KOMMISSIONENS BESLUTNING Nr. 1566/86/EKSF af 24. februar 1986 om jern- og staalstatistikker

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 47, og ud fra foelgende betragtninger:

Jern- og staalstatistikker er noedvendige for Faellesskabet, for at det kan varetage sine opgaver i henhold til EKSF-traktatens artikel 3;

behovet er saerlig paatraengende paa grund af den fortsat anspaendte situation inden for staalsektoren, hvis forvaltning i et udvidet Faellesskab i stadig hoejere grad er afhaengig af, at der hurtigt stilles paalidelige oplysninger til raadighed om produktion, raastof- og energiforsyning, indgaaede ordrer og leverancer samt om beskaeftigelsen i virksomhederne -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Virksomheder, der udoever produktionsvirksomhed inden for staalsektoren efter EKSF-traktatens artikel 80, skal med virkning fra januar 1986 meddele Kommissionen de i bilaget naevnte statistiske oplysninger (spoergeskemaer) efter de i bilaget naermere anfoerte regler.

Artikel 2

Virksomheder, som ikke opfylder den i artikel 1 fastsatte forpligtelse, kan paalaegges en boede i medfoer at EKSF-traktatens artikel 47, stk. 3.

Artikel 3

Denne beslutning traeder i kraft paa dagen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Denne beslutning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 24. februar 1986.

Paa Kommissionens vegneAlois PFEIFFERMedlem af Kommissionen

BILAG

HENVISNING Spoergeskemaerne i bilaget kan rekvireres hos Eurostat i originalstoerrelse.

Spoergeskema 2-10

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTRO Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986 >TABELPOSITION>

FORKLARENDE BEMAERKNINGER til spoergeskema 2-10 »Produktion af raajern«

I. GENERELT

1.Spoergeskemaet udfyldes af alle de jern- og staalvaerker, som fremstiller raajern, spejljern og ferromangan med hoejt kulstofindhold i hoejovne eller elektroovne; produktionen af raajern i kupolovne skal kun registreres, dersom det fremstilles med henblik paa salg.

2.Spoergeskemaet skal udfyldes af alle vaerker, ogsaa selv om flere af dem hoerer til samme selskab.

3.Maaneden, der skal regnes med, er kalendermaaneden.

4.Nettoproduktion (linje 21 til 28) Produktionen for disse linjer skal omfatte alt det raajern, spejljern og ferromangan med hoejt kulstofindhold, der stammer fra vaerkets hoejovne eller elektroovne til raajernsfremstilling, med fradrag af det raajern, spejljern og ferromangan med hoejt kulstofindhold, som tidligere er blevet fremstillet paa vaerket eller ikke stammer fra vaerkets egen produktion, og som derefter er blevet genanvendt i produktionen.

5.Linje 31 og 32:

Angiv de genanvendte maengder raajern, spejljern og ferromangan med hoejt kulstofindhold uden specificering af, hvorvidt disse stammer fra egen produktion eller ikke.

II. DEFINITIONER

1.Raajern:

Jernbaserede produkter, som indeholder over 2 % kulstof, og som endvidere indeholder et eller flere af foelgende stoffer:

maksimum 3 % phosphor,

maksimum 8 % silicium,

maksimum 30 % mangan,

maksimum 10 % chrom,

maksimum 10 % andre legeringsstoffer (nikkel, kobber, aluminium, vanadium, molybden, osv.).

Raajern kan leveres flydende, som pigjern, svejsejern eller granulat.

2.Spejljern (linje 26):

Jernbaseret produkt indeholdende 6 til 30 % mangan og mere end 2 % kulstof.

3.Ferromangan med hoejt kulstofindhold (linje 28):

Jernbaseret produkt med et indhold paa over 30 % mangan og over 2 % kulstof. Manganindholdet maa under ingen omstaendigheder overstige 90 %.

4.Ulegeret raajern:

Som ulegeret raajern betragtes raajernskategorierne i nr. 1 til 4.0 i tabel 2 i Euronorm 1-81 vedroerende klassificering og benaevnelse af raajernstyper. Disse raajernskategorier, som i henhold til Euronorm 1-81 betragtes som ulegerede, kan i oevrigt indeholde et eller flere af foelgende legeringsstoffer med maksimalindhold som foelger:

0,3 % chrom,

0,3 % nikkel,

0,2 % titan,

0,1 % alle oevrige legeringsstoffer (fx. molybden, vanadium, wolfram, aluminium).

5.Legeret raajern:

Som legeret raajern betragtes spejljern og andre raajernstyper i nr. 5.1 og 5.2 i tabel 2, Euronorm 1-81.

For definition af »andre legerede raajernstyper«, se naermere oplysninger i fodnote 8 vedroerende nr. 5.2 i tabel 2, Euronorm 1-81. Hvis indholdet af legeringsstoffer overstiger de under punkt II. 1 fastsatte graensevaerdier (definition af raajern), taler man om ferrolegeringer. Naermere oplysninger herom i tabel 1 i Euronorm 1-81.

Spoergeskema 2-11

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1988 FORKLARENDE NOTER Raastaalproduktion

I. GENERELLE OPLYSNINGER

1.Spoergeskemaet skal udfyldes af alle staalproducerende vaerker (inklusive lokalt integrerede staalsobterier), men ikke af selvstaendige staalstoeberier.

2.Selv om flere vaerker tilhoerer samme selskab, skal hvert vaerk alligevel udfylde et saerskilt spoergeskema.

3.Ved rastal forstaas jernholdige produkter med et kulstofindhold pa indtil 2 % (med undtagelse af visse malbestandige stalsorter med et hoejt chromindhold, hvis kulindhold kan vaere hoejere). Fe-indholdet skal vaere hoejere end hver enkelt af legeringens oevrige bestanddele.

4.Produktionen maa ikke omfatte det staal, der straks omdannes til jern ved genopkuining (fremstilling af specialjern).

5.Maaneden, der skal regnes med, er kalendermaaneden.

6.Arbejdsdage: Antallet af arbejdsdage er antallet af kalenderdage minus soendage og de ihele landet gaeldende lovbestemte fridage.

II. BEMAERKNINGER VEDROERENDE LINJER OG KOLONNER

A. Linjerne Linje 21:

Ingots er staalprodukter bestemt til udvalsning, smedning eller fremstilling af soemloese roer ved udstobning af flydende staal i en kokille. Produkter som, naar de forlader kokillen, erkendes som defekte og som straks omsmeltes, skal ikke medregnes. Den anfoerte tonnage er bruttovaegten af ingots, naar de forlader kokillerne.

Linje 22:

Ved produceret maengde fra strengstobningsanlaeg forstaas bruttovaegten af de vellykkede produkter(1) efter flammeskaering, men for slibning og afpudsning.

Linje 23:

Ved produktion af flydende staal til stoebning angives bruttovaegten af det staal, der leveres til stoebning i staalstoeberier.

Linje 40:

Ved faerdigt stoebegods forstaas stoebegods, der er faerdigt til salg i den stand, det forlader stoeberivaerkstedet efter renskaering, men foer enhver forarbejdning. Anfoer den totale produktion inklusive det stoebegods, der er beregnet til brug paa selve vaerket til reparation, vedligeholdelse osv.

Bilag:

Ved phosphorholdige slagger forstaas slagger med et saa stort phosphorindhold, at de kan saelges som goedningsmiddel, evt. efter at vaere blevet blandet med andre former for slagger.

B. Kolonnerne Kolonnerne 01 til 04:

For at undgaa overlapninger maa Duplexstaal kun angives for den kategori anlaeg, hvor det gennemgaar den sidste behandling. Basisk elektrostaal, der i flydende stand leveres direkte til sure elektroovne, ma ikke taelles dobbelt. Blandes derimo elektrostaal med martinstaal i stobeskeen, skal maengden af elektrostaal anfoeres i kolonne 02 og maengden Martinstaal i kolonne 03.

AOD-metoden, vacuum-behandlinger, behandlinger i stoebeske, osv., betragtes som efterbehandlinger efter hovedsmeltningen (slutbehandlingen). I dette tilfaelde skal raastalet rubriceres efter hovedsmeltningen (slutbehandlingen).

Kolonne 01:

Omfatter staalarterne, L.D., L.D.A.C., O.L.P., Kaldo, Rotor, osv., hvor der indbaeses ren oxygen.

>TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-13

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986 PRODUKTION OF FAERDIGE VALSEPRODUKTER OG VIDEREFORARBEJDEDE SLUTPRODUKTER

I. GENERELLE BEMAERKNINGER

1.Spoergeskemaet skal besvares af alle vaerker, der har valsevaerker, og som fremstiller produkter, der omfattes af traktaten (almindelig staal og specialstaal).

2.Et saerskit sporgeskema skal udfyldes for hvert vaerk, selv om flere af dem er en del af samme selskab.

3.Ved en maaned forstaas en kalendermaaned.

4.I begrebet produktion er indbefattet andenklasses produkter og pladeafklip eller afskaarne ender, der ikke er beregnet til omsmeltning.

5.Produktionen skal omfatte alle de produkter, der udvalses paa vaerket, det vaere sig for egen regning eller ej Loenvalsede produkter medregnes under produktionen paa det vaerk, hvor de udvalses og ikke paa det vaerk, der har bestilt arbejdet.

6.Der goeres opmaerksom paa, at varmfvalsede coils (ruller) skal betragtes som halvfabrikata, naar de genudvalses eller forarbejdes til andre faerdigprodukter i staal (a) inden for samme selskab, eller naar de leveres til andre jern- og staalvaerker inden for Faellesskabet med henblik paa en saadan forarbejdning. I saa fald skal de ikke anfores i afdeling A og B i spoergeskemaet.

Derimod skal varmtvalsede coils betragtes som faerdigprodukter, hvis de ikke skal gennemgaa yderligere genudvalsning eller anden forarbejdning til produkter i staal inden for Faellesskabets jern- og staalindustri (direkte anvendelse), eller hvis de eksporteres fra Faellesskabet. I saa fald skal de anfoeres som faerdigprodukter (linje 171, 172, 173).

Produkter, der fremstilles ved forarbejdning af varmtvalsede coils skal medtages ispoergeskemaet, selv om det kun drejer sig om koldtvalsning, der foerer til produktion of koldtvalsede plader i ruller som er faerdigprodukter.

7.For hvert vaerk angives nettoproduktion efter foelgende retningslinjer:

a)For faerdigprodukter, der ikke omdannes til slutprodukter inden for samme vaerk: Produkterne angives i den tilstand, de forlader det producerende vaerk (i traktatens betydning) til levering enten til en afdeling, der hoerer til vaerket, men ikke er omfattet af traktaten (f. eks. til fremstilling af roer eller koldtvalset baandstaal uden for traktaten), eller til et andet jern- og staalvaerk under samme selskab, et andet selskab i eller uden for staalindustrien, forhandlere eller forbrugere.

b)For faerdigprodukter, der forarbejdes til slutprodukter inden for samme vaerk (f. eks. koldtvalsede plader i ruller der galvaniseres): Faerdigprodukterne angives iden tilstand, de har umiddelbart foer den foerste behandling, der karakteriserer deres forarbejdning til slutprodukter.

c)For slutprodukter: Under hensyn til de under II.10 anfoerte bemaerkninger angives produkterne almindeligvis i den tilstand, hvori de forlader vaerket.

d)Hvis et vaerk modtager et faerdigprodukt (f. eks. koldtvalset pladerulle eller grovplade), som det forarbejder (f. eks. ved genopvarmning, klipning, udstansning osv.), uden at det aendrer stadium af faerdigprodukt, skal vaerket intet anfoere i spoergeskemaet for at undgaa enhver overlapning med den produktion, der er angivet af det leverende vaerk. Hvis derimod forarbejdningen af de modtagne faerdigprodukter resulterer i et slutprodukt (f. eks. galvaniserede plader, som tyndplader eller i ruller) skal vaerket i afsnit B af spoergeskemaet angive produktionen af disse slutprodukter.

e)Man skal saaledes undgaa overlapninger i afsnit A af spoergeskemaet (faerdigprodukter) baade for vaerkets, selskabets, landets og Faellesskabets vedkommende.

8.I tillaegget anfoeres i kolonne 01 maengden af varmtvalsede coils (varmtvalsede ruller), der er blevet forarbejdet paa vaerket, og i kolonne 02 og 03 maengden af produkter, der er opnaaet ved forarbejdning af disse coils.

9.Produkt fra strengtsoebningsanlaeg skal altid betragtes ikke blot som en del af raastaalproduktionen, men ogsaa som halvfabrikata (fra genudvalsning, smedning osv.). Nogle af disse, dvs. roerrundstaal og roerfirkantstaal, skal anfoeres i linje 402 i bilaget.

10.Overtrukne plader skal, medmindre andet udtrykkeligt er bestemt, rubriceres efter den sidst foretagne overtraekning, hvis produktet har vaeret underkastet flere paa hinanden foelgende overtraekninger.

(a) F. eks. ved afskaering i forskellig laengde, osv.

>TABELPOSITION>

II. DEFINITIONER

1.Valsetraad:

Vaerdigvalset produkt, der er oprullet i varm tilstand i uregelmaessige ringe. Snittet i valsetraaden kan vaere rundt, ovalt, kvadratisk, rektangulaert, sekskantet, ottekantet, halvrundt eller anderledes formet. Overfladen er normalt glat (a).

2.Armeringsjern:

Runde eller firkantede staenger af mindst 5 mm's tykkelse med glat, takket eller ribbet overflade beregnet til armering af beton. Staengerne kan have gennemgaaet en kolddeformering, f.eks. straekning eller vridning omkring laengdeaksen.

3.Andre former for stangjern:

Varmtvalsede faerdigprodukter, der ikke falder ind under nogen af de naevnte kategorier og heller ikke nogen af de foelgende:

Skinnemateriel (skinner, sveller, undelragsplader og skinnelasker).

Spunsjern.

Bredflangede bjaelker.

4.Bredt fladjern:

Produkter, af rektangulaert tvaersnit, som er varmtvalset paa alle fire sider. Leveres altid i staenger. Bredden er over 150 mm men ikke over 1250 mm; tykkelsen er 4,0 mm og derover.

5.Varmtvalset baandstaal:

Valseprodukt med klippede eller uklippede kanter, i lige baand, ruller eller sammenfoldede bundter med retvinklet tvaersnit, under 600 mm bredt; tykkelsen maa ikke vaere over 1/10 af bredden. Det kan ogsaa fremstilles ved spaltning af varmtvalset bredbaand.

6.Plader:

Valseprodukter (med undtagelse af varmtvalset bredbaand saaledes som de er defineret nedenfor under 12) kvadratiske eller rektangulaere, med en bredde paa over 500 mm, hvis de er koldtvalsede, og lig med eller over 600 mm, hvis de er varmtvalsede.

7.Elektro-plader (linje 270) er plader, der udviser et tab i watt pr. kilogram udregnet efter Epstein-metoden, ved en stroem med 50 perioder og en induktion paa 1 Tesla:

a)under eller lig med 2, 1 W, naar tykkelsen ikke overskrider 0,2 mm.

b)under eller lig med 3,5 W, naar tykkelsen ligger mellem 0,2 og 0,6 mm.

c)under eller lig med 6 W, naar tykkelsen liggermellem 0,6 og 1,5 mm (begge tal inklusive).

8.Hvidblik, fortinnede plader og baandstaal:

Varmtvalsede eller koldtvalsede baandstaal, plader af enhver tykkelse overtrukket med et metallag med et tinindhold, der er lig med eller stoerre end 97 vaegtprocent, hvadenten disse produkter er lakeret eller ej.

9.TFS-plader:

Plader go baand, som regel med en tykkelse af under 0,50 mm, som er elektrolytisk belagt med chrom og/eller chromoxider. Belaegningen har som regel en tykkelse af 0,05 ìm derunder.

10.Sortblik:

Ved sortblik forstaas plader og baand og bloedt, ulegeret staal med en tykkelse af mindre end 0,50 mm, som leveres i plader eller ruller, hvor overfladen skal vaere affedtet og egnet til fortinning, lakering eller paatrykning.

11.Galvaniserede plader:

Varmt- eller koldtvalsede, videreforarbejdede produkter i form af plader eller band (koldtvalsede band med en bredde pa over 500 mm), flade eller bolgede, varmtgalvaniserede eller elektrolytisk galvaniserede pa den ene eller begge sider.

12.Varmtvalset bredbaand:

Ved varmtvalset bredbaand forstaas varmtvalsede, flade staalprodukter med en bredde af mindst 600 mm, som umiddelbart efter faerdigvalsningen eller den efterfoelgende gennemloebsbejdsning eller -gloedning vikles op i ruller, saaledes at sidefladerne ligger omtrent lige over hinanden. alle koldtvalsede plader, hvad enten de er i ruller eller ej, skal opfoeres i linjerne 167 og 168.

