DA Den Europæiske Unions Tidende L 23/16

KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) 2016/113

af 28. januar 2016

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af armeringsstænger af stål med høj udmattelsesstyrke med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 af 30. november 2009 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) (»grundforordningen«), særlig artikel 7, stk. 4,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1. PROCEDURE

1.1. Indledning

(1) Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) offentliggjorde den 30. april 2015 en meddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (2) (»indledningsmeddelelsen«) om indledning af en antidumpingprocedure (»antidumpingproceduren«) vedrørende importen til Unionen af armeringsstænger af stål med høj udmattelsesstyrke (»HFP rebars«) med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina eller det pågældende land«).

(2) Antidumpingproceduren blev indledt på grundlag af en klage, der blev indgivet den 17. marts 2015 af European Steel Association (»EUROFER« eller »klageren«) på vegne af producenter, der tegner sig for mere end 25 % af den samlede EU-produktion af HFP rebars. Klagen indeholdt umiddelbare beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med deraf følgende væsentlig skade, hvilket blev anset for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en undersøgelse.

1.2. Registrering

(3) Som følge af en anmodning fra klageren, som blev understøttet af de påkrævede beviser, vedtog Kommissionen den 17. december 2015 forordning (EU) 2015/2386 (3) om at gøre importen af HFP rebars med oprindelse i Folkerepublikken Kina til genstand for registrering fra den 19. december 2015.

1.3. Parter, som er berørt af undersøgelsen

(4) Kommissionen underrettede officielt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kendte importører og brugere samt de kinesiske myndigheder om indledningen af proceduren. I indledningsmeddelelsen informerede den interesserede parter om, at den midlertidigt havde valgt De Forenede Arabiske Emirater som et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a), og opfordrede parterne til at fremsætte bemærkninger til dette valg.

(5) De interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om en mundtlig høring inden for fristen i indledningsmeddelelsen. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

1.4. Stikprøveudtagning

(6) I betragtning af det potentielt store antal eksporterende producenter i det pågældende land, de ikke forretningsmæssigt forbundne importører og EU-producenter, der var involveret i proceduren, og for at afslutte undersøgelsen inden for den lovbestemte tidsfrist meddelte Kommissionen i indledningsmeddelelsen, at den måske ville udtage en stikprøve af de virksomheder, der blev undersøgt, i henhold til grundforordningens artikel 17.

a) Stikprøveudtagning af eksporterende producenter

(7) For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage denne, blev alle eksporterende producenter i det pågældende land anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen. Kommissionen bad endvidere de kinesiske myndigheder om at identificere og/eller kontakte andre eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

(8) I alt indsendte tre grupper af eksporterende producenter de ønskede oplysninger, indvilligede i at indgå i stikprøven og anmodede om individuel undersøgelse, hvis de ikke ville blive udtaget til stikprøven. I betragtning af det lave antal samarbejdsvillige virksomheder (de tre grupper bestod i alt af seks producenter, tre forretningsmæssigt forbundne eksportører i Kina og to forretningsmæssigt forbundne eksportører i Singapore) besluttede Kommissionen, at det ikke var nødvendigt med stikprøver i forbindelse med eksporterende producenter i det pågældende land.

b) Stikprøveudtagning af EU-producenter

(9) Kommissionen meddelte i indledningsmeddelelsen, at den havde udtaget en midlertidig stikprøve af EU-producenter. Denne stikprøve bestod oprindeligt af fire producenter, som Kommissionen inden indledningen af undersøgelsen var bekendt med producerede HFP rebars i Unionen. Kommissionen udtog en stikprøve ud fra salgsmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder. Interesserede parter blev i indledningsmeddelelsen også opfordret til at fremsætte bemærkninger til den midlertidige stikprøve. Der indkom ingen bemærkninger til den foreslåede stikprøve. De stikprøveudtagne EU-producenter tegnede sig for 90 % af den anslåede samlede EU-produktion. Stikprøven anses for at være repræsentativ for EU-erhvervsgrenen.

c) Stikprøveudtagning af importører

(10) For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det ville være nødvendigt at anvende stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve, blev alle ikke forretningsmæssigt forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og afgive de oplysninger, som fremgik af indledningsmeddelelsen.

(11) I alt var der fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der afgav de nødvendige oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. I betragtning af det begrænsede antal samarbejdsvillige importører besluttede Kommissionen, at stikprøveudtagning ikke var nødvendig.

1.5. Ansøgningsskemaer til markedsøkonomisk behandling

(12) Med henblik på grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), sendte Kommissionen ansøgningsskemaer om markedsøkonomisk behandling til myndighederne og de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina. Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter anmodede om markedsøkonomisk behandling.

1.6. Spørgeskemabesvarelser og kontrolbesøg

(13) Der blev sendt spørgeskemaer til alle parter, som Kommissionen vidste var berørt af sagen, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for fristerne i ovennævnte indledningsmeddelelse. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra de tre samarbejdsvillige (grupper af) eksporterende producenter i Kina, de fire stikprøveudtagne EU-producenter, fire ikke forretningsmæssigt forbundne importører, fem ikke forretningsmæssigt forbundne brugere og fire forretningsmæssigt forbundne brugere. To ikke forretningsmæssigt forbundne importører og tre ikke forretningsmæssigt forbundne brugere trak senere deres tilsagn om at samarbejde tilbage.

(14) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, der blev indsendt af de interesserede parter, og som den anså for nødvendige for en midlertidig fastsættelse af dumping, deraf følgende skade og Unionens interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende parter: a) EU-producenter — Celsa UK, Det Forenede Kongerige — Megasa Siderur, Spanien — Riva Acier, Frankrig — SN Maia, Portugal b) Ikke forretningsmæssigt forbundne EU-importører — Ronly Ltd, Det Forenede Kongerige c) Brugere i Unionen Forretningsmæssigt forbundne brugere: — BRC, Det Forenede Kongerige — Express Limited, Det Forenede Kongerige — Rom, Det Forenede Kongerige — Romtech, Det Forenede Kongerige Ikke forretningsmæssigt forbundne brugere: — Capital, Det Forenede Kongerige — Roe Bros and Northwest Steel, Det Forenede Kongerige d) Eksporterende producenter i Kina — Jiangyin Xicheng Group: — Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd. — Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd. — Wuxi Xijun International Trade Co.Ltd. (forretningsmæssigt forbundet eksportør i Kina) — Jiangsu Xichuang International Trade Co., Ltd (forretningsmæssigt forbundet eksportør i Kina) — Jiangsu Yonggang Group: — Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd. — Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd. — Jiangsu Shagang Group: — Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd. — Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd. — Jiangsu Shagang International Co., Ltd. (forretningsmæssigt forbundet eksportør i Kina) e) Producent i referencelandet — ArcelorMittal South Africa (Sydafrika)

(15) Kommissionen aflagde ikke kontrolbesøg hos de to forretningsmæssigt forbundne eksportører for de samarbejdsvillige kinesiske virksomheder i Singapore: Lianfeng International PTE., Ltd. (forretningsmæssigt forbundet eksportør for Yonggang Group) samt Xinsha International PTE, Ltd. (forretningsmæssigt forbundet medeksportør for Shagang Group). Imidlertid blev deres dokumenter og regnskaber — i det omfang Kommissionen havde anmodet om — stillet til rådighed under et kontrolbesøg hos deres respektive forretningsmæssigt forbundne producenter i Kina.

1.7. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

(16) Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. april 2014 til 31. marts 2015 (»undersøgelsesperioden« eller »UP«). Undersøgelsen af udviklingstendenser af relevans for vurderingen af skade omfattede perioden fra den 1. januar 2011 til udgangen af undersøgelsesperioden (»den betragtede periode«). På grund af de særlige forhold, der eksisterede på markedet i 2011 — som forklares i betragtning 148 — blev der lagt mindre vægt på året 2011 i skadesanalysen og tilsvarende mere vægt på den udvikling, der fandt sted efter 1. januar 2012. Indekserne er således i givet fald baseret på år 2012.

2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1. Den pågældende vare

(17) Den vare, der undersøges, er armeringsstænger af stål med høj udmattelsesstyrke af jern, ulegeret stål eller legeret stål (undtagen rustfrit stål, hurtigstål og silicium-manganstål), kun varmvalsede, herunder varer, der er snoet efter valsningen, stænger med indsnit, riller, ribber og lign., der er fremkommet under valsningen eller snoet efter valsningen. Det vigtigste kendetegn ved høj udmattelsesstyrke er evnen til at modstå repeterede spændinger uden at knække og særligt evnen til at modstå mere end 4,5 mio. udmattelsesbelastninger ved anvendelse af et spændingsforhold (min./maks.) på 0,2 og en spændingsvidde, der overstiger 150 MPa.

(18) Varedefinitionen er i overensstemmelse med kravene i den britiske standard BS4449, og selve rebars'ene er typisk kendetegnet ved mærkning og certificering fra CARES. I modsætning til visse interesserede parters argument er der derfor ikke problemer med den praktiske gennemførelse af foranstaltningerne.

(19) Den pågældende vare er den vare, der er beskrevet i betragtning 17, med oprindelse i Kina, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 og ex 7228 30 89.

