhed alenekanikke,ellerkunmeget
langsomt ,givedenønskedebeskæftigelseseffekt .Sker
derudelukkende enudvidelse afefterspørgslen ,vil3.Dissepositiveresultater giverdoghverkengrundtil
overdreven optimisme ellertilhåbom,atFællesska­
betsvigtigsteproblem,arbejdsløsheden ,vilbliveløst,
hvisblotdenuværende tendenser fortsætter .Tværti­
modtyderalleprognoser forvækstenogbeskæftigel­
senpåmellemlang oglangsigtpå,atdermedden
nuværende politikogdennuværende adfærdikkeer
udsigttilpåmellemlang sigtatbringevækstraten i
Fællesskabet opoverca.2,5%.Dettevilikkeføretil
etbetragteligt faldiarbejdsløsheden idetteårti.En
uafbalanceret tilpasningsproces iUSA,enyderligere
stigningirealrentesatserne ogenforværring afudvik­
lingslandenes gældsproblem kanmegetvelføretil
endnumeredystreudviklingsperspektiver .
Dentilsyneladende uafvendelige udsigttilenfortsat
højarbejdsløshed harførttiludbredtpessimisme med
hensyntildenøkonomiske politik.Hvisdenrelation
mellemvækstogbeskæftigelse ,derkunnekonstateres
i1960'erne ,stadighargyldighed ,vildetpåmellem­
langsigtværenødvendigt medvækstrater over6%,
dersommanskalnådenstigning ibeskæftigelsen (1til
1,5%p.a.),somerenforudsætning forengradvis,

Nr.L377/4DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
det,ibetragtning afdenutilstrækkelige produktions­
kapacitet ,føretilrisikoforhøjereinflationog/eller
offentliggældsætning udenatfådenønskedebeskæf­
tigelseseffekt .Enkombination afbeggedeleerderfor
nødvendig .6.Denstrategi,derforeslåsidenneøkonomiske årsbe­
retning,bestårimidlertid ikkekunafmakroøko­
nomiskeelementer .Beskæftigelsesfremmende vækst
afhængerogsåafenrækkevigtigemikroøkonomiske
forudsætninger .Bestræbelserne påatgøremarkeder­
ne,ogikkeblotarbejdsmarkedet ,merefleksiblemå
fortsættes .Forarbejdsmarkedets vedkommende bør
detilysetafdealleredeopnåederesultaterunder­
søges,ihvilketomfangøgetløndifferentiering og
omlægning ognedsættelse afarbejdstiden uden
omkostningsforøgelser kangavnebeskæftigelsen .
Regeringerne ogFællesskabet børogsåundersøge ,om
gældendereglerogbestemmelser hæmmermarkeder­
nesfunktionogoprettelsen afnye,isærsmåog
mellemstore virksomheder .5.3.Skalmanfastholdedemoderatereallønsstigninger ,
dereropnåetimangelandeidesenereår,er
arbejdsmarkedsparternes ,ogisærfagforeningernes
medvirken nødvendig .Denmoderatelønudvikling
børfortsætte ,indtildererettydeligtogvarigtfaldi
arbejdsløshedsprocenten ,hvorefterreallønsstigning­
ernesåigenkanbegyndeatnærmesigstigningen i
produktiviteten .
5.4.Sikringen afettilstrækkeligt efterspørgselsniveau er
regeringernes opgaveogmåvidereføres ,indtilproces­
senbliverselvbærende vedhjælpafkraftigeinveste­
ringerogenpassendestigningidetprivateforbrug .Determegetvigtigtforensmidiggørelse afmarkeder­
ne,atdebattenheromforegåridenretteånd.Målet
medbestræbelserne påatøgefleksibiliteten erikkeat
ødelæggedepositiveresultater ,dereropnåetpådet
socialeområde,menatskabeflerearbejdspladser .
Derforbørdeøkonomiske hensynividestmuligt
omfangbringesisamklangmedønsketomatfasthol­
deogudbyggedesocialefremskridt .
7.Dencentralestrategi,dertagersigepåmoderate
reallønsstigninger ogopretholdelse afentilstrækkelig
efterspørgsel ,forudsætter ,atmedlemsstaternes
penge-ogfinanspolitik baserespåfølgendeprincip­
per:5.5.HvadEuropaharbrugfor,erentostrenget strategi,
deromfatterbådeafdæmpning afreallønsstigninger ­
neogunderstøttelse afefterspørgslen .Ledsageforan­
staltningerne medhenblikpåatunderstøtte efter­
spørgslenernøglentildennestrategissuccesogtilen
socialacceptafløntilbageholdenhed .Dettegælderi
hvertfaldienovergangsfase ,hvorforbrugernes
købekraft ibegyndelsen uundgåeligt vilstigelangsom­
mereogdensamledeefterspørgsel ikkevilstige
tilstrækkeligt hurtigtsomfølgeafekstraerhvervsin­
vesteringer medhenblikpåkapacitetsudvidelse .
Kundersomløntilbageholdenhed ledsagesafentil­
strækkelig storsamletefterspørgsel ,vildetvære
rimeligtatforvente ,atforbedringen afrentabiliteten
ogomlægningen afefterspørgslen (relativtstørre
investeringer ogrelativtmindreforbrug)vilslåigen­
nemtilstrækkelig hurtigtogikkeindebæreendrastisk
deflation ,derkunnesættedensocialekonsensus påen
alvorligprøve.Kunpådennemådekanløntilbagehol­
denheden opfyldesinbeskæftigelsesfremmende mis­
sion.7.1Pengepolitikken skalfortsatdannegrundlagforøko­
nomiskstabilitet .Denforeslåede tostrengede strategi
måsåledesikkeføretilenhurtigere inflation .
Tværtimod erderideflesteEF-lande behovforat
bringeinflationstakten endnulængerened.Pengepo­
litikkenkanbedstbidragehertilindenforEMS,vedat
derfortsatopstillesnominelle mål,dersigtermod
økonomisk stabilitet .Ensådanpengepolitik giver
betydelige muligheder forensænkningafrentesatser­
neiFællesskabet påetforsvarligt grundlag ,isærhvis
dollarenfortsættermedatfalde.Flvisdettekanopnås
underudvisning afdennødvendige forsigtighed og
koordineret indenforEMS,vildetværeenyderligere
ogikkeubetydelig stimulustilerhvervsinvesteringer ­
ne,ligesomdetihøjgradvillettepressetpåde
offentligebudgetter .Ensådanpositivvirkningvil
væretilgavnforallelandene .5.6.Etandetresultatvilvære,atdenlangsigtede tendens
til,atkapitalens produktivitet falder,bliverbragttil
standsning .Dettevilsammenmedstigendebeskæfti­
gelse,øgetefterspørgsel ogvoksende tillidtilfrem­
tidsudsigterne ,væredenmesteffektivestimulusfor
investeringslysten .Efterhånden sominvesteringerne
vokser,vilderskeenhurtigereinddragelse aftekno­
logiskenyskabelser iproduktionsapparatet ,ogdette
vilpåsinsidehaveengunstigindvirkning påbåde
arbejdskraftens ogkapitalens produktivitet .Rentabi­
litetenoginvesteringslysten vilderforfortsatvokse.
Dettevilskabeen»godcirkel«medteknologiske
fremskridt ,øgetkapitalproduktivitet ,rentabilitet og
investering ,derigenførertilnyeteknologiske frem­
skridt.7.2Finanspolitikken skalstøttedendelafstrategien ,der
tagersigtepåbeskæftigelsesfremmende vækst,på
følgendemåder:
Pådetmakroøkonomiske planskaldenfortsatbidra­
getildenønskedekonsolidering ,vedatbudgetunder­
skuddenereduceres yderligere idelande,hvorden

Nr.L377/5 31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende
EndeligbørFællesskabet sideløbende hermed,i
betragtning afetgunstigtinternationalt miljøsbetyd­
ningforvækstogbeskæftigelse ,fortsættebestræbel­
sernepåatforbedredeinternationale handelssystemer
ogmonetære systemer .Detbørendvidere ,sammen
medandrelande,søgeatafhjælpeudviklingslandenes
gældsproblemer samtarbejdeforatfastholdevæksten
iverdenshandelen ,efterhånden somdeuundgåelige
justeringer iUSAgennemføres .
DeheromtaltebidragfraFællesskabets sideeri
overensstemmelse medtalrigebeslutninger iEuro­
pa-Parlamentet .offentligegældsætning stadigerforhøjellervokserfor
hurtigt.Samtidigmåfinanspolitikken understøtte
efterspørgslen ,hvordererøkonomisk råderumher­
for,idetmindsteisammeomfangsomløntilbagehol­
denhedspolitikken midlertidigt førertiletfaldiefter­
spørgslen .Endvidere skalfinanspolitikken fortsat
bidragetilenomstrukturering afdeoffentligebudget­
tersudgiftsside iretningafkraftigere ogselektive
begrænsninger afsubsidierne ogøgedeoffentlige
investeringer ;isærpåinfrastruktur -,miljøbeskyttel­
ses-ogbyfornyelsesområdet harderidesenereår
ophobetsigbetydelige behov,derkanimødekommes
vedhjælpafdenledigekapacitet ibygge-oganlægs­
sektoren .
Finanspolitikken børogsåskabegrundlagforyderli­
gereudbudsfremmende foranstaltninger ,dergenerelt
samtidigindvirkerpåefterspørgslen ,somsikreren
forbedring afderelativefaktorpriser gennemen
nedsættelse afskatterogsocialsikringsbidrag ,påde
statsligebudgetters bekostnings hvordetteermuligt.
Endvidere børder,hvordetladersiggøre,træffes
mikroøkonomiske beskæftigelsesfremmende foran­
staltninger (jobskabelsesordninger ogerhvervsuddan­
nelsestiltag ).9.Uansetdetinternationale miljøerdenovenforskitse­
redepolitiknødvendig .Deterendvidereindlysende ,
atdetinternationale miljøvilblivevæsentliggunsti­
gere,dersomfællesskabsstrategien lykkes.Under
forudsætning af,atudviklingen påverdensplan forlø­
berindenforenrimeligsikkerhedsmargen ,skulledet
vedhjælpafensådanpolitikværemuligtatopnåen
forøgelseafdenøkonomiske vækstrate iFællesskabet
fradenuværende 2,5%tilgennemsnitlig 3til3,5%i
løbetafdenærmesteårogsamtidiggørevækstenlangt
merebeskæftigelsesfremmende .Dettevilkunneføre
tilengennemsnitlig årligstigningibeskæftigelsen på
1til1,5%,hvilketåbnermulighedfor,atarbejdsløs­
hedenkanbringesnedtilca<7%i1990.
8.Detgunstigeudfaldafdenforeslåedestrategiafhæng­
erafenkoordineret gennemgørelse afmedlemsstater­
nespolitikindenforfællesEF-rammer . 10.Ensådanudviklingerimidlertidkunmulig,dersom
alleparter—Fællesskabet ,medlemsstaternes rege­
ringersamtarbejdsgivere ogfagforeninger —gårindi
etreeltsamarbejde omatgennemføre denforeslåede
strategi .Fællesskabets økonomiske potentielvilblivestyrket
betragteligt gennemenhurtigeregennemførelse afdet
storeinternemarked,herunderliberalisering afde
nationale finansielle markeder ogfremmeafden
teknologiske udvikling ,sådansomKommissionen har
foreslået .Gennemførelsen afdetinternemarkederet
megetcentraltmålforFællesskabet ;vedatskabe
dynamikpåudbudssiden ogvedsamtidigattilladeen
kraftigerevækstiefterspørgslen knytterdendirekte
antildenmakroøkonomiske samarbejdsstrategi .
Fremmeafdentekniskeudvikling erafcentral
betydning ihenseende tilatsikreogfremmeFælles­
skabetspositionblandtdehøjestudvikledeøkonomi­
eriverden.Endvidere børdesektorer,Fællesskabet
direkteeransvarligt for,gøresmeremarkedsoriente­
rede.Påalledisseområderskaldertagesskyldigt
hensyntildensocialedimension .10.1Denneoverordnede strategigiverregeringerne og
arbejdsmarkedets partermulighedforatnåfremtilen
fællesløsningpådetstørsteproblem,Fællesskabet
ståroverfor,nemligarbejdsløsheden .Strategien
afstikkerimidlertidkunnoglegenerellerammerforen
stordelafdedrøftelser ,dernødvendigvis måføres
medregeringerne samtmedogmellemarbejdsmarke­
detsparter.Dissegenerellerammerskulleogsågerne
ansporeparternetilidetmindsteattagederes
respektive positioner optilovervejelse .Fortidener
detikkemuligtatseandrepolitiskestrategier ,der
giverudsigttilenbetragtelig nedsættelse afarbejdsløs­
hedenvedudgangen afdetteårti.Deterderfor
påtrængende nødvendigt hurtigtatfåsatgangien
breddebatomgennemførelsen afdennesamarbejds­
strategi .Gennemførelsen afstørreinfrastrukturprojekter på
transport-,telekommunikations -ogmiljøområdet
samtbedreudnyttelse afdeteknologiske muligheder
vilværevæsentlige bidragtilenforbedring afdet
internemarkedsfunktion .Enhurtigeregennemførel­
seaftalrigeprojekter ,deralleredeforeligger ,oghvis
socialelønsomhed ertilstrækkeligt omfattende ,vil
styrkedenøkonomiske dynamikogbidragetil,atden
foreslåede strategiførertilgunstigeresultater .10.2Deorienterende drøftelser ,Kommissionen harhaft
medDeneuropæiske fagligeSamarbejdsorganisation
(EFS)ogmedSammenslutningen afindustri-og
arbejdsgiverorganisationer iDeeuropæiske Fælles­
skaber(UNICE),harværetopmuntrende .Deharvist,
atdererinteresseforogviljetilattaleomensådan

Nr.L377/6DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
fremgangsmåde .Dennedialogbørfortsættes (1).
Dialogenmedogmellemarbejdsmarkedets parterbør
naturligvis ogsåintensiveres pånationaltplan.Jo
længeremankommermedensådandialogpåalle
niveauer ,joletterebliverdetforregeringerne og
Fællesskabet selvatydederesbidragtildenønskede
udvikling .økonomiske udviklingfortsætter i1987ogendnu
længere .
SelviTysklanderenvækstratepåca.3,5%ogen
stigningibeskæftigelsen påca.1,5%omåretien
årrækkenødvendige foratsikreetvarigtfaldi
ledigheden .DetteerbådeiTysklands egenogi
Fællesskabets interesse .
11.1Ideøvrigelandeerderendnuikkeettilsvarende
råderum .Ivisselandeerdetimidlertidmuligt,atder,
medenvisforsinkelse iforholdtilTyskland ,kan
opståenlignendepositivkædereaktion ,såledesat
øgetvækstogbeskæftigelse førertiludvidetfinans­
politiskogudenrigsøkonomisk råderum .Ensådan
udviklingsynesmuligiDanmark ,Nederlandene ,Det
forenedeKongerige ogFrankrig .Hvorhurtigtdette
skerafhængeraf,hvorgunstigudviklingen iTyskland
bliver,samtaf,hvorfornuftigt arbejdsmarkedets
parterforholder sigtilstrategiens krav.Enhvertæn­
keligbestræbelse børudfoldesforatfådennepositive
kædereaktion tilsåhurtigtsommuligtatslåigennemi
dennegruppelande.Dettevilogsåihøjgradforbedre
situationen identredjegruppelande,hvorderendnu
ikkeerudsigttiletsådantudvidetråderum .
11.2Forskellene mellemsituationen ideenkeltemedlems­
statervanskeliggør naturligvis enhurtiggennemførel­
seafdenforeslåede samarbejdsstrategi .Herkan
Fællesskabets bidragietvistomfangfåenkompen­
serendefunktion .Dettegælderikkeblotmedhensyn
tilenfremskyndet gennemførelse afdetinternemar­
ked,menførstogfremmestgennemdestoreprojekter
affællesinteressepåområdersomtransport -og
telekommunikationsinfrastruktur samtmiljøbeskyt­
telse.Jostærkereregeringerne ogarbejdsmarkedets
parterengagerer sigigennemførelsen afdenoverord­
nedestrategi,jostørresandsynlighed erderfor,at
Fællesskabets bidragvilfåvidtrækkende makroøko­
nomisk 4betydning .10.3Strategienbørgennemføres gradvis.Dettegælderfor
samarbejdet idetenkeltelandmellemregering,
fagforeninger ogarbejdsgivere .Hverafparternebør
ydederesrespektivebidrag,ogengangomåretbør
derforetagesenvurderingafdeopnåedefremskridt
medhenblikpåfastlæggelse afdenæsteskridt.Denne
fremgangsmåde børfølgesiadskilligeår.Detgælder
imidlertidogsåforsamarbejdet mellemEF-landene og
påinternationalt planiøvrigt.Alleparterbørudnytte
dereshandlemuligheder fuldtud.
11.Enkoordineret gennemførelse afstrategien imed­
lemsstaterne skullekunneføretilengensidigtforstær­
kendevækstproces medhensyntiludbud,efterspørg­
selogbeskæftigelse .Idenneforbindelse erenanalyse
afprognoserne forudviklingen iTyskland i1986
særdeles interessant .Denøkonomiske vækstkan
megetvelkommeopover3%ogbeskæftigelsen
udvidesmedover1%,såarbejdsløsheden falder,
omendlangsomttilatbegyndemed.Prisudviklingen
vilsandsynligvis fortsatværegunstig,hvorforderkan
forventesetbetydeligt betalingsbalanceoverskud og,
trodsskattereformen ,enbetragtelig nedgang istats­
underskuddet .Derersåledesvedatopståenpositiv
kædereaktion mellemprisstabilitet ,øgetvækstog
beskæftigelse samtudvidetfinanspolitisk oguden­
rigsøkonomisk råderum .Detteråderumbørbrugestil
atsikreethøjereoffentligtinvesteringsniveau i1986
ogtilatladedenskattereform ,derefterplanenskal
gennemføres i1988,trædeikraftallerede i1987.
Dettesynesnødvendigt foratsikre,atdengunstige
(J)Kommissionen vilsåledesanmodeEFS(Deneuropæiske faglige
Samarbejdsorganisation )ogUNICE (Sammenslutningen af
industri-ogarbejdsgiverorganisationer iEF)omatafgive
skriftligeudtalelser omudkastettildenøkonomiske årsberet­
ning.Disseudtalelser vilbliveroversendt tilRådet,Europa-Par­
lamentetogDetøkonomiske ogSocialeudvalg,såledesatder
kantageshensynhertilunderdefremtidige drøftelser .

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/7
IDENØKONOMISKE UDVIKLING OGKONVERGENS
vinkelerdetklart,atsituationen stadigerskrøbelig ,ogder
givesidenneberetningudtrykforerkendelse af,atfortsatte
fremskridt blivervanskelige atopnå,hvisderikkeskeren
ændringafbådepolitikogadfærd .
Imodsætning tildenrelativtbeskednevækstiEuropahar
deninternationale økonomigennemgået enlangtmereudtalt
cykliskudvikling .IDeforenedeStatervarderi1984en
usædvanlig kraftigvækstiproduktionen (+6,8%)oglangt
kraftigere iimporten(+30%).Dadenjapanskeimport
ogsåstegkraftigtidetteår(+10,7%),udvidedes den
samledeverdenshandel medhele9,3%.I1985skønnes
væksten iverdenshandelen atfaldetiletmerenormaltniveau
(4,8%),ogdesenesteprognoser tyderpåentilsvarende
udvikling i1986.Detteerimidlertidforbundet medenrække
usikkerhedsfaktorer ,derbehandles kortietsenereafsnit.
Prognosen omfatterenmeremoderat,menstadigpositiv
produktionsstigningstakt iDeforenedeStatersøkonomi
(+2,3%i1985og+2,5%i1986)ogenstabilvækstrate
på4til5%iJapanidepågældende toår.1.1Dennuværende situation iEuropaogfremtidsud­
sigterne
Detigangværende europæiske opsvingharindtilnuvareti
ca.toogethalvtår.Enudgangssituation ,dervarprægetaf
strukturelle skævheder ,dervarophobetoverenlængere
periodeiformafstorebudgetunderskud ,højogvedvarende
inflation,lavvækstogenyderstutilfredsstillende arbejds­
markedssituation ,harværetbaggrunden for,atdenøkono­
miskepolitikihøjgradharværetbaseretpåudbudsoriente­
redeovervejelser .Endvidere hardisseskævheder væretaf
megetforskelligt omfangframedlemsstat tilmedlemsstat i
Fællesskabet .
Midti1985låbruttonationalproduktet iEFnæstenfem
procentpoints overdetforegående cyklisketoppunkt i1980.
Industriproduktionen ,deroplevedeetstørretilbageslag end
restenaføkonomien ,nåedeogsåijuni1985oppå1980­
niveauet .Kommissionens senesteprognoser (J)tyderpåen
fortsættelse afdennetendens,såledesatvækstraten nåroppå
ca.2,5%forFællesskabet somhelhedi1986,hvilketeren
smuleoverdet,derforventes for1985.
Udsigterne forvæksterderforbeskedne .Alligevelharder
noglestederkunnetsporespositiveudviklingstegn .Derhar
væretengenerelerkendelse af,atpåbaggrund afen
udgangsposition ,dervarprægetafalvorligeskævheder
kombineret medenrecessionpåverdensplan ,måtteden
nødvendige tilpasning tagelangtid.Endvidere erderdet
forhold,atskævhederne langtfraerensideforskellige
medlemsstater .Dengrundlæggende fremgangsmåde ,Kom­
missionen harslåettillydforidesenestetoårsberetninger ,
harbeståetiatlæggeøgetvægtpåatforbedreudbudsbe­
tingelserne imedlemsstaterne ogsamtidigopnåbedrekon­
troloverstatsbudgetterne .
Enkomponent ,deridenneforbindelse skønnesnødvendig ,
eratdetsikres,atudviklingen iderealelønomkostninger
fortsatholdesunderproduktivitetsstigningen .
Erfaringerne harværetretforskellige framedlemsstat til
medlemsstat ,menhvismanserpåFællesskabets gennem­
snitligeudvikling idetforløbneår,kanderkonstateres visse
opmuntrende træk.Derharietvistomfangværettaleom
tilbageholdenhed ireallønsudviklingen .Etandetvæsentligt
træker,atefterettiår,hvorbeskæftigelsesfremgangen har
væretnegativ,begynderFællesskabet nuatopleve .envis
stigningibeskæftigelsen .Detfremgåraftabel1,atvæksten i
beskæftigelsen for1985skønnesatblive0,4%ogfor1986
0,5%.
Langtstørstedelen afdennebeskæftigelsesudvidelse hidrører
imidlertidfraøgedeerhvervsfrekvenser ,isærblandtkvinder,
samtfraunge,derkommerudpåarbejdsmarkedet .Skalder
derforskeenafhjælpning afdetmegetstorearbejdsløsheds­
problem,erdetnødvendigt ,atdennebeskæftigelsesudvidel ­
sefortsættes ogøgespåmellemlang sigt.AnskuetfradenneMankanspørge,hvorfordeneuropæiske økonomiikke
reageredekraftigere pådetopsvingiverdenshandelen ,der
indtrafi1984.Deterfaktiskpåfaldende ,atmedens
Fællesskabets eksportvoksedemed7,7%i1984,voksede
importennæstenligesåmeget,nemlig7,1%,hvorimodder
kunindtrafenbeskedenvækstpå2,2%idenindenlandske
efterspørgsel .Derforblevnettovirkningen afvæksten i
eksport-ogimporthandelen forsvindende lille.Imidlertid
kansærligefaktorer ,såsomstrejkerne ikulindustrien iDet
forenedeKongerige ogindenfordentyskemetalindustri
samtenrelativomfattende lageropbygning medhøjtimport­
indholdbidragetilatforklare,hvorfordetgiksådan.
Prognoserne for1986tyderpåenfortsatgradvisstyrkelseaf
denindenlandske efterspørgsel .
Dettesynspunkt støttesafoplysninger frabådeerhvervs-og
forbrugerundersøgelser .Indikatoren forerhvervslivets for­
ventninger forEFsomhelhedharkunudvistenbeskeden
forbedring itolvmånedersperioden forudforseptember
1985.Konjunkturbarometret forbygge-oganlægsvirksom­
hedstårfortsatmegetlavt.Forbrugertilliden stegkun
ubetydeligt i1983iforholdtildelavpunkter ,derregistrere­
desideforudgående recessionsår ,menharsidenværetstabil.
Densidstekomponent iKommissionens samledekonjunk­
turbarometer ogdenenestekomponent ,dererstegetkraftigt
idetsenesteår,eraktieindekset .
Stigningen iaktieindekset hængermuligvissammenmedden
velkomne stigning ideprivateindustriinvesteringer ,deri
Europasomhelhednuerdenhurtigstvoksendeefterspørg­
selskomponent .Eftertreårsnedgang i1981til1983indtraf
deretopsvingi1984medenstigningiindustriinvestering ­
ernepå7%ifastepriser.Deførsteoplysninger for1985fra
erhvervsundersøgelser tydedepåenstigningiinvesteringerne
på9%ifastepriser,ogdettetalerilysetafsenere
undersøgelser ændrettil11%.Bagdissegennemsnitstal for(*)Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber ,Europæisk
Økonomi ,TillægA,oktober1985.

Nr.L377/8 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
EFerdervisseeksemplerpåetlangtkraftigereopsving ide
privateindustriinvesteringer .F.eks.skønnesvækstraten i
Danmarkatblivenæsten40%ogiNederlandene over20%
bådei1984og1985.I1985ventesdetyskeindustriinve­
steringeratstigemed13%ifastepriser.
Deterimidlertidvigtigtatbemærke ,atinvesteringsniveauet
stadigerlavt.Investeringerne i1985erkunafsammeomfang
somi1980,ogdenerstadigca.14%under1973-niveauet .
Derernubehovforvedholdende ogbetragtelige stigninger i
investeringerne ,dersomøkonomiens potentielle vækstrater
skalforbedres .Detteunderbygges yderligereafmålingeraf
kapacitetsudnyttelsen .Trodsenlangsomvækstiproduktio­
nenstegkapacitetsudnyttelsen iindustrien ijuli1985til
82%,hvilketertætpåde84%,derblevregistreret veddet
cyklisketoppunkt1979/1980.Trodsdenhøjearbejdsløshedviserdersigsåledesalleredenutegnpåutilstrækkelig
produktionskapacitet ideneuropæiske økonomi .
Somalleredebemærket erdensamledebeskæftigelse i
mellemtiden voksetbeskedent .I1985ventesderenvæksti
beskæftigelsen påover1%iDanmark ogDetforenede
Kongerige ,menselvdetteerklartutilstrækkeligt ibetragt­
ningafvæksten iudbudetafarbejdskraft ogdethøje
arbejdsløshedsniveau vedopsvingets begyndelse .
Efterenlangperiode,hvorEuropaharudvistenbemærkel­
sesværdigmangelpåevnetilatskabenyejobs,erdissetegn
særdelesvelkomne .Deunderstreger imidlertidbehovetfor
yderligereatstyrkedeforudsætninger ,derernødvendige for
atsikreenvedvarende vækst,dervirkerbeskæftigelsesfrem ­
mende.
TABEL 1
EF:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1986(2)
BNP
iløbende
priserBNP
ifaste
priserBNP-
priserForbruger­
priserLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterOffentlig
nettolån­
givning
eller-lån­
optagelsePenge­
mængde
(M2/3)
(3)Arbejds­
løshed
(iforhold
tilarbejds­
styrken )Beskæfti­
gelse
procentvis
ændring%procentvis
ændring
10,2 2,1 0,2
14,4 4,2 0,2
10,9 7,6-1,3
10,7 9,2-1,4
9,7 10,3-0,5
8,7 10,8 0,2
7,2 (11,5)0,0
8,4 11,2 0,4
6,7 11,1 0,51961—1970
1971—1980
1981
1982
1983
1984
1985procentvis ændring %afBNP
9,0 4,6 4,2 3,7 8,8 0,4-0,4
13,4 2,910,2 10,1 13,6-0,1-2,8
10,4-0,2 10,6 11,7 12,6-0,5-5,4
10,7 0,510,1 9,8 10,6-0,6-5,6
8,9 1,0 7,8 7,6 8,7 0,1-5,5
8,0 2,2 5,7 6,2 6,7 0,1-5,4
(7,5)2,3 (5,0)(5,2)(6,7)0,3-4,8
7,6 2,3 5,1 5,2 6,3 0,5-5,2
6,7 2,5 4,1 3,9 5,4 0,6-4,8Sidsteberetning(')
Denneberetning(')
1986 1
(!)PrognosefraKommissionens tjenestegrene baseretpåuændretpolitik,september 1985.
(2)EF-gennemsnit pågrundlagafløbendepriser(udtrykt ikøbekraftspariteter ).
(3)Ultimoforåret(årligvækstrate ).
NB:Deprocentvise ændringer ervistpåårsbasis .
TABEL2
Verdenssamledevareimport
(procentvis stigningifastepriser)
1981 1982 1983 1984 1985 1986
EF -2,9 2,4 2,3 7,1 5,0 5,3
USA 6,6 0,1 11,8 29,9 10,0 6,6
Japan -2,4-0,6 0,3 10,7 3,0 4,7
OPEC 27,4 5,5-8,2-9,0-10,9-4,0
ØvrigeIII
udviklingslande 3,5-5,2-1,2 6,0 4,0 4,5
Verden 2,5-0,1 2,2 9,3 4,8 4,8
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/9
TABEL 3
EF:Vækstrater forefterspørgselskomponenter
(%)
1982 1983 1984 1985 1986
Privatforbrug 0,5 1,1 1,0 1,7 2,7
Offentligt forbrug 1,1 1,6 1,2 1,2 1,1
Fasteinvesteringer -1,6 0,0 2,3 1,6 3,7
BidragtilBNP-vækst :
Endeligindenlandsk efterspørgsel
0)(2)
Lagerændringer (')
Betalingsbalance (J)0,2
0,5
-0,31,0
-0,2
0,11,3
0,5
0,21,6
0,2
0,42,5
0,1
-0,2
BNP 0,5 1,0 2,2 2,3 2,5
Eksport 1,5 1,9 7,2 6,4 4,6
Import 2,6 1,5 6,6 5,0 5,3
(')Ændring iprocentafforegående periodesBNP.
(2)Eksklusive lagerændringer .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .
TABEL4
Bruttonationalproduktets forventede væksti1985og1986
(%)
1985 1986
BNPi
løbende
priserBNPi
faste
priserBNP-
priserBNPi
løbende
priserBNPi
faste
priserBNP-
priser
Belgien
Danmark
Tyskland
Grækenland
Frankrig
Irland
Italien
Luxembourg
Nederlandene
DetforenedeKongerige6,7
6.3
4.4
19,3
7.0
8,7
11,0
6,0
4.5
9.11,9
2,3
2.3
1,9
1,2
2,5
2,7
1,7
2,1
3.44,7
3,9
2,1
17,1
5,7
6,1
8,1
4.2
2.3
5.56,2
5,4
5.4
16,8
5,8
7.5
9,5
6,4
3,0
7,01,7
3.2
3,5
1,0
1,9
2.3
2,7
1,3
2,0
2,04,4
2,2
1,9
15,7
3,9
5,0
6,6
5,0
1,0
4,8
EF 7,6 2,3 5,1 6,7 2,5 4,1
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

Nr.L377/10 31.12.85 DcEuropæiske Fællesskabers Tidende
DIAGRAM 1TIL4
Udviklingen iEF,USAogJapan,1980til1985
1.Bruttonationalprodukt
(sæsonkorrigeret )2.Industriproduktion
tremånedersglidendegennemsnit
(sæsonkorrigeret )
1975=100
1975=100
3.Arbejdsløshedsprocent 4.Handelsbalance fob/cif
miaECU,tremånedersglidendegennemsnit
(sæsonkorrigeret )

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/11
DIAGRAM 5TIL8
Udviklingen iEF,USAogJapan,1980til1985
5.Forbrugerpriser
overseksmåneder (sæsonkorrigeret ),:påårsbasis6.Valutakurser
SDR-indeks pr.valutaenhed
marts1979=100
7.Langfristede rentesatser 8.Kortfristede rentesatser

Nr.L377/12DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
Detigangværende europæiske opsving,derhidtilbarvaretto
ogethalvtår,forventesatfortsætteigennem 1986meden
vækstratepåca.2l/2%.Selvomdeprivateindustriinveste­
ringerudviseretbetydeligt opsving,skaldettesespå
baggrundafetmegetlavtudgangspunkt .Pådetsenesteer
ogsåbeskæftigelsen begyndtatstige.Dererimidlertid ,trods
denfortsatuacceptabelt højearbejdsløshed ,begyndende
tegnpåenutilstrækkelig produktionskapacitet ivisselande.
Detteunderstreger behovetforenvedvarende væksti
investeringerne inyproduktionskapacitet .
1.2.Uligevægt ogkonvergens iEF'søkonomi
1985kanimangehenseender sammenlignes med1980,og
perioden1980til1985spændernetopoveretkonjunktur­
forløb.Ligesom i1980harderi1985væretetmoderat
økonomisk opsving igangiomkringtoogethalvtår,og
kapacitetsudnyttelsen iindustrienharliggetpånogenlunde
sammeniveau.Nogleafdemerevæsentlige makroøko­
nomiskeindikatorer erangivetitabel5.
Arbejdsløsheden idefirestoreEF-landeerstegetmedmellem
fireogseksprocentpoints .BlandtdemindreEF-landehar
Belgien,Nederlandene ogIrlandoplevetenstigning iarbejds­
løshedsprocenten ,derliggeroverEF-gennemsnittet .Hvis
manoverhovedet kantaleomenkonvergerende udvikling
her,erdenaltsågåetiretningafenheltuacceptabel stigningi
arbejdsløsheden .
Skøntbeskæftigelsen varstigende idetforløbneår,vardet
kuniDanmark ,atderi1985varflereiarbejdeendved
begyndelsen af80'erne .SågodtsomsamtligeEF-landestår
såledesoverforyderstalvorligebeskæftigelsesproblemer .
Hvadangårstabilisering afpriserne,erudviklingen generelt
gåetiretningafenkraftigforøgelseafkonvergensen .I
TysklandogNederlandene erinflationsraterne ,somallerede
låundergennemsnittet ,blevetreduceret tiletmegetlavtniveau.IDetforenedeKongerige ,IrlandogItaliener
inflationsraterne iperioden1980til1985blevetreduceret
medgodttiprocentpoints ,iFrankrigmedseksprocent­
points.OgsåDanmarkharopnåetbetydeligeresultatermed
sinstabiliseringspolitik .Grækenland erfortsatdeteneste
EF-land,hvorderikkeersketnogenbedringafprisudvik­
lingen.
Medhensyntilbetalingsbalancen harEFsomhelhedfået
omdannetdetstoreunderskudpådeløbendeposteri1980til
etoverskud i1985,mendererstadigvækbetydeligeforskelle
mellemdeenkeltelande.PåbaggrundafUSA'smegetstore
underskud pådeløbendepostererEFdesudenfortsatret
sårbartpådetteområde.Demestbemærkelsesværdige
resultatereropnåetiBelgienogIrland,derfra1980til1985
harforbedretstillingenpåbetalingsbalancens løbendeposter
medhenholdsvis 5%og9%afBNPogdermedrettetkraftigt
oppådereshidtilstærktalarmerende underskud .Også
FrankrigogItalienharfåetrettetkraftigtoppåbetalingsba­
lancen,skøntunderskuddet forItaliensvedkommende pådet
senesteigenerbegyndtatstige.TysklandogNederlandene
harderimodetstadigtvoksendeoverskud .
Tiltrodsfordenmegetstrammebudgetpolitiske konsolide­
ringskursvarunderskuddet pådeoffentligefinanseriEFsom
helhedvæsentligt størrei1985endi1980(5,2%afBNP
mod3,5%).Ogsåhererderrelativtstoredivergenser
mellemdeenkelteEF-lande .Ifirelande(Belgien,Græken­
land,IrlandogItalien)svarerunderskuddet tilomkring10%
afBNPellerderover .Tiltrodsforenbetydeligindsatserdet
ikkelykkedesBelgienogIrlandatreducereunderskuddet
væsentligt iårenefra1980til1985,skøntmandogpådet
senesteharopnåetvissepositiveresultater .IGrækenland og
Italienerunderskuddet voksetyderligere .Tysklandharfået
reduceret situnderskud til1,2%afBNP,medensLuxem­
bourgnuharoverskudpåstatsbudgettet .Frankrig ,Det
forenedeKongerige ogDanmark liggernupåEF-plan i
mellemkategorien medunderskud påomkring 3%af
BNP.
TABEL 5
Indikatorer foruligevægtogdivergens ,1980og1985
Arbejdsløshed
(%)BNP-deflator
(%)Betalingsbalancens
løbendeposter
(%afBNP)Budgetunderskud
(%afBNP)Offentlig
bruttogæld
(%afBNP) l1980 1985 1980 1985 1980 1985 1980 1985 1980 1985
Belgien 9,1 13,8 3,9 4,7-4,5 0,6-9,9-8,676,1 116,0
Danmark 6,7 9,1 8,2 3,9-3,7-3,4-3,3-2,933,5 68,6
Tyskland 3,3 8,4 4,3 2,1-1,8 2,1-3,1-1,232,6 42,6
Grækenland 8,3 17,7 17,1 0,3-5,2-5,4-12,527,7 54,5
Frankrig 6,4 10,7 12,2 5,7-1,4-0,5 0,3-3,225,0 35,9
Irland 8,2 17,1 14,2 6,1-12,0-3,3-11,8-11,5 85,9 124,3
Italien 7,1 12,6 20,6 8,1-2,5-1,7-8,4-13,693,9 120,4
Luxembourg 0,7 1,7 7,8 4,2 -0,8 2,113,6 15,6
Nederlandene 6,2 13,2 5,7 2,3-1,5 4,5-4,0-5,945,9 72,3
DetforenedeKongerige 6,0 12,0 19,8 5,5 1,8 1,1-3,4-3,359,7 59,7
EUR10 5,8 11,2 12,6 5,1-1,3 0,5-3,5-5,250,5 64,3
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/13
Itidsrummet 1980til1985erdenoffentlige gældsteget
betydeligt inæstenalleEF-lande ,dogimegetforskelligt
omfang .ITyskland ,FrankrigogDetforenedeKongerige
forekommer denoffentligebruttogæld atværerelativbeske­
den(henholdsvis 40%,30%og60%afBNP).Belgien,
IrlandogItalienharenlangtstørrestatsgæld (langtover
100%afBNP),ogdisselandesrentebetalinger tegnersignu
foromkring20til25%afdesamledeoffentligeudgifterog
10%afBNP.økonomissårbarhedoverforpotentielle ændringer iverdens­
økonomien .IgennemdesenestetiårharEF-landene været
udsatformassivechokpåvirkninger udefra,såsomstigning­
erneioliepriserne ,destoreskredivalutakurs -ogrenteud­
viklingenoggældskriserne .Hvadangårpotentielle eksterne
faktorer,vilEF'søkonomi idekommende femårhovedsa­
geligblivepåvirketafdenmåde,hvorpåUSAvælgeratrette
oppåsitunderskud iudenrigshandelen ,dethertilknyttede
budgetunderskud ogdeskævedollarkurser ,ligesomudvik­
lingenigældskrisen ogsåvilspilleenvæsentligrolle.Etstørre
faldioliepriserne villefåsåvelpositivesomnegative
indvirkninger .
Tabel6indeholder enrækketal,dermåtagesmedvisse
forbehold ,dadeerbaseretpåskønforetagetpågrundlagaf
hypoteservedrørende særligefaktorer ,reaktionerne påde
privatemarkeder ogmedlemsstaterne politik,somikke
nødvendigvis erdeenestemulige.IpraktisktagetintetEF-lartderdetlykkedesatundgåen
megetkraftigstigningiarbejdsløsheden ,dersåledeserblevet
denalvorligste uligevægt ideneuropæiske økonomi .Ogsåpå
andreområdererderuligevægt :
—iTysklandersituationen generelttilfredsstillende ,men
overskuddet påbetalingsbalancens løbendeposterer
stadigvoksende ;
—FrankrigogDetforenedeKongerige harfåetbragtdisse
uligevægte nedpåmererimeligedimensioner ;
—Italienharopnåetgoderesultatermedinflationsbekæm­
pelsenogindtilfornyligogsåmedgenopretningen af
betalingsbalancen ,menkæmperstadigmedetstort
underskud pådeoffentligefinanser; .
—ideøvrigelandeersituationen fordetmesteretuensartet ,
medgoderesultaterpånogleområder ,menproblemer på
andre.Danmarkerdetland,dergenereltharopnåetde
bedsteresultater ,medensGrækenland haralvorlige
problemer pånæstenalleområder .Dethelhedsbillede ,dissetalgiver,eratdepotentielle
eksternefaktorerbådekanfånegativeogpositiveindvirk­
ningerpåudviklingen iEF'sproduktion ,skøntrisikoenfor
negativepåvirkninger genereltserudtilatværestørst.Hvad
angårinflationsraten erdermulighedforbetydelige infla­
tionsdæmpende virkninger ,medensintettyderpåenstørre
stigningiinflationsraten .
Deterfortsatdiskutabelt ,hvilkenkursUSAvilslåindpå,og
hvilkenudviklingdettepåmellemlang sigtvilføretil.Detmå
erkendes ,atdererstorusikkerhed omenrækkepunktersom
f.eks.USA'sfremtidige vækst,budgetogbetalingsbalance­
situation ,ligesomdereruvishedomudviklingen irente­
satserneogdollarkurserne .Imangelaffasteholdepunkter
måmanderfortytilforenklede hypoteser .Denneusikkerhed
illustreres ved,atenforholdsvis kraftigbudgetpolitisk
stramning ellerenforholdsvis kraftigdepreciering afdollaren
(afenstørrelsesorden somanførtitabel6)kanføretilen
reduktionafEF'sproduktion påkumulativt ligefra3/4til1V4
procentpoint igennemtreår.1.3.Risikofaktorer påmellemlang sigt
Hverforsigvillealledissefaktorerkunnelæggemindre,men
ikkeubetydelige ,hindringer ivejenforgenrejsningen afden
europæiske økonomi .Tilsammen vildeimidlertid fåmeget
betydelige virkninger .Underforudsætning afennogenlunde stabiludvikling i
verdensøkonomien ogennogenlunde uændretpolitikog
økonomisk adfærdiFællesskabet forudserKommissionen på
mellemlang sigtenretstabiløkonomisk vækstpågennem­
snitligomkring2,5%omåretiEFirestenaf80'erne .
Inflationen ventesatblivestabiliseret pågennemsnitlig
omkring4%medenheraffølgendenominelvækstiBNPpå
knap7%omåret.Derbliverikkenogetstørrefaldi
arbejdsløsheden ,ogEF'søkonomi vilsåledesfortsatvære
prægetafalvorligebeskæftigelsesproblemer .Dererkunlidet
håbom,atbeskæftigelsessituationen vilkunnebedresved
udgangen afdettetiår.Veddisseskønerderalleredetagethensyntilenvisslækkelse
afdethidtilstærkebåndmellemdeeuropæiske ogde
amerikanske rentesatser (iretningafetrelativtlavere
renteniveau iEuropa).Detervanskeligt atsigenogetom,
hvorstoredisseændringer vilblive.Hvisdetantages,atder
blevmulighedforetyderligere faldideeuropæiske rente­
satserpåtoprocentpoints ,f.eks.somenreaktionpåen
megetkraftigsvækkelseafdollaren,villedettekunneføretil
etopsvingidenøkonomiske aktivitetiEuropapåkumulativt
omkringtotredjedeleprocentpoint overtreår.Deterimidlertid ikkesikkert,athypotesen omenstabil
økonomisk udviklingpåinternationalt planvilholdestik,og
førmanbeskæftiger sigmedEF'sinternemålogpolitikker ,er
detderfornødvendigt atsenærmerepådeneuropæiske

Nr.L377/14DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
TABEL 6
EF'sfølsomhed overforændringer idenverdensøkonomiske
situation
(%)ningogdeprivaterealindkomster vilstigeitaktmed
forbedringen afbytteforholdet ,hvilketvillestimulereinve­
steringerogforbrug.Olie-oggasproducenterne villeimid­
lertidlidetab.Vesteuropa producerer selvenstordelafsit
egetforbrugafolieoggas(idetdenbritiske,nederlandske og
norskeproduktion anvendestildækningafEF'sogEFTA's
behov).Eksporten tilOPEC-landene villeheltsikkert
falde.Kumulative virkninger over
treårforEF:
produktion priserBNP
iløbende
priser
Etkraftigtfaldidollarkursen villefåbetydeligeinflations­
dæmpende virkninger (endepreciering overforECU'enpå
20%villeeftertreårsforløbreducereprisniveauet iEFmed
2,5%).Etolieprisfald på20%villeogsåfåbetydelige
inflationsdæmpende virkninger ,menvirkningerne afen
laveredollarkurs bliverstørre.-iv4 -3/4
-1V4
-2Nedbringelse afUSA'sbudget­
underskud på1%afBNPom
åretitrepåhinandenfølgende
år,kumulativt
20%depreciering afdolla­
ren(')
Nedbringelse afdetamerikan­
skebudgetunderskud kombine­
retmeddepreciering afdolla­
ren
Pengepolitiske vilkår,derfører
tilfaldideeuropæiske realren­
tesatserpå2%
20%faldioliepriserne iforhold
til1985-V2
-Vi
-3
-1-33/4
-5
+2/3Etafdevigtigsteproblemer iforbindelse meddissescenarier
er,hvordanreaktionerne påensamtidignedgang isåvel
produktion sominflation iEFvilblive.Ifølgenogleafde
anvendtehypoteser bliverderenbetydelignedgang iden
samledenominelleefterspørgsel .Isåfaldmåttemanoverveje
atsætteindmedpolitiskeforanstaltninger ,navnligide
lande,hvormanalleredeharopnåetgoderesultatermed
inflationsbekæmpelsen (senedenfor iderelevanteafsniti
denneberetning ).+/3
+2A -V,
(>)OverforECUogYen.
Kilde:SkønfraKommissionens tjenestegrene .
Depotentielle verdensøkonomiske faktorer,derienforud­
seligfremtidvilkunnepåvirkeEF'søkonomi (tilpasninger i
USA,etmuligtfaldioliepriserne ),tyderpå,atinflationsra­
teniEFvilkunnereduceresyderligere .Hvadangårproduk­
tionen,vildeeksternefaktorerkunnefåsåvelnegativesom
positivevirkninger ,menrisikoenfornegativevirkninger
synesatværestørst.Hvisudviklingen påverdensplan på
sammetidvirkeriretningafinflationsdæmpning ognedgang
iproduktionen iEF,kanderbliveproblemer medden
nominelle efterspørgsel .Etkraftigtfald(20%)ioliepriserne villefåpositivindfly­
delsepåkonjunkturtendenserne iEF.Defiskaleaspekterved
ensådanudviklinganalyseres iafsnitIII.1.2.Densamlede
kumulative virkningovertreåranslåstil2/3%afBNP,men
dererenstorusikkerhedsmargen her.Erhvervslivets indtje
II.ENSAMARBEJDSSTRATEGI FORENMEREBESKÆFTIGELSESFREMMENDE VÆKST
11.1.Baggrund ogstørrelsesorden
Hovedtemaet fordenneberetning erdetaltdominerende
behovforatskabeennyøkonomisk vækst,derkanføretilet
betydeligtantalnyearbejdspladser ogdermedbanevejforen
løsningafarbejdsløshedsproblemet (J).Detvilderforvære
nyttigtiførsteomgangatsenærmerepå,hvorledes den
økonomiske udvikling iEuropavilforløbepåmellemlang
sigt,hvisderikkeskerstørreændringer ideinternationale
tendenserogdennuværende politikogadfærd .Detdrejersig
medandreordomatundersøge ,hvordanproduktion ,
beskæftigelse ogarbejdsløshed iEuropaviludviklesig,hvis
denuværende tendenser varervedpådetstoremakroøko­nomiskeplan.Deteraltidvanskeligt atforetagefremskriv­
ningerafdenneart,mendeerikkedestomindreet
nødvendigt grundlagfordenpolitiskebeslutningsproces .
Allemodelbaserede scenarier ersombekendtbehæftetmed
enrækkebegrænsninger ,ogdennuværende politikogde
øjeblikkelige tendenser erderforiførstekolonne itabel7
repræsenteret afen»grundhypotese «.Idennerentillustrative
grundhypotese antagesBNP-væksten iEFsomhelhedatville
holdesigstabiltpåomkring2,5%indtiludgangen af
1980'erne ,inflationsraten antagesatfaldeyderligere tillidt
over4%,hvilketgiverenBNP-stigning iløbendepriserpå
mellem6,5og7%omåret.Budgetunderskuddene forud­
sættesyderligerenedbragt ,medensstigningen ipengemæng­
denholdespånogenlunde uændretniveau.Arbejdskraftens
produktivitet ventesatstigenogenlunde ligesåmegetsom
igennemdesenestetiår,dvs.lidtover2%omåret.
Reallønnen antagesatstigemedlidtunder2%,hvilket
skullegivespillerumforenvisforøgelseafprofittensandelaf
nationalindkomsten .Investeringerne vilstigehurtigereend(')Europa-Parlamentet harikkealeneiprogrammet foreuropæisk
økonomisk genrejsning ,somblevvedtaget imarts1984,men
ogsåvedadskilligeandrelejligheder gjortsigtiltalsmandfor
beskæftigelsesfremmende investeringer (beslutning af16.april
1985,EFTnr.C122af20.5.1985,s.57,punkt4).

