Meddelelse fra Kommissionen - Fællesskabets kulmarked i 1979 - udsigter for 1980



EF-Tidende nr. C 174 af 14/07/1980 s. 0001



++++ INDHOLD Faellesskabets kulmarked i 1979 - udsigter for 1980 * 1 * I . Oversigt * 3 * 1 . Kulmarkedet i 1979 * 3 * 2 . Udsigter for kulmarkedet for 1980 * 4 * II . Generel oekonomisk situation og udsigterne * 5 * III . Kulbehovet i de enkelte sektorer * 5 * 1 . Staalindustrien * 5 * 2 . Kraftvaerker * 6 * 3 . Diverse industrier * 7 * 4 . Boligopvarmning * 7 * IV . Kulproduktion i Faellesskabet * 8 * 1 . Produktionsstatistik * 8 * a ) Kvantitativ produktionsanalyse * 8 * b ) Arbejdskraft og produktivititet * 8 * 2 . Finansiel udvikling * 9 * a ) Produktionsomkostninger og udbytte * 9 * b ) Medlemsstaternes finansielle interventioner * 9 * 3 . Udvikling i produktionskapaciteten * 9 * a ) Investeringer i kulproduktion og -klargoering * 9 * b ) Lukning af miner * 9 * V . Kulpriser * 10 * 1 . Udvikling i listepriserne * 10 * 2 . Kokskul * 10 * 3 . Dampkul * 11 * 4 . Udsigter for 1980 * 11 * VI . Koks * 11 * 1 . Udvikling af forkoksningskapaciteten * 11 * 2 . Koksproduktion og koksvaerkernes forsyning med kul * 12 * VII . Handel med kul og koks * 12 * 1 . Handel mellem faellesskabslandene * 12 * 2 . Handel med tredjelande * 13 * VIII . Lagre af stenkul og koks * 14 * 1 . Producentlagre af kul og koks * 14 * 2 . Kullagre ved kraftvaerker * 15 * IX . Tabeller * 16 * FAELLESSKABETS KULMARKED I 1979 UDSIGTER FOR 1980 I . OVERSIGT 1 . Kulmarkedet i 1979 Udviklingen paa Faellesskabets kulmarked i 1979 begrunder en behersket optimisme . Kulforbruget steg vaesentligt , der var en lille foroegelse i EF's kulproduktion , ingen alvorlige problemer i forbindelse med en hurtig stigende import udefra , brugerlagrene var ved aarsskiftet paa et tilfredsstillende niveau samtidig med at de tidligere alt for store lagre af koks og kul hos producenterne blev reduceret vaesentligt . Der var tydelige tegn paa en udvikling i moensteret , hvorefter de vigtigste kulproducerende medlemsstater opslugte hovedmassen af deres egen produktion for at opfylde deres behov , medens voksende efterspoergsel efter kul i de andre medlemsstater opfyldes ved stigende import fra lande uden for Faellesskabet . Som vist i tabel 1 anslaas energibehovet i EF i 1979 at have vaeret paa 41 232 PJ ( peta-joule ) , svarende til 985 millioner tons , hvilket er en stigning paa 5,0 % i forhold til 1978 . Dette afspejlede den oekonomiske vaekst ved en foroegelse paa ca . 3,3 % i BNP - en smule hoejere end i 1978 . Havde der imidlertid ikke vaeret en usaedvanlig langvarig periode med koldt vejr i begyndelsen af aaret , ville vaekstraten i energiefterspoergselen sandsynligvis have vaeret lidt lavere end vaekstraten i BNP ( bruttonationalproduktet ) . I henhold til foreliggende statistik var oliens andel i det interne energibehov i 1979 ved 53,3 % , 1,2 procentpoint lavere end i 1978 for EF som helhed , skoent tendensen i Italien og Nederlandene var omvendt , i det sidste tilfaelde saaledes at olie kompenserede for et fald i naturgasandelen . Kuls andel var 0,7 procentpoint hoejere ved 19,4 , medens brunkuls andel ved 2,8 % var 0,1 procentpoint lavere end foregaaende aar . Kulforbruget i EF ( tabel 3 ) var med ca . 308 millioner tons i 1979 naesten 21 millioner tons stoerre end i 1978 . Den vigtigste grund til denne udvidelse var efterspoergselen efter kul til elektricitetsproduktion , som steg ca . 17,5 millioner tons i forhold til foregaaende aar , men bedre forhold for staalindustrien spillede ogsaa ind . Forbruget i andre sektorer var med lidt over 41 millioner tons lidt mindre end i 1978 . Der var i 1979 , som 1978 , en vaesentlig foroegelse i produktionen af raajern og raastaal , som fulgte i koelvandet paa forbedringen aaret forud . Men raastaalproduktion paa 140 millioner tons i 1979 var stadig ca . 10 % under 1974-niveauet , som var tiaarets stoerste . Paa den anden side afspejlede stigningen paa 5,6 % i staalproduktion i 1979 af grunde , som senere skal forklares i denne rapport , i en 10,8 % stigning i koksforbruget . Bruttoelektricitetsproduktionen var i alle medlemsstaterne i 1979 vaesentligt stoerre end foregaaende aar med en gennemsnitlig foroegelse paa 4,9 % . Kulforbruget steg til den hidtil uhoerte stoerrelse 178 millioner tons med den stoerste vaekst i Det forenede Kongerige , men ogsaa med vaesentlig vaekst i Danmark , Tyskland og Frankrig . Denne vaekst aendrede imidlertid kun i ringe grad forskellen i kulforbrug til elfremstilling i de forskellige medlemsstater . Ca . 77 % af alle stenkul , som anvendtes i kraftvaerker , blev forbrugt i Det forenede Kongerige og Tyskland , hvilket kun er en meget lille formindskelse af deres traditionelle overvaegt . Tager man brunkul med , er denne overvaegt endnu mere udpraeget . Den opadgaaende tendens i kulforbruget inden for almindelig industri er blevet sloeret af faglige problemer i cementindustrien i én medlemsstat , hvilket gav anledning til en lille generel nedgang . Faktisk er dette et voksende marked med et vaekstpotentiel i loebet af de kommende aar , som kun overgaas af elproduktionens vaekstpotentiel . Kulforbruget paa markedet for boligopvarmning laa paa omtrent det samme som sidste aar . Det kunne imidlertid have vaeret en smule hoejere , hvis der ikke havde vaeret forsyningsvanskeligheder med hensyn til visse saerlige kvaliteter . For tredje aar i traek laa EF's kulproduktion i 1979 inden for 1 % af 240 millioner tons ( 148 millioner tons ) , men med en lille tendens til stigning for foerste gang siden 1975 . Planlagt lukning af uoekonomiske miner i Belgien og Frankrig blev kompenseret af foroeget produktion i Tyskland . Antallet af minearbejdere faldt ganske lidt i 1979 , men produktiviteten steg tilstraekkeligt til , at dette ikke medfoerte et fald i samlet produktion i EF . Produktionsomkostningerne steg rundt regnet som inflationen , undtagen i Tyskland , hvor stigningen var lidt mindre . Trods de staerkt stigende oliepriser steg indtaegten i EF's kulindustri imidlertid langsommere end omkostningerne . Investeringer i kulproduktion og -klargoering i 1979 var fortsat betydelige i Det forenede Kongerige og i Tyskland , isaer i foerstnaevnte . Handelen inden for EF med kul og koks har udviklet sig paa forskellig maade , idet den foerste er faldet , mens den sidste er steget . De vigtigste grunde hertil er oeget efterspoergsel efter koks i staalindustrien og aendret salgspolitik i den tyske kulindustri paa grund af faldende overskudslagre af kul . Kulimport fra lande uden for EF steg med ca . 30 % til ca . 59 millioner tons i 1979 . Af disse gik ca . 30 millioner tons til kraftvaerker og taet ved 24 millioner tons var kokskul . Polen mistede sin ledende stilling som den stoerste leverandoer til EF til Sydafrika , efterfulgt af USA og Australien paa tredje og fjerdepladsen . Leverancer fra alle andre kilder udgjorde mindre end 8 % . Eksporten af EF-kul paa ca . 1,8 millioner tons i fjor udviste et drastisk fald i forhold til 1978 , men en kokseksport paa ca . 8,5 millioner tons udgjorde en 12 % stigning , stadigvaek med USA som det stoerste marked . En del af de eksporterede koks blev specielt med dette maal for oeje fremstillet af USA-kul paa grund af dette lands utilstraekkelige forkoksningskapacitet . Et kulforbrug , som er naesten 21 millioner tons stoerre i 1979 end foregaaende aar , plus lidt stoerre eksport , kombineret med en stabil produktion plus importstigning paa ca . 14 millioner tons , har resulteret i en meget vaesentlig formindskelse af de tidligere for store lagre hos tyske producenter af kul og koks . Ved aarsskiftet 1979/80 udgjorde de ikke mere end 6 ugers produktion , eller 11 - 12 ugers produktion , dersom man medtager den tyske nationale kulreserve . 2 . Udsigter for kulmarkedet for 1980 Den opbremsning i oekonomisk vaekst , som indtraadte henimod slutningen af i fjor vil sandsynligvis blive mere udtalt i 1980 , hvilket vil foere til en meget beskeden udvidelse i verdenshandelen og en lav vaekst af EF's BNP , samt til en stigning i energiforbruget paa kun omkring 1 % . Skoent lav oekonomisk vaekst uundgaaeligt vil foere til et fald i staalproduktionen , forventes virkningen paa koksforbruget at blive beskeden . Blandt grundene kan man taenke sig vaesentlige stigninger i det specifikke koksforbrug paa grund af de hoejere fuel-olie priser . Efter et antal aar med hurtig vaekst forventes kulforbruget til elektricitetsfremstilling at flade ud . Skoent der vil forekomme en stigning i nogle medlemsstater , som ikke traditionelt har vaeret store brugere af kul til kraftvaerker , vil disse stort set blive modsvaret af et fald i forbruget i Det forenede Kongerige . Skoent denne tendens indtil nu kun har vaeret ubetydelig , er en stoerre spredning af kulfyret elektricitetsfremstilling i EF oenskvaerdig . Efter elektricitetsfremstillingen udgoer industrien i almindelighed det stoerste potentielle omraade for omlaegning fra olie til kul , og en foroegelse i forbruget paa ca . 11,5 % til naer ved 20 millioner tons for kul og koks kan forventes . En oeget interesse for dette marked vises af medlemsstaternes regeringer og industrien , og Kommissionen har i oejeblikket opmaerksomheden specielt rettet mod mulighederne paa dette omraade . Der forventes ikke vaesentlige aendringer paa det traditionelle boligopvarmningsmarked . Imidlertid er det sandsynligt , at der igen i stigende grad vil blive anvedt kul til institutioner og til fjernvarme i loebet af de naeste faa aar , men dette vi naeppe faa en vaesentlig indvirkning i 1980 . Kulproduktionen i EF i 1980 forventes at blive en smule hoejere end i fjor , eftersom produktionsnedgang som foelge af minelukninger i nogle kulomraader kompenseres af hoejere produktion andre steder . Den samlede handel inden for EF i aar forventes ikke at ville afvige vaesentligt fra 1979 , men der forventes et skift fra kul til koks . Paa den anden side forventes import fra tredjelande at stige yderlgere , i hovedsagen til forsyning af kraftvaerker i Frankrig og i en raekke ikke-kulproducerende medlemstater . Det generelle billede i aar vil sandsynligvis fortsat blive , at den tyske og britiske produktion vil daekke en overvaeldende del af de respektive hjemmemarkeder , hvilket til gengaeld vil absorbere hovedparten af den hjemlige produktion . Der vil ikke ske stoerre aendringer i tyske leverancer inden for EF af kul og koks , og den belgiske og franske kulindustri vil stadig besidde en sikker , men stadig mindre del af hjemmemarkedet . Den oegede efterspoergsel efter kul i disse to lande og i de ikke-kulproducerende medlemsstater vil saaledes i hoej grad blive tilfredsstillet gennem oeget import fra lande uden for Faellesskabet . II . GENEREL OEKONOMISK SITUATION OG UDSIGTERNE ( tabel 2 ) Den beskedne genopblussen i den oekonomiske aktivitet i EF i 1978 fortsatte i 1979 . I fjor anslaas EF's bruttonationalprodukt at vaere steget ca . 3,3 % . Henimod slutningen af 1979 blev symptomer paa en langsommere vaekst imidlertid aabenbare med en tendens til afsvaekkelse i industriproduktionen , og usikkerhed i erhvervslivets forventninger . Forbruget , som var steget staerkt i foerste halvdel af aaret , var mindre udtalt i anden halvdel , men paa den anden side var investeringerne stoerre i anden halvdel af aaret . Afmatningen i vaeksten henimod slutningen af 1979 skyldes i hoej grad en ugunstig international oekonomisk udvikling isaer de meget staerke olieprisstigninger . Deres virken indebar inflationspres og ugunstig udvikling af EF's betalingsbalance . Forbrugerprisstigningerne blev stadig stoerre i 1979 med ca . 9 % for aaret som helhed og med stadig stoerre forskelle mellem medlemsstaterne . For EF aendredes betalingsbalancens loebende poster fra et stort overskud i 1978 til et underskud i 1979 dels paa grund af forvaerring i bytteforholdet og dels paa grund af ringere praestationer med hensyn til maengde . Den samlede beskaeftigelse i EF , som var begyndt at oeges henimod andet halvaar i 1978 , fortsatte denne tendens i 1979 . Eftersom antallet af nytilkomne til arbejdsmarkedet ogsaa oegedes , aendredes arbejdsloesheden kun lidt fra de 5,5 % i 1978 og forblev ret stabil hele aaret . Opbremsningen i EF's oekonomi forventes at blive udtalt i 1980 , med en meget beskeden udvikling i verdenshandelen og EF's BNP-vaekst sandsynligvis paa 1,2 % . Arbejdsloesheden vil igen stige , et yderligere staerkt pres paa priserne kan forventes , og betalingsbalancens loebende poster vil blive vaesentlig negativ . Problemer i forbindelse med olieforsyninger eller mislykkede bestraebelser paa at minimere de oekonomisk depressive , men inflationsfremmende virkninger fra sidste aars oliestigninger goer udsigterne for 1980 endnu mere moerke . III . KULBEHOVET I DE ENKELTE SEKTORER 1 . Staalindustrien ( tabel 4-7 ) I 1979 var der en vaesentlig oeget produktion af baade raajern og raastaal . Selv med en produktion paa ca . 