2.2. Samme vare

(20) Undersøgelsen viste, at den pågældende vare og den vare, der blev produceret og solgt på hjemmemarkedet i Kina og referencelandet, såvel som den vare, der blev produceret af EU-erhvervsgrenen og solgt på EU-markedet, har samme grundlæggende fysiske, kemiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Disse varer anses derfor midlertidigt for at være samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

3. DUMPING

3.1. Indledning

(21) Seks kinesiske eksporterende producenter, der tilhører tre grupper (Jiangyin Xicheng Group, Jiangsu Yonggang Group og Jiangsu Shagang Group) samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. De tegnede sig for mere end 95 % af hele den kinesiske eksport til Unionen i undersøgelsesperioden. Alle virksomhederne eksporterede til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne eksportører, der var beliggende i Kina og/eller Singapore.

(22) To af de samarbejdsvillige grupper, Jiangsu Yonggang og Jiangsu Shagang, er forretningsmæssigt forbundet gennem fælles ejerskab af en af de eksporterende producenter af HFP rebars, hvilket var inkluderet i begge gruppers spørgeskemabesvarelser. Virksomhederne har imidlertid gjort gældende, at de to grupper alligevel bør behandles som separate enheder i forbindelse med denne undersøgelse. Selskaberne fremhævede bl.a. manglen på operationelle forbindelser og involvering i hinandens beslutningsprocesser, separate produktionslinjer og helt uafhængige salgsdistributionskanaler på hjemmemarkederne og de internationale markeder.

(23) Med hensyn til denne påstand og under hensyntagen til typen og styrken af forholdet mellem de forskellige grupper, særlig den omstændighed at en af virksomhederne i en gruppe er den største individuelle aktionær i den største producent af den pågældende vare i den anden gruppe, og at medarbejdere i førstnævnte virksomhed er repræsenteret i de vigtigste af sidstnævnte virksomheds vedtægtsmæssige organer, er det Kommissionens foreløbige konklusion, at begge grupper bør behandles som forretningsmæssigt forbundne. Derfor skal der anvendes én vejet gennemsnitlig midlertidig toldsats for virksomhederne i de to grupper.

(24) Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Kina anmodede om markedsøkonomisk behandling. Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

3.2. Referenceland

(25) I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen de interesserede parter, at den foreslog De Forenede Arabiske Emirater som et egnet referenceland, og opfordrede parterne til at fremsætte bemærkninger. Der var dog ingen kendte eller kontaktede producenter af den pågældende vare i dette land, som var villige til at samarbejde med Kommissionen.

(26) Kommissionen undersøgte også, om der var andre lande med markedsøkonomi, hvori der blev produceret HFP rebars, som kunne udgøre et egnet referenceland. Ifølge de oplysninger, Kommissionen fik fra klagen, fra bemærkningerne fra parterne og fra oplysninger fra Eurostat, produceres der også HFP rebars i Egypten, Oman, Qatar, Saudi-Arabien, Sydafrika, Tyrkiet og Ukraine. Kommissionen kontaktede i alt 38 potentielle producenter af den pågældende vare i disse lande.

(27) Der var kun én virksomhed — i Sydafrika — der var villig til at samarbejde. Virksomheden indsendte en besvarelse af referencelandsspørgeskemaet og indvilligede i kontrolbesøget på stedet med henblik på at verificere besvarelsen. En anden producent i Tyrkiet havde oprindelig givet udtryk for gerne at ville samarbejde, men endte med ikke at indsende en spørgeskemabesvarelse til trods for gentagne forsøg fra Kommissionens side på at få besvarelsen.

(28) Med hensyn til den pågældende sydafrikanske virksomhed gjorde China Iron and Steel Association (»CISA«), som er en interesseret part i denne procedure, opmærksom på, at virksomheden er et datterselskab af en af de EU-producenter, der støttede klagen. Ifølge CISA ville det være tvivlsomt, om oplysninger fra denne virksomhed var objektive.

(29) Angående denne påstand skal det for det første bemærkes, at Kommissionen var begrænset i sit valg af referenceland på grund af manglende samarbejde fra andre lande. For det andet er forholdet mellem en virksomhed i referencelandet og en EU-producent irrelevant for denne undersøgelse. Kommissionen bemærker, at selv hvis producenterne i referencelande er forretningsmæssigt forbundne med EU-producenter, vil denne forbindelse ikke ændre eller ugyldiggøre fastsættelsen af den normale værdi på grundlag af verificerede oplysninger, hvilket blev bekræftet i en nyere dom afsagt af Domstolen i en tilsvarende sag (4). Desuden er der ingen særlig grund til at sætte spørgsmålstegn ved anvendelsen af oplysninger, som blev behørigt verificeret, fra denne producent i referencelandet. For så vidt angår Sydafrika er hjemmemarkedet for HFP rebars desuden forholdsvis åbent og ikke beskyttet af importtold på den pågældende vare; der er desuden intern konkurrence blandt en række indenlandske producenter, og importen tegner sig for en betydelig markedsandel på 13 %. Den verificerede producent i referencelandet har omfattende mængder af hjemmemarkeds- og eksportsalg og en markedsandel på sit hjemmemarked på 13-23 %. Producenten fremstiller typer af samme vare, som svarer til dem, der eksporteres til EU af de kinesiske producenter.

(30) Under hensyntagen til ovenstående konkluderede Kommissionen på dette stadium i proceduren, at Sydafrika er et egnet referenceland, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

3.3. Normal værdi

(31) Som nævnt i betragtning 24 blev den normale værdi for eksporterende producenter i Kina fastsat på grundlag af den beregnede værdi i referencelandet, i dette tilfælde Sydafrika, i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

(32) Med henblik på denne fastsættelse undersøgte Kommissionen først, om det samlede hjemmemarkedssalg af samme vare til uafhængige kunder foretaget af den samarbejdsvillige producent i referencelandet var repræsentativt, dvs. om den samlede mængde af dette hjemmemarkedssalg udgjorde mindst 5 % af det samlede eksportsalg af den pågældende vare fra hver af de respektive samarbejdsvillige kinesiske eksportører til Unionen i undersøgelsesperioden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 2. Det blev på dette grundlag konkluderet, at det samlede hjemmemarkedssalg i referencelandet var repræsentativt.

(33) Efterfølgende foretog Kommissionen den samme sammenligning for hver varetype, dvs. det blev undersøgt, om salget på hjemmemarkedet af en bestemt varetype i referencelandet var repræsentativt i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2. På dette grundlag konstateredes det, at hjemmemarkedssalget i referencelandet ikke var repræsentativt for nogen varetyper i forhold til de kinesiske eksportører.

(34) Den normale værdi blev derfor i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 3 og 6, beregnet ved at lægge de vejede gennemsnitlige salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G«) (1-5 %) samt den vejede gennemsnitlige fortjeneste (10-20 %), som producenten i referencelandet havde ved hjemmemarkedssalg i normal handel i undersøgelsesperioden, oven i de gennemsnitlige fremstillingsomkostninger for den relevante varetype.

3.4. Eksportpris

(35) De samarbejdsvillige eksporterende producenter eksporterede til Unionen enten gennem forretningsmæssigt forbundne eksportører i Kina og/eller Singapore eller gennem uafhængige handelsvirksomheder i Kina.

(36) Eksportprisen blev i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 8, derfor fastsat på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales til de første uafhængige kunder, uanset om det var importører i Unionen eller handelsvirksomheder i Kina.

3.5. Sammenligning

(37) Den normale værdi og eksportprisen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter blev sammenlignet ab fabrik.

(38) For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

(39) På det grundlag blev der foretaget justeringer for transport, søtransport- og forsikringsomkostninger, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger, emballeringsomkostninger, kreditomkostninger, rabatter og provisioner, hvor det blev påvist, at disse faktorer påvirkede prissammenligneligheden. De samlede justeringer var i størrelsesordenen 5-10 %.

(40) Kina opererer kun med delvis tilbagebetaling af moms ved eksport. 4 % af den betalte moms tilbagebetales ikke. For at sikre, at den normale værdi giver udtryk for det samme afgiftsniveau som eksportprisen, blev den normale værdi opjusteret med den del af momsen, der blev opkrævet på eksport af HFP rebars, som ikke blev tilbagebetalt til de kinesiske eksporterende producenter (5).

3.6. Dumpingmargener

(41) For hver samarbejdsvillig gruppe af virksomheder blev den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver varetype af samme vare i referencelandet sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type af den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

(42) Som forklaret i betragtning 23 konkluderede Kommissionen, at to af de samarbejdsvillige grupper af virksomheder burde behandles som forretningsmæssigt forbundne.

(43) Én dumpingmargen blev derfor fastsat for de eksporterende producenter i de to grupper, udtrykt gennem summen af deres individuelle dumpingmængder som en procentdel af summen af deres beregnede (på grund af tilstedeværelsen af de forretningsmæssigt forbundne eksportører) cif-priser ved Unionens grænse.