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/15
indføreogopretholde enrækkeændringer idenøkonomiske
politik,hvisvækstmønstret forproduktion ogbeskæftigelse
skalforbedres ivæsentliggrad.
Ibetragtning afdenforbedrede situationmedhensyntil
budgetunderskud ,derfremgårafgrundforløbsprognosen ,
villedetværeetmereindlysende forslagatindføreenmere
udtaltekspansionistisk budgetpolitik .SkøntKommissionen
ogRådetikkeertilhængere afensådanfremgangsmåde ,er
detikkedestomindrenyttigtatskitsere,hvadensådan
politikkunneindebære idetmellemlange løb.
Andenkolonne itabel7viserdeøkonomiske virkninger af
valgetafenekspansivfinanspolitik ,hvormåletforen
betydeligreduktion afarbejdsløshedsniveauet sættestil
8,5%senest1990.Idettesimpleeksempelforudsættes
redskabettilatopnådetteresultatatværeenfinanspolitisk
ekspansion udenandrebåndenddem,derertageti
betragtning igrundforløbsprognosen ogsammeinternatio­
naleklima.BNP,måskemed5%omåret,somenreaktionpå,atden
teknologiske udvikling idensenestetiderbegyndtatforløbe
lidtlangsommere ,ogpåerhvervslivets strukturomlægnings ­
behov.
Underdisseomstændigheder vildeninvesterede kapitals
afkastikkestigemegetvæsentligt .Navnligvilarbejdsom­
kostningerne ikkeændresigvæsentligt iforholdtildenfaste
kapitalsafkast.Stigningen ibeskæftigelse vilbliveganske
moderat ,måskeikkeengang0,5%omåret,omenddog
højereenddenfornyligkonstaterede konstante ellerafta­
gendebeskæftigelse .Arbejdsløsheden kanderforkungålidt
ned,måsketil10,5%i1990.
Selvomkarakteristikaene fordennegrundforløbsprognose
erskuffende ,erdedogikkeurimelige ibetragtning af,atdeti
Europa idagertvivlsomt ,omarbejdsløshedsniveauet har
stabiliseret sig,nårdenøkonomiske vækstrate liggerpå
omkring2,5%.Hvadgrundforløbsprognosen understreger
erdenstoresandsynlighed for,atdetvilværenødvendigt at
TABEL7
Nogleillustrerende størrelsesordener ietgrundforløbsscenario ogalternative økonomisk-politiske
scenarier ,EF1986til1990
(gennemsnitlige årligevækstrater )
Grundforløbs­
scenarioScenario med
ekspansiv
finanspolitikSamarbejds­
betonet
vækstscenarioEF-scenario
uden
internationalt
samarbejde
3,4
5,4
8,8BNP,vækstifastepriser
BNP,deflator
BNP,nominelt
Investeringer
Beskæftigelse
Arbejdsløshedsrate (')
Arbejdskraftsproduktivitet
Realelønomkostninger
Overskudsandel inationalindkomsten
Budgetbalance (2)
Rentesats (3)2,5
4,2
6,7
5.0
0,4
10,4
2,2
1.7
1.1
3.8
10,93.5
3.7
7.2
6.6
1,1
7,0
2,4
1,0
3.8
4,0
8.3(3,2)
(4,0)
(7.2)
(5,9)
(1,0)
(7,4)
(2,2)
(1,0)
(3.3)
(-4,4)
(9.4)5,1
0,8
8.5
2.6
2,5
0,8
7,1
12,5
(')Procentafdensamledearbejdsstyrke vedperiodensslutning .
(2)ProcentafBNPvedperiodens slutning .
(3)Langtidsrenten vedperiodens slutning .
Kilde:Skønudarbejdet afKommissionens tjenestegrene .
NB:
Grundforløbsscenariet forudsætter ,atdennuværende budget-ogpengepolitik iFællesskabet opretholdes ,
atderikkeskerbudgetpolitiske tilpasninger iUSA,ogatvæksten ideninternationale handeler
normal .
Scenarietmedekspansiv finanspolitik gårudpå,atbudgetunderskuddet iEFstigertilstrækkeligt tilat
bringearbejdsløsheden nedpå8,5%i1990,atandrevariablereagererendogentsamtatdetinternationale
økonomiske klimaerdetsammesomigrundforløbsscenariet .
Detsamarbejdsbetonede vækstscenario forudsætter forFællesskabets vedkommende enbeskedenvæksti
reallønnen ,indtilderskeretmærkbart faldiarbejdsløshedsprocenten (1988/1989).Udviklingen i
reallønnen bevægersigderpågradvisthenimodudviklingen iproduktiviteten pr.beskæftiget .Budget-og
pengepolitikken holderBNPpåetniveau,derliggertætpågrundforløbsscenariet .Udenfor.EFreducerer
USAbudgetunderskuddet ,somopvejesafenekspansivpolitikiJapanognogleandrelande.Dollaren
deprecieres iforholdtilECUogbetydeligt mereiforholdtilyen.Dettescenarioforklares iafsnitII.5.
EF-scenariet udeninternationalt samarbejde forudsætter desammeøkonomisk-politiske foranstaltninger
somdetsamarbejdsbetonede vækstscenario .Pådenandensideerdetinternationale økonomiske klimadet
sammesomigrundforløbsscenariet .

Nr.L377/16 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
Foratgennemføre beskæftigelsesmålet (8,5%arbejdsløs­
hed)viserprognosen ,atdeneuropæiske økonomivilopleve
enfortsatstigningibudgetunderskuddet ,somforFællesska­
betsomhelhedstigerfra4,8%afBNPi1985til7,1%i
1990.Vækstenbliverforøget,menogsåinflationen ,somvil
stigefra4,5%afBNPi1985til7,1%i1990.Prognose­
periodenvilderforendemedenkombination afhurtig
stigningiinflationen ogdeoffentligegældsbyrder ,medens
arbejdsløsheden kunvilaftageitemmeligbegrænsetomfang.
Styrkenidenøgedeinflationogidenstigendegældsbyrde
vedperiodensudgangtyderpåudsigttilyderligereskadelige
vekselvirkninger mellemdissetofaktorer .Medandreordvil
ensådanpolitikikkekunnefortsættes ,menmåvendesom.
Gennemførelsen afenledsagende oguundgåelig stabili­
seringspolitik vilresultere ienfornyetstigning iarbejdsløs­
hedsprocenten .
Dissetoscenarierkanfortolkessomnyttigereferencepunkter
iudviklingen afengennemførlig strategi .Hverkenen
fortsættelse afdeneksisterende tingenestilstandelleren
isoleretefterspørgselsbaseret reflationspolitik indeholder de
nødvendige ingredienser tilsikringafforbedringen afde
ønskedeøkonomiske præstationer .
Modelbaserede simuleringer fordetmellemlange løbbekræf­
ter,athverkenetscenario,baseretpåuændretpolitikog
adfærdellerensimpelekspansivfinanspolitik vilresulterei
enfortsatmuligacceleration afvækstiproduktion og
jobskabelse .Debekræfter resultaterne afandreanalyser,
somviser,athverkenenspontanudviklingellerenekspansiv
finanspolitik villøseproblemet .Efterkriseårene 1974/1975ogefteropsvinget i1976—år
somerholdtudenforberegningsperioderne ,pågrundafden
ekstremeustabilitet demedførteforresultaterne —etablere­
desennyforbindelse forperioden1977til1985(R2).Denne
viserenforskydning afkurvenmodvenstre,dvs.atengiven
økonomisk vækstrate modsvares afenstørrestigning i
beskæftigelsen .Derfandtimidlertid ikkenogenstørre
stigningstedibeskæftigelsen ,dadenøkonomiske vækst
forblevringeidenneperiode(engennemsnitlig årligstigning
på1,8%).Stigningen iarbejdsstyrken afspejledes derforien
stigning iarbejdsløsheden .Hvisdennyeforbindelse ,der
etableredes mellemvækstogbeskæftigelse ,skullevære
stabil,villeårligevækstrater på3,5til4,5%væretilstræk­
keligetilatopnådenstigning ibeskæftigelsen ,derer
nødvendig foratreducerearbejdsløsheden .
Diagram9illustrererogsåforbindelsen mellembeskæftigelse
ogvækst,somfølgerafdetrescenarier ,dervisesitabel7.
Såledeserdeårligevækstrater forBNPogbeskæftigelse i
perioden1986til1990idetgrundliggende scenariostilfælde
faktiskbeliggende pådenrettelinjeR2.Udenændringer i
økonomisk politikogadfærdbetyderdette,atdenøko­
nomiskevækstrate ,derståriforbindelse medenforholdsvis
beskedenvækstrate forbeskæftigelsen (pkt.D),villevære
fuldstændig ioverensstemmelse meddensammenhæng ,der
erkonstateret idesenesteår.Detisolerede scenariomed
ekspansivfinanspolitik villebliveafspejletihurtigereøko­
nomiskvækst,ogbeskæftigelsen villestigemereellermindre
ioverensstemmelse medforholdetR2(pkt.E).Endeligville
detpunkt,dersvarertildetsamarbejdsbetonede vækstsce­
nario(pkt.F),kommetilatliggeoverdennuværende
sammenhæng .Detvilleklartrepræsentere envækst,derer
hurtigereogmerebeskæftigelsesskabende .Dettetredjetil­
fældevilblivebehandlet nærmere iafsnitII.5.
Flerefaktorerkanbidragetilopnåelseafvækst,somskaber
flerearbejdspladser :
1.enlangsommere stigningiderealelønomkostninger
pr.beskæftiget parretmedenpassende stigning i
efterspørgslen ;
2.fortsattebestræbelser påatforbedreallemarkeders
tilpasningsevne (arbejde,varerogtjenesteydelser ,kapi­
tal);
3.påarbejdsmarkedet ,ændringer iarbejdstid ogforan­
staltninger tilindførelse afkorterearbejdstid udenat
dettefårindflydelse påproduktionsomkostningerne ;
4.lønforskelle ,somgiveretmerehensigtsmæssigt billedeaf
dekrav,derstillestilarbejdeiforskellige industrier og
regionerogmedhensyntilforskellige færdigheder .
Entilpasningsproces ,derstyresefterdisseprincipper erbåde
istandtilatmuliggøre vækst,somskaberflerearbejdsplad­
serogtilatskabegrundlaget forenmeretilfredsstillende
vækstdynamik ifremtiden ,idenudstrækning dengenopret­
terdeøkonomiske udbudsbetingelser .
Detmåherunderstreges ,atetandetvæsentligt elementeren
betydeligmerevedvarende investeringsvækst .Rapporten har
vist,atdavækstenforblevlav,varøkonomien allerede
begyndtatstødepåkapacitetsvanskeligheder .UansetdetII.2.Behovetforenmerebeskæftigelsesfremmende vækst
Pågrundlagafdenaktuelledemografiske udviklingsamt
erhvervsfrekvenser mådetantages,atenvækstibeskæfti­
gelsenpåmellem1og1,5%omåretvilværenødvendig for
atnedbringe dennuværende arbejdsløshedsprocent påca.
11%tilomkring 7%afarbejdsstyrken mellemnuog
1990.
Diagram9giverensimpelillustration afforbindelsen mellem
vækstraterne forbeskæftigelse ogproduktion iFællesskabet
ogDeforenedeStater.
Denobserverede forbindelse iFællesskabet iperioden1961
til1973(RI)viser,atstigningen ibeskæftigelsen varmeget
beskeden (engennemsnitlig stigningpå0,2%)trodsen
hurtigøkonomisk vækstpågennemsnitlig 4,6%årligt.Hvis
denfordenneperiodeetablerede forbindelse stadigvar
gældende ,villegennemsnitlige vækstrater påover6%om
åretværenødvendige foratopnådenønskedestigning i
beskæftigelsen .Ensådanvækstrate synesunderdenuværen­
deomstændigheder atværeganskeuopnåelig .Detskaldog
bemærkes ,atdenkapitalintensive væksttype i1960'erne ,
somdiagrammet antyder,lodsigfuldstændig forenemedden
dengangmegetbeskednevækstiarbejdsstyrken oggjordedet
muligtatholdearbejdsløsheden påetmegetlavtniveau(2til
2,5%afarbejdsstyrken ).

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/17
utilstrækkelige investeringsniveau (investeringsandelen faldt
medfemprocentpoints mellem1970og1985)erdet
sandsynligt ,atdeleafdeteksisterende produktionsapparat
erforældetogmindreeffektivtefteroliechokene .Hvis
tilpasningsprocessen skalskabenyejobs,mådenderforvære
baseretpåbetingelser ,dererimødekommende overfornye
investeringsudgifter .
Endeligerdetmindstligesåvigtigtatskabeogopretholde en
socialramme,indenforhvilkendeændringer ,derfindes
nødvendige ,bliveraccepteret ,ogindenforhvilken,der
tilskyndes tilderesgennemførelse .Herharvirksomheder ,
regeringer ,arbejdstagere ogderesfagforeninger envigtig
rolleatspille.Virksomheder måforetagedejobskabende
investeringer ,somernødvendige .Devilalleblivemeretilbøjelige tilatinvestereogmeregenerelttilatafholde
udgifter,hvisdeforventerudvidelseoglønsomhed afderes
markeder .Fagforeningerne vilgenereltsetblivemegetmere
modtagelige foropfordringer tilløntilbageholdenhed ,hvis
definder,atetsådantmådehold vilmuliggøre størrevækst
ogbeskæftigelse .Regeringerne vilvisestørrevillighedtilat
nedsætteskatterne ,hvisdekanse,atvirksomheder og
fagforeninger arbejdersammenmedhenblikpåatforbedre
denproduktive kapacitet ogdermedbeskatningsgrund­
laget.
Efterdengentagnegennemgang afdissespørgsmål iafsnit
II.3ogII.4idennerapport,fremsættes deriafsnitII.5forslag
omgennemførelse afenintegreretbestræbelse påatløsede
rejsteproblemer .
DIAGRAM 9
Forholdmellemvækstogbeskæftigelse (*)
(')LinjerneR1,R2ogR3opsummerer deniagttagneforbindelse mellembeskæftigelsens vækstog
væksten ibruttonationalproduktet ifastepriser.Hverlinjeslængdeerbegrænset tildeekstreme
iagttagelser .KunR2erblevetforlængetsomenpunkteretlinjeforatvise,hvorledesbeskæftigelsen i
deneuropæiske økonomipågrundlagafdesenesteerfaringerkunneudviklesig,hvisvækstpræsta­
tionenskulleforbedresig.
A=Gennemsnit for1961—1973: +4,6%BNP,+0,2%beskæftigelse ,
B=Gennemsnit for1977—1985: +1,8%BNP,—0,03%beskæftigelse ,
C=Gennemsnit for1966-1985 : +2,9%BNP,+1,9%beskæftigelse ,
D=Grundforløbet : +2,5%BNP,+0,4%beskæftigelse ,
E=Scenariomedekspansivfinanspolitik :+3,4%BNP,+0,8%beskæftigelse ,
F=Samarbejdsbetonet vækstscenario :+3,5%BNP,+1,1%beskæftigelse .
Koordinaterne tilpunkterne D,EogFertagetfratabel7.
ForUSA'svedkommende hængerdentilsyneladende gunstigeplaceringaflinjeR3sammenmed
særligedemografiske forhold .Denerhvervsaktive befolkning harværetstigendemedover2%om
året.Mellem1960og1970vararbejdsløshedsprocenten heletidenhøjereendiEuropa .Deterkun
siden1980,atarbejdsløsheden iEuropakonstantharværethøjereendiUSA.

Nr.L377/18DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
Indsatsenmedhenblikpåjobskabelse iFællesskabet har
genereltsetværetringei25år.Dogvardenkapitalintensive
vækstmodel ,somblevudvikleti1960'erne ,velegnetforden
periode,fordidenlavestigningibeskæftigelsen varside­
løbendemeddenlavevækstiarbejdsstyrken ,såledesat
arbejdsløsheden kunneholdespåetlavtniveau.Tidernehar
ændretsig,ogsomsvarpådedårligevækstudsigter erdet
hastendeatfåarbejdsløshedskurven vendt.Problemet erat
opnåenøkonomisk vækst,somerhurtigereogsamtidig
skaberflerearbejdspladser .Hovedpunkterne idenøko­
nomiskepolitik,somskalgennemføres foratnådettemål,er
blevetklartidentificeret .Idetvæsentlige kombinerer deen
moderatstigningilønningerne meddenrettegradaf
stimulering afefterspørgslen ,ogdemåledsagesafen
forbedrettilpasningsevne påallemarkeder .Deterderfor,at
betingelserne fordenkoordinerede gennemførelse afdenne
politiknumåundersøges .
II.3.Arbejdskraft ,kapitalogteknologi
Derernuenstærkformodning om,atkapital-ogarbejds­
kraftsammensætningen ideneuropæiske produktionsproces
erblevetskævtrukket idenforstand,atarbejdskraftind­
satsenerblevetforlille.Detersomalleredenævntet
ubestrideligt faktum,atbeskæftigelsen stagnerer .Undersø­
gelserviserligeledes,atderistigendegradskerenfordrejet
anvendelse afkapital,idetinvesteringerne oftemedfører
arbejdskraftbesparelser istedetforkapacitetsudvidelser .Selvomderermangedataproblemer pådetteområde,erdetværd
atnotere,atstatistiske skønforindustriogfremstillings­
virksomhed såvelsomkonjunkturbarometerundersøgelserne
blandtvirksomhedsledere bekræfterdennevurdering .Argu­
mentetunderstøttes ligeledes isammenligningerne medUSA,
hvoranvendelsen afarbejdskraft ogkapitalharværetmere
afbalanceret endiEuropa .
Enstordelafdenmerekonventionelle produktivitetsanalyse
forekommer umiddelbart mereopmuntrende ,endderer
dækningforfraeteuropæisksynspunkt .Somvistidiagram
10erarbejdsproduktiviteten iEuropavoksetlangtkraftigere
endiUSA.Diagrammet belyserogsåtrendenikapitalpro­
duktiviteten (outputpr.kapitalenhed ).Denvoksede i
1960'erne ietmoderattempoiUSAogsvækkedes derefter .I
Europafaldtkapitalproduktiviteten markant iheleperioden
1960til1985.Kapitalintensiteten (dvs.denkapitalmængde ,
deranvendespr.beskæftiget )ermedandreordvoksetstærkt
iEuropasideløbende medtrendeniarbejdsproduktiviteten ,
medensdissetostørrelserikkeervoksetsåkraftigtiUSA.En
sammenligning afstigningen iarbejdsomkostningerne med
stigningen iarbejdsproduktiviteten vilsåledesværevildle­
dendeienperiode,hvorhovedparten afarbejdsproduktivi­
tetsstigningen eretresultatafenvoksende tendenstil
arbejdskraftbesparende investeringer .Hvisdenøgedepro­
duktivitetsstigning erenfølgeafetfaldibeskæftigelsen eller
enutilstrækkelig stigning ibeskæftigelsen iforholdtil
væksten iarbejdsstyrken ,vilarbejdskraften somhelhedikke
høstefordeleneafdissetydeligeproduktivitetsgevinster .
DIAGRAM 10
Arbejdsproduktivitet ,kapitalproduktivitet ogkapitalintensitet idefirestørstemedlemsstater ogUSA,
1960til1985
Indeks1960=100
Arbejdsproduktivitet :reeltBNPpr.beskæftiget .
Kapitalproduktivitet :reeltBNPpr.kapitalenhed .
Kapitalintensitet :kapitalpr.beskæftiget .
Kilde:Kommissionens tjenestegrene .

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/19
er,atnyinvesteringerne ikkehargivetettilstrækkeligt bidrag
tilproduktionskapaciteten .
Situationen iEuropakendetegnes såledesaltialtved,atder
harværetlagtaltforstorvægtpåarbejdskraftbesparende
investeringer ;mennårrentabiliteten erringe,vilderværeen
mangelpåinvesteringer inykapacitet iøkonomien .Ien
situationmedlaveffektivitet ergabetmellemkapitalens
grænseprodukt ogrealrenten altforstort.
Dererimidlertidsketenviskorrigering afdissetrendssiden
begyndelsen af1980'erne .Trendstigningen ireallønsom­
kostningerne erfaldettil1,0%pr.åriperioden1983til
1985isammenligning med2,1%iperioden1974til1982og
4,4%iperioden1961til1973.Afkastetafbruttokapitalap­
paratetanslåsatværevoksetnogetiforholdtillavpunktet i
begyndelsen af1980'erneefterdetandetoliechok ,mendeter
stadigvæk megetlavereenddetniveau,dernoteredes i
1960'erne ,dadervarenhurtigerevækstrate ikapitalappa­
ratet(jf.diagram12).Stigninger ikapitalenpr.ansatbetragtesnaturligtsomen
ønskeligting,ogerfaringen gennem1960-erne viser,at
væksten ikapitalenpr.ansatfaktiskgaventilfredsstillende
vækstiBNPogproduktion pr.ansat.Manmåderforrejse
detspørgsmål ,hvorforkapitalakkumulationen iEuropa,
navnligsiden1970'erne ,ikkeharskabtenstørrebeskæfti­
gelse.Manmåantage,atenergiprisstigningerne reducerede
detbeståendekapitalapparats nettoværdi .Myndighedernes
inflationsbekæmpende foranstaltninger ,sombetødenre­
striktivpolitik,førteligeledestilenunderudnyttelse af
kapaciteten .
Betragtesspørgsmålet overenlangperiode,erenanden
vigtigdelafforklaringen ,atdissetrendsfaldtsammenmed
envedvarende forringelse afrentabiliteten og,hvilkethænger
sammenhermed,enmarkantstigning iarbejdskraftens
realaflønning iforholdtilkapitalens (jf.diagram11).
Treandrefaktorerkunnebidragetilenforklaring .Fordet
førstestivhederpåarbejdsmarkedet ,somkanforhindre ,at
arbejdsmarkedet fungerereffektivtiensituationmedstigen­
debeskæftigelsesomkostninger .Fordetandetmyndigheder­
nesbevidstepolitikmedatøgeskatternepåarbejdskraft ,
navnligsocialsikringsbidragene .Ikke-lønomkostningerne i
Fællesskabet ervoksetmedomkringV2procentpoint pr.åri
desidstetotiår.Fordettredjeharbehovetforatbegrænse
inflationen ogdennødvendige ikke-monetære finansiering af
budgetunderskuddene resulteret ienhøjrealrente iFælles­
skabet .Dissefaktorerhartilsammen bevirketenvedvarende
forringelse afinvesteringernes rentabilitet .Diagram 11og12
viser,atdererenstærkforbindelse mellemafkastetaf
kapitalapparatet ogvæksten ikapitalapparatet .
Deøgederelativerealebeskæftigelsesomkostninger ogden
svækkederentabilitet forfastkapitalharistigendegrad
tenderetmodatgørearbejdskraftforbrugende investeringer
eller»capitalwidening«-investeringer mindreattraktiveend
merekapitalintensive produktionsmetoder .Nedgangen i
kapitalproduktiviteten ogfaldetiafkastetiEuropapegeralti
altiretningafetmarkantfaldiinvesteringernes effektivitet i
Europa,ogdétmåskeforlangtidfremover .KonsekvensenInvesteringerne begyndteatvoksei1984og1985,menfraet
megetlavtudgangspunkt .Somnævnttidligereharkapaci­
tetsudnyttelsesgraden iindustrien udvistenfortsatstigningi
desidste12måneder ,nemligfra79%imidtenaf1984til
82%i1985.Påbaggrundafdennerestriktion påudbuds­
sidenskalderudfoldesbetydelige investeringsbestræbelser ,
derindebærer ennedprioritering afarbejdskraftbesparende
investeringer ogenopprioritering afkapacitetsudvidelser ,
såfremtdenpotentielle vækstrate ideneuropæiske økonomi
skaløgesvæsentligt .Detteimplicerer tilgengæld,atden
senesteforbedring afkapitalens relativeaflønning iforhold
tilarbejdskraften skalfortsætte ienrækkeår.Ensådantrend
villeselvfølgelig letterekunneaccepteres somledafensocial
konsensus ,hvisøkonomien bevægede sigindienmere
gunstigvækstbane ogsamtidigvaristandtilatskabemere
beskæftigelse .Detterejserspørgsmålet omenhensigtsmæs­
sigefterspørgselsudvikling ,sommåsikressideløbende med
småreallønsstigninger .

Nr.L377/20DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
DIAGRAM 11OG12
11.Relativaflønningafarbejdskraft ogkapital
(konstante priser:indeks1960=100)12.Rentabilitet ogvækstikapitalapparatet
(konstantepriser)
(')Lønsumpr.lønmodtager ,inklusiveenskønnetarbejdsindkomst forselvstændige ,derantagesatvære
ligmedlønsummen pr.lønmodtager .
(2)Nettodriftsoverskud ,eksklusive skønnetarbejdsindkomst forselvstændige ,iprocenten afbrutto­
kapitalappartet .
(3)Relativaflønningafarbejdskraft ogkapital=arbejdsindkomst pr.beskæftiget ,nettoafkast af
bruttokapitalapparatet .
(4)Tre-årsglidendegennemsnit .
Strukturen iøkonomien erblevetformegetskævtrukket i
retningaf»capitaldeepening«-investeringer ogarbejdskraft­
besparende investeringer ,såledesatinvesteringerne ikapaci­
tetsudvidelser harværetutilstrækkelige .Dettemåantagelig i
etikkeubetydeligt omfangtilskrivesenuhensigtsmæssig
trendiderelativefaktorpriser ,meddenkonsekvens ,at
faldenderentabilitet modsvares aflaveinvesteringer og
stigendearbejdsomkostninger afstagnerende beskæftigelse .
Enmerehensigtsmæssig udvikling iderelativefaktorpriser
kunnefådenavancerede teknologi tilatgiveenhøjere
potentielproduktion ogbeskæftigelsesvækst .
II.4.Løn,profitogbeskæftigelse
EF'sudvalgforøkonomisk politikforetogsidsteåren
undersøgelse vedrørende afkastetaffastkapitaliFællesska­
bet(J).
Udvalgetkonstaterede ,atafkastetpåinvesteretkapital,der
erdenbedsterentabilitetsindikator ,faldti1960'érne og1dennesammenhæng spillerteknologisk innovation og
tekniskefremskridt genereltenmegetvigtigrolle.Flere
undersøgelser viser,attempoet idetekniskefremskridt i
Europafaldti1970'erne .Imodsætning tilhvadnogletror,
hardettesnareresvækketendgavnetbeskæftigelsessituatio ­
nen.Tekniskefremskridt indebærer nødvendigvis ,atutids­
svarendearbejdspladser nedlægges ,mendetekniskefrem­
skridtskaberogsånyejobsideindustrier ,derskaberog
anvender denyeteknologier .Nogleafdevigtigstenye
teknologiske forbedringer ,f.eks.informationsteknologi ,har
enstærkkapitalbesparende ogarbejdskraftforbrugende
dimension .Derelativepriserpåarbejds-ogkapitalmarkedet
spillerenrollefordettempo,hvoritekniskefremskridt
opstår,ogfordetekniskefremskridts karakter .Hvisreal­
lønningerne stigerformegetiforholdtilafkastetaffast
kapital,kandetforventes atmedføreinnovationer af
arbejdskraftbesparende karakter .Enmerehensigtsmæssig
strukturiderealebeskæftigelsesomkostninger ogaflønning­
entilfastkapitalvilbidragetilatforhindre ensådan
skævtrækning .Sålængefremskridtene identekniskeviden
forbedrerinvesteringseffektiviteten ogarbejdsmetoderne ,vil
derværeetmindrebehovforatdæmpereallønsvæksten for
atrealisereengivenbeskæftigelsesmålsætning .(J)Fællesskabets udvalgforøkonomisk politik:»Profitability and
therateofreturnintheCommunity «,RapporttilRådetog
Kommissionen (dok.II/02/85-Efinal),maj1985.

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/21
eriennyligforetagenanalyse(*)blevetbelyst,atrealløns­
fleksibilitet mellemdeforskellige økonomiske sektorerhar
betydningforøkonomiens evnetilatskabebeskæftigelse .
Dermåudvisesforsigtighed vedfortolkningen afdentype
analyser ,mendetserudtil,atEF-landene iensituation ,hvor
derharværetenstigendearbejdsløshed ,harværetkendeteg­
netvedenretlavreallønsfleksibilitet ,bådemellemde
forskellige sektorerogpåmakroøkonomisk plan.1970'erne iFællesskabet .I1984anslåsnettoafkastet på
nettokapitalapparatet iEFathaveliggetpågennemsnitlig
4,2%(jf.diagram14),hvilketskalsammenlignes med11%
i1960'erne (pågrundlagafdedefinitioner ,dereranvendti
diagram14).Dettefaldikapitalafkastet serimidlertidudtil
atværeblevetbremset idesenesteår,efterhånden som
reallønsstigningen dæmpedes tilgennemsnitlig 1%iperio­
den1983til1985(sammenlignet med2,1%iperioden1974
til1982og4,4%iperioden1961til1973).Stigningen i
afkastet,dervariererfralandtilland,haralligevel i
gennemsnit væretmegetbeskeden ,nårmansammenligner
medperioderne medhurtigvækstiEuropa .
Lønkvoten inationalindkomsten iEuropaernæstenfaldet
tilbagetilniveauetibegyndelsen af1970'erne ,ogprofitan­
delenervoksettilsvarende .Denneændring iindkomstfor­
delingenharsletogretmatchetændringen ikapital-arbejds­
kraftsammensætningen .Detteforklarer ,hvorforafkastetpå
fastkapitalnæstenikkeervokset,oghvorforderfortsateret
problemmedutilstrækkelig rentabilitet iEuropa.Detervigtigt,atderopnåsenbredenighedom,hvordan
disseforskellige spørgsmål omløn,profitogbeskæftigelse
skalbehandles iFællesskabet iårenefremover .Deeuropæ­
iskelandeskalfindeløsninger ,derkantilpassestilderes
særligepolitiskeogsocialetraditioner ,samtidigmedatder
tageshensyntildeelementer ,derharværetanvendtmedet
tilfredsstillende beskæftigelsesresultat andresteder.Idenne
sammenhæng kunnemanundersøge mulighederne fornye
lønfastsættelsesmåder ,herunderf.eks.enstørreprofitkom­
ponent,bonusordninger ellermeritrelateret løn.Medlønsy­
stemer,deromfatternogleafdisseelementer ,kunneløn­
modtagerne fåenvisgradafgarantimod,atderikkeskerfor
storeudsvingtilfordelforaktionærerne .Endvidere ville
arbejdsgiveren ihøjeregradværeredetilatansætteekstra
personale ,nårhanved,atarbejdsomkostningerne ermere
fleksible .Dadeternødvendigt medstørreinvesteringer og
højererentabilitet ,kunnedetværenyttigtihøjeregradat
ladelønmodtagerne deltageiordningervedrørende kapital­
tilvæksten .Dererstorestatistiske problemer forbundet medatmåle
rentabiliteten forfastkapital,mendererogsåandrekriterier
tilbelysning afprofitoglønniveau ,bl.a.økonomiens
investerings -ogbeskæftigelsesresultater .Denhøjerealløns­
stigningigennem1970'ernebidrogtilatsvækkeinvesterings­
præstationerne ,hvilketsamtidigindebarenugunstiginve­
steringssammensætning .
Eftervurderingen iUdvalgetforøkonomisk Politikkende­
tegneshovedparten afmedlemsstaterne fortsatafetren­
tablitetsniveau forfastkapital,derideflestesektorer
sandsynligvis erforlavttil,atmankanopnåentilstrækkelig
vækstiinvesteringerne ogbeskæftigelsen .Envedvarende
moderatreallønsstigning kombineret medenpassendevækst
iefterspørgslen kunneselvfølgelig føretildenønskede
stigningirentabiliteten forfastkapital.Eteksempelpåden
positivevirkning ,somenreallønsmoderation ogenforbedret
rentabilitet kanhaveforbeskæftigelsen oginvesteringerne ,
sermaniøjeblikket iDanmark ,hvorstigningen ieksporten
—ienlilleåbenøkonomi —hargivetdennødvendige
efterspørgselsstimulering .Lønmoderationen idesenesteårhargivetmulighedforat
bremsenedgangen irentabiliteten forfastkapital.Rentabi­
litetenerimidlertid stadigforlav,hvisderskalopnåsen
højerevækstiinvesteringer ogbeskæftigelse .Reallønsfleksi­
biliteteniEF,bådepåmakroøkonomisk ogsektoraltplan,er
ogsåretlavoghængerudentvivlsammenmeddensvage
beskæftigelsestilbøjelighed ideneuropæiske økonomi .En
reallønsmoderation somden,manharkunnetobservere i
hovedparten afEF-landene ica.desenestefireår,må
fastholdes ienårrækkefremover ,indtildereropnåeten
væsentlig ogvedvarende reduktion afarbejdsløsheden .
Arbejdsgiverne måpåderessidesikre,atdenødvendige
investeringer gennemføres .Indenforrammerneafetbredt
tilrettelagt samarbejde mellemarbejdsmarkedets partermel­
dersigtrespørgsmålafsærligbetydning :i)hvordankan
regeringerne udformedennødvendige efterspørgselspolitik ,
derskalledsageaftalerneomlønmoderation ;ii)justeringen
afderelativefaktorpriser ogrealiseringen afbeskæftigelses­
målsætningerne ;iii)mulighederne forindførelse afnye
lønfastsættelsesmåder medhenblikpåhurtigtatrealisere
målsætningen omenhøjbeskæftigelse .Derkanderforargumenteres for,atdergennemføres en
vedvarende tilpasning overenårrække .Determåske
nødvendigt ,atreallønsstigningen forblivermegetmoderat
ogholdesunderstigningen iarbejdsproduktiviteten ,sålænge
arbejdsløsheden ikkeerfaldetvæsentligt .Ensådanpolitik
skulleimidlertidunderstøttes afenpassendeefterspørgsels­
udvikling ,hvordeprivatenyinvesteringer gradviskunne
spilleenrolle.
Spørgsmålet omlønspredning ogfleksibilitet ireallønsudvik­
lingenerogsårelevantibestræbelserne påatopnåenhøjere
beskæftigelse .Dettespørgsmål rejsernaturligvis betydelige
problemer isammenhæng medcentraliserede lønforhand­
linger;spørgsmålet omdenhensigtsmæssige balancemellem
centraliserede ogdecentraliserede forhandlinger indtageren
vigtigpladsidialogenmellemarbejdsmarkedets parter.Det(')OECD:»Labourmarketflexibilityandexternalpriceshocks«,
ESDWorkingPapernr.24,september 1985.

Nr.L377/22 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
II.5.Ensamarbejdsstrategi forenhøjerevækstpåmellem­
langsigt
Ideforegående deleidetteafsnitafberetningen blevdet
forsøgtatredegøreforelementerne idenforeslåedestrategi,
derskalsikreenvæsentlig ogbeskæftigelsesfremmende
vækst.Detfremgårafvurderingen idenneberetning ,at
muligheden foratopnåetsådantresultatimegethøjgradvil
afhængeafetbeskedentantalsærligtvigtigebetingelser ,som
måopfyldesiensamarbejdssammenhæng .Derlæggessærlig
vægtpådenindsats,derskalgøresafdeforskellige aktører
foratforbedrekapitalens rentabilitet ,tilvejebringe enpas­
sendeefterspørgselsstøtte ogsåledesfremstimulere deinve­
steringer ,derernødvendige forattilvejebringe enmere
beskæftigelsesskabende vækst.
Indenforrammerne afdettesamarbejde mådenmoderation
afstigningen iderealebeskæftigelsesomkostninger ,som
manharkunnetobservere idensenestetidefterenperiode
medkraftigestigninger ,fastholdes .Deterklart,atdelande,
derendnuikkeharnåetdenfornødnegradafmoderation ,
mågøreenindsatsidenretning .Isammenhæng hermeder
detnødvendigt atfremmeenmereafbalanceret udvikling i
denrelativeaflønning tilarbejdskraft ogkapital .Enreduk­
tionafbeskæftigelsesomkostningerne iforholdtilomkost­
ningerne iforbindelse mednyinvesteringer vilpåmellemlang
sigtbegyndeatændreinvesteringssammensætningen og
dermedændredenudvikling ,derefternoglesopfattelse ifor
højgradharværetkendetegnet afkapitalintensive investe­
ringerpåbekostning afarbejdskraftbesparende investerin­
ger.
Påkortsigtvilenmeremoderatreallønsvækst tenderemodat
øgevirksomhedernes rentabilitet .Mendalønindkomsterne
udgørsåstorendelafdensamledeindenlandske indkomst ,
erdetietvistomfangsandsynligt ,atdervilblivetaleomen
uønsketvirkningpåefterspørgslen .Medenudgangssi­
tuation,hvorderalleredeertegnpåkapacitetsbegrænsning ­
er,erforbindelsen melleminvesteringernes forventede frem­
tidigerentabilitet ogudgifterne tilnyinvesteringer tilkapaci­
tetsudvidelser megetvigtig.Idetomfangdensamlede
efterspørgsel reduceresmereaflønmoderation ,endinveste­
ringerneøgespågrundafforbedretprofit,vildetvære
nødvendigt ,atregeringerne understøtter densamledeefter­
spørgsel ,hvismanskalopnådenønskedebeskæftigelses­
effekt.
Arbejdsmarkedets reaktionsmåde eretvigtigtspørgsmål ,og
arbejdsmarkedets tilpasningsevne ogfunktionansesforat
væreetproblemområde iEuropa .Medhenblikpåat
forbedremarkedseffektiviteten udenatforringedensociale
beskyttelse burdederforetagesenundersøgelse afsådanne
faktorersomansættelses -ogafskedigelsesvilkår ,enmere
fleksibelanvendelse afarbejdstiden ,erhvervsuddannelsernes
hensigtsmæssighed samtforholdet mellemlønforskelle og
arbejdskraftbehov iforskellige sektorer ,regionerogfærdig­
hedskategorier ogvæksten iikke-lønrelaterede omkostning­
er.understøttende rollesnarereendenførenderolleivækstpro­
cessen .
Iværksættelsen afovenforbeskrevne vækststrategi ville
kræve,atbådearbejdsgiverne ogfagforeningerne afgiver
tilsagnomatvilleholdereallønsudviklingen påsamme
moderateniveausomidesenesteår,indtildereropnåeten
tilstrækkelig reduktion iarbejdsløsheden .Vedvurderingen
afsammenhængen mellemløn,profit,investering ogbeskæf­
tigelseskulledetundersøges ,omlønningerne kunneudgøre
enmerefleksibelogenmereprofitrelateret komponent .
Dettekunneværemedtilatøgebeskæftigelsen ,idet
arbejdskraften dermedimindreomfangbetragtessomenfast
omkostning .Underdenuværende vilkårvilleetsådant
initiativogsåkunnebidragetilatskabeetinvesteringsop­
sving,idetvirksomhederne villefåmulighedforimindre
udstrækning atbaseresigpåeksternefinanseringskilder .
Fællesskabet kunnebidragetildennesamarbejdsstrategi ved
ativærksætte foranstaltninger tilforbedringer aføkonomi­
ensudbudsside ,hvilketsamtidigvillehaveefterspørgsels­
virkninger .Dekunnebeståiinitiativer medsigtepåat
accelererefuldførelsen afdetinternemarked,udviklingafet
programforeuropæiske infrastruktur -ogmiljøprojekter ,
hurtigefremskridt idetforeslåede europæiske teknologiske
fællesskab ogaftalermedandrelandeomativærksætte enny
GATT-runde omliberalisering afhandelen .Hvisregering­
erneforetogenhurtigreduktionafsektorspecifikke subsidier
ogprotektionistiske foranstaltninger indenforFællesskabet ,
villedettegivemulighedforskattenedsættelser .Arbejds­
giverorganisationerne kunneforventesatreageregunstigtpå
sådanne foranstaltninger .Arbejdsgiverorganisationerne
kunneligeledeshjælpemedatsamlestøtteidenprivate
sektortilenrækkevigtigeeuropæiske infrastrukturprojekter
ogenaccelereret åbningafdeteuropæiske internemarked .
Dekunneværelangtmereopmærksomme påtilpasninger af
investerings -ogbeskæftigelsesplaner ilysetafdenforventede
ændring iløn/profit-relationerne ogmulighederne fornye
markeder .
Forsåvidtangårforanstaltninger påefterspørgselssiden ,
kunneregeringerne forventesatsikreentilstrækkelig efter­
spørgselpåmellemlang sigt,såledesatvirkningerne på
udbudssiden kanslåigennem,navnlignyearbejdspladser .I
tilfældeafensvækkelseafefterspørgslen ,f.eks.pågrundaf
denforeslåede lønmoderation ellerinternationale pris-eller
efterspørgselschok ,kunnedeoffentligemyndigheder udnyt­
tedetdervedskabteråderum idenøkonomiske politik.I
1986kunnedeindledende bidragtilsamarbejdsstrategien
beståienfremskyndelse afoffentligeinfrastrukturprogram ­
merogskattenedsættelser ,hvordetermuligt,idetdervil
væremuligheder foryderligereskatteforanstaltninger i1987
og1988afhængigaffremskridtene idensamledestrategi .
Deforventede makroøkonomiske virkninger afdenovenfor
skitserede politikkankortsammenfattes vedhjælpafen
stiliseretmodelbaseret simulation afdentype,dererbeskre­
vetiafsnitII.1.
Deropstillesetsamarbejdsbetonetvækstscenario ,hvordet
antages,atalleEF-landeførerenlønmoderationspolitik .DetOvennævnte elementer erkernenistrategien ,deriøvrigt
kendetegnes ved,atdensamledeefterspørgsel spilleren

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/23
antagesisimulationen ,atbådepengepolitikken ogfinans­
politikken tilrettelægges således,atdensamledenominelle
efterspørgsel fastholdestætpåvæksttrenden igrundforløbet .
Faldendeinflationoglønomkostninger bidragertilenhurti­
gerestigningidenrealepengeforsyning .UdenforEFantager
man,atUSAreducerersitbudgetunderskud ,samtidigmedat
Japanogrestenafverdenviltræffeudlignende ekspansive
foranstaltninger .Foranstaltninger iUSAgørdetnavnlig
muligtforEuropaatreduceredenominelle ogrealerente­
satser,hvilketstimulerer deprivateinvesteringer direkteog
bidragertilatreduceredeoffentligeudgiftertilydelsernepå
denoffentlige gæld.Idennesammenhæng erenmoderat
ekspansion afdeoffentligeinvesteringer ogskattereduktio­
nerforenelige meddenønskedekontroloverbudgetunder­
skuddene ,hvilkethovedsagelig skyldesvirkningen påbud­
getindtægterne afdenhøjerevækstogdelavererentesatser .
Såfremtdeninternationale økonomiske situationantagesat
blivemindregunstig,vildetblivenødvendigt atøgeefter­
spørgslen yderligere foratopnådenønskedereduktion i
arbejdsløsheden .
Resultaterne afsimulationen medensamarbejdsstrategi af
dennetype,påinterntoginternationalt niveau,fremgåraf
tredjekolonne itabel7ogdiagram13.
Detvigtigstetræker,atdeforeslåede initiativer ,såfremtde
iværksættes ,giverudsigttilenvækstratepå3,5%mellem
1986og1990ogengennemsnitlig vækstibeskæftigelsen på
1,1%.Ifremskrivningens sidsteårvokserproduktionen
med3,5%ogbeskæftigelsen med1,5%.Dettereducerer
arbejdsløshedsprocenten i1990til7%.Denneudvikling
kunnevidereføres efter1990ogvilledermedgiveudsigtertil
enyderligere væsentligreduktionafarbejdsløsheden .
Denforeslåedelønmoderationspolitik ,somskalunderstøttes
afenpassendeefterspørgselspolitik ,reducererinflationsra­
tenogøgervirksomhedernes rentabilitet .Detteinducereren
stigning ideprivateinvesteringer påover6,5%,hvilketi
simulationsperioden ertilstrækkelig tilatovervindekapaci­
tetsbegrænsningerne påmakroniveau .Detnoteres,atden
offentlige sektorsunderskud måltiprocentafBNPi
gennemsnit kunvilværelidtforskellig franiveauet i
grundforløbsfremskrivningen .
Detskalbemærkes ,atvækstraten på3,5%igennemsnit i
simulationen ikkemåansesforatværeeturealistisk skøn,
nårdensespåbaggrund afenbetydeligstigningiproduk­
tionskapaciteten idennejusteringsfase .Arbejdsproduktiviteten vokserigennemsnit kunlidthurti­
gereendigrundforløbsantagelsen tiltrodsforenlangtstørre
acceleration ivækstenfra2,5til3,5%.Detteeretresultataf
engradvisoggenerelforskydning iarbejdskraft /kapi­
tal-sammensætningen iøkonomien .Denhurtigerevækstog
dengradviseændring iarbejdskraft /kapital-sammensæt ­
ningengivertilsammen depositiveresultaterforbeskæftigel­
senogarbejdsløsheden .
Denmakroøkonomiske modelsimulation kanikkeviseeller
beskrivedendetaljerede sektoraleproduktivitetsudvikling .
Produktivitetsstigningen kanimidlertid forventesathave
følgendekarakteristika .Forsåvidtangårdem,derallerede
eribeskæftigelse ,kanmanantage,atdeharetrimeligthøjt
færdighedsniveau ,ogatderesproduktivitet ogsåerhøj,ogat
denvilstigeyderligere iforbindelse meddeforventede nye
investeringer .Afdem,derkommer ibeskæftigelse ,vilde
ungeividudstrækning væreufaglærteoghavebehovforen
uddannelsesperiode .Idenneperiodevilderesproduktivitets­
bidragsikkertværelavt.Detsammevilværetilfældetfor
dem,derharværetarbejdsløse ilangtid.
Simulationen viser,atenopfyldelse afdeskitseredebeting­
elserkunnebringedeneuropæiske økonomiindienvækst­
bane,derietvistomfangharkarakterafen»godcirkel«.
Højererentabilitet ogefterspørgselsstøtte medførerinveste­
ringerogenproduktionsvækst ,derertilstrækkelig tilat
skabenyejobsietomfang,derreducererarbejdsløshedsre­
serven.Stærkerevækst,øgetbeskæftigelse oglaverearbejds­
løshedformindsker denoffentligesektorsunderskud som
følgeafflereindtægterogfærrekriserelaterede udgifter,og
dettevil,sammenmedenøgetselvfinansiering ivirksomhe­
derne,bidragetilatsænkerentesatserne .
Dererimidlertidnogleandrefaktorer,derikkeermedregnet
iscenariet ,ogsomkunneskabeyderligere forbedringer i
økonomiens præstationer .Detdrejersigbl.a.omenrække
udbudssideforbedrende foranstaltninger ,dererblevettruffet
idesenesteårimangelande,mensomførstvilgivepositive
resultaterefterenlangperiode .Enbedretilpasningsevne på
arbejdsmarkedet medenomkostningsneutral tilpasning og
reduktionafarbejdstiden samtenaccelereret gennemførelse
afEF'sinternemarked,somdetnuerforeslået ,villefremme
vækstenogbeskæftigelsen .Lavereoliepriservilleogså(som
nævntiafsnit1.3)kunnebidragetilatøgeaktiviteten i
verdensøkonomien generelt .