13.Halvfabrikata :

-Alle produkter fremstillet direkte ved strengstoebning af staal.

-Produkter kun fremstillet ved valsning af ingots, saasom blooms, billets, slabs, sheet bars, soemloese roeremner, profilemner.

-Alle runde og kvadratiske roeremner skal rubriceres som halvfabrikata (i saerskilte rubrikker) - ogsaa hvis de er mere bearbejdede end de ovenfor naevnte halvfabrikata - alt efter deres bestemmelse og de saerlige specifikationer i forbindelse med denne bestemmelse.

(a)Under hensyn til denne definiton falder valsetraad, der er rettet ud og afskaaret i laengder, ind under stangjern af samme form og stoerrelse med hensyntagen til de saedvanligt gaeldende dimensions-tolerancer, medens alle produkter, der leveres i ringe, stadig medregnes i linje 132 (valsetraad), selv hvis de er beregnet til betonkonstruktioner.

Spoergeskema 2-14

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986 >TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-16

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986 >TABELPOSITION>

FORKLARENDE BEMAERKNINGER

I. GENERELLE OPLYSNINGER 1.Spoergeskemaet skal udfyldes af alle staalproducerende vaerker (inklusive lokalt integrerede staalstoeberier), men ikke af selvstaendige staalstoeberier.

2.Selv om flere vaerker tilhoerer samme selskab, skal hvert vaerk alligevel udfylde et saerskilt spoergeskema.

3.Produktionen maa ikke omfatte det staal, der straks omdannes til jern ved genopkulning (fremstilling af specialjern).

4.Maaneden, der skal regnes med, er kalendermaaneden.

II. BEMAERKNINGER VEDROERENDE LINJER OG KOLONNER A. Linjerne Linje 10 til 30: Ingots og strengstoebte produkter.

Ingots er staalprodukter bestemt til udvalsning, smedning eller fremstilling af soemloese roer ved udstoebning af flydende staal i en stoebeform. Her skal ogsaa medregenes produkter, som er fremstillet ved direkte strengstoebning (halvfabrikata). Produkter, som, naar de forlader kokillen, erkendes som defekte og som straks omsmeltes, skal ikke medregnes. Den anfoerte tonnage er bruttovaegten af ingots, naar de forlader kokillerne. Ved produceret maengde fra strengstoebningsanlaeg forstaas bruttovaegten af de vellykkede produkter efter flamme- skaering, men foer slibning og afpudsning(1).

Linje 40:

Ved produktion af flydende staal til stoebning angives bruttovaegten af det staal, der leveres til stoebning i staalstoeberier.

B. Kolonnerne Kolonne 01 til 04:

For at undgaa overlapninger maa Duplexstaal kun angives for den kategori af anlaeg, hvor det gennemgaar den sidste behandling. Basisk elektrostaal, der i flydende stand leveres direkte til sure elektroovne, maa ikke taelles dobbelt. Dette gaelder ogsaa Martinstaal leveret til elektroovne.

Blandes derimod staaltyper med forskellig oprindelse i samme stoebeske foer stoebning af ingots, skal disse registreres efter fremstillingsmetoden.

AOD-metoden, vakuumbehandlinger, behandlinger i stoebeskeen osv. betragtes som efterbehandlinger efter hovedsmeltningen. I saa fald skal raastaalet rubriceres efter hovedsmeltningen.

III. GENEREL DEFINITION AF SPECIALSTAAL Som »specialstaal« betragtes staal(2), der er behandlet med henblik paa at opnaa specielle egenskaber til saerlig anvendelse. Det anvendes normalt til varmebehandling(3) paa grund af dets ensartede reaktion paa behandlingen. Paa grund af sine saerlige forarbejdningsegenskaber har specialstaalet endvidere i almindelighed bedre egenskaber end kvalitetsstaal - dette gaelder navnlig indeslutninger.

Disse egenskaber kan kun opnaas ved hjaelp af saerlig forarbejdning og en konstant kontrolleret varmebehandling under fremstillingen, hvilket den normale fremstillingsmetode for masse- og/eller kvalitetsstaal ikke til stadighed kan sikre. Specialstaal omfatter ogsaa legeret og ulegeret staal, der adskiller sig fra masse- og kvalitetsstaal i henhold til Euronorm 20-74 (se nedenstaaende klassificeringstabel).

>TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-16 Anneks

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

DEN AARLIGE PRODUKTION AF SPECIALSTAAL (LEGERET/ULEGERET) FORDELT PAA PRODUKTER OG STAALKVALITETER FORKLARENDE BEMAERKNINGER

I. Almindelige bemaerkninger Da man i de enkelte lande valgfrit registrerer oplysningerne enten paa produktionsstadiet eller leveringsstadiet (helt eller delvist), henvises til »Almindelige bemaerkninger« i de »Forklarende bemaerkninger« til spoergeskema 2-16 og spoergeskema 2-74.

II. Bemaerkninger vedroerende linjerne 1.Linje 31:

Denne linje omfatter de produkter, som findes i stk. 5.2.1.2.1 i Euronorm 79/82.

2.Linje 38:

Denne linje omfatter ogsaa specialprofiler.

III. Definitioner 1.Generel definition af specialstaal - se spoergeskema 2-16.

2.Legeret specialstaal - kategorier - se spoergeskema 2-16.

3.Faerdigprodukter - se spoergeskema 2-13.

4.Som halvfabrikata betragtes:

Alle produkter fremstillet direkte ved strengstoebning af staal.

Produkter kun fremstillet ved valsning af ingots, saasom blooms, billets, slabs, sheetbars, soemloese roeremner (runde og kvadratiske), profilemner (almindeligvis bestemt til omdannelse til faerdigprodukter i EKSF-traktatens forstand, til smedede produkter eller til soemloese roer).

NB: Valsede halvfabrikata med kvadratisk eller rektangulaert tvaersnit samt profilemner skal svare til de i Euronorm 79-82, kapitel IV, specificerede kriterier.

»Tvaersnittet er i almindelighed kvadratisk eller rektangulaert med delvist afrundede kanter; dimensionerne er konstante i laengden, men med stor tolerance (profilemnerne kan have et vinkelret snit med en kompleks form, svarende til faerdigproduktets form og valsningsmetoden og en overflade paa minimum 2 500 mm²).

Laengdefladerne er mere eller mindre konvekse eller konkave og har evt. stoebe- eller valsningsaftyk og kan vaere helt eller delvsti bearbejdet ved drejning, hoevling, mejsling, slibning, flammebehandling osv.« Alle former for rund- og firkansta_ til roer skal registreres som shalvfabrikata (i de saerlig rubrikker) - ogsaa i de tilfaelde, hvor de har undergaaet en mere vedtgaaende behandling end de ovenfor beskrevne - paa grundlag af deres bestemmelse og de saerlige specifikationer for disse.

>TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-50

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTRO Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

OPGOERELSE OVER STAAL- OG STOEBEJERNSSKROT

i vaerker, der producerer jern, staal og valseprodukter, herunder genvalsevaekrer og andre lokalt integrerede staalstoeberier og staalforarbejdende industrier, med undtagelse af jernstoeberier, inden for Faellesskabets medlemslande.

FORKLARENDE NOTER I. ALMINDELIGE BEMAERKNINGER A.Som lokalt integrerede vaerker eller virksomheder betragtes saadanne, som hoerer under samme ledelse, og som befinder sig paa samme sted.

B.Spoergeskemaet skal udfyldes af alle vaerker i Faellesskabet, der producerer jern, staal, og faerdigvalsede produkter, som omfattes af traktaten, og som idenne egenskab forbruger og/eller producerer skrot. For vaerker, der ejer et lokalt integreret staalstoeberi, skal dette betragtes som en integreret del af vaerket. Spoergeskemaet gaelder for valsevaerker, der direkte genvalser produkter, der ikke saedvanligvis betragtes som skrot. Jern- og staalvaerker, som ikke raader over egne ressourcer og som derfor indkoeber skrot fra andre vaerker, skal udfylde dette spoergeskema paa samme maade som producenter.

C.Et saerskilt spoergeskema skal udfyldes for hvert vaerk, ogsaa selv om flere af dem hoerer til samme selskab.

D.Maaneden, der skal regnes med, er kalendermaaneden.