(44) Med hensyn til den landsdækkende dumpingmargen fastslog Kommissionen først graden af samarbejde. I den forbindelse blev der foretaget en sammenligning mellem den samlede eksportmængde fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter og den samlede import fra Kina, som anført i Eurostats importstatistikker. Da samarbejdsgraden var høj, blev den landsdækkende dumpingmargen midlertidigt fastsat til niveauet for den højeste dumpingmargen, der var fastslået for de samarbejdsvillige eksporterende producenter.

(45) Følgelig udgør de midlertidige vejede gennemsnitlige dumpingmargener følgende i procent af cif-prisen, Unionens grænse, ufortoldet: Virksomhed Midlertidig dumpingmargen (%) Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd. 66,0 Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd. 66,0 Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd. 51,5 Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd. 51,5 Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd. 51,5 Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd. 51,5 Alle andre virksomheder 66,0

4. EU-ERHVERVSGRENEN

4.1. EU-erhvervsgrenen

(46) Den samme vare blev fremstillet af 11 EU-producenter. De anses derfor for at udgøre erhvervsgrenen i Unionen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, og omtales herefter som »EU-erhvervsgrenen«.

(47) En interesseret part anmodede Kommissionen om at præcisere, hvorvidt EU-erhvervsgrenen er begrænset til et bestemt område i henhold til grundforordningens artikel 4, stk. 1, litra b).

(48) Kommissionen bemærker, at selv om brugerne af den pågældende vare, udelukkende er beliggende i Det Forenede Kongerige og Irland, er producenterne af samme vare beliggende i flere medlemsstater og ikke kun i Det Forenede Kongerige og Irland. Med udtrykket EU-erhvervsgrenen henvises der derfor til producenter i hele Unionen.

4.2. EU-produktionen

(49) Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen og oplysninger indhentet fra EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning og spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter, blev anvendt til at fastsætte den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden.

(50) På grundlag heraf blev EU-produktionen anslået til at udgøre omkring 506 000 ton i undersøgelsesperioden. Dette tal omfatter produktionen fra alle EU-producenter, der gav sig til kende, og som udgør den samlede EU-erhvervsgren.

4.3. Stikprøveudtagning af EU-producenter

(51) Fire EU-producenter blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 9, og de tegnede sig for over 90 % af den anslåede samlede EU-produktion af samme vare.

4.4. De frie markeder og de bundne markeder

(52) For at afgøre, om EU-erhvervsgrenen led skade, og for at fastlægge forbruget og de forskellige økonomiske indikatorer for EU-erhvervsgrenens situation, undersøgte Kommissionen, hvorvidt og i hvilket omfang der i analysen skulle tages hensyn til den efterfølgende anvendelse af EU-erhvervsgrenens produktion af samme vare.

(53) HFP rebars anvendes af fabrikanter, der tilskærer og bøjer dem i forudbestilte former og længder, hvorefter de leverer dem til byggepladser. Kommissionen konstaterede, at en væsentlig del (56 %) af produktionen hos de stikprøveudtagne EU-producenter var bestemt til såkaldt bunden anvendelse. HFP rebars blev rent faktisk solgt af én EU-producent til forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der ikke havde mulighed for frit at vælge leverandør.

(54) Sondringen mellem det bundne marked og det frie marked er relevant for skadesanalysen, fordi de varer, der er bestemt til bunden anvendelse, ikke er i direkte konkurrence med importvarerne, og priserne er fastsat internt i gruppen og kan derfor ikke siges at være pålidelige. Den produktion af varer, der er bestemt til det frie marked, er derimod i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare, og priserne er frie markedspriser.

(55) For at give så fuldstændigt et billede af EU-erhvervsgrenen som muligt indhentede Kommissionen oplysninger om hele produktionen af HFP rebars og fastslog, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller til det frie marked. Ved visse skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen analyserede Kommissionen oplysningerne for det frie marked og det bundne marked hver for sig og foretog en sammenlignende analyse. Disse faktorer er: salg, markedsandel, enhedspriser, enhedsomkostninger, rentabilitet og likviditet. Andre økonomiske indikatorer kunne dog kun med rimelighed undersøges ved at kigge på aktiviteten som helhed, herunder EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse, fordi disse indikatorer afhænger af den samlede aktivitet, uanset om produktionen er bundet eller sælges på det frie marked. Disse faktorer er: produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, investeringsafkast, beskæftigelse, produktivitet, lagerbeholdninger og arbejdskraftomkostninger. For disse faktorer er det nødvendigt med en analyse af hele EU-erhvervsgrenen for at kunne opnå et fuldstændigt overblik over EU-erhvervsgrenens skade, idet de omtalte informationer ikke kan opdeles for henholdsvis det bundne salg og det frie salg.

(56) Kommissionen bemærker, at denne analyse er i overensstemmelse med fast retspraksis inden for både EU og WTO (6).

5. SKADE

5.1. EU-forbruget

(57) EU-forbruget blev fastsat på grundlag af EU-erhvervsgrenens samlede salgsmængder på EU-markedet og den samlede import. I 2011 lå niveauet for EU-forbruget lavt i forhold til i resten af den betragtede periode. Markedssituationen forbedrede sig dog som vist i tabellen nedenfor, og EU-forbruget steg med 50 % mellem 2011 og undersøgelsesperioden og med 38 % mellem 2012 og undersøgelsesperioden. 2011 2012 2013 2014 UP Forbrug (ton) 546 359 595 797 628 099 854 328 822 060 Indeks (2012 = 100) 92 100 105 143 138 Kilde: Europa-Kommissionen (databasen for toldkontrol), oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser.

5.2. Importen til Unionen fra det pågældende land

5.2.1. Mængde og markedsandel af den pågældende import

(58) I den betragtede periode blev det fastslået, at importen til Unionen fra Kina, som først begyndte i 2013, udviklede sig med hensyn til mængde og markedsandel som følger: 2011 2012 2013 2014 UP Mængde (ton) 49 480 279 484 292 304 Indeks (2013 = 100) 100 565 591 Markedsandel af EU-forbruget (%) 7,9 32,7 35,6 Markedsandel på det frie marked (%) 11,7 45,9 50,9 Indeks (2013 = 100) 100 415 451 Kilde: Europa-Kommissionen (databasen for toldkontrol), oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser.

(59) Importmængderne fra Kina steg betydeligt i løbet af den betragtede periode — fra 0 til 292 000 ton i undersøgelsesperioden. Markedsandelen for importen fra Kina steg betragteligt — fra 0 % til 36 % i den betragtede periode.

5.2.2. Importpriser og prisunderbud

(60) Tabellen viser gennemsnitsprisen for import fra Kina: 2011 2012 2013 2014 UP Gennemsnitlig pris i EUR/ton 442 400 401 Indeks (2013 = 100) 100 90 91 Kilde: Europa-Kommissionen (databasen for toldkontrol), oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser

(61) De gennemsnitlige importpriser fra Kina faldt i den betragtede periode i takt med faldet i priserne på jernmalm, der anvendes som råvare i Kina og i referencelandet (se tabellen i betragtning 81). Importpriserne i undersøgelsesperioden blev fastlagt på grundlag af verificerede priser ved eksportsalg fra de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven. De gennemsnitlige importpriser for 2013 og 2014 blev fastsat på grundlag af databasen for toldkontrol. Kommissionen tog hensyn til den store tidsforskydning, der er mellem fakturadatoer og toldbehandlingsdatoer, hvilket ellers kunne have resulteret i, at priser fra forskellige perioder blev sammenlignet med hinanden. Priserne på import fra Kina forblev lavere end både EU-erhvervsgrenens forretningsmæssigt og ikke forretningsmæssigt forbundne salgspriser i den samme periode. Som det fremgår af betragtning 82 lå EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige forretningsmæssigt forbundne salgspris i 2013 på 483 EUR/ton og den gennemsnitlige ikke forretningsmæssigt forbundne salgspris lå i samme år på 456 EUR/ton. I 2014 lå EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige forretningsmæssigt forbundne salgspris på 464 EUR/ton, og den gennemsnitlige ikke forretningsmæssigt forbundne salgspris lå på 434 EUR/ton. I undersøgelsesperioden lå EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige forretningsmæssigt forbundne salgspris på 458 EUR/ton, og den gennemsnitlige ikke forretningsmæssigt forbundne salgspris lå på 427 EUR/ton.

(62) For at fastslå, om der foregik prisunderbud i undersøgelsesperioden, samt i hvilket omfang, blev de vejede gennemsnitlige salgspriser (som var justeret til ab fabrik-niveau ved at fratrække de faktiske leveringsomkostninger, gebyrer og kreditnotaer) for hver varetype, som de stikprøveudtagne EU-producenter solgte til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder på EU-markedet, sammenlignet med de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser pr. varetype for dumpingimport fra de stikprøveudtagne kinesiske producenter ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet som fastsat på cif-basis. Som nævnt i betragtning 102 blev der kun konstateret underbud i forhold til ikke forretningsmæssigt forbundet salg, da sammenligningen kun blev udført for sammenlignelige varetyper. Det forretningsmæssigt forbundne salg bestod udelukkende af varetyper, der ikke blev importeret fra Kina.