Nr.L377/24 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
DIAGRAM 13
Nogleillustrerende resultater ietgrundforløbsscenario ogalternative økonomisk-politiske strategier,
EF1985til1990
BNPmængde BNP-deflator
BNPnominelt
Arbejdsløshedsprocent

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/25
DIAGRAM 13(fortsat)
Budgetunderskud Langfristet rente
Investeringskvote (brutto)(')
Reallønpercapita(årligændring )
(')1procentafBNPimarkedspriser .
Kilde:Eurostat ,Kommissionens tjenestegrene .

Nr.L377/26 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
Strategienafhængersåledesihøjgradafhovedaktørerne —
arbejdsgiverne ,fagforeningerne ogregeringerne .Derskal
væreenresolutviljetilbådeatsikredenønskedereaktionpå
udbudssiden ogtilatsikre,atdennominelleefterspørgsel er
tilstrækkelig tilatabsorberedetteudbud.
Derfremlægges enøkonomisk-politisk strategi,somarbejds­
markedetsparterogregeringerne skaltagestillingtil,ogsom
tagersigtepåatøgevækstenibeskæftigelsen ogreducere
arbejdsløsheden megetbetydeligtpåmellemlang sigt.Hvis
strategienfølges,antagesdet,atarbejdsløsheden vilfaldetil
omkring7%i1990,ogisåfaldvilderogsåværetaleomenrealBNP-gevinst .Kerneelementerne ,nemligmidlertidig
moderation iderealebeskæftigelsesomkostninger ,fleksibi­
litetiderelativefaktorpriser ognominelefterspørgselstøtte ,
erimegethøjgradindbyrdesafhængige .Dervilimidlertid
ogsåkunnetilvejebringes etvigtigtbidrag,hvisderforetages
omfattende forbedringer afarbejds-,vare-,tjenesteydelses­
ogkapitalmarkedernes funktionsmåde ogsærligvedforbed­
ringerafEF'sinternemarkedpåmangeområder .Tilpas­
ningsstrategiens gennemførelse ,succesogtroværdighed
afhængerimidlertidafallepartersviljetilatsikre,atde
nødvendige betingelser opfyldesvedentrinvisgennemførel­
se,derbegynder i1986ogvidereføres flereårfrem.
III.DENØKONOMISKE POLITIK SOMLEDIENSAMORDNET VÆKSTSTRATEGI
III.1.Deoffentligefinanser tilsvarende højereiEuropaendiUSA.Skatternes ogde
socialesikringsudgifters gennemsnitlige andelafBNPsvinger
imidlertidbetydeligtmellemmedlemsstaterne ;i1985varde
f.eks.55%iDanmark ogNederlandene ,41%iDet
forenedeKongerige og35%iGrækenland .III.1.1.Denoffentligesektor
Determegetvanskeligtatforklare,hvorledesstørrelsenafde
offentligeudgiftersåvelsomskatternepålængeresigtkan
påvirkedenøkonomiske vækstogbeskæftigelsen .Deter
imidlertid muligtatindkredsetreområder ,somudgøren
potentieltrusselmoddenøkonomiske udvikling .Isidsteårsøkonomiske årsberetning blevderslåettillydfor
ennedbringelse afdeoffentlige udgiftersogskatternes
stigendeandelafbruttonationalproduktet iEF.Kommissio­
nenssenesteskønviser,atstigningstendensen nuervedat
blivebremsetogmåskevendt.Deoffentligeudgifterforven­
tesatstigemedunder1%i1986.Desamledeoffentlige
udgifteriEFiprocentafBNPforventesatfaldelidt,nemlig
fra51,9%i1984til51,5%i1985ogherefternoget
kraftigere ,til50,8%i1986.Tilsvarende regnesdermeden
nedgang idensamledeskattebyrde ,mennedgangen vildog
bliveafnogetmindreomfangsomfølgeafkonsolideringen af
budgetterne .Desamledeskatterbeløbsigtil46,4%i1984
ogforventesatandrage46,3%i1985og46,0%i1986.Nårbeskatningen aflønindkomsterne stiger,øgesogså
forskelleneller»spændet«mellemarbejdsgiverens udgiftertil
enarbejdstager ogarbejdstagerens indkomstefterskat.Høje
lønomkostninger hartendenstilatmindskeefterspørgslen
efterarbejdskraft ogderforbeskæftigelsen idenprivate
sektor.Forsåvidtsomlavereindkomster efterskatfår
lønmodtagerne tilatkrævehøjerelønningersomkompensa­
tion,vildetteendvidere skabeetinflationspres ogforværre
beskæftigelsesudsigterne igen,nårinflationen skalnedbring­
es.Højerebeskatning aflønindkomsterne erogsåmedtilat
forklareprisstigningen påarbejdskraft iforholdtilkapitalog
dermeddetøgedekapital/arbejdskraftforhold ,somblev
observeret i70'erne,ogsomernævnttidligere idenne
beretning .Forøgelsen afdetteskattebetingede »spænd«har
væretmeremarkant ideflesteeuropæiske landeidesidsteto
årtierendiDeforenedeStaterogJapan.F.eks.stegforskellen
mellembrutto-ognettolønningerne udtryktiprocentaf
nettolønningerne igennemsnit fra36til60%idefirestore
EF-lande iperioden1960til1983.IDeforenedeStatervar
stigningen isammeperiodefra29til37%.Pågrundafdeinstitutionelle forskelle idenoffentligesektors
indretning ogomfang imedlemsstaterne børdissehelt
uspecificerede talbehandles medvarsomhed ,isærisammen­
ligningermellemlandene .Tabel8indeholder enrække
summariske sammenligninger mellemEFogUSA,sompeger
pålighedersåvelsomforskellemellemdetoøkonomier .I
beggetilfældeliggerf.eks.detoffentligeforbrugpåomkring
19%afBNP,ogdendirekteindkomstbeskatning erogsåaf
omtrentsammestørrelse ,nemligca.13,5%afBNP.De
højereoffentligeinvesteringer iEuropaerudentvivludtryk
fordetoffentliges størreengagement indenforenrække
sektorersomf.eks.transportogsundhedsvæsen .Dereren
slåendeforskelpåstørrelsen afdetoffentliges løbende
overførsler ,ogdetafspejlerdetoffentliges størrerolleved
tilvejebringelsen afsocialsikringogsundhedsvæsen .Bidra­
genetildensocialesikringmåltiprocentafBNPliggerEtandetområdevedrørerdeoffentligeydelserseffektivitet
ogværdi.Hvislønmodtagerne opfatterdeoffentlige servi­
ceydelserogoverførsler somværendeprismæssigt ogkvali­
tetsmæssigt rimelige ,vildeværemeretilbøjelige tilat

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/27
acceptere denheraffølgendeskattebyrde .Derimod vil
ineffektive ogurimeligtomfattende indkornstoverførselssys ­
temertenderetilatundergrave denneacceptogdermedføre
tiletøgetlønpresmedugunstigeindvirkninger påvækstenog
beskæftigelsen .
Entredjepotentieltrusselopstår,nårdenoffentligesektor
finansierer sinedriftsudgifter vedlåntagning ogikkeover
skatterne .Dadeternødvendigt atfølgeenanti-inflatorisk
politik,børunderskuddene ikkefinansieres gennempenge­
skabelse.Virkningen påeffektiviteten iøkonomien vili
førsterækkeværeenrentestigning .Forsåvidtsomdettemindskerdeprivateinvesteringer ,vilvæksteniproduktio­
nenblivehæmmet .
Selvomdetermegetvanskeligt attidsfæsteogbestemme
artenafdeendeligepåvirkninger aføkonomien ,somdisse
faktorerforårsager ,antagermanforEuropasvedkommen­
de,atdenkraftigevækstideoffentligeudgifterogændring­
erneideressammensætning sammenmedudviklingen i
skattebyrden harhaftenskadeligindvirkning pådenøko­
nomiskeudviklingpålangsigt.Denkendsgerning ,atEFer
vedatforsøgeatvendedenneudvikling ,tyderpå,atmaner
sigmulighederne bevidst,ogdettebøropmuntres .
TABEL 8
Denoffentligesektorsudgifter,indtægteroggældiUSAogEF:Størrelseogsammensætning
(%afBNP)
USA EUR
1970 1982 1970 1982 1985
A.Denoffentligesektorsudgifterialt
1.Investeringer
2.Kapitaloverførsler ,netto
3.Endeligtforbrug,ialt
4.Subsidier
5.Rentebetalinger
6.Løbende overførsler
B.Denoffentligesektorsindtægter ialt
1.Indirekte skatter
2.Direkteskatter
3.Bidragtilsocialesikringsordninger
4.Andredriftsindtægter32.8
2,5
-0,5
19,2
0,5
2,3
8,3
31,0
9,5
13.9
4,7
2,937.6
1,5
-0,3
18.7
0,5
4,5
12,4
33,6
8,5
13,6
6,8
4,737,9
4,2
0,8
15,3
1,8
2,0
13.8
38.2
13.9
10.3
11,0
2,951.2
3,0
1,0
19.3
2,3
4.7
20,9
45,8
13,5
13,0
15.4
3.851,7
2,8
1,1
19,2
2,4
5,3
20,9
46.5
13,7
13,4
15.6
3,8
1971 1982 1971 1982 1985
26,1f1)28,5 1C.Offentliggæld
1.Bruttogæld
2.Nettogæld
D.Denoffentligesektorsandelafden
samledebeskæftigelse ,i%
E.Denoffentligesektorsfinansielle
balance(i%afBNP)(3)57,5
26,3(2)
17,5
-5,618,147,8
14,7(2)
13,7
0,364.3
33.4
-5,316,7
-3,9 -1,8
(!)Forbundsregeringen .
(2)Gennemsnit forEUR5(D,F,I,UK,DK).
(3)Fremskrevet finansielbalanceforUSAi1985:—3,7%afBNP.
Deterhøjstusandsynligt ,atdenøkonomiske udviklingikke
påvirkesafsåvelstørrelsen somsammensætningen afden
offentligesektor.Forskellen mellembrutto-ognettoindkom­
sterne,denfaldendeacceptisamfundetafskattebyrden samt
virkningerne afdenoffentligegældpåinvesteringerne kan
medføreuønskedevirkninger .Derertegnpå,atmaniEFi
stigendegradbetragterdisseproblemer somreelle,ogden
konstaterede tendenstilforsøgpåatvendedentidligere
udviklingbørderforhilsesvelkommen .III.1.2.Enskattepolitik tilfremmeafdenøkonomiske
vækst
Derermangemåder,hvorpåskattepolitikken kanindgåien
strategi,somtagersigtepåenhøjereogmerebeskæftigel­
sesskabende vækst.
Deterspørgsmålet ,omensådanstrategikanfremmesved
hjælpaføgedeincitamenter oginvesteringstilskud .Dettehar

Nr.L377/28 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
væretdrøftetudførligt iderelevanteEF-organer idesidste
parår.Denfremherskende opfattelseer,atforsøgenepåat
fremmevækstengennemøgedespecifikke investeringstil­
skudharværeretskuffende .Selvomderidagerbehovforen
fortsatstigning iinvesteringerne somledienvækststrategi ,
vilindførelsen afspecifikke investeringsincitamenter med
henblikherpåskaberisikoforenforværring aftendensen til
øget»capital-deepening «ogarbejdskraftbesparelser .Med
dennuværende udvikling ideneuropæiske økonomi ,hvor
detnavnligstårsløjttilmedbeskæftigelsen ,kandetvære
ønskeligtatskabevilkår,somihøjeregradstimulerer
økonomien .Eventuelle skattelempelser børderforprimært
anvendes tilatbegrænselønomkostningerne ogdermed
forbedredeprivatevirksomheders rentabilitet medhenblik
påatopnåenbedrebalancemellemarbejdskraftudnyttende
ogarbejdskraftbesparende investeringer .Deternaturligvis vanskeligtatbedømme ,hvadligevægtspri­
senpåenergivilværepålangsigt.Ikkedestomindrevilen
forhøjelseafskatterellerafgifterpåolieprodukter kunneøge
smidigheden påbudgetområdet ogsåledesgiveetøget
råderumfordenarbejdspladsskabende investeringsstrategi ,
somerforeslået idenneberetning .
Dereradskilligemåder,hvorpåskattepolitikken kanbidrage
tilenstrategi,dersigtermodenhøjereogmerebeskæftigel­
sesskabende vækst:i)enomlægning afpolitikken bortfra
specifikke skattemæssige investeringsincitamenter ,hvilket
vilbidragetilatøgebeskæftigelsen ogerhvervslivets renta­
bilitet,ii)ennedsættelse afbranchebestemte subsidierledsa­
getafgenerelleskattenedsættelser ,iii)ennedsættelse af
andrespecifikke skattemæssige fradragledsagetaflavere
skattesatser ,ogiv)itilfældeafenergiprisfald vilenforhøjelse
afenergiafgifterne eller-skatterkunnegiveetråderumforen
forøgelseafbeskæftigelsen .
Detspørgsmål rejsersigidenneforbindelse ,omdetpå
baggrundafdenoffentligesektorsunderskud ermuligtat
fremskynde ennedskæring afsåvelsubsidiersomskatteri
forskellige sektoreraføkonomien .Dereroverbevisende
grunde,dertalerderfor.Dettevilnavnligbidragetilat
omfordele ressourcerne frasektorer istagnation ellertilba­
gegangtildemereproduktive ogekspanderende sektoreraf
økonomien .Deteretområde,hvorDeteuropæiske Fælles­
skabharbetydeligt ansvarindenforrammerne afden
generellekonkurrencepolitik ogienrækkespecifikke sekto­
rer(senedenforvedrørende landbrug ,jern-ogstålsektoren
ogskibsbygningsindustrien ).Dererbehovforgensidigt
forstærkende foranstaltninger fraFællesskabets ogmedlems­
staternessideforhurtigereatgennemføre enrækkenedskæ­
ringerafskatterogsubsidier ,hvilketviltilføredenøko­
nomiskestrategietyderligeredynamiskelement .III.1.3.Denoffentligesektorsgæld
Udsving ibudgetunderskuddene ogdenoffentligegældkan
havevigtigeindvirkninger påsåveludbuds-somefterspørg­
selsforholdene iøkonomien .Deterimidlertid vanskeligt
klartatvurderedissevirkninger .Enøgetoffentliggældsbyr­
dehartendenstilatøgerentenogaltandetligereducerede
privateinvesteringer .Renteeffekten behøverdogikkenød­
vendigvisatværedendominerende faktor,idetforskydning­
eribudgetunderskuddene undervisseomstændigheder kan
bidragepositivttildenøkonomiske vækst.Hvisdetgennem
enhensigtsmæssig politiklykkesatøgeøkonomiens produk­
tionsmuligheder ,vilenforbigående stigning ilåntagningen
kunneøgeefterspørgslen påenmåde,somstortseter
foreneligmedstigningen idetpotentielle skatteunderlag .
Denstrukturelt betingedeoffentligegældsbyrde ,f.eks.målt
somstørrelsen afdenoffentligegældpåmellemlang sigti
procentafBNP,vilsåmuligvisikkestige.
Hvadderkanbetragtessomenpassendestørrelseforden
offentlige gældsbyrde afhænger megetafdespecifikke
økonomiske forhold.Medenmegetstoroffentliggældsbyr­
depåf.eks.100%afBNPellermere,somdetiøjeblikket er
tilfældet iBelgien,IrlandogItalien,bliverdealvorlige
økonomiske problemer ,somforårsages afoverdreven lån­
tagningogdenheraffølgendegældsbyrde ,megettydelige .
Rentebetalingerne pådenoffentligegældkannåoppå10%
afBNPellermereogtegnesigfor20til25%afdeoffentlige
udgifter .Medenikke-inflatorisk pengepolitik errentenisig
selvudsatforetmegetkraftigtpresiopadgående retning.
Hvisrisikoen iforbindelse medenstigning igældsbyrden
bliverstor,viletlandsinternerenteisidsteinstanskommetil
atindeholde enbetydeligrisikopræmie .Detteerdirekte
udtrykformarkedets opfattelseafdetfinansielle problem .
Derkanogsåudviklesigindkomstfordelingsproblemer
mellemkapitalejere oglønmodtagere .Enkombination af
forskellige argumenter ,somvedrørerøkonomisk vækst,
monetærstabilitetogindkomstfordeling ,pegerderforalleIsammeforbindelse skaldetbemærkes ,atderivisse
medlemsstater synesatværestemningforatgennemføre
skattereformer ,mendetteområdehenhørerklartunderden
nationale kompetence .Derkaniøjeblikket iagttages
eksempler herpåiDetforenedeKongerige ,Danmark ogi
andrelande.Detertanken,atenforenkling afdeeksiste­
rendeskattesystemer gennemenophævelse afdemange
fradragsmuligheder ogspecifikkeskattefordele ,isæriforbin­
delsemedindkomstbeskatningen afpersonerogselskaber ,
vilgøredetmuligtatsænkegrundskattesatserne ,dogunder
hensyntagen tildeoffentlige finansersstilling.Dettevil
fremmeenressourceallokering pågrundlagafmerehensigts­
mæssigeprissignaler ogvilsåledesværemedtilathindrede
forvridninger ,dererblevetsåtydelige iløbetafdetsidste
årti.
Endeligrejsermuligheden foretkraftigtprisfaldpåolieen
rækkespørgsmål iforbindelse medbeskatningen afenergi,
arbejdskraft ogkapital.Målsætningen omenmerebeskæf­
tigelsesskabende væksterlettereatrealisere,nårbeskatning­
enaflønindkomsterne nedsættes .Etmarkant faldiolie­
priseniløbetafetparårvilkunnegøredetvanskeligt atnå
fremtilensituation ,hvorøkonomien ermindresårbarover
forprischokellerleveringsstandsninger fraudlandets side.

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/29
på,atmanbørtageskridttilatvendeenudvikling ,som
hurtigtkanbliveuholdbar .
Forsåvidtangårdennødvendige tilpasningerdereksempler
på,atomfattende stabiliseringsprogrammer ikkebehøverat
værebekostelige ellernedbrydende selvpåkortsigt.Isærhar
Danmarkreduceretsitfinansieringsbehov massivtfra9%af
BNPsåsentsomi1982(hvilketsvarertilellererlavereendde
nuværende underskud iBelgien,Grækenland ,Irlandog
Italien }tilmindreend2%afdetforventede BNPi1986.I
mellemtiden vildendanskeøkonomi værevoksetmed15%
(fra1981til1986),medensdengennemsnitlige vækstiEFi
sammeperiodekunvarpå8%.Væksten ibeskæftigelsen i
Danmarkvarogsåmegetkraftigere endiandreEF-lande i
denneperiode .hedererderikkemegenmeningiathæveskatterneeller
nedskæreudgifterne foratopvejesådannefald.
iii)Udviklingen ilønindkomsterne harbetydelige konse­
kvenserpåsåveludbuds-somefterspørgselssiden .Hvis
mantagerudgangspunkt iensituationmedutilstræk­
keligrentabilitet ogstorarbejdsløshed villøntilbagehol­
denhedværemedtilatetablereogøgeenrentabel
produktionskapacitet .Løntilbageholdenhed øgerdet
potentielle skatteunderlag ogberettigertilnedsættelse af
skatteprocenterne itilfælde,hvordererenrimelig
balanceideoffentligefinanser .Løntilbageholdenhed
kandogisigselvskabeetforbigående problemmedsvag
efterspørgsel ,ogdetteeretandettilfælde,hvoren
efterspørgselspolitik erønskeligsomstøtteforanstalt­
ning.
Denoffentligegældsstrategi eretvigtigtelementiudbuds­
såvelsomefterspørgselspolitikken .Deterikkealtidmuligtat
formulere enenkeldefinitionafensådanstrategi .Derer
tilfældeiFællesskabet ,hvorvækstenidenoffentligegælds­
byrdeklarterforuroligende ogsnartmåbringesindien
gunstigere udvikling (Italien,Belgien,Irland).Andresteder
erdenoffentligegældsbyrde genereltlavereoginogletilfælde
omtrentstabiliseret .Omdetisådannetilfældeerrimeligtat
brugeeteventueltråderumtilatøgedenoffentligegælds­
byrdeunderentilpasningsperiode medhenblikpåatfå
økonomien indiethøjerevækstforløb ,afhængerafde
specifikkeudbuds-ogefterspørgselsvilkår .Hvisudbudspo­
tentielletforbedres vialøntilbageholdenhed ogmikroøko­
nomisketiltagmedhenblikpåatforbedremarkedsforholde ­
ne,oghvisefterspørgslen midlertidig ersvagsomfølgeaf
f.eks.løntilbageholdenhed ellerinternationale påvirkninger ,
vilenforbigående stigningidenoffentligegældkunneværeet
værdifuldt elementienbrederevækststrategi .IdeøvrigeEF-lande ergældsbyrden iøjeblikket ikke
overvældende stor.Denoffentligebruttogæld iForbundsre­
publikken Tyskland synesiøjeblikket atværestabiliseret
omkring42,5%afBNP.IFrankrigergældsbyrden i
øjeblikket stigende,mendenerfortsatlavereendinabolan­
detogandrager36%afBNP.IDetforenedeKongerige er
gældsbyrden højereogsvaredetil60%afBNPi1985,men
erfaldetsiden1983.Pådennemådehardisselandemuligvis
envismargen,indenforhvilkenudviklingen idenoffentlige
gældsbyrde iprocentafBNPkansvingeafhængigafden
økonomisk-politiske strategi .Hvisenmidlertidig stigning i
denoffentligegældsbyrde skalaccepteres idenæsteparår,
børmannøjesikresig,ata)detskersomledienkombineret
udbuds-ogefterspørgselsstrategi ,someffektivtstøtterden
nuværende ogpotentielle produktion ,ogb)atstigningen
fortsaterforeneligmedkraveneomensundfinansielstrategi
påmellemlang sigt.Dissebetingelser vilværenemmereat
opfylde,hvisfølgendekriterierfølges:
i)Påudbudssiden børmodstykket tilenøgetoffentlig
gældommuligtværeinvesteringer iproduktionsappa­
ratet,enteniformafoffentlige investeringer medet
acceptabelt samfundsmæssigt afkastelleritilfældeaf
skattenedsættelser ,iformafenstimulering afdeprivate
investeringer ,somvilføretilenudvidelseaføkonomi­
ensfremtidige skatteunderlag .Sådanneskattenedsættel­
servilformentlig fåenstimulerende virkningpåarbejds­
ogkapitalmarkedet .Pådennemådevildetværemuligt
atetablereenslagspositivkædereaktion .Enøget
produktionskapacitet vilgøreskatteunderlaget større;
skatteprocenterne kansåledessænkes,hvilketyderligere
stimulerervæksten—selvindenforrammerne afetgivet
niveauforbudgetunderskuddene .III.1.4.Deeuropæiske Fællesskabers budget
DeoffentligefinanseriEuropaergodtpåvejtilatfåtilførten
nydimension .Medetindtægts-ogudgiftsbeløb påomkring
1%afFællesskabets BNPharEF-budgettet ganskevistikke
nogenstørremakroøkonomisk gennemslagskraft ,mendet
spillerenstørrerollepåstrukturtilpasningsområdet .Samti­
digmed,atFællesskabet udvides—dvs.fra1986—forhøjes
desamledeegneindtægterpåbudgettet ,idetdenmaksimale
tilladtemomssatsforhøjesfra1,0%til1,4%.Samtidigøges
bestræbelserne foratmindskedehidtilmegetstoreudgifter
tillandbrugets prisgarantiordninger påFællesskabets bud­
get.
ii)Påefterspørgselssiden børekspansive foranstaltninger
påbudgettetforetagesmedbegrundelse ietbehovforat
korrigereeventuelle mangler iefterspørgselsvæksten .I
tilfældeafyderligere deflationære indvirkninger på
europæisk økonomi afetdollarfald ellernedgang i
råvarepriserne ,kandetværeønskeligtatholdeefter­
spørgslenoppe,isærforatforhindre enaltforkraftig
reduktion afskatteunderlaget .UnderdisseomstændigHovedsigtet meddetudvidedeFællesskabs budgeterat
forbedrestrukturerne ogfremmekonvergensen indenfor
Fællesskabets økonomi .Dettefremgårklartaftabel9.
Tallenefor1986stammerfradetforeløbige budgetforslag .
Påmangeafdeområder ,hvorbevillingerne erihastigvækst,
bidragerbudgettettilatdæmpefølgerneafliberaliseringen af
Fællesskabets markederogtilatomlæggevanskeligt stillede
regionerellersektorer .

Nr.L377/30DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
TABEL 9
Deeuropæiske Fællesskabers budget,1984til1986—ForeløbigtforslagfremsatafKommissionen
(mioECU)
Udgifter1984
EUR101985
EUR101986
EUR12
Udgiftsområder
Landbrug ,garantisektoren 18126 19691 20688
Landbrug ,strukturfonde 667 687 946
Fiskeri 87 105 236
Socialfonden 1212 1410 2399
Regionalfonden 1413 1610 2600
Integrerede middelhavsprojekter 10 10 151
Transport 505(!) 36 74
Energiogindustri 659(2) 130 105
Forskning oginnovation 533 570 673
Fødevarehjælp 737 772 954
Udviklingsbistand 527 531 697
Øvrigeudgifter,herundertilbagebetalinger
tilmedlemsstaterne 2733 2881 5527
IALT 27208 28433 35050
Indtægter1984
EUR101985
EUR101986
EUR12
Landbrugsudgifter 2435 2106 2699
Told 7961 8596 9700
Moms 14594 15198 22184
Særligebidrag 596 2247 204
Diverse 466 286 263
IALT 26052 28433 35050
p.m.
Maksimal momssats 1,00 1,00 1,40
Faktiskmomssats 1,00 1,00 1,34(3)
Budgetbalance i%afBNP 0,94 0,85 1,10
(')Inklusive471mioECUtilsærligeforanstaltninger iDetforenedeKongerige ogForbundsrepublikken
Tyskland .
(2)Inklusive456mioECUtilsærligeforanstaltninger iDetforenedeKongerige ogForbundsrepublikken
Tyskland .
(3)DogforForbundsrepublikken Tyskland 1,31%ogforDetforenedeKongerige 0,82%.
Kilder:1984:forvaltningsregnskaber ;1985/1986:foreløbigt budgetforslag for1986vedtagetaf
Kommissionen den14.juni1985.
Udgiftsstigningen i1986skyldestildelsSpaniensogPortu­
galstiltrædelse ,menafspejlerogsåstigendeudgifter ide
øvrigemedlemsstater .DetteerisærtilfældetforRegional­
fonden,derifølgedennyeforordning ,somtrådteikrafti
1985,harøgetsineudgifter imereselektivtudvalgte
regioner,derhardealvorligste problemer .
11986bliverderforførstegangtaleombetydeligeudgiftertil
integrerede middelhavsprojekter medhenblikpåatbistå
middelhavsregionerne medattilpassesigfølgerneafFælles­skabetsudvidelse .Sammeårbliverdertilligetaleomøgede
udgiftertiltransportinfrastrukturprojekter ,Socialfonden
(omskolings -ogjobskabelsesprojekter ),F&U,innovation
samtudviklingsbistand .Omkringhalvdelenafdenyeudgif­
teri1986kantilskrivesSpaniensogPortugalstiltrædelse .
Dennedelvilimidlertid blivedækketvedhjælpafdenye
medlemmers indbetaling afegneindtægter .Denresterende
delafforhøjelsen skyldeskraftigebetalingsforøgelser til
finansiering afforpligtelser ,somblevindgåetfør1986,samt
nyeforpligtelser .

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/31
Målsætningerne forFællesskabets budget,somfra1986får
tilførtøgedeegneindtægter ,er
i)atlæggeenmereeffektivdæmperpålandbrugsudgifter ­
ne,og
ii)atafsætteøgedemidlertilforbedringafstrukturerne og
fremmeafkonvergensen indenforFællesskabets øko­
nomi.mellemkapitalomkostningerne ogdenfasteerhvervskapitals
afkastningsgrad skyldessomvistidiagram14ihøjeregrad,
afafkastningsgraden faldti1970'erne ,endatrealrentesat­
sernesenerebegyndteatstige.Medensennedgangirealren­
tesatsernepåf.eks.ettiltoprocentpoints iforholdtilderes
nuværende niveausåledesgivetvisvillebidragetilatstimu­
lereinvesteringerne ,villedetsletikkeværetilstrækkeligt til
atgenskabedendifference ,somfandtesmellemrealrentesat­
serneogerhvervskapitalens afkastningsgrad i1960'erne ,
hvordervarfuldbeskæftigelse ,ogatteriendelafanden
halvdel i1970'erne .
III.2.Pengepolitikken ogDeteuropæiske monetære
System
Idesenesteårermanivoksendegradnåettildenerkendelse ,
atdeternødvendigt atsikrestabilemonetæreforhold,ogat
pengepolitikken ihøjgradbidragerhertil.Denneerkendelse
ståriskarpkontrasttildemarkantforskellige pengepolitik­
ker,medlemsstaterne hengavsigtili1970'erne .
Deteuropæiske monetære Systemharvedatpåtvinge
deltagerlandene strengvalutakursdisciplin vistsigsomen
vigtigfaktoribestræbelserne foratskabesammenhæng i
medlemsstaternes pengepolitik meddetfællesmålatsikre
stabilitet .Dennefællesoptrædenudgøretvigtigtresultat,
somskalbevares :pengepolitisk stabilitetskalafmange
årsagerudgøreenvigtigbestanddel afenhverstrategi,som
tagersigtepåatgenskabevarigvækstogderigennem øget
beskæftigelse .
Fordetførsteskaberdenpengepolitiske stabilitetenbag­
grund,somtilskynder tilindbyrdessamarbejde mellemdem,
derdeltageridenøkonomiske proces,ogmindskerdyrtids­
reguleringsmekanismernes berettigelse .Nogleafdissemeka­
nismer,somerlevnfraenfortidkendetegnet afhøjinflation ,
bådetilsløredeogforhindrede dennødvendige tilpasningaf
derelativepriserogomkostninger ogbidrogdervedtilat
skabedenuværende makroøkonomiske skævheder .
Fordetandetbevirkerforventningerne omenpermanent lav
inflationstakt ,atrentesatserne mereeffektivtfårlovtilat
afspejleudbuds-ogefterspørgselsrelationerne påkapital­
markederne .Enkunstiglavellerendognegativrealrente istil
meddensituation ,enrækkelandebefandtsigii1970'erne ,
giveretfordrejetbilledeafknapheden påkapital,lokkertil
spildafknapperessourcer skabtvedopsparing ogførertilet
vækstmønster ,somskabermindrebeskæftigelse .Overdre­
venthøjerealrentesatser (f.eks.højereendøkonomiens
underliggende vækstrate )ledsagetafoverdrevent storebud­
getunderskud harstorestrukturelle virkninger .Menrealren­
tensniveaumågøredetmuligtattiltrækkedenkapital,derer
nødvendig tilfinansiering afikkealenedeoffentligeunder­
skud,derstadigivissetilfældeerforstoreindenforsåvelsom
udenforFællesskabet ,menogsåafdetnødvendige investe­
ringsopsving .Deterdesudenenvigtigbegrundelse forden
politik,dererangivetforvisselande,ogsomtagersigtepåen
fortsatnedbringelse afdetoffentligeunderskud ,atdenpå
mellemlang sigtbidragertilatmindskerealrenten .
Endeligudgørkapitalens realafkast ennøglefaktor for
investeringsbeslutningerne .Denuværende fordrejningerSominflationstakternes konvergerende udvikling inedadgå­
enderetningindenforFællesskabet tyderpå,erdergjort
betydelige fremskridt iretningafskabelseafeninternog
eksternzonemedvalutarisk stabilitet iEuropa (jf.tabel5).
Sidenmarts1983erderikkesketnogenforskydninger i
centralkurserne fornæstensamtligevalutaer,derdeltager i
EMS.Dentilpasning aflirenscentralkurs ,somfandtstedi
juli1985,efteratdeltagerlandene enstemmigt havdetruffet
beslutning herom,varafbegrænset omfang .Destabile
nominelle ogrealevekselkurser mellemdevalutaer ,som
deltageriEMS'valutakursmekanisme ,stårislåendekontrast
tildeoftebrattevariationer ,somkunneregistreres førEMS'
oprettelse ,ogsomfortsatpåvirkerandrevalutaer idag.
Dennestabilitetkommernaturligvis tiludtrykismåveksel­
kursvariationer mellemECU'enogdensvigtigstevalutakom­
ponenter .Dentilfredsstiller etklartbehovierhvervslivet ,
såledessomdetkanmålesveddenprivateECU'sanvendelse
somlåne-oginvesteringsvaluta ogdenvoksendeanvendelse
heraftilkommercielle transaktioner .Pengepolitikken ,som
tagersigtepåatvirkeliggøre detfællesstabilitetsmål ,men
skaludformesindividuelt forattagehensyntildefremskridt ,
somstadigerpåkrævede ideenkeltelande,udgørengaranti
for,atdisseresultater vilblivekonsolideret ogforbedret .
Enrækkelande—særligForbundsrepublikken Tyskland ,
Frankrig ,ItalienogDetforenedeKongerige —haropstillet
normative målforvæksten idemonetære aggregater eller
denindenlandske kreditudvidelse .Fordelande,hvisinfla­
tionstaktstadigerforhøj,børmåletfortsatværeengradvis
nedbringelse afstigningstakterne fordemonetære aggregater
ellerdenindenlandske kreditudvidelse ,såledesatstabili­
seringsprocessen underbygges .Idelande,hvorinflationstak­
tenoginflationsforventningerne liggerpåettilstrækkeligt
lavtniveau,børpengemængdens stigningstakt fastsættes
sådan,atderfrigøresenmargen,somkanudnyttestil
realøkonomisk vækstioverensstemmelse medproduktions­
kapacitetens mellemfristende trend,medensdenopnåede
stabilitetopretholdes .Dettevilleudgøreenvarigunderstøt­
telseafdenøkonomiske aktivitet .Idisselandemåfastsæt­
telsenafdetpengepolitiske vækstmålimidlertid nødvendig­
visividudstrækning blivepåvirketafdenbedømmelse ,som
foretagesafproduktionspotentiellets vækst,særligihense­
endetilvirkningerne afdenudbudspolitik ,somførespå
andreområder ,ogdenvækstikapacitetsudnyttelsesgrader ­
ne,somkanrealiseresudeninflatoriske spændinger .Hvis
udbudspolitikken bevirker,atproduktionspotentiellet vok­
serhurtigere ,erensådanstrategifuldtforeneligmedden
sundefinansiering afefterspørgselsstigningen ,somsåbliver
ønskelig .
Detersandt,atdenuværende forandringer påkapitalmar­
kederne,særligudbredelsen affinansielle nyskabelser ,som

Nr.L377/32 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
hartendenstilatgørepengeefterspørgslen mereustabil,
sommetidergørdetvanskeligere atgennemføre politikker
baseretpåmålfordemonetæreaggregater ellerkreditten .
Menerfaringerne harvist,atvalutakursmekanismen er
stabiliseret ogdensmakroøkonomiske virkningerforstærket
desteder,hvorEMS-landenes myndigheder erfastbesluttet
påatføreenpolitik,somstemmeroverensmedretningslinjer
baseretpåovenstående kriterier .ForEMS-landenes ved­
kommende styrkerdekvantitative delmålforpengepolitik­
kenogvalutakursmålet såledeshinandenindbyrdes .Des­
udenbestræber debritiskemyndigheder sigpåattillægge
sterlingsvekselkurs størrebetydning vedsidenafdekvanti­
tativedelmål .
IdeøvrigeEMS-lande ,somerendnumereåbneoverfor
omverdenen ,erdetvigtigstedelmålfortsatderesvalutaers
centralkurser indenforsystemet ,ogdeindenlandske delmål
ermåskemindrebindende .Myndighederne skalimidlertid
påse,atdenindenlandske pengemængde tilstadighed er
foreneligmedmålsætningen omstabilepriserogensund
udenrigsøkonomi .
Etmarkantfaldidollarkursen ogenderaffølgendeforbed­
ringafbytteforholdet villegøredetlettereatlempepenge­
politikken ogalligevelsikredenprisstabilitet ,somudgørdet
endeligemål.Veduændretvækstipengemængden villeen
hurtigerenedgang iinflationen somfølgeafudenrigs­
økonomiske faktorerisigselvbevirke,atderblevfrigjortenyderligererealøkonomisk vækstmargen .Mensomfølgeaf
detinternationale valutasystems nuværende ustabilitetkan
derkunsikresvarigstabilitetvedvedvarende atkontrollere
pengemængdens stigningstakt .Efteratdefemstørsteindu­
strilandesfinansministre fornyligafgavenerklæring ,må
manimidlertidhåbe,atdenneustabilitet vilbliveafvikletpå
enmåde,dersamtidigkanbidragetilatlempedeudenrigs­
økonomiske begrænsninger ,somkanforhindreetrentefald i
Europa,endnumere.
Deterenoverordentlig vigtigbestanddel afkonvergenspro­
cessen,atdebilateralevalutakurser indenforEMSerstabile.
Omikkeandetsåfordiensådanstabilitet forstærker de
indenlandske bestræbelser foratnedbringe inflationen ide
lande,hvordenerkraftigst .Idisselandeerstigningen ide
effektivenominellevekselkurser —sammenvejet pågrundlag
afinflationsforskellene iforholdtilparterne (realvekselkur­
ser)—stadigmoderat,fordiinflationstakterne erblevetmere
konvergerende ,ogsåselvomlirenskursmåttejusteresijuli
1985,mendennekursstigning illustereralligevel,aten
valutakursmekanisme baseretpåfaste,menjusterbare cen­
tralkurserharbetydeligstabiliserende indvirkning .Fordet
andetbidragerdenforbedring afkonkurrenceevnen ,der
finderstedfordemerestabilelande,tilatsikredisseen
komfortabel udenrigsøkonomi ogfrigøreenrealøkonomisk
vækstmargen .Mendisseovervejelser udelukker ikke,atder
kanforetages entilpasning afcentralkurserne ,hvisder
optræderfundamentale uligevægte .