E.I dette spoergeskema forstaas ved skrot:

1.alt affald af jern eller staal, som fremkommer fra jern- eller staalproduktion, og som er egnet til omsmeltning;

2.staenk og andet stoebeaffald (normal eller bundstoebning), affald fra stoebetragte og stigroer, affald fra roer ved bundstobning osv. samt kasserede og defekte ingots, der ikke medregnes i produktionen;

3.stoebeskaller (undtagen hvis frembragt ved stoebning i sand).

Derimod skal man ikke til skrot medregne jernholdigt affald, der opstaar under smeltningen eller under varmbehandlinger eller mekaniske behandlinger, som f. eks.:

Ovnrender, udloeb eller sproejt (stoebegrubeaffald),

Tapperender fra stoebning, staenk og andet affald, der fremkommer under stoebning, affald fra stoebeovne,

Slagger Gloedeskaller fra varmeovne, valsning og smedning,

Sproejt fra konvertere,

Stoebejernsklumper,

Stoebeskerester og stoeberester (frembragt ved udloeb isand og ikke i stoebeforme, eller stoebt, men ikke koebt).

F.Tilfoersler til vaerket, der kommer fra et lager, der ejes af selskaber udenfor vaerket, skal fordeles mellem linjerne 30 til 50, hvis man ved, hvorfra det stammer. I modsat fald anfoeres de under linje 30.

II. BEMAERKNINGER TIL LINJERNE Linjerne 10 og 300:

Man skal i disse linjer angive de lagre, der findes paa hele vaerket, herunder lokalt integrerede virksomheder (herunder staalstoeberier) med undtagelse af lagre, der findes i jernstoeberier.

Linje 21:

Til staenk og andet stoebemateriale regnes: Affald fra produktionen af raastaal og stoebestaal fra de lokalt-integrerede staalstoeberier, der ikke medregnes i produktionen saasom affald fra stoebetragt og stigroer, affald fra roer ved bundstoebning, fyldehoveder fra staalstoebning, kasseret staalstoebegods, der skal omsmeltes, kasserede og defekte ingots samt stoeberester fra kokille eller stoebeforme.

Linjerne 22 og 23:

Som nyt affald regnes affald, der opstaar ved produktionen af valsede halvfabrikata og faerdigprodukter og smedede produkter, affald fra ingots samt defekte ingots og defekt staalstobegods, der viser sig at vaere defekte, efter at det er kommet fra smelte- hhv. stoebevaerket (dvs. efter at det er medtaget i produktionen af raastaal og stobestal). Desuden regnes alt staal- og stoebeaffald fra den loebende produktion i alle lokalt integrerede bearbejdningsvirksomheder med som nyt affald.

>TABELPOSITION>

Linje 22: Affald (f. eks. valseskrot), som kan genvalses idet samme EKSF-valsevaerk, regnes ikke som nyt affald.

Linje 23: Under lokalt integrerede vaerker medregnes staalstoeberier, smedjer, roervaerker, og anlaeg til traadtraekning og koldtvalsning, staalkonstruktionsvaerksteder og andre afdelinger, der forarbejder staal, jernstoeberier er undtaget (se ovenfor note I.A.).

Linje 24: Som gammelt skrot regnes det, der kommer fra opskaering og nedbrydning og skrotning af gammelt udstyr, maskiner og vaerktoj, f.eks. kokiller.

Linje 30 til 60:

-Skibsvaerftsskrot, der stammer fra ophugning i Faellesskabet, skal betragtes som nationalt eller faellesskabsskrot.

-Hvis et vaerk, som koeber skrot hos en handlende, ikke kender oprindelsen af dette skrot, skal vaerket gaa ud fra, at det drejer sig om nationalt skrot, der skal anfoeres i linje 43.

Linje 30: Tilfoersler af skrot fra indenlandske virksomheder, der tilhoerer det samme selskab. Under saadanne vaerker, der ejes af et selskab, hoerer hoejovne, staal- og valsevaerker, jernstoeberier (herunder evt. det jernstoeberi, der er lokalt (integreret i vaerket) samt vaerker, som forarbejder jern og staal. tilfoersler af skrot, der stammer fra andre virdsomheder end jern- og staalforarbejdende industri - som f.eks. kulminer - der ejes af selskabet, skal angives linje 42.

Linje 41: Her angives tilfoersler, der kommer fra ndre jern- og staalvaerker, der selvstaendigt anmelder paa samme maade som for linje 30.

Linje 42: Man skal her angive tilfoersler af jern og staalskrot, der kommer fra det nationale marked, modtaget direkte fra ikke-staalproducerende selskabe,r saasom uafhaengige staal-eller jernstoeberier, roervaerker, smedjer, byggeindustrien, minevirksomheder, skibsvaerfter, jernbaneselskaber, maskinindustrier og alle metalfabrikker osv.).

Linje 43: Man skal her angive tilfoersler af jern- og staalskrot, der stammer fra en handler, til produktion af raajern eller raastaal, staalstoebegods og pakkejern (uden hensyn til den geografiske oprindelse). Man traekker herfra de maengder, der skal medregnes i linjerne 30 og 50 (tilfoersler gennem en handler, stammende fra andre vaerker under selskabet eller fra andre lande).

Linjerne 110 til 120: Man angiver i kolonne 01 til 03, pr. kvalitet, det samlede forbrug af de ovenfor definerede skrotarter, idet man specielt medtager stoebeskebunde, der leveres udefra og ikke dem, der stammer fra vaerket selv.

Linje 110: I denne linje angives de maengder, der er forbrug til produktion af raajern il hoejovne og elektroraajernsovne, samt evtl. i sinteranlaeg.

Linje 120: Her angives forbruget af skrot, der bruges til den samlede produktion af raastaal, herunder medregnet produktionen af Duplex-staal.

Linje 121: Staal med ren oxygen L.D., L.D.-A.C., O.L.P., Kaldo, O.B.M., og L.W.S. samt alle fremgangsmaader, med indblaesning af ren oxygen. Derimod skal staal, der er frembragt med indblaesningsmetoder, der bygger paa en vaeske, der blot er beriget med oxygen, fortsat medregnes blandt de andre kategorier af staalvaerker efter arter af det anlaeg, der er anvendt.

Linje 500: Angiv her de lagre, der ejes af selskabet, uden for vaerket, men som befinder sig ilandet.

III. BEMAERKNINGER VEDROERENDE KOLONNERNE Kolonne 01: Til stooebejernsskrot hoerer: kokiller, maskin- og handelsstoebegods, som f.eks. affald fra roer- og pladestoebegods, konstruktionsgods og ledningsdele, dele af ikke braendte ovne og riste, bremseklodser, affald fr kedler, affald fra haerdet gods osv.

Braendt gods og gods, der er angrebet af syrer, medregnes ikke.

Kolonne 02: Legeretjern- og staalskrot er skrot, der indeholder saadanne legeringsbestanddele som krom, kobalt, mangan, molbdaen, nikkel, silicium, vanadium og wolfram i et forhold, der er stoerre end det, der tillades i nye produkter. Som legeret skrot betragte skrot, der enektlvis eller tilsammen indeholder mere end:

1,0 % krom 0,5 % kobalt 7,0 % mangan 0,15 % molybdaen 1,0 % nikkel 0,5 % wolfram 0,2 % vanadium og for silicium mere end 2 % for staalskrot mere end 7 % for stoebejernsskrot

Spoergeskema 2-51

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og Industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

FORBRUG AF RAASTOFFER TIL FREMSTILLING AF RAAJERN

FORKLARENDE BEMAERKNINGER I. ALMINDELIGE BEMAERKNINGER 1.Spoergeskemaet gaelder for alle staalvaerker i Faellesskabet, der producerer raajern, samt alle stniringsanlaeg, der ejes af staalvaerker i Faellesskabet.

2.Et saerskilt spoergeskema skal udfyldes for hvert vaerk, selv om flere af dem er en del af samme selskab.

3.Ved sintrings- og briketteringsanlaeg forstaas alle anlaeg, hvor der finder en sintring af en del af chargen sted foer dens anvendelse i hoejovnen.

4.Kvartalet, der skal regnes med, er kalenderkvartalet.

5.De oenskede oplysninger vedroerer indholdet af chargen eller den ladning, der skal sintres.

6.»Jern- eller manganindholdet« i ladningens forskellige bestanddele og i produktionen skal beregnes efter den kemiske analyse, der fra tid til anden foretages af de anvendte raastoffer (man skal navnlig vaere opmaerksom paa, at man ikke for skrot eller raajern registrerer et jernindhold, der svarer til hele den paagaeldende maengde). For jernmalm skal det naturlige vandindhold tages i betragtning.