(63) Resultatet af sammenligningen, udtrykt som en procentdel af de stikprøveudtagne EU-producenters omsætning i undersøgelsesperioden, viste en underbudsmargen på mellem 1,7 % og 5,6 %. De lavere priser på dumpingimporten sammenlignet med priserne i Unionen i den betragtede periode forklarer den betydelige stigning i importmængden fra Kina og i markedsandelen for importen fra Kina fra 2013 og fremefter.

5.3. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

5.3.1. Indledende bemærkninger

(64) I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af den kinesiske dumpingimports virkninger for EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den pågældende periode.

(65) Der blev, jf. betragtning 9, anvendt stikprøveudtagning i undersøgelsen af den eventuelle skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.

(66) I forbindelse med skadesanalysen skelnede Kommissionen mellem makroøkonomiske og mikroøkonomiske skadesindikatorer. I den henseende vurderes EU-erhvervsgrenens situation på baggrund af a) makroøkonomiske indikatorer, dvs. produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, markedsandel og vækst, beskæftigelse, produktivitet, størrelse af den faktiske dumpingmargen og genrejsning fra tidligere dumping, og oplysningerne herom blev indsamlet for den samlede EU-erhvervsgren, og på baggrund af b) mikroøkonomiske indikatorer, dvs. gennemsnitlige enhedspriser, enhedsomkostninger, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at tilvejebringe kapital, lagerbeholdninger og arbejdskraftomkostninger, og oplysningerne herom blev indsamlet hos de stikprøveudtagne EU-producenter.

(67) Alle tilgængelige oplysninger om EU-erhvervsgrenen, herunder oplysninger anført i klagen, oplysninger indhentet fra EU-producenterne før og efter undersøgelsens indledning og spørgeskemabesvarelserne fra de stikprøveudtagne EU-producenter, blev anvendt til at fastsætte de makroøkonomiske indikatorer, herunder især oplysningerne om de EU-producenter, der ikke indgår i stikprøven.

(68) De mikroøkonomiske indikatorer blev fastlagt ud fra oplysninger fra de stikprøveudtagne EU-producenter i deres spørgeskemabesvarelser.

(69) Som forklaret i betragtning 103 blev underbuddet og målprisunderbuddet fastsat på grundlag af varetyper, der var sammenlignelige med importen fra Kina, dvs. som henhørte under samme varekodenummer, og som derfor udelukkede salg til forretningsmæssigt forbundne kunder, som udelukkende bestod af varetyper, der ikke blev importeret fra Kina. De resterende skadesindikatorer blev fastlagt på grundlag af alle varetyper. Selv hvis de øvrige skadesindikatorer var blevet fastsat på grundlag af sammenlignelige varetyper, ville det ikke have ændret de observerede tendenser.

5.3.2. Makroøkonomiske indikatorer

a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

(70) Tendenserne for EU-produktionen, produktionskapaciteten og kapacitetsudnyttelsen udviklede sig som følger i den betragtede periode: 2011 2012 2013 2014 UP Produktionsmængde af HFP rebars (ton) 533 612 569 599 507 046 516 762 506 361 Indeks (2012 = 100) 94 100 89 91 89 Produktionsmængde af alle produkter (ton) 5 364 368 5 416 193 5 169 720 5 510 322 5 500 486 Indeks (2012 = 100) 99 100 95 102 102 Produktionskapacitet af alle produkter (ton) 7 700 405 7 710 620 7 705 934 7 688 851 7 709 741 Indeks (2012 = 100) 100 100 100 100 100 Kapacitetsudnyttelse for alle produkter (%) 70 70 67 72 71 Indeks (2012 = 100) 99 100 96 102 102 Kilde: Oplysninger fra klagen og spørgeskemabesvarelser.

(71) EU-produktionen faldt i den betragtede periode til trods for en stigning i EU-forbruget.

(72) Da de samme maskiner kan anvendes til fremstilling af både samme vare og andre typer af rebars, blev produktionskapaciteten og -udnyttelsen beregnet for alle typer af rebars. Der er ingen særlige maskiner til HFP rebars, som kunne tages i betragtning ved beregningen af kapacitet og kapacitetsudnyttelse udelukkende for den samme vare. Kapacitet og kapacitetsudnyttelse forblev konstant i den betragtede periode til trods for en stigning i EU-forbruget. Faldet i produktionen af den pågældende vare blev udlignet af en stigning i produktionen af andre varer.

b) Salgsmængde, markedsandel og vækst

(73) Én EU-producents salg omfattede bundet salg til forretningsmæssigt forbundne virksomheder. Salgsmængde, markedsandel og vækst blev derfor vurderet separat for det bundne marked (forretningsmæssigt forbundet salg) og det frie marked (ikke forretningsmæssigt forbundet salg).

(74) Tendenserne for salgsmængderne, markedsandelen og væksten udviklede sig som følger i den betragtede periode: 2011 2012 2013 2014 UP Salgsmængde for forretningsmæssigt forbundet salg (ton) 255 388 249 832 206 004 246 055 248 213 Indeks (2012 = 100) 102 100 82 98 99 Markedsandel for det forretningsmæssigt forbundne salg i forhold til EU-forbruget (%) 46,7 41,9 32,8 28,8 30,2 Indeks (2012 = 100) 111 100 78 69 72 Salgsmængde for ikke forretningsmæssigt forbundet salg (ton) 269 728 319 148 292 521 260 470 261 180 Indeks (2012 = 100) 85 100 92 82 82 Markedsandel for det ikke forretningsmæssigt forbundne salg i forhold til EU-forbruget (%) 49,4 53,6 46,6 30,5 31,8 Indeks (2012 = 100) 92 100 87 57 59 Kilde: Europa-Kommissionen (databasen for toldkontrol), oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser.

(75) Efter en stigning mellem 2011 og 2012, mens forbruget steg, begyndte salgsmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder at falde fra 2013 og fremefter samtidig med en stejl stigning i dumpingimporten. Det afspejles også i den stigende tendens for slutlagrene, der generelt steg med 27 % i den betragtede periode og med 28 % fra 2012 til undersøgelsesperioden.

(76) Desuden faldt markedsandelen for EU-erhvervsgrenens ikke forretningsmæssigt forbundne salg markant med 18 procentpoint fra 2011 og med 22 procentpoint fra 2012, samtidig med at der var en støt stigning i forbruget. Det viser, at EU-erhvervsgrenen ikke var i stand til fuldt ud at drage fordel af væksten i EU-forbruget som følge af dumpingimportens stigende markedsandel.

(77) Det forretningsmæssigt forbundne salg faldt først i 2013, samtidig med starten på dumpingimporten fra Kina, men steg derefter til sit tidligere niveau. Markedsandelen for det forretningsmæssigt forbundne salg faldt med 17 procentpoint fra 2011 og med 12 procentpoint fra 2012. Det forretningsmæssigt forbundne salg foregik dog i et bundet marked og blev derfor kun indirekte berørt af importen fra Kina.

c) Beskæftigelse og produktivitet

(78) Beskæftigelsen faldt fra 253 i 2011 til 231 i 2012 og faldt derefter yderligere til 209 i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens beskæftigelse blev beregnet ud fra antallet af medarbejdere, der arbejdede direkte med den pågældende vare, når disse oplysninger var tilgængelige, og ellers blev beskæftigelsen beregnet ved at fordele producenternes samlede beskæftigelse proportionalt ud på den producerede mængde af den pågældende vare. Produktiviteten — udregnet som produktion i ton pr. ansat pr. år — steg med 15 % fra 2011 til 2012. Fra 2012 og frem til undersøgelsesperioden faldt produktiviteten til at starte med i 2013 i tråd med den faldende produktion, men steg så til sit tidligere niveau, hvilket tyder på, at EU-erhvervsgrenen gjorde en stor indsats for at forbedre sin effektivitet, samtidig med at dens produktion forblev på 2013-niveauet. 2011 2012 2013 2014 UP Antal ansatte 253 231 243 221 209 Indeks (2012 = 100) 109 100 105 96 90 Produktivitet (ton/ansat) 2 113 2 465 2 090 2 334 2 423 Indeks (2012 = 100) 86 100 85 95 98 Kilde: Oplysninger fra klagen og spørgeskemabesvarelser.

d) Dumpingmargenens faktiske størrelse og genrejsning efter tidligere dumping

(79) Dumpingmargenerne for de stikprøveudtagne kinesiske eksporterende producenter er betydelige (se betragtning 45). I betragtning af sektoren for den pågældende vare, mængden, markedsandelen og priserne på den dumpede import fra Kina, som omhandlet ovenfor, kan virkningen af de faktiske dumpingmargener på EU-erhvervsgrenen ikke anses for at være ubetydelig.

(80) Der har ikke tidligere fundet import sted. Som følge heraf lider erhvervsgrenen stadig under tidligere tiders dumpingpraksis.