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/33
DIAGRAM 14
Aflønning afarbejdskraft ,realkapital ogfinansielkapitalindenforFællesskabet (')(2)
(')Ovenstående diagramstammerfraUdvalgetforøkonomisk Politiksrapportom»Rentabilitet og
•afkastningsgrad iFællesskabet «,rapportfraRådetogKommissionen (dok.11/02/85endeligudg.),
maj1985.Diagrammet giver(pågrundlagafandredefinitioner )etbilledeafrentabilitetsudviklingen
somanførtidiagram11og12.
(2)EF-gennemsnit sammenvejet pågrundlagafBNPi1975opgjorttil1975-købekraftpariteter .
(3)Deflateret medBNP-priser .
(4)Virksomhedernes nettodriftsoverskud (eksklusive husleje)iprocentafdentilsvarende nettokapital­
mængde (venstreskala).Somfølgeafvelkendtestatistiskeproblemer skalkurvensniveaufortolkesmed
forsigtighed ,ogdeterudviklingen heri,derharstørstrelevans .
Kilde:Deutsches InstitutfürWirtschaftsforschung (Berlin),derharudførtanalyserne forBundes­
ministerium fürWirtschaft (Bonn).TallenefordesenesteårogEF-gennemsnittet erberegnetaf
Kommissionens tjenestegrene .
(s)Renteafoffentligepapirer.Deflateret medforbrugerprisindekset (venstreskala).
IdesenesteårerEMS'internesammenhold ,somganskevist
påettidspunktogsånødgodtafgunstigeudenrigsøkonomis ­
kefaktorersindvirkning ,førstogfremmestblevetsikreti
kraftafenmereudtaltconsensus om,hvilkeprioriteter der
skalopstilles ,oghvilkemetoderderskalanvendesindenfor
alledenøkonomiske politiksområder ,samtikraftafmere
konvergerende resultaterogensnæversamordning afpenge­
politikken såvelindenforsomudenforFællesskabet .Der
skalimidlertid gøresyderligere fremskridt påenrække
vigtigeområder ,førkonvergensen harnåetettilfredsstillen­
deomfang .Idennehenseende skalnoglelandeunderalle
omstændigheder gøreenekstraindsatspåbudget-og
indkomstområder ,såledesatdentiltideroverdrevent store
belastning afpengepolitikken sommiddelistabiliseringspro­
cessenkanformindskes .JostørrevækstenerindenforFællesskabet ,destohurtigerevildissebestræbelser bliveen
succes .
Detråderum ,myndighederne hartilatpåvirkerentesatserne ,
afhænger ividudstrækning afrenteniveauet pådeinter­
nationalemarkederogafoverholdelsen afpengepolitikkens
delmålogendeligemål.Hvadangårdenudenrigsøko­
nomiskebegrænsning ,fulgtedenkorterenteiEuropaikkei
fuldudstrækning denopadgående tendensfordenkorte
renteiDeforenedeStaterideførsteseksmånederaf1984og
denefterfølgende nedganggennemtolvmåneder .For
EF-landene somhelhedforløbfaldetidenkorterentefra
december1983tiljuli1985merejævnt,menvartilgengæld
ogsåmindreudtaltendiDeforenedeStater(1,1procentpoint
forEuropamod1,7procentpoints iUSA).Denforsigtige

Nr.L377/34 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
IndenforFællesskabet errealrentens kovergerende udvikling
iopadgående retningetudtrykfordennyefællestilrettelæg­
gelseafpengepolitikken iensammenhæng prægetafgenerelt
storeoffentligeunderskud ogstrengebegrænsninger påde
internationale kapitalmarkeder ,særligiDeforenedeStater.
Detønskeligegradvisefaldheriskalnødvendigvis baserespå
etsundtgrundlagogvilhovedsagelig afhængeafentilfreds­
stillendeogtroværdigudvikling iinflationsnedbringelsespro ­
cessenogenformindskelse afdefinansielle skævheder ,
navnlighvadangårdeoffentligeunderskud indenforoguden
forFællesskabet .styringafdekortfristede rentesatser iEuropa,afpassetefter
debehov,derstadigeksisterer medhensyntilintern
stabilisering ,ogdeudenrigsøkonomiske begrænsningers
styrke,ogengunstigeretrendfordemestgrundlæggende
størrelser (betalingsbalance -ogbudgetunderskud )styrker
troværdigheden afdenpolitik,dererførtpådennesideaf
Atlanterhavet .Detteharbidragettilatskabeetkraftigtfaldi
denominellelangfristede satser(1,7procentpoints ),somfra
december1983tiljuli1985varmeremarkant iEuropaendi
DeforenedeStater .
Indtilmarts1985forhindrede dollarensstyrkeennedbring­
elseafdekortfristede rentesatser iEuropa,mensituationen
hatændretsigsidenda,ogdereropståetetbegrænset
råderum .DetteråderumudnyttesalleredenuafdeEF-lande ,
somhardelavesteinflationsakter .IForbundsrepublikken
Tysklanderpengemarkedsrenten såledessidenmarts1985
faldetmedomkring1,6procentpoints ogandragernu
4,5%,hvilketerdetlavesteniveausidenslutningen af1978.
Engunstiginternational situationvillegøredetmuligtat
drageendnustørrenytteafdetteråderum .Idelande,hvor
derstadigeretudtaltbehovforenstabilisering ,oghvor
pengepolitikken vedblivende måbidragetilatforstærke
konvergensen ,kunnedenominelle rentesatser imidlertid
fortsættemedatfaldeitaktmednedgangen iinflations­
takten.Idenudstrækning denneforskelistyringenafrente­
satserneioverensstemmelse meddeforskellige landesinterne
pengepolitiske målførertilenopretholdelse afderette
renteforskelle indenforEMS,styrkerdettetilligevalutakur­
smekanismens stabilitetoginternesammenhold overfor
udefrakommende påvirkninger ,ogsåselvomderfortsater
taleomforskellemedhensyntilvissegrundlæggende stør­
relser.Eneffektivliberalisering afkapitalbevægelserne indenfor
Fællesskabet ledsagetafforanstaltninger ,somkansikreen
merekonvergerende økonomisk politikogderigennem høje­
revækst,vilgøredetmuligtatkomplettere Deteuropæiske
monetære System,hvilketerenforudsætning for,atderkan
skabeseneuropæisk valuta-ogfinanszone .Liberaliseringen
villegøredetlettereatopbyggeetdynamisk ogattraktivt
kapitalmarked iEuropaogvillederigennem bidragetilen
bedreallokering afopsparingen .
SidenEMSblevoprettet imarts1979,ermåletomen
liberalisering afkapitalbevægelserne blevetendnuvigtigere .I
denudstrækning restriktionerne påkapitalbevægelserne
kunstigtøgerpengepolitikkernes autonomi ,svækkerde
samtidigdisciplinen indenforvalutakursmekånismen ogkan
dervedkommetilatforsinkekonvergensprocessen .Den
konvergerende pengepolitik ogpengeillusionens gradvise
forsvinden blandtdeøkonomiske beslutningstagere erimid­
lertidensbetydende med,atdetteråderumikkeudnytteseller
endogsletikkeeksisterer —somdetfremgårafrealrentens
harmonisering iopadgående retningindenforFællesskabet .I
johøjeregradforskellene indsnævres ,destomindrebliver
nyttenafatlæggerestriktioner påkapitalbevægelserne .
Detteforholdforstærker argumenterne forengradvisafvik­
lingafrestriktionerne påkapitalbevægelserne ,medensval­
utakursmekanismens stabilitetikkeundergraves itilpas­
ningsfasen .
Derersidenbegyndelsen af1984gradvisblevetopbyggetet
klima,somertilgunstforenyderligere udbygning af
vekselkurssystemet .Enlangrækkefaktorerharbidraget
hertil:entilfredsstillende konvergerende udviklingindenfor
pengepolitikken ,øgettroværdighed somfølgeafdengene­
rellenedbringelse afinflationen ,enmereåbenoggenerel
indstilling tildetformålstjenelige iatvidereføre liberalise­
ringenafkapitalbevægelserne iEMS'egeninteressesamtdeti
marts1983vedtagnestyrkede »paritetsgitters «evnetilat
modståkapitalbevægelser ifremmedvaluta.Denneholdning
blevdemonstreret ,daRådetogFællesskabets centralbanker i
1985vedtogattræffeforberedende tekniskeforanstaltnin­
ger,somerensbetydende medenbegrænset udvidelseaf
ECU'sanvendelse indenforvalutakurssystemets faktiske
virke.Dererendogblevetnævntdenmulighed ,atkapital­
indskydere itredjelande kunnefåadgangtilaterhverveECU
fraDeneuropæiske fondformonetært Samarbejde .
Deinvolverede fællesskabsorganer erenigeom,atdevil
holdeøjneneåbneoverformulighederne foratgøreyderlige
fremskridt påvalutaområdet ogvurderebetingelIfællesskabslandene stegdenlangerealrenteapproksimativt
måltsomforskellen mellemdenominelle rentesatser og
forbrugerprisernes stigningstakt medgennemsnitlig 4,5pro­
centpoints fra1981til1984.Stigningen varsærligudtaltide
lande,hvordensvingedeomkringnulellerendogvarnegativ
ibegyndelsen af1980'erne ,medensstigningen androgca.to
procentpoints idemerestabilelande.Idetilfælde,hvorder
skerenkraftigopbremsning afinflationsakten ,ellerhvor
inflationstakten errekordlav ,errealrenten (måltsomfor­
skellenmellemdennominelle renteogdenløbendeprisstig­
ningstakt )sandsynligvis overvurderet iforholdtilenmåles­
tokbaseretpådeninflationstakt ,derforventespåmellem­
langsigt,ogsomsandsynligvis liggerpåethøjereniveauend
denløbendeinflation .Omvendt erdenrealrente ,som
forventes påmellemlang sigt,højereenddenløbende
inflationstakt delande,hvorinflationstakten stadigerhøj,
menhvorinflationsnedbringelsesprocessen ergodtigangog
troværdig .Hvoromaltinger,harinflationsforventningerne
centralbetydning fordenominelle rentesatser ,hvilket
forstærker denbetydning ,derbørtillæggesenpengepolitik ,
derharstabileprisersomvedvarende ogtroværdig målsæt­
ning.Ensådanpolitikbidragertilattilnærmedenløbendeog
denforventede inflationsakt tilhinandenogtilatstabilisere
dempådetlavesteniveau,ogdettegørfortsættelsen afde
nominelle rentesatser mererationelogskaberenrimelig
baggrundforenjævnogvarignedbringelse heraf.

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/35
strategi,forfåvidtsomdetstimulerer udbudet,hvilketer
bådeprofitabelt ogeffektivt .Etstørremarkedgivervirks­
omhederne mulighedforatudvideproduktionen ogdrage
nytteafstordriftsfordele .Dederaffølgendeudgiftsbesparel­
sergiverlaverepriser,derførertiløgetefterspørgsel .En
kraftigerevækstibådeefterspørgsel ogproduktion vilgive
sigudslagiøgetproduktivitet ,hvilketigenvilføretil
udnyttelseafnyeinvesteringsmuligheder samtøgetbeskæf­
tigelse.Fordeleneveddenforbedrede effektivitet ogkonkur­
renceevne visersigogsåvedenstigningiøkonomiens mere
langfristede ligevægtsvalulakurs ogetgunstigere byttefor­
hold.Enlaveretrendforsåveldeinterneprisersom
importpriserne vildesudenværeensbetydende med,aten
givenudvidelseafdennominelle efterspørgsel førertilen
størrerealefterspørgsel .Ogsådettevilhavegunstigind­
virkningpåproduktionen ogbeskæftigelsen .Økonomien
kommerdervedindi,hvadderkankaldesen»godcirkel«for
denøkonomiske vækst,hvilketpåmangemåderledertanken
henpåudviklingen indenforFællesskabet i1960'erne .serneherfor.Rådet(finansministrene )harbekræftet ,atdet
endeligemålerenøkonomisk ogmonetærunion.EMS'
udbygning ,derutvivlsomt eretmålisigselv,skalogså
betragtes idetteperspektiv .Afsærliginteressepådette
områdeerspørgsmål vedrørende udvidelseafECU'sinter­
nationalerolle(hvadangårsåveloffentligsomprivatanven­
delse)ogdetforhold,atkomponenten »fremmedevalutaer«
skalkunnedeltagepåligefodivalutakursmekanismen .
Oprettelsen afenzonemedmonetærstabilitetudgøren
integrerende delafstrategienforvarigvækst,somkanskabe
størrebeskæftigelse .Nårusikkerheden omkringvalutaens
fremtidige realværdiformindskes ,opstårderetklima,som
tilskynderdeltagerne idenøkonomiske procestilatsamar­
bejdemedhinanden .Stabiliseringen afinfiationsforvent­
ningernegørdetogsåmindrekompliceret atbestemme
rentesatserne påkapitalmarkederne ,somspillerenvigtig
rollefordenoptimaleallokation afdeknapperessourcer ,
opsparingen udgør.Påstabilitetsområdet hardesenesteårs
resultater væretopmuntrende .Pengepolitikken ,derer
udformet medhenblikpåvirkeliggørelse afdetfælles
stabilitetsmål ,menmegetpassendeopbyggetforattage
hensyntildefortsatnødvendige fremskridt ,udgørengaranti
for,atdealleredeopnåederesultatervilblivekonsolideret .I
noglelandeskalpengepolitikken fortsatunderbygge stabili­
seringsprocessen vedatmindskepengemængdens stignings­
taktognedbringe dekortfristede rentesatser ioverensstem­
melsemeddefremskridt ,derergjortpåinflationsbekæm­
pelsesområdet .Deteuropæiske monetære Systemsindre
sammenbold børimidlertid styrkesvedhjælpafyderligere
fremskridt påalledenøkonomiske politiksområderforat
mindskeden—tiltiderfortsatoverdrevent store—belast­
ning,derlæggespåpengepolitikken sominstrument i
stabiliseringsprocessen .Iandrelandebørdetpengepolitiske
råderumfortsatudnyttestilatnedbringerentesatserne og—
udenatsættedetoverstyr,somalleredeernåetpå
stabilitetsområdet —sikredenlikviditet,derernødvendig til
sikringafenvækstrate ,somsvarertilproduktionskapacite ­
tensforbedring påmellemlang sigt.Manmåpådetteområde
håbe,atdesenestefremskridt idetinternationale valutasam­
arbejdeyderligere vildæmpedeudenrigsøkonomiske
begrænsninger ogderigennem åbnemulighedforetrente­
fald.Dettevillestimulereinvesteringer irealkapital snarere
endifinansielle aktiver .IEuropabørvedtagelsen afde
ovennævnte pengepolitiske retningslinjer udoveratstyrke
Fællesskabets internevalutariske sammenhold øgeinteressen
foryderligerefremskridt iEMS'opbygning ,herundernavn­
ligforanstaltninger tilliberalisering afkapitalbevægelserne
ogudvidelseafECU'srolle.Samtidigvilleforanstaltningerne tilfremmeafbedrekonkur­
rencepåmarkederne værevirkningsløse ,hvisstrukturelle og
socialeulighedergjordegennemførelsen afdetinternemar­
kedumulig.Hvisdetinternemarkedvirkeliggøres isammen­
hængmedmeredynamisk ogharmonisk vækst,vildetvære
lettereat»klare«deregionaleogsektoraleskævheder .Deter
ogsådenbedstemådeattagehensyntilFællesskabets
»socialedimension «ogstrukturelle problemer på.Dette
kræverendvidereenopbygning afenmeresammenhængen­
deeuropæisk socialpolitik ogenstyrkelseafdeeksisterende
nationaleinstrumenter ogEF-instrumenter somf.eks.Den
europæiske Socialfond ogDeneuropæiske fondforRegio­
naludvikling .Hvisdetskallykkesatovervindetilpasnings­
problemerne ogfuldtududnyttedebeskæftigelsesmæssige
ogsocialefordele,derfølgerafforbedringen afdetinterne
marked,erdetenabsolutforudsætning ,atarbejdsmarkedets
parterogregeringerne ividudstrækning samarbejder om
disseaktionerogifællesskab stimulererholdningsmønstret i
overensstemmelse meddentiltagende integration indenfor
europæisk økonomi .
Politikere ,erhvervsfolk ogfagforeningsledere eristigende
gradenigeom,atdetervigtigtatforbedreFællesskabets
internemarked .Deteuropæiske Rådlagdeundersitmødei
Bruxelles imarts1985vægtpå»foranstaltningen med
henblikpåinden1992atskabeétstortmarked,hvorvedder
bliverbedremuligheder foratstimulereinitiativet ,konkur­
rencenogsamhandelen «.Kommissionen reagerede herpå
vedatoffentliggøre enhvidbogtilDeteuropæiske Råds
mødeiMilanoijuni1985medtitlen«Gennemførelse afdet
internemarked«(1).Hvidbogen indeholder etdetaljeret
program ,ifølgehvilketderskalvaretagesover300retsakter ,
deflestefør1990.
III.3Markeds-ogsektorpolitik
III.3.1.Forbedring afdetinternemarked
Gennemførelsen afetstortinterntmarkedsomforeslåetaf
Kommissionen idenshvidbogfrajuni1985udgørenvigtig
bestanddel afenvellykketfællesvækst-ogbeskæftigelses­Daforslagene somhelhederoverordentlig komplicerede og
omfattende ,harKommissionen isærliggradhaftopmærk­
i1)Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber :»Gennemførel­
seafdetinternemarked«,(KOM(85 )310),juni1985.

Nr.L377/36 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
somhedenhenledtpådemåder,hvorpådeadministrative og
lovgivningsmæssige byrderiforbindelse meddissebestræ­
belserkanmindskes .Etintegreretogafbalanceret sætforslag
idetøjemederi)atgørestørstmuligbrugafprincippetom
gensidiganerkendelse afnationaletekniskestandarder og
begrænseharmoniseringslovgivningen påEF-plansåmeget
sommuligt,ii)ataflasteRådetsåmegetsommuligt,hvad
angårtekniskespørgsmål ,vediøgetomfangatanvendede
eksisterende delegationsbeføjelser ,ogiii)atøgeanvendelsen
afflertalsafstemninger iFællesskabets beslutningsprocesser
vedrørende detinternemarked.Selvomdeforskellige
elementer erindbyrdesforbundne ogbørbetragtessomet
hele,kannogleindividuelle eksempler brugestilillustration
afforslagenes substans .
Hvadangårtekniskestandarder forindustrivarer ,levneds­
midlerogbygge-oganlægsarbejder ,foreslåsdet,atharmo­
niseringen aflovgivningen (rådsdirektiver medhjemmel i
Rom-traktatens artikel100)ifremtidenbegrænses tilvigtige
sundheds -ogsikkerhedskrav .
Konkurrencen omdeoffentlige indkøbsaftaler vilblive
forstærket indenfordesektorer,deralleredeeromfattetaf
EF-direktiver ,vedkravommereforudgående information
ogoffentliggørelse afkontrakterne .Deeksisterende
begrænsninger afdeoffentligeindkøbsaftaler omtjenestey­
delser(sammenlignet medvarer)skalophæves .Firevigtige
sektorer ,nemligenergi,transport ,vandogtelekommunika­
tion,erendnuikkeomfattetafdirektiver omoffentlige
indkøbsaftaler ,ogderskalfremsættes yderligere forslagpå
disseområder .
Indenfortransportsektoren foreslåsenrækkevigtigeaktio­
nertilsikringaffriudveksling aftransporttjenesteydelser .
Demeretraditionelle tjenesteydende erhvervsåsombank-og
forsikringsvirksomhed erilighedmednyerebranchersom
f.eks.informationsteknologi ogdatabehandling ,edb-styrede
salgs-ogdistributionstjenester samtaudiovisuelle tjenester
inklusivesatellittransmitterede radio-ogfjernsynsprogram­
merindeienrivendeteknologisk udvikling .Mangeafdisse
branchererblandtdehurtigtvoksende iheleøkonomien ,
menharkunsmåmuligheder forathævdesigiden
international konkurrence ,hvisdeikkefåretstortåbent
markedatudviklesigpå.
Hvadangårdefinansielle markeder ,stårforbedringen afdet
internemarkedforfinansielle tjenesteydelser idirektefor­
bindelsemedenrækkeandremålsåsomforbedring afde
internekapitalmarkeders funktion ,størreøkonomiskpoli­
tiskkonvergens ogstyrkelseafDeteuropæiske monetære
System.Idennesammenhæng forelagdeKommissionen i
april1983Rådetenmeddelelse omdenfinansielle integra­
tion(*),hvoridetblevbetonet,atdervarbrugformere
liberalevalutabestemmelser ,hvadangårkapitalbevægelsermellemmedlemsstaterne ,samtforetfællesnetaffinansielle
tjenesteydelser påkredit-,forsikrings -ogbørsområdet .
Ensådanintegration indebærerenrækkedirekteogindirekte
fordele.Dedirektefordeleopstårved,atlåntagernes finan­
sieringsomkostninger nedbringes ,ogatopsparingen lettere
kanaliseres hentildeinvesteringer ,somgiverdethøjeste
afkast.Nårmarkedetrentfaktiskforøgessomfølgeafden
finansielleintegration ,tilskyndes penge-ogfinansieringsin­
stitutterne tilatspecialisere sigmere,hvorvedderskabes
yderligerekonkurrence ,ligesomderforegårenmereeffektiv
overførsel afopsparing tilrealinvesteringer .
Hvadangårdeindirektefordele,bevirkerdenstørrelibera­
liseringafdefinansiellemarkeder ,atmedlemsstaterne fører
enmeredisciplineret økonomisk politik,hvorvedprisstabi­
litetenforbedresogEMSstyrkes.Enandenindirektefordel
kunnevære,atdeeuropæiske økonomiers afhængighed af
denamerikanske dollarblevmindre,hvilketsandsynligvis
bliverenrealitet,hvisdeeuropæiske kapitalmarkeder bliver
mereintegrerede .DetteviltilenvisgradafskærmeEuropa
modpåvirkninger udefra.Fordettredjegriberkontrollen
medkapitalbevægelserne ienvisudstrækning forstyrrende
indidenfriudveksling afvarerogtjenesteydelser ogi
arbejdskraftens friebevægelighed vedatøgeomkostningerne
vedtilhørende finansielleoverførsler ,hvislovmæssighed skal
efterprøves .Fordetfjerdeernyttenafkontrolforanstaltnin ­
geroverforkapitalbevægelserne foratsikreenmereuafhæn­
gigpengepolitik ihøjgradblevetformindsket afdetforhold,
atmedlemsskabet afEMSindebærer ettilsagnomatville
samordnepengepolitikken .
Denfinansielle integration børtilstræbespåafbalanceret vis
påfirefronter:i)gradvisafviklingafderesterende kontrol­
foranstaltninger overforkapitalbevægelser ,ii)friudveksling
affinansielletjenesteydelser ,iii)rationalisering pådeinterne
finansielle markeder ,ogiv)fremmeafECUpåkredit-og
kapitalmarkederne .
Iøjeblikketindeholder torådsdirektiver enklassifikation af
kapitalstrømmene ifirelister(AtilD).Medlemsstaterne har
ubetingetpligttilatliberalisere detransaktioner ,somer
opførtilisteA(bl.a.direkteinvesteringer oginvesteringer i
fastejendom )oglisteB(handlermedbørsnoterede værdipa­
pirer).Transaktioner ,someropførtilisteC(bl.a.andre
formerforværdipapirinvesteringer oglangfristede kredit­
ter),skalliberaliseres påvissebetingelser .Dereringenpligt
tilatliberalisere transaktioner ilisteD(indskudhos
finansielle mellemled ogandrekortfristede pengetransaktio­
ner).Kapitalens faktiskeliberaliseringsgrad variererkraftigt
indenforFællesskabet .Enrækkemedlemsstater harlibera­
liseretpraktisktagetalletransaktioner ilisteCogD.Påden
andensidehartremedlemsstater (Frankrig ,ItalienogIrland)
væretnødttilatgørebrugafdeitraktaten fastsatte
beskyttelsesklausuler oglæggerrestriktioner påubetinget
liberaliserede transaktioner .Kommissionen gennemgik i
december 1984pånydisseundtagelser ogfornyededemi
begrænset omfangogienbegrænset periode (EFTnr.L8af
10.januar1985).Desudenbehandler Kommissionen i
øjeblikket sammenmedDetmonetære Udvalgnogleforslag
tiletnytdirektiv,ifølgehvilketmedlemsstaternes pligttilat0)Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber :»Meddelelse af
20.april1983omdenfinansielle integration «,Europæisk
Økonomi nr.18,november 1983.

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/37
liberalisere vissetransaktioner ,somiøjeblikketeropførtpå
listeC,forøgesyderligere .
Skabelsen afeteffektivtnetaffinansielle tjenesteydelser
indenforkredit,skadesforsikring ogbørshandel kanfrem­
mesvedsikringafetableringsretten ogafudvekslingen af
finansielletjenesteydelser påetikke-diskriminerende grund­
lagpåtværsafgrænserne .
Rationaliseringen afdeinternefinansielle markeder bør
forløbeparalleltmedophævelsen afkontrolforanstaltnin ­
gerneoverforkapitalens friebevægelighed ogdenfri
udveksling aftjenesteydelser .Selvomderharværettaleom
envisudvikling iretningafharmonisering afdenationale
bestemmelser omdefinansielle mellemleds virksomhed ,bør
derlæggesstørrevægtpådelov-ogfordelingsmæssige
aspekterveddeinternefinansielle markeder .
Fællesskabets selskaberoginstitutioner haranvendteuro­
markederne foratundgådeulemper ,somerforbundet med
desmånationalemarkeder .Pådetsenesteermarkedet ,
efterhånden somdervarstadigstørrerisikoforbundetmedat
benyttedollars,istigendegradgåetovertilatanvendeECU,
somkunudvisersmåforskydninger iforholdtilmedlems­
staternesvalutaerogikkeerundergivet rentnationale
kontrolforanstaltninger .ECU'enharderforallemuligheder
foratbliveanvendtsommiddeltilkapitaloverførsler inden
forFællesskabet .
Deteuropæiske Rådbødpåsitmødeijuni1985iMilano
Kommissionens hvidbogomforbedring afdetinternemar­
kedvelkommen ogpålagdeRådetatopstilleetarbejdspro­
gramtilsikringaf,atmålsætningen ométinterntmarked
kunneblivenåetsenesti1992.Demåder,hvorpådenne
målsætning skullevirkeliggøres ,blevfastsattili)fjernelseaf
fysiskehindringer ,ii)fjernelseafskattegrænser ,iii)fjernelse
aftekniskeforhindringer (navnlighvadangårnyteknologi),
iv)~oprettelse afetfritkapital-ogtransportmarked ,
v)fuldstændig etableringsfrihed fordeliberaleerhverv,og
vi)liberalisering afkapitalbevægelserne .Integreringen og
moderniseringen afdeeuropæiske kapitalmarkeder bør
videreføres vedrationalisering afdeinternekapitalmarkeder
ogfremmeafanvendelsen afECUpåkredit-ogkapitalmar­
kederne .Denneprocesskalfremmesafdemeredynamiske
vækstimpulser ,somviludgåfradengenerelleøkono­
misk-politiske strategi,ogdervedsammenmedandremere
specifikke tiltagforstærke densocialedimension .nyeteknologier (1).Denkunneogsågradviskommetilat
udgøreetvæsentligt elementiudviklingen afefterspørgslen
ogdenøkonomiske aktivitet .
Påtelekommunikationsområdet erderblevetgennemført
forhandlingsmekanismer mellemKommissionen ,medlems­
staterne,industrien ogdenationaleteleadministrationer .På
baggrundafdetarbejdeogdedrøftelser ,derhidtilerblevet
gennemført ,hardetværetmuligtatopstilleenoversigtover
denfremtidige udviklingindenfortelekommunikationsnet ­
teneog-tjenesterne ogoverdestrategiske mål,hvoromder
påfællesskabsplan kanopnåsenighedmedhenblikpåat
definere,hvilkeinfrastrukturprojekter dererafbetydningfor
Fællesskabet pådetteområde .
Detteerbl.a.tilfældetmedoprettelsen afetcentralttelekom­
munikationsnet påtværsafgrænserne ,somkanudgøre
grundlaget foretfremtidigt integreretbredbåndsnet (IBC),
somskullebliveoperationelt inden1995.
Ihenholdtildeforeligende skønvildensamledeinvestering i
forbindelse medprojektetkunnebeløbesigtilca.3miaECU.
Dergennemføres løbendeundersøgelser medhenblikpåat
specificere projektetyderligere .Projektetvilimidlertidvære
afhængigtaf,atderforudopnåsenighedmellemdeoffentlige
myndigheder ogdeberørteteleadministrationer .
Kommissionen vilfremsætteforslagomudnyttelse afEFRU,
såledesatderkanskeenmodernisering aftelekommunika­
tionsnettet idedårligststillederegioner iFællesskabet .
Påtransportområdet indeholder forslagettilKommissionens
mellemfristede infrastrukturprogram alleredeenrammefor
udviklingen aftreforbindende netafinteresseforFællesska­
bet,nemliglandevej,jernbaneogindenlandske vandveje .
Denpågældende investering vilblivepåmereend20mia
ECU.Programmet omfatterenrækkesmåogmellemstore
projekter ,hvorafnoglealleredeeriværksatogmodtager
finansielstøttefraEFRUogEIBogsærbevillinger tilstøttetil
transportinfrastruktur afbetydning forFællesskabet (bud­
getpost581)samtnoglestoreprojekter .Finansieringen af
disseprojekter vilnaturligvis variereefterderesrelative
størrelseogkarakter .Enlangrækkeafdemindreprojekter
vilalleredeværemedtaget idenationaleoffentligeinveste­
ringsprogrammer oghavemodtaget finansielstøttefra
Fællesskabet .Finanseringen afdestørreprojektererimid­
lertidikketilrettelagt endnu.
Tostorprojekter børogsånævnes.Deteneerforbindelsen
Paris—Kolnmedtogmedhøjhastighed ,hvorudgifterne
skønnesatblivepåca.3miaECU.Dererblevetnedsaten
»regeringsgruppe «,somskaludarbejde engenereloversigt
overbehov,hverpartsansvarogmuligefinansieringsformer .
Denendeligerapportforventesatforeligge imarts1986.Det
andetprojekterdenfasteforbindelse overKanalen,som
afhængigafhvilkentypeforbindelse dervælges,vilkommeIII.3.2.Infrastrukturprojekter afbetydningforFællesska­
betoginfrastrukturfinansiering
Forbedringen afdetindremarkedforudsætter også,atder
eksisterer denfornødneinfrastruktur .Iprogrammet for
1985opstilledeKommissionen enoversigtoverdefordele,
derkunneopnåsvedenkoordineret infrastrukturstrategi .En
sådanfremgangsmåde villeivæsentliggradbidragetilatnå
målsomatforenedetindremarked,styrkeindustriens
konkurrenceevne ,integreredeperifereregionerogstimulere(1)Europa-Parlamentet harinoglebeslutninger understreget beho­
vetforinvesteringer ibeskæftigelsesfremmende infrastruktur­
projekterindenfortransport ,telekommunikation ogmiljøbe­
skyttelse (EFTnr.C122af20.maj1985,s.59,punktf),og
dok.B2-103/85,punkt1a).

Nr.L377/38 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
instrumenter ,somdenråderover,samtundersøgepåhvilken
mådeFællesskabet kanforbedreogforenkledeadministra­
tiveoglovgivningsmæssige rammerforinfrastrukturprojek ­
terne .
Vedsidenafdetraditionelle formerforinfrastrukturfinan ­
sieringkandetovervejesatanvendenyefinansieringsformer ,
somisærgårudpåatmindskedenødvendige garantierfra
investorernes sideelleratbaseredissegarantierpåprojektets
aktiveristedetforpåinvestorsaktiver(projektfinansierings ­
typenellerforlodskrav påindtægterne ).Dadenfinansiering ,
derernødvendig fordenneinvesteringsform ,ivarierende
gradskalværeenkombination afinvesteringer ,obligations­
markedslån ogbanklån,børFællesskabets indsatsbeståiat
sammenkoble nyeogtraditionelle finansieringsteknikker .
Derliggeretbetydeligtøkonomisk potentielienrækkestore
infrastrukturprojekter afinteresseforFællesskabet ,bl.a.
vedrørende dengrænseoverskridende trafik,telekommuni­
kationogmiljøbeskyttelse .Pådetmakroøkonomiske planvil
disseprojekterydeetbeskedent mendogpositivtbidragtil
væksten .Fællesskabet børfremmegennemførelsen afpro­
jekterne,bl.a.vedatlempedeadministrative ogskattemæs­
sigevilkårogvedatudviklesineegnefinansielle instrumen­
ter,såledesatdeniløbetafdenæstefemårydesetpositivt
dynamiskbidragtilFællesskabets økonomiske udvikling .tilatkostemellem3og9miaECU.Iapril1985offentlig­
gjordedenfranskeogdenengelskeregeringderetningslinjer ,
dergivereventuelle interesserede investorer mulighedfor
senestden31.oktober1985atudarbejde etforslagtil
finansiering ,gennemførelse ogdriftafprojektet .Arbejdetvil
såledeskunnesættesigangindenudgangenaf1986og
planlægges fuldført i1992/1993.
Pålængeresigterderplanlagtandreprojekterindenfor
landevejs -ogjernbanetransport ,isærmotorvejsforbindelsen
tildeskandinaviske landegennemDanmarkogforbindelsen
Venedig—MiinchentværsgennemAlperne,osv.
Indenformiljøbeskyttelse erdetnødvendigt medetinveste­
ringsprogram foratforbedrelivskvaliteten ogbevaregrund­
lagetforfremtidigøkonomisk vækst.Denskade,som
luftforureningen forvolder ,kankunhindresvedinvestering i
storeforbrændingsanlæg ,ligesomdetimangemedlemsstater
erenforudsætning foratforbedrevandkvaliteten ,atder
investeres irensningafspildevand .Affaldsbehandling og
genanvendelse afdetvilbådeforbedremiljøkvaliteten og
mindskeFællesskabets afhængighed afråstoffer .Sådanne
investeringer ,derindebærer udviklingafnyeprodukter ,vil
ikkealenekunneforbedrelivskvaliteten menogsåskabe
markederfornyeprodukter itredjelande .
Detinfrastrukturprogram ,somkantænkesgennemført på
mellemlang sigt,vilsåledessammenlagt udgøreeninveste­
ringsmængde på30til45miaECUoverenperiodepåfemtil
syvår.
Alledisseinfrastrukturprojekter ernaturligvis ikkepåsam­
meudviklingstrin .Fællesskabet kanfremmegennemførelsen
afdestørreprojekterpåflereforskellige måder.Delskandet
givesinstøttetildealleredeudarbejdede forslag;detkanlette
administrationen ogdeskattemæssige vilkårogtageinitiativ
tilatbringeinteresserede partersammensamtfinansiere de
nødvendige forundersøgelser .
SamtidigerKommissionen begyndtatundersøge mulighe­
derneforatanvendeellertilpassedeforskellige finansielleIII.3.3.Arbejdsmarkedets tilpasningsevne
Påbaggrundafdetstorebehoviøkonomien foratforbedre
mulighederne forenstigning ibeskæftigelsen bestræber
regeringerne ogarbejdsmarkedsparterne sigistadighøjere
gradpåatfåarbejdsmarkedet tilatfungeremereeffektivt .
Detteindebærer bl.a.,atdeteuropæiske arbejdsmarkeds
tilpasning tilstrukturændringerne søgesforbedret ,isæri
forbindelse medinføreiseafnyteknologiogkonkurrencen
fraUSAogJapansamtdenyligtindustrialiserede lande.

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/39
TABEL10
Deteuropæiske Fællesskabs investeringsfinansiering gennemkapitalmarkedslåntagning samt
viderelångivning
(mioECU)
1983 19841985
(skøn)
Udlånfrainstitution ellermekanisme
Europæiske Investeringsbank 4256 5013
Kommissionen :
Europæiske Kul-ogStålfællesskab 778 825
Euratom 366 186
Nyefællesskabsinstrument 1212 1181
IALT 6612 7206 7400til7700
Låntagning opstilleteftersektorellerpolitiskmål
Privateindustrisektor 1938 2850 2700til2900
herafgloballån tilsmåogmellemstore
virksomheder 1263 1860 1900til2100
Infrastruktur 2241 2344 2250til2300
Energi 2433 2012 2450til2500
IALT 6612 7206 7400til7700
Kilde:Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber :»Kommissionens rapporttilRådetogEuropa-Par­
lamentetomFællesskabets lånoptagelse oglångivning i1984«,(KOM(85 )213endeligudg.),maj
1985.
Idensidsteøkonomiske årsrapport gavKommissionen
forskellige eksempler påarbejdsmarkedsreguleringer ,som
havdevistsigatværeutilstrækkelige ellersomligefrem
skadedebeskæftigelsen .Denopfordrede tilengennemgang
afarbejdsmarkedsbestemmelserne forbådeihøjeregradat
sikreligeadgangtilbeskæftigelse ogstørreeffektivitet i
udnyttelsen afarbejdskraften ivirksomhederne .
Udvalgetforøkonomisk Politikerifærdmedatundersøge
dettespørgsmål iforbindelse medarbejdskraft ogandre
markeder .Udoverspørgsmålet omlønninger ogikke
lønbestemte arbejdskraftsomkostninger ,dernævnesoven­
for,harudvalgetogsåbehandlet spørgsmålet omarbejd­
smarkedsbestemmelser ,mobilitet ,uddannelse ogenmere
fleksibeludnyttelse afarbejdstiden .
Isamarbejde medmedlemsstaterne ogarbejdsmarkedets
parterforetagerKommissionen løbendeenomfattende gen­
nemgangafloveogkollektive overenskomster pådisse
områder .Enekspertgruppe erogsåifærdmedatundersøge
arbejdsmarkedsparternes ogregeringernes holdning til
spørgsmålet omarbejdsmarkedets fleksibilitet .Dervilblive
oversendt enmeddelelse tilRådet.
Arbejdsmarkedsparterne erhovedsagelig ansvarlige for
arbejdsmarkedets tilpasning .1detilfælde,hvorregeringerne
istortomfangharfastsatbestemmelser forarbejdsmarkedet ,
børethvertspecifiktforslagomatændredissebestemmelser ,
isærvedrørende sikkerhed iansættelsen ellerafskedigelser
drøftesindgående medarbejdsmarkedsparterne .Deoffentli­
gemyndigheder børogsåundersøge ihvorstortomfangde
selvermedtilathæmmearbejdsmarkedets funktion iformaf
deindviklede administrative bestemmelser ,dergælderfor
arbejdsgiverne .Medlemslandenes regeringerharfornyligtagetvisseskridttil
atforbedrearbejdsmarkedet tilpasningsevne .ITysklander
derf.eks.indførtnyebestemmelser ,deråbnermulighedfor
tidsbegrænsede arbejdskontrakter ogsomfremmerdeltidsar­
bejde.IFrankrigerbestemmelserne vedrørende aftalerom
tidsbetemt beskæftigelse blevetlempetmedhenblikpåat
fremmeansættelse aflangtidsledige ,ogdererblevettruffet
foranstaltninger tilatfremmedeltidsarbejde .IItalienerde
bestemmelser ,derbegrænsede arbejdsgivernes mulighedfor
selvatbestemme ,hvemdevilleansætte,blevetlempet.
Enandenvæsentligfaktor,somermedtilathæmme
arbejdsmarkedets tilpasning ,ersvagheder vedarbejdsfor­
midlings-ogerhvervsuddannelsesmyndighederne ,somikke
kanimødekomme arbejdsmarkedets nuværende ogfremtidi­
gebehov.Såfremtdissesvagheder skalafhjælpes ,vildet
krævesamarbejde mellemregeringsrepræsentanter og
arbejdsmarkedets parterpålokalt,regionaltognationalt
plan.Kommissionen erpånuværende tidspunkt ifærdmed
atgennemføre enrækkekonsultationer ,derskalfremme
denneformforfremadskuende arbejdsmarkedsmanagement
indenforFællesskabet .
Regeringerne skalpåderessidefortsatundersøge ,omderes
arbejdsformidlingsmyndigheders strukturogorganisation
opfylderbehovetpåetmarked,hvorforholdene hurtigt
skifter .
Forbedring afarbejdsmarkedets tilpasningsevne omfatter
ogsåenomorganisering afdenuværende arbejdsmønstre ,og
isærarbejdstiden ,menpåensådanmåde,atløsningerne

Nr.L377/40 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
stortseteromkostningsneutrale .Omlægningen ognedsæt­
telsenafarbejdstiden kanudformes ,såbeskæftigelseseffek ­
tenmaksimeres ,samtidigmedatkonkurrenceevnen ogde
ansattesgrundlæggende socialerettigheder bevares.Dereri
Frankrig,Belgien,Nederlandene ogForbundsrepublikken
Tysklandblevetgennemført overenskomstfastsatte arbejds­
tidsnedsættelser samtidigmedenomlægning afarbejdstiden ,
såledesatproduktionsanlægget ,isæravanceretmaskineripå
markeder medhøjvækst,udnyttesmereeffektivt .Den
traditionelle skelnenmellemdagligfuldtidsarbejde ,skifte­
holdsarbejde iforskellige afskygninger ,deltidsarbejde over
vissetidsperioder ,overarbejde osv.erblevetmindreudtalt.
Dettraditionelle fuldtidsarbejde ienstandardarbejdsuge ,
somfortsaterhovedreglen forflertalletafdeansatte,
eksisterersideløbende medetstigendeantalmeredifferen­
tieredearbejdsaftaler ,sombådeimødekommer deansattes
ønskerogproduktionskravene .Sådanneforanstaltninger i
industrisektoren harværetmedtilatsikrestillinger ,som
ellersvilleværegåettabt.Iservicesektoren erenstigning i
beskæftigelsen blevetstyrketafdisseforanstaltninger .Ivisse
erhvervsgrene ,f.eks.indenfordetailhandelen ,vilantalletaf
ansattekunnestigepåtrodsafenfaldendearbejdsmængde ,
somfølgeafatdeltidsbeskæftigelse fårstadigstørrebetyd­
ning.
Indenforrammerne afdekollektive overenskomster i
metalindustrien iTyskland ,hvordengennemsnitlige ugent­
ligearbejdstid blevnedsatfra40til38,5timer,erderica.
70%affirmaerne blevetindgåetaftaleromatbevare
operationstiden .Firmaaftalerne harforskelligform.IFran­
krigharmereend500virksomheder ,normaltiforbindelse
medsolidaritetsarbejdsaftaler ,omorganiseret arbejds-og
produktionstiden efteraftalemedfagforeningerne .Dettehar
ofteførttilenvæsentligstigningianvendelsen afkapitalud­
styr.IBelgienogNederlandene harderogsåværetmange
fornyelser indenforarbejdstidsaftalerne .Ienundersøgelse ,
derfornyligerblevetgennemført forKommissionen ,anføres
det,atenstordelafarbejdsstyrken ervilligtilatoverveje
muligheden afnyearbejdstidsordninger .
Forbedret tilpasningafarbejdsmarkedet erenvæsentlig
komponent ienstrategiforenmerebeskæftigelsesskabende
vækst.Dettebredekonceptharipraksismangedetaljerede
aspekter,herunder deforskellige beskæftigelsesvilkår ud
overløn,tilrettelæggelse ognedsættelse afarbejdstiden og
tilpasningaffærdigheder ogadfærdsmønstre tildenye
teknologier .Dissebørimidlertid vurderesudfradengene­
rellemålsæting omatundgåomkostningsstigninger .Mens
regeringerne skalbestemme ,hvorvidtlovbestemmelserne er
medtilathæmmearbejdsmarkedets funktion ,erdetderimod
oftearbejdsmarkedets parter,derhardenvæsentligste rolle
medatforhandle ognåfremtilbetingelser ,somvilkunne
fremmeenbeskæftigelsesskabende vækststrategi .Detgene­
rellemålmåværeatforsøgeatfåarbejdsmarkedet tilat
fungerebedre,såderistørstmuliggradkantageshensyntil
måletomøkonomisk effektivitet ogenøgetbeskæftigel­
sestendens medbibeholdelse afsocialeværdiersomlighedog
sikkerhed .såledesstadigværebehovforsærligebeskæftigelsesforan ­
staltninger .Deterisæridegamleindustrialiserede områder
medfærreogfærrebeskæftigelsesmuligheder ogideunder­
udvikledeområder,hvorindustrialiseringen aldrigerblevet
selvbærende ,atarbejdsløshedssituationen erkritisk.Dette
afspejlersigogsåidenmegetstoreungdomsarbejdsløshed
(tregangestørreendblandtvoksne)ogidetstigendeantal
langtidsledige (39%afalleledigeharværetarbejdsløse iover
etår).
Kommissionen foreslogalleredei1984isinmeddelelse om
langtidsledighed (*)retningslinjer formidlertidige beskæfti­
gelsesfremmende foranstaltninger .Denunderstregede den
gang,atdermåtteudarbejdes midlertidige beskæftigelses­
fremmende programmer isamarbejde meddelokaleog
regionalemyndigheder ,såledesatdisseprogrammer kunne
tilpassesdelokalebehov.Midlertidige beskæftigelsesfrem ­
mendeforanstaltninger afdenneartmåfinansieres afdet
offentlige ,menimangetilfældemåogsåfrivilligeog
ikke-udbyttegivende virksomheder inddragesheri.Nettoff
nansieringsomkostningerne fordeoffentligebudgetter er
genereltsmå,fordienstordelafdearbejdsløse ,derville
kommeiarbejdeunderdemidlertidige beskæftigelsesfrem ­
mendeprogrammer ,joiforvejenmodtagerarbejdsløsheds­
understøttelse ellerandresocialeydelser.
Imangemedlemsstater harmanudvikletsådannemidlerti­
digebeskæftigelsesfremmende foranstaltninger forspecifik­
kegrupperafarbejdsløse .ITysklandf.eks.erforanstalt­
ningenomatladearbejdsløse udførearbejdeafsamfunds­
mæssigværdi(»ABM«—Arbeitsbeschaffungsmaβnahmen )i
indtilétårmøntetpåarbejdsløse ,derervanskelige at
»anbringe«,ogsommodtagerarbejdsløshedsunderstøttelse .
Statendækker60til100%afomkostningerne .IFrankrig
kanungemellem18og21fåjobunder»TUC«-ordningerne
(Travauxd'UtilitéCollective —arbejdeafsamfundsmæssig
værdi)oggennem »solidaritetsaftaler «mellemlokalemyn­
dighederogikke-udbyttegivende organisationer .Dissejobs
omfattererhvervsuddannelse ,ogstatendækkerendelaf
omkostningerne .IDetforenedeKongerige er»Community
Programme «(dvs.samfundsprogrammet )lavetforvoksne
langtidsledige .Derydesløntilskud frastaten.Disseforskel­
ligeordningereri1985kommetoppåatomfatteca.100000
personer ihverafdetrenævntelande.
Generelthardisseformerforprogrammer enrækkefordele
sammenlignet medalternative offentlige jobskabelsesord­
ninger(begrænset substitutionseffekt ,endemografisk og
geografisk merespecifikmålrettethed ,laverebudgetomkost­
ninger).Nårdetdrejersigomatløsearbejdsledighedspro ­
blemet,spillerdedogkunenrelativtubetydelig rolle.Disse
jobsharundertiden enrelativlavproduktivitet ,ogdenikke
særligomfattende skolingelleruddannelse ,derindgåridisse
jobs,forbedrerkuniubetydelig graddeltagernes muligheder
forpålangsigtatfindebeskæftigelse .
Enandensærligforanstaltning ,dererindførtienrække
medlemsstater ,gårudpåathjælpearbejdsløse tilatoprette
egenvirksomhed .Gennemsådanneforanstaltninger harden III.3.4.Særligebeskæftigelsesprogrammer
Dettageradskilligeåratbringearbejdsløsheden nedved
hjælpafenmakroøkonomisk politik.Imellemtiden vilder(1)Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber :»Bekæmpelse af
langtidsledigheden «,(KOM(84 )484endeligudg.),1984.