140 millioner tons var raastaalproduktionen i 1979 stadig langt under de 156 millioner tons for 1974 , som var tiaarets stoerste produktion . Medens vaeksten i produktionen i 1978 vaesentlig skyldes foroeget eksport til tredjelande , skyldtes seneste aars stigning en stoerre efterspoergsel inden for EF . Langt den stoerste vaekst fandt sted i Tyskland , men der var ogsaa vaesentlige produktionsstigninger i Belgien/Luxembourg og i Det forenede Kongerige . Eftersom staalproduktionen i disse lande traditionelt i vidt omfang er baseret paa raajern , var produktionen heraf 98,5 millioner tons , hvilket var en stigning paa ca . 9,2 % med en tilsvarende virkning paa koksanvendelsen . Da der yderligere skete en stigning i det specifikke koksforbrug i de fleste medlemsstater paa grund af de stigende fuel-olie priser , var koksforbruget i staalindustrien med 57,4 millioner tons 10,8 % stoerre i 1979 end i 1978 , dvs . at en stigning paa 5,6 % i staalproduktionen afspejledes i en stigning paa 10,8 % i koksforbruget . Denne relativt store foroegelse i koksforbruget plus det faktum , at den tyske og luxembourgske staalindustri naesten udelukkende er afhaengig af koks produceret fra tyske kul , har vaeret en vigtig faktor i det vaesentlige fald i de for store kul og kokslagre , som fandtes i Tyskland , som beskrevet i kapitel VIII . Imidlertid har der som foelge af lukningen af en koksovn i kulindustrien i det nordlige Frankrig vaeret et fald i fransk kul anvendt til koksproduktion og tillige et mindre fald i britisk kul . Stort set blev den samlede maengde EF-kul anvendt i koksvaerker i 1979 omtrent den samme som foregaaende aar , men der var en brat stigning i andelen af tredjelandes kul , isaer fra USA . I indevaerende aar forventes staalproduktionen at falde med ca . 4 % til mellem 134 millioner tons og 135 millioner tons som et resultat af lavere efterspoergsel baade i EF og paa eksportmarkederne . Ikke desto mindre vil produktionen stadig vaere ca . 2 millioner tons over 1978-niveauet . Eftersom den tyske og belgisk/luxembourgske produktion anslaas at ville blive relativt stor , vil raajernsproduktionen med 93 millioner tons stadig forblive ca . 3 millioner tons over 1978-niveauet . Som en yderligere faktor forventes det specifikke koksforbrug yderligere at stige i Belgien , Tyskland og Luxembourg , medens det vil forblive stabilt andre steder . Som et gennemsnit for EF forventes det specifikke koksforbrug at stige yderligere 5 kg til 513 kg i aar , efter i seneste aar at vaere steget med 8 kg . Som et resultat heraf vil hoejovnsforbruget i indevaerende aar sandsynligvis blive ca . 47,8 millioner tons , hvilket kun er 2,2 millioner tons under 1979-tallet . Kombinationen af disse omstaendigheder kan forventes at give et nyt maengdemaessigt rimeligt tilfredsstillende aar for den tyske kokskulindustri . 2 . Kraftvaerker ( tabel 8 A , B , C , D ) Bruttoelektricitetsproduktionen i alle medlemsstaterne var i 1979 vaesentlig stoerre end det foregaaende aar . For EF som helhed var produktionen i 1979 ca . 58 TWh - eller 4,9 % - stoerre end foregaaende aar . Vaeksten var isar udtalt i Danmark , Irland , Frankrig og Tyskland i den raekkefoelge . Produktionen ved kernekraft var ca . 13 TWh stoerre , idet der blev taget kernekraftvaerker i brug i Frankrig ved Bugey ( 2 enheder ) og i Tyskland ved Philippsburg . Lindt mindre gunstige vandkraftbetingelser formindskede produktionen fra denne kilde med ca . 1 TWh , mens geotermisk produktion forblev saa godt som uaendret . Som et resultat heraf maatte ca . 46,5 TWh af den samlede stigning paa ca . 58 TWh tilvejebringes gennem yderligere anvendelse af fossilt braendsel . Da brunkul mangler fleksibilitet som et oekonomisk transportabelt braendstof , og eftersom det kun kan anvendes i saerlige anlaeg , faldt det meste af stigningen i forbruget at fast braendsel paa stenkel , hvis anvendelse steg ca . 17,5 millioner tons eller ca . 10,4 % til 178 millioner tons . Langt den stoerste foroegelse - 10 millioner tons - blev registreret i Det forenede Kongerige , men forbruget i Danmark , Tyskland og Frankrig steg ogsaa med 1 millioner tons eller mere i hvert land . Til trods for denne stigning i forbruget af fast braendsel var olieforbruget til el-produktion i Faellesskabet imidlertid som helhed i fjor 2,2 % hoejere end det var i 1978 , en stigning hvortil fire medlemsstater , Belgien , Irland , Italien og Nederlandene bidrog . Stigningen var saerlig markant i Nederlandene , hvor forbraending af olie er blevet sat i vejret progressivt som erstatning for gas i produktionen af el . For Faellesskabet som helhed varierede oliehandelen i konventionel termisk el-produktion fra mindre end 10 % i Tyskland til naesten 80 % i Italien . Prognoserne for indevaerende aar er blandede , med hurtigere stigning i el-produktion forventet i nogle medlemsstater og langsommere vaekst i andre og et forventet fald paa ca . 2,3 % i Det forenede Kongerige . I alt forventes el-produktionen i EF at stige ca . 47 TWh eller ca . 4 % . Af denne stigning forventes 34,5 TWh at komme fra kernekraft hovedsagelig fra nye kernekraftanlaeg , som forventes sat i drift i Frankrig ved Tricastin ( 2 enheder ) , Gravelines og Dampierre . Kulforbruget forventes at stige ca . 20 % i Danmark , 30 % i Italien og 70 % i Nederlandene . I absolutte tal vil dette ekstra forbrug kun lige overstige det sandsynlige fald paa naesten 3 millioner tons i Det forenede Kongerige . Aftalen indgaaet i marts maaned mellem de tyske kul - og el-produktions industrier om progressivt at foroege kulforbruget til 47,5 millioner tons i 1995 , har ikke paavirket forbruget i naervaerende aar , saaledes at det totale kulforbrug til el-produktion i EF saaledes sandsynligvis kun vil stige 0,5 millioner tons . Forskellen mellem denne 0,3 % vaekst i kulforbrug , som er vist i tabel 8 C , og den 0,5 % stigning i kulfyret produktion , som er vist i tabel 8 B , skyldes delvis et mindre skift fra aeldre til nyere og mere effektive anlaeg . Til trods for denne yderligere lette stigning af kul plus en paaregnet stigning paa 1,7 % i brunkulforbruget forudsiges forbraending af olie til el-produktion at vise yderligere vaekst i alle medlemsstater med undtagelse af Tyskland og Det forenede Kongerige . Skoent den ikke er saerlig stor i de fleste medlemsstater og for Faellesskabet som helhed kun betyder en stigning paa ca 1 % , peger den vedvarende vaekst i det samlede olieforbrug til el-produktion paa den fortsatte noedvendighed af effektive foranstaltninger for at vende denne tendens . 3 . Diverse industrier ( tabel 9 ) Naest efter el-produktion er den almindelige industri det stoerst potentielle felt for omlaegning fra olie til kul . Dette marked giver imidlertid ualmindelig store statistiske vanskeligheder paa grund af sin diversitet og det meget store antal enkelte anlaeg og dermed forbundne definitionsproblemer . Tabel 9 , den vigtigste tabel , som omhandler forbruget i diverse industrier , indbefatter koks , men er ellers baseret paa en snaever definition . Privat el-produktion og de fleste typer rymopvarmning er ikke medregnet . Tabel 9 viser en indsnaevring af markedet paa ca . 0,7 millioner tons eller ca . 3,6 % i 1979 sammenlignet med foregaaende aar , hvilket i det vaesentlige skyldes et fald paa ca . 0,9 millioner tons i Belgien . De vigtigste grunde hertil var problemer i den belgiske cementindustri , blandt andet en strejke . Paa den anden side forventes salget af kul og koks til den almindelige industri i indevaerende aar at stige med over 2 millioner tons til knap 20 millioner tons . Der forventes stigninger i naesten alle medlemsstaterne med Det forenede Kongerige , Frankrig og Tyskland som de foerende . I Frankrig og Tyskland skyldes dette i det vaesentlige en tilbagevenden til kul til cementfremstilling og i Tysklands tilfaelde , at landets aarlige kulimportkvota fra tredjelande er oeget fra 5,5 millioner tons til 6,6 millioner tons . Ikke desto mindre vil Det forenede Kongerige stadig repraesentere naesten 40 % af hele markedet . Dette skyldes , at mens anvendelsen af kul i den almindelige industri i de fleste medlemsstater fortsat er begraenset til en raekke processer , saasom fremstilling af cement og mursten , anvendes det ogsaa til mange andre formaal i Det forenede Kongerige . Grunden til at kul anvendes i saa meget stoerre omfang end i andre medlemsstater er tilstedevaerelsen af indenlandsk kul til attraktive priser og et effektivt distributionssystem . Yderligere er eksistensen i Det forenede Kongerige af en industri , som tilbyder anlaeg lige fra kuloplagring , gennem forbraending til askefjernelse , og som ikke kraever stoerre areal eller arbejdskraft eller giver vaesentlige vaerre miljoeproblemer end sammenlignelige oliefyrede installationer , af stadig stigende betydning ved tilbagevenden fra olie til kul . Et andet aspekt ved kul , som industrien generelt laegger stadig stoerre vaegt paa , er , at det i usikkerhedsperioder kan oplagres paa et hvilket som helst sted inden for fabrikkens omraade , medens olieoplagring begraenses af tilstedevaerende tankes kapacietet . 4 . Boligopvarmning ( tabel 10 A + 10 B ) Tabel 10 A og 10 B viser henholdsvis braendsel af hoej braendvaerdi , det vil sige kul , stenkulsbriketter og koks , og med lav braendvaerdi , for eksempel brunkulsbriketter og toerv . Det sidstnaevnte marked er ubetydeligt undtagen i faa omraader i Tyskland og Irland . Paa grund af et for stort overslag over leverancer til boligopvarmning i Det forenede Kongerige for 1978 , i seneste aars rapport , blev der skabt et indtryk af stabilisering af dette marked over et antal aar . I virkeligheden er det skrumpet med ca . 1 millioner tons eller 5 % til rundt regnet 19 millioner tons . Denne maengde forblev uforandret trods det kolde vejr i begyndelsen af 1979 og problemer med leverance af olie til boligopvarmning sammen med de hoeje oliepriser . Imidlertid har der vaeret et mindre skift mellem medlemsstaterne , nemlig et fald paa ca . 10 % i Frankrig , som , i det mindste delvis , skyldtes leveringsvanskeligheder med hensyn til antracit fra USSR og nogen vaekst i Tyskland og Det forenede Kongerige . Stigende oliepriser kombineret med fremkomsten af kompakte fluid-bed kedler og automatisk kulhaandteringsudstyr forventes at foere til en fornyet udvidelse i anvendelsen af kul til institutioner og fjernvarme i dette tiaar . Da der imidlertid ikke kan forudses en lignende teknologisk udvikling inden for smaa anlaeg og individuel boligopvarmning , synes en fortsat skrumpning af dette marked uundgaaelig . I dette aar vil den langsigtede tendens til nedgang sandsynligvis vedblive i de fleste medlemsstater dog med undtagelse af Irland , hvor efterspoergselen viser en opadgaaende tendens . IV . KULPRODUKTION I FAELLESSKABET 1 . Produktionsstatistik a ) Kvantitativ produktionsanalyse ( tabel 11 og 12 ) For tredje aar i traek har Faellesskabets kulproduktion holdt sig stabil inden for 1 % af 240 millioner tons som resultatet af ret smaa , gensidigt kompenserende aendringer i produktionsniveauet i de kulproducerende medlemsstater . Faktisk viste den en let opadgaaende tendens for foerste gang siden 1975 og for Tysklands vedkommende siden 1968 . Over treaarsperioden 1977 til 1979 faldt den franske produktion med 2,7 millioner tons til 18,6 millioner tons og den belgiske produktion med 0,9 millioner tons til 6,1 millioner tons . Paa den anden side gik produktionen i Det forenede Kongerige op med 1 millioner tons fra 1977 til 1978 , men faldt seneste aar tilbage med omtrent samme maengde til 120,6 millioner tons . Udviklingen i Tyskland var omvendt - et fald paa 1,2 millioner tons fra 1977 til 1978 , men en fornyet stigning paa 3,1 millioner tons til 93,3 millioner tons i fjor . Reduktionerne i Belgien og Frankrig var primaert resultatet af planlagte minelukninger . De indbyrdes afvigende udviklinger i Tyskland og Frankrig har paa den anden side deres oprindelse i forskellige aarsagssammenhaenge . For Tysklands vedkommende blev produktionen med fuldt overlaeg tilpasset , foerst i nedadgaaende retning og derefter opadgaaende , som reaktion paa markedsforholdene , medens den britiske udvikling var det direkte resultat af produktionsrelaterede faktorer - indfoerelsen af et produktionsfremmende bonussystem i 1978 og i 1979 af kombinationen af daarligt vejr samt en strejke inden for landevejstransporten , hvilket forvaerredes af uro paa arbejdsmarkedet inden for sektoren aabne brud . Rent faktisk var den underjordiske produktion i Det forenede Kongerige med 107 millioner tons praktisk taget uaendret fra det foregaaende aar . Produktionsniveauet paa 240 millioner tons paaregnes opretholdt i indevaerende aar . Den belgiske og tyske produktion vil vaere praktisk taget uaendret i forhold til 1979 , medens en fornyet opgang i britisk kulproduktion stort set skulle opveje en forventet reduktion paa 0,7 millioner tons i Frankrig . b ) Arbejdskraft og produktivitet ( tabel 13 og 14 ) Efter en langvarig tendens , der kun kortvarig blev vendt om i et exceptionelt aar , er arbejdsstyrken under jorden igen faldet let i 1979 , medens produktiviteten steg i Frankrig og Tyskland og viste lette fald i Belgien og Det forenede Kongerige . I Tyskland var foroegelsen 13 kg pr . underjordisk mandtime , hvilket i betydelig grad hidroerte fra den omstaendighed , at den disponible arbejdsstyrke som foelge af forbedrede markedsforhold blev udnyttet paa en mere produktionsorienteret maade . I indevaerende aar er der ingen grund til at forvente vaesentlige aendringer i de seneste tendenser i arbejdskraft eller produktivitet , bortset fra at man haaber paa stigninger i produktiviteten mellem 1,8 % og 2,9 % i alle medlemsstaterne . 