5.3.3. Mikroøkonomiske indikatorer

a) Gennemsnitlige enhedssalgspriser på EU-markedet og enhedsproduktionsomkostninger

(81) De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige salgspris til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i Unionen faldt med 16 % fra 2012 til undersøgelsesperioden. Prisfaldet afspejler en generel nedadgående tendens for råvarepriser hvad angår både shredder-skrot, der anvendes i Unionen, og jernmalm, der anvendes i Kina og i referencelandet, som det fremgår af nedenstående tabel. 2011 2012 2013 2014 UP Skrotpris i EUR/ton (stikprøveudtagne EU-producenter) 320 308 281 270 260 Indeks (2012 = 100) 104 100 91 88 85 Shredder- skrotpris i EUR/ton (EU-markedet) 318 285 254 261 251 Indeks (2012 = 100) 112 100 89 92 88 Prisen på jernmalm i EUR/ton (import til Kina) 124 100 96 72 60 Indeks (2012 = 100) 125 100 96 73 61 Prisen på jernmalm i EUR/ton (import til Kina) indgivet af de kinesiske eksporterende producenter Ikke oplyst Ikke oplyst [90-110] [60-80] [50-70] Kilde: Klagen, spørgeskemabesvarelser, www.indexmundi.com, CISA.

(82) EU-erhvervsgrenens salgspriser faldt dog fra 2012 til undersøgelsesperioden hurtigere end råvarepriserne for shredder-skrot, både i absolutte og i relative tal. Som det fremgår af nedenstående tabel, har dette ført til tab fra og med 2013. 2011 2012 2013 2014 UP Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen til forretningsmæssigt forbundne kunder 529 540 483 464 458 Indeks (2012 = 100) 98 100 89 86 85 Gennemsnitlig enhedssalgspris i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder 505 507 456 434 427 Indeks (2012 = 100) 100 100 90 86 84 Enhedsomkostninger for solgte varer til forretningsmæssigt forbundet salg (EUR/ton) 544 527 490 479 470 Indeks (2012 = 100) 103 100 93 91 89 Enhedsomkostninger for solgte varer til ikke forretningsmæssigt forbundet salg (EUR/ton) 515 502 469 448 439 Indeks (2012 = 100) 103 100 93 89 87 Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

b) Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

(83) I den betragtede periode udviklede EU-producenternes likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at tilvejebringe kapital som følger: 2011 2012 2013 2014 UP Rentabilitet ved salg i Unionen til forretningsmæssigt forbundne kunder (% af omsætningen) – 2,8 + 2,5 – 1,5 – 3,2 – 2,7 Rentabilitet ved salg i Unionen til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder af sammenlignelige varetyper (% af omsætningen) – 3,5 + 1,6 – 2,5 – 3,1 – 2,4 Likviditet ved forretningsmæssigt forbundet salg (EUR) – 336 830 6 965 666 1 619 217 619 310 1 582 626 Likviditet ved ikke forretningsmæssigt forbundet salg (EUR) 14 899 504 5 240 507 600 099 – 389 019 – 946 642 Investeringer (EUR) 7 176 323 6 546 524 5 880 627 4 504 181 5 030 792 Indeks (2012 = 100) 110 100 90 69 77 Investeringsafkast (%) – 83 71 – 76 – 144 – 110 Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

(84) Rentabiliteten hos de stikprøveudtagne EU-producenter blev beregnet særskilt for forretningsmæssigt forbundne og ikke forretningsmæssigt forbundne salg. Rentabiliteten blev udtrykt som nettofortjenesten før skat ved salg af samme vare til kunder i Unionen udtrykt i procent af omsætningen i forbindelse med dette salg.

(85) De forretningsmæssigt forbundne salg var tabsgivende for de stikprøveudtagne EU-producenter i 2011, men situation begyndte at blive bedre i 2012 i takt med stigningen i EU-forbruget. I 2012 gav det forretningsmæssigt forbundne salg en fortjeneste på + 2,5 %. Det forretningsmæssigt forbundne salg blev igen tabsgivende fra 2013 og fremefter. De forretningsmæssigt forbundne salgspriser afspejlede dog ikke nødvendigvis markedspriserne, da priserne fastsættes i en aftale mellem forretningsmæssigt forbundne parter. Fortjenesten ved forretningsmæssigt forbundet salg kan derfor ikke anses for at afspejle EU-erhvervsgrenens rentabilitet.

(86) Det ikke forretningsmæssigt forbundne salg fulgte samme tendens som det forretningsmæssigt forbundne salg. Det ikke forretningsmæssigt forbundne salg var tabsgivende før 2012, rentabelt i 2012, og derefter tabsgivende fra 2013 og fremefter.

(87) Likviditeten, som er erhvervsgrenens evne til at selvfinansiere sine aktiviteter, var oprindeligt positiv hvad angår ikke forretningsmæssigt forbundet salg, men den blev negativ fra 2014 i takt med de løbende tab. Likviditeten fra det forretningsmæssigt forbundne salg var negativ i 2011, men positiv i resten af den betragtede periode. Men da de forretningsmæssigt forbundne salgspriser ikke nødvendigvis afspejler markedspriserne, kan likviditeten fra de forretningsmæssigt forbundne salg ikke anses for at afspejle likviditetssituationen for EU-erhvervsgrenen.

(88) Udviklingen i rentabiliteten og likviditeten i den betragtede periode begrænsede de stikprøveudtagne EU-producenters evne til at investere i egne aktiviteter og underminerede deres udvikling. På grund af erhvervsgrenens karakter bliver investeringer anvendt til fremstilling af forskellige produkter, herunder produkter, som ikke var omfattet af undersøgelsen. Det var derfor ikke muligt direkte at fastsætte investeringer og investeringsafkast, som er fortjenesten i procent af den bogførte nettoværdi af investeringerne, specifikt for den undersøgte vare. I stedet blev erhvervsgrenens samlede investeringer anset for at være tilgået den pågældende vare i overensstemmelse med andelen af omsætningen.

(89) Ud fra ovenstående kan det konkluderes, at de stikprøveudtagne EU-producenters økonomiske resultater forblev negative i undersøgelsesperioden.

c) Lagerbeholdninger

(90) Lagerbeholdningerne hos de stikprøveudtagne EU-producenter steg med 27 % i løbet af den betragtede periode; denne stigning var sammenfaldende med tabte markedsandele. 2011 2012 2013 2014 UP Slutlagre (ton) 56 934 56 537 57 280 69 942 72 473 Indeks (2012 = 100) 101 100 101 124 128 Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

d) Arbejdskraftomkostninger

(91) De stikprøveudtagne EU-producenters gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger steg en smule i den betragtede periode. Samtidig forbedrede den gennemsnitlige produktivitet sig. Arbejdsomkostningerne udgjorde 13 % af de samlede produktionsomkostninger. Omkostninger til arbejdskraft udgør derfor ikke en afgørende faktor i produktionsomkostningerne. 2011 2012 2013 2014 UP Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) 104 161 112 246 108 249 127 588 138 047 Indeks (2012 = 100) 93 100 96 114 123 Kilde: Spørgeskemabesvarelser.

5.4. Konklusion vedrørende skade

(92) Undersøgelsen viste, at EU-erhvervsgrenen ikke drog fordel af stigningen i forbruget i den betragtede periode. Oprindeligt var der fra 2011 til 2012 ingen skade, ikke mindst fordi der ikke var nogen import, men senere fra 2013 og fremefter forværredes dens økonomiske situation sammenlignet med niveauet for 2012. Visse indikatorer, f.eks. EU-erhvervsgrenens produktion og salgsmængde, stagnerede til trods for en fortsat stigning i EU-forbruget. EU-erhvervsgrenens markedsandel faldt markant, fordi det øgede EU-forbrug blev imødegået af den hurtige stigning i importen fra Kina.

(93) Desuden blev visse skadesindikatorer, som er forbundet med de finansielle resultater, især EU-erhvervsgrenens rentabilitet og likviditet, alvorligt påvirket (rentabiliteten faldt med 4 procentpoint) af det pristryk, der herskede på EU-markedet. EU-erhvervsgrenen var ikke i stand til at fastholde sine priser på det niveau, der var nødvendigt for at opnå en rentabilitet som i år 2012, og blev tabsgivende som følge heraf.

(94) På baggrund af ovenstående konkluderes det midlertidigt, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

6.1. Indledning

(95) I henhold til grundforordningens artikel 3, stk. 6 og 7, undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten fra Kina havde forvoldt EU-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som også kunne forvolde EU-erhvervsgrenen skade, blev ligeledes undersøgt for at sikre, at eventuel skade, der kan tilskrives disse andre faktorer, ikke blev tillagt dumpingimporten.

6.2. Dumpingimportens virkninger

(96) Undersøgelsen viste, at EU-forbruget steg med 50 % i den betragtede periode, og samtidig steg importmængden med oprindelse i Kina væsentligt. Som forklaret i betragtning 58-59 steg importen fra Kina fra 0 i 2012 til 292 000 ton i undersøgelsesperioden. Dumpingimportens stigning skete samtidig med et drastisk fald i EU-erhvervsgrenens markedsandel: Som beskrevet i betragtning 74-76 faldt EU-erhvervsgrenens ikke forretningsmæssigt forbundne salg fra 319 000 ton i 2012 til 261 000 ton i undersøgelsesperioden.

(97) Med hensyn til det pristryk, der fandtes på EU-markedet i den betragtede periode, blev det konstateret, at den gennemsnitlige importpris fra Kina forblev konstant lavere end EU-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspriser. Gennem prisunderbud af EU-erhvervsgrenen steg markedsandelen for importen fra Kina fra 0 % i 2012 til 36 % af EU-forbruget i undersøgelsesperioden. På det frie marked steg markedsandelen for dumpingimporten fra Kina fra 0 % i 2012 til 51 % i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens markedsandel på det frie marked faldt fra 92 % i 2012 til 46 % i undersøgelsesperioden. Tabet af markedsandele viser, at EU-erhvervsgrenen ikke kunne drage fordel af det øgede forbrug.