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/41
gennemregeringens særligeforanstaltninger .Medlemssta­
ternebestræber sigogsåforiudstraktgradatsikre,atde
ungefåretgrundlæggende kendskabtildenyeinformations­
teknologier ,indendeforladerskolen,ogforatgøre
undervisningen mereerhvervsrelevant —ogsåpåikke­
tekniskeområder .Kommissionen harfornyligietmemo­
randum (2)revideretsinpolitikvedrørende ungesbeskæfti­
gelseoguddannelsesproblemer .
Kommissionen ydergennemsitarbejdsprogram vedrørende
indførelseafdennyeinformationsteknologi iskolesystemer­
ne(3)tekniskbistandindenfornyeinformationsteknologier
ogundervisningsprogrammer ,uddannelse aflærereogsoft­
wareoghardwaretilbragiundervisningen .arbejdsløse genereltmulighedforpåvissebetingelser at
kapitalisere arbejdsløshedsunderstøttelsen tiletengangsbe­
løb,ellerforfortsatatmodtagearbejdsløshedsunderstøttelse
samtidigmed,atdedriveregenvirksomhed ,ellerforat
kombinere detomuligheder .IFrankrigf.eks.yderstaten
tilskudtilarbejdsløse ,somopretteregenvirksomhed .IDet
forenedeKongerige ogIrlandydesderetugentligttilskudtil
arbejdsløse ,somogsåselvkanbidragemedetvistbeløb.I
Nederlandene kanarbejdsløse idenførstetidfåetlånsamt
modtageindkomststøtte ,såledesatdekommeroppå
niveauet forsocialbistand .Ideflestetilfældeerdeten
forudsætning foratkommeibetragtning tildetpågældende
tilskud,atmanharværetarbejdsløs ienvisperiode,ellerat
tilskuddet ydesudovermaksimumsperioden forydelseaf
arbejdsløshedsunderstøttelse (almindeligvis 12måneder).
Delokalemyndigheder ogikke-statslige organisationer
spillerenheltafgørenderolleiforbindelse medoprettelsen af
smålokalevirksomheder .Kommissionen understregede for
nyli;ienmeddelelse (*)delokalestøttestrukturers centrale
rolle,idetdetgennemdisseermuligtatfremme,informere ,
vejledeogbistådem,dermedvirker tiloprettelse afvirk­
somheder ogjobskabelse .
Dervilgåmangeår,indenmanfinderenvarigløsningpå
arbejdsløshedsproblemet ,ogderforerdetnødvendigt at
findeenmidlertidig løsningforatafbødedeværstekoncen­
trationerafarbejdsløshed ,f.eks.blandtungeogikriseramte
områder .Dererienrækkelandeblevetudarbejdet relativt
billigejobskabelsesordninger ,hvorarbejdsløse udfører
arbejdeafsamfundsmæssig værdi,møntetpåsådanne
grupperogområder .Dererogsåeksemplerpåordninger ,der
giverarbejdsløse mulighedforatopretteegenvirksomhed .
Dermåhurtigtgøresforsøgmedatudviklesådanne
ordningermedstøttefralokale,såveloffentligesomprivate
(udbyttegivende ogikke-udbyttegivende ),sektorer .Derervedatbliveudarbejdet ettilsvarende programinden
forerhvervsuddannelsen (4).Efterdenyeretningslinjer for
forvaltningen afDeneuropæiske Socialfond ,derblevopstil­
letiapril,giverKommissionen forrangtiluddannelsespro­
grammer ,dervedrørerindførelse afnyeteknologier .
Ijuli1985offentliggjorde Kommissionen forslagtiletnyt
fællesskabsprogram foruddannelse ogteknologi (CO­
METT)(5).Formålet meddetteprogrameratfremme
samarbejdet påuddannelsesområdet mellemuniversiteter og
industrien iFællesskabet ,hvadangåravanceretuddannelse i
nyeteknologier .Detskalmodvirke ,atEF-industriernes
konkurrencedygtighed svækkessomfølgeafmangelpåhøjt
kvalificeret arbejdskraft oggivede»stordriftsfordele «,der
liggeriatletteadgangentilfællesuddannelsesprogrammer
forspecialister .Programmet ,somefterplanenskalstartei
1986,omfatter :i)tilvejebringelse afmidlertiludviklingafet
fællesskabsnet foruddannelsespartnerskaber mellemuniver­
siteterogindustrien ;ii)stipendier ,somskalåbnemulighed
forudstationering afstuderende ,akademikere ,virksom­
hedsledere ,fagforeningsfolk ogandrepåuniversiteter elleri
virksomheder iandremedlemsstater ;iii)fællesuddannelses­
projektermeddeltagelseafvirksomheder oguniversiteter ide
forskelligemedlemsstater medhenblikpåatafhjælpemange­
lenpåarbejdskraft påspecifikkeområder ;iv)undersøgelse af
muligheden foratetablereetåbentuniversitetssystem i
Europapådetteknologiske område .Kommissionen regner
medindenudgangen af1985atfremsætte enmeddelelse ,
hvoridenforeslår,atderskaltræffesfællesskabsforanstalt ­
ningerindenforuddannelsesteknologi (isærgennemanven­
delseafinformationsteknologi )foratudbyggeogeffektivi­
seresåveldenalmeneuddannelse somerhvervsuddannelses ­
grene.III.3.5.Undervisning ,uddannelse ogteknologi
Denfart,hvormeddeteknologiske ændringer findersted,og
detomfang,dehartaget,skabernyeogpresserende behov,
isærforatuddanneetbetragteligt antaltekniskespecialister
ogforatomskolevoksne,hvisjobspåvirkesafteknologiske
ændringer .Dettepreskombineret meddetmegetstoreantal
unge,vedvarende arbejdsløshed ogfortsatomstrukturering
afindustrien iFællesskabet medfører allerede ,atmedlems­
staterneforetagerstoreændringer ideresundervisnings -og
uddannelsespolitik .
Denhurtigeekspansion iuddannelsestilbudene tilungeide
senesteårerf.eks.retsåimponerende .Såledesstårdernu
hvertårca.700000lærepladser tilrådighedunderdettyske
Dual-system .IDetforenedeKongerige erderkonstantover
300000deltagere »YouthTrainingScheme«,ogiFrankrig
erdernuhenved500000uddannelsespladser ,derstøttes(2)Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber :»Detinter­
nationale ungdomsår «,(KOM(85 )247endeligudg.),juli
1985.
(3)Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber :»Indførelsen af
dennyeinformationsteknologi iskolesystemerne iDeteuro­
pæiskeFællesskab «,(KOM(84 )722endeligudg.),juni1984.
(4)Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber :»Erhvervsud­
dannelseognyinformationsteknologi «,(KOM(85 )167endelig
udg.),april1985.
(5)Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber :»Fællesskabets
handlingsprogram foruddannelse iteknologi«,(KOM(85 )431
endeligudg.),juli1985.(])Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber :»Fællesskabets
indsatstilbekæmpelse afarbejdsløsheden -delokalebeskæf­
tigelsesinitiativers rolle«,(KOM(83 )662endeligudg.),1983.

Nr.L377/42 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
Denfart,hvormeddeteknologiske ændringerfindersted,og
detomfang,dehartaget,skabernyeogpresserende behov
foratgøredenerhvervsaktive befolkning påalleniveauer
teknologisk bevidst .Dettekombineret meddenstore
arbejdsløshed ,isærblandtunge,harbevirket,atmedlems­
staternepåafgørendepunkterervedatændrederesuddan­
nelsespolitik ,bådemedhensyntildenalmeneuddannelse og
erhvervsuddannelserne .Fællesskabet kanbidragetildenne
proces,somdetfremgårafdeforslag,Kommissionen for
nyligharfremsat,omatgøresamarbejdet mellemuniversi­
teterogindustrien ,nårdetdrejersigomuddannelse indenfor
nyeteknologier ,tiletfællesskabsanliggende .skallettedenstrukturelle tilpasning ,omlæggeproduktionen
tileffektivealternative produktioner ogøgelandbrugernes
indkomstellergivedemalternativbeskæftigelse .
Stål-,skibsbygnings -ogenergipolitik :FormåletmedFælles­
skabetsstål-ogskibsbygningspolitik eratgennemføre en
meremarkedsorienteret omstrukturering udendogatnegli­
geredesocialefølgerafdenhastigetilbagegang idisse
industrier .
Kommissionens senestebeslutninger vedrørende stå/indu­
strieneretklartudtrykfordennegenerellefremgangsmå­
de(2).Formåleterindenforlangtmeremarkedsorienterede
rammeratopnåyderligere nedskæringer ikapaciteten ,
samtidigmedatmanøgermidlerne tilafhjælpning af
omstruktureringens socialevirkninger .Såledesskalalinve­
sterings *ogdriftsstøtte suspenderes fraudgangenaf1985,
dennuværende minimumsprisordning forstålprodukter skal
ophøre,ogproduktionskvoterne skalgradvisafskaffes i
løbetaftreår.Detvilfremoverkunværetilladtatydesærlig
statsstøtte iforbindelse medmiljøbeskyttelsesprogrammer ,
forskningogudviklingsamtlukningafanlæg.
Samtidigerdetplanen,atderskalafsættesyderligeremidler
tilregionaleogsocialeprogrammer iområder,derberøresaf
denfortsattetilbagegang indenfordenneindustri,samtidig
medatkoordineringen afdenævntemidlermåforbedres .
I1985offentliggjorde Kommissionen enundersøgelse om
energiudsigterne fremtilår2000ogfulgtedetteopvedat
foreslånyeEF-energimålsætninger for1995(3).Gennem
dissemålsætninger skaldetsikres,atFællesskabets øko­
nomiskekapacitet ikkeundermineres gennemgentagne
energiproblemer pålangsigt.Kommissionen offentliggjorde
ogsåenundersøgelse omomstrukturering afEF'solieraffi­
neringsindustri ,derisærbeskæftigede sigmedfølgerneaf
eksportafraffinerede produkter fraMellemøsten ogNord­
afrika.
Teknologi :Europahartraditionelt betragtetdenvideninten­
siveindustri,derfremstiller produkter medhøjværditil­
vækst,somgrundlagforsitøkonomiske stade.MenEuropas
førendestillingindenformangegreneafteknologien er
blevetsvækketmereogmere,idetnyekonkurrenter har
værethurtigeretilatspredemangevæsentlige opfindelser .
DeTi'sandelafsamtligeindustrilandes (OECD)eksportaf
højteknologiprodukter giktilbagefra58%i1963til43%i
1983,ogUSA'sandelfaldtfra27%til21%,mensJapans
andelvoksedefra5%til23%isammeperiode .
IEuropaerderidetsidsteårstidblevetgjortmerekonkrete
forsøgpåatvendedissetendenser ,isærgennemfastlæggelse
oggennemførelse afFællesskabets strategiske F&U-pro­
grammersåsomESPRITogBRITE.ItelekommunikationsIII.3.6.Sektorpolitikker ,teknologi ogoprettelseafnye
virksomheder
Blandthovedformålene medFællesskabets politikker kan
nævnesjusteringogforbedring afstrukturerne indenfor
industrien ,teknologisk udviklingogoprettelseafnyevirk­
somheder .Hvadangårsektorermedoverskudskapacitet ,
harKommissionen påenrækkeområderudarbejdet forslag
til,hvilkenpolitikderskalføres.
Landbrug :pågrundafproblemer påmarkederne forvisse
landbrugsprodukter —isæroverskudsproblemer —erder
gennemdesenesteårblevetforetagetenbetydeligændringaf
mekanismerne idenfælleslandbrugspolitik .
Dererforenrækkevigtigelandbrugsprodukter blevet
indført»garantitærskler «,ligesomdererindførtkvoteri
mejerisektoren ,såledesatderikkelængereydesubegrænset
garanti,somdetvartilfældettidligere .Hvadangårfastsæt­
telsenaflandbrugspriserne for1985/1986,foreslogKom­
missionen ,atderfortsatskulleføresenrestriktivprispolitik .
Rådetefterkomikkeisærligudstraktgraddisseforslag,især
ikkeforsåvidtangårkornograpsfrø.Kommissionen
foreslogenprisnedsættelse på3,6%,menderkunneikke
opnåsenighedheromiRådet.SomfølgeherafsåKommis­
sionensigtvungettilselvattræffesærligeforanstaltninger
fordisseprodukter .Dennyestrukturpolitik ,somblev
vedtaget i1984og1985,erlagtanpåatmor1/irke
produktionen afoverskudsprodukter .Itrådme'disse
foranstaltninger omforlandbrugsprodukter attilpasse
udbudettilefterspørgslen harKommissionen fornylig
offentliggjort engrønbogomperspektiverne fordenfælles
landbrugspolitik (J),hvoridenforeslårenrækkevalgmulig­
hederoginsistererpå,atdermåføresenmeremarkeds­
orienteretprispolitik .Indkomststøttefunktionen ,somhidtil
erblevetsikretgennemprispolitikken ,vilfremover istadig
højeregradkunneerstattesafenproduktionsneutral ind­
komststøtte .
Somstøttetildennødvendige tilpasning aflandbruget i
Fællesskabet pegermanigrønbogen påforanstaltninger ,der(2)Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber :»Jern-og
stålmarkedet efter1985«,(KOM(85 )382endeligudg.),juli
1985.
(3)Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber :»Energipoliti­
skemålsætninger forFællesskabet fremtil1995«,KOM(85 )
245,1985.(')Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber :»Perspektiver
fordenfælleslandbrugspolitik «,(KOM(85 )333endeligudg.),
juli1985.

31.12.85DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/43
PåEF-planundersøger Udvalgetforøkonomisk Politik
produktmarkedernes smidighed ,herunderlovreguleringens
indvirkning påvirksomheder samtandreformerforstatsind­
greb,samtidigmedatdetarbejderpåatskabestørre
smidighed påarbejdsmarkedet .Kommissionen harplaner
omindenudgangenaf1985atfremsætte enmeddelelse om
enlovreguleringsreform indenforerhvervslivet ogudvikling
afendynamisksektorforsmåogmellemstore virksomhe­
der.sektoren,somskalspilleenvæsentligrolle,nårdetdrejersig
omatstyrkekonkurrencedygtigheden iverdensøkonomien ,
godkendte Rådetijuli1985RACE-programmets defini­
tionsfase (forskningogudviklingindenforavanceretkom­
munikationsteknologi forEuropa).
Aktionerne pådetteknologiske områdesuppleresafforan­
staltninger tilskabelseafdeteuropæiske marked,somer
nødvendigt foratgenskabedeF&U-ogproduktionsinve­
steringersomhøjteknologiprodukter og-ydelserforudsætter
(fællesstandarder ,åbningafoffentligeindkøbosv.).
Deteuropæiske Råd,sommødtesiMilanoijuni1985,satte
nytlividissebestræbelser ,idetdetgodkendte Kommissio­
nensmeddelelse omstyrkelseafdetteknologiske samarbej­
de(!)ogstøttedeEUREKA-initiativet foreslåetafdenfran­
skeregering .
Kommissionens meddelelse tilDeteuropæiske Råd»Modet
europæisk teknologifællesskab «,skitsererdeforskellige
organisationsteknikker ogdemuligehovedområder for
teknologiske fremskridt ,somFællesskabet nubørforfølge .
Degenerelleformålera)atdragestørstmulignytteaf
fællesskabsdimensionen afetkontinentalt markedognetaf
forskningsinstitutter ogfaciliteter ,b)atgiveanstødtilstørst
muligtsamvirkemellemmedlemsstaternes ogFællesskabets
bestræbelser ,eventueltvedhjælpafyderligere bidragfra
Fællesskabet ogdeltagelse aftredjelande .
Oprettelseafnyevirksomheder ogforenklingafdengælden­
delovgivning :DereridensenestetidimangeEF-landeblevet
foreslåetellertruffetenrækkeforanstaltninger medhenblik
påatsanerelovreguleringen ogderigennem begrænsesmå
virksomheders udgifter,isærudgifter iforbindelse med
oprettelsen afsådannevirksomheder .Detskalbemærkes ,at
denstørstefremgang ibeskæftigelsen iFællesskabet ide
senesteårernoteret inyevirksomheder .Desmåog
mellemstore virksomheder betragtesderforsomenvigtig
kilde,nårdetdrejersigomatskabenybeskæftigelse
fremover .
Engennemgang afdengældende lovgivning erikkeensbe­
tydendemed,atderskalrejsestvivlomallebestemmelser .
Determereetspørgsmål omatforenkledengældende
lovgivning ogsikreatdenanvendes således,atdenikke
hæmmerbeskæftigelsen .Desmåogmellemstore virksomheder erividtomfang
afhængige afdegenerellevilkårforatdrivesådanne
virksomheder ,isærhvadangårskatterogsocialebidrag.
Sådannevirksomheder hargenereltikkesåletadgangtil
kapitalmarkederne somstoreoffentligevirksomheder ;der­
forerdissevirksomheders investeringsplaner særdeles
afhængige afderesselvfinansieringskapacitet .Idefleste
medlemsstater erderiindkomstskattelovgivningen ikke
tagettilstrækkeligt hensyntildesmåogmellemstore virk­
somheders karakteristika ,hvilketmedvirker tilathæmme
oprettelsen afnyevirksomheder ogdæmpedeallerede
eksisterende virksomheders vækst.Derforbørindkomst­
skattelovgivningen imedlemsstaterne gennemgås foratfå
fastslået,hvilkenindvirkning denharpådesmåogmellem­
storevirksomheder ,ogomnødvendigt måbestemmelse -ne
vedrørende fastsættelse afdenskattepligtige indkomst og
skatteprocentens strukturændresforatøgesådannevirk­
somheders beskæftigelsespotentiel .
Medhensyntilgrænserne mellemprivateogoffentlige
sektorererenafdeinteressante følgerafdetteknologiske
fremskridt ,atderivissesektorernuikkelængerefindes
traditionelle »naturlige «monopoler .Eteksempelherpåer
telekommunikationsnettet ,hvorderiDetforenedeKongeri­
geersketenprivatisering ogliberalisering (medenparallel
ellerlignendeudvikling iUSAogJapan),oghvordernuogså
erdrøftelser igangomBundesposts rollepåtelekommuni­
kationsmarkedet iTyskland .
Kommissionen harvedtagetspecifikkeforslagmedhenblik
påentenatbegrænseproduktionskapaciteten ,f.eks.med
hensyntilstålogskibsbygning ,elleratskærpekontrollen
medproduktionen ,hvilketertilfældetindenforlandbruget .
Denfremsatte ogsåforslagtiloprettelseafet»teknologisk
fællesskab «.Dissesektorielle målsuppleresafdemange
detaljerede initiativer ,dertagesforatgøredeteuropæiske
erhvervsmiljø mereattraktivtforoprettelse ogudvidelseaf
virksomheder .(*)Kommissionen forDeeuropæiske Fællesskaber :»Eteuropæisk
teknologifællesskab «,(KOM(85 )350endeligudg.),juni
1985.
IV.EUROPAS INTERESSER IDENINTERNATIONALE ØKONOMI
IV.1.Detinternationale handelssystem
Velstanden ideneuropæiske økonomierihøjgradafhængig
afetåbentinternationalt handelssystem .Idenøkonomiske
teoriogipraksiserdermegetdertyderpå,atdetikkekanbetalesigatanvendeprotektionisme sometinstrument iden
generelleøkonomiske politik.Beskyttelsen afenbegrænset
kredsafproducenter erikkenogengarantiforindkomstog
beskæftigelse idenpågældende gruppepåkortsigt,og
protektionismen harogsåandrenegativevirkninger ,selvpå

Nr.L377/44DeEuropæiske Fællesskabers 'Tidende 31.12.85
kortsigt,medensdenegativevirkningerpålangsigterendnu
mereudtalte.Beskyttelsen medførerhøjereforbrugerpriser ,
lavererealindkomster ogennedgangiforbrugsefterspørgslen
ifastepriserogdermedetfaldiproduktion ogbeskæftigelse i
økonomien somhelhed.Hvordebeskyttende varereller
tjenesteydelser ,somdetofteertilfældet,indgåriproduktio­
neniandregreneaføkonomien ,forringesdisseerhvervsgre­
neskonkurrenceevne påverdensmarkederne .Demister
dermedordrerogmåmindskebeskæftigelsen ,medmindre
derskerenudligninggennemennedskrivning afvekselkur­
sen.Medendevaluering forringeslevevilkårene oginfla­
tionsproblemet forværres .Dermåsomfølgeherafføresen
mererestriktivmakroøkonomisk politik,hvorvedforbrugs­
efterspørgslen ogproduktionen ifastepriserigensvækkes .
Sometalternativ tvingeserhvervsgrene ,derståroverfor
problemet medindkøbafvarertilproduktionen fra
ikke-konkurrencedygtige beskyttede sektorer ,tilatsøgeat
undgådenneulempevedatanvendesubstituerende varer
(f.eks.plastvarer istedetforstålkomponenter )ellervedat
flytteinvesteringerne tilandrelande,hvordepågældende
varerkanfåstilkonkurrencedygtige priser(noglefælles­
skabsvirksomheder indenforbioteknologi investerer f.eks.
udenforEFforatfåadgangtilbilligerelandbrugsprodukter
tilproduktionen ).Dererredegjortnærmerefordissegene­
relleargumenter iofficielleEF-dokumenter {l)samtiandre
publikationer ,såsomOECD's (2).Endvidereerderdukketvisseforuroligende protektionistiske
tendenseropikongressen ,selvomdissedogialmindelighed
erblevetimødegået afadministrationen .
Japankunneydeetbidragtilatlettepressetfraprotektio­
nistiskekredseibådeUSAogEFvedhurtigtogivæsentligt
omfang ipraksisatefterlevedeterklærede mål,nemligat
letteadgangentildetjapanskemarkedforimporterede varer,
navnligforarbejdede varer.Detamerikanske underskud og
detjapanskeoverskudkanimidlertid ikkekorrigeres ved
hjælpafhandelspolitiske foranstaltninger alene,ogdetteer
grundentil,atFællesskabet gørsigtiltalsmandforenmere
samordnet indsatspåinternationalt planforsåvidtangår
valutakurspolitik ogmakroøkonomisk politik.Dettesyns­
punktbestyrkesafresultatetafdetmøde,derfandtstedi
september 1985mellemfem-lande-gruppens finansministre
ogcentralbankchefer ,somunderstregede betydningen afat
opretholde entilstrækkelig international efterspørgsel oget
fællesansvarforatmindskebetalingsbalanceuligevægtene i
verdenogatmodvirkepresfraprotektionistiske kredse.
Fællesskabet gårendvidereindfor,atdetstørstmuligeantal
nyindustrialiserede landedeltager iennyforhandlingsrunde
indenforGATT.Flereafdisselandeharopnåetimponeren­
destoremarkedsandele påeksportmarkederne ,medensde
opretholder enmegetkraftigbeskyttelse afderesegne
markeder .Såfremtdisselandesønskeomenforbedring af
adgangsvilkårene fordereseksportvarer påverdensmarke­
derneskalkunneimødekommes underennyforhandlings­
runde,mådesommodydelse nødvendigvis gennemføre en
yderligere liberalisering .Fællesskabet harendeligerklæret
sigredetilatladehandelenmedtjenesteydelser indgåienny
runde,ogudfolder iøjeblikket bestræbelser foratnåtilen
forståelsemedudviklingslandene omdettespørgsmål ,men
nogleafdisselandeerfortsatskeptiskeellerendogimod
forhandlinger iGATTomdetteemne.
Fællesskabet gårmegetstærktindforennyrundemultila­
teralehandelsforhandlinger .Dettevilsammenmedforbed­
ringerafdetinternationale valutasystems virkemåde være
detbedstegnedegrundlagforenglobalrevisionafde
handelspolitiske mål,somnødvendigvis måtagesoptil
vurdering ,såfremttruslernemoddetmultilaterale handels­
systemskalafværges .Fællesskabet gårafdissegrundeindforennyrunde
multilaterale handelsforhandlinger .Iløbetaf1985harder
fundetenrækkeindledende drøftelsersted,ogdetforventes ,
atprincipbeslutningen omatindledeforhandlingsprocessen
kantræffes inærfremtid .
Liberaliseringen afhandelenogafviklingen afprotektionis­
tiskeforanstaltninger kannaturligvis giveanledning til
vanskeligheder fordeberørteindustrier ogfordearbejdsta­
gere,hvisarbejdspladser kanværeifareforatgåtabt,
sålængeudsigterne tilatfindeandenbeskæftigelse ikkeer
opmuntrende .Dermåderforopnåsenighedomenafbalan­
ceretpakkeafforanstaltninger tilliberalisering afhandelen ;i
modsatfaldkanderblivetaleomenuretfærdig fordelingaf
tilpasningsomkostningerne påverdenshandelsnationer .
Fællesskabets holdningtilennyrundemultilaterale handels­
forhandlinger indenforGATTfremgårafRådetserklæring
af19.marts1985,ogdetharsenereredegjortforsinetanker
omemnetforsådanneforhandlinger ogforFællesskabets
vigtigstemålienskriftlighenvendelse tilGATTden8.juli.
Deforpligtelser tilatbremseprotektionismen ogtilatafvikle
protektionistiske foranstaltninger ,somerindgået iOECD
ogiGATT,børopfyldesudenatafventedennyeforhand­
lingsrunde .Isåhenseende erdetvigtigtatbemærke ,atnogle
protektionistiske foranstaltninger (f.eks.stålprodukter )blev
truffetafDeforenedeStatereftertopmødet iWilliamsburg .IV.2.Forbedring afdetinternationale valutasystem
Detinternationale valutasystem harvedvarende væretkarak­
teriseretvedenbetydeligmangelpåvalutakursstabilitet .
BådeUSDogUKLharudvistmegetbetydelige svingninger i
førstehalvdelafindeværende årbådenomineltogrealt.
Imidlertiderdetformentlig mereødelæggende fordesamlede
verdensøkonomiske resultater ,atdererentendenstil,at
vekselkurserne påvigtigevalutaergradvisbevægersiglænge­
reoglængerebortfradetniveau,derpålangsigtmåkunne
ansesforatvære»ligevægtskursen «:Iløbetafseksårsperio­
denfraførstekvartal1979tilførstekvartal1985steg
dollarkursen måltifastepriserogsammenvejet efteruden­
rigshandelens sammensætning med63%,mendogfraen
undervurderet udgangssituation .C1)Fællesskabets udvalgforøkonomisk politik :»Udtalelse om
protektionismen «,Europæisk Økonomi nr.19,marts1984.
(2)OECD:»CostsofProtectionism «,1985.

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/45
Dissevedvarende forskydninger harfremkaldtetvalutakurs­
mønster ,someruforeneligt medenstabilstrukturforhandel
ogkapitalbevægelser påinternationalt plan,ogdetersåledes
ganskeklartuholdbart påmellemlang ellerlangsigt.Des­
udenmedførerdenbetydelige indtrængen afimporterede
varerpådetamerikanske marked,somerenfølgeaf
overvurderingen afdollar,atderopståretmegetkraftigt
protektionistisk pres,somnualvorligttruermedatunder­
mineredetliberaleinternationale handelssystem ,deretable­
redesihenholdtilGATTogudbyggedes yderligere i
efterkrigsperioden .ligartetgruppeaflande.Fællesskabet villeimidlertid semed
velviljepåenmereeffektivmultilateral overvågning af
valutakurserne ogafdenpengepolitik ogøkonomiske poli­
tik,derføresafdevigtigstelande,såsomDeforenedeStater
ogJapan(samtFællesskabets egnemedlemsstater ),med
henblikpåatnåtilstørreoverensstemmelse mellemdisse
landespolitik.Somnævnterderskabtalvorligeproblemer
fordetinternationale handelssystem pågrundafenvæsentlig
skævhed ivalutakurssystemet ,somigenskyldesmanglende
samordning afpertge-ogfinanspolitikken pånationaltog
internationalt plan.
Denmanglende stabilitetogskævheden idetinternationale
valutakurssystem harganskeklartførttiletuholdbart
mønsterforhandelogkapitalbevægelser .Ti-lande-gruppen
harhidtilkunværetistandtilatnåtilenighedomret
beskedneproceduremæssige forslagtilforbedring afsyste­
met.Detersærdelesvanskeligt alenegennemhandelspoliti­
skeforanstaltninger atløsedeproblemer ,dererforårsagetaf
uordenivalutakurssystemet .Detteergrundentil,atFælles­
skabetpresserpåforatgørefremskridt ibestræbelserne for
atforbedredetinternationale valutasystem samtidigmedden
nyeGATT-runde .Fem-lande-gruppens mødeiseptember
1985betegneretvistfremskridt ibestræbelserne foratnåtil
enighedomensamordning afvalutakurspolitikken ogden
makroøkonomiske politik.Påensådanbaggrunderdetbeklageligt ,atti-lande-gruppen
(deførendeindustrilande ),sompåtopmødet iWilliamsburg i
1983fikmandattilatundersøge mulighederne forat
forbedredetinternationale valutasystems virkemåde ^ikke
harværetistandtilatnåtilenighedometkonkretogmere
omfattende handlingsprogam ,somkangøredetmuligt
effektivtatløseproblemet meddenmanglende stabilitetpå
valutakursområdet .Efterdenforståelse ,derkomtiludtryk
påfem-lande-gruppens mødeden22.september ,synesder
imidlertidnuatværeenvisenighedombådedenafdæmpede
virkningafmanglende valutakurstilpasning ogomrammer­
neforsamordnede foranstaltninger tilpåvirkning afveksel­
kurserogandrevigtigeøkonomiske variablermedhenblikpå
atkorrigeredenmanglende ligevægtpåvisseområderaf
verdensøkonomien .
Ti-lande-gruppen harisinrapport,somblevoffentliggjort i
april('),somdetvigtigstepunktpegetpåbehovetforat
forbedremultilaterale overvågningsprocedurer medhenblik
påatopnåenbedresamordning ogindbyrdesoverensstem­
melsemellemdevigtigsteindustrilandes politiskeforanstalt­
ninger.Deterendnufortidligtatsige,omdeigruppens
rapportanbefalede proceduremæssige ændringer vilføretil
væsentlige ændringer isåhenseende .Tidenermåskeendnu
ikkemodentilatindføreetsystem.afmålzoner (»target
zones«)forvalutakurser ,indeholdende enforpligtelse tilat
intervenere ,nårgrænserne forsådannezonernås.Detkunne
dogformentlig værenyttigtseriøstatundersøge muligheder­
neforatetablereenovergangsordning medindikative zoner,
hvoroverskridelse afgrænserne skulleudløsekonsultationer
fremforintervention fracentralbankerne .Fem-lande-grup­
pensmødeiseptember 1985markerede etvistfremskridt ,for
såvidtsomderforførstegangidesenereåropnåedesenighed
om,ihvilkenretningdetkunneværeønskeligt ,atdollarkur­
senbevægersig,ogderblevudvistviljetilatsamarbejde med
henblikherpå,nårdettekunneværenyttigt.IV.3.Eneuropæisk økonomisk helhed
Fællesskabet eksporterer meretildetøvrigeVesteuropa
(26%afFællesskabets samledeeksport,eksklusive samhan­
delenindenforEF)endtilnogetandetområdeiverden.
Fællesskabet ogEFTAafsluttede ibegyndelsen af1984
afviklingen afalletoldskranker ogkvantitative restriktioner
mellemdetoblokke.Iaprilsidsteårblevdennebegivenhed
fulgtopafenfælleserklæring ,hvoridergivesudtrykfor
politiskviljetilatudvidesamarbejdet mellemFællesskabet
ogEFTA»medhenblikpåatskabeendynamiskeuropæisk
økonomisk helhed«.I1985fastlagdeKommissionen og
EFTA-landene ietfællescommuniqué deområder ,deri
fremtidenskalbidragetiludbygningen afdisseforbindelser .
Kommissionen offentliggjorde påsinsideenmeddelelse ,
hvoridennærmereredegørfor,hvorledesdettemålifølge
densopfattelsekannås(2).
Førstogfremmestbørenrækketekniskeogadministrative
hindringer fjernesforatøgehandelssamkvemmet ;detkan
skevedforenkling afgrænseformaliteterne ogoprindelses­
reglerne,samarbejde vedrørende tekniskestandarder og
reglersamtgensidiganerkendelse afafprøvningsresultater og
-certifikater .
Afandreområder,hvorsamarbejdet børudvides,skal
nævnesforskningogudvikling ,samhandel medforarbejdede
landbrugsprodukter ,offentligeindkøb,grænsekontrol af
rejsende,transportprojekter og-politik,miljøpolitik samt
konsultationer vedrørende økonomiske ogvalutariskeFællesskabet harpåsinsidefundet,atdetforhold,atder
foreligger enbegrænsning afvalutakursudsvingene ,som
dettekonkretkommertiludtrykiEMS-reglerne ,utvivlsomt
harbidragettilatopnåenbedreoverensstemmelse mellem
medlemmernes politikogpræstationer .Deinstitutioner ,>
somervelegnede ogeffektiveindenforenstærktintegreret
økonomisk region,såsomDeteuropæiske Fællesskab ,er
ikkenødvendigvis anvendelige forenstørreogmereforskel­
(!)Deninternationale Valutafond ,Supplement ontheGroupof
TenDeputiesReport,»TheFunctioning oftheInternational
Monetary System«,IMFSurvey,juli1985.(2)Kommissionen fordeeuropæiske Fællesskaber :»Fællesskabet
ogEFTA-landene «,(KOM(85 )206endeligudg.),maj1985.,

Nr.L377/46 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
blivetilfældet,erdetogsåspørgsmålet ,omFællesskabet
skulletræffeforanstaltninger ensidigtellerisamrådmeden
størrekredsaflande.spørgsmål .Kommissionen harfornyligtagetinitiativerpå
flereafdisseområder .Deterf.eks.blevetforeslået,atandre
vesteuropæiske landeskalhaveadgangtilatdeltageinye
programmer foroprettelse afeteuropæisk teknologisk
fællesskab .Rådeterpåvejtilatbemyndige Deneuropæiske
fondformonetærtSamarbejde tilatudpegevissecentralban­
kerudenforFællesskabet ,sommåliggeindemedofficielle
ECU-reserver ,ogdettearrangement kanbenyttesafnogle
EFTA-lande .Nogleafdisselandeliggeralleredeindemed
privatomsatteECU-aktiver somendelafderesvaluta­
reserver .
Derergjortgodefremskridt ibestræbelserne foratåbne
samhandelen mellemEFogEFTA-landene .Beggeparterer
nuindforstået medatbyggeviderepåderesultater ,derer
nået.Fællesskabet søgerpåbaggrundafbestræbelserne forat
fuldendeetableringen afdetinternemarkedogudbyggedet
økonomiske samarbejde atgøredemuligtforEFTA-landene
atdeltageideneuropæiske økonomis integrationsproces .I
denforbindelse børEF'sogEFTA'ssærligeinstitutionelle
identitetogmålnaturligvisfortsatrespekteres .EFTA-lande­
nekunneopfordres tilatbidragetilgennemførelsen af
vækststrategien baseretpåsamarbejde .Deigangværende
forhandlinger omtilpasningafdeeksisterende frihandels­
overenskomster mellemFællesskabet ogEFTA-landene i
anledningafSpaniensogPortugalstiltrædelse hardetsigte
yderligere atkonsolidere ogudvidefrihandelssystemet i
Vesteuropa .Underdenforudsætning ,atDeteuropæiske Fællesskab alene
prøvedeatfastholdesinvækstkurs ,medensandreområder i
verdenpassivttillod,atenkonjunkturtilbagegang iUSA
trykkedederesvækstrate ,villeFællesskabet formentlig
bevægesigmodetbetydeligtunderskud påbetalingbalan­
censløbendeposter.Fællesskabet kanietvistomfangtillade
etfaldioverskuddet ogendogetmidlertidigt underskud på
deløbendeposter.Mendetkanikketilladesigetunderskud
somdetamerikanske .Detenormeamerikanske underskud er
ikkeeteksempeltilefterfølgelse forFællesskabet .
Pådenandensideerdernoget,dertalerfor,atFællesskabet
tilskynder detstørstmuligeantallandetilatdeltageien
verdensomspændende økonomisk tilpasning .Japanhariden
sammenhæng ensærligbetydningsfuld stilling.Dettelander
detstørsteenkeltemodstykke tildetamerikanske underskud ,
ogdetharalvorligeproblemer medensamhandelsstruktur ,
dererudeafbalance iforholdtilFællesskabet .Iet
internationalt samarbejde omfastholdelse afdetinternatio­
nalekonjunkturopsving børJapanydeetbidragudover
gennemsnittet ,bådehvadangårvalutaopskrivning og
udvidelseafdetindenlandske forbrug .Kunnederskabes
sikkerhedforensådanindsats,kunnedetmegetveltænkes
muligtatudvideeninternational samarbejdsaktion yderlige­
re.Deteuropæiske Fællesskab kunneforeslåEFTA-landene ,
atdetilsluttersigFællesskabets initiativ .Japanogde
nyindustrialiserede landeistillehavsområdet kunneydeet
værdifuldt bidragtilnedbringelse afdetamerikanske under­
skudoverforudlandet .DeforenedeStaterkunneihøjgrad
medvirke gennemforanstaltninger tilsænkning afden
amerikanske rente,somerensærligkraftigbremsefor
vækstmulighederne idestærktforgældede udviklingslande ,
navnligiLatinamerika .IV.4.Internationalt samarbejde omverdensøkonomiske
tilpasninger
SomalleredenævntmåDeforenedeStatersøkonomipå
mellemlang sigtbevægesigindienfase,hvorderfinderen
væsentligjusteringstedafdetstadigtstigendeunderskud på
betalingsbalancens løbendeposter.Det,derstadigerusik­
kert,ertidspunktet forogomfangetafdennejustering ,og
hvorledesdenvilbliveiværksat .Detvilformentlig bådevære
elementer afbudgetstramning ,konjunkturtilbagegang og
nedskrivning afdollarkursen ,dervilbidragetiltilpasnings­
processen .SompåpegetafIBRDidensenesteWorldDevelopment
Report(')erdetafvæsentligbetydning forvidereførelsen af
enordnettilpasningsproces ideforgældede udviklingslande ,
atmanundgårensituation ,hvordenamerikanske øko­
nomiskejusteringsproces førertilenmarkantoggenerel
nedgang iverdenshandelen .
Udsigterne til,atDeforenedeStaterforetager envis
tilpasning ,ogdemuligevirkninger heraferetvigtigt
spørgsmål fordetinternationale samarbejde .Detmåganske
klartværemåletatopnådenødvendige justeringer meddet
mindstmuligekonjunkturtilbageslag iUSA(hvilketklarteri
USA'segeninteresse )ogligeledesnedgang ivæksten i
verdensøkonomien somhelhed.Enikkeordnettilpasning ,
sommedfører handelsrestriktioner ,vilnaturligvis være
megetødelæggende forverdensøkonomien .IBRDopstillerbl.a.scenarier forudviklingslandene og
industrilandene baseretpå»maksimum «-og»minimum «-
forudsætninger ,somerheltioverensstemmelse medoven­
ståendekonklusioner (iafsnitII.2)omdepotentielle fordele
vedenvækststrategi baseretpåsamarbejde .Udviklingslan­
denesimportkapacitet erihøjgradpåvirketaf,omdemå
arbejdeundergunstigeellerugunstigevilkårforsåvidtangår
væksteniverdenshandelen ,bytteforholdet ogrenteniveauet .
Denårligevækstrateforudviklingslandenes importiårene
1985til1990anslåsatvilleliggepåmellem9,3%underde
gunstigste forudsætninger og2,5%underdeugunstigste
forudsætninger .Udviklingslandenes rente-ogafdragsbeta­
lingervilleisidstnævnte tilfældestigetil28%;meddet
nævnteudsvingkangældsproblemet såledesblivebragt
underkontrolelleriværstefaldbliveforværret ietomfang,IfølgeDeforenedeStatersopfattelsekanenbestemtjustering
afbetalingsbalancen opnåsvedethøjereindenlandsk aktivi­
tetsniveau ,johøjereaktivitetsniveauet eridenresterende del
afverdensøkonomien .ForFællesskabet erdetnødvendigt at
nåfremtilenmeredynamisk vækst,ogspørgsmålet erså,
hvorledes vækstenkanopretholdes ,såfremtderskeren
tilpasning tilsituationen iDeforenedeStater.Skulledette (')IBRD,»WorldDevelopment Report1985«,juli1985.

31.12.85DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/47
derikkehidtilerset.Isidstnævnte tilfældevillederværetale
omenbetydeligtrusselmoddenverdensøkonomiske stabi­
litet.
Udsigterne tilenbetydeliginternogeksternjusteringafDe
forenedeStatersøkonomi idekommende årrejserdet
spørgsmål ,hvorledesderfordenresterende delafverdens­
økonomien kanfastholdes enpassendevækst.Deteuropæ­
iskeFællesskab børværeredetilatpåtagesigetansvarsometstortøkonomisk områdeogidenpågældende periode
fastholdedenvækst,derfremkaldes afaktiviteten iFælles­
skabetselv.Deterimidlertidafligesåstorbetydning ,at
Japanstøtterenvidtspændende international tilpasningaf
denneart,daFællesskabet imodsatfaldkanbliveudsatfor
uacceptable risiciforsåvidtangårdetsegenbetalingsbalan­
ce.Udenettilstrækkeligt globaltsamarbejde vildervære
megetstorrisikofor,atdetmegetsårbareopsvingide
forgældede udviklingslande vilblivesatoverstyr.
V.KONKLUSIONER :MAL,MIDLER OGMETODE
IdenneberetningharKommissionen overforRådet,Parla­
mentetogarbejdsmarkedets parterskitserethovedtrækkene i
ensamordnet vækststrategi ,derskalbanevejforen
afgørendeforbedring afFællesskabets økonomiske resultater
fremtil1990.Dereringenvejudenomensådanstrategi,hvis
manønskeratnedbringe arbejdsløsheden udenatgiveny
næringtilinflationen .Denvilgivepositiveresultateruanset
udviklingen isituationen påinternationalt plan,selvomdet
naturligvis vilværelettereatopnådeønskederesultater iet
gunstigtverdensøkonomisk klima.Ibetragtning afden
uvished,deridagherskeromudviklingen iverdensøko­
nomiensomfølgeafdenvedvarende finansielle uligevægt i
USAogdekritiskeproblemer ienrækkestoreudviklings­
landemedstorudlandsgæld ,vilFællesskabet vedatvedtage
ensamordnet vækststrategi udsendesignaler,dervilblive
hørtvidenom.Kommissionens forlagkansammenfattes
således :.sen,samtidigmed,atderogsåskalåbnesmulighedforen
hurtigererealvækst ;enhurtigerevækstkanogsåopnås
vedatudnyttealledemuligheder ,derliggeri,at
udviklingen idenmonetære situationpåinternationalt
planventesatforstærkerentefaldet iEuropa;
—enbudgetpolitik ,derpåmikroøkonomisk plankan
fremmeenmerejobskabende vækst;påmakroøkono­
miskplanermåletiførsteomgangatfårettetoppåde
nuværende uligevægte ogsamtidigudnyttedetspillerum ,
derfindesforatskabebedrevilkårpåsåveludbuds-som
efterspørgselssiden ,såledesatdeneuropæiske økonomi
kanblivebragtindien»godcirkel«,derkanføretilstadig
størreinvesteringer ,øgetproduktion ogmerebeskæfti­
gelseogdermedtilenbedreligevægtpådeoffentlige
finanser;indenforrammerne afdensamordnede vækst­
strategibestårnogleafdevigtigsteforanstaltninger i
skattenedsættelser ogøgedeinfrastrukturinvesteringer ;
—enmoderatstigningireallønnen foratøgerentabiliteten
afdenfastekapital;nårdettekombineres meden
stimulering afefterspørgslen ,vilderpåmakroøkono­
miskplanbliveskabtetklima,derkanfremmeet
investeringsopsving ,somsamtidigvilvirkejobskaben­
de;
—initiativer tilforbedring affleksibiliteten påarbejdsmar­
kedetsamtomlægning ognedsættelse afarbejdstiden
udenlønkompensationer skulleogsåkunnebidragetilen
merebeskæftigelsesfremmende vækst;
—enforbedretogintegreretmarkedspolitik ,dertagersigte
påatåbneopforEF'sinternemarked,liberalisere de
nationalefinansielle markederogtilrettelægge EF-lande­
nesinterventionspolitikker påenmåde,derihøjeregrad
tilgodeser markedets behovogden»socialedimen­
sion«;
—øgedeinvesteringer iEuropasøkonomiske potentiel i
videsteforstand,ligefrastørretransport ogkommuni­
kationsprojekter afbetydning forFællesskabet ogtil
miljøinvesteringer ogbedreudnyttelse afEuropastekno­
logiskepotentiel ;Mål
Fællesskabet børfastlæggeklaremålfordenøkonomiske
politik.IdenneberetningforeslårKommissionen ensamar­
bejdsstrategi ,dergårudpåatopretholde enøkonomisk
vækstratepå 3,5%iperioden1986til1990.Dermedvilman
banevejforenstigning ibeskæftigelsen påoptil1,5%om
året,hvorvedarbejdsløsheden i1990vilværebragtnedpå
7%.Derbliversåledestaleomenmerebeskæftigelsesfrem ­
mendevækst,somkantilgodesemåletomenstabiludvikling
påstatsbudgetterne ognedbringelse afinflationen .Forud­
sætningen for,atdettevillykkes,erimidlertid enmålbevidst ,
fællesindsatsforatrealiseredennestrategiogentilfredsstil­
lendeudvikling idetinternationale samarbejde .
Midler
Foratnådettemålerdetnødvendigt attagefleremidleri
brug.Enrækkeafdesenestepolitiskeinitiativer stemmer
godtoverensmeddennesamordnede vækststrategi ,men
deresiværksættelse måfremskyndes ,ligesomderetbehov
forenmeredynamisk indsatsforatsikreentilstrækkelig
positivudvikling idenøkonomiske vækst.Hovedelementer­
neherierfølgende :
—enpengepolitik dererkoncentreret omatvidereføre de
resultater ,deralleredeeropnåetiinflationsbekæmpel ­

Nr.L377/48 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
—styrkelseafdetinternationale samarbejde ,hvorFælles­
skabetsøgerbestandigtatforbedreGATT-systemet og
detinternationale valutasystem ogisamarbejde med
andrelandebestræber sigpåatstimulerevæksten i
verdenshandelen ogløseproblemerne omkringudvik­
lingslandenes gældskrise ,samtidigmed,atderuundgå­
eligtblivertaleomtilpasninger iUSA.
Metode
Kommissionen mener,atdetvilværehensigtsmæssigt at
vedtageenetapevisfremgangsmåde ,såledesatEFallerede
frastartenengagerer sigtilstrækkeligt klartogtroværdigt i
dennestrategiogetablererendialogmellemdeinvolverede
parter,medmulighedforattilpassedeefterfølgende etaper
tilderesultater ,dereropnået,udviklingen idenøkonomiske
situationogdeenkeltepartersindsats :
Førsteetape:Indenudgangenaf1985skalEF-institutionerne
ogarbejdsmarkedets partersøgeatnåtilbredenighedom
målenefordensamordnede vækststrategi ogdeforanstalt­
ninger,deriførstomgangskønnesnødvendige forat
iværksætte den.
Andenetape:Deførstekonkreteskridtskaltagesi1986.Der
ernavnligtaleommakroøkonomiske foranstaltninger ,
tilsagnfraarbejdsmarkedets parteriforbindelse medind­komstudviklingen ogtilpasninger påarbejdsmarkedet ,for­
øgelseafdeoffentligeinvesteringer pånationaltplanog
EF-plansamtforslagtilensamordnet indsatspåinternatio­
naltplanforatstyrkedynamikken idenneudvikling .
Desudenerdetnødvendigt ,atderskerbetydeligefremskridt
medgennemførelsen afdeforslag,Kommissionen fremsatte i
hvidbogen omdetinternemarked .
Tredjeetape:Efterenvurderingafderesultater ,deropnåsi
andenetape,gårstrategien i1987udpåatfastholdeogøge
denjobskabende vækst.Nogleafdeforanstaltninger ,der
skaltræffes,vilimidlertid afhængeafdenøkonomiske
udvikling iEFogpåinternationalt planogaf,hvorvidtalle
implicerede parterharydetettilstrækkeligt stortbidragtil
densamordnede vækststrategi .Denøkonomiske årsberet­
ningfor1986/1987vilindeholde envurdering afde
resultater ,dereropnåethermed .
Metodenermedfuldtoverlægbeskrevetmegetskematisk ,og
dererstadigmangepunkter,dermådrøftesmellemde
implicerede parter.Ovenstående skitseharimidlertidhoved­
sageligtilformålatdanneudgangspunkt fordeovervejelser ,
devigtigsteimplicerede parter—regeringer ,arbejdsgivere og
fagforeninger —hverisærbørgøresigomderesegenstilling
hertil.Hverafdisseparteropfordresspecielttilatoverveje,
hvordanderesnuværende stillinghertilkunnetilpasses i
retningafdenfællesinteresse ,hvisdetstodheltfast,atde
øvrigeimplicerede parterogsåvarredetilatmodificere deres
holdning .