2 . Finansiel udvikling a ) Produktionsomkostninger og udbytte ( tabel 15 ) I 1979 steg produktionsomkostningerne i Faellesskabets kulindustri i omtrent samme omfang som i det foregaaende aar , med en hurtigere stigning for loenninger og materialepriser end for produktiviteten . Imidlertid oversteg disse stigninger ikke inflationsraten og var for Tysklands vedkommende en smule lavere . Det er usandsynligt , at udviklingen i 1980 vil afvige vaesentligt i forhold til i fjor . Indtaegterne er paa den anden side steget langsommere end omkostningerne . Til trods for brat stigende oliepriser har flere faktorer bevirket svaghed paa verdenskulmarkedet , hvilket har paavirket de priser , der kunne opnaas for faellesskabskul . Disse faktorer er en vedvarende verdensomspaendende traeghed i efterspoergslen efter kokskul og midlertidige overskud af dampkul , hvis finansielle virkning forvaerredes for de kulproducerende medlemsstater ved US-dollarens svaghed over for deres valutaer . Uanset yderligere udviklinger paa oliemarkedet er de oejeblikkelige faciliteter for omstilling til kul i el-produktion og i den almindelige industri samt til rumopvarmning i Faellesskabet og andetsteds utilstraekkelige til at oege efterspoergselen og dermed verdenspriserne paa dampkul tilstraekkeligt i indevaerende aar til at goere det muligt at haeve priserne for faellesskabskul med mere end det almindelige inflationsniveau . Med hensyn til kokskul skaber en sandsynligvis forsat svag efterspoergsel fra staalindustrien en endnu mere ugunstig situation . Som et resultat heraf er det usandsynligt , at forvaerringen i den finansielle situation for Faellesskabets kulindustri i 1979 vil blive vendt i modsat retning i loebet af indevaerende aar . b ) Medlemsstaternes finansielle interventioner ( tabel 16 ) Tidligere aars tendenser for alle kulproducenter i Faellesskabet til at forlange stigende statsstoette er fortsat i 1979 , men beloebet pr . ton varierer staerkt mellem medlemsstaterne . Tabel 16 viser , at de subsidier , som den belgiske kulindustri har behov for , er langt de stoerste , medens de for Det forenede Kongerige ligger paa et forholdsvis beskedent niveau . For Faellesskabet som helhed androg de samlede subsidier til den loebende produktion i henhold til afgoerelse nr . 73/287 og 528/76 i 1979 2 077 ERE . Ved sammenligningen af saadanne tal boer det imidlertid erindres , at forskellige stoetteniveauer ikke blot fremkommer af varierende produktionsomkostninger , men bestemmes af det omfang , hvori kul maa saelges til priser paa linje med verdensmarkedet , eller alternativt drage fordel af et beskyttet internt marked . Saaledes har den tyske kulindustri et saadant marked i den indenlandske el-produktionsindustri , der til gengaeld kan holde sig skadesloes for enhver prisulempe over for olie gennem et ekstra tillaeg for forbrugerne . 3 . Udvikling i produktionskapaciteten a ) Investering i kulproduktion og -klargoering ( tabel 17 ) I 1979 har investering i kulproduktion og -klar goering holdt sig paa et hoejt niveau i Det forenede Kongerige og Tyskland . Den vil fortsat vaere saerlig stor i foerstnaevnte i forbindelse med udviklingen af et nyt fulfelt i Selby . Tallene i tabel 17 antyder et fald for 1980 undtagen i Frankrig , men saadanne prognoser er uundgaaeligt noget usikre . Naar man imidlertid tager inflationen i betragtning , vil selv det lidt hoejere samlede beloeb for Faellesskabet i 1979 , i sammenligning med det foregaaende aar , udvise en nedadgaaende tendens i reale termer , hvilket vil fortsaette i loebet af indevaerende aar . b ) Lukning af miner ( tabel 18 ) Selv om antallet af miner , som blev lukket i fjor , kun var en smule lavere end i 1978 , var indflydelsen af disse lukninger paa Faellesskabets produktionskapacitet kun godt 2,5 millioner tons sammenlignet med 5,5 millioner tons i det foregaaende aar . Den stoerste forskel var der i Tyskland , hvor lukningen af to miner reducerede kapaciteten med 3,2 millioner tons i 1978 , hvorimod der i fjor ikke skete nogen lukning af miner af tilsvarende kapacitet . Det vaesentligste traek i indevaerende aar vil sandsynligvis vaere yderligere 5 lukninger af miner i Nord/Pas-de-Calais og Centre-Midi kulomraaderne i Frankrig i overensstemmelse med den franske regerings planer . Disse lukninger vil reducerede produktionskapaciteten med 1 million tons , hvortil maa laegges ca . 0,2 millioner tons hidroerende fra lukningen af to smaa miner i det sydlige Belgien , hvorefter der kun vil vaere én mine at lukke i det paagaeldende omraade , hvor produktionen vil ophoere i 1981 . Selv om muligheden for lukning af nogle miner i Det forenede Kongerige ikke kan udelukkes , forelaa der ingen afgoerende oplysninger paa det tidspunkt , da dette dokument gik i trykken . V . KULPRISER I betragtning af den betydning vekselkursernes udsving har , vil den foelgende oversigt , hvori US-dollarens bevaegelser i forhold til Faellesskabets valutaer er vist, vaere nyttig : 1 US-dollar = * bfr * dkr * DM * ffr * lire * fl * Pund * 2 . januar 1979 * 28,545 * 5,0225 * 1,8084 * 4,143 * 823,00 * 1,9525 * 0,4885 * 2 . juli 1979 * 29,49 * 5,2910 * 1,8417 * 4,268 * 829,00 * 2,0233 * 0,4572 * 3 . januar 1980 * 27,77 * 5,328 * 1,7055 * 4,005 * 799,40 * 1,888 * 0,4456 * 1 . april 1980 * 31,53 * 6,101 * 1,9705 * 4,538 * 911,50 * 2,1512 * 0,467 * 1 . Udvikling i listepriserne ( tabel 19 A og 19 B ) Priserne ab mine for forskellige kulsorter fra visse kulomraader fremgaar af tabel 19 A i nationale valutaer og tabel 19 B i US-dollars . Listepriserne for faellesskabskul er fortsat steget i 1979 , med stigninger mellem 8 % og 52 % . Naar disse prisbevaegelser for sammenligneligheds skyld udtrykkes i US dollars , har de imidlertid kun i meget begraenset omfang paavirket de meget store prisforskelle paa sammenlignelige kul fra forskellige kulomraader . Kulprisstigningerne , som alle fulgte i koelvandet paa prisstigninger fra andre braendselsstoffer , tog foelgende form i de forskellige medlemsstater : - Belgien : To stigninger i 1979 paa i alt fra 8 % til 38 % , efterfulgt af stigninger mellem 3 % til 10 % den 1 . januar 1980 . - Tyskland : En stigning paa 2 % i begyndelsen af 1979 , efterfulgt af en stigning paa omkring 5 % 1 . september og stigninger paa 7 % til 10 % efterfulgt af ken yderligere stigning paa omkring 11 % paa indenlandske kul i begyndelsen af 1980 . - Frankrig : Priserne steg i tre tempi i 1979 : med 6 % til 16 % den 1 april , med 5 % til 21 % den 1 . september og med 8 % til 12 % den 1 oktober , efterfulgt af yderligere stigninger mellem 2 % og 15 % den 1 . januar 1980 , og mellem 7 % og 17 % den 1 . april 1980 . - Det forenede Kongerige : Stigninger mellem 8 % og 11 % den 1 . marts efterfulgt af yderligere stigninger mellem 6 % og 14 % den 1 . juli 1979 og fra 15 % til 20 % den 1 . marts 1980 . 2 . Kokskul Gennemsnitsprisen cif ARA for kokskul fra tredjelande , den af Kommissionen udregnede saakaldte indikativpris , som havde holdt sig stabilt paa omkring dollars 61 - dollars 63 siden 1975 , til over dollars 66 i 1979 . Denne stigning var imidlertid utilstraekkelig til at kompensere for US-dollarens fald paa de internationale boerser , med det resultat , at der , udtrykt i faellesskabsvalutaer og navnlig med hensyn til DM og sterling , var en nettonedgang i loebet af 1979 . Som resultat heraf maatte stoettesatserne til produktionen af kokskul i Faellesskabet forhoejes 3 . Dampkul I modsaetning til kokskul findes der for dampkul fra tredjelande ingen indikativpris , som Faellesskabets producenter tradtionelt retter deres egen ind efter . For Tysklands vedkommende goer en ekstrabetaling , som er lagt over paa elforbrugerne , det muligt for kulproducenterne at beregne sig priser , der fuldt ud daekker deres omkostninger , mens systemet i Belgien og Frankrig gaar ud paa at indrette sig efter konkurrerende braendselstyper og at yde statsstoette til kulindustrien . Paa den anden side har en betydelig del af Det forenede Kongeriges kulproduktion kunnet holde sig konkurrencedygtig med let tilgaengelige alternativer , men nogen statsstoette har ikke desto mindre vaeret noedvendig . De gennemsnitlige dollar-priser cif ARA paa dampkul til el-produktion er gaaet op fra ca . dollar 34 pr . ton ved udgangen af 1978 til 37 til dollar 38 henimod slutningen af 1979 ; men for at man kan drage nogen slutninger ud fra denne statistiske stigning paa ca . 10 % , maa talrige faktorer tages i betragtning . For det foerste har stigninger udtrykt i ERE/TJ som foelge af US-dollarens svaghed vaeret naermere 7 % . For det andet paavirkes bevaegelser i gennemsnitspriser af kvantitative forandringer i importkuls oprindelse , som baade skyldes forskellige fob priser og varierende fragter . Saaledes har den kendsgerning , at den bratteste stigning fremkom i Sydafrika , og at dette er den stoerste eksterne kilde for dampkul til Faellesskabet , en staerk indvirkning paa gennemsnitspriser . Ikke alene er sydafrikanske kul prismaessigt de mest attraktive , som er tilgaengelige fob , men sammenlignet med visse andre oprindelseslande har den kortere soetransportafstand mindsket stigende fragtraters indflydelse . 4 . Udsigter for 1980 Yderligere prisstigninger maa paaregnes for EF kul i aarets loeb . Paa den anden side antyder den oekonomiske verdensudsigt ikke nogen vaesentlige bevaegelser i verdenspriserne paa kokskul . Imidlertid kunne uforudsigelige politiske begivenheders foelger for fragtraterne blive genspejlet i priserne . Med hensyn til verdenspriserne paa dampkul antyder de kvantitative prognoser for indfoersel til Faellesskabet efter oprindelsesland ( tabel 26 ) , med mindre der indtraeder nu uforudsigelige omstaendigheder , sandysnligheden af en mere markant stigning i den gennemsnitlige cif pris paa importerede dampkul i indevaerende aar end i 1979 . I oevrigt antyder de naevnte prognoser langsommere vaekst i importen fra Sydafrika og kraftigere stigninger i importen andetsteds fra . VI . KOKS 1 . Udvikling af Forkoksningskapaciteten ( tabel 21 ) Efter at vaere steget til godt 91 millioner tons i midten af tiaaret , var koksovnenes productionskapacitet for koks henimod 1978 blevet reduceret til 81,6 millioner tons og var faldet til lige over 81 millioner tons i fjor . Med en koksproduktion paa lidt over 66 millioner tons var den gennemsnitlige kapacitetsudnyttelse i 1979 saaledes omkrig 80 % , en forbedring paa ca . 