(98) Som følge af det pristryk, der skyldtes de stigende mængder af import fra Kina, var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at dække sine omkostninger. EU-erhvervsgrenen var tabsgivende i 2011 og kun lige akkurat rentabel, før dumpingen begyndte i 2012. EU-erhvervsgrenen led tab fra og med 2013, samtidig med at dumpingimporten begyndte på EU-markedet.

(99) Ud fra ovenstående konkluderes det, at den kraftige stigning i dumpingimporten fra Kina til priser, der konstant underbyder EU-erhvervsgrenens priser, resulterede i den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

6.3. Andre faktorers indvirkning

6.3.1. EU-erhvervsgrenens eksportresultater

(100) Der er næsten ingen eksport fra EU-erhvervsgrenen. Eksport til tredjelande faldt fra 1 % til 0 % af salget i den betragtede periode. Det kan derfor konkluderes, at EU-erhvervsgrenens eksportaktivitet ikke kunne være årsag til den væsentlige skade, der blev konstateret.

6.3.2. Salg til forretningsmæssigt forbundne parter

(101) De kinesiske eksportører hævdede, at årsagssammenhængen er brudt, fordi en af EU-producenternes salg næsten udelukkende skete til forretningsmæssigt forbundne parter på et bundet marked. Enhver skade ville derfor være forårsaget af lave afregningspriser mellem forretningsmæssigt forbundne virksomheder og ikke af importen fra Kina.

(102) For det første bemærker Kommissionen, at kun én af de stikprøveudtagne EU-producenter sælger til et bundet marked og desuden har ikke-bundne salg af samme vare.

(103) For det andet viste undersøgelsen, at priserne ved salg til forretningsmæssigt forbundne parter var højere end ved salgsprisen på det frie marked. Det blev også konstateret, at salget til forretningsmæssigt forbundne parter var af varetyper, der ikke blev importeret fra Kina. Prisunderbud og målprisunderbud blev udelukkende fastlagt på grundlag af sammenlignelige varetyper ved at sammenligne priserne på importen fra Kina med EU-producenternes salgspriser for sammenlignelige varetyper. Salget til forretningsmæssigt forbundne parter havde således ikke nogen indvirkning på fastsættelsen af prisunderbud og målprisunderbud. Udviklingen i skadesindikatorer, som blev undersøgt separat for henholdsvis frie og bundne salg, viste desuden en lignende tendens. De kinesiske eksportørers argumenter er således taget i betragtning, men de påvirker ikke konklusionerne.

6.3.3. Import fra tredjelande

Land 2011 2012 2013 2014 UP Kina Mængde (ton) 49 480 279 484 292 304 Indeks (2013 = 100) 100 565 591 Markedsandel af EU-forbruget (%) 7,9 32,7 35,6 Indeks (2013 = 100) 100 415 451 Gennemsnitlig pris 442 400 401 Indeks (2013 = 100) 100 90 91 Tyrkiet Mængde (ton) 8 726 1 182 74 965 65 299 16 323 Indeks (2012 = 100) 738 100 6 342 5 525 1 381 Markedsandel af EU-forbruget (%) 1,6 0,2 11,9 7,6 2,0 Indeks (2012 = 100) 805 100 6 016 3 853 1 001 Gennemsnitlig pris 697 508 463 565 691 Indeks (2012 = 100) 137 100 91 111 136 Alle andre tredjelande end Kina i alt Mængde (ton) 21 243 26 817 80 094 68 319 20 362 Indeks (2012 = 100) 79 100 299 255 76 Markedsandel af EU-forbruget (%) 3,9 4,5 12,8 8,0 2,5 Indeks (2012 = 100) 86 100 283 178 55 Gennemsnitlig pris 657 610 488 659 570 Indeks (2012 = 100) 108 100 80 108 94 Kilde: Europa-Kommissionen (databasen for toldkontrol), oplysninger i klagen og spørgeskemabesvarelser.

(104) Dumpingimporten fra Kina udgjorde 93 % af al import til EU-markedet i undersøgelsesperioden. Der var andre importkilder, herunder Tyrkiet, som skulle undersøges i forbindelse med årsagssammenhæng.

(105) Det fremgik af undersøgelsen, at den gennemsnitlige salgspris hos de tyrkiske eksporterende producenter fortsat lå over de kinesiske eksporterende producenters salgspriser og EU-erhvervsgrenens salgspriser i den betragtede periode. Desuden faldt markedsandelen for importen fra Tyrkiet fra 12 % i 2013 til 2 % i undersøgelsesperioden.

(106) På grundlag af ovenstående konkluderes det, at virkningen af importen ikke var af et sådant omfang, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem importen fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen blev påført.

6.3.4. Den økonomiske krise

(107) Som forklaret i betragtning 83 var EU-erhvervsgrenen tabsgivende i 2011, hvor virkningerne af den økonomiske krise blev afspejlet gennem det lave forbrug af rebars. Erhvervsgrenens situation blev forbedret i 2012, hvor erhvervsgrenen blev rentabel. Fra 2013 blev erhvervsgrenen tabsgivende igen samtidig med påbegyndelsen af lavprisimport fra Kina.

(108) Den økonomiske krise kan derfor ikke forklare de af erhvervsgrenens vanskeligheder, der er genopstået siden 2013. Krisen kan derfor ikke anses for at have en sådan virkning, at den kan bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den væsentlige skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt i undersøgelsesperioden.

6.3.5. Prisen på de vigtigste råvarer

(109) De kinesiske eksportører hævdede, at den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt, er en følge af anvendelsen af skrot som råvare, mens de kinesiske producenter anvender jernmalm.

(110) Prisoplysninger fra de kinesiske eksportører viser imidlertid, at priserne på skrot stort set følger pristendenserne på jernmalm på verdensmarkedet. Som det fremgår af betragtning 81 faldt priserne på både skrot og jernmalm omtrent med det samme beløb set i forhold til priser per ton. Dét, at faldet er anderledes, når det udregnes i procenter, er ikke relevant for at påvise årsagssammenhæng, fordi indvirkningen på produktionsomkostningerne bliver fastsat ud fra udviklingen i priser per ton i absolutte tal. Desuden afspejler forskellen i absolutte tal mellem omkostningerne på skrot og jernmalm dét, at afhængigt af hvilke råvarer der anvendes, varierer processen med at omdanne dem til stål. Omkostningerne til to forskellige råvarer er derfor ikke direkte sammenlignelige. Angivelige forskelle i udviklingen af råvareomkostninger kunne derfor ikke bryde årsagssammenhængen mellem den konstaterede væsentlige skade og dumpingimporten. Denne påstand må derfor afvises.

6.4. Konklusion om årsagssammenhæng

(111) Det er blevet påvist, at der var en markant stigning i mængden af og markedsandelen for dumpingimporten med oprindelse i Kina i den betragtede periode. Det blev konkluderet, at denne import konstant underbød EU-erhvervsgrenens priser på EU-markedet, navnlig i undersøgelsesperioden.

(112) Denne stigning i mængden af og markedsandelen for dumpingimport fra Kina faldt sammen med en forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation fra 2013. På trods af genopsvinget i forbruget var EU-erhvervsgrenen ikke i stand til at øge sit salg og hæve sine priser, og af den grund forblev finansielle indikatorer som f.eks. rentabilitet negative.

(113) Undersøgelsen af de andre kendte faktorer, som kunne have forårsaget skade for EU-erhvervsgrenen, afslørede, at disse faktorer ikke var af en sådan beskaffenhed, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra Kina og den skade, som EU-erhvervsgrenen har lidt.

(114) På baggrund af ovenstående analyse, hvor der blev behørigt skelnet mellem alle de kendte faktorer, der har betydning for EU-erhvervsgrenens situation, og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, konkluderes det midlertidigt, at dumpingimporten fra Kina har forvoldt EU-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 6.

7. UNIONENS INTERESSER

7.1. Generelle betragtninger

(115) I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 er det blevet undersøgt, om der er tvingende årsager til at konkludere, at det i dette tilfælde ikke er i Unionens interesse at indføre foranstaltninger til trods for den midlertidige konklusion om, at der er tale om skadevoldende dumping. Analysen af Unionens interesser var baseret på en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

(116) CISA — en interesseret part — hævdede, at indførelsen af foranstaltninger for hele Unionen ville være unødvendigt, fordi import fra Kina kun er rettet mod Det Forenede Kongerige og Irland.

(117) Kommissionen bemærker, at selv om forbruget er begrænset til Det Forenede Kongerige og Irland, er EU-erhvervsgrenen beliggende i adskillige medlemsstater, og derfor må Unionens interesser vurderes hvad angår hele Unionen. Da der inden for Unionen foregår samhandel med den pågældende vare imellem Det Forenede Kongerige, Irland og andre medlemsstater, skal foranstaltningerne indføres for hele Unionen, hvis de skal være effektive.