31.12.85DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/49
Andendelafdenneberetningindeholderkonkreteretnings­
linjerfordenøkonomiske politikimedlemsstaterne .Som
tidligereunderstreget kandennestrategiikkegennemføres i
enhåndevending ,menmåindføresgradvis.Dettekræveret
nærtsamarbejde mellemregeringer ,fagforeninger og
arbejdsgivere .
Hvadangårdendelafstrategien ,dervedrørerefterspørg­
selssiden ,ermanøvremulighederne vidtforskelligepådeto
makroøkonomiske hovedområder .Denpengepolitiske
situationerrelativttilfredsstillende .Medenpengepolitik ,
somhovedsagelig erkoncentreret omstabilitet—derivid
udstrækning kansikresviaEMS—bliverdergodemulig­
hederforatnedbringerentesatserne ,navnlighvisdollarens
svækkelse overforECU'enfortsætter .
Hvadangåreneventuelstimulering afefterspørgslen via
statsbudgetterne ,ergennemførelsen afdenbeskæftigelses­
fremmende vækststrategi forbundet medspecifikke proble­
merideenkeltemedlemsstater .Dennestrategikanikke
gennemføres ienhåndevending ,oghenstillingerne tilde
forskellige landemåderforværerealistiske ogkunnekoor­
dineres .Samtidigmeddenmoderate lønudvikling ogde
øgedefinanspolitiske manøvremuligheder —merevækstog
øgetbeskæftigelse førertilindtægtsstigninger ,medensde
udgifter,derskyldteskrisen,reduceres—børefterspørgslen
stimuleres gradvis,indtildenneproceskanhvileisigselvi
kraftaføgedeprivateinvesteringer ogenpassendeudvikling i
detprivateforbrug .
InogleEF-lande (Italien,Belgien,IrlandogGrækenland )er
denrelativestørrelseafellervæksten idenoffentligegældaf
ensådankarakter,atkonsolideringsprocessen forenhverprismåvidereføres .BlandtdeøvrigeEF-landeerTysklandaf
særliginteresse .Somnævntidenprognose ,derfindesi
afsnittetomTyskland ,ventesderi1986enøkonomisk vækst
på3,5%ogenbeskæftigelsesfremgang på1,3%.Prisud­
sigterneerfortsatgunstige .Overskuddet påbetalingsbalan­
censløbendeposterventesatforblivemegethøjt(2%af
BNP).Budgetunderskuddet vilblivereduceretkraftigereend
tidligereanslået (fra1,2%afBNPi1985til0,8%afBNPi
1986).ITysklanderderderforvedatopståenpositiv
kædereaktion mellemprisstabilitet ,merevækstogbeskæfti­
gelseogøgedefinanspolitiske ogeksternemanøvremulighe­
der.Dettespillerumbørudnyttestilatskabesikkerhed
omkringdenstabilevækst(gennemsnitligt ca.3,5%om
året),derogsåefter1986vilværeennødvendig forudsætning
forenfortsatnedbringelse afarbejdsløsheden .Ensådan
udviklingerbådeiTysklands ogFællesskabets interesse .
Dettebetyderikke,atTyskland igenskalslåindpåden
»lokomotiv-politik «,manoplevede i1978.Pengepolitikken
vilfortsatværekoncentreret omstabilitet ,ogdetsamarbejde
omgennemførelsen afdennestrategi,deriEFskalskabes
mellemregeringer ogarbejdsmarkedets parter,vilgøredet
lettereatfådissepositivekædereaktioner tilatslåigennem i
deandreEF-lande .
Ideøvrigemedlemsstater erdetendnuikkelykkedesat
genvindedetbudgetpolitiske og/ellerdeteksternespillerum .
Inogleafdisselande(Danmark ,Frankrig,Nederlandene og
DetforenedeKongerige )erdetmuligt,atderinærfremtidvil
opståenpositivkædereaktion ,dersvarertildentyske.Jo
størredetpositivebidragfraarbejdsmarkedets partertil
gennemførelsen afdennestrategibliver,ogjogunstigere
udviklingen iTysklandforløber,destohurtigere vildisse
kædereaktioner kommeigang.

Nr.L377/50 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
DELII
DENØKONOMISKE POLITIK IMEDLEMSSTATERNE
BELGIEN
IBelgienhardenøkonomiske aktivitetværetsvagtaccelere­
rendei1985somfølgeafhastigvækstiinvesteringerne og
forstærkede vækstimpulser fraudenrigsøkonomien ,selvom
detprivateforbrugkunharudvikletsigtøvende .Inflationen
erfortsataftagende .Arbejdsløshedsprocenten erfaldeten
smuleiåretsløb,ogdetoffentlige finansieringsbehov er
aftagetmedlidtoverenprocentafbruttonationalproduktet .
Denbelgiskefrancstårfortsatstærkt,selvomrentesatserne
erfaldetkraftigereendhosdeøvrigemedlemmer afEMS.
11986ventesdenmoderatevækstatfortsætte .Betalingsba­
lanceoverskuddet ventesatvoksehastigt,isærsomfølgeafet
forbedretbytteforhold ,mendenforbedring afkonkurrence­
evnen,derfandtstedefterdevalueringen i1982,vilgradvis
forsvinde .Forbrugerprisernes stigningstakt vilaftageyder­
ligereunderverdensmarkedsprisernes dæmpende indvirk­
ning.Disseperspektiver tyderpå,atbeskæftigelsessituatio ­
nenkunvilforbedres medbesvær .
Selvomderkunvilværetaleommoderatvæksti1985og
1986,erdetopmuntrende ,atdevigtigstevækstfaktorer vil
væreeksportenoginvesteringerne ,idetdettebeviser,atdeto
højtprioriterede mål,somblevnåetvedafslutningen afden
økonomiske genopretningspolitiks førstefase(genopretning
aføkonomiens konkurrenceevne ogafvirksomhedernes
finansielle stilling),nugiversigudslagiøgetvækst.Alligevel
ergenopretningen stadigufuldstændig ogskrøbelig iforhold
tilomfanget afdeskævheder ,somopstodiløbetaf
1970'erne ,ogdeterderforenforudsætning foratkunne
konsolidere dealleredeopnåederesultater tatderikke
slækkespådeiværksætte foranstaltninger .
Iløbetaf1970'erneindtrådtederetbrudmellemstigningen i
lønomkostningerne ogproduktivitetsstigningen ,ogsamtidig
sketederenomfattende beskæftigelsesnedgang indenfor
fremstillingsvirksomhed .Vedperiodensafslutning ,nærmere
betegnet i1981,varprofitraten faldetkraftigtiforholdtildet
niveau,denlåpåveddetforegående årtisbegyndelse ,
kapitalens aflønning varforringetmærkbart ifor!Jtil
arbejdskraftens ,oginvesteringsaktiviteten varaftaget.Siden
daharderifølgevisseprofitindikatorer værettaleomenvis
genopretning ,mendererikkesketnogensærligudtalt
forbedring afforholdetmellemkapitalens ogarbejdskraftens
aflønningbortsetfraenspringvisudvikling i1982og1983.
Deunderliggende betingelser forenvarigforøgelseafde
investeringer ,derforetagesforatudvideproduktionskapaci ­
teten,erderforikkeopfyldtitilstrækkelig grad,såledesat
produktionskapacitetens udnyttelsesgrad nærmersigdet
maksimum ,dennåedeunderdenforegående konjunktur­
cyklus.Deteridennesammenhæng ,manskalbedømme
regeringens bestræbelser foratforbedrekonkurrenceevnen .
Vedlovomsocialgenopretning af22.januar1985fastsatte
regeringen ennormfor1985og1986gåendeudpå,at
konkurrenceevnen skullefastholdes pådetniveau,den
gennemsnitlig låpåitidsrummet 1982til1984.Dennenorm
målespågrundlagaflønnenpr.lønmodtager (opgjortienfællesmåleenhed )satiforholdtildetvejedegennemsnit afde
tilsvarende talforBelgienssyvvigtigstehandelspartnere .Den
førstebedømmelse afdenlovmæssige normblevforetaget i
begyndelsen afjuli,ogregeringen konkluderede veddenne
lejlighed,atnormeneroverholdt i1985.
Selvomdererdenfordelforbundet medfastsættelsen afen
normforopretholdelsen afkonkurrenceevnen ,atderfore­
tagesenklarafgrænsning afenøkonomisk-politisk prioritet,
mådetalligevelikketabesafsigte,atproblemet med
konkurrenceevnen dervedreduceres tilenenkeltmålestok
medallededermedforbundne begrænsninger ogmangler .
Andreundersøgelser ,ihvilkedererlagtstørrevægtpå
overenskomsterne for1985/1986ellerandreindikatorer ,
tyderihøjeregradpå,atdenforbedring afkonkurrence­
evnen,somfandtstedi1982og1983,alleredebegyndteat
bliveudhuleti1984.Detvilværehensigtsmæssigt attage
situationen opigenunderdenandenbedømmelse afden
lovmæssige norm,derskalfindestedibegyndelsen af1986,
medalfornødenforsigtighed ogunderskyldighensyntagen
tildefremskridt ,somkantilskrivesandreelementerendden
faktiskeellerforventede udvikling iaflønningen pr.lønmod­
tageridekonkurrerende lande(f.eks.udviklingen iarbejds­
kraftensproduktivitet ogideneffektivevalutakurs ).
Opretholdelsen afkonkurrenceevnen ersåmegetdesto
vigtigere,somforbedringen afbeskæftigelsen ogdeoffentlige
finanserpåkortsigterstærktafhængigderaf.Denye
overenskomster for1985og1986blevundertegnet iforåret.
Dadetilovomsocialgenopretning blevforbudtat
indrømme nyefordele,erarbejdsmarkedets parternødttilat
omsætteproduktivitetsgevinsterne iøgetdelingafdeteksi­
sterendearbejde,hvorvedoverenskomsterne giverudsigttil
enbeskæftigelsesfremgang påomkring 1,5%indenfor
overenskomstområdet .Dererkunbegrænsede indenlandske
muligheder foratstimuleredenøkonomiske aktivitet,fordi
defortsatskrøbelige offentlige finanserlæggerenrække
bindingerpåmulighederne ,ogdenigangværende finansielle
saneringhængernøjesammenmeddeforanstaltninger ,som
tagersigtepåatopretholde konkurrenceevnen .Beslutning­
erneframarts1984,ifølgehvilkederitreåritrækskalskeen
genereldæmpning afdedisponible indkomster ogentilsva­
rendeforbedring afstatsfinanserne ,bl.a.vedindbetaling af
2%aflønsummen ,bevirker ,atderindføresetvoksende
svælgmellemlønomkostningerne oglønindkomsternes
udvikling ,udenatlønomkostningerne lempes.Enkorrek­
tionafdeindirektelønomkostninger foratretteoppå
konkurrenceevnen villeøjeblikkelig hæmmegennemførelsen
afsaneringsprogrammet fordeoffentligefinanserellerfå
dæmpende indvirkning pådenindenlandske efterspørgsel via
ennedsættelse afdebudgetudgifter ,somernødvendige forat
forhindreenforøgelseafunderskuddet .Selvomdenoffent­
ligesektorssamledefinansieringsbehov alleredeernedbragt
mednæsten4%afbruttonationalproduktet ,nemligfra
12,8%afBNPi1981til8,9%i1985,erdetstadigaltfor
stort.Hvorskrøbeligtdetteresultater,viserdetfaktum,at

31.12.85DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/51
selvomderersketenmærkbarnedbringelse afdeudgifter,
somikkeerrenteudgifter ,hardesamledeudgifterkun
kunnetstabiliseres medbesvær,fordirentebetalingerne i
forbindelse meddenoffentligegældisammetidsrumer
voksetfra7,3%til10,9%afbruttonationalproduktet .Det
skalunderstreges ,atindtægtsforøgelsen omfatteretøget
provenuafselskabsskatten ,selvomvirksomhederne fra
1982atregneharnydtgodtafvisseskattelettelser (nedsæt­
telseafdenhøjesteudbytteskattesats fra48%til45%,
ophævelse afdensåkaldtesupplerende solidaritetsskat ,
indførelse afskattefradrag iforbindelse medinvesterin­
ger).
Trodsdeudfoldede bestræbelser erfinansieringsbehovet
forsataltforstort,fordidenondecirkelmed»under­
skud-renteudgifter-større underskud «varerved.11986vil
detderforværemegetvigtigt,atsidstedelafprogrammet af
15.marts1984gennemføres tilpunktogprikke,ogatalle
udgiftsoverskridelser ogindtægtsformindskelser ,bl.a.ifor­
bindelsemeddetijulivedtagneskattelempelsesprogram for
1986til1989,kompenseres indenfordetsamledebudget.
Underdissevilkår—styringafudgifterne ogautomatisk
forøgelseafindtægterne —kanstatens(statskassens )netto­
finansieringsbehov forventesatblivebegrænset til9,6%af
bruttonationalproduktet i1986mod10,4%i1985.De
vedtagneskattelettelser ,sombetyder ,atdendisponible
indkomst bliverbeskåretmed1,5%mindrefra1989at
regne,gørdetnødvendigt atforvaltestatsfinanserne endnu
strammere .Indtægtsstrukturen ,sombl.a.erkarakteriseret
afstorebidragtildesocialesikringsordninger ogenmiddel­
sværindirektebeskatning ,indeholder imidlertid etvistråderumforenformindskelse aflønomkostningerne ,forud­
satensådanomlægning ikkegøresvirkningsløs afdyrtids­
reguleringen .Påudgiftssiden kandenoffentligesektorikke
påkortsigtgiveandreimpulserendenstyrkelseafdendelaf
deoffentlige udgifter,somharbeskæftigelsesfremmende
virkninger .
Hidtilhardebeskæftigelsesfremmende foranstaltninger
hovedsagelig haftformafforanstaltninger tilforbedring af
økonomiens konkurrenceevne ogvirksomhedernes rentabili­
tetogfinansiellestruktur,bl.a.veddæmpning aflønudvik­
lingen.Disseforanstaltninger ersiden1984blevetsuppleret
medøgetbeskæftigelse indenfordenoffentlige sektors
særligearbejdsmarkedsordninger ,somtegnedesigfor2,1%
afarbejdsstyrken i1984mod1,4%i1983,medstøtteord­
ningervedansættelse afdenførstelønmodtager ogarbejds­
løsepersonersetableringsomselvstændige samtmedtiltagtil
delingafdeteksisterende arbejde.
Daderalleredeerindrømmet skattelettelser ogtruffetdirekte
beskæftigelsesfremmende foranstaltninger ,ogdadeter
nødvendigt atnedbringedetoffentligeunderskud yderligere ,
vildetihøjgradafhængeafimpulserne fraudlandet ,omdet
blivermuligtatforøgevækstenogbeskæftigelsen .Idenne
henseende børdenøkonomiske politikderforførstog
fremmesttilrettelægges påensådanmåde,atderopretho 'as
enrimeligkonkurrenceevne .Ensamordnet aktionpåFæl­
lesskabets niveauvilleforøvrigthavegunstigindvirkning på
mulighederne forhurtigtatnedbringe detoffentligeunder­
skudoggøredetmuligtatopbyggedetråderum,dersavnes
såhårdtiøjeblikket .
TABEL 11
Belgien:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1986
BNP
iløbende
priserBNI'
ifaste
priserBNP­
deflatorForbruger­
priserLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterOffentlig
nettolån­
givning
eller-lån­
optagelsePenge­
mængde
(M2)P )Arbejds­
loshed
(iforhold
tilarbejds­
styrken)(4)Beskæf­
tigelse
procentvis ændring %afBNPprocentvis
ændring%procentvis
ændring
1961—1970 8,5 4,9 3,4 3,1 7,8 0,6-1,5 8,6 2,2 0,6
1971—1980 10,5 3,1 7,1 7,1 11,9-0,2-5,010,3 5,5 0,3
1981 4,2-1,2 5,4 8,6 7,7-4,5-12,8 5,8 11,2(10,3)-2,0
1982 8,3 1,1 7,1 7,6 7,9-3,4-11,0 5,7 13,1(12,1)-1,3
1983 6,3 0,4 5,9 7,5 6,7-0,7-11,7 7,0 14,4(13,3)-1,6
1984(') 7,0 1,7 5,3 6,2 6,2-0,3-9,9 6,1 14,5(13,3)0,4
1985(2) 6,7 1,9 4,7 4,9 5,7 0,6-8,6 6,0 13,8(12,4)0,4
1986(2) 6,2 1,7 4,4 3,2 4,2 2,0-7,4 5,5 13,4(12,2)0,3
(')Foreløbigt skønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1985.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende politik,oktober1985.
(3)Vedåretsslutning .
(4)Eurostattal efterdeni1984anvendtedefinition .Talefterdennationaleopgørelsesmåde iparentes .
DANMARK
IDanmark stegdenøkonomiske aktivitetfortsati1985;
realvæksten iBNPanslåstilknap2,5%,hvilketeretfaldfra
denæsten4%,somblevnoteretåretfør,mendetliggerpålinjemeddengennemsnitlige årligetendenspåmellemlang
sigt.Mensdetfortrinlige høstresultat holdtdensamlede
produktion oppei1984,resulterede enrækkesamvirkende

Nr.L377/52DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
faktorer ietfaldivækstraten iløbetaf1985.Isærvarden
indenlandske efterspørgsel knapsåkraftig,idetdentræge
udvikling idetprivateforbrugogboligbyggeriet udlignede
denfortsatkraftigestigningideprivateerhvervsinvestering­
er.Importenafkapitalgoder ogspecifikkeforbrugsgoder var
fortsatbetydelig .Tiltrodsforindustriens styrkedekonkur­
renceevne somfølgeafdenstrammeindkomstpolitik var
eksporten ,somsattegangidennuværende økonomiske
ekspansion ,nogetmindredynamisk underindtrykafen
langsommere vækstpådeudenlandske markeder .Følgelig
varunderskuddet påbetalingsbalancens løbendeposter,der
omfattermegetstorerentebetalinger tiludlandet ,fortsat
megetbetydeligt .Deterdogpositivt,atinflationen fortsat
faldtitaktmednedgangen ideindenlandske omkostninger ,
ogbeskæftigelsen idenprivatesektorøgedeshurtigereend
densamledetilgangtilarbejdsstyrken ,såledesatarbejdsløs­
hedenfaldtmednæstenetprocentpoint .Endvidere reduce­
redesdenoffentligesektorsunderskud tilca.3%afBNP,
idetudgifterne måltifastepriserforblevuændrede ,og
driftsindtægterne øgedes itaktmedstigningen iBNP.ningertilomkring2%omåret.Sammenmedennedskæring
afdeindirektelønomkostninger svarendetil1,5%afde
samledelønomkostninger fraoktober1985ogbegrænsning­
erafandreformerforindkomststigninger vildetteformentlig
medføreenafdæmpning afinflationen ogenforbedring af
rentabiliteten .Dervilogsåblivetaleomengunstigindvirk­
ningpåbeskæftigelsen ,ikkeblotsomresultatafdetøgede
produktionspotentiel somfølgeafhøjereindustriinvestering ­
er,menogsåsomresultatafenforbedretsammensætning af
kapitalogarbejdskraft iproduktionen .Imidlertid vilrelativt
hurtigeforskydninger iproduktsammensætningen ogmar­
kedsforholdene kræveenbetydeliggradafsmidighed på
arbejdsmarkedet .Deteristadigstigendegradblevetvigtigt
atajourføretidligereerhvervede færdigheder pågrundafde
nuværende teknologiske fremskridt ogatreviderearbejds­
markedsbestemmelserne medhenblikpåatfjerneeventuelle
hindringer ,sommindskerøkonomiens muligheder forat
skabenyearbejdspladser .Dererblevetindførtforskellige
foranstaltninger foratfådelangtidsledige ogandrearbejds­
løshedsgrupper reintegreret påarbejdsmarkedet .
Detakuttebehovforyderligereforbedringer afbetalingsba­
lancenerfortsatenafgørende faktoritilrettelæggelsen af
finans-ogpengepolitikken .Detkanblivenødvendigt med
justeringer ,hvisdenindenlandske efterspørgsel ,herunder
isærdetprivateforbrug,afvigerfraetmønster ,somikkeer
foreneligtmedkravetombalanceoverforudlandet .Gen­
oprettelsen afligevægtibetalingerne overforudlandetmå
fortsatværeethovedmål fordenøkonomiske politik,men
myndighederne villefåstørreråderumpådetteområde,hvis
denudenlandske efterspørgsel blevunderstøttet gennemet
samarbejde påEF-plan .11986forventesderenstigningiBNPpåmereend3%.Selv
omdenindenlandske efterspørgsel formentlig vilstigei
omtrentsammetaktsomi1985,vilændringer iefterspørg­
selsstrukturen somfølgeafimportsubstitution nokbevirke
enmindrestigning iimporten .Detprivateforbrugvilstige,
isærunderstøttet afenøgetbeskæftigelse ,mendetoffentlige
forbrugvilfortsatværeprægetafenstramfinanspolitik .
Laverefinansieringsomkostninger ogenforbedretrentabili­
tetvilformentlig påvirkedekonjunkturfølsomme investe­
ringskategorier igunstigretning,hvorimod dediskretionære
investeringsudgifter ,isærpåenergiområdet ,vilbegyndeat
blivenedtrappet .Denrelativenedgang ideindenlandske
omkostninger ,somgiversigudslagilavereinflation ,vil
antageligbevirkeenyderligereudvidelseafmarkedsandelene
forforarbejdede varer.Arbejdsløsheden forventesatudvise
enyderligereforbedring iforholdtilforrigeår.Væksten ipengeforsyningen aftogi1984ogfortsattemedat
faldei1985,ogdetsammegjordebankernes udlån.Renten
faldtbetydeligt somfølgeafenforventetnedgangiinflatio­
nensåvelsomenstigning idenprivatekapitalimport .
Følgeligsketederenindsnævring afforskellen mellemden
indenlandske ogudenlandske rente;dettevilformentlig
reducereindustriens tilbøjelighed tilatoptagelåniudlandet .
Foratmuliggøre enmeremarkedsorienteret likviditetssty­
ringændredeNationalbanken imidtenaf1985systemetmed
låne-ogindskudsrammer vedatindføreennyordningmed
marginale reservekrav .Tilafløsning afdeneksisterende
trancheinddeling afbankernes lånemuligheder iNational­
bankenblevderiaugust1985indførtenmerefleksibel
reguleringaflikviditetsforholdene ogdenkorterente,somer
baseretpåindlånsbeviser ,derudstedesafNationalbanken ,
ogsomkunhandlesmellembankerne .Eksternerestriktioner ogenstramfinanspolitisk styringkan
bevirke,atdenfaktiskevækstiperioden1984til1986bliver
lidtmindreenddenpotentielle vækst.Denøkonomiske
politik,sommyndighederne harfulgtsiden1982,harsom
målsætning entilbagevenden tilbalanceoverforudlandetog
ligevægtpåstatensbudgetihenholsvis 1988og1990,ogselv
omvirkeliggørelsen afdissemålsætninger ihøjgradogså
afhænger afenfortsattilstrækkelig kraftigvækstiden
internationale efterspørgsel ,erdergjortbetydelige frem­
skridt.Løntilbageholdenheden idesenereårharmedførten
forskydning iderelativeløn-ogkapitalomkostninger og
styrketrentabiliteten .Samtidigharenstrambudgetstyring
reduceret detoffentliges finansieringsbehov .Lavereinfla­
tionsforventninger harværetmedtilatholdedenominelle
rentesatser nede.Pådennebaggrundhardenøgedetillidi
erhvervslivet fremmetenudbygning afproduktionsappara ­
tet,ogsamtidigerbeskæftigelsen idenprivatesektorvokset.
Resultatet harværetenbetydeligstørreligevægt iden
indenlandske økonomi ,hvorimod balanceoverforudlandet
erenmålsætning ,derikkeerrealiseret isammegrad.Enreduktion afdeoffentligeudgiftersandelibruttonatio­
nalproduktet villemedvirketilatlettepressetpåpengepoli­
tikkenogøgeøkonomiens vækstmuligheder .Finanslovsfor­
slagetfor1986erioverensstemmelse medregeringens
strategipåmellemlang sigtogsynesatværeenhensigtsmæs­
sigretningslinje setudfraetEF-synspunkt .Udgifterne vil
stabilisere sigveddetloft,somerfastsatfor1985,ogsåledes
faldeiprocentafBNP,hvorimodbeskatningen formentlig vil
stigemereellermindreitaktmedBNPmåltiløbendepriser.
Resultatet vilderforbliveenyderligere reduktion istatens
underskud tilomkring 3%afBNP,ogidenoffentligeDeindkomstpolitiske foranstaltninger ,somblevvedtaget i
marts,indebærer enbegrænsning afdenominelle lønstig­

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/53
sektorsunderskud til1%afBNP.Denrelativenedskæring i
desamledeudgifter iforholdtilBNPnødvendiggør en
løbendenyvurdering ogprioritering afdeneksisterende
fordelingafressourcerne mellemdeforskellige udgiftskate­
gorier.Densamledebeskatning viludfraenrelativbetragt­
ningforbliveomtrentuændret,idetnedskæringen afde
indirektelønomkostninger vilblivefinansieret afenfor­
højelseafselskabsskatten ,derpågrundafenforbedret
konkurrenceevne ikkevilfåstørreindvirkning pårentabili­teten.Hertilkommerdenindkomstskattereform ,somefter
planenskalgennemføres i1987.Formåletmedreformener
atmodvirkeskattetænkning ogandrefordrejninger ikraftaf
ennedsættelse afmarginalskattesatserne ogvedatgøredet
mereattraktivtatforetageopsparing .Udfraetbudgetsyns­
punktvildeplanlagteskatteændringer væreneutrale,mende
kanmegetvelfåenekspansivvirkningpådenindenlandske
efterspørgsel .Detvilværenødvendigt atværeopmærksom
pådissesandsynlige virkninger .
TABEL12
Danmark :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1986
BNP
iløbende
priserBNP
ifaste
priserBNP­
deflatorForbruger­
priserLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterOffentlig
nettolån­
givning
eller-lån­
optagelsePenge­
mængde
(M2)(2)Arbejds­
løshed
(iforhold
tilarbejds­
styrken)(3)Beskæf­
tigelse
procentvis ændring %afBNPprocentvis
ændring%procentvis
ændring
1961—1970 11,2 4,5 6,4 5,8 10,6-2,2 1,3 10,2 1,1 1,1
1971—1980 12,2 2,3 9,6 10,1 11,5-2,9 0,9 11,3 3,8 0,7
1981 9,1-0,9 10,1 12,0 9,2-3,0-6,9 9,6 9,2-1,3
1982 14,6 3,0 11,3 11,0 11,5-4,1-9,3 11,8 9,8 0,3
1983 10,3 2,0 8,1 7,1 6,4-2,2-7,4 25,5 10,4 0,5
1984 9,9 3,9 5,8 6,6 4,9-3,2-4,6 17,0 10,0 2,2
1985('5 6,4 2,3 3,9 4,2 3,7-3,4-2,9 11,0 9,1 2,0
1986(]) 5,4 3,2 2,2 1,7 2,4-2,7-0,7 7,5 8,6 1,6
(J)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende politik,oktober1985.
(2)Vedåretsslutning .
(3)Talefterdennationaleopgørelsesmåde .
FORBUNDSREPUBLIKKEN TYSKLAND
IForbundsrepublikken Tysklandvardenøkonomiske udvik­
lingi1985påmangepunkterprægetafenmegetpositiv
udvikling :denøkonomiske vækstblevforstærket iåretsløb,
stigningen iforbrugerpriserne blevyderligere dæmpet,og
antalletafbeskæftigede stegkraftigere endalmindeligvis
ventet.Detoffentliges lånoptagelse gikendnuengang
tilbage,medensoverskuddet påbetalingsbalancens løbende
posternåedeennyrekord.
Densamledeøkonomiske vækstskønnesi1985athaveligget
på2,25%,hvilketerlidtlavereendde2,5%,som
forbundsregeringen ifølgedensenesteøkonomiske årsberet­
ningoprindeligt anslog.Detteskaldogsespåbaggrundaf
nedgangen idenøkonomiske aktivitetiførstekvartal,som
hovesagelig skyldtesensæsonbestemt tilbagegang indenfor
byggesektoren .Fraogmedandetkvartal1985såsenklar
stigningibruttonationalproduktet ifastepriser.Derudgik
ganskeviststadigvækbetydeligevækstimpulser fraudenrigs­
handelen ,menogsådenindenlandske efterspørgsel ,navnlig
efterinvesteringsgoder ,bidrogistigendegradtilvæksten .
Konjunkturopsvinget slogogsåigennempåarbejdsmarke­det.Ifølgedesenesteopjusterede talforbeskæftigelsen var
deralleredevedmidtenaf1985omkring155000flerei
arbejdeendåretfør,hvilkettilenvisgradkunnetilskrives
nedsættelser afarbejdstiden .Stigningen ibeskæftigelsen
indenforindustriogserviceerhverv hardermedmereend
opvejetnedgangen indenforbyggesektoren .Atantalletaf
arbejdsløse isammeperiodealligevelstegmedca.55000,
skyldes—udoverdemografiske faktorer—førstog
fremmestennystigningierhvervsfrekvensen .I1985har
arbejdsløshedsprocenten derforholdtsigpåsammehøje
niveausomi1984(8,4%).
Dendæmpedeprisudvikling skyldeskonkurrencen ogihøj
gradogsådenpositiveudvikling ienhedslønomkostninger ­
ne,somvedåretsbegyndelse mereendudlignede deinfla­
tionsimpulser ,derudgikfraimportpriserne .Dengennem­
snitligestigningiforbrugerpriserne ventesi1985athave
liggetpåomkring2%mod2,5%i1984.
I1985anslåsoverskuddet påbetalingsbalancens løbende
posteratudgøre2,1%afBNP,hvilketerdobbeltsåmeget

Nr.L377/54DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
somi1984,ogbaggrunden herforerdetstærktøgede
overskudpåhandelsbalancen ,medensunderskuddet på
tjeneste-ogoverførselsbalancen holdtsignogenlunde uænd­
ret.skatte-ogrentenedsættelser ,enddetellersvillehaveværet
tilfældet .Dettespillerumbørudnytteskonsekvent .Første
faseafskattenedsættelsen ,derpåbegyndes i1986meden
skattenedsættelse påca.0,5%afbruttonationalproduktet ,
måderforbedømmes megetpositivt.Tiltrodsherforvil
skatte-ogafgiftsprovenuet dognæppestigemindrei1986
endi1985.Desamledestatsligeindtægterviltværtimod stige
lidtkraftigereendi1985somfølgeafenmærkbarstigningi
bidragene tilsocialesikringsordninger ,derhovedsagelig
hængersammenmeddenøgedebeskæftigelse .Detstatslige
underskud vilderforblivereduceretvæsentligthurtigere ,end
detiførsteomgangblevventet.IfølgeKommissionens
senesteprognosevilbudgetunderskuddet i1986tiltrodsfor
skattereformen kunkommetilatliggepå0,8%afBNPmod
1,2%i1985.Udenyderligere udgiftsstigninger kommer
forbundets ogdelstaternes underskud såledestilatliggeet
parmilliarder DMunderdegodt40miaDM,somKom­
missionen ansåforetrimeligtunderskud .
Denøgedevækstogdenstigendebeskæftigelse giverdet
offentligeetspillerum ,somi1986hovedsagelig børudnyttes
tilenforøgelseafdeoffentligeinvesteringer .Førsteskridtpå
vejenidenneretningerforbundsregeringens beslutning om
atforbedreafskrivningsreglerne forerhvervsbyggeri .Desu­
denskalbyfornyelsesprogr ammet,hvorforbundsstatens
tilskudalleredeerblevetforhøjetfra300mioDMtil1mia
DMisåvel1986som1987,suppleresmedenproportional
forhøjelseafbidragenefradelstaterogkommuner .Ifølgede
hidtidigeerfaringer findesderenlangrækkeprojekterinden
formiljøforbedring ogbysanering ,somdetvillevære
rimeligtatydestøttetil.Dastøttenydesiformaftilskud,vil
desamledevirkninger herafblivevæsentligtstørre.Desuden
kunnedetogsåovervejesatydedennestøtteefterstruktur-og
regionalpolitiske kriterier (f.eks.pågrundlagafregionens
arbejdsløshedsprocent ),såledesatderopnåsstørrebeskæf­
tigelsesvirkninger isærlighårdtramteområder .Endvidere
forekommer detrimeligti1987atøgedenstøtte,derydesvia
ERP-midler ,specielttilmiljøinvesteringer (f.eks.rensnings­
anlæg).Udfraetnationaløkonomisk synspunkt vildet
absolutværehensigtsmæssigt attræffesådannespecifikke
foranstaltninger tilfremmeafbeskæftigelsen ogstimulering
afbyggekonjunkturerne ,dadenetopgårudpåatdækkeet
påtrængende behov,somerblevetnogetoversetideseneste
år,mensomogsåvilværestortidenkommende tid.Dader
forøjeblikket findesstoreproduktionsreserver ibyggesek­
toren,erderingenrisikofor,atdisseforanstaltninger vil
hæmmestrukturtilpasningen ibyggesektoren .Ogsåpålidt
længeresigtforekommer detrimeligtatkanalisere ressour­
cernebortfradethensygnende boligbyggeri ogsatsemerepå
sådanneaktiviteter .Konjukturopsvinget vilfortsætte i1986,ogbruttonational­
produktetanslåsatvillestigemed3,5%ifastepriser.Deni
europæisk sammenhæng relativthøjegennemsnitlige vækst­
rateskyldesimidlertid ,atvækstenventesattagekraftigttili
andethalvår1985.Iperiodenfrafjerdekvartal1985til
fjerdekvartal1986vildenøkonomiske vækstsåledesikke
kommeoppåmereend2,5%.
I1986bliverdethovedsagelig denindenlandske efterspørg­
sel,derkommertilatholdevækstenoppe.Idennesammen­
hængvildetprivateforbrugspilleennøglerolle .Hushold­
ningernesdisponible realindkomst vililøbetaf1986stige
kraftigtsomfølgeafdenlavereinflationsrate ,derhovedsa­
geligkantilskrivesfaldendeimportpriser .Ogsådenførste
faseafdenskattenedsættelse ,deriværksættes ibegyndelsen
af1986,ogsomhovedsagelig vilkommefamilierne tilgode,
vilydeetvæsentligt bidragtilatforbedrehusholdningernes
økonomiske situation .Endeligvildeprivateindkomster
stigesomfølgeafenøgetbeskæftigelse .Kommissionen
anslår,atantalletafbeskæftigede i1986vilstigemedca.
330000arbejdstagere iforholdtil1985,menarbejdsløs­
hedsprocenten vilikkedestomindrekunfaldeubetydeligt fra
8,4%til8,0%.
For1986venteskunenletaftagendevækstiinvesteringerne i
maskinerogudstyr(knap9%mod11%i1985).Efter
nedgangen indenforboligbyggeriet i1985ventesenmindre
stigning ibygge-oganlægsinvesteringerne i1986.Som
helhedvilanlægsinvesteringerne i1986stigemedknap5%i
fastepriserefterentilbagegang påca.1%i1985.
Derventesenmeredæmpetudvikling ieksporten i1986.Da
Forbundsrepublikken Tyskland såveliprismæssig somi
teknologisk henseende fortsatvilståstærktikonkurrencen ,
vildentyskeeksportdogogsåi1986stigenogetmereendden
samledeverdenshandel .Importenvilimidlertid i1986udvise
enendnustørremængdemæssig stigning .Påbaggrundafden
højeøkonomiske vækstrate ,derventesiTyskland i1986,vil
dernemligblivebetydeligeforskelleikonjunkturudviklingen
mellemForbundsrepublikken TysklandogdeøvrigeEF-lan­
desamtUSA.Ifølgeerfaringerne fratidligerekonjunkturfor­
løbførerensådanudviklingmedkorttidsforsinkelse tilen
markantimportstigning .Forbundsrepublikken Tyskland vil
dermedogsåhjælpedeøvrigelandetiløgetvækst.Ikkedesto
mindreviloverskuddet påbetalingsbalancens løbendeposter
kommetilatliggenæstenuændretpåomkring2%afBNP.I
deforløbnetreårharmanopnåetbetydelige resultatermed
konsolideringen afdeoffentligefinanser .Delstaternes og
kommunernes underskud (ifølgedefinitionen inationalregn­
skabet),deri1982låpågodt60miaDM,vilblivemereend
halvereti1985.Dennekonsolideringspolitik harudentvivli
begyndelsen haftnegativindflydelse pådensamledeefter­
spørgsel .Forventningerne erimidlertidblevetstabiliseret ,og
imellemtiden erdepositivevirkninger begyndtatslå
kraftigereigennem .Nedskæringerne ideoffentligeudgifter
ogdenlaverelånoptagelse hargivetetstørrespillerumforDesudenbørvilkårenepåudbudssiden snarestmuligtbedres
gennemændringer medstøtteiskattesystemet .Dettegælder
ogsådeskatter,derkuntegnersigforenringedelafstatens
samledeindtægter ,mensomkanhæmmeudviklingen på
kapitalmarkedet ,f.eksbørsomsætningsafgiften ogselskabs­
skatten (detoformerforskattertegnersigtilsammen for
knap0,5%afforbundsstatens samledeskatteindtægter ).
Kommissionen haralleredefremsatflereforslagherom.
Efterikrafttrædelsen aflovenomskattelettelse (Steuerent­
lastungsgesetz )omenskattenedsættelse itoetaper(1986og