5 procentpoints i forhold til foregaaende aar . Langt den stoerste indskraenkning i forkoksningskapaciteten i tiaarets sidste halvdel fandt sted inden for den tyske kulindustri og indebar lukning af koksovne i kulindustrien med en samlet kapacitet paa godt 5 millioner tons . Stoerstedelen af den resterende indskraenkning i denne periode falder paa lukningen af kulindustrikoksovne i Frankrig , staalindustrikoksovne i Det forenede Kongerige samt uafhaengige koksvaerker saavel som vaerker inden for staalindustrien i Belgien . I 1979 lukkedes et kulindustrikoksvaerk med en kapacitet paa lidt over 0,5 millioner tons i omraadet Nord/Pas-de-Calais i Frankrig og et staalindustrikoksvaerk med en kapacitet paa 0,4 millioner tons i naerheden af Liège i Belgien . Udsigterne for indevaerende aar er et yderligere fald paa 0,6 millioner tons i den franske kulindustris forkoksningskapacitet og et lignende fald i den belgiske staalindustris forkoksningskapacitet . Paa den anden side vil en stigning paa 1,7 millioner tons i den britiske staalindustris koksovnskapacitet og en lille foroegelse i Nederlandene oege kapaciteten i Faellesskabet som henhed i forhold til seneste aars niveau . Kommissionen til undersoege spoergsmaalet om forkoksningskapaciteten i EF paa baggrund af den oejeblikkelige omstrukturering af Faellesskabets staalindustri . Ved erstatning af koksovne , der er ved at vaere udtjent , boer nye placeringer besluttes paa baggrund af den generelle efterspoergsel i Faellesskabet som helhed for at undgaa saavel lokal overkapacitet som forsyningsvanskeligheder . 2 . Koksproduktion og koksvaerkernes forsyning med kul ( tabel 22 og 23 ) Efter en indskraenkning gennem adskillige aar som reaktion paa lav efterspoergsel fra staalindustrien , oplevede man i 1979 i alle medlemsstaterne en fornyet stigning i koksproduktionen , som naaede op paa lidt over 67 millioner tons , hvilket er en foroegelse paa 3 millioner tons eller 4,7 % . Den stoerste stigning , som androg 1,1 millioner tons , skete Tyskland , efterfulgt af Belgien og Frankrig med en stigning paa hver 0,7 millioner tons , medens stigningerne andetsteds holdt sig beskedne . Til trods for produktionsstigningen var lagrene af koks paa koksvaerkerne ved udgangen af 1978 paa 18,8 millioner tons faldet til 10,1 millioner tons ved slutningen af i fjor , idet lavere lagerbeholdninger i Tyskland tegner sig for det meste af denne reduktion . Denne udvikling var en foelge af stoerre efterspoergsel fra Faellesskabets staalindustri og oeget eksport til tredjelande . Leverancerne af faellesskabskul til koksvaerker paa 65,8 millioner tons var det samme som i 1978 , men med en ubetydelig overgang fra forskellige faellesskabslandes leverancer til indenrigsleverancer , hvilket gav sig udslag i lavere tyske kulsalg i interne faellesskabshandel , men med hoejere kokssalg . Paa den anden side steg kokskulleverancer , importeret fra lande uden for Faellesskabet , isaer fra USA , med 26 % til 21,3 millioner tons , men det boer bemaerkes , at en del af den ekstra koksproduktion blev reeksporteret til USA . Under hensyntagen til de oejeblikkelige prognoser for staalproduktionen og kokseksporten samt situationen for kokslagrene , vil koksproduktionen i indevaerende aar sandsynligvis komme til at ligge 1 millioner tons lavere end i 1979 , heri medregnet et fald paa ca . 1,7 millioner tons i koksvaerkernes kulforbrug . Paa baggrund af prognoser for kulimport vil dette fald sandsynligvis primaert paavirke faellesskabskul . VII . HANDEL MED KUL OG KOKS 1 . Handel mellem faellesskabslandene ( tabel 24 og 25 ) I 1979 har man oplevet et betydeligt fald i leverancerne af kul fra Tyskland , den vigtigste leverandoer , til andre medlemsstater . Nedgangene i leverancer gaelder for de fleste faellesskabslande , men har vaeret saerlig bratte for Belgiens og Frankrigs vedkommende , hvilket afspejler den tyske kulindustris politik , som gaar ud paa at reducere beholdninger til priser , der ikke loenner sig og som er rettet ind efter verdensmarkedet i betragtning af staerkere indenlandsk efterspoergsel og dalende lagerbeholdninger . Paa den anden side laa de tyske kokssalg i 1979 over 1,5 millioner tons eller naesten 40 % hoejere end det foregaaende aar , medens hele kokssalget faellesskabslandene imellem steg med ca . 35 % til 6,9 millioner tons . Luxembourgs staalindustri , der henter sine koks uden for storhertugdoemmet , har forsat vaeret det stoerste marked med Frankrig som en taet nr . 2 . En uventet udvikling har vaeret en stigning i den belgiske import af koks paa godt 0,7 millioner tons eller over 116 % forbundet med et fald i kulimporten fra Tyskland paa taet ved 0,6 millioner tons . To faktorer har bevirket denne udvikling : lukningen af et koksvaerk i naerheden af Liège med en aarskapacitet paa godt 400 000 t og udnyttelsen af den resterende belgiske forkoksningskapacitet til koksfremstilling af kul importeret fra USA med henblik paa re-eksport dertil . Tendenser i kulhandelen faellesskabslandene imellem for indevaerende aar , tyder kun paa ringe forandring med undtagelse af et yderligere fald paa godt 1,2 millioner tons i tyske leverancer til Frankrig i videre forfoelgelse af den i foerste afsnit omtalte politik . Paa den anden side vil niveauet for kokshandelen faellesskabslandene imellem sandsynligvis stige med andre 3 % til omkring 7,1 millioner tons , foerst og fremmest som foelge af ubetydelige stigninger i koksleverancer fra Nederlandene og Det forenede Kongerige . 2 . Handel med tredjelande ( tabel 26 og 27 ) Som paapeget i efteraarsrevisionen ( 1 ) af seneste aars beretning ( 2 ) syntes importen fra tredjelande at forloebe paa et hoejere niveau end oprindelig forudsagt ; med omkring 58,4 millioner tons laa den faktisk ca . 15 % over de oprindelige prognoser og meget taet paa 30 % over den samlede import i 1978 ; men som vist nedenfor laa nettoimporten omkring 12 millioner tons under dette tal . Stigningen paa godt 11 millioner tons var omtrent ligeligt fordelt mellem dampkul til el-produktion og kokskul . Sidstnaevnte skyldtes nogen genoplivelse af efterspoergslen fra Faellesskabets staalindustri , men afspejles ogsaa i koksbehovene i tredjelande , navnlig i USA . I realiteten blev noget i retning af 1 millioner tons kul importeret til Faellesskabet fra USA i 1979 og derefter re-eksporteret dertil som koks . Stigningen i importen af kraftvaerkskul er angivet som vaerende omkring 5,7 millioner tons i form af leverancer til offentlige kraftvaerker i tabel 8 D , idet tallene i denne tabel faktisk repraesenterer alle kul , der blev importeret til el-produktion . Stigningen er spredt mellem alle syv medlemsstater med kulfyret produktionskapacitet . Den straekker sig fra Italien og Danmark med henholdsvis 1,3 millioner tons og 1,2 millioner tons over Belgien og Frankrig med omkring 1 millioner tons til Tyskland med en ubetydelighed under 0,6 millioner tons . Til sammenligning boer det bemaerkes , at stigningen paa 5,5-6 millioner tons i importen af kul til el-produktion blev ledsaget af en stigning paa 5 millioner tons i leverancer af faellesskabskul til ette formaal . Med hensyn til oprindelseslande har den vigtigste udvikling i 1979 vaeret en bedring i importen fra USA , der var usaedvanlig lav i 1978 som foelge af strejker i kulmineindustrien og ved jernbanerne . USA er dog fortsat paa tredjepladsen efter Sydafrika og Polen . I oevrigt har Sydafrika for foerste gang overgaaet Polen som den stoerste udefrakommende leverandoer af kul til EF . Paa den anden side bevirkede forsyningsproblemer et fald paa 11 % i importen fra USSR til kun 2,9 millioner tons , hovedsagelig i antracit til markedet for boligopvarmning . Kuleksporten til lande uden for Faellesskabet har fortsat holdt sig stabilt paa omkring 2 millioner tons med Tyskland som den vigtigste leverandoer . I betragtning af de hoeje omkostninger ved Faellesskabets kulproduktion er en udvidelse af denne eksport usandsynlig . Paa den anden side har kokseksporten paa omkring 8 millioner tons ligget paa et meget hoejere niveau end i 1978 . Det stoerste marked har vaeret USA , der repraesenterer naesten 3 millioner tons , som foelge af utilstraekkelige indenlandske forkoksningskapaciteter , hvilket skyldes miljoelovgivningens finansielle indvirkning paa investering i koksovne . Tyskland , der har brugt indenlandske kul og eksporteret 5,5 millioner tons i 1979 , har vaeret langt den stoerste eksportoer af koks til tredjelande . Hvis man ser paa den samlede balance mellem kul - og den meget lille koksimport til Faellesskabet paa den ene side og koks - og kuleksporten i 1979 paa den anden var Faellesskabet nettoimportoer af i alt 46,5 millioner tons , idet koks her er regnet i kulaekvivalenter , sammenlignet med 33,5 millioner tons i 1978 . Udsigterne for handelen med tredjelande i 1980 er yderligere store stigninger i kulimporten og et fald i eksporten , navnlig af koks fra Tyskland . Sidstnaevnte vil vaere det kombinerede resultat af svindende lagre og stabil indenlandsk efterspoergsel , der giver et mere loennende marked end oversoeisk salg af kul . Den forudsagte 12 % stigning til taet paa 65 millioner tons kulimporten til Faellesskabet i indevaerende aar vil hovedsagelig skyldes voksende efterspoergsel paa dampkul , medens importen af kokskul forventes at falde med omkring 1,5 millioner tons , og maengden af andre kvaliteter vil holde sig uaendret . Af stigningen paa ca . 8 millioner tons i importen af dampkul vil stoerstedelen vaere til el-produktion , men en del vil blive brugt af industrien , navnlig til fremstilling af cement og mursten i anlaeg , der paa ny er stillet om til kulfyring fra oliefyring . De stoerste importstigninger vil vaere i Danmark og Frankrig , der hver isaer tegner sig for 2 millioner tons , men som for foerstnaevntes vedkommende repraesenterer en foroegelse paa taet ved 36 % over for ca . 9 % for Frankrigs vedkommende . De fire foerende kuleksportoerer til Faellesskabet - Sydafrika , Polen , USA og Australien i denne raekkefoelge - forudsiges alle at oege deres leverancer . Imidlertid er der , i betragtning af produktions - og transportproblemer i Polen , forbundet med intern efterspoergsel og nabolandenes krav nogen tvivl om , hvorvidt den projekterede foroegelse paa naerved 2 millioner tons af polske leverancer til Faellesskabet vil kunne opnaas . VIII . LAGRE AF STENKUL OG KOKS Det boer bemaerkes , at tabel 25 , hvori foreloebige tal er givet for producenternes kul - og kokslagre ved aarets udgang , ikke umiddelbart kan sammenlignes med tabel 29 , 30 A og 30 B , hvori kraftvaerks - og minekullagre er vist fordelt paa kvalitet , oparbejdningsgrad og kulfelter ved udgangen af september 1979 , der er de senest tilgaengelige paa det tidspunkt , da beretningen skal gaa i trykken . 1 . Producentlagre af kul og koks ( tabel 28 og 29 ) Indskraenkningen af de tyske overskudslagre af kul og koks fra deres maksimum paa 38,9 millioner tons ( koks beregnet i kulaekvivalenter ) ved udgangen af marts 1978 til 31,7 millioner tons ved udgangen af samme aar fortsatte i 1979 med det resultat , at lagrene udgjorde 21,2 millioner tons ved slutningen af 1979 . Da 11 millioner tons heraf udgoer den nationale kulreserve , som finansieres af regeringen , repraesenterede de 10 millioner tons af lagerbeholdningerne i den tyske kulindustri ved slutningen af 1979 derved ca . 6 ugers kulproduktion , eller 12 ugers produktion , naar den nationale reserve tages i betragtning , idet disse produktionstaal repraesenterer statistiske gennemsnit , der er udledt af aarsproduktionen teoretisk jaevnt fordelt over 52 uger . Lignende , omend mindre drastiske , indskraenkninger skete i loebet af 1979 i Frankrig og Det forenede Kongerige , mens belgiske lagre allerede i loebet af 1978 var blevet trukket ned til deres minimale driftsniveauer , idet koks kun spiller en underordnet rolle i producenternes lagre i disse tre medlemsstater . Udtrykt i ugentlig gennemsnitsproduktion repraesenterede producentlagrene i Frankrig ved slutningen af 1979 omkring 15 ugers kulproduktion og i Det forenede Kongerige kun fem ugers produktion . Som vist i tabel 29 bestod en stor del af disse lagre af delvis behandlede smaakul , raakul og kulafvask . Naar kul og koks beregnet i kulaekvivalenter og den nationale tyske reserve medregnes , androg Faellesskabets samlede producentlagre ved udgangen af 1979 under 40 millioner tons mod 56,5 millioner tons et aar tidligere . Denne drastiske forandring skyldes en raekke saerskilte faktorer . De vigtigste heraf var betydelige stigninger i forbruget af indenlandske kul til el-produktion i Tyskland og Det forenede Kongerige , forbedret ydelse i staalindustrien og den tyske kulindustris bevidste politik for at reducere overskudslagre ved salg af kul og koks saavel inden for som uden for Faellesskabet . Selv om EF-lagrene sandsynligvis vil mindskes i indevaerende aar , og isaer kokslagrene i Tyskland , vil disse vaere smaa sammenlignet med indskraenkningen i loebet af de foregaaende 18 maaneder . Udviklingen vil dog vaere ujaevnt fordelt mellem medlemsstaterne . I Det forenede Kongerige vil en oeget produktion kombineret med den milde vinter og en maanedlang strejke inden for staalindustrien sandsynligvis medfoere , at producenternes lagre vil foroeges . 