7.2. EU-erhvervsgrenens interesser

(118) EU-erhvervsgrenen består af 11 kendte producenter, der tegner sig for hele EU-produktionen af samme vare. Producenterne er beliggende i forskellige EU-medlems-stater og beskæftigede direkte 209 personer i forbindelse med samme vare i undersøgelsesperioden.

(119) Det er blevet fastslået, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade som følge af dumpingimporten fra Kina. Der mindes om, at EU-erhvervsgrenen ikke fuldt ud kunne drage fordel af det stigende forbrug, og at EU-erhvervsgrenens økonomiske situation forblev sårbar.

(120) Det forventes, at indførelsen af antidumpingtold vil genoprette rimelige handelsvilkår på EU-markedet, således at EU-erhvervsgrenens priser på samme vare kan tilpasses til produktionsomkostningerne.

(121) Det kan også forventes, at indførelsen af foranstaltninger vil betyde, at EU-erhvervsgrenen kan genvinde i det mindste en del af den markedsandel, der blev tabt i den betragtede periode, med en positiv indvirkning på dens rentabilitet og generelle økonomiske situation som følge. Indførelsen af foranstaltninger vil gøre det muligt for erhvervsgrenen at opretholde og yderligere udvide sine bestræbelser på at blive omkostningseffektiv.

(122) Hvis der ikke indføres foranstaltninger, kan der forventes yderligere tab af markedsandele, og EU-erhvervsgrenens rentabilitet vil sandsynligvis forværres.

(123) Én EU-producents salg foregik hovedsagelig på et bundet marked, som ikke er direkte påvirket af importen fra Kina. Indirekte kan producenten dog drage fordel af det voksende marked uden dumpingimport, hvor priserne ville fastsættes efter sunde markedsforhold.

(124) Det konkluderes derfor midlertidigt, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres en antidumpingtold på importen med oprindelse i Kina.

7.3. Brugernes interesser

(125) Der blev udsendt spørgeskemaer til 11 brugere i Unionen. Ni brugere besvarede spørgeskemaet, men tre af dem trak efterfølgende deres tilsagn om samarbejde tilbage. Den sandsynlige virkning af de foreslåede foranstaltninger blev vurderet ud fra de øvrige brugeres spørgeskemabesvarelser og ud fra det samlede EU-marked for den pågældende vare og samme vare.

(126) Fire af de samarbejdsvillige brugere var forretningsmæssigt forbundet med én EU-producent. De købte kun den pågældende vare fra deres moderselskab. Indførelsen af foranstaltninger ville derfor ikke have nogen direkte indvirkning på deres indkøb. Indirekte ville deres position på markedet i det efterfølgende omsætningsled måske blive forbedret i betragtning af, at deres konkurrenter ikke længere ville kunne købe billig dumpingimport fra Kina.

(127) De to samarbejdsvillige ikke forretningsmæssigt forbundne brugere tegnede sig for omkring 33 % af den samlede import fra Kina af den pågældende vare i undersøgelsesperioden. I gennemsnit udgjorde indkøb fra Kina omkring 88 % af deres samlede indkøb af den pågældende vare. Omkostningerne til den pågældende vare udgjorde typisk 75 % af det salg, hvor den pågældende vare indgik. I undersøgelsesperioden udgjorde den gennemsnitlige procentdel af omsætningen, hvor den pågældende vare indgik, 76 % af deres samlede omsætning.

(128) Undersøgelsen viste, at i undersøgelsesperioden var de samarbejdsvillige, ikke forretningsmæssigt forbundne brugeres gennemsnitlige rentabilitet for de salg, hvor den pågældende vare indgik, på 1 % af omsætningen.

(129) I det værst tænkelige scenario for de ikke forretningsmæssigt forbundne brugere, dvs. at der ikke kan videregives prisstigninger til distributionskæden, og at de fortsat vil købe fra Kina i de hidtidige mængder, ville virkningen af tolden på brugernes rentabilitet — i betragtning af deres minimale fortjeneste, den høje andel af importen fra Kina og den pågældende vares store andel af deres samlede omkostninger — resultere i, at brugerne led tab.

(130) Det bør dog påpeges, at eftersom den pågældende vare er standardiseret, kan brugerne relativt nemt skifte leverandør, for så vidt angår produktkvaliteten. Indførelsen af foranstaltninger bør ikke udelukke muligheden for at importere den pågældende vare fra andre lande heller ikke fra Kina, når de handelsfordrejende virkninger som følge af dumping er blevet fjernet.

(131) De ikke forretningsmæssigt forbundne brugere hævdede, at de nuværende store mængder import fra Kina ikke uden videre kunne erstattes af andre kilder, og at de derfor ville stå over for en situation med forsyningsmangel. De ville så miste markedsandele til de forretningsmæssigt forbundne brugere.

(132) I betragtning af at tolden er meget moderat, er det usandsynligt, at den fuldstændig vil fjerne importen fra Kina, og det vil fortsat være muligt for importen at komme ind på EU-markedet til rimelige priser. Undersøgelsen har vist, at der er tilstrækkelig overskydende kapacitet i EU-erhvervsgrenen til, at uafhængige brugere kan opveje fald i importen fra Kina.

(133) Visse importører og brugere hævdede, at indførelsen af foranstaltninger ville føre til, at én EU-producent, der er beliggende i Det Forenede Kongerige, og producentens forretningsmæssigt forbundne brugere ville befinde sig i en monopollignende situation, når de konkurrerende, uafhængige brugere ikke længere ville have adgang til råvarer til konkurrencedygtige priser.

(134) Kommissionen bemærker for det første, at opkøbet af brugere i næste led er blevet godkendt af myndighederne i Det Forenede Kongerige og i Irland. I den sammenhæng vurderede de en eventuel monopolistisk adfærd.

(135) Som forklaret i betragtning 130 er der for det andet alternative forsyningskilder som de uafhængige brugere kan benytte, hvilket vil sikre, at de fortsat kan konkurrere på markedet i UK.

(136) Under hensyntagen til ovennævnte anser Kommissionen på nuværende tidspunkt både de generelle virkninger for brugerne samt den mulige konkurrencebegrænsende effekt for at være begrænset, selv om visse brugere sandsynligvis vil blive mere negativt berørt end andre af foranstaltningerne på importen fra Kina.

7.4. Importørernes interesser

(137) Der blev kun opnået begrænset samarbejde fra de ikke forretningsmæssigt forbundne importører. Tre importører indsendte stikprøveoplysninger, men kun to samarbejdede. De tegnede sig for omkring 37 % af den samlede import fra Kina i undersøgelsesperioden. Importørerne er imod indførelsen af foranstaltningerne, fordi Kina i langt overvejende grad er deres vigtigste leverandør af den pågældende vare.

(138) Importører burde dog være i stand til at overvælte i hvert fald en del af eventuelle prisstigninger som følge af indførelsen af foranstaltningerne til deres kunder. Importører kunne også skifte til andre forsyningskilder.

(139) På det grundlag konkluderes det midlertidigt, at det ikke vil have væsentlige negative virkninger for importørernes interesser, at der indføres antidumpingforanstaltninger.

7.5. Konklusion vedrørende Unionens interesser

(140) Ud fra ovenstående blev det på grundlag af oplysningerne om Unionens interesser midlertidigt konkluderet, at der ikke er tvingende grunde til ikke at indføre foranstaltninger over for importen af den pågældende vare fra Kina.

(141) Eventuelle negative virkninger for de ikke forretningsmæssigt forbundne brugere afbødes af tilgængeligheden af alternative forsyningskilder.

(142) Hvis man betragter den samlede indvirkning af antidumpingforanstaltningerne på EU-markedet, lader de positive virkninger navnlig på EU-erhvervsgrenen desuden til klart at opveje de mulige negative virkninger på de andre interessegrupper.

8. FORSLAG TIL MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

(143) På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Unionens interesser bør der indføres midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EU-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.

8.1. Skadestærskel

(144) For at fastlægge omfanget af disse foranstaltninger blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og den told, som er nødvendig for at afhjælpe den skade, der er forvoldt EU-erhvervsgrenen.

(145) Ved beregningen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af skadevoldende dumping, blev der taget højde for, at enhver foranstaltning bør give EU-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå en fortjeneste før skat på salget af samme vare i Unionen, som det med rimelighed kan forventes for en erhvervsgren af denne type i sektoren under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.

(146) For at bestemme målfortjenesten tog Kommissionen den fortjeneste ved ikke forretningsmæssigt forbundet salg, der anvendes ved fastsættelsen af skadestærsklen, i betragtning.

(147) Målfortjenstmargenen blev midlertidig sat til 1,65 % i overensstemmelse med fortjenesten ved ikke forretningsmæssigt forbundet salg i 2012. Eftersom dumpingimporten begyndte i 2013, anses niveauet for fortjenesten i 2012 for at afspejle, hvad der med rimelighed kan forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. i en situation uden dumpingimport.