II. DEFINITIONER 1.Anlaeg, hvor der produceres raajern: hoejovne, elektroraajernsovne samt kupolovne, ved produktion med henblik paa salg.

2.Jernmalm omfatter malm indeholdende jern, hvis manganindhold ikke maa vaere over 20 % i toer tilstand. Som jernmalm betragter man al handelsmalm, som hidroerer fra minerne uanset hvilken behandling, den har undergaaet, foer den blev modtaget paa vaerket.

3.Manganmalm er malm indeholdende minimum 20 % mangan (i toer tilstand).

4.Ved skrot forstaas:

a)alt affald af jern eller staal, som fremkommer fra jern- eller staalproduktion, og som er egnet til omsmeltning;

b)staenk og andet stoebeaffald (normal eller bundstoebning), affald fra stoebetragte og stigroer, affald fra roer ved bundstoebning osv. samt kasserede og defekte ingots, der ikke medregnes i produktionen;

c)stoebeskaller.

Derimod skal man ikke til skrot medregne jernholdigt affald, der opstaar under smeltningen eller under varmebehandlinger eller mekaniske behandlinger (se pkt. 5 og 6). Disse skal betragtes som jernoxyder (opfoeres under linje 90) eller som »andre materialer med jernindhold« (opfoeres under linje 110).

5.Som »jernoxyd« betragtes oxyderet raajern og staal, navnlig i form af valseskael og skael fra hamring, slagger fra varmeovne og staenk fra konvertere.

6.Som »andre materialer med jernindhold« (linje 110) betragtes affald fra raajern og staal blandet med andre materialer saasom: tapperender fra stoebning i stoebehallen, staenk og andet affald, der fremkommer under stoebningen af raajernet i stoebegruberne, egne stoebeskaller, stoeberester fremkommet ved stoebning i sand samt konverterstoev.

7.Som »andre tilsaetninger« (linje 120) betragtes dolomit, bauxit, osv.

, den (Sted) (Dato) >TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-53

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1988 >TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-54

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

FORBRUG AF RAAMATERIALER I STAALVAERKER FORKLARENDE NOTER I. GENERELLE OPLYSNINGER

1.Spoergeskemaet vedroerer alle staalvaerker i Det udvidede Faellesskab inklusive lokalt integrerede staalstoeberier, men ikke uafhaengige staalstoeberier.

2.Der skal udfyldes saerskilt spoergeskema for hvert vaerk, selv om flere af dem er den del af samme selskab.

3.Der regnes med kalenderkvartal.

4.Oplysningerne vedroerer kun de raastoffer, der fyldes i konvertere og ovne (se bemaerkningerne nedenfor vedroerende kolonnerne).

5.Jernindholdet i de stoffer, der indeholder jern (kolonne 06) skal udregnes paa basis af rsultaterne af den kemiske analyse, der foretages fra tid til anden. For malmenes vedkommende skal der tages hensyn til deres naturlige vandindhold.

II. BEMAERKNINGER VEDROERENDE LINJERNE OG KOLONNERNE Linjerne 10-20:

Jernmalm omfatter jernholidge malme, hvis manganindhold er under 20 % (patoerbasis). Som jernmalm betragtes al den omsaettelige malm, der leverse fra minerne, uanset hvilke behandlinger den har gennemgaaet, foer vaerket modtager det Manganmalm er malme, der indeholder 20 % mangan eller derover (paa toerbasis).

Linjerne 31 til 35:

Jernholdige produkter, der indeholder over 2 % kulstof og som kan indeholde en eller flere af foelgende legeringsbestanddele i de anfoerte maengdeforhold:

3 % fosfor eller derunder 8 % silicium eller derunder 30 % mangan eller derunder 10 % krom eller derunder 10 % eller derunde af andre legeringsbestandele rikkel, kobber, aluminium, titan, vanadium, wolfram, molybdaen, osv.) i alt.

(Se spoergeskema 2-10 for yderligere detaljer).

Linje 40:

Inklusive hoejovnsferrosilicium.

Linje 50:

Ved skrot forstaas i dette spoergeskema:

1.Alt affald fra raajern eller staal, som paa et eller andet tidspunkt har vaeret involveret i produktion af raajern eller staal til omsmeltning.

2.Staenk og andet stoebeaffald (normal eller bundstoebning) fra stoebetragte, affald fra stigroer ved bundstoebning osv. samt kasserede og defekte ingots, der ikke medregnes i produktioner.

3.Derimod skat jernholdigt affald fra smelteprocessen eller fra varmebehandlingen eller den mekaniske behandling ikke betragtes som skrot, men som oxyder og andre jernholdigestoffer (linje 60). (Se nedenfor).

Linje 60:

Ved jernoxyder forstaas oxyderet jern og staal, isaer i form af valse- og hammerskael, genopvarmningsslagger og konverter-affald.

Ved andre jernholdige materialer forstaas jern- og staalaffald blandet med andre materialer som f.eks. jern i stoeberender i stoebehalten, sproejt- og andet affald under stoebningen i stoebegruben, jernklumper i kaminer og mundinger, rester i stoebeskeer af egen oprindelse, stoeberester ved sandstoebning.

Kolonnerne:

I hver kolonne anfoeres samtlige de materialer, der er anvendt i de respektive produktionsanlaeg. Der skal ikke foretages korrektioner med hensyn til staal af en kvalitet, der senere anvendes til fremstilling af en anden staalkvalitet.

AOD-metoden, vakuum-behandling, behandling i stoebeske osv. betragtes som efterbehandlinger efter hovedsmeltningen (slutbehandlingen). De materialer, der er anvendt til disse behandlinger, skal adderes til hovedsmeltningen (slutbehandlingen).

>TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-55

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986 >TABELPOSITION>

FORKLARENDE NOTER

I. ALMINDELIGE BEMAERKNINGER 1.Spoergeskemaet vedroerer alle staalvaerker i Faellesskabet samt tilhoerende vaerker som f.eks. briketteringsanlaeg.

2.Der skal udfyldes et saerskilt spoergeskema for hvert vaerk, selv om flere vaerker en en del af samme selskab.

3.Der regnes med kalenderaar.

II DEFINITIONER 1.Jernmalm omfatter jernholdige mineraler, hvis manganindhold er under 20 % (paa toer basis). Ved jernmalm forstaas al malm af handelskvalitet uanset hvilken behandling den har gennemgaaet foer transporten.

Ved manganmalm forstaas de malme, der indeholder 20 % mangan eller derover (paa toer basis).

2.Sinter og briketter (anden del) er produkter fra sintreringen af adskillige elementer i hoejovnene.

3.Homogene blandinger er blandinger, som er tilberedt forud i beddingen af forskellige raastoffer til hoejovns- eller sinteranlaeggets charge i det med henblik paa den metallurgiske proces oenskede forhold.

4.Lagrene omfatter alle produkter og raavarer (undtagen kul til koksfabrikation) i vaerkets besiddelse paa aarets sidste dag, enten paa vaerket eller i selskabets besiddelse ilagre uden for vaerket.

5.Raavarer og braendsel skal til brug for dette spoergeskema oplyses i leveringstilstand.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-56

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

TILFOERSLER OG LEVERANCER AF EKSF-PRODUKTER DIREKTE ELLER VIA HANDLERE

FORKLARENDE BEMAERKNINGER 1.Spoergeskemaet gaelder for alle staalvaerker i Faellesskabet.

2.Saerskilt spoergeskema skal udfyldes for hvert vaerk, selv om flere tilhoerer det samme selskab.

3.Maaned betyder kalendermaaned 4.Saerskilt spoergeskema skal udfyldes for hver af de foelgende kvaliteter:

-ordinaert staal -ikke legeret specialstaal -lavtlegeret specialkonstruktionsstaal -rustfrit og varmebestandigt staal -andre legerede staal -total for alle kvaliteter.

5.Definitioner paa produkterne svarer til de paa spoergeskema 2-71 naevnte 6.Alle fysisk tilfoersler/leverancer af EKSF-produkter inklusive deklasserede vrer, der ikke er beregnet for direkte omsmeltning, skal anmeldes. Dette gaelder ogsaa for:

-Tilfoersler/leverancer til loenarbejde i EKSF-vaerker -EKSF-produkter modtaget tilbage efter loenarbejde -Materiale til omdannelse til andre EKSF-produkter og/eller til gensalg i den samme form.