2 . Kullagre ved kraftvaerker ( tabel 30 ) Kullagrene ved kraftvaerker ved udgangen af september 1979 , som er de senest foreliggende tal paa det tidspunkt , hvor dette gaar i trykken , strakte sig fra 38 dages gennemsnitsforbrug i Italien , hvor man kun er afhaengig af kul til en meget lille andel af elproduktionen , til 180 dage i Danmark , som er den medlemsstat , der har gjort de stoerste fremskridt siden 1974 i omstillingen af sin produktionskapacitet fra olie til kul . Blandt de kulproducerende medlemsstater strakte lagrene ved kraftvaerker sig fra 50 til 70 dage , men for deres vedkommende danner en vaesentlig del af lagre ved minerne en ekstra reserve . Udtrykt i Faellesskabets sikkerhed for forsyning med kul til el-produktion udgoer ingen af lageraendringerne siden sidste aar nogen vaesentlig forskel . ( 1 ) EFT nr . C 278 af 7 . 11 . 1979 . ( 2 ) EFT nr . C 120 af 14 . 5 . 1979 . TABEL 1 De forskellige primaere energiformers andel i det interne nettoforbrug af energi * 1978 * 1979 * 1980 * * PJ * % * PJ * % * PJ * % * Stenkul * 7 329,7 * 18,7 * 8 020,4 * 19,4 * 7 995,3 * 19,3 * Brunkul * 1 121,8 * 2,9 * 1 167,9 * 2,8 * 1 167,9 * 2,8 * Olie * 21 415,7 * 54,5 * 21 993,2 * 53,3 * 21 641,6 * 52,4 * Naturgas * 6 726,9 * 17,1 * 7 233,4 * 17,5 * 7 451,1 * 18,0 * Atomkraft * 1 193,0 * 3,0 * 1 310,2 * 3,2 * 1 632,5 * 4,0 * Overige * 1 477,6 * 3,8 * 1 507,0 * 3,5 * 1 431,6 * 3,5 * I alt * 39 264,7 * 100,0 * 41 232,1 * 100,0 * 41 320,0 * 100,0 * TABEL 2 Bruttonationalprodukt i faste priser ( variationer i % forhold til foregaaende aar ) * 1978 Faktisk * 1979 Foreloebig * 1980 Forventet * Belgien * 2,6 * 3,0 * 1,9 * Danmark * 0,9 * 3,1 * - 0,3 * Forbundsrepublikken Tyskland * 3,2 * 4,4 * 2,1 * Frankrig * 3,3 * 3,4 * 2,1 * Irland * 6,1 * 3,2 * 1,4 * Italien * 2,6 * 4,9 * 2,0 * Luxembourg * 4,5 * 2,7 * 1,8 * Nederlandene * 2,4 * 2,3 * 1,0 * Det forenede Kongerige * 3,3 * 0,2 * - 2,5 * Faellesskabet * 3,0 * 3,3 * 1,2 * Kilde : Dok . KOM(80)100 endelig version . TABEL 3 Faellesskabets forbrug af kul fordelt paa sektorer og medlemsstater ( i millioner tons ) * 1978 faktisk * 1979 anslaaet * 1980 forventet * 1979/78 i % * 1980/79 i % * A . * * * * * * Kraftvaerker * 160,4 * 177,9 * 178,4 * + 10,4 * + 0,3 * Koksvaerker * 83,0 * 87,1 * 85,4 * + 4,9 * - 2,0 * Jern - og staalindustrien * 2,1 * 2,2 * 2,1 * + 5,2 * - 7,0 * Andre industrier * 13,9 * 13,3 * 15,5 * - 4,3 * + 16,2 * Boligopvarmning * 19,3 19,1 * 18,7 * - 0,7 * - 2,3 * Briketvaerker * 4,9 * 4,9 * 4,7 * - * - 4,8 * Forbrug paa produktion * 2,2 * 1,9 * 1,9 * - 10,4 * - 2,6 * Gasvaerker og andre * 2,1 * 2,1 * 1,6 * - * - 22,9 * Statistisk forskel * - 0,4 * - * - * - * - * I alt * 287,4 * 308,6 * 308,2 * + 7,4 * - 0,1 * B . * * * * * * Belgien * 16,6 * 17,1 * 16,9 * + 3,2 * - 1,3 * Danmark * 5,6 * 6,8 * 8,1 * + 22,0 * + 18,8 * Forbundsrepublikken Tyskland * 81,9 * 86,7 * 87,5 * + 5,9 * + 0,8 * Frankrig * 44,2 * 47,3 * 45,8 * + 6,8 * - 3,0 * Irland * 0,8 * 1,1 * 1,1 * - * - * Italien * 12,1 * 13,3 * 14,1 * + 9,7 * + 5,7 * Luxembourg * 0,5 * 0,4 * 0,4 * - 12,0 * - 20,0 * Nederlandene * 5,0 * 5,1 * 6,0 * + 2,4 * + 17,2 * Det forenede Kongerige * 120,6 * 130,6 * 128,4 * + 8,3 * - 1,8 * I alt * 287,4 * 308,6 * 308,2 * + 7,4 * - 0,1 * TABEL 4 Produktion af staal og raajern ( i 1 000 tons ) * 1978 faktisk * 1979 foreloebig * 1980 forventet * 1979/78 forskel i % * 1980/79 forskel i % * A . STAAL BLEU ( BLOEU ) * 17 391 * 18 391 * 18 400 * + 5,8 * - * Danmark * 863 * 805 * 830 * - 6,7 * + 3,1 * Forbundsrepublikken Tyskland * 41 253 * 46 033 * 44 000 * + 11,6 * - 4,4 * Frankrig * 22 837 * 23 337 * 22 000 * + 2,2 * - 5,7 * Irland * 68 * 72 * 70 * + 5,9 * - 2,8 * Italien * 24 283 * 23 995 * 23 200 * - 1,2 * - 3,3 * Nederlandene * 5 583 * 5 804 * 5 500 * + 4,0 * - 5,2 * Det forenede Kongerige ( 1 ) * 20 302 * 21 571 * 20 400 * + 6,3 * - 5,4 * Faellesskabet * 132 580 * 140 013 * 134 400 * + 5,6 * - 4,0 * B . RAAJERN BLEU ( BLOEU ) * 13 927 * 14 659 * 14 510 * + 5,3 * - 1,0 * Forbundsrepublikken Tyskland * 30 148 * 35 170 * 32 600 * + 16,7 * - 7,3 * Frankrig * 18 497 * 19 405 * 18 200 * + 4,9 * - 6,2 * Italien * 11 405 * 11 386 * 10 900 * - 0,2 * - 4,2 * Nederlandene * 4 613 * 4 813 * 4 510 * + 4,3 * - 6,3 * Det forenede Kongerige ( 1 ) * 11 600 * 13 097 * 12 430 * + 12,9 * - 5,1 * Faellesskabet * 90 190 * 98 530 * 93 150 * + 9,2 - 5,5 * ( 1 ) 1980-tallene for Det forenede Kongerige tager ikke hensyn til strejken i aarets begyndelse . TABEL 5 Koksandel eller specifikt koksforbrug i hoejovne * ( i kg pr . ton ) * * 1978 faktisk * 1979 foreloebig * 1980 forventet * Belgien * 519 * 545 * 550 * Forbundsrepublikken Tyskland * 486 * 490 * 500 * Frankrig * 491 * 509 * 509 * Italien * 479 * 480 * 480 * Luxembourg * 489 * 505 * 530 * Nederlandene * 430 * 430 * 430 * Det forenede Kongerige * 577 * 575 * 575 * Faellesskabet * 500 * 508 * 513 * TABEL 6 Forbrug af ovekoks i jern - og staalindustrien ( i 1 000 tons ) * 1978 faktisk * 1979 anslaaet * 1980 forventet * 1979/78 i % * 1980/79 i % * Belgien * 6 102 * 6 630 * 6 510 * + 8,6 * - 1,8 * Danmark * 33 * 35 * 35 * + 6,1 * - * Forbundsrepublikken Tyskland * 17 008 * 20 050 * 19 000 * + 17,9 * - 5,2 * Frankrig * 10 187 * 10 910 * 10 265 * + 7,1 * - 5,9 * Irland * 10 * 10 * 10 * - * - * Italien * 6 299 * 6 300 * 6 055 - * - 3,9 * Luxembourg * 1 958 * 2 200 * 2 370 * + 12,4 * + 7,7 * Nederlandene * 2 163 * 2 290 * 2 160 * + 5,9 * - 5,7 * Det forenede Kongerige * 8 060 * 9 000 * 8 500 * + 11,7 * - 5,6 * Faellesskabet * 51 820 * 57 425 * 54 905 * + 10,8 * - 4,4 * Enkeltheder : * * * * * * Forbrug i hoejovne * 45 004 * 50 015 * 47 805 * + 11,1 * - 4,4 * Sintringsanlaeg * 6 544 * 6 905 * 6 620 * + 4,8 * - 3,5 * Til andre formaal * 271 * 505 * 480 * + 86,3 * - 5,0 * TABEL 7 Faellesskabets koksforbrug opdelt paa sektorer ( i 1 000 tons ) * 1978 faktisk * 1979 anslaaet * 1980 forventet * 1979/78 ( i % ) * 1980/79 ( i % ) * Jern - og staalindustrien * 51 820 * 57 425 * 54 905 * + 10,8 * - 4,4 * Andre industrier * 4 581 * 4 513 * 4 403 * - 1,5 * - 2,4 * Boligopvarmning * 4 885 * 5 005 * 4 749 * + 2,4 * - 5,1 * Andre formaal * 1 178 * 1 194 * 1 168 * + 1,3 * - 2,2 * I alt * 62 464 * 68 137 * 65 225 * + 9,1 * - 4,3 * TABEL 8 A Bruttoproduktion af elektricitet i Faellesskabet Fordeling paa energikilder * Produktion i TWh * Fordeling i % * AEndring i % * * faktisk * anslaaet * forventet * faktisk * anslaaet * forventet * * * 1978 * 1979 * 1980 * 1978 * 1979 * 1980 * 1979/78 * 1980/79 * Belgien * 50,8 * 52,2 * 55,4 * 4,3 * 4,2 * 4,3 * + 2,7 * + 6,1 * Danmark * 20,8 * 22,2 * 25,5 * 1,8 * 1,8 * 2,0 * + 6,7 * + 15,0 * Tyskland * 353,4 * 373,0 * 388,0 * 29,8 * 29,9 * 30,0 * + 5,5 * + 4,0 * Frankrig * 226,7 * 241,0 * 260,8 * 19,1 * 19,4 * 20,2 * + 6,3 * + 8,2 * Irland * 10,0 * 11,0 * 11,6 * 0,8 * 0,9 * 0,9 * + 10,3 * + 5,5 * Italien * 175,0 * 180,7 * 190,5 * 14,7 * 14,5 * 14,7 * + 3,2 * + 5,4 * Luxembourg * 1,4 * 1,3 * 1,4 * 0,1 * 0,1 * 0,1 * - 3,1 * + 1,8 * Nederlandene * 61,6 * 64,7 * 66,8 * 5,2 * 5,2 * 5,2 * + 5,1 * + 3,2 * Det forenede Kongerige * 287,6 * 299,6 * 292,7 * 24,2 * 24,0 * 22,6 * + 4,1 * - 2,3 * I alt * 1 187,4 * 1 245,7 * 1 292,7 * 100,0 * 100,0 * 100,0 * + 4,9 * + 3,8 * Vandkraft i alt * 142,6 * 141,5 * 136,5 * 12,5 * 11,4 * 10,6 * - 0,8 * - 3,5 * stroemkraftvaerker * 136,7 * 134,5 * 128,4 * 12,0 * 10,8 * 10,0 * - 1,5 * - 4,6 * pumpekraftvaerker * 5,9 * 7,0 * 8,1 * 0,5 * 0,6 * 0,6 * + 18,6 * + 15,7 * Geotermik * 2,5 * 2,5 * 2,6 * 0,2 * 0,2 * 0,2 * + 0,2 * + 4,0 * Atomkraft * 124,6 * 137,5 * 172,0 * 10,3 * 11,0 * 13,3 * + 10,3 * + 25,1 * Konventionel varmekraft i alt * 917,7 * 964,2 * 981,6 * 77,0 * 77,4 * 75,9 * + 5,1 * + 1,8 * kul * 377,3 * 416,4 * 426,0 * 31,5 * 33,4 * 32,9 * + 10,4 * + 2,3 * brunkul og toerv * 96,3 * 98,2 * 100,3 * 7,9 * 7,9 * 7,8 * + 2,0 * + 2,1 * olie * 285,2 * 290,1 * 295,4 * 24,1 * 23,3 * 22,8 * + 1,7 * + 1,8 * naturgas * 132,4 * 132,3 * 132,5 * 11,2 * 10,6 * 10,2 * - 0,1 * + 0,2 * afledt gas * 19,7 * 20,2 * 20,2 * 1,7 * 1,6 * 1,6 * + 2,5 * - 0,2 * andet braendsel * 6,8 * 7,0 * 7,2 * 0,6 * 0,6 * 0,6 * + 2,9 * + 3,6 * TABEL 8 B Konventionelle kraftvaerkers braendselsforbrug og procentvise daekning af behovet ( i petajoule ( 10 15 joule ) lavere kalorievaerdi ) * 1978 faktisk * 1979 anslaaet * 1980 forventet ( 1 ) * AEndring i % * * PJ * % * PJ * % * PJ * % * 1979/78 * 1980/79 ( 1 ) * Belgien * * * * * * * * * Stenkul * 102,5 * 27,9 * 111,6 * 28,6 * * * + 8,9 * * Brunkul * - * - * - * - * * * - * * Olieprodukter * 164,7 * 44,9 * 166,2 * 42,5 * * * + 0,9 * * Naturgas * 65,9 * 17,9 * 80,8 * 20,7 * * * + 22,7 * * Andet braendsel * 34,0 * 9,3 * 32,1 * 8,2 * * * - 5,6 * * I alt * 367,1 * 100,0 * 390,7 * 100,0 * * * + 6,4 * * Danmark * * * * * * * * * Stenkul * 122,0 * 57,2 * 153,7 * 66,2 * * * + 23,9 * * Olieprodukter * 91,3 * 42,8 * 78,4 * 33,8 * * * - 15,1 * * I alt * 213,3 * 100,0 * 232,1 * 100,0 * * * + 8,8 * * Forbundsrepublikken Tyskland * * * * * * * * * Stenkul * 1 004,3 * 34,3 * 1 097,1 * 35,7 * * * + 9,2 * * Brunkul * 926,4 * 31,7 * 951,0 * 31,0 * * * + 2,7 * * Olieprodukter * 297,0 * 10,1 * 272,4 * 8,9 * * * - 8,2 * * Naturgas * 583,1 * 19,9 622,5 * 20,3 * * * + 6,8 * * Andet braendsel * 116,6 * 4,0 * 125,7 * 4,1 * * * + 7,8 * * I alt * 2 927,5 * 100,0 * 3 068,7 * 100,0 * * * + 4,8 * * Frankrig * * * * * * * * * Stenkul * 515,3 * 44,4 * 574,5 * 46,5 * * * + 11,5 * * Brunkul * 29,2 * 2,5 * 30,5 * 2,5 * * * + 4,6 * * Olieprodukter * 502,2 * 43,2 * 494,9 * 40,1 * * * - 1,5 * * Naturgas * 55,1 * 4,7 * 73,1 * 5,9 * * * + 32,8 * * Andet braendsel * 60,4 * 5,2 * 61,5 * 5,0 * * * + 1,8 * * I alt * 1 162,2 * 100,0 * 1 234,5 * 100,0 * * * + 6,2 * * Irland * * * * * * * * * Stenkul * 0,7 * 0,7 * 1,0 * 1,0 * * * + 41,4 * * Toerv * 28,2 * 29,6 * 26,0 * 24,6 * * * - 7,9 * * Olieprodukter * 66,5 * 69,7 * 70,6 * 66,9 * * * + 6,2 * * Naturgas * - * - * 7,9 * 7,5 * * * - * * I alt * 95,4 * 100,0 * 105,6 * 100,0 * * * + 10,6 * * ( 1 ) Tallene for Faellesskabet foreligger ikke . TABEL 8 B ( fortsat ) ( i petajoule ( 10 15 joule ) lavere kalorievaerdi ) * 1978 faktisk * 1979 anslaaet * 1980 forventet ( 1 ) * AEndring i % * * PJ * % * PJ * % * PJ * % * 1979/78 * 1980/79 ( 1 ) * Italien * * * * * * * * * Stenkul * 52,9 * 4,8 * 95,4 * 8,2 * * * + 80,4 * * Brunkul * 12,6 * 1,1 * 13,8 * 1,2 * * * + 10,0 * * Olieprodukter * 891,5 * 81,7 * 920,9 * 79,2 * * * + 3,3 * * Naturgas * 97,1 * 8,9 * 95,4 * 8,2 * * * - 1,7 * * Andet braendsel * 38,2 * 3,5 * 37,5 * 3,2 * * * - 1,8 * * I alt * 1 092,3 * 100,0 * 1 163,1 * 100,0 * * * + 6,5 * * Luxembourg * * * * * * * * * Stenkul * - * - * - * - * * * + 8,7 * * Olieprodukter * 2,5 * 17,3 * 1,9 * 14,7 * * * - 21,2 * * Naturgas * 5,6 * 39,6 * 4,8 * 36,7 * * * - 14,5 * * Andet braendsel * 6,1 * 43,1 * 6,3 * 48,6 * * * + 3,3 * * I alt * 14,3 * 100,0 * 13,1 * 100,0 * * * - 0,8 * * Nederlandene * * * * * * * * * Stenkul * 45,2 * 8,5 * 31,5 * 5,6 * * * - 30,3 * * Olieprodukter * 95,3 * 17,9 * 200,3 * 35,7 * * * + 110,0 * * Naturgas * 360,0 * 67,7 * 294,0 * 52,5 * * * - 18,3 * * Andet braensel * 31,5 * 5,9 34,5 * 6,2 * * * + 9,5 * * I alt * 532,0 * 100,0 * 560,3 * 100,0 * * * + 5,3 * * Det forenede Kongerige * * * * * * * * * Stenkul * 1 893,3 * 75,6 * 2 074,5 * 78,7 * * * + 9,6 * * Olieprodukter * 544,3 * 21,7 * 508,1 * 19,2 * * * - 6,6 * * Naturgas * 42,4 * 1,7 * 33,3 * 1,3 * * * - 21,5 * * Andet braendsel * 24,6 * 1,0 * 22,0 * 0,8 * * * - 10,4 * * I alt * 2 504,6 * 100,0 * 2 637,9 * 100,0 * * * + 5,3 * * Faellesskabet * * * * * * * * * Stenkul * 3 736,4 * 41,9 * 4 139,3 * 44,0 * 4 214,3 * 44,2 * + 10,8 * + 1,8 * Brunkul/Toerv * 996,4 * 11,2 * 1 021,4 * 10,9 * 1 038,7 * 10,9 * + 2,5 * + 1,7 * Olieprodukter * 2 655,2 * 29,8 * 2 713,8 * 28,8 * 2 745,0 * 28,8 * + 2,2 * + 1,1 * Naturgas * 1 209,2 * 13,6 * 1 211,9 * 12,9 * 1 214,9 * 12,7 * + 0,2 * + 0,2 * Andet braendsel * 311,5 * 3,5 * 319,5 * 3,4 * 320,5 * 3,4 * + 2,6 * + 0,3 * I alt * 8 908,7 * 100,0 * 9 406,0 * 100,0 * 9 533,3 * 100,0 * + 5,6 * + 1,4 * ( 1 ) Tallene for de enkelte faellesskabslande foreligger ikke . TABEL 8 C Forbruget af fast braendsel i kraftvaerker ( herunder egenproducenter ) ( i mill . tons ) * 1978 faktisk * 1979 foreloebig * 1980 forventet * 1979/78 i % * 1980/79 i % * Belgien * * * * * * Stenkul * 