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/55
1988)erdetvigtigtsnarestmuligtatfremlæggehovedlinjerne
idenskattereform ,derdesudenplanlægges .Idenneforbin­
delsebørdetbudgetmæssige spillerumogsåøgesogudbuds­
betingelserne forbedresyderligeregennemenbindendeog
specifiknedsættelse afoffentligesubventioner .Udsigten
hertilvilkunnemedvirketilatskabeøgettillidierhvervslivet
oghosforbrugerne ogøgeinvesteringerne .Hvisdermodal
forventning skulleskeenbetydeligsvækkelse afdenøko­
nomiskeudvikling ,måvilkåreneforudbudogefterspørgsel
forbedres ioverensstemmelse meddefaktiskebehov.
Denneudvikling indenfordeoffentlige finansereret
udmærket eksempel pådenpositivekædereaktion ,der
udløsesafmerevækstogøgetbeskæftigelse .Gennemdenne
kombination afhøjerevækstogøgetfinanspolitisk spillerum
opstårderen»godcirkel«,derisidsteinstansvilføretil
stadigstørreøkonomisk vækstogstigendebeskæftigelse .
Hvadangårpengepolitikken ,erdetideforløbnetreår
lykkedesatopnåenkraftigreduktionafprisstigningstakter ­
neog—hvaddererligesåvigtigt—atdæmpeinflations­
forventningerne .Gennemdentillid,derherigennem erskabt
tilDM,erdethidtidigestærkebåndmellemdettyske
renteniveau ogdenamerikanske renteblevetslækketvæsent­
ligt.Sidenforåret1985erdetpengepolitiske spillerumblevet
endnustørre,dadollarkursen sidendaharværetfaldende ,
dogmedvisseafbrydelser .Pengepolitikken børtagesigtepå
atudnyttealledemuligheder ,rentesænkningspotentiellet
giverforatøgestabiliteten .Idetomfang,hvorvækstpoten­
tielletøgesitaktmedøgedeinvesteringer ogenmerefleksibel
udnyttelsestid afkapitalapparatet ,vilderblivestørrespille­
rumforatudvidepengemængden udendermedatbringe
stabiliteten ifare.
Dererbehovfordendynamisk videreudvikling afdet
investeringsopsving ,dernetophartagetsinbegyndelse .Da
kapitalapparatet påmangeområdererforældet,mådefaste
bruttoinvesteringer væreklartstigende ienårrække .Kun
dervedvildenmodernisering ogførstogfremmest den
udvidelseafkapitalapparatet ,derernødvendig foratskabe
flerearbejdspladser ,lykkesefterhensigten .Detøgende
behovforudvidelsesinvesteringer sesklartafdenmarkante
stigningikapacitetsudnyttelsen ;alleredevedmidtenaf1985
låkapacitetsudnyttelsen iindustrien kunetprocentpoint
underdetniveau,derfandtesunderdetforegående konjunk­
turhøjdepunkt ibegyndelsen af1980.
Idesenesteårharenmoderatlønpolitik ydetetvæsentligt
bidragtilgenoprettelsen afvirksomhedernes finansielle
situation .Menselvomprofittens andelafværditilvæksten
igenerkommetoppåsammeniveausomibegyndelsen af
1970'erne ,erforrentningen afanlægskapitalen påmange
områderdogfortsatforlav.Detteunderstreger nødvendig­
hedenaf,atkapitalapparatet udnyttespåenmereeffektivog
enmerebeskæftigelsesfremmende måde.
11986vilderpåbasisafdetfornyedeproduktivitetsopsving
blivemulighedforbetydelige reallønstigninger .Reallønstig­
ningenpr.arbejdstager børimidlertidfortsatholdeslavere
enddensamledeproduktivitetstilvækst .Selvomoverens­
komstforhandlingerne kunresulterer imindrelønforbed­
ringer,viliværksættelsen afførstefaseafskattereformen ogdeyderligereresultater ,derventesopnåetmedhensyntil
inflationsbekæmpelsen (i1985navnligpåbasisaffaldende
importpriser ),dogføretilenmærkbarstigninginettoreal­
indkomsterne .Påbaggrundafdenøkonomiske situation i
1986erenstigningirealindkomsten pr.indbygger ikkeblot
mulig,menogsåindenforvissegrænserønskelig,dahurtige
stigninger idetprivateforbrugvilkunneudligneenlang­
sommerevækstieksporten ogdermedi1987givevigtige
impulsertilkonjunkturudviklingen .Dettebørdognaturlig­
visikkeskepåbekostning afinvesteringerne .
Underdeoverenskomstforhandlinger ,derskalfindestedi
1986,kunnemanogsåoverveje ,omdermåskebørindføjes
enudtrykkelig bestemmelse omansættelse afyderligere
arbejdskraft sommodydelse forenfortsatdæmpetlønudvik­
ling.Medensådanoverenskomst villemanudsendesignaler,
derisigselvkunnetilskyndetiløgetbeskæftigelse .
Detvilleogsåbidragetilenmerebeskæftigelsesfremmende
vækst,hvisarbejdstiden blevtilrettelagt merefleksibelt ,end
detendnuidagertilfældetideflestevirksomheder ,hvilket
samtidigvillegøredetlettereatnedsættearbejdstiden .De
hidtidigeerfaringer imetalindustrien ogdengrafiskeindu­
stri,hvorarbejdsmarkedets partersidsteårindgikaftaleom
ennedsættelse afarbejdstiden kombineret medenmere
fleksibelarbejdstid ,erabsolutpositive .Desudenharennylig
gennemført rundspørge ,derpåKommissionens foranled­
ningblevforetagethosetrepræsentativt udsnitafeuropæiske
arbejdstagere ,vist,atderiForbundsrepublikken Tyskland
ligesomideflesteandreEF-landefindesenmegetstorviljetil
atacceptere nyearbejdstidsordninger .Entredjedelaf
arbejdstagerne villef.eks.foretrække enuregelmæssig og
delvisugunstigtplaceretarbejdstid (f.eks.omaftenenindtil
kl.22ogenlørdagommåneden),hvisdenårligearbejdstid
tilgengældherforblevreduceretmedomkring5%.Desuden
villeca.hversjetteafdefuldtidsbeskæftigede arbejdstagere
foretrække kunatarbejdeca.30timeromugenmeduændret
timeløn .Disseønskervilnormaltkunkunnebringes i
overensstemmelse medvirksomhedernes behov,hvishele
arbejdsforløbet udformesmerefleksibelt .Kundervedopnås
sammeellermåskeendogbedreudnyttelse afmaskinerog
udstyr,nårdenenkeltearbejdstagers arbejdstidafkortes,og
detteerforudsætningen for,atderkansættesflereiarbejde.
Denyelovbestemmelser ,derindeholder retningslinjer for
midlertidig ansættelse ogdeltidsarbejde ,børafarbejdsmar­
kedetsparterbrugestilbedreatudnyttedetstorepotentiel
forenmerefleksibeltilrettelæggelse afarbejdstiden ,derhelt
klartfindesiarbejdsstyrken ,pådenisocialhenseende mest
acceptable måde.Netopindenforservicesektoren vilder
kunneopnåsenbetydeligstigningibeskæftigelsen ,hvisder
indføresmerefleksiblearbejdstidsregler samtidigmedæn­
dringeriåbningstiderne .Selvomdisseforanstaltninger
måskeførertil,atantalletafregistrerede arbejdsløse redu­
ceresmindre,fordidemereattraktivearbejdstider bevirker
enstortilgangtilarbejdsmarkedet frapersoner ,derhidtil
ikkeharværeterhvervsaktive ,ændrerdettedogikkenoget
veddethensigtsmæssige veddisseforanstaltninger .
Idekommende årbliverdetsærligvigtigtatforbedre
erhvervsuddannelsesmulighederne fordeunge,dernetop
forladerskolen,ogsikredembeskæftigelse efterendt
uddannelse —ogsåselvomdetiførsteomgangmåskeblot
bliverienformfordeltidsjob .Enafmulighederne er—idet

Nr.L377/56DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
mindsteindtil1988-atgøreførtidspensionering mere
attraktivrentøkonomisk fordervedattilskyndeflere
arbejdstagere tilatladesigførtidspensionere netopide
kommendeparår,derendnuvilværeprægetafenbetydelig
stigningiarbejdsstyrken .
Somhelhederdeøkonomiske udsigterfor1986positive.På
tovæsentligeområdervilderdogfortsatværeuligevægt ,idet
derfortsatvilværeoverskudpåbetalingsbalancens løbende
posterognavnligfortsatstorarbejdsløshed .Statenbør
udnyttesitgenvundne finanspolitiske spillerumfuldtud,ikkeblotforirettetidatmodvirkeeneventuelkonjunk­
turafmatning i1987,menogsåforatholdedenpositive
kædereaktion ,derførertilmerevækstogøgetfinanspolitisk
spillerum ,igang.Hvismanvirkeligønskeratnedbringe
arbejdsløsheden ,erderpåmellemlang sigtingenvejudenom
attilvejebringe envækstafnogenlunde sammestørrelsesor­
densomden,derventesi1986,ogenbeskæftigelsesfrem ­
gangpågennemsnitlig 1,5%omåret.Somfølgeafdetøgede
importbehov ,dettevilføretil,vilForbundsrepublikken
Tysklandogsåkunneydeetvigtigtbidragtilatmindske
beskæftigelsesproblemerne ideøvrigeEF-lande .
TABEL 13
Forbundsrepublikken Tyskland:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1986
BNP
iløbende
priserBNP
ifaste
priserBNP­
deflatorForbruger­
priserLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterOffentlig
nettolån­
givning
eller-lån­
optagelsePenge­
mængde
(M3)C)Arbejds­
løshed
(iforhold
tilarbejds­
styrken)Beskæf­
tigelse
procentvis ændring %afBNPprocentvis
ændring%procentvis
ændring
1961—1970
1971—1980
1981
1982
1983
1984
1985H
1986(2)8.4
8,2
4,2
3,7
4,6
4.5
4,4
5,44.5
2,7
0,2
-0,6
1,2
2.6
2,3
3,53,7
5.3
4.0
4.4
3,3
1,9
2.1
1,92.7
5.1
6.2
4.8
3,2
2,5
2,1
1,58,5
8,5
5,2
4,2
3,9
3,2
3,2
3,80,7
0,6
-1,0
0,5
0,7
1,0
2,1
2,00,4
2,0
-3,7
-3,3
-2,5
-1,9
-1,2
-0,810,4
9,8
5.0
7.1
5,3
4.7
5,0
4.80,8
2,7
4.7
6.8
8,4
8,4
8,4
8,00,2
-0,1
-0,7
-1,7
-1,5
0,0
0,6
1,3
f1)Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1985.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende politik,oktober1985.
(3)Vedåretsslutning .
GRÆKENLAND
IGrækenland sketederogsåi1985enstyrkelseafdeninterne
efterspørgsel ,hvilketskyldtesdenfortsatkraftigestigningi
deoffentligeudgifterogdetstadigtstigendeantalturister.Til
gengældharderværetetkraftigtfaldidetpositivebidragfra
udenrigshandelen somfølgeafenklartaftagendeeksport­
stigning—dennestigningvarusædvanlig stori1984—oget
væsentligt importopsving .Vækstraten for1985skullesåle­
deskommetilatliggepåomkring2%.Økonomien eri
øvrigtfortsatkendetegnet vedbetydelige uligevægte .Stig­
ningeniforbrugerpriserne erkunmidlertidigt tagetafog
risikererigeniårsgennemsnit atkommeoppå19%.
Virksomhedernes investeringer harfortsatværetmeget
svage,ogderharikkeværettegnpåforbedringer .Endelig
hardenstorestigning ituristindtægterne ikkeværettilstræk­
keligtilatopvejedennegativeudviklingpåbetalingsbalan­
censandreløbendeposter,som—efterdengræskenatio­
nalbanksberegninger —forventesatudviseetunderskud på
8,5%afbruttonationalproduktet .Påbaggrund afdenneudvikling ,sombetødenfortsat
forringelse aføkonomiens konkurrenceevne ,besluttede
myndighederne den11.oktober1985atdevalueredrakmen
med15%ogatindføreenobligatorisk deponeringsordning i
forbindelse medenvæsentligdelafimporten .Samtidigblev
derbebudetenrækkeledsageforanstaltninger ,derkantages
somudtrykfor,atmanharviljetilatretteøkonomien
tilstrækkeligt optilatsikreenøgetvækstpåetsolidt
grundlag .Detvarbl.a.særdelesforuroligende ,atden
eksternegældsætning havdetendenstilatstigevoldsomt ,
medensVirksomhedernes investeringsandel idensamlede
indenlandske anvendelse fortsatvarvigende .Økonomien
havdesåledestendenstilatkommeindienondcirkel,hvor
detpågrundafutilstrækkelige investeringer tilforøgelseaf
produktionskapaciteten ogforbedring afkonkurrenceevnen
risikerede atblivestadigvanskeligere atgenoprette den
udenrigsøkonomiske ligevægt .Detvigtigstemålforden
økonomiske politikmåttederforværeatsætteenstopperfor

31.12.85 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/57
denneudvikling .Meddetforøjemåmangennemdenne
politikikkeblotbestræbesigpåattilpassedensamlede
interneefterspørgsel tildeeksternerestriktioner ,menogså
påsnarestmuligtatøgerealinvesteringernes andelogfådem
oppåetniveau,derskaltilforatsikrefremtidigvækst.
Det,dermåttegøresforatopnådisseresultater ,var,atman
snarestmuligtmåttesøgeatopnåenprisdæmpning af
afgørende betydning forenvariggenoprettelse afkonkur­
renceevnen samtforennormalisering afsituationen med
hensyntilinvestering ogopsparing .Gennemførelsen afdette
målkrævedeenbetydeligindsats—somdebebudede
foranstaltninger viser,atmyndighederne erredetilatgøre—
foratøveindflydelse pådetovæsentligste årsagertilden
fortsatteinflation,nemligdenvedvarende stigning iomkost­
ningerneogunderskuddet idenoffentligesektor.
Manmåtteførstsøgeatopnåenkraftigmoderation afden
nominellelønstigning ,somudgjorde20%i1985.Dettevar
ikkemuligt,sålængemanbevarededetgamledyrtidsregu­
leringssystem ,somikkeblothavdedenulempe,atenmeget
betydeligdelaftidligereprisstigninger automatisk påvirkede
omkostningerne bådedirekteogindirekte ,såledesatderkun
iringegradblevpladstilenprisdæmpningspolitik ,menogså
betød,atlønudviklingen iforringegradafpassedes efter
produktivitetsudviklingen indenforforskellige sektorer .
Manharbesluttetatændredettesystemfundamentalt ,
såledesatlønudviklingen fremoverikkelængereknyttestil
denkonstaterede inflationstakt ,menderimodtildenpro­
grammerede inflationstakt ,hvorderikketageshensyntil
indvirkningen afimportprisernes stigning .Manharendvide­
rebesluttet ifiremånederatfastfryseallelønninger ,der
overstiger etvistbeløb.Pådenmådeskulledetværemuligtat
øgeprisafdæmpningen samtidigmed,atmanvirkeligtager
fatpåatretteoppåvirksomhedernes økonomiske situation ,
somermegetforringet .Ennedbringelse afinflationen ogen
genopretning afvirksomhedernes rentabilitet erenvæsent­
ligforudsætning for,atderigenkanskabesbalance i
væksten .
Endvidere burdedergøresenindsats iretningafen
nedbringelse afdenoffentligesektorsunderskud ,sompå
grundafetforlideteffektivtskattesystem ogsåi1985har
væretendnuhøjereenddeforegående år.Denneindsats
skulletagesigtepåi1986atreduceredenoffentligesektors
finansieringsbehov med4%afbruttonationalproduktet og
atbringenettofinansieringsbehovet påstatsbudgettet nedpå
9%afdennestørrelse .Pågrundafdenkraftigestigningi
rentebyrden —somdoginogengradopvejesafprisdæmp­
ningen—ognødvendigheden afatopretholde ettilstrække­
ligtinvesteringsniveau indenfordenoffentligesektorkræver
gennemførelsen afdissemålsætninger enmegetstramfor­
valtningafdeøvrigedriftsudgifter ,herunderogsåaflønud­viklingenindenfordetoffentligesamtenvæsentligind­
skrænkning iomfangetafsubventioner .Dettekræverigen
bl.a.enhensigtsmæssig tilpasningafoffentligetaksterog
andreadministrerede priser,somerblevetholdtkunstigt
nedeiforholdtildegenerelleprisstigninger .Dererallerede
blevettruffetenførsterækkeafforanstaltninger meddette
forøje.Ikkedestomindrevildetfortsat—somnævnti
regeringens program—værenødvendigt atøgeskattetryk­
ket,ikkeblotgennemenbekæmpelse afskatteunddragelser ­
nesomfang,menogsågennemtilsigtedeforhøjelser .
Beggedissebestræbelser medhenblikpåatopnåenpris­
dæmpning skulleibetydeliggradreducerestigningstakten i
kreditefterspørgslen ,mendererendviderebehovfor,atder
gennempengepolitikken gøresenekstraindsatsforatbevare
positiverealrentesatser forsåledesatfremmeenstabil
opsparing ,herunderbl.a.deni1985påbegyndte placering
hospublikum afenrækkestatspapirer .
Gennemdisseforskellige foranstaltninger skulledetvære
muligtatopnådennødvendige saneringoggenopretning af
økonomien .Ikkedestomindrebliverdetogsånødvendigt at
suppleredisseforanstaltninger mednyeinitiativer ,dertager
sigtepåigenatfremmevirksomhedernes investeringer .Med
detforøjemåbl.a.prispolitikken lempesipassendeomfang
overalt,hvormanharvishedfor,atdetteikkevilmedføre
nogenmindsket agtpågivenhed overforvirksomheders
udnyttelse afendominerende markedsstilling .
Gennemdenovenforbeskrevne politikvillederalleredei
1986kunneopnåspositiveresultater .Derskulleskeetfaldi
deninterneefterspørgsel tilgavnfordeneksternestilling,
hvorvedmandogikkekanundgåetvæsentligt faldivæksten .
Endvidere skullederskeetopsvingideprivateinvesteringer ,
somvillebetydeenbegyndende stigning iinvesteringernes
andelafdeninterneefterspørgsel .Stigningen iforbruger­
priserneskulleigennemsnit kommetilatliggepåca.21%,
medenkraftigtfaldendetendensiløbetafåret.Ogendelig
skullederpågrundaffortsatgunstigeinternationale kon­
junkturer skeenbetydeligopretningafbetalingsbalancens
løbendeposterudtryktiprocentafbruttonationalproduktet .
Disseresultater vilværeetførsteskridtiretningafde
nødvendige tilpasninger ,ogdeforudsætter ,atmanholder
fastvedsaneringspolitikken iflereår,såledesatmanefteren
uundgåelig periodemeddæmpetøkonomisk aktivitetigen
kanopnåstørreøkonomisk vækst.
Disseudsigtergiverikkeanledningtilathåbepånogenhurtig
forbedring afbeskæftigelsessituationen ,hvisgenopretning
pålangsigtkræverenfortsatforøgelseafinvesteringerne og
dermedogsåenfortsatsaneringspolitik ,somerdenførste
betingelse herfor.

Nr.L377/58 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
TABEL14
Grækenland :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling,1961til1986
BNP
iløbende
priserBNP
ifaste
priserBNP­
deflatorForbruger­
priserLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterOffentlig
nettolån­
givning
eller-lån­
optagelsePenge­
mængde
(M2)(3)Arbejds­
løshed
(iforhold
tilarbejds­
styrken )Beskæf­
tigelse
procentvis ændring %afBNPprocentvis
ændring%procentvis
ændring
1961—1970 11,0 7,6 3,1 2,5 9,8-3,1 17,6 -0,7
1971—1980 19,1 4,7 13,8 13,6 18,3-2,7I 23,8 0,6
1981 18,9-0,3 19,3 23,4 21,8-0,2-11,1 34,3 4,1 4,8
1982 24,4 -0,1 24,6 20,5 26,8-3,9-8,529,1 5,8-1,0
1983 20,2 0,3 19,8 19,5 19,7-4,7-8,920,3 7,9-1,0
1984 23,0 2,6 19,9 18,1 21,3-4,0-9,929,4 8,1-0,2
1985(») 20,9 1,7 18,9 19,1 20,0-6,6-13,4 27,0 8,3 0,8
1986(2) 18,1 0,1 18,0 21,5 13,8-4,5-11,0 20,0 9,3-0,1
(J)Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1985.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende politik,oktober1985.
(3)Vedåretsslutning .
FRANKRIG
IFrankrigblevderi1985førtenstramkontrolmedden
indenlandske efterspørgsel ,somtrodsenmindreacceleration
iåretsløbstortsetudvistesammestigningsomi1984.
Husholdningernes forbrugvoksedesomhelhedganskelidt,
mensderindtrådteetkraftigtopsvingiindustriinvestering ­
erne,somvartilstrækkeligt tilatbevirkeenmindrestigningi
desamledeinvesteringer efterenårrækkemeduafbrudt
tilbagegang .Eksporten voksede,menudvisteenklar
afdæmpning iforholdtil1984somfølgeafdenlaverevæksti
verdenshandelen ,mensimportenstadigudvisteenmoderat
stigning .Denudenrigsøkonomiske situationblevsåledespå
nyforbedretganskelidt,ogbruttonationalproduktet vokse­
demedca.1%trodsetbidragpånulellermåskeetnegativt
bidragfralandbrugsproduktionen .Handelsunders :idet
kunnepånyblivereduceretsomfølgeafprisafdæmpningen
forenergiogimporterede råvarersamtændringen afden
opadgående tendensidollarkursen fraandetkvartal.Beta­
lingsbalancens løbendeposterkanderforstortsetforventes
atudviseligevægttrodsmindrenettofaktorindkomster .
Stigningen iforbrugerpriserne varpånyfaldendeefteren
stigendetendensiåretsførstemåneder ,ogdenforventesat
blivepåunder5%vedåretsudgang.
Derersåledesgjortnyefremskridt iretningafatgenoprette
densamfundsøkonomiske ligevægttakketværevidereførel­
senafdesaneringsforanstaltninger ,derbleviværksat i1983.
Dissefremskridt skalimidlertid fortsatbefæstes .Deter
nemligikketilstrækkeligt ateliminereinflationsforskellen i
forholdtilgennemsnittet afsamhandelspartnerne —hvilket
eropnået—mendetvilogsåværevigtigtatopnåetvarigtogbetydeligt løbendebetalingsbalanceoverskud ,dergiver
mulighedforgradvisatafskaffeudlandgælden .Denhurtige
forøgelseafmarkedsandelene forimporterede industripro­
duktersamtdesenestetabafeksportmarkedsandele —efter
enforbedring i1983/1984—visernemligklart,atøko­
nomienskonkurrenceevne stadigerskrøbelig .Dermå
såledesfortsatføresenstramøkonomisk politik,ogdenne
politikersamtidigennødvendig forudsætning foratvende
tilbagetilenhøjerevækstrate ,somderopereresmedi
fællesskabsstrategien ;detnoteres,atdenuværende sane­
ringsbestræbelser ligeledestagersigtepåvarigtatstyrke
økonomiens konkurrenceevne vedatfremmeetopsvingi
investeringerne vedhjælpafenforbedring afrentabiliteten .
Detdrejersigomenlangsigtet strategi,derharværet
retningsgivende fordenøkonomiske politiksiden1983,og
somikkeblotindebærer enhensigtsmæssig udvikling i
lønningerne ,menogsåundertiden betydelige personalejuste­
ringer.Iensituationmedengradvisforøgelseafinvestering­
erneburdedennestrategisnarestgivemulighedfor,atde
negativetendenser ibeskæftigelsen vendes.Dereriøvrigt
alleredeopnåetvisseresultater ,forsåvidtsomdernetoper
sketenbetydeligogvigtigændringitendenserne iinveste­
ringerneindenfordenkonkurrenceudsatte delafindustrien .
Denfulgtestrategiudelukker endvidere enhverformfor
stimulering afhusholdningernes efterspørgsel ,sålænge
produktionskapaciteten ikkeerudvidetiensådangrad,at
detvilværesikret,atsådanneinitiativer ikkevilresultere i
betalingsbalanceproblemer .Dereridenneforbindelse grund
tilatudviseforsigtighed ,såmegetmeresometopsvingi
industriinvesteringerne —idetmindstemidlertidigt —
indebærer risikoforatøgeimportenendnumere.

31.12.85DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/59
Videreførelsen afenlønpolitik ,derbådeercentreretomen
stabilisering aføkonomien ogenforøgelseafbeskæftigelsen ,
eraltsådetførstekrav,derskalopfyldes .Detteindebærer ,at
lønstigningen ikkeoverstigerdenpåregnede stigning ifor­
brugerpriserne ogaltsåklartliggerunder1%pr.kvartal.
Detersandsynligt ,såledessommanharkunnetobservere i
detoforegående år,atdennenormbådevilbliveoverholdt i
denoffentligesektorogidenprivatesektor.Ensådan
lønmoderation ersåmegetmeresandsynlig ,sommanhar
kunnetkonstatere enafdæmpning iprisstigningerne islut­
ningenaf1985,hvorlønforhandlingerne for1986skal
indledes .Dengradviseafdæmpning afomkostningspresset ,
ogdentilsvarende formindskelse afinflationsforventninger ­
ne,skulledesudenåbnemulighed fornyelempelser af
priskontrollen udennegativefølgerforprismålsætningen .
Disselempelserkunneidetmindstebeståienfuldstændig
liberalisering afprisernepåindustriprodukter ,idetden
eksternekonkurrence fordisseprodukter ersåhård,atder
ikkeerrisikoforpriseksplosioner .
Deoffentlige finanserbørholdesindenfordestramme
rammer,derblevudstukket i1983medhenblikpåat
begrænsedetpres,somunderskuddet udøverpådetfinan­
siellemarked .Somfastsatidetden18.september 1985
vedtagnebudgetforslag børnettofinansieringsbehovet på
statsbudgettet ogfinansieringsbehovet fordenøvrigeoffent­
ligesektorfortsatliggepåomkring 3%afbruttonational­
produktet .Dennerestriktion ,dererindførtafstabili­
serings-hensyn ,risikererimidlertid ietvistomfangatvære
vanskeligatopfyldeiforbindelse meddenformindskelse af
skattetrykket ,somdebebudede lempelser ipersonbeskat­
ningenformodentlig vilresultere i.Deternødvendigt atsikre
ligevægtindenforsocialsikringsordningerne ,idetnogle
ordninger —navnligpensions -ogarbejdsløshedsforsikrings ­
ordningerne —påvirkesafengradvisændringafdet
numeriske forholdmellemydelsesmodtagere ogbidrags­
ydende .Detersåledesikkeusandsynligt ,atdetførellersiden
blivernødvendigt atforhøjesocialsikringsbidragene forat
undgå,atderigenopstårunderskud indenfordisseordning­
er.Derbørunderalleomstændigheder opretholdes enmeget
stramstyringafdeforskellige udgiftskategorier foratholde
denmængdemæssige stigningforsamtligeudgifterindenfor
denmængdemæssige vækstrate ,medensrentebyrden ogde
socialeoverførsler nødvendigvis vilvokseietlangtstørre
omfang .Sesderbortfrarenteudgiftsposten ,børstatens
udgiftsstyring underdissebetingelser væresåstram,atder
ikketilladesnogenrealudgiftsstigning .Dettebetyder,atden
vækstmargen ,derernødvendig foratvidereføreprioriterede
foranstaltninger indenforsocialsikrings -ogbeskæftigelses­
områdetsamtindenforuddannelse ogforskning ,børopnås
påbekostning afenreelformindskelse indenfordeøvrige
udgiftskategorier .Detteindebærer ligeledes ,atvæksten i
antalletafoffentligt ansattesomhelhedbremses,ogat
lønforhøjelser genereltikkegivermulighedforenforbedring
afkøbekraften .Såfremtlønstigningerne ogdetoffentligeunderskud holdes
indenfordeafstuknegrænser,vilpengepolitikken fortsat
kunneunderstøtte prisafdæmpningspolitikken ,idetderså
kangennemføres enhermedafstemtnedsættelse afde
nominellerentesatser ogopstillesetvækstmålforpenge­
mængdenM2for1986,dererlavere-endfor1985.
Underdisseomstændigheder kunnedenindenlandske efter­
spørgseludviseenbeskedenstigningoggivemulighedforen
BNP-vækst påopmod2%trodsdenforventede formind­
skelseafbidragetfraudenrigshandelen ,somsandsynligvis vil
kunnetilskrivesenacceleration iimporten .Bytteforholdet
kanderimodforventesatforbedresogåbnemulighedfor
igenatopnåligevægtpåhandelsbalancen ogstortsetogså
ligevægtpådeløbendeposter.Stigningen iforbrugerpriserne
vilformodentlig samtidigudviseennyafdæmpning ,somkan
bliveforstærket afdollarenssvækkelse ,ogvilantageligligge
påunder4%påårsbasis .
Detuundgåelige modstykke tildesåledesforfulgtesanerings­
bestræbelser erenumiddelbar ugunstigbeskæftigelsesvirk ­
ningogfølgeligenmindrestigning iarbejdsløsheden .Denne
udviklingkunneimidlertid blivebragttilophøri1986med
enfuldførelse afdevigtigsteindustrielle omstrukturerings­
foranstaltninger ,positiveresultatermedhensyntiljustering­
enafreallønningerne ,etinvesteringsopsving ogenaftagele
vækstidenerhvervsaktive befolkning .Stigningen iarbejds­
løshedenerfaktiskalleredeaftagetmærkbart i1985,hvilket
ganskevisttildelsskyldesdensucces,manharopnåetmed
deltidsarbejde indenforkommunerne ogandreoffentlige
organer iforbindelse meddebestræbelser ,deoffentlige
myndigheder harudfoldetforatfremmebeskæftigelsen og
navnligbeskæftigelsen afunge.Beskæftigelse afarbejdsløse
vedsamfundsnyttigt arbejderepræsenterer densidsteetapei
dissebestræbelser ,ogdenneforanstaltning kunnesamtidig
værebegyndelsen tilenmeregenereludvikling iretningafen
smidiggørelse afvilkåreneforatindslusedeungeiarbejds­
livet.Genereltskullederkunneopnåspositivebeskæftigel­
sesresultater vedativærksætte nyeforanstaltninger på
uddannelsesområdet samtvedatforetagetilpasninger af
arbejdstidsbestemmelser ogvisseandrearbejdsmarkedsbe ­
stemmelser .
Hvisbetingelserne foratskabeenbalanceret vækstfortsat
prioriteres ,ogdervedhjælpafspecifikkeforanstaltninger
satsespåatdæmpedemidlertidige negativebeskæftigelses­
konsekvenser afdennenødvendige sanering ,vildenøko­
nomiskepolitikbedstkunneforenesmedmålsætningerne i
denkoordinerede vækststrategi ,dereropstilletpå
fællesskabsplan .Såfremtdeninternationale situationfortsat
udviklersiggunstigt,vilderantageligtpånyblivemulighed
forattilladeenkraftigerestigning ideninterneefterspørgsel
fra1987.Denneefterspørgselsstigning børimidlertid først
ogfremmestkommeerhvervsinvesteringerne tilgode,idetde
harværetaltforsvageidesenesteår.

Nr.L377/60 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
TABEL15
Frankrig:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling,1961til1986
BNP
iløbende
priserBNP
ifaste
priserBNP­
deflatorForbruger­
priserLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterOffentlig
nettolån­
givning
eller-lån­
optagelsePenge­
mængde
(M2)(3)Arbejds­
løshed
(iforhold
tilarbejds­
styrken)(4)Beskæf­
tigelse
procentvis ændringl%afBNPprocentvis
ændring%procentvis
ændring
1961—1970 10,2 5,6 4,4 4,3 9,4 0,2 0,412,7 ,0,9 0,6
1971—1980 13,4 3,6 9,5 9,5 13,8 "0,4"0,1 14,8 3,8 0,4
1981 12,1 0,2 11,9 12,9 14,5-1,4-1,811,4 7,8 -0,7
1982 14,8 1,8 12,8 10,9 14,5-2,9-2,710,8 8,7(8,8)-0,8
1983 10,9 1,0 9,8 9,4 10,9-1,7-3,111,2 8,8(9,0)-0,6
1984 8,7 1,6 7,0 7,3 8,1-0,7-2,8 8,3 9,9(9,9)-1,0
1985(') 7,0 1,2 5,7 5,8 5,9-0,5-3,2 5,8 10,7(10,7)-1,0
1986(2) 5,8 1,9 3,9 4,0 4,5-0,3-3,3 4,9 11,0(10,9)-0,7
(')Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1985.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende politik,oktober1985.
(3)Vedåretsslutning .Indtil1980:M2.
(4)Eurostat-definition iparentes .
IRLAND
IIrlandvardetmønstermedstærkemodsætninger ,somhar
karakteriseret denmakroøkonomiske udvikling siden
opsvingetbegyndte i1983,fortsatmarkant i1985.Ekspor­
tenstegstærkt,trodsdenlangsommere vækstpåudenland­
skemarkeder .Derimodholdtdenindenlandske efterspørgsel
sigpåetlavtniveau,hvilketafspejlerfaktorer ,hviskumu­
lativeindflydelse sandsynligvis vilafdæmpedensamlede
aktivitetidennærmestefremtid.Dettegældernavnligden
forholdsvis begrænsede mængdeafindenlandske ressourcer ,
deroverføres tilvigtigeeksporterhverv ,virkningerne af
yderligere finanspolitiske tilpasninger ogdennedadgående
tendensidesamledeinvesteringer ,efterhånden somarbejdet
påstørreprojekter idenoffentligesektorbringestilophørog
hervedopvejerdetstærkeopsvingideprivateinvesteringer i
kapitalgoder .Nyttenafdenhurtigeforøgelseafeksporten
svækkesogsåafbetydelige udstrømninger afrente-og
udbyttebetalinger ,11%afBNPi1985,hvilkethovedsagelig
kantilskrivesrentebetalinger pådenudenlandske gældog
udenlandske firmaershjemtagelse afudbytterfraderesirske
filialer.Derforervæksten iBNIifastepriser—detbedst
egnedemålforderessourcer ,somiøjeblikket ertilrådighed
forøkonomien —etheltprocentpoint underdettilsvarende
BNP-tal ,dereranslåettilca.2,5%.Pådennebaggrund
fortsattearbejdsløsheden medatstigeiåretsløb,omend
langsommere ,tildethidtilhøjesteniveau,nemlig17%.I
andrehenseender sketetilpasningen doglangthurtigere .Der
opnåedesenbetydeligløntilbageholdenhed .Inflationsraten ,
dervarsåhøjsom20%i1981,forventesatvillekommened
på5%i1985.Underskuddet påbetalingsbalancens løbende
postersomprocentafBNPerogsåblevetstærktreduceretmedskønsmæssigt 11procentpoints isammeperiode.Endog
handelsbalancen viseretbeskedentoverskudforførstegangi
mangeår.Målsætningen fordetstatsligefinansieringsbehov
(EBR)—11,5%afBNP—kanikkeoverholdes ,hvilketmå
sesilysetafdennæstentilsvarende opsparing ,derregistre­
redesidetforegående år.Doghardenfinanspolitiske
tilpasningståetheltistampeidesenestetoår,såledesatden
nationalegældfortsætter medyderligere betydelige årlige
stigningerogkannærmesig120%afBNPvedåretsudgang,
afhvilketnæstenhalvdelen vilværegældtiludlandet .
Endvidere erunderskuddet påbetalingsbalancens løbende
posterstadigtemmeligstortibetragtning afdenindenlands­
keefterspørgsels relativlaveniveau.
Udsigterne forvæksteni1986,medenforventetstigningpå
2,5%iBNPifastepriserunderforudsætning af,atderigen
vilskefremskridt medhensyntildenfinanspolitiske tilpas­
ning,sombestemtiregeringens økonomiske programpå
mellemlang sigt»BuildingonReality«,svarertilindeværende
års,skøntvækstimpulserne inogethøjeregradforventesat
villekommefraenøgetindenlandsk efterspørgsel .Ikkedesto
mindreerdetsandsynligt ,atunderskuddet påbetalingsba­
lancensløbendepostervilblivebragtnogetlængerened,
medensdenunderliggende inflationsrate skullefortsætte
medatblivebedre.Beskæftigelsen vilsandsynligvis stigei
beskedent tempo,medensarbejdsløsheden formentlig vil
forblivepåomkring17%åretigennem .
Debetydeligeresultater ,sommyndighederne haropnåetpå
nogleområder ,sætterstærkerefokuspådeforholdsvis

31.12.85DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/61
Etprincipielt målforpengepolitikken vilværeatformindske
detpres,somfølgerafstoreoffentligeunderskud .Nedbring­
elsenafunderskuddet påbetalingsbalancens løbendeposter
formindsker denrolle,somudenlandsk finansiering afden
offentligesektorkanspille.Trodsenafdæmpetefterspørgsel
efterkreditidenprivatesektor,somhargjortdetlettereat
mindskelånelofternes betydning ,kunnefinansministeriets
udenlandske låntagning ,derformentlig villiggepåsamme
højeniveausomi1985,bidragetilenusædvanlig hurtig
stigningipengemængden .Medhensyntilrentepolitikken må
myndighederne søgeatfindeenbalancemellemsikkerhed
for,atøkonomien forholdsmæssigt kommertilatnydegodt
afsænkningen afdeinternationale rentesatser ogoprethol­
delsenafenstærkopsparingsstrøm fraoffentligheden til
finansministeriet .Deterselvfølgelig væsentligatundgå
kortfristede tilfældigesvingninger ideindenlandske rente­
satser .langsomme fremskridt ,derergjortmedhensyntilforbedring
afbetingelserne påarbejdsmarkedet .IIrlandersærlige
demografiske påvirkninger blevetlagtovenpådemere
almindeligt kendtekonjunkturelle ogstrukturelle faktorer .
Udbuddetafarbejdskraft vilsandsynligvis stigemed1%om
åretidenæstefåår,selvunderhensyntagen tilenbetydelig
nettoudvandring .Hvisnogetindhugskalgøresiarbejdsløs­
hedsniveauet ,erproblemetderforatøgebeskæftigelsen ien
megethurtigeretakthvertår.Foratdettekanske,måderi
økonomien foretagesfundamentale tilpasninger ,somkræ­
ver,atdersamtidigskerfremskridt påtreområder ,nemlig
genoprettelse afordenideoffentligefinanser,forbedring af
arbejdsmarkedets styringogskabelseafenmereeffektiv
industripolitik idenforstand ,atenstørredelafværditilvæk­
stenbevaresindenforøkonomien ,såledesatflerearbejds­
pladserkanoprettes .
Devedvarende storeoffentlige underskud medførteikke
aleneenhurtigakkumulering afudenlandsk gæld(næsten
50%afBNPvedudgangen af1984)ogheraffølgende
rentebetalinger (2%afBNPi1981,4,5%i1985),menogså
etusædvanligt højtniveaufordepersonlige skatter,idetman
doghermåtænkepådetforholdsvis snævrebeskatnings­
grundlag .Over40%afindkomstskatteyderne liggerideto
højesteskatteklasser (48%og60%).»BuildingonReality«
foreslår,atdetstatsligefinansieringsbehov (EBR)ogdet
løbendebudgetunderskud (CBD)formindskes tilhenholds­
vis9,8%og5%afBNPsenesti1987(detteerenreduktion
påca.treprocentpoints afbeggedissestørrelser iforholdtil
1985),medensbeskatningen holdeskonstantsomprocentaf
BNPpå1984-niveauet .Dervilsåledesvedvarende være
betydelige uligevægte iperiodenefter1987.Udsigterne tilhøjearbejdsløshedsniveauer påmellemlang
sigtharværetdetvæsentligste incitament tildeinitiativer ,
somertagetafmyndighederne forsåvidtangårarbejdsmar­
kedetsstyring.Uddannelsesordninger ,isærforunge,
udvidesnustærkt.Dererblevetindførtenbeskæftigelses­
ordning,dertilbyder10000langtidsarbejdsløse deltidsar­
bejdeietår,isærpåkommunale projekter .Rækkevidden af
denslagsordninger erdogbegrænset bådeafomkostning­
erneogdentemmeliglangsomme udnyttelse afbeskæftigel­
sesmulighederne ,somdelvisståriforbindelse meden
begrænset interessefrafagforeningernes side.Imidlertidhar
Enterprise Allowance Scheme,hvisformåleratbiståarbejds­
løsetilatetablereegenvirksomhed ,haftlangtstørre
resultaterforsåvidtangårdeansøgninger ,somerindgiveti
henholdtilordningen ,kombineret medetrelativtlavtantal
begyndelsesfiaskoer .Dererogsåstigendeinteressefor
Employment IncentiveScheme,somyderstøttetilmerbe­
skæftigelse ,mendetervanskeligere atbedømmeordningens
resultater ,danoglearbejdsgivere kunnehaveantagetmere
arbejdskraft alligevel .Altialterdernubehovforstørre
koordinering afstyringen afarbejdsmarkedspolitikken i
betragtning afdensenesteudbygning afordningerogantallet
afinvolverede organer .Dissemålmåansesforatværemindstemål .Derforbør
myndighederne i1986tagesigtepåatnåsålangtsommuligti
retningmoddemål,dererfastsatfor1987.Foratkomme
halvvejsmedopfyldelsen afdissemålskalfinansieringsbe­
hovetindenfordenoffentligesektornedskæres medca.1,5
procentpoints afBNPibetragtning afdetsandsynlige resultat
for1985,hvilketeretambitiøstmålunderhensyntildenret
udprægede stagnation istatensindtægter .Denforventede
afdæmpning afdeinternationale rentesatser ogafdollarkur­
senvilletterentebyrden nogeti1986,menenstørre
nedskæring affinansieringsbehovet indenfordenoffentlige
sektorsynesikkemuligunderhensyntildefaktorer,derhar
entendenstilatbegrænseskatteindtægterne ,medmindre
udgifterne ,eksklusive renter,begrænses betydeligt ,hvilket
indebæreropretholdelse afstrengelofterforudbetalinger for
offentligetjenesteydelser oggennemførelse afandenogsidste
faseafafviklingen afforbrugerstøtten .Detvilleværeønske­
ligtatfortsættemeddenskattereform ,derblevindledti
januarbudgettet i1985,medhenblikpåatfremmeforetag­
somhedoginitiativ .Deterønskeligtatlæggemerevægtpåen
nedsættelse afskattebyrden ,menfremskridt idenneretning
måafhængeaf,hvormegetudgifterne kanreduceres .Der
kunnefrigøresressourcer vedatforetageenomstrukturering
aftransfereringerne tilhusholdningerne ,såledesatpriorite­
ringenogdedirekteudgiftervedrørerdeområder ,hvorder
findesetvirkeligtbehov.Detertvivlsomt ,omrealværdien af
socialetransfereringer kanopretholdes underdissegenerelle
budgetmæssige målsætninger .Dissetransfereringer ersteget
medsåmegetsomfireprocentpoints siden1981tilskøns­
mæssigt19%afBNPi1985.Enhidtilbetydningsfuld udviklingmedhensyntilfremmeaf
fleksibiliteten påarbejdsmarkedet harværetdenstørre
spredningaflønfastsættelserne forsåvidtangårtidspunktog
størrelse .Medhensyntildækningsgraden (defineretsom
arbejdsløshedsunderstøttelsen iforholdtilnettoindkomsten
efterskat)kunneenmereeftertrykkelig bestræbelse påat
reducerepersonbeskatningen ,navnligfordelavereindtægts­
grupper,skabestørreinteresseformindrevelbetaltejobs,da
derkunerringemulighedforatforøgeværdienafsociale
transfereringer .Determereproblematisk atændrelangtids­
tendensen tilanvendelse afkapitalintensive produktionsme­
toder,mennogettyderpå,atrundhåndede investeringsinci­
tamenter ,somhartiltrukket mangekapitalintensive virk­
somheder ,harhaftenbetydeligvirkning .DaIrlandsand­
synligvis iendnunogentidvilværeafhængigafudenlandske
investeringer ,kandetværevanskeligt atreduceredisse
incitamenter ,mensompåpegetihvidbogen omindustripo­
litikkenkandeanvendespåenmereselektivmåde,såledesat
dekommertilatgivesikkerhed foroprettelsen afflere

Nr.L377/62 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
arbejdspladser .Detgiveriøjeblikket godmening,atder
læggesstorvægtpå,atderiindustripolitikken skeren
forbedring afforsyningsvejene mellemdeudenlandske og
indenlandske sektorerindenforfremstillingsvirksomhed .I
sidsteinstansliggerdebedsteudsigterforenstørreproduk­
tionogbeskæftigelse indenforfremstillingsvirksomhed ien
opbygning ogudvidelseafdenationalevirksomheder .Dette
vildogikkekunneske,medmindre dervisesvedvarendetilbageholdenhed medhensyntillønkrav,hvorvedderskabes
overskudoginvesteringer ,samtidigmedatkonkurrenceev­
nenbeskyttes ,ogmedmindre derskabeseterhvervsvenligt
klimamedhensyntilskatte-ogrenteniveauer .Løntilbage­
holdenhed kombineret medbudgetstramning erikkealene
bydendenødvendigt udfraetirsksynspunkt ,menvilværei
harmonimedenkonsekvent ogmerebeskæftigelsesintensiv
vækststrategi iFællesskabet somhelhed.
TABEL16
Irland:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1986
BNI'
iløbende
priserBNP
ifaste
priserBNP­
deflatorForbruger­
priserLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterOffentlig
nettolån­
givning
eller-lån­
optagelsePenge­
mængde
(M3)P)Arbejds­
løshed
(iforhold
tilarbejds­
styrken)Beskæf­
tigelse
procentvis ændring %afBNPprocentvis
ændring%procentvis
ændring
1961—1970
1971—1980
1981
19829,9
19,5
21,2
16,94,2
4,6
1,8
0,85,5
14,2
18,2
15,94,6
13.8
21,2
15.99,9
18,0
19.6
15.7-2,3
-4,6
-14,1
-9,9-2,7
-8,110.4
18.5
21,5
13,54,5
7,4
10,6
12,80,0
1,0
-0,9
0,2
1983 10,4 0,8 10,4 8,3 9,3-6,3-11,8 5,6 14,6-2,0
1984 11,3 4,4 6,6 8,5 9,6-5,1-10,1 10,1 16,1 -0,9
1985(!) 8,7 2,5 6,1 5,7 7,0-3,3-11,5 6,6 17,1-0,3
1986(2) 7,5 2,3 5,0 5,3 5,7-2,0-10,4 9,8 17,4 0,6
(\!Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1985.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende politik,oktober1985.
(3)Vedåretsslutning .
ITALIEN
IItaliengavdenmanglende iværksættelse afegnedeforan­
staltninger tilafdæmpning afdenspontanelønudvikling ,den
utilstrækkelige begrænsning afdetoffentligeunderskud og
denderpåfølgendeaccelererende vækstidemonetære
aggregater nyeimpulsertilhusholdningernes efterspørgsel i
førstehalvåraf1985,hvorimod virksomhedernes efter­
spørgselstadigblevstimuleret afdengunstigeudvikling i
profitterne .Alledissefaktorerharøgetdenkonjunkturmæs­
sigeforskeliforholdtildenøvrigedelafFællesskabet .
Sammenmedenforværretkonkurrenceevne bidrogudvik­
lingenidenindenlandske efterspørgsel tilatforøgeimport­
stigningstakten ogbremseeksportstigningstakten ,somimid­
lertidholdtsigpåetstabiltniveau.Tiltrodsforudenrigs­
økonomiens stærktnegativeindflydelse udvistebruttonatio­
nalproduktet imidlertid entilsvarende stigningsomi1984.
Mendenfortsatterelativthøjeefterspørgsel ogstigningen i
dollarkursen iførstehalvårafbrødmidlertidigt afdæmpnin­
genafprisstigningstakten ,somfor1985somhelhedantagelig
villiggeomkring9%istedetfordetilsigtede7%.Sidst,men
ikkemindst,varderikkenogenfaktor,derkunnemildnedetøgedehandelsbalanceunderskuds virkningpåbetalingsba­
lancensløbendeposter,hvorunderskuddet påårsbasisvil
kunneandrage 1,7%afbruttonationalproduktet .Dennye
nedskrivning aflirenscentralkurs indenforEMS,somfandt
stedden20.julieftertopåhinandenfølgendekursfald i
februar-marts ,dernæst ijuli,erenfølgeafdissebetydelige
uligevægte .
Denøgedekonkurrence overfordeøvrigeEMS-lande ogden
samtidigeforbedring afbytteforholdet ,somhængersammen
medfaldetisåveldollarkursen somolieprisen ,harmedført
envisopretningafbetalingsbalancen iandethalvår.Denne
opretning vilimidlertid kunkunnebefæstes,såfremtde
forhold,derharførttildennuværende uligevægt ,korrigeres
inærfremtid .Derertilmedfarefor,atenvedvarende høj
inflationviludhuledenopnåedekursfordel ,indendenhar
kunnetudnyttesfuldtudtilgavnfordereellevarestrømme .
Detersåledesnødvendigt attræffeenrækkegennemgribende
forholdsregler ikkeblotmedhenblikpåatudøvedet
nødvendige prespådenindenlandske efterspørgsel ,men