7.Tilfoersler/leverancer til et vaerk af materialer koebt til direkte brug uden for EKSF-Traktatens omraade (d.v.s. reparationer og vedligeholdelse, konstruktion af nye anlaeg, roervaerker, smedning, traadtraekning etc.) skal ikke anmeldes i dette spoergeskema.

8.Tilfoersler/leverancer af produkter til genbrug, saasom brugte skinner, skal ikke anmeldes i dette spoergeskema.

>TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-58

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1988

BRAENDSTOF- OG ENERGIFORBRUG OG OPGOERELSE OVER ELEKTRISK ENERGI I JERN- OG STAALINDUSTRIEN (jern- og staalindustriens koksvaerker undtaget)

FORKLARENDE NOTER I. Almindelige bemaerkninger 1.Spoergeskemaet gaelder for alle jern- og staalvaerker inden for Faellesskabet, herunder valsevaerker, samt foer jern- og staalindustrielle elvaerker, der er faelles for flere jern- eller staalvaerker eller -selskaber (med undtagelse af elvaerker, der er faelles for jern- og staalindustrien og andre industrier paa samme tid, f.eks. kulminer). Disse elvaerker skal, for saa vidt angaar naervaerende spoergeskema, betragtes helt som jern- og staalindustriens elvaerker.

2.Der skal udfaerdiges et saerskilt spoergeskema for hvert vaerk, selv om flere af dem hoerer ti lsamme selskab.

3.Faelles jern- og staalindustrielle elvaerker:

Elvaerker, der er faelles for flere jern- og staalvaerker eller -selskaber, skal medregnes ved optaellingen paa indenlandsk plan.

NB: Da faelles jern- og staalindustrielle vaerker skal svare direkte paa spoergeskemaet, skal vaerker, der har en andel i disse elvaerker, for at undgaa dobbeltsvar, undlade at medtage oplysninger vedroerende deres andel i den faelles produktion, i deres individuelle svar paa spoergeskemaet. Jern- og staalvaekerne skal imidlertid under deres ressourcer samlet (linje 60) angive deres elektricitetsforsyning fra faelles el-vaerker og deres forsyninger fra andre vaerker.

4.Anlaeg til produktion af saavel elektricitet som dampenergi.

Disse blandede anlaeg skal kun delvis betragtes som elvaerker. Det braendstofforbrug, der skal angives i kolonne 4 for deres vedkommende, skal kun vaere det, der udelukkende bruges til produktion af elektricitet, dvs. med udelukkelse af det, der bruges til levering af varme.

II. Bemaerkninger vedr. linjer og kolonner Kolonne 01 (i alt):

Angiv her forbruget af braednstof og energi i jern- og staalvaerksanlaeg (i EKSF-traktatens forstand) samt i disses hjaelpeanlaeg med undtagelse af koksvaerker. (Hoejovne, sinteranlaeg, staalvaerker og lokalt integrerede staalstoeberier, valsevaerker osv.) Medregn hele forbruget i hjaelpeanlaeggene (f. eks. i elektricitetsvaerket og i de faelles elvaerker), selv om disse ikke udelukkende arbejder for selve jern- og staalvaerkerne. Udeluk integrerede vaerker, der fabrikerer produkter, der ikke er omfattet af EKSF-traktaten.

Kolonn 04 (Elvaerker):

Angiv hele det forbrug af braendstof og energi, der bruges til produktion af den elektricitet, der frembringes i vaerket eller i kraftanlaeg, der er faelles for flere jern- og staalvaerker.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-71

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1988

FORKLARENDE BEMAERKNINGER I GENERELT

1.Spoergeskemaet gaelder for alle staalvaerker i Faellesskabet.

2.Maaned betyder kalendermaaned 3.Leverancerne omfatter alle produkter incl. de deklasserede (saasom sekundavarer, pladeafskaeringer og endeklip) som ikke er beregnet til direkte omsmeltning. De leverede nettotonnager maa opfoeres i den form, de forlader vaerket eller vaerkets lager.

4.Leverancerne inkluderer ethvert Traktat-produkt, der bruges til at emballere varerne foer afsendelse.

5.Leverancer maa indfoeres i hovedtabellen (linierne 031 til 153) ifoelge to basisprincipper:

Hovedprincipper a.Leverancer, der skal anmeldes for en given maaned, er de, der fremstilles til aktiviteter uden for EKSF-staalindustrien (d.v.s. ti forbrugere og lagerhandlere i Faellesskabet og tredielandskunder) enten direkte af vaerket, der foretager anmeldelsen, eller gennem et nationalt lager, der tilhoerer vaerket, eller indirekte (se 5b.). Overfoersler mellem vaerker og deres egne nationale lagre skal ikke anmeldes.

b.Handelsprincippet Levering af et produkt anmeldes af vaerket, som modtager ordren, og fakturerer leverancen til den ordegivende kunde, selv hvis et andet vaerk afsender varen for regning af det fakturerende vaerk, eller hvis varerne afsendes af en mellemhandler eller en underleverandoer. Det anmeldende vaerk rapporterer leverancen i henhold til det faktiske bestemmelsessted for varen.

Saerlige tilfaelde 6.Staalvaerkers eget forbrug og overfoersler til integrerede virksomheder uden for EKSF-staalindustri.

Leverancer anmeldt i hovedtabellen maa inkludere staalvaerkernes eget forbrugt (incl. reparation og bygning af nye anlaeg), og leverancer til intergrerede virksomheder, der producerer roer, smedestaal etc., inklusive virksomheder, der producerer hjulringe, hjul, akser, ogsaa selv om disse er valsede.

Disse leverancer maa inkludere:

-leverancer fra egen produktion -leverancer vedr. koebt materiale, medmindre det er godtjoert, at det leverende staalvaerk allerede har anmeldt disse kvantiteter som leverancer ti lmarkedet.

7.Salg til andre EKSF-staalvaerker a.Leverancer fra et EKSF-vaerk til et andet tilhoerende det samme firma og placeret isamme land skal ikke anmeldes.

b.Ingots, semis, varmvalsede bredbaand.

Disse produkter skal anmeldes enten:

-paa linjerne 011, 012, 013, hvis det endeligt er kendt, at de er leveret ti lgenvalsning, gensalg eller omdannelse (klippning), spaltning, overfladebehandling) til EKSF-produkter, eller -paa linierne 031 til 039, hvis der er leveret til det modtagende staalvaerks eget forbrug eller omdannelse til ikke EKSF-produkter, medmindre det er kendt, at det modtagende vaerk anmelder disse kvantiteter som leveringer til markedet, eller hvis der ikke er nogen praecis oplysning om deres paataenkte brug.

c.Faerdigvalsede produkter og slutprodukter Disser produkter maa anmeldes enten:

-i hovedtabellen paa linierne 101-153, hvis der er leveret til det modtagende staalvaerks eget forbrug eller til omdannelse til ikke EKSF-produkter, eller hvis der ikke er nogen praecis oplysning om deres paataenkte brug eller -i Anneks III - kun hvis de er leveret til et EKSF-staalvaerk i et andet land til videresalg eller omdannelse til andre EKSF-produkter. I saadanne tilfaelde bliver det modtagende staalvaerk ansvarlig for anmeldelse af en efterfoelgende levering til markedet.

8.Leverancer, som bestilles af og for regning et andet firma som principet.

a.Principal - et EKSF-staalvaerk Vaerker, der fakturer laverancen af produkter til en kunde uden for EKSF, maa anmelde levering i hovedtabellen, og hvis det afsendende vaerk er i et andet land, ogsaa i Anneks I.

b.Principal - et ikke EKSF-staalvaerk Leverancer bestilt af og for regning et firma, der ikke er et EKSF-staalvaerk, maa anmeldes af det afsendende vaerk i hovedtabellen, eftersom principalen ikke sender leveringsstatistikker til EUROSTAT.

Det afsendende vaerk skal kun anmelde leverancen, hvis ordren er modtaget fra et EKSF-staalvaerk i et andet land. Derfor maa leveringer henhoerende under dette afsnit ikke rapporteres ihovedtabellen, men kun i Anneks II (ikke EKSF-kunder) eller Anneks III (kunde er et andet EKSF-staalvaerk).

9.Leverancer til mellemhandler/underleverandoer Produkter afsendt til mellemhandel maa kun anmeldes i Anneks III, og kun, hvis mellemhandleren er i et andet land.