4,7 * 5,2 * 5,3 * + 11,0 * + 1,9 * Danmark * * * * * * Stenkul * 4,9 * 5,9 * 7,1 * + 19,8 * + 20,3 * Forbundsrepublikken Tyskland * * * * * * Stenkul * 40,6 * 44,0 * 44,1 * + 8,4 * + 0,2 * Begkul * 1,5 * 1,5 * 1,5 * + 6,7 * + 1,4 * Brunkul * 113,4 * 121,2 * 122,9 * + 6,7 * + 1,4 * Frankrig * * * * * * Stenkul * 22,9 * 25,0 * 25,0 * + 9,5 * - * Begkul * 1,2 * 1,2 * 1,2 * + 14,7 * + 7,5 * Brunkul * 1,2 * 1,5 * 1,7 * + 14,7 * + 7,5 * Irland * * * * * * Stenkul * - * - * - * - * - * Toerv * 3,0 * 3,0 * 3,2 * - 0,8 * + 6,6 * Italien * * * * * * Stenkul * 2,1 * 3,3 * 4,2 * + 56,0 * + 30,0 * Brunkul * 1,9 * 2,0 * 2,0 * + 7,3 * - * Nederland * * * * * * Stenkul * 1,7 * 1,4 * 2,3 * - 21,0 * + 69,1 * Det forenede Kongerige * * * * * * Stenkul * 83,4 * 93,0 * 90,3 * + 11,5 * - 3,0 * Faellesskabet * * * * * * Stenkul * 160,4 * 177,9 * 178,4 * + 10,4 * + 0,3 * Begkul * 2,7 * 2,7 * 2,7 * - * - Toerv og brunkul * 119,5 * 127,7 * 129,8 * + 6,8 * + 1,7 * TABEL 8 D Kulforsyning til offentlige kraftvaerker ( Denne tabel omfatter ikke forsyninger til kraftvaerker , som ejes af kulindustrien eller egenproducenter ) * ( i 1 000 tons ) * * Kul fra eget land * Kul fra andre EKSF-lande * Kul fra EKSF i alt * Kul fra tredjelande * Forsyninger i alt * Belgien 1977 * 3 4 * * 222 * 3 675 * 421 * 4 096 * 1978 * 3 372 * 304 * 3 676 * 704 * 4 380 * 1979 * 2 540 * 560 * 3 100 * 1 750 * 4 850 * Danmark 1977 * - * 1 001 * 1 001 * 3 625 * 4 626 * 1978 * - * 1 080 * 1 080 * 4 286 * 5 366 * 1979 * - * 800 * 800 * 5 500 * 6 300 * Forbundsrepublikken Tyskland ( 1 ) 1977 * 24 964 * 605 * 25 569 * 4 231 * 29 800 * 1978 * 27 258 * 631 * 27 889 * 4 599 * 32 488 * 1979 * 28 765 * 890 * 29 655 * 5 170 * 34 825 * Frankrig 1977 * 3 368 * 1 692 * 5 060 * 9 925 * 14 985 * 1978 * 3 143 * 3 178 * 6 321 * 10 290 * 16 611 * 1979 * 3 345 * 2 700 * 6 045 * 11 255 * 17 300 Italien 1977 * - * - * - * 1 802 * 1 802 * 1978 * - * 46 * 46 * 1 927 * 1 973 * 1979 * - * 50 * 50 * 3 250 * 3 300 * Nederlandene 1977 * 16 * 292 * 308 * 1 157 * 1 465 * 1978 * - * 387 * 387 * 1 119 * 1 506 * 1979 * - * 540 * 540 * 1 860 * 1 400 * Det forenede Kongerige 1977 * 78 790 * 221 * 79 011 * 475 * 79 486 * 1978 * 80 964 * 54 * 81 018 * 697 * 81 715 * 1979 * 85 430 * 70 * 85 500 * 1 500 * 87 000 * Faellesskabet 1977 * 110 591 * 4 033 * 114 624 * 21 636 * 136 260 * 1978 * 114 737 * 5 680 * 120 417 * 23 622 * 144 039 * 1979 * 120 080 * 5 610 * 125 690 * 29 285 * 154 975 * ( 1 ) Herunder " Bergbauverbundkraftwerke " . 1977/1978 : Faktisk . 1979 : Anslaaet . TABEL 9 Forbrug af kul og koksvaerkskoks i diverse industrier ( 1 ) ( med undtagelse af kraftvaerker ) ( i 1 000 t ) * 1978 faktisk * 1979 anslaaet * 1980 forventet * 1979/78 % * 1980/79 % * Belgien * 2 708 * 1 796 * 2 130 * - 33,7 * + 18,6 * Danmark * 795 * 825 * 915 * + 3,8 * + 10,9 * Tyskland * 4 308 * 4 350 * 4 800 * + 1,0 * + 10,3 * Frankrig * 2 469 * 2 700 * 3 250 * + 9,4 * + 20,4 * Irland * 36 * 40 * 40 * + 11,1 * - * Italien * 849 * 635 * 610 * - 25,2 * - 4,0 * Luxembourg * 1 * 2 * 3 * - * - * Nederlandene * 263 * 310 * 360 * + 17,9 * + 16,1 * Det forenede Kongerige * 7 048 * 7 150 * 7 750 * + 1,4 * + 8,4 * Faellesskabet * 18 477 * 17 808 * 19 858 * - 3,6 * + 11,5 * ( 1 ) Koksvaerkskoks er anfoert til vaerdien 1 . TABEL 10 A Leverancer af kul , stenkulsbriketter og koks til boligopvarmning ( herunder uddeling til arbejdere ) ( i 1 000 t ) * 1978 faktisk * 1979 anslaaet * 1980 forventet * 1979/78 forskel i % * 1980/79 forskel i % * Belgien * Kul * 1 636 * 1 597 * 1 645 * - 2,4 * + 3,0 * * Stenkulsbriketter * 201 * 200 * 220 * - 0,5 * + 10,0 * * Koks * 20 * 26 * 25 * + 30,0 * - 3,8 * * I alt * 1 857 * 1 823 * 1 890 * + 0,7 * + 0,8 * Danmark * Kul * 14 * 20 * 20 * + 42,9 * - * * Koks * 28 * 30 * 30 * + 7,1 * - * * I alt * 42 * 50 * 50 * + 19,0 * - * Forbundsrepublikken Tyskland * Stenkul * 1 369 * 1 360 * 1 250 * - 0,7 * - 8,1 * * Stenkulsbriketter * 1 032 * 1 050 * 1 000 * + 1,7 * - 4,8 * * Koks * 1 727 * 1 925 * 1 750 * + 11,5 * - 9,1 * * I alt * 4 128 * 4 335 * 4 000 * + 5,0 * - 7,7 * Frankrig * Kul * 3 031 * 2 630 * 2 570 * - 13,2 * - 2,3 * * Stenkulsbriketter * 2 416 * 2 250 * 2 250 * - 6,9 * - * * Koks * 297 * 260 * 230 * - 12,4 * - 11,5 * * I alt * 5 744 * 5 140 * 5 050 * - 10,5 * - 1,8 * Irland * Kul * 725 * 970 * 970 * + 33,8 * - * * Koks * 4 * 4 * 4 * - * - * * I alt * 729 * 974 * 974 * + 33,6 * - * Italien * Kul * 150 * 150 * 135 * - * - 10,0 * * Stenkulsbriketter * 10 * 10 * 10 * - * - * * Koks * 196 * 250 * 250 * + 27,6 * - * * I alt * 356 * 410 * 395 * + 15,2 * - 3,7 * Luxembourg * Kul * 6 * 5 * 5 * - 16,7 * - * * Stenkulsbriketter * 1 * 1 * 1 * - * - * * Koks * 1 * 2 * 2 * + 100,0 * - * * I alt * 8 * 8 8 * - * - * Nederlandene * Kul * 117 * 100 * 100 * - 14,5 * - * * Stenkulsbriketter * 4 * 4 * 4 * - * - * * Koks * 6 * 8 * 8 * + 33,3 * - * * I alt * 127 * 112 * 112 * - 11,8 * - * Det forenede Kongerige * Kul * 12 195 * 12 300 * 12 000 * + 0,9 * - 2,4 * * Stenkulsbriketter * 1 000 * 1 000 * 900 * - * - 10,0 * * Koks * 2 602 * 2 500 * 2 450 * - 3,9 * - 2,0 * * I alt * 15 797 * 15 800 * 15 350 * - * - 2,8 * Faellesskabet * Kul * 19 243 * 19 132 * 18 695 * - 0,7 * - 2,3 * * Stenkulsbriketter * 4 664 * 4 515 * 4 385 * - 3,2 * - 2,9 * * Koks * 4 881 * 5 005 * 4 749 * + 2,4 * - 5,1 * * I alt * 28 788 * 28 652 * 27 829 * - 0,5 * - 2,9 * TABEL 10 B Leverancer af toerv og brunkul til boligopvarmning ( i 1 000 t ) * 1978 faktisk * 1979 anslaaet * 1980 forventet * AEndring i % * * * * * 1979/78 * 1980/79 * Belgien * * * * * * brunkulsbriketter * 20 * 20 * 20 * - * - * Danmark * * * * * * brunkulsbriketter * 15 * 15 * 15 * - * - * Tyskland * * * * * * brunkulsbriketter * 3 168 * 3 000 * 2 800 * - 5,3 * - 6,6 * Frankrig * * * * * * brunkulsbriketter * 157 * 155 * 155 * - 1,3 * - * sort liguit * 67 * 65 * 65 * - 3,0 * - * Irland * * * * * * toerv * 504 * 500 * 500 * - 0,8 * - * toervebriketter * 323 * 320 * 320 * - 0,9 * - * Italien * * * * * * brunkul * 40 * 40 * 40 * - * - * sort liguit * 20 * 30 * 20 * + 50,0 * - 33,3 * Luxembourg * * * * * * brunkulsbriketter * 3 * 35 * 35 * - 2,8 * - * Nederlandene * * * * * * brunkulsbriketter * 9 * 7 * 5 * - 23,3 * - 29,5 * Det forenede Kongerige * * * * * * brunkulsbriketter * - * - * - * - * - * Faellesskabet * 4 359 * 4 187 * 3 975 * - 4,0 * - 5,1 * NB : Gennemsnitlige kalorievaerdier : toerv 13 800 kJ/kg toervebriketter 18 640 kJ/kg brunkulsbriketter 20 000 kJ/kg sort liguit - fransk 18 75 - kJ/kg - italiensk 19 500 kJ/kg TABEL II Stenkulproduktionens fordeling paa omraader * ( i 1 000 t ) * * 1978 faktisk * 1979 foreloebig * 1980 forventet * Campine * 5 963 * 5 613 * 6 000 * Sud * 627 * 511 * 320 * Belgien * 6 590 * 6 124 * 6 320 * Ruhr * 72 701 * 75 236 * 75 000 * Aachen * 5 300 * 5 334 * 5 400 * Niedersachsen * 2 431 * 2 333 * 2 300 * Saar * 9 277 * 9 888 * 10 300 * Kleinzechen * 395 * 486 * 500 * Forbundsrepublikken Tyskland * 90 104 * 93 277 * 93 500 * ( national statistik ) * ( 83 541 ) * ( 85 800 ) * 86 000 * Nord/Pas-de-Calais * 5 974 * 5 386 * 4 500 * Lorraine * 9 764 * 9 595 * 9 650 * Centre-Midi * 3 953 * 3 630 * 3 600 * Frankrig * 19 690 * 18 611 * 17 750 * Irland * 32 * 60 * 60 * Scotland * 8 200 * 8 080 * ... * North * 13 104 * 13 562 * ... * Yorkshire * 30 622 * 31 013 * ... * North West * 11 045 * 10 978 * ... * Midlands/Kent * 36 251 * 35 731 * ... * South Wales * 7 751 * 7 785 * ... * Koncessionerede miner og aabne brud * 14 722 * 13 447 * ... * Det forenede Kongerige * 121 695 * 120 596 * 123 500 * Faellesskabet * 238 111 * 238 668 * 241 130 * TABEL 12 Stenkulproduktion i terajoule ( 1 ) * 10 3 tons * TJ * kJ/kg * 1978 * * * * Belgien * 6 590 * 177 * 26 920 * Forbundsrepublikken Tyskland * 90 104 * 2 495 * 27 690 * Frankrig * 19 690 * 510 * 25 880 * Irland * 32 * 1 * 21 160 * Det forenede Kongerige * 121 695 * 2 952 * 24 260 * Faellesskabet * 238 111 * 6 135 * 25 760 * 1979 ( foreloebig ) * * * * Belgien * 6 124 * 165 * 26 940 * Forbundsrepublikken Tyskland * 93 277 * 2 583 * 27 690 * Frankrig * 18 611 * 480 * 25 790 * Irland * 60 * 1 * 21 160 * Det forenede Kongerige * 120 596 * 2 933 * 24 320 * Faellesskabet * 238 668 * 6 162 * 25 820 * ( 1 ) TJ = 10 12 joule . TABEL 13 Aarsgennemsalt for personale beskaeftiget under jorden ( i 1 000 ) * 1978 faktisk * 1979 foreloebig * 1980 forventet * AEndringer 1979/78 * AEndringer 1980/79 * * * * * 1 000 * % * 1 000 * % * Belgien * 17,6 * 17,1 * 16,4 * - 0,5 * - 2,8 * - 0,7 * - 4,1 * Tyskland * 121,0 * 119,1 * 117,0 * - 1,9 * - 1,6 * - 2,1 * - 1,8 * Frankrig * 35,7 * 33,0 * 30,0 * - 2,7 * - 7,6 * - 3,0 * - 9,1 * Det forenede Kongerige * 188,0 * 184,0 * 179,0 * - 4,0 * - 2,1 * - 5,0 * - 2,7 * Faellesskabet ( 1 ) * 362,7 * 353,6 * 342,8 * - 9,1 * - 2,6 * - 10,8 * - 3,1 * ( 1 ) Inklusive 0,4 i Irland . TABEL 14 Produktion pr . mandtime * kg pr . madtime * AEndring i % * * 1978 faktisk * 1979 foreloebig * 1980 forventet * 1979/78 * 1980/79 * Belgien * 281 * 276 * 281 * - 1,8 * + 1,8 * Tyskland * 533 * 546 * 557 * + 2,4 * + 2,0 * Frankrig * 332 * 337 * 345 * + 1,5 * + 2,4 * Det forenede Kongerige * 376 * 374 * 385 * - 0,5 * + 2,9 * TABEL 15 Produktionsomkostninger og indtaegter pr . ton ( procentvise udsving i henhold til de i national valuta givne oplysninger ) * Produktionsomkostninger * Indtaegter * * 1978/77 faktisk * 1979/78 ( foreloebig ) * 1978/77 faktisk * 1979/78 ( foreloebig ) * Belgien * + 6,3 * + 7,0 * - 0,2 * - 4,5 * Tyskland * + 4,0 * + 3,0 * + 6,7 * + 3,5 * Frankrig * + 12,4 * + 11,5 * + 5,4 * + 9,0 * Det forenede Kongerige * + 17,2 * + 17,0 * + 8,8 * + 15,0 * TABEL 16 Statsstoette til kulindustrien * ( i ERE pr . produceret ton ) * * Direkte stoette ( 1 ) * Indirekte stoette * I alt * * 1978 * 1979 ( 2 ) * 1978 * 1979 ( 2 ) * 1978 * 1979 ( 2 ) * Belgien * 33,82 * 42,07 * 2,64 * 2,92 * 36,46 * 44,99 * Tyskland * 9,43 * 10,95 * 0,10 * 0,10 * 9,53 * 11,05 * Frankrig * 24,09 * 24,66 * 0,30 * 0,35 * 24,39 * 25,01 * Det forenede Kongerige * 1,56 * ... * - * ... * 1,56 * ... * Faellesskabet * 36,32 * ... * 0,14 * ... * 36,46 * ... * ( 1 ) Inklusive stoetten til kokskul . ( 2 ) Foreloebig . TABEL 17 Investeringer i kulproduktion og -klargoering * ( i mio ERE ) * * 1978 faktisk * 1979 anslaaet * 1980 ( 1 ) forventet * Belgien * 19,9 * 30,8 * - * Tyskland * 210,1 * 309,8 * 235,7 * Frankrig * 48,6 * 41,5 * 42,2 * Det forenede Kongerige * 699,4 * 623,3 * 603,0 * Faellesskabet * 978,0 * 1 005,4 * 880,9 * ( 1 ) Eksklusive investeringer , der ikke er formelt vedtaget eller indledt . TABEL 18 Minelukninger * 1979 * 1980 * * Antal * 1978-produktion ( i 1 000 t ) * Antal * 1979-produktion ( i 1 000 t ) * Belgien * * * * * - Sud * 1 * 116 * 2 * 181 * Forbundsrepublikken Tyskland * * * * * - Ruhr * 1 * 790 * - * - * - Niedersachsen * 1 * - ( 1 ) * - * - * I alt * 2 * 790 * - * - * Frankrig * * * * * - Nord/Pas-de-Calais * 1 * 299 * 2 * 686 * - Lorraine * 1 * 476 * - * - * - Centre-Midi * - * - * 3 * 396 * I alt * 2 * 775 * 5 * 1 082 * Det forenede Kongerige * * * * * - Northern * 1 * 77 * - * - * - Yorkshire * 2 * 448 * - * - * - N . Western * 1 * 178 * - * - * - South Wales * 1 * 109 * - * - * I alt * 5 * 812 * ... * ... * Faellesskabet * 10 * 2 493 * 7 * 1 263 * ( 1 ) Uden produktionsnedgang . TABEL 19 A Prisliste ab mine for faellesskabskul pr . 1 . juli 1979 , 15 . januar og 1 . april 1980 Kategorier * Sorter * Dato * Ruhr DM * Aachen DM * Saar DM * Belgien bfr * Nord ffr * Lorraine ffr * South Wales Pund * Scotland Pund * South Yorkshire Pund * Antracit * Noedde 3 20/30 mm * 1 . 7 . 1979 * 241,00 * - * - * 4 300 * 562,00 * - * 51,10 * - * - * * * 15 . 1 . 1980 * 277,00 * - * - * 4 900 * 670,00 * - * 51,10 * - * - * * * 1 . 4 . 1980 * 283,00 * - * - * 4 900 * 752,00 * - * 59,80 * - * - * Magre kul * Noedde 3 20/30 mm * 1 . 7 . 1979 * 231,00 * 229,25 * - * 4 150 * - * - * 43,60 * - * - * * * 15 . 1 . 1980 * 242,00 * 263,00 * - * 4 750 * - * - * 43,60 * - * - * * * 1 . 4 . 1980 * 266,00 * 263,00 * - * 4 750 * - * - * 52,00 * - * - * Halvfede kul * Noedde 4 10/20 mm * 1 . 7 . 1979 * 185,50 * 210,00 * - * - * - * - * - * - * - * * * 15 . 1 . 1980 * 196,50 * 241,00 * - * - * - * - * - * - * - * * * 1 . 4 . 1980 * 229,50 * 241,00 * - * - * - * - * - * - * - * Flammekul * Noedde 2 30/50 mm * 1 . 7 . 1979 * 173,00 * - * 196,00 * 2 800 * - * 315,00 * - * 38,50 * 34,30 * * * 15 . 1 . 1980 * 183,00 * - * 206,00 * 3 050 * - * 395,00 * - * 38,50 * 34,30 * * * 1 . 4 . 1980 * 210,50 * - * 224,00 * 3 050 * - * 434,00 * - * 46,70 * 41,60 * Flammekul * Noedde 5 6/10 mm * 1 . 7 . 