(148) 2011 kan derimod ikke anses for at være et egnet referenceår under normale konkurrencevilkår: Som forklaret i betragtning 107 var EU-erhvervsgrenen stadig ved at komme sig oven på virkningerne af den økonomiske krise og var tabsgivende. Klagerne har vist, at efterspørgslen på stål i Det Forenede Kongerige blev anslået til at være på et uhørt lavt niveau i 2011 (25 % lavere end i 2007). Produktionsomkostningerne var også meget høje, eftersom prisen på skrot toppede i 2011 som vist i betragtning 81. Endelig hævdede klagerne, at markedet i Det Forenede Kongerige for rebars midlertidigt blev skævvredet på grund af en producent i Det Forenede Kongerige, Thamesteel, som solgte ud af sit lager før sin likvidation i januar 2012, hvilket midlertidigt resulterede i et højt udbudsniveau og lave udsalgspriser i 2011. Af disse grunde kan 2011 ikke anses for at være en periode med normale markedsvilkår og året influerede ikke på fastsættelse af målfortjenesten.

(149) På dette grundlag blev skadestærsklen beregnet gennem en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige dumpingimportpris, som fastsat med henblik på beregningen af underbud, jf. betragtning 62, og EU-erhvervsgrenens ikke skadevoldende pris for samme vare.

(150) Forskelle som følge af denne sammenligning blev dernæst udtrykt som en procentdel af den gennemsnitlige cif-importpris.

(151) Som forklaret i betragtning 23 konkluderede Kommissionen, at to af de samarbejdsvillige grupper af virksomheder burde behandles som forretningsmæssigt forbundne. Én skadesmargen blev derfor fastsat for de eksporterende producenter i de to grupper, udtrykt gennem summen af deres individuelle målprisunderbud som en procentdel af summen af deres beregnede cif-priser ved Unionens grænse.

8.2. Midlertidige foranstaltninger

(152) På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med grundforordningens artikel 7, stk. 2, indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af HFP rebars med oprindelse i Kina svarende til enten dumpingmargenerne eller skadesmargenerne, afhængigt af hvad der er lavest, i henhold til reglen om den lavest mulige told.

(153) Som nævnt i betragtning 3 gjorde Kommissionen importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina til genstand for registrering ved forordning (EU) 2015/2386 med henblik på den mulige anvendelse med tilbagevirkende kraft af antidumpingforanstaltninger, jf. grundforordningens artikel 10, stk. 4.

(154) På baggrund af ovenstående konklusioner bør registreringen af importen i henhold til grundforordningens artikel 14, stk. 5, ophøre.

(155) Der kan ikke træffes afgørelse om en eventuel anvendelse af antidumpingforanstaltningerne med tilbagevirkende kraft på nuværende tidspunkt.

(156) Den midlertidige antidumpingtold blev således fastlagt ved at sammenligne skadesmargenerne med dumpingmargenerne. Antidumpingtolden bør derfor være følgende: Virksomhed Skadesmargen (%) Dumpingmargen (%) Midlertidig antidumpingtoldsats (%) Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd. Jiangyin 9,2 66,0 9,2 Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd. Jiangyin 9,2 66,0 9,2 Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd. Zhangjiagang 13,0 51,5 13,0 Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd. Zhangjiagang 13,0 51,5 13,0 Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd. Zhangjiagang 13,0 51,5 13,0 Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd. Zhangjiagang 13,0 51,5 13,0 Alle andre virksomheder 13,0 66,0 13,0

(157) De individuelle antidumpingtoldsatser, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af konklusionerne i denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der i forbindelse med undersøgelsen blev konstateret for disse virksomheder. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for »alle andre virksomheder«) udelukkende anvendelse på importen af varer med oprindelse i Kina og fremstillet af virksomhederne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre virksomheder, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af denne told, men er omfattet af tolden for »alle andre virksomheder«.

(158) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle antidumpingtoldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen (7) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af virksomhedens aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Om fornødent vil forordningen blive ændret ved en ajourføring af listen over virksomheder, der er omfattet af individuel told.

(159) For at minimere risikoen for omgåelse som følge af forskellen på toldsatserne er der behov for særlige foranstaltninger, som kan sikre anvendelsen af den individuelle antidumpingtold. Virksomhederne med individuel antidumpingtold skal fremlægge en gyldig handelsfaktura for medlemsstaternes toldmyndigheder. Fakturaen skal overholde kravene i artikel 1, stk. 3. Import, der ikke er ledsaget af en sådan faktura, bør være underlagt den antidumpingtold, der finder anvendelse på »alle andre virksomheder«.

(160) For at sikre en korrekt håndhævelse af antidumpingtolden bør resttoldsatsen ikke blot anvendes på de ikke samarbejdsvillige eksporterende producenter, men også på de producenter, der ikke eksporterede til Unionen i undersøgelsesperioden.

9. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

(161) I overensstemmelse med god administrativ praksis vil Kommissionen opfordre de interesserede parter til at fremsætte skriftlige bemærkninger og/eller til at anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer inden for den fastsatte tidsfrist.

(162) Konklusionerne om indførelsen af en midlertidig told er midlertidige og kan ændres i undersøgelsens endelige fase —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af armeringsstænger af stål med høj udmattelsesstyrke af jern, ulegeret stål eller legeret stål (undtagen rustfrit stål, hurtigstål og silicium-manganstål), kun varmvalsede, herunder varer, der er snoet efter valsningen, stænger med indsnit, riller, ribber og lign., der er fremkommet under valsningen eller snoet efter valsningen; det vigtigste kendetegn ved høj udmattelsesstyrke er evnen til at modstå repeterede spændinger uden at knække og særligt evnen til at modstå mere end 4,5 mio. udmattelsesbelastninger ved anvendelse af et spændingsforhold (min./maks.) på 0,2 og en spændingsvidde, der overstiger 150 MPa, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 7214 20 00, ex 7228 30 20, ex 7228 30 41, ex 7228 30 49, ex 7228 30 61, ex 7228 30 69, ex 7228 30 70 og ex 7228 30 89 (Taric-koder 7214200010, 7228302010, 7228304110, 7228304910, 7228306110, 7228306910, 7228307010 og 7228308910) med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

2. Den midlertidige antidumpingtold på nettoprisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, for den i stk. 1 omhandlede vare fremstillet af nedenstående virksomheder fastsættes til følgende:

Virksomhed Told (%) Taric-tillægskode Jiangyin Xicheng Steel Co., Ltd., Jiangyin 9,2 C060 Jiangyin Ruihe Metal Products Co., Ltd., Jiangyin 9,2 C061 Jiangsu Yonggang Group Co., Ltd., Zhangjiagang 13,0 C062 Jiangsu Lianfeng Industrial Co., Ltd., Zhangjiagang 13,0 C063 Zhangjiagang Hongchang High Wires Co., Ltd., Zhangjiagang 13,0 C064 Zhangjiagang Shatai Steel Co., Ltd., Zhangjiagang 13,0 C065 Alle andre virksomheder 13,0 C999

3. Anvendelsen af den individuelle toldsats, der er anført for virksomhederne i stk. 2, er betinget af, at der fremlægges en gyldig faktura for medlemsstaternes toldmyndigheder; handelsfakturaen skal indeholde en erklæring, der er dateret og underskrevet af én af de ansatte i den enhed, der har udstedt handelsfakturaen, med angivelse af den pågældendes navn og funktion og med følgende ordlyd: »Undertegnede bekræfter, at de(t/n) (mængde) af (den pågældende vare), der er solgt til eksport til Den Europæiske Union, og som er omfattet af denne faktura, er fremstillet af (virksomhedens navn og adresse) (Taric-tillægskode) i Folkerepublikken Kina. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.« Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, anvendes toldsatsen for »alle andre virksomheder«.

4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Unionen er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

5. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

1. Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan interesserede parter:

a) anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning

b) sende deres skriftlige bemærkninger til Kommissionen samt

c) anmode om at blive hørt af Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer.

2. Inden for en frist på 25 kalenderdage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden kan de omhandlede parter i artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1225/2009 fremsætte bemærkninger om anvendelsen af de midlertidige foranstaltninger.

Artikel 3

1. Toldmyndighederne pålægges hermed at ophøre med den registrering af importen, der blev indført ved artikel 1 i forordning (EU) 2015/2386.

2. Oplysninger, der er indsamlet om varer, der er overgået til fri omsætning, højst 90 dage før ikrafttrædelsen af denne forordning, opbevares indtil den eventuelle ikrafttrædelse af endelige foranstaltninger eller denne procedures afslutning.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 28. januar 2016. På Kommissionens vegne Jean-Claude JUNCKER Formand

(1) EUT L 343 af 22.12.2009, s. 51.

(2) EUT C 143 af 30.4.2015, s. 12.

(3) EUT L 332 af 18.12.2015, s. 111.

(4) C-687/13 af 10. september 2015, præmis 68.

(5) Denne metode er accepteret af Retten i sag T-423/09 Dashiqiao mod Rådet/Dom af 16. december 2011, præmis 34-50.

(6) Sag C-315/90, Gimelec mod Kommissionen, EU:C:1991:447, præmis 16-29, WTO's appelorgans rapport af 24.7.2001, WT/DS184/AB/R, præmis 181 til 215.

(7) Europa-Kommissionen, Generaldirektoratet for Handel, Direktorat H, kontor CHAR 04/039, 1049 Bruxelles, Belgien.