10.Leverancer efter handel til mellemhandler eller undeleverandoerer.

a.I tilfaelde hvor principalen er et EKSF-staalvaerk i det samme land, maa leverancen ikke anmeldes her.

b.I tilfaelde hvor principalen er et EKSF-vaerk et andet land:

Produkter afsendt efter mellemhandel maa anmeldes af mellemhandleren.

-i Anneks III, hvis produkterne vender tilbage til et vaerk eller eller et lager, ejet af principalen, eller til et andet EKSF-staalvaerk,

-i Anneks II, hvis produkterne sendes til en hvilken som helst anden destination.

Produkter solgt til markedet efter mellemhandel, maa anmeldes af principalen i hovedtabellen, ligegyldigt hvem der sender varerne, og ogsaa i Anneks I, hvis det afsendende vaerk er i et andet land.

c.I tilfaelde, hvor principalen ikke er et EKSF-staalvaerk.

Mellemhandleren maa anmelde leverancen efter mellemhandelen i hovedtabellen, ligegyldigt hvilken destination varerne har, da principalen (handler eller forbruger inden for Faellesskabet eller tredielandskunde) ikke anmelder leverancerne til EUROSTAT.

>TABELPOSITION>

II. DEFINITIONER

Man betragter som:

1.Halvfabrikata:

-Alle produkter fremstillet direkte ved strengstoebning af staal.

-Produkter kun fremstillet ved valsning af ingots, saasom blooms, billets, slabs, sheet bars, soemloese roeremner, profilemner (almindeligvis bestemt til omdannelse til faerdigprodukter i EKSF-traktatens forstand, til smedede produkter eller til soemloese roer).

NB.: Valsede halvfabrikata med kvadratisk eller rektangulaert tvaersnit samt profilemner skal svare til de i Euronorm 79-82, afsnit specificerede kriterier.

-Alle runde og kvadratiske roeremner rubriceres som halvfabrikata (i saerskilte rubrikkre) - ogsaa hvis de er mere bearbejdede end de ovenfor naevnte halvfabrikata - alt efter deres bestemmelse og de saerlige specifikationer i forbindelse med denne bestemmelse.

2.Varmtvalset bredbaand:

Varmvalset bredbaand er et varmvalset, fladt produkt, som er mindst 600 mm bredt og som unmiddelbart efter faerdigvalsning, eller efter gennemloebsgloedning spoles op til en regelmaessig rulle, der har naesten plane sider eller viser et regelmaessigt moenster.

3.Valsetraad:

Valset faerdigprodukt, der er oprullet i varm tilstand iringe med uregelmaessige ringe. Snittet i valsetraaden kan vaere rundt, ovalt, kvadratisk, rektangulaert, sekskantet, ottekantet, halvrundt eller anderledes formet. Overfladen er normalt glat.(1) 4.Armeringsjern:

Runde eller firkantede staenger af mindst 5 mm's tykkelse med glat, takket eller ribbet overflade beregnet til armering af beton. Staengerne kan have gennemgaaet en kolddeformering, f.eks. straekning eller vridning omkring laengdeaksen.

5.Andet stanglern:

Varmtvalsede faerdigprodukter, der ikke falder ind under nogen af de ovennaevnte kategorier og heller ikke nogen af de foelgende:

Skinnemateriel (Skinner, sveller, underlagsplader og lasker),

Spunspaele,

Bredflangede bjaelker;

Andre bjaelker, profiljern og U-jern paa 80 mm og mere;

og ikke nogen af de nedennaevnte kategorier.

6.Bredt fladjern:

Produkt af rektangulaert tvaersnit, der er varmtvalset paa alle fire sider (eller i lukkede spor). Leveres altid i plade.r Bredden er over 150 mm, ikke over 1 250 mm.

7.Varmtvalset baandstaal:

Varmtvalset baandstaal er et valset produkt med klippede eller uklippede kanter, med rektangulaert tvaersnit, med en bredde paa mindre end 600 mm og en tykkelse, som ikke overstiger 1/10 af bredden, produceret i lige baand, ruller eller sammenfoldede bundter. Det kan ogsaa fremstilles ved spaltning af varmtvalset bredbaand.

8.Varmvalset plade:

Varmvalset plade er et valset, fladt produkt, som ikke hoerer under definitionerne universaljern, varmvalset bredbaand eller varmvalset baandstaal. Ved levering i kvadratiske eller rektangulaere former maa disse have en bredde paa mindst 600 mm.

Plader, klippet fra coils, er varmvalsede, flade produkter, klippet fra varmvalsede bredbaand.

Reversibelt valsede plader er varmvalsede produkter, som er valset paa et reversibelt valsevaerk eller paa andre valsevaerker end bredbaandsvaerk.

9.Koldvalsede plader:

Koldvalsede plader er valsede, flade produkter i laengder og ruller med en bredde paa mindst 500 mm.

10.Hvidblik, fortinnede plader og baandstaal ifoelge traktaten:

Varmtvalsede eller koldtvalsede baandstaal, plader af enhver tykkelse overtrukket med et metallag med et tinindhold, der er lig med eller stoerre end 97 vaegtprocent, hvadenten disse produkter er lakeret eller ej.

11.TFS-plader:

Plader og baand, som regel med en tykkelse af under 0,50 mm, som er elektroytisk belagt med chrom og/eller chromoxider. Belaegningen har som regel en tykkelse af 0,05 ìm eller derunder.

12.Sortblik:

Ved sortblik forstaas plader af baand og bloedt, ulegeret staal med en tykkelse af mindre end 0,50 mm, som leveres iplader eller ruller, hvor overfladen skal vaere affedtet og egnet til fortinning, lakering eller paatrykning.

13.Galvaniserede plader:

Varmt- eller koldtvalsede, videreforarbejdede produkter i form af plader eller baand, flade eller boelgede, varmtgalvaniserede eller elektrolytisk galvaniserede paa den ene eller begge sider.

14.Elektriske plader:

Elektriske plader er plader, der udviser et tab i watt pr. kg (for en 0,5 mm tyk plader), udregnet efter Epsteinmetoden, ved en stroem paa 50 perioder og en induktion paa 1 Tesla:

-under eller lig med 2,1 naar tykkelsen ikke overstiger 0,2 mm:

-under eller lig med 3,6 naar tykkelsen ligger mellem 0,2 mm og 0,6 mm:

-under eller lig med 6, naar tykkelsen ligger mellem 0,6 mm inkl. og 1,5 mm inkl.

15.Specialstaal:

Staal som defineret i spoergeskema 2-16.

III. BEMAERKNINGER VEDROERENDE LINJER OG KOLONNER

1.Linje 013 Der drejer sig her om varmtvalsede bredbaand til omdannelse til et andet staalprodukt under traktaten - hvad enten der er tale om en egentlig genvalsning eller en anden fremgangsmaade, saasom skaering (for at frembringe varmtvalsede plader), opskaering (for at frembringe varmtvalset baandstaal) eller belaegning (f.eks. galvanisering for at frembringe et slutprodukt).

2.Linjerne 031, 032 og 033:

Her anfoeres leverancer af varmtvalsede bredbaand til ikke-EKSF-kunder (forbrugere, forhandlere og kunder i tredjelande) til direkte anvendelse (varmtvalsede bredbaand betragtes som et faerdigprodukt).

3.Linjerne 107 og 108:

Herunder regnes de stoedstaenger, der ivaerkerne bruges til aabning af taphullerne.

4.Linje 170:

Oplysningerne i denne linje boer svare til oplysningerne i spoergeskema 2-74, linje 30.

Spoergeskema 2-72 I. Del

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTRO Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

STAAL LEVERANCER TIL TREDJELANDE FORKLARENDE NOTER

I. Almindelige bemaerkninger og definitioner Se spoergeskema 2-71 II. Fortegnelse over tredjelande Kolonne 100:

Europa:

I alt for kolonnerne 110 og 130.

Kolonne 110:

Vesteuropa:

Den omfatter udover de lande, der er opregnet i kolonnerne 111 til 117 foelgende lande:

Island Faeroeerne Andorra Malta Gibraltar Kolonne 130:

OEsteuropa:

Den omfatter foelgende lande:

Bulgarien Ungarn Polen Rumaenien Tjekkoslovakiet USSR DDR Albanien Kolonne 210:

USA og besiddelser:

Omfatter hovedlandet og de territorier eller lande, der er knyttet til Amerikas Forenede Stater (Puerto Rico, Kanalzonen i Panama, Amerikansk Oceanien, De amerikanske Jomfruoeer).