1979 * 175,00 * - * 193,00 * 2 700 * - * 277,00 ( 2 ) * - * 37,40 * 32,00 * * * 15 . 1 . 1980 * 185,00 * - * 204,00 * 2 850 * - * 381,00 ( 3 ) * - * 37,40 * 32,00 * * * 1 . 4 . 1980 * 210,50 * - * - * 2 850 * - * 419,00 ( 4 ) * - * 44,90 * 37,90 * Kokskul * Middeleller hoejflygtige * 1 . 7 . 1979 * 179,00 * 188,00 * 194,50 * 2 500 * 340,00 * 321,00 * 43,70 * 42,40 * 38,00 * * * 15 . 1 . 1980 * 187,00 * 197,00 * 204,00 * 2 650 * - * 385,00 * 43,70 * 42,40 * 38,00 * * * 1 . 4 . 1980 * 207,50 * 216,00 * 221,00 * 2 650 * - * 385,00 * 50,60 * 47,50 * 42,90 * Koks * Hoejovnskoks 40 mm * 1 . 7 . 1979 * 279,00 * 277,00 * 303,00 * 3 650 ( 1 ) * 510,00 * 535,00 * 79,50 * 78,50 * 78,00 * * * 15 . 1 . 1980 * 292,00 * 291,00 * 315,00 * 3 850 * 550,00 * 562,00 * 87,50 * 86,40 * 85,80 * * * 1 . 4 . 1980 * 324,50 * 319,00 * 345,00 * 3 850 * 583,00 * 613,00 * 87,50 * 86,40 * 85,80 * ( 1 ) Carcoke . ( 2 ) Kraftvaerker 300,00-315,00 ffr . ( 3 ) Kraftvaerker 410,00-428,00 ffr . ( 4 ) Kraftvaerker 300,00-315,00 ffr . TABEL 19 B Prisliste ab mine for faellesskabskul den 1 . juli 1979 , 15 . januar og 1 . april 1980 * * * ( US dollars ( 1 ) ( 2 ) ) * Kategorier * Sorter * Dato * Ruhr * Aachen * Saar * Belgien * Nord * Lorraine * South Wales * Scotland * South Yorks * Lavestepris * Hoejestepris * * Antracit * Noedde 3 20/30 mm * 1 . 7 . 1979 * 130,86 * - * - * 145,81 * 131,68 * - * 111,77 * - * - * 111,77 * 145,81 * 30,5 * * * 15 . 1 . 1980 * 162,42 * - * - * 176,45 * 167,29 * - * 114,68 * - * - * 114,67 * 176,45 * 53,9 * * * 1 . 4 . 1980 * 143,02 * - * - * 154,62 * 164,98 * - * 127,72 * - * - * 127,72 * 164,98 * 29,2 * Magre kul * Noedde 3 20/30 mm * 1 . 7 . 1979 * 125,43 * 124,48 * - * 140,73 * - * - * 95,36 * - * - * 95,36 * 140,73 * 47,6 * * * 15 . 1 . 1980 * 141,89 * 154,21 * - * 171,05 * - * - * 97,84 * - * - * 97,84 * 171,05 * 74,8 * * * 1 . 4 . 1980 * 134,42 * 132,91 * - * 149,89 * - * - * 111,06 * - * - * 111,06 * 149,89 * 35,0 * Halvfede kul * Noedde 4 10/20 mm * 1 . 7 . 1979 * 100,72 * 114,02 * - * - * - * - * - * - * - * 100,72 * 114,02 * 13,2 * * * 15 . 1 . 1980 * 115,22 * 141,31 * - * - * - * - * - * - * - * 115,22 * 141,31 * 22,6 * * * 1 . 4 . 1980 * 115,98 * 121,79 * - - * - * - * - * - * - * 115,98 * 121,79 * 5,0 * Flammekul * Noedde 2 30/50 mm * 1 . 7 . 1979 * 93,93 * - * 106,42 * 94,95 * - * 73,81 * - * 84,21 * 75,02 * 73,81 * 106,42 * 44,2 * * * 15 . 1 . 1980 * 107,30 * - * 120,79 * 109,83 * - * 98,63 * - * 86,39 * 76,97 * 76,97 * 120,79 * 56,9 * * * 1 . 4 . 1980 * 106,38 * - * 113,20 * 96,24 * - * 95,22 * - * 99,74 * 88,85 * 88,85 * 113,20 * 27,4 * Flammekul * Noedde 5 6/10 mm * 1 . 7 . 1979 * 95,02 * - * 104,79 * 91,56 * - * 64,90 ( 1 ) * - * 81,80 * 69,99 * 64,90 * 104,79 * 61,5 * * * 15 . 1 . 1980 * 108,47 * - * 119,61 * 102,63 * - * 95,13 ( 2 ) * - * 83,93 * 71,81 * 69,99 * 119,61 * 70,9 * * * 1 . 4 . 1980 * 106,38 * - * - * 89,93 * - * 91,93 ( 3 ) * - * 95,90 * 80,95 * 80,95 * 106,38 * 31,4 * Kokskul * Mellem - eller hoejflygtige * 1 . 7 . 1979 * 97,19 * 102,08 * 105,34 * 84,77 * 79,66 * 75,21 * 95,58 * 92,74 * 77,43 * 75,21 * 105,34 * 40,1 * * * 15 . 1 . 1980 * 109,65 * 115,51 * 119,61 * 95,43 * - * 96,13 * 98,06 * 95,15 * 79,44 * 79,44 * 119,61 * 50,6 * * * 1 . 4 . 1980 * 104,86 * 109,16 * 111,68 * 83,62 * - * 84,47 * 108,07 * 101,45 * - * 83,62 * 111,68 * 33,6 * Koks * Hojovnskoks 40 mm * 1 . 7 . 1979 * 151,49 * 150,40 * 164,52 * 123,77 * 119,49 * 125,35 * 173,88 * 171,70 * 171,70 * 119,49 * 173,88 * 45,5 * * * 15 . 1 . 1980 * 171,21 * 170,62 * 184,70 * 138,64 * 137,33 * 140,32 * 196,36 * 193,88 * 192,54 * 137,33 * 196,35 * 43,0 * * * 1 . 4 . 1980 * 163,99 * 161,21 * 174,35 * 121,49 * 127,91 * 134,49 * 186,89 * 184,54 * 183,26 * 121,49 * 186,89 * 53,8 * ( 1 ) Vekselkurser i dollar : * DM * Index * bfr * Index * ffr * Index * Pund * Index * 2 . 7 . 1979 * 1,8417 * 100 * 29,49 * 100 * 4,268 * 100 * 0,4572 * 100 * 3 . 1 . 1980 * 1,7055 * 93 * 27,77 * 94 * 4,005 * 94 * 0,4456 * 97 * 1 . 4 . 1980 * 1,9788 * 107 * 31,69 * 107 * 4,558 * 107 * 0,4682 * 102 * ( 2 ) De anfoerte priser er ikke korrigeret for kvalitetsforskelle . ( 3 ) Kraftvaerker : 70,29-73,81 dollars/ton . ( 4 ) Kraftvaerker : 102,37-106,87 dollars/ton . ( 5 ) Kraftvaerker : 89,95-93,90 dollars/ton . TABEL 20 Gennemsnitlige cif priser paa dampkul importeret fra tredjelande ifoelge medlemsstaternes indberetning * ( Gennemsnitspris/kvartal ) * * I/77 * I/78 * I/79 * II/79 * III/79 * I ERE/TJ ( 1 ) ( 2 ) * * * * * * Hoejest * 1 455 * 1 249 * 1 105 * 1 215 * 1 251 * Gennemsnit * 1 046 * 1 054 * 1 020 * 1 083 * 1 096 * Lavest * 1 010 * 978 * 953 * 994 * 951 * I dollars/ton * * * * * * Hoejest * 41,3 * 38,9 * 40,0 * 42,1 * 45,8 * Gennemsnit * 30,4 * 33,1 * 34,9 * 36,3 * 38,3 * Lavest * 28,6 * 30,0 * 32,7 * 33,1 * 32,4 * ( 1 ) I terajoule = 34,12 tske = 23,89 toe . ( 2 ) Rundet op til naermeste hele tal . TABEL 21 Koksvaerkers produktionskapacitet * ( i mio tons ) * * Belgien * Forbundsrepublikken Tyskland * Frankrig * Italien * Nederlandene * Det forenede Kongerige * Faellesskabet * 1978 ( faktisk ) * * * * * * * * Minekoksvaerker * - * 22,4 * 6,0 * - * - * 4,1 * 32,5 * Jern - og staalindustriens koksvaerker * 7,3 * 9,1 * 6,7 * 9,0 * 2,4 * 8,5 * 43,0 * Uafhaengige koksvaerker * - * - * - * 2,6 * 0,5 * 3,0 * 6,1 * I alt * 7,3 * 31,5 * 12,7 * 11,6 * 2,9 * 15,6 * 81,6 * heraf koksvaerker ved kysten * ( 1,5 ) * ( 0,4 ) * ( 4,2 ) * ( 11,6 ) * ( 2,9 ) * ( ... ) * ( ... ) * 1979 ( foreloebig ) * * * * * * * * Minekoksvaerker * - * 22,4 * 5,9 * - * - * 3,7 * 32,0 * Jern - og staalindustriens koksvaerker * 6,9 * 9,1 * 6,5 * 9,0 * 2,4 * 9,1 * 43,0 * Uafhaengige koksvaerker * - * - * - * 2,6 * 0,5 * 3,0 ( 1 ) * 6,1 * I alt * 6,9 * 31,5 * 12,4 * 11,6 * 2,9 * 15,8 * 81,1 * heraf koksvaerker ved kysten * ( 1,5 ) * ( 0,4 ) * ( 4,2 ) * ( 11,6 ) * ( 2,9 ) * ( ... ) * ( ... ) * 1980 ( forventet ) * * * * * * * * Minekoksvaerker * - * 22,4 * 5,3 * - * - * 3,6 * 31,3 * Jern - og staalindustriens koksvaerker * 6,6 * 9,1 * 6,3 * 9,0 * 2,5 * 10,8 * 44,3 * Uafhaengige koksvaerker * - * - * - * 2,6 * 0,5 * 3,0 ( 1 ) * 6,1 * I alt * 6,6 * 31,5 * 11,6 * 11,6 * 3,0 * 17,4 * 81,7 * heraf koksvaerker ved kysten * ( 1,5 ) * ( 0,4 ) * ( 4,2 ) * ( 11,6 ) * ( 3,0 ) * ( ... ) * ( ... ) * ( 1 ) Inklusive lavtemperaturkoks . TABEL 22 Koksvaerkskoks ( 1 000 t ) * Kulleverancer til koksvaerker * Kulforbrug i koksvaerker * Produktion af koksvaerkkoks * * * * 1 000 t * Udsving i % i forhold til foregaaende aar * 1978 ( faktisk ) * * * * * Belgien * 7 221 * 7 403 * 5 747 * + 3,2 * Forbundsrepublikken Tyskland * 32 758 * 32 739 * 25 593 * - 5,9 * Frankrig * 12 985 * 13 034 * 10 682 * - 0,8 * Italien * 10 006 * 9 779 * 7 315 * - 4,7 * Nederlandene * 3 271 * 3 283 * 2 401 * - 4,0 * Det forenede Kongerige * 16 338 * 16 721 * 12 394 * - 12,7 * Faellesskabet ( anslaaet ) * 82 579 * 82 959 * 64 132 * - 6,0 * 1979 * * * * * Belgien * 8 468 * 8 468 * 6 440 * + 12,0 * Forbundsrepublikken Tyskland * 33 900 * 33 900 * 26 697 * + 4,3 * Frankrig * 14 500 * 14 500 11 400 * + 6,7 * Italien * 9 650 * 9 650 * 7 450 * + 1,8 * Nederlandene * 3 540 * 3 540 * 2 550 * + 6,2 * Det forenede Kongerige * 17 000 * 17 000 * 12 600 * - 1,7 * Faellesskabet ( forventet ) * 87 058 * 87 058 * 67 137 * + 4,7 * 1980 * * * * * Belgien * 7 900 * 7 900 * 6 120 * - 5,0 * Forbundsrepublikken Tyskland * 34 700 * 34 700 * 27 000 * + 1,1 * Frankrig * 12 600 * 12 600 * 10 250 * - 10,1 * Italien * 9 500 * 9 500 * 7 200 * - 3,4 * Nederlandene * 3 450 * 3 450 * 2 700 * + 5,9 * Det forenede Kongerige * 17 220 * 17 200 * 12 975 * + 3,0 * Faellesskabet * 85 370 * 85 370 * 66 245 * - 1,3 * TABEL 23 Kul til koksvaerker * ( i 1 000 t ) * * Kul fra eget land * Kul fra andre EKSF-lande * Kul fra EKSF i alt * Kul fra tredjelande * Forsyning i alt * Belgien * * * * * * 1977 * 3 732 * 1 344 * 5 076 * 2 268 * 7 344 * 1978 * 3 821 * 1 806 * 5 627 * 1 726 * 7 353 * 1979 * 3 973 * 1 395 * 5 368 * 3 100 * 8 468 * Forbundsrepublikken Tyskland * * * * * 1977 * 34 787 * 185 * 34 972 * 82 * 35 054 * 1978 * 32 631 * 100 * 32 731 * 27 * 32 758 * 1979 * 33 480 * 140 * 33 620 * 280 * 33 900 * Frankrig * * * * * * 1977 * 6 288 * 3 550 * 9 838 * 4 037 * 13 875 * 1978 * 5 721 * 3 362 * 9 083 * 3 943 * 13 026 * 1979 * 5 450 * 3 800 * 9 250 * 5 250 * 14 500 * Italien * * * * * * 1977 * - * 2 110 * 2 110 * 8 066 * 10 176 * 1978 * - * 2 568 * 2 568 * 7 719 * 10 287 * 1979 * - * 2 100 * 2 100 * 7 550 * 9 650 * Nederlandene * * * * * * 1977 * - * 571 * 571 * 2 675 * 3 246 * 1978 * - * 801 * 801 * 2 292 * 3 093 * 1979 * - * 640 * 640 * 2 900 * 3 540 * Det forenede Kongerige * * * * * * 1977 * 17 938 * 145 * 18 083 * 933 * 19 016 * 1978 * 14 794 * 198 * 14 992 * 1 142 * 16 134 * 1979 * 14 700 * 100 * 14 800 * 2 200 * 17 000 * Faellesskabet * * * * * * 1977 * 62 745 * 7 905 * 70 650 * 18 061 * 88 711 * 1978 * 56 967 * 8 835 * 65 802 * 16 849 * 82 651 * 1979 * 57 603 * 8 175 * 65 778 * 21 280 * 87 058 * 1977-1978 : Faktisk . 1979 : Anslaaet . TABEL 24 Udviklingen i Faellesskabets interne samhandel med kul * ( i 1 000 t ) * * Belgien * Danmark * Forbundsrepublikken Tyskland * Frankrig * Irland * Italien * Luxembourg * Nederlandene * Det forenede Kongerige * I alt * Belgien * * * * * * * * * * * 1978 * - * - * 4 067 * 69 * - * - * - * 2 * 153 * 4 291 * 1979 * - * - * 3 420 * 65 * - * - * - * - * 240 * 3 725 * 1980 * - * - * 3 270 * 60 * - * - * - * - * 190 * 3 520 * Danmark * * * * * * * * * * * 1978 * - * - * 928 * - * - * - * - * - * 131 * 1 059 * 1979 * - * - * 580 * - * - * - * - * 50 * 180 * 810 * 1980 * - * - * 750 * - * - * - * - * - * 150 * 900 * Forbundsrepublikken Tyskland * * * * * * * * * * * 1978 * 104 * - * - * 298 * 2 * - * - * - * 604 * 1 008 * 1979 * 150 * - * - * 350 * - * - * - * - * 800 * 1 300 * 1980 * 200 * - * - * 250 * - * - * - * - * 650 * 1 100 * Frankrig * * * * * * * * * * * 1978 * 79 * - * 6 600 * - * - * - * - * - * 892 * 7 571 * 1979 * 70 * - * 6 740 * - * - * - * - * - * 790 * 7 600 * 1980 * 75 * - * 5 495 * - * - * - * - * - * 600 * 6 170 * Irland * * * * * * * * * * * 1978 * 11 * - * 11 * - * - * - * - * - * 200 * 222 * 1979 * - * - * - * - * - * - * - * - * 200 * 200 * 1980 * - * - * - * - * - * - * - * - * 200 * 200 * Italien * * * * * * * * * * * 1978 * - * - * 2 534 * 21 * - * - * - * - * 52 * 2 607 * 1979 * 5 * - * 2 155 * 20 * - * - * - * - * 20 * 2 200 * 1980 * 10 * - * 2 350 * 20 * - * - * - * - * 20 * 2 400 * Luxembourg * * * * * * * * * * * 1978 * 8 * - * 299 * - * - * - * - * - * 13 * 320 * 1979 * 20 * - * 120 * 40 * - * - * - * - * - * 180 * 1980 * - * - * 160 * 40 * - * - * - * - * - * 200 * Nederlandene * * * * * * * * * * * 1978 * 10 * - * 1 258 * 4 * 1 * - * - * - * 169 * 1 442 * 1979 * - * - * 1 160 * 10 * - * - * - * - * 180 * 1 350 * 1980 * - * - * 1 040 * 10 * - * - * - * - * 200 * 1 250 * Det forenede Kongerige * * * * * * * * * * 1978 * 17 * - * 260 * 1 * 53 * - * - * 2 * - * 333 * 1979 * - * - * 375 * - * - * - * - * - * - * 375 * 1980 * - * - * 350 * - * - * - * - * - * - * 350 * Faellesskabet * * * * * * * * * * * 1978 * 229 * - * 15 957 * 393 * 55 * - * - * 4 * 2 214 * 18 853 * 1979 * 245 * - * 14 550 * 485 * - * - * - * 50 * 2 410 * 17 740 * 1980 * 285 * - * 13 415 * 380 * - * - * - * - * 2 010 * 16 090 * TABEL 25 Udviklingen i Faellesskabets interne samhandel med koks * ( i 1 000 ) * * Belgien * Danmark * Forbundsrepublikken Tyskland * Frankrig * Irland * Italien * Luxembourg * Nederlandene * Det forenede Kongerige * I alt * Belgien * * * * * * * * * * * 1978 * - * - * 253 * 112 * - * - * - * 207 * 38 * 610 * 1979 * - * - * 965 * 130 * - * - * - * 165 * 40 * 1 300 * 1980 * - * - * 1 050 * 100 * - * - * - * 100 * 50 * 1 300 * Danmark * * * * * * * * * * * 1978 * - * - * 41 * 65 * - * - * - * - * 7 * 113 * 1979 * - * - * 25 * 60 * - * - * - * - * 15 * 100 * 1980 * - * - * 30 * 60 * - * - * - * - * 20 * 110 * Forbundsrepublikken Tyskland * * * * * * * * * * * 1978 * 27 * 8 * - * 72 * - * - * - * 144 * 127 * 378 * 1979 * 90 * - * - * 160 * - * - * - * 150 * 100 * 500 * 1980 * 60 * - * - * 200 * - * - * - * 150 * 90 * 500 * Frankrig * * * * * * * * * * * 1978 * 93 * - * 1 494 * - * - * 21 * - * 108 * - * 1 716 * 1979 * 170 * - * 1 940 * - * - * 20 * - * 115 * - * 2 245 * 1980 * 125 * - * 1 965 * - * - * 15 * - * 320 * 60 * 2 485 * Irland * * * * * * * * * * * 1978 * - * - * - * - * - * - * - * - * 10 * 10 * 1979 * - * - * - * - * - * - * - * - * 10 * 10 * 1980 * - * - * - * - * - * - * - * - * 10 * 10 * Italien * * * * * * * * * * * 1978 * - * - * 23 * 65 * - * - * - * - * - * 88 * 1979 * - * - * 