31.12.85DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/63
ogsåmedhenblikpåatbrydeselveinflationsmekanismen ,
sombidragertilopretholdelsen afenustabiløkonomiog
dervedhindrerudviklingen iproduktionskapaciteten .Ud
overdenkroniskustabileudenrigsøkonomi hardenalvor­
ligstefølgepåmellemlang sigtafdennetingenestilstand
nemligværetformindskelsen afinvesteringsaktiviteten ,som
hængersammenmeddenformindskede rentabilitet ,ogde
deraffølgendeafskedigelser indenforkonkurrenceerhverve ­
neerfortsatiperioden1984/1985,hvorderersketet
fornyetopsvingiinvesteringerne .Deterderforuomgængelig
nødvendigt ,atdenøkonomiske politikangriberselveondets
rodvedatændreendelafdeninstitutionelle automatik ,som
berørersåvellønomkostningerne somdeoffentligeudgifter,
densmidighed ,somernødvendig forenvariggenopretning
afdefundamentale ligevægte .Hvisderikkeydesenenergisk
indsatsidenneretning,vilpengepolitikken uvægerligt blive
stilletoverfortomodstridende krav,somikkeåbner
mulighedforbådeatopnådenødvendige resultater med
hensyntilgenopretningen afligevægtene ogatudvirke,at
realinvesteringerne atternåroppåetniveau,somer
tilstrækkeligt højttilatbanevejenforengradvismindskelse
afarbejdsløsheden .
Enændringafløntilpasningsreglerne eridennesammen­
hængafafgørendebetydning ,idetdenikkeblotbetingeren
afdæmpning afomkostningsudviklingen indenforkonkur­
renceerhvervene ,menogsådannergrundlagforenbegræns­
ningafenstordelafdeoffentligeudgifter .Tiltrodsforde
justeringer ,derblevforetaget i1983,hardenudifferentie­
redeindeksregulering ,derblevindførti1975,nemligbevaret
envæsentligdelafsineulemper :denhindrerendæmpning af
omkostningerne vedautomatisk atoverføreenfortsatbety­
deligdelafvirkningerne afdetidligereprisstigninger til
lønomkostningerne ;dengørdetnødvendigt atudligneden
sammentrængningseffekt ,denudøverpålønhierarkiet ,gen­
nemdifferentierede forhøjelser ,somsammenlagt eruforene­
ligemeddentilstræbteafdæmpning afstigningstakten forde
nominelle omkostninger ;endeligbevirkerden,atrealløn­
nenindtil1983erstegetiethastigeretempoendproduk­
tiviteten .Enændringafløntilpasningsreglerne vilimidlertidkunfå
dentilsigtedevirkning,hvisdersamtidigydesenoverordent­
ligmålbevidst indsatsforatmindske—ogikkeblothæmme
—detenormeinflationstryk ,derhidrørerfradeoffentlige
finanser .Derharnemligikkekunnetsporesnogettegnpåen
snarligformindskelse afunderskuddet påstatsbudgettet i
1985,ogdeoprindelige prognoserharsåledesvistsigikkeat
holdestik.Dengrundlæggende tendenserendogfortsat
stigende iforholdtiletniveau,somindebærer enhastig
forøgelseafgældsætningens vægt,somalleredenuudgørtæt
ved100%afbruttonationalindkomsten .Destorelinjeriden
aktion,derskalgennemføres ,erafstukket ien»Planfor
saneringafdeoffentligefinanserinden1990«,somtilsigter
engradvismindskelse afdettryk,somdeoffentligefinanser
udøverpåerhvervslivet ,vedatstabiliseredenrelativevægtaf
deobligatoriske afgifterogdenrealevægtafdeløbende
udgiftereksklusive renterpåetniveau,derliggeriumiddel­
barnærhedafderesnuværende niveau.Virkeliggørelsen af
dissetomåltilsammen ville—forudsatatvækstenliggerpå
ca.3%omåretigennemsnit indtiludgangenafdetteårti,og
atinflationen falderhastigttilca.4%årligt—gøredet
muligtatreducerestatskassens underskud ,udtryktiprocent
afbruttonationalproduktet ,fra15,7%i1985til7til8%i
1990ogsåledesnæstenfuldstændigt atfjernedetløbende
underskud .
Deterstabiliseringen afdenrealevækstideløbendeudgifter
eksklusive renter,somgiveranledning tildestørsteproble­
meriforbindelse meddennævnteplan,ogdetsåmegetmere,
somenbetydelig delafdisseudgifterhenhørerunder
decentraliserede forvaltninger .Virkeliggørelsen afmålet
forudsætter nemlig,atdeoffentligelønningers købekraft én
gangforallestabiliseres påetniveau,dersvarertillønom­
kostningerne ,dvs.attilpasningsmekanismérne —særlig
dyrtidsreguleringen ogdeautomatiske karrierebetingede
forhøjelser —ændresioverensstemmelse hermed,ogatde
administrative ogoffentligemyndigheder kunforetagerde
strengtnødvendige personaleudvidelser .Detforudsættes
endvidere ,atmyndighedernes budgetomkostninger —forat
udlignederealepensionsudgifter ,somuundgåeligt vilstige
—reduceresvedenpassendeforhøjelse afbrugernesbidrag
tildriftsomkostningerne .Endeligermåletsvirkeliggørelse
betingetaf,atdergennemføres beslutninger ,somividest
muligtomfangbegrænser pensionernes stigendevægt.
Finanslovforslaget for1986,somblevforelagtforparlamen­
tetden30.september 1985,indeholder enrækkegrundlæg­
gendeforholdsregler ,somisigselvskulleopfyldeendelaf
dissekravoggøredetmuligtattageetskridtpåvejenmod
dentilstræbte stabilisering afderealeudgiftereksklusive
renter .
Bestemmelserne vedrørende skatter,afgifteroglignende ,
somblevvedtagetvedsammelejlighed,indebærer en
lempelseafindkomstskatten forfysiskepersoner —idet
skalaenvilbliveændretforatophævevirkningerne af
inflationen —samt—fra1987—nedsættelse afskattenpå
investeret overskudogenlempelseafarveafgifterne .Til
gengælderderfastsatkraftigeforhøjelser afsocialsikrings­
bidragene .Altialtskulledetsamledeskattetryk således
forblivenogenlunde uændret iforholdtilniveauet i1985,
hvilketkunnevisesigikkeatværetilstrækkeligt tilatholde
underskuddet påstatsbudgettet for1986indenforden
fastsattegrænse,somiøvrigterpå110000mialireeller
14,8%afbruttonationalproduktet .Dettemål,somrepræ­
sentererenforbedring påmindreendetprocentpoint i
forholdtildetforventede resultati1985,skalbetragtessomDetserudtil,atarbejdsmarkedets parterervedatnåtil
enighedomenafskaffelse afdenneordning (somalleredenu
erophævetafarbejdsgiverne idetprivateerhvervsliv med
opsatvirkningfrabegyndelsen af1986),udenatderdoger
taleomatopgiveenhvertankeomautomatisk beskyttelse af
lønningerne modudhulingen afpengenesværdi.Mankunne
såledesstileimodenlønfastsættelsesmetode ,somindebærer ,
atdyrtidsreguleringen bibeholdes ,meniafsvækket form,
nemligsomenhalvårligtilpasning afetlønbeløb ,hvisøvre
grænseliggerbetydeligt lavereenddennuværende dækning ,
ogatdeøvrigeelementer ,derberettiger enstigning,
fastsættes indenfordeenkeltebrancherogvirksomheder ,
dogikkelængereforentreårigperiode,menforetvæsentlig
korteretidsrum .Engenerelindførelse afensådanordningvil
antageligreduceredenstivhed,derprægededettidligere
system,ogfjerneenvæsentlig delafdetsulemper .Denne
metodekunneikkeblotbanevejenforenbetydelighastigere
inflationsdæmpning ,medkunneogså,vedatåbnestørre
muligheder forforhandling ,mindskerisikoenfornyefor­
vridninger mellemudviklingen ireallønnen ogproduktivi­
tetsstigningen ellerigivetfaldkorrigeredeskævheder ,der
harkunnetopståtidligere .

Nr.L377/64 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
etminimum underhensyntagen til,atdeterbydende
nødvendigt atstabiliseregældsætningens relativevægtsenest
i1990.Dermåidetmindstestilleskravom,atdennegrænse
underingenomstændigheder overskrides ,idetderigivetfald
—såfremtindtægterne ikkestigerspontant—måforetages
supplerende besparelser .
Detsåledesdefinierede lønpolitiske ogfinanspolitiske ret­
ningslinjer børkædessammenmedenpengepolitik ,somgår
udpåenfortsættelse afdeløbendebestræbelser påatbremse
udviklingen ipengemassen forsenestvedudgangenaf1986
atstabilisere pengemængden M2efterdennesforøgelse i
1985.Disseforanstaltninger vilantageligføretilenvis
efterspørgselsnedgang ,somsnarerevilberøreforbrugetend
investeringerne .Denrealeudenrigshandelssaldo vilatter
bidragepositivttilvæksten,såledesatbruttonationalpro­
duktetforåretsomhelhedvilkunneudviseenstigningpåca.
2,5%,ligesomsaldoenpåbetalingsbalancens løbendeposter
gradvisvilkunneforbedres ,bl.a.vedhjælpafdengunstige
udvikling ibytteforholdet .Samtidigventesstigningstakten
forforbrugerpriserne atvillefaldemegetkraftigt,nemligtil
ca.6,5%iårsgennemsnit ,ognåfællesskabsgennemsnittet i
slutningen afåret.Hvisdennedobbelteaktion(begrænsning afsåvelomkost­
ningernésomdetoffentligeunderskud ),somerdenvigtigste
forudsætning forenseneretilbagevenden tilenmerestabil
vækstrate ,derindebærerenudvidelseafproduktionskapaci­
tetenogdermedfremmerbeskæftigelsen ,gennemføres med
denfornødnestyrke,vildenantageligkunneindgåsometled
iensamletvækststrategi .Hvisdenneindsatsskallykkesfuldt
ud,skaldenikkedestomindreividestmuligtomfang
suppleresmeddirekteogøjeblikkelige aktioner,somtager
sigtepåatmindskearbejdsløsheden .Selvomdenneikkeøges
mærkbart iøjeblikket ,fordistigningstakten fordener­
hvervsaktive befolkning erfaldende,erdenstadigtilstræk­
keligforuroligende til,atdeternødvendigt atintensivere
anstrengelserne foratmindskeden,entenvedensmidiggø­
relseafarbejdsmarkedet ogentilpasning afdeforskellige
formerforerhvervsuddannelse ogomskoling ,ellerved
direkteaktionertilfremmeafbeskæftigelsen imiddelhavs­
områderne .Udoverdenævnteaktionerbørderindenforde
rammer,dererafstukketafbudgetsituationen ,iværksættes
foranstaltninger tilstimulering afforskningen ,detteknolo­
giskefremskridt ogenergigenvindingen ,somkanforbedre
produktionsstrukturerne ogdermedudsigterne forden
økonomiske vækstogbeskæftigelsen påmellemlang sigt.
TABEL17
Italien:Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1986
Arbejds­
løshed
(iforhold
tilarbejds­
styrken )(4)Beskæf­
tigelse
%procentvis
ændringBNP
iløbende
priserBNP
ifaste
priserBNP­
deflatorForbruger­
priserLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterOffentlig
nettolån­
givning
eller-lån­
optagelsePenge­
mængde
(M2)(3)
procentvis ændring %afBNPprocentvis
ændringI
1961—1970 10,5 5,7 4,5 3,8 10,7 1,8-2,313,3I
1971—1980 18,3 3,1 14,7 14,6 18,4-0,2-8,019,5\
1981 18,5 0,2 18,3 19,2 21,9-2,3-11,7 10,0l
1982 17,2-0,5 17,8 17,1 17,3-1,6-12,7 18,0l
1983 13,6-1,2 15,0 14,9 16,0 0,2-12,4 12,3\
1984 13,6 2,6 10,7 11,1 12,1-0,9-13,5 12,1
1985H 11,0 2,7 8,1 8,6 10,2-1,7-13,6 12,1
1986(2) 9,5 2,7 6,6 6,5 7,6-1,1-12,8 8,5\5,2
6,0
8,8
8,7(10,5)
9,9(10,8)
10,4(12,0)
10,9(12,6)
11,2(13,1)-0,4
0,5
0,5
-0,2
0,1
0,4
0,2
0,3
(J)Foreløbigt skønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1985.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende politik,oktober1985.
(3)Vedåretsslutning .
(4)Eurostat-definition iparentes .

31.12.85DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/65
LUXEMBOURG
ILuxembourg fladededenøkonomiske aktivitetudi1985,
fordistålproduktionen aftogefterdenmegetkraftigevækst,
somblevregistreret åretfør.Fortsathøjefterspørgsel efter
andrevarerbevirkedeimidlertid ,atdensamledeeksport
yderligerevoksedeensmule.Denindenlandske efterspørgsel
voksedekraftigtsomfølgeafopsvinget idetprivateforbrug
ogivirksomhedernes investeringer ,mendeoffentligeinve­
steringerogboliginvesteringerne faldtifastepriser.Altialt
vilvæksten ibruttonationalproduktet kunneopgørestilca.
1,7%.Forbrugerpriserne stigernuvæsentliglangsommere ,
enddettidligerevartilfældet (gennemsnitlig 3,2%).
I1986ventesbruttonationalproduktet fortsatatvillevokse
forholdsvis langsomt (næppeover1,5%).Enfortsatstag­
nationistålindustrien ventesatblivemereendopvejetafen
fortsatkraftigvækstideøvrigesektorer .Enkraftigerevækst
idetprivateforbrugogenuændrethøjinvesteringsaktivitet ,
særligivirksomhedssektoren ,ventesatstimuleredeninden­
landskeefterspørgsel ,somantageligvilvokseinogenlunde
sammetemposomåretfør.Forbrugerprisernes stigningstakt
ventesataftageyderligere iåretsløb.
Stålvirksomhedernes finansiellesituationharforbedretsigen
del,efteratderharværetudfoldetstorebestræbelser gennem
treår.Derkanforventesyderligere storeudgifterover
statsbudgettet for1986,førsektorensrentabilitet kansigesat
værekonsolideret ,menbestræbelserne foratgøreden
luxembourgske økonomimerevarieretvedudvikling og
modernisering afeksisterende virksomheder ogvedetable­
ringafnyeindustrier vildognæppebliverbremsetafden
grund.
Strukturomlægningspolitikken børgennemføres ietøko­
nomiskklima,somhargunstigindvirkning påinvestering­
erne,hvilketforudsætter ,atvirksomhedernes rentabilitet er
tilstrækkelig stor.Idennesammenhæng harlønudviklingen
afgørende betydning .Hvisdesærligeløndæmpende foran­
staltninger istålindustrien blevophævet ,oghvisindeksre­
guleringen blevgenindført ,ogderblevgivetfordeleudover
dekollektiveoverenskomster ,villedettemuligvissmitteafpåandresektorer,somerstærktfølsomme overforinternatio­
nalkonkurrence ,mindskelandetstiltrækningskraft fornye
virksomheder oghæmmeerhvervsspredningen ,såmeget
meresomløntilbageholdenheden opretholdes inabolandene .
Hvisdebestræbelser ,derhidtilerudfoldetistorhertugdøm­
met,lempes,vildetkommetilatgåudoverdeluxem­
bourgskevirksomheders konkurrenceevne .Deltagelsen ien
samordnet strategi,somtagersigtepåvækstogmoderat
lønudvikling ,vilderimodpåvirkeeksportudsigterne igun­
stigretning.
SetiforholdtilFællesskabets øvrigemedlemslande ligger
arbejdsløsheden fortsatpåetforholdsvis lavtniveau,bl.a.
takketværedespecifikkeansættelsesprogrammer forstålin­
dustriensarbejdstagere .Dererimidlertid stadigbetydelige
skævheder medhensyntildemanuellearbejderes kvalifika­
tioner,mendissebørfortsatafhjælpesvedegnedeerhvervs­
orienterings -ogerhvervsuddannelsestiltag forunge.Virk­
somhedernes behovkunneligeledestilfredsstilles bedre,hvis
mangjordedeforskellige uddannelsesmuligheder iindustri­
enmeretiltrækkende ,oghvismangjordetilrettelæggelsen af
arbejdstidens længdemerefleksibel .
s
Denautonomeindtægtsstigning kombineret medenuændret
stramstyringafstatensudgifterskullegøredetmuligtat
fastholdenettooverskuddet på1986-budgettet påsamme
niveausomi1985(2%afBNP).Hvisensådanbudget­
retningslinje overholdes i1986,vilderatteropstået
råderum,somkunnegøredetmuligtatgenopbygge investe­
ringsfondenes reserverogiløbetafdekommende årlempe
beskatningen endnumereenddenlempelse,hvoromder
alleredeertruffetafgørelse ibudgetforslaget for1986.
Desudenvillemyndighederne medétslagkommetilatråde
overdefinansieringsmidler ,derernødvendige tildeallerede
programmerede investeringsudgifter ,bl.a.indenforvejin­
frastruktur ogtelekommunikation .Udoverdefordele,der
følgerafdisseinvesteringer isigselv,bl.a.forstrukturom­
lægningspolitikken ,villegennemførelsen afdisseprogram­
merværeensbetydende medentiltrængthåndsrækning til
bygge-oganlægssektoren ,somiøjeblikket erprægetaf
megetlavefterspørgsel .

Nr.L377/66 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
TABEL 18
Luxembourg :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1986
BNP
iløbende
priserBNP
ifaste
priserBNP­
deflatorForbruger­
priserLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterOffentlig
nettolån­
givning
eller-lån­
optagelsePenge­
mængde
(M2)(*)Arbejds­
løshed
(iforhold
tilarbejds­
styrken )(4)Beskæf­
tigelseIprocentvis ændring %afBNPprocentvis
ændring%procentvis
ændring
1961—1970 7,6 3,6 3,8 2,5 6,7 7,4 1,8 0,1 0,6
1971—1980 9,6 3,1 6,3 6,7 10,5 21,5 2,2 0,3 1,3
1981 4,2-2,6 7,0 7,8 9,0 32,0-2,3 1,0-0,6
1982 9,9 0,3 9,6 10,5 6,0 40,8-1,4 1,2 0,6
1983 6,1-2,2 8,5 9,1 6,6 31,0 0,0 1,5-0,3
1984H 9,2 3,2 5,8 6,7 4,2 33,2 1,5 1,7 0,5
1985(2) 6,0 1,7 4,2 3,7 4,9 32,1 2,1 1,7 0,6
1986(2) 6,4 1,3 5,0 3,5 5,6 30,8 1,9 1,6 0,4
(')Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1985.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende politik,oktober1985.
(3)Vedåretsslutning .
(4)Eurostattal .
NEDERLANDENE
INederlandene fulgtevæksten idenøkonomiske aktivitet i
1985nogenlunde sammemønstersomåretfør.Væksten i
bruttonationalproduktet ifastepriservarpå2%,hovedsa­
geligtakketværeenretdynamiskudvikling ieksporten .Den
indenlandske efterspørgsel stegderimodmindrekraftigt,
navnligpågrundafvigendeefterspørgsel påboligmarkedet
ogetfaldideoffentligeinvesteringer ,menpåtrodsafet
fornyetopsving idetprivateforbrug .Dendæmpedelønud­
viklingiløbetafdeforegående årbetød,atvirksomhederne
blevmerelønsomme .Detkraftigeopsvingivirksomhedernes
investeringer iproduktionsudstyr ,dernavnligharkunnet
iagttagessidenbegyndelsen af1984,harfåetetyderligere
skubopad,mensbyggeinvesteringerne stadigkunersteget
ganskelidt.Somhelhedliggervirksomhedernes investeringer
underdetniveau,måltiprocentafbruttonationalproduktet ,
derblevnåetislutningen af1970'erne (10,0%ii3til
1985mod11,3%i1977til1979).Ledighedstallet erpå
årsbasisfaldetfra14,2% (1984)til13,5%afdenerhvervs­
aktivebefolkning .Forbrugerpriserne erstadigstegetmeget
moderat .Overskuddet påbetalingsbalancens løbendeposter
erstegetyderligere ogandragernu4,4%afbruttonational­
produktet .Denderaffølgendelikviditetsforøgelse erikke
heltblevetneutraliseret gennempengepolitikken pågrundaf
denlaveinflationstakt ogdetstadighøjeoffentligefinansie­
ringsbehov ,dererpå8%afnettonationalindkomsten .
11986tilvækstenibruttonationalproduktet næppetiltageog
vilformentlig bliveca.2%.Eksporten vilstadigvokse,meni
etnogetlangsommere tempo.Denindenlandske efterspørg­
selvilsomhelhedblivemeredynamisk .Detprivateforbrug
viltiltagenogetpågrundaflønstigningen efterdenye
overenskomster ogsomfølgeafdenøgedebeskæftigelse .
Forbedringen afvirksomhedernes rentabilitet ogdenstørrekapacitetsudnyttelse ventesatstimulereinvesteringerne med
henblikpåudvidelseafproduktionskapaciteten ,navnlig
indenforeksportindustrierne .
Tilgengældvilboligbyggeriet ogdeoffentligeinvesteringer
igenudviseetlillefald.Inflationstakten bliverganskelav,
idetfaldetiimportpriserne ividudstrækning vilopvejeden
lidtkraftigere stigning ienhedslønomkostningerne .Den
gunstigeudvikling ibytteforholdet vilføretilenkraftig
stigningioverskuddet påbetalingsbalancens løbendeposter,
somvilkunneoverstige 5%afbruttonationalproduktet i
1986.Beskæftigelsen indenforfremstillingsvirkomhed skul­
lestigeensmuleforandetåritræk.
Nedbringelsen afbudgetunderskuddet ,sænkningen afden
samledebeskatning ,forbedringen afvirksomhedernes renta­
bilitetogtilpasningen afarbejdstidens længdeogbeskæfti­
gelsesmulighederne harværetdevigtigstemålsætninger for
denøkonomiske politikidesenesteår,menderesultater ,der
hidtileropnået,erstadigutilstrækkelige ibetragtning af
problemernes omfang .
Industrienharkunnetforbedrerentabiliteten ogdermedøge
investeringerne mærkbart .Opbremsningen afstigningen i
lønomkostningerne ,dertildelsskyldesensænkningafde
socialebidrag,harstilletvirksomhederne bedrefinansieltog
harstyrketdereskonkurrenceevne .Dethidtilopnåede
rentabilitetsniveau gørdetdogønskeligt ,atreallønsudvik­
lingenfortsatermoderat .
Udsigterne for1986eridennehenseende temmeligopmunt­
rende.Mensdeaftaler,derblevindgåeti1982mellem
arbejdsmarkedets parter,harbegrænset lønstigningen

31.12.85DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/67
strengt,vildedecentraleforhandlinger iforskelligebrancher
ogvirksomheder somhelhedindebærestørrelønstigninger .
Manbørsøgeatopnåogbevaregenerelenighedom
hovedpunkterne ioverenskomsterne ,såledesatdetundgås,
atderopståraltforstoregabiforholdtilproduktivitets­
fremgangen ,dadettevilforringekonkurrenceevnen .
Decentraliseringen aflønforhandlingerne skullemuliggøre
enstørreløndifferentiering frabranchetilbranchemeddet
formålatgørearbejdsstyrken meremobil.Detteskulle
fremmeentilpasningaflønstrukturen ogbremsetendensen
tilaltforkraftigeinvesteringer irationalisering .Iløbetaf
1980'erne erdertruffettalrigespecifikke foranstaltninger
meddetformålatafdæmpestigningen iledigheden :mind­
stelønnenersatned,kontingenter ogbidragtildetoffentlige
ersænket,ydelsenafarbejdsløshedsunderstøttelse erblevet
belagtmedrestriktioner ,derergivetudvidetadgangtil
deltidsansættelse ,arbejdstiden erafkortet ,ogdererskabt
mulighedforkompenserende nyansættelser udenforøgelseaf
lønomkostningerne .Denstørresmidighed iefterspørgslen på
arbejdsmarkedet ogdendifferentierede lønstruktur ,derer
åbnetmulighed forgennemforhandlingerne ideenkelte
brancherogvirksomheder ,haryderligere forbedretdeti
forvejengunstigeklimaforansættelse afmedarbejdere .Indtil
fornylighavderesultaterne afdennepolitikikkeden
påregnede virkningpåbeskæftigelsen ,menderersketen
udvikling i1985.Detøkonomiske opsvingogdenævnte
foranstaltninger harbevirket,atbeskæftigelsen erstegetså
meget,atledigheden erfaldetensmule.Forendvidereatlette
optagelsen påarbejdsmarkedet afungearbejdsløse ,forhvem
enutilstrækkelig erhvervsuddannelse ofteudgørenalvorlig
hæmsko,skalderdogskeenstyrkelseafbeskæftigelsespro­
grammerne forunge.Saneringen afdeoffentligefinansererfortsat.Mellem1982
og1985erdenoffentligesektorindskrænket mærkbart ,og
detoffentliges nettokasseunderskud erdermedblevetned­
bragtfra10%til8%afnettonationalindkomsten .Idenne
periodeerdensamledebeskatning sænketmedca.1%af
nettonationalindkomsten .Formindskelsen afunderskuddet
skyldesimidlertidikkeblotdebetydeligebestræbelser ,derer
udfoldetforatsanereudgifterne ,ogsomiøvrigttildels
opvejesafoverskridelsen afdesocialebudgetterogforrent­
ningenafgælden,menogsåstigningen iindtægterne af
naturgassen .Detkraftigetilbageslag iindtægterne afgassen,
derkanforventesfra1986,vilformentlig gøredetendnu
vanskeligere atnedbringe budgetunderskuddet .Selvde
besparelser ,derervedtaget iregeringsaftalen ,vilkungive
begrænset spillerumforennymærkbarnedbringelse af
nettofinansieringsbehovet i1986,mendetmåpåses,atden
offentlige sektorssamledekasseunderskud kommertilat
liggepåunder8%afnettonationalindkomsten i1986.Der
børdogunderdenuværende forholdskeenmidlertidig
afdæmpning aftempoetformyndighedernes nedbringelse af
finansieringsbehovet foratundgåendiskretionær forøgelse
afskattetrykket ellerenindførelseafsupplerende foranstalt­
ninger,dervilkunnehæmmeopsvinget ivirksomhedernes
investeringer ogdetprivateforbrug .Enmerevedvarende
vækst,derbæresafinvesteringer ogforbedrede eksportre­
sultater,erennødvendig forudsætning for,atderkanor*å
etfinansieltspillerum ,dergørdetmuligtatforøgehushold­
ningernes købekraft ,navnliggennemensænkning afde
socialebidragellerdedirekteskatter,udenatdenønskede
stabilisering afdehurtigtvoksenderentebetalinger pågælden
bringesifarepålængeresigt.Dervildermedkunneopnåsen
løsningafdilemmaet omkringoverskuddet overforudlan­
det,somunderdeaktuelleforholdikkevilkunneløsesblot
vedatlempefinanspolitikken .
TABEL 19
Nederlandene :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling ,1961til1986
BNP
iløbende
priserBNP
ifaste
priserBNP­
deflatorForbruger­
priserLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterOffentlig
nettolån­
givning
eller-lån­
optagelsePenge­
mængde
(M2)(3)Arbejds­
løshed
(iforhold
tilarbejds­
styrken )(4)Beskæf­
tigelse
procentvis ændring %afBNPprocentvis
ændring%procentvis
ændring
1961—1970 10,6 5,2 5,2 4,1 10,6 0,0-0,8 9,1 1,0 1,2
1971—1980 10,8 2,9 7,7 7,8 10,7 1,3-1,5 10,8 4,5 0,2
1981 4,8-0,6 5,4 6,3 3,6 2,1-5,5 5,3 8,8-1,5
1982 4,5-1,8 6,5 5,3 5,6 2,8-7,1 7,6 11,7-2,5
1983 2,5 0,6 1,9 2,8 3,4 2,9-6,5 '10,5'14,0-2,0
1984l1) 4,3 1,7 2,6 2,6 0,6 4,1-6,3 7,7 14,2-0,5
1985(2) 4,5 2,1 2,3 2,4 1,4 4,5-5,9 8,0 13,2 0,4
1986(2) 3,0 2,0 1,0 1,1 2,5 4,5-6,5 6,5 13,0 0,6
(')Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1985.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende politik,oktober1985.
(3)Vedåretsslutning .
(4)Eurostattal .

Nr.L377/68 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
DETFORENEDE KONGERIGE
pengeindkomsterne påmindst7%,vildenventedenedgangi
forbrugerpriserne ,isærsomfølgeaflavereimportpriser ,der
skyldespundetsappreciering ,føretilenstigningihushold­
ningernesrealindkomster ,ogdettevilsammenmedetmuligt
faldiopsparingskvoten resultereienøgetvækstiprivatfor­
brugetmåltifastepriser.Denneudvikling vilkunneblive
yderligereforstærket afenreduktionafpersonbeskatningen ,
idetudsigterne fordeoffentligefinansermedudgangspunkt i
densenesterevisionaf»denfinansiellestrategipåmellemlang
sigt«(MTFS)synesatåbnemulighedforenvislempelseaf
beskatningen ellerenforøgelseafdeoffentligeudgifter(»en
finanspolitisk tilpasning «).Enøgetforbrugerefterspørgsel
vilimidlertidnokbliveopvejetafetlavereoffentligtforbrug
ogenbetydeliglaverevækstieksporten somfølgeafen
forringelse afkonkurrenceevnen .Densamlederealvækst i
BNPforventes atfaldetilca.2%.Derkanblivetaleomen
mindreforbedring iledighedsudsigterne ,isærsomfølgeafde
foranstaltninger ,derblevbebudetalleredeifinanslovsfor­
slagetfor1985,ogsomtagersigtepåatudbyggeuddannel­
sestilbudene forungeoganvendelsen aflangtidsledige til
samfundstjenligt arbejdeilokalsamfundene .Opsvinget iDetforenedeKongeriges økonomi ,somsatteind
i1981,harvaretlængereoghaftnogetstørrestyrkeendi
restenafFællesskabet .Denøgedeøkonomiske aktivitethar
sidenbegyndelsen af"1983væretledsagetafenstigningi
beskæftigelsen ,somdogikkeharværettilstrækkelig tilatfå
antalletafarbejdsløse tilatfalde.Denårligeinflationstakt
syntesathavestabiliseret sigomkring5%i1983og1984,
meninflationsforløbet blevtruetibegyndelsen af1985,da
detengelskepundfaldtbrativærdi(detskyldtesisær
usikkerhed medhensyntilminearbejderstrejken ,oliepriserne
ogregeringens planeromatbegrænsedeoffentligeudgifter
oglåntagningen ).Regeringen reagerede vedatforetageen
kraftigrenteforhøjelse ogvedatunderstrege sitønskeomen
fortsatstrambudgetpolitik .Pundetblevdernæststyrket,og
udsigterne forinflationen iløbetafdetkommende årernu
væsentligforbedret .Denhøjeresterlingkurs ,isæroverfor
andreeuropæiske valutaer ,harimidlertid sammenmed
betydelighurtigerestigninger ienhedslønomkostningerne i
DetforenedeKongerige endidevigtigstekonkurrerende
landeførttilenmarkantforringelse afdebritiskeproducen­
tersinternationale konkurrenceevne ,ogeksportudsigterne
for1986ersåledesugunstige .Detteerdenvigtigstefaktor
bagdenlangsommere realvækst iBNP,somforventes i1986,
hvorvækstmønstret formentlig vilblivestærktpåvirketaf
detprivateforbrug .Finanspolitikken hartilformålatsikre,atdeoffentlige
udgifterogdenoffentligesektorsfinansieringsbehov igen
bliverfaldende iforholdtilBNPefterdenugunstigeudvikling
i1984/1985,hvorstigningerne primærtskyldesekstraordi­
næreudgiftersomfølgeafminearbejderstrejken .Målsæt­
ningerneforMTFSkantilenvisgradblivetruetsomfølgeaf
etøgetudgiftspres ,derhængersammenmedlønforhøjelser i
denoffentligesektor,øgedeudgiftertilsocialsikringsamten
mulignedgang istatensindtægter iforbindelse medproduk­
tionenafNordsø-olie .Iøjeblikket synesdennerisikodogat
væremereellermindredækketafdetteognæsteårs
budgetreserver ,somblevforøgetpåfinansloven for1985.
Altialtkandetstadigforventes ,atdenofficiellefremskriv­
ningafdetoffentliges finansieringsbehov på7500mio£for
1986/1987vilåbnemulighed forenvisfinanspolitisk
justeringvedbudgetforelæggelsen tilnæsteforår,mendeter
højstusikkert,hvorstordennejusteringvilblive,omendden
megetvelkanblivemindreenddetsenesteofficielleskønpå
3500mio£.Derkanforventesenstigning iBNPifastepriserpåknap
3,5%for1985,menhvistallenejusteresforvirkningerne af
kulstrejken ,somsluttede imartsiår,vilvækstraten liggepå
mellem2,5og3%.Brændstofimporten eraftagetsiden
strejkensafslutning ,ogandreimportvarer harogsåudvisten
laverevækstendi1984;derimoderdererobretnye
eksportmarkedsandele påettidspunkt ,hvorverdenshande­
lenerifremgang ,hvorvedbalancenoverforudlandethar
væretstærktmedvirkende tilvæksten iBNP.Mensde
disponible realindkomster erøgetiforholdsvis hurtigttempo
somfølgeafenfortsatstigning idegennemsnitlige indkom­
sterogdeskattelempelser ,somblevbebudet ifinanslovfor­
slagetframarts1985,samtnormaliseringen afminearbej­
dernesindkomstsituation ,harvæksten idetprivateforbrug
væretmoderatpågrundafenhøjereopsparingskvote ,der
formentlig erblevetfremkaldtafennogetkraftigereinflation
ogenhøjererente.Tiltrodsforaterhvervsinvesteringerne
fortsaterbetydelige (isæriåretsførstekvartal,idetnogle
udgifterblevfremskyndet afskattemæssige hensyn),vilde
faldendeoffentligekapitaludgifter samtdetfaldendebolig­
byggeriformentlig resultere idenlavestevækstidesamlede
fasteinvesteringer sidendetøkonomiske tilbageslag i1980/
1981.Beskæftigelsen erfortsatøget.Indtilfornylighardette
kunførttilenlangsommere stigning iarbejdsløsheden ,idet
mangenyansatteikketidligerevarregistreret somarbejdslø­
se,mensidenisommersynesarbejdsløsheden atværeophørt
medatstige.Påbaggrundafdebegyndende tegntilensvagereudvikling i
eksporten oginvesteringerne ,hvilketkanbliveaflængere
varighed ,isærhvisvæksteniverdenshandelen aftager,erder
risikofor,atDetforenedeKongerige vilopleveenlangsom­
merevækstidenæstetoellertreår,ogenmærkbarnedgang i
arbejdsløsheden ersåledesikkesærligsandsynlig .Idenne
situationbørmanudnyttemulighederne foratstøtteden
økonomiske udvikling viafinanspolitikken ogrentepolitik­
ken.Deterhervigtigtatnoteresig,atsituationen med
hensyntildetoffentliges finanseroggældiøjeblikket synesat
værerelativsund.Imidlertid afhængermulighederne forat
anvendefinanspolitikken sommiddeltilatstyrkeden
økonomiske aktivitetogsåafinflationstakten .Stigningen i
detailpriserne iåretsførstemånedervarafforbigående
karakteroghangsammenmedsvækkelsen afsterlingkursen
ogdenhermedforbundne rentestigning ,ogudviklingen erI1986vildernokskeenbetydeligforskydning iefterspørgs­
len,somvilrettesigmoddetprivateforbrugsnarereend
eksporterhvervene .Daderforventesenfortsatstigning i

31.12.85DeEuropæiske Fællesskabers Tidende Nr.L377/69
sidendaklartblevetvendt.Dererganskevistudsigttilen
faldendeinflationi1986,hvilketbl.a.vilværeenfølgeaf
lavereimportpriser ,mensålængemanikkevialøntilbage­
holdenhedbremserstigningen igennemsnitsindkomsterne til
ca.7til8%,vildetmeddetnuværende omkostningspres
blivevanskeligtatreduceredenårligeinflationstakt tilunder
5%(gennemsnittet siden1983)ienlængereperiode .
Vedudnyttelsen afdeteksisterende råderumforfinanspoli­
tisketiltagbørmanprioritereforanstaltninger ,derharstørst
virkningpåudbudssiden ,ogsomhardenstørstebeskæfti­
gelsesvirkning .Dennuværende regeringharisinefinanspo­
litiskedispositioner lagthovedvægten påatlempeden
personligeindkomstskat foratstimuleretiløgetbeskæftigel­
seognyeøkonomiske aktiviteter .Derertaleomenlangsigtet
strategi,somallerede ietvistomfangkanhaveværet
medvirkende tilstigningen ibeskæftigelsen siden1983,somi
højgradharomfattetførstegangsarbejdssøgende ellerperso­
ner,derpånymeldersigpåarbejdsmarkedet .Enyderligere
lempelseafindkomstbeskatningen vilværevelkommen ,især
hvisderigengennemføres enforhøjelse afskattetærsklen ,
eftersomskattesystemet ogdesocialesikringsordninger
tilsammen undertiden førertilmegethøjeeffektivemarginal­
skattesatser forlavindkomstgrupperne .Forhåbentlig vilden
iøjeblikketdebatterede reformafdetsocialesikringssystem
indebære ,atsådanneabsurdesituationer ikkekanopstå.1de
forslagtilvidtgående reformer ,somblevoffentliggjort ien
grønbog ijuniiår,understregedes behovetforatintegrerede
forskellige socialeydelserogforatkoncentrere ydelsernepå
demesttrængende .rentefald,menforhåbentlig vilmankunneopnåyderligere
fald,samtidigmedatbetingelserne foratmindskeinflationen
bevarespådetmonetæreplan.
Tiltrodsfordennedadgående udvikling irenteniløbetaf
1985harspændetoverforudlandetfortsatværetstort,og
udviklingen isterlingkursen hartiltiderværetmegetsving­
ende.Indenforentolvmånedersperiode frajuli1984faldt
denhandelsvægtede sterlingkurs førstmereend10%,
hvorefterdenstegmedmereend15%.Sådanneudsvinghar
uønskedeindvirkninger påpriserneogressourceallokeringen
ogskaberusikkerhed .Iforrigesåvelsomiindeværende
finansårhardenneusikkerhed manifesteret sigklartforså
vidtangårskatteindtægterne fraolieproduktionen ,sombåde
afhængerafolieprisenmåltidollarogkursrelationen mellem
pundogdollar.Eksemplet illustrerer ,hvorledesmangennem
fulddeltagelse iEMSharmulighedforatundgåenstærkt
fluktuerende valutakursudvikling .Påbaggrundafdenstørre
konvergens ,somidageksisterermellemmedlemsstaternes
økonomier ,børetsådantskridtpånyovervejesnærmere .
I1985ogl986 forventesdenhidtilstørsteproduktion afolie
oggasfraNordsøen ,ogdennesektorvilsåledestegnesigfor
ca.6til7%afBNPogmereend20%afvareeksporten .Selv
omolieproduktionen vilfaldemegetlangsommere ,endden
ersteget(fortiårsidenvarproduktionen ubetydelig ),vilen
tilpasning aføkonomien tildennevigtigeændringvære
nødvendig .Denmestdirekteindvirkning pådenøkonomiske
politikvilhidrørefraskatteindtægterne fraolien,somer
anslåettilatudgøre9%afdetoffentliges indtægter i
indeværende finansår .Ifølgedeofficielleprognoser vildenne
procentværeomtrenthalveret i1988/1989.Nedgangen i
olieoverskuddet påbetalingsbalancen måogsåopvejesaf
forbedringer påandreområder .Denfortsattestyrkelseafde
usynligepostervilbidragehertil,menenforværring afde
ikke-olierelaterede posterpåhandelsbalancen (hvoretmind­
reoverskud i1981ervendttiletbetydeligtunderskud i1985
påknap3%afBNP)vilkunnemedførealvorligebalance­
problemer .Deterderforvigtigt,atderskerenstyrkelseaf
denøvrigeikke-oliebaserede økonomi ,somigennemsnit kun
harkunnetudviseenvækstpåmindreend2,5%pr.år,siden
opsvingetbegyndte i1981.
Denrækkeforanstaltninger ,somergennemført idesenereår
påudbudssiden ,somf.eks.ændringer ipersonbeskatninger ,
harsammenmeddenøgedevækstbidragettilenvæsentlig
forøgelseafdenbeskæftigede arbejdsstyrke (medmereend
600000,ellerknap3%,fraførstekvartal1983tilførste
kvartal1985).Yderligere arbejdsmarkedsforanstaltninger er
underforberedelse (ivisseerhvervfastsætternævnenemind­
stelønnen ).Hvisvækstenibeskæftigelsen kanfastholdes ,må
manhåbe,atdenyearbejdspladser istigendegradvilblive
besatafdemangearbejdsløse ogimindreomfangendhidtil
afdenytilkomne tilarbejdsstyrken .Denkraftigeprodukti­
vitetsfremgang ibegyndelsen af1980'erne ernuaftaget,og
detførertilenstigningienhedslønomkostningerne ,som
svækker virksomhedernes internationale konkurrenceevne
ogtruermedatsættevirksomhedernes forbedrede rentabili­
tetoverstyr.Foratkunnefastholdeinvesteringsfremgangen
ogdermedproduktionskapaciteten (isærefterhånden som
oliensrolleudspilles )ogbeskæftigelsesmulighederne ,eren
yderligereforskydning idenrelativefaktoraflønning iretningI1986,hvorderunderalleomstændigheder erudsigttilen
kraftigstigningiprivatforbruget (3til4%),børmansom
sædvanlig overveje ,hvilkeandremuligheder udoverind­
komstskattesænkninger dererforatudnyttedetfinanspoli­
tiskeråderum .Tileksempelvildetogsåværedirektetilgavn
forbeskæftigelsen oginflationen atreducerevirksomheder­
neslønomkostninger gennemennedsættelse afdesociale
sikringsbidrag .Dersynesogsåistigendegradatværebelæg
for,atendelafråderummet børanvendestilfinansiering af
offentlige infrastrukturinvesteringer ,hvorafnogleer
arbejdskraftintensive .Enrækkeinfrastrukturers forfatning
blevtidligerepååretbeskrevet ienrækkerapporter ,deraf
forskellige regeringsorganer blevforelagttildrøftelseinden
forrammerne aftheNational Economic Development
Council .Påbaggrund afdissetilsyneladende manglerbør
mannøjeovervejesituationen ,nårudgiftsplanerne revide­
res.
Udviklingen pådetpengepolitiske områdeidetsidsteårstid
hargivetanledning tilenvisbekymring .Deforskellige
indikatorer forpengeforholdene ,isærdemonetære aggrega­
terogvalutakursen ,harofteudvistdivergerende tendenser .I
januar,hvorvæksten ipengemængden stortsetvartilfreds­
stillende,kompundetunderetbetydeligtpres,ogbankernes
basisudlånssatser ,somislutningen af1984varfaldettil
under10%,blevforhøjettil14%.Tiltrodsforhøje
rentesatser (nominelle ogreale)harvæksten iM3,somerdet
bredemålforpengemængden ,liggetetgodtstykkeoverdet
målinterval på5til9%,somerfastsatfor1985/1986iden
senesteMTFS.Sidenmartserderindtrådt etmindre

Nr.L377/70 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 31.12.85
modkapitalennødvendig .Somkonsekvens herafmåvæk­
stenireallønningerne ,somiadskilligeårharliggetmarkant
højereendideøvrigemedlemsstater ,nunedskæres væsent­
ligt.Størreforståelse mellemarbejdsmarkedets parteriforbindelse meddetteogandrespørgsmål ogetbedre
fungerende arbejdsmarked villeihøjgradletteindførelsen af
ensamletstrategi,derkanføretilenvæsentlignedgangi
arbejdsløsheden påmellemlang sigt.
TABEL20
DetforenedeKongerige :Hovedtræk afdenøkonomiske udvikling,1961til1986
BNP
iløbende
priser
(3)BNP
ifaste
priser
(3)BNP­
deflatorForbruger­
priserLønpr.
ansatBetalings­
balancens
løbende
posterOffentlig
nettolån­
givning
eller-lån­
optagelsePenge­
mængde
(4)Arbejds­
løshed
(iforhold
tilarbejds­
styrken)(5)Beskæf­
tigelse
procentvis ændring %afBNPprocentvis
ændring%procentvis
ændring
1961—1970 7,1 2,8 4,2 3,9 7,1 0,0-0,6 5,9 1,9 0,2
1971—1980 16,2 1,9 14,0 13,3 16,0-0,6-3,1 14,5 4,0 0,2
1981 10,4 -1,1 11,7 11,2 13,5 2,7-3,1 14,6 9,2-3,9
1982 9,1 1,9 7,1 8,3 8,8 1,7-2,3 10,6 10,6-1,4
1983 8,6 3,3 5,1 5,1 8,8 1,1-3,6 10,3 11,5-0,8
1984 6,2 1,8 4,4 5,1 5,5 0,3-3,8 9,6 11,8 1,5
1985(1!) 9,1 3,4 5,5 5,3 7,7 1,1-3,3 11,3 12,0 1,1
1986(2) 7,0 2,0 4,8 4,3 7,1 0,9-2,8 8,6 11,7 0,9
(J)Foreløbige skønfraKommissionens tjenestegrene ,oktober1985.
(2)PrognosefraKommissionens tjenestegrene påbasisafdennuværende politik,oktober1985.
(3)BNPimarkedspriser efterudgiftsdefinitionen .
(4)Vedåretsslutning .SterlingM3.
(s)Eurostat-definition .