120 * 70 * - * - * - * - * - * 190 * 1980 * - * - * 125 * 75 * - * - * - * - * - * 200 * Luxembourg * * * * * * * * * * * 1978 * 78 * - * 1 795 * 29 * - * - * - * 4 * 12 * 1 917 * 1979 * 5 - * 2 065 * - * - * - * - * - * - * 2 070 * 1980 * 5 * - * 2 170 * - * - * - * - * - * - * 2 175 * Nederlandene * * * * * * * * * * * 1978 * 1 * - * 181 * 24 * - * - * - * - * 16 * 224 * 1979 * 5 * - * 390 * 30 * - * - * - * - * 15 * 440 * 1980 * 10 * - * 235 * 40 * - * - * - * - * 15 * 300 * Det forenede Kongerige * * * * * * * * * * * 1978 * 1 * - * 13 * 1 * - * - * - * - * - * 15 * 1979 * - * - * 10 * 10 * - * - * - * - * - * 20 * 1980 * - * - * 5 * 5 * - * - * - * - * - * 10 * Samlede leverancer * * * * * * * * * * * 1978 * 200 * 8 * 3 800 * 368 * - * 21 * - * 463 * 210 * 5 071 * 1979 * 270 * - * 5 515 * 460 * - * 20 * - * 430 * 180 * 6 875 * 1980 * 200 * - * 5 580 * 480 * - * 15 * - * 570 * 245 * 7 090 * TABEL 26 Indfoersel af kul fra tredjelande * ( i mio t ) * * 1978 faktisk * 1979 foreloebig * 1980 forventet * A . Efter modtagerland * * * * Belgien * 2,7 * 5,9 * 5,6 * Danmark * 5,0 * 6,7 * 8,9 * Forbundsrepublikken Tyskland * 5,7 * 6,9 * 6,5 * Frankrig * 15,9 * 19,5 * 21,3 Irland * 0,6 * 0,8 * 0,8 * Italien * 9,8 * 11,1 * 11,7 * Luxembourg * 0,2 * 0,2 * 0,2 * Nederland * 3,4 * 3,8 * 4,7 * Det forenede Kongerige * 2,0 * 4,0 * 5,7 * Faellesskabet * 45,3 * 59,0 * 65,4 * B . Efter oprindelsesland * * * * USA * 7,5 * 14,7 * 14,2 * Canada * 0,9 * 0,8 * 0,9 * Australien * 6,8 * 8,1 * 10,2 * Sydafrika * 10,7 * 15,9 * 16,6 * Polen * 15,3 * 15,2 * 19,8 * USSR * 3,3 * 2,8 * 2,8 * Andre * 0,8 * 1,5 * 0,9 * I alt * 45,3 * 59,0 * 65,4 * C . Efter forbrugersektor * * * * Dampkul * 24,5 * 30,5 * 38,0 * Kokskule * 17,2 * 24,0 * 22,7 * Andre * 3,6 * 4,5 * 4,7 * I alt * 45,3 * 59,0 * 65,4 * TABEL 27 Indfoersel af kul fra tredjelande - 1979 ( foreloebige tal ) * ( i 1 000 t ) * * USA * Canada * Australien * Syd-Afrika * Polen * USSR * Andre * I alt * Belgien * 2 523 * 56 * 276 * 1 889 * 686 * 364 * 88 * 5 882 * Danmark * 177 * 134 * 608 * 2 290 * 2 963 * 462 * 55 * 6 689 * Tyskland ( BR ) * 1 768 * 511 * 622 * 1 052 * 2 392 * 210 * 331 * 6 886 * Frankrig * 3 350 * 73 * 2 407 * 8 377 * 4 457 * 736 * 92 * 19 492 * Irland * 50 * - * - * 10 * 790 * - * - * 850 * Italien * 4 234 * - * 1 006 * 1 911 * 2 450 * 925 * 565 * 11 091 * Luxembourg * 17 * - * - * 139 * - * 18 * - * 174 * Nederland * 1 519 * - * 1 026 * 219 * 805 * 7 * 268 * 3 844 * Det forenede Kongerige * 1 031 * - * 2 164 * 38 * 658 * 65 * 91 * 4 047 * Faellesskabet * 14 669 * 774 * 8 109 * 15 925 * 15 201 * 2 787 * 1 490 * 58 955 * TABEL 28 Producentlagre i Faellesskabet A . Lagre af kul * ( i 1 000 t ) * * Udgangen af 1978 faktisk * Udgangen af 1979 foreloebig * Udgangen af 1980 forventet * Udsving * * * * * 1979/78 * 1980/79 * Belgien * 265 * 155 * 310 * - 110 * + 155 * Forbundsrepublikken Tyskland ( 1 ) * 13 831 * 12 600 * 12 885 * - 1 231 * + 285 * Frankrig * 4 826 * 3 940 * 4 710 * - 886 * + 770 * Irland * 30 * 30 * 30 * - * - * Det forenede Kongerige * 13 110 * 9 700 * 9 350 * - 3 410 - 350 * Faellesskabet ( 2 ) * 32 071 * 26 425 * 27 285 * - 5 646 * + 860 * ( 1 ) Herunder Notgemeinschaft . ( 2 ) Herunder 9 i Italien . B . Lagre af koksvaerkskoks * ( i 1 000 t ) * * Udgangen af 1978 faktisk * Udgangen af 1979 foreloebig * Udgangen af 1980 forventet * Udsving * * * * * 1979/78 * 1980/79 * Belgien * 87 * 130 * 130 * + 43 * - * Forbundsrepublikken Tyskland ( 1 ) * 13 735 * 6 619 * 5 144 * - 7 116 * - 1 475 * Frankrig * 1 194 * 1 000 * 1 000 * - 194 * - * Italien * 487 * 400 * 400 * - 87 * - * Nederlandene * 35 * 25 * 25 * - 10 * - * Det forenede Kongerige * 3 285 * 1 950 * 1 950 * - 1 335 * - * Faellesskabet * 18 823 * 10 124 * 8 649 * - 8 699 * - 1 475 * C . Lagre af kul og koksvaerkskoks * ( i 1 000 t ) * * Udgangen af 1978 faktisk * Udgangen af 1979 foreloebig * Udgangen af 1980 forventet * Udsving * * * * * 1979/78 * 1980/79 * Belgien * 378 * 324 * 479 * - 54 * + 155 * Forbundsrepublikken Tyskland ( 1 ) * 31 687 * 21 204 * 19 572 * - 10 483 * - 3 632 * Frankrig * 6 378 * 5 240 * 6 010 * - 1 138 * + 770 * Irland * 30 * 30 * 30 * - * - * Italien * 642 * 520 * 520 * - 122 * - * Nederlandene * 45 * 32 * 32 * - 13 * - * Det forenede Kongerige * 17 380 * 12 235 * 11 885 * - 5 145 * - 350 * Faellesskabet * 56 540 * 39 585 * 38 528 * - 16 955 * - 1 057 * ( 1 ) Herunder Notgemeinschaft . TABEL 29 A Fordeling af kullagre ( Samlede minelagre ved udgangen af september 1979 ) A . Fordelt paa gruppe og omraade * ( i 1 000 t ) * * Gruppe I - II * Gruppe V - VI * Gruppe III - VI - VII * I alt * Belgien * * * * * Campine * - * 58 * - * 58 * Basin Sud * 19 * - * - * 19 * I alt * 19 * 58 * - * 77 * Forbundsrepublikken Tyskland * * * * * Ruhr * 226 * 4 244 * 69 * 4 539 * Saar * 3 * 144 * 809 * 956 * Aachen * 161 * 45 * 403 * 609 * Niedersachsen * 620 * - * - * 620 * I alt * 1 010 * 4 433 * 1 281 * 6 724 * + Notgemeinschaft * - * - * - * 7 275 * I alt * * * * 13 999 * Frankrig * * * * * Nord/Pas-de-Calais * 737 * 424 * 4 * 1 165 * Lorraine * - * 1 665 * - * 1 665 * Centre-Midi * 369 * 390 * 594 * 1 353 * I alt * 1 106 * 2 479 * 598 * 4 183 * Irland * - * - * 30 * 30 * Det forenede Kongerige * * * * * Scotland * - * 47 * 120 * 167 * Northern * - * 2 438 * 162 * 2 600 * Yorkshire * - * 417 * 763 * 1 180 * North Western * - * 436 * 81 * 517 * Midlands * - * 29 * 863 * 892 * South Wales * 1 513 * 283 * 1 571 * 3 367 * Opencast * 832 * 352 * 917 * 2 101 * I alt * 2 345 * 4 002 * 4 477 * 10 824 * Faellesskabet * 4 480 * 10 972 * 6 386 * 21 838 * TABEL 29 B Foerdeling af kullagre ( Samlede kullagre ved udgangen af september 1979 ) B . Fordelt paa gruppe og oparbejdningsgrad * ( i 1 000 t ) * * Store og sorterede * Smaa vaskede * Ubehandlede smaa og fine * Smaa delvis behandlede * Raakul * Slam * I alt * Belgien * * * * * * * * I + II * 4 * 3 * - * 1 * - * 11 * 19 * V - VI * 14 * 35 * 3 * 6 * - * - * 58 * andre * - * - * - * - * - * - * * I alt * 18 * 38 * 3 * 7 * - * 11 * 77 * Forbundsrepublikken Tyskland * * * * * * * * I + II * 71 * 239 * 2 * 688 * - * 10 * 1 010 * V - VI * 122 * 1 692 * 3 * 2 357 * - * 259 * 4 433 * andre * 147 * 222 * 75 * 187 * - * 650 * 1 281 * I alt * 340 * 2 153 * 80 * 3 232 * - * 919 * 6 724 * * * * * * * * 7 275 * * * * * * * * 13 999 * Frankrig * * * * * * * * I + II * 76 * 260 * 118 * 411 * 3 * 238 * 1 106 * V - VI * 354 * 369 * 341 * 688 * 1 * 726 * 2 479 * andre * 29 * 36 * 239 * 187 * - * 107 * 598 * I alt * 459 * 665 * 698 * 1 286 * 4 * 1 071 * 4 183 * Irland III - IV - VII * - * - * - * - * 30 * - * 30 * Det forenede Kongerige * * * * * * * * I + II * 13 * 641 * 754 * 16 * 921 * - * 2 345 * V - VI * 165 * 2 170 * 574 * 141 * 952 * - * 4 002 * andre * 277 * 971 * 1 718 * 310 * 1 201 * - * 4 477 * I alt * 455 * 3 782 * 3 046 * 467 * 3 074 * - * 10 824 * Faellesskabet * * * * * * * * I + II * 164 * 1 143 * 874 * 1 116 * 924 * 259 * 4 480 * V - VI * 655 * 4 266 * 921 * 3 192 * 953 * 985 * 10 972 * andre * 453 * 1 229 * 2 032 * 684 * 1 231 * 757 * 6 386 * I alt * 1 272 * 6 638 * 3 827 * 4 992 * 3 108 * 2 001 * 21 838 * TABEL 30 Kullagre ved kraftvaerker ( Udgangen af september 1979 ) * 30 . 9 . 1978 1 000 t * 30 . 9 . 1979 * Udsving 1979/1978 1 000 t * * * 1 000 t * dage * * Belgien * 863 * 752 * 56 * - 111 * Danmark * 2 477 * 2 915 * 180 * + 438 * Forbundsrepublikken Tyskland * 6 086 * 6 100 * 50 * + 14 * Frankrig * 5 837 * 4 780 * 70 * - 1 057 * Irland * - * - * - * - * Italien * 935 * 350 * 38 * - 585 * Luxembourg * - * - * - * - * Nederlandene * 300 * 300 * 80 * - * Det forenede Kongerige * 20 422 * 15 726 * 62 * - 4 696 * Faellesskabet * 36 920 * 30 923 * 64 * - 5 997 * Status over udbud og efterspoergsel : stenkul 1980 * ( i 1 000 t ) * * Belgien * Danmark * Tyskland * Frankrig * Irland * Italien * Luxembourg * Nederlandene * Det forenede Kongerige * Faellesskabet * 1 . Produktion ( t = t ) * 6 320 * - * 93 500 * 17 750 * 60 * - * - * - * 123 500 * 241 130 * ( national statistik ) * - * - * ( 86 000 ) * - * - * - * - * - * - * - * 2 . Korrektion for underloedige produkten * 2 050 * - * 600 * 1 800 * - * - * - * - * 1 500 * 5 950 * 3 . Modtaget fra andre EKS-lande * 3 520 * 900 * 1 100 * 6 170 * 200 * 2 400 * 200 * 1 250 * 350 * ( 16 090 ) * 4 . Indfoersel fra tredjelande * 5 555 * 8 900 * 6 500 * 21 300 * 850 * 11 690 * 150 * 4 740 * 5 700 * 65 385 * 5 . Ressourcer * 17 445 * 9 800 * 101 700 * 47 020 * 1 110 * 14 090 * 350 * 5 990 * 131 050 * 312 465 * 6 . Intern efterspoergsel * * * * * * * * * * * a ) minernes kraftvaerker * 350 * - * 11 300 * 7 300 * - * - * - * - * 200 * 19 150 * b ) offentlige kraftvaerker * 4 900 * 8 400 * 28 100 * 17 500 * 60 * 4 250 * 5 * 2 300 * 88 000 * 153 515 * c ) koksvaerker * 7 900 * - * 34 700 * 12 600 * - * 9 500 * - * 3 450 17 220 * 85 370 * d ) jern - og staalindustri * 120 * - * 1 500 * 1 450 * - * 15 * 340 * - * 200 * 3 625 * ( heraf kraftvaerker ) * ( - ) * ( - ) * ( 1 200 ) * ( 250 ) * ( - ) * ( - ) * ( - ) * ( - ) * ( 100 ) * ( 1 550 ) * e ) andre industrier * 1 900 * 870 * 6 600 * 2 150 * 35 * 160 * - * 140 * 9 600 * 21 455 * ( heraf kraftvaerker ) * ( - ) * ( - ) * ( 4 000 ) * ( - ) * ( - ) * ( - ) * ( - ) * ( - ) * ( 2 800 ) * ( 6 800 ) * f ) boligopvarmning * 1 630 * 20 * 1 000 * 2 450 * 970 * 135 * 5 * 100 * 10 200 * 16 510 * g ) forskelligt * * * * * * * * * * * 1 . udlevering til arbejdere * 15 * - * 250 * 120 * - * - * - * - * 1 800 * 2 185 * 2 . briketvaerker * 105 * - * 1 500 * 1 950 * - * 10 * - * - * 1 100 * 4 665 * 3 . minernes eget forbrug * 10 * - * 300 * 280 * - * - * - * - * 800 * 1 390 * 4 . gasvaerker * - * 90 * 500 * - * 45 * - * - * - * - * 635 * 5 . jernbaner * 5 * - * 100 * 20 * - * 20 * - * - * 40 * 185 * 6 . andre * - * - * 800 * - * - * - * - * - * - * 800 * I alt * 16 935 * 9 380 * 86 650 * 45 820 * 1 110 * 14 090 * 250 * 5 990 * 129 160 * 309 485 * 7 . Leverancer til andre EKSF-lande * 285 * - * 13 415 * 380 * - * - * - * - * 2 010 * ( 16 090 ) * 8 . Udfoersel til tredjelande * 70 * - * 1 350 * 50 * - * - * - * - * 230 * 1 700 * 9 . Samlet behov * 17 290 * 9 380 * 101 415 * 46 250 * 1 110 * 14 090 * 350 * 5 990 * 131 400 * 311 185 * 10 . Producentlagre ( begyndelse ) * 155 * ... * 12 600 * 3 940 * 30 * - * - * - * 9 700 * 26 425 * 11 . Lagerbevaegelser * + 155 * ( + 420 ) * + 285 * + 770 * - * - * - * - * - 350 * + 860 * 12 . Producentlagre ( slutning ) * 310 * ... * 12 885 * 4 710 * 30 * - * - * - * 9 350 * 27 285 * Kul - Samhandelen inden for Faellesskabet - 1980 * ( 1 000 t ) * fra * Belgien * Danmark * Forbundsrepublikken Tyskland * Frankrig * Irland * Italien * Luxembourg * Nederlandene * Det forenede Kongerige * Modtaget i alt * til * * * * * * * * * * * Belgien * - * - * 3 270 * 60 * - * - * - * - * 190 * 3 520 * Danmark * - * - * 750 * - * - * - * - * - * 150 * 900 * Tyskland * 200 * - * - * 250 * - * - * - * - * 650 * 1 100 * Frankrig * 75 * - * 5 495 * - * - * - * - * - * 600 * 6 170 * Irland * - * - * - * - * - * - * - * - * 200 * 200 * Italien * 10 * - * 2 350 * 20 * - * - * - * - * 20 * 2 400 * Luxembourg * - * - * 160 * 40 * - * - * - * - * - * 200 * Nederlandene * - * - * 1 040 * 10 * - * - * - * - * 200 * 1 250 * Det forenede Kongerige * - * - * 350 * - * - * - * - * - * - * 350 * Leverancer i alt * 285 * - * 13 415 * 380 * - * - * - * - * 2 010 * 16 090 * Status over udbud og efterspoergsel : koks 1980 * ( 1 000 t ) * * Belgien * Danmark * Forbundsrepublikken Tyskland * Frankrig * Irland * Italien * Luxembourg * Nederlandene * Det forenede Kongerige * Faellesskabet * 1 . Produktion * * * * * * * * * * * - koksvaerkskoks * 6 120 * - * 27 000 * 10 250 * - * 7 200 * - * 2 700 * 12 975 * 66 245 * - gasvaerkskoks * - * 60 * 375 * - * 35 * - * - * - * - * 470 * I alt * 6 120 * 60 * 27 375 * 10 250 * 35 * 7 200 * - * 2 700 * 12 975 * 66 715 * 2 . Leverancer fra andre EKSF-lande * 1 300 * 110 * 500 * 2 485 * 10 * 200 * 2 175 * 300 * 10 * ( 7 090 ) * 3 . Indfoersel fra tredjelande * 50 * - * 400 * - * - * - * 200 * 100 * - * 750 * 4 . Ressourcer * 7 470 * 170 * 28 275 * 12 735 * 45 * 7 400 * 2 375 * 3 100 * 12 985 * 67 465 * 5 . Intern efterspoergsel * * * * * * * * * * * a ) jern - og staalindustri * 6 510 * 35 * 19 000 * 10 265 * 10 * 6 055 * 2 370 * 2 160 * 8 500 * 54 905 * b ) andre industrier * 230 * 45 * 1 400 * 1 100 * 5 * 450 * 3 * 220 * 950 * 4 403 * c ) private hjem * 20 * 30 * 1 150 * 100 * 4 * 240 * 2 * 8 * 2 450 * 4 004 * d ) forskelligt * * * * * * * * * * * - udlevering til arbejdere * 5 * - * 600 * 130 * - * 10 * - * - * - * 74