Kolonne 230:

Mellemamerika:

Denne zone omfatter foelgende lande:

Cuba Costa-Rica Guatemala Haiti Honduras Mexico Nicaragua Panama (undtagen Kanalzonen) Dominikanske Republik San Salvador Bermudaaeerne Belize Bahamaoeerne Turks- og Caicosoeerne Guadeloupe MArtinique Trinidad og Tobago Grenada De nederlandske Antiller Caymanoeerne Jamaica Barbados Vestindien Kolonne 240:

Sydamerika:

Denne zone omfatter foelgende lande:

rgentina Brasilien Bolivia Chile Columbia Equador Paraguay Peru Uruguay Venezuela Falklandsoeerne Guyana Fransk Guyana Surinam Kolonne 330:

Naer- og Mellemoesten:

Denne zone omfatter foelgende lande:

Cypern Libanon Syrien Irak Iran Israel Jordan Saudi-Arabien Kuwait Bahrein Qatar De forenede arabiske Emirater Oman Nordyemen Sydyemen >TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-72 II. Del

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTRO Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

STAAL LEVERANCER TIL TREDJELANDE

>TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-73 Del I

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTRO Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

STAAL LEVERANCER PAA DET NATIONALE MARKED, FORDELT PAA PRODUKTER OG FORBRUGENDE INDUSTRIER FORKLARENDE NOTER

I. ALMINDELIGE BEMAERKNINGER 1.Spoergeskemaet skal registrere bestemmelsesstedet for alle produkter i den stand, hvori de forlader vaerket (i traktatens forstand). Derfor omfatter dette spoergeskema vaerkernes eget forbrug og leverancerne til de afdelinger, der integreret i staalvaerket, og hvis virksmhed ikke falder ind under traktaten. For at undgaa enhver form for dobbelt angivelse, skal det ikke omfatte leverancer til et andet staalvaerk i traktaens forstand, hvis dette skal omdanne produkterne til andre produkter, der hoerer under traktaten.

2.Registreringen foretages for kalenderaaret.

3.Leverancerne skal omfatte alle produkter af 2. klasse og pladeafklip og afskaarne ender, der ikke er bestemt til omsmeltning. Man skal opgive de leverede tonnager, idet produkterne medtages i den form, hvori de forlader vaerket.

4.Leverancerne skal indbefatte loenvalsning. (For enkeltheder se spueoergeskema 2-71).

5.Leverancer til vaerkets indenlandske fjernlagre skal foerst oplyses, naar de paagaeldende produkter er leveret fra fjernlagrene til kunden.

6.Metoder og principper, der skal foelges ved klassificering af kunderne pr. industrisektor og optaellingen af leverancerne:

1.PRINCIP:

Man skal finde ud af, hvilken virksomhed den foerste modtager har, dvs. den, der skal modtage staalet i de former, hvori saelges af staalvaerker i traktatens forstand.

2.PRINCIP:

Naar den modtagende virksomhed omfatter flere fabrikker, skal man altid betragte hver modtagende fabrik for sig og finde ud af, hvilken virksomhed den driver.

3.PRINCIP:

Naar en fabrik udoever flere forskellige aktiviteter, skal man soege at udsondre den specialicerede afdeling, der har afgivet bestillingen, og efter aftale med kunden en gang for alle fastslaa, hvilken aktivitet der udoeves af de forskellige afdelinger.

4.PRINCIP:

Naar en modtager udoever flere adskilte aktiviteter, hvoraf kun en forbruger staal, skal man soege at fastslaa denne for at kunne klassificere kunden, selv om denne aktivitet er integreret og knyttet sammen med en anden aktivitet, der er mere vigtig for kunden, men som ikke direkte angaar den foerste proces eller den foerste brug af staalet (eks. tekstil, kemi).

Hvor der er tale om virksomheder med flere aktiviteter, hvoraf med sikkerhed kun en er forbruger af staal, kan dette foere til eventuelt at klassificere kunden og de leverancer af staal, som han faar, i en kategori, der afviger fra hans firmas hovederhverv.

5.PRINCIP:

Arten af det leverede staalprodukt maa aldrig vaere bestemmende fo modtagerens virksomhed, for med denne metode risikeres fejl, (Arten af produktet kan imidlertid tjene som vejledning, naar man har udtoemt alle anre muligheder for klassificiering).

II. DEFINITIONER AF PRODUKTERNE Se de forklarende noter til spoergeskema 2-71 III. DEFINITIONER AF DE FORBRUGENDE INDUSTRIER Nedenfor findes de industrier, som skal medtages i hver kolonnel i spoergeskemaet, efter Systematisk fortegnelse over oekonomiske aktiviteter i De europaeiske Faellesskaber (NACE) og den internationale klassifikation fra FN, for hvilke der iet bilag er vist sammenhaengen med spoergeskemaets rubrikopdeling og kolonner.

Kolonne 12: SMEDNING OG SAENKSMEDNING Denne rubrik omfatter smedjer, der er integreret i staalvaerkerne samt uafhaengige smedjer, men med udelukkelse af smedjer, der er integreret i andre industrier, og som omfattes af andre rubrikker i spoergeskemaet. Rubrikken omfatter fabrikation af saavel grovsmedje- som kleinsmedjevarer, samt koldtpresning og saenksmedning, herunder fabrikation af hjulringe, spaendbaand til hjul, hjulnav og aksler. Uden for smedjeindustrien som saadan holdes derimod fabrikationer vedroerende foelgende varer: smedede boltevarer, fittings, smedede kaeder og fjedre, som efter arten af de paagaeldende produkter klassificeres ide afsnit, som de hoerer til.

Kolonne 13: STAALROERSINDUSTRI Fabrikation af soemloese og svejste roer af plader, tyndplader eller coils, varmt eller koldtvalset, herunder produktion af praecisionsroer og roer til specielt brug (f. eks. elektricitet).

Kolonne 14: TRAADTRAEKKERI Fabrikation af koldt-trukket traad af valsetraad.

Kolonne 15: TRAEKNING Fabrikation af staenger samt hel-profiler ved traekning, hoevling eller slibning med formindskelse af materialtykkelsen.

>TABELPOSITION>

Kolonne 16: KOLDTVALSNING Fabrikation af koldtvalsede tyndtplader, herunder tyndtplader, der fremstilles ved klipning af koldtvalsede plader i ruller.

Kolonne 17: KOLDTPROFILERING Fabrikation af profiler uden opvarming ved foldning i koldttilstand af varmt- eller koldtvalsede tyndtplader, baand eller andre plader.

Kolonne 18: PRESNING OG STANSNING Mellemliggende behandling, der udfoeres af uafhaengige foretagender, der forbruger flad-produkter (navnlig plader), som efter stansning eller omdannelse ved presning(1) leveres i de bestilte dimensioner og former til andre forbrugende industrier. Denne rubrik omfatter stanse- og presseafdelinger, der er integreret i staalvaerker, men ikke dem, der er integreret i andre industrier. Disse er omfattet af andre rubrikker i spoergskemaet.

Kolonne 20: MASKINKONSTRUKTIONER, UNDTAGEN ELEKTRISK UDRUSTNING Denne gruppe omfatter navnlig bygning af industrimaskiner og -traktorer, vaerktoejsmaskiner til metalarbejde, vaerktoejer til maskiner, tekstilmaskiner og dele til disse, samt fabrikation af symaskiner, bygning af maskiner og apparater til foedevareindustrien, den kemiske industri og dertil knyttede industrier, konstruktion af materiel til miner, jern- og staalvaerker og stoeberier, til diverse maskiner til byggeindustrien.

Loefte- og transportmateriel, fabrikation af transmissionsudrustning, bygning af maskiner til traearbejde og til papir-, pap- og den grafiske industri, bygning af materiel til vaskerier og renserier samt maskiner og apparater til laeder- og fodtoejindustrien, bygning af forbraendingsmotorer, hydrauliske og thermiske turbiner og andre maskiner, der frembringer mekanisk energi, der frembringer mekanisk energi, kompressorer, pumper, hydrauliske og pneumatiske transmissioner, apparater til luftfornyelse og koeling/frysning, ikke til hsuholdningsbrug, konstruktion af ikke-elektriske industriovne og ikke-elektrisk svejsemateriel, konstruktion af kontormateriel og maskiner og anlaeg til databehandling. I denne gruppe medregnes ligeledes mekaniske vaerksteder, der fabrikerer og reparer dele til ovennaevnte maskiner og apparater. Derimod omfatter denne rubrik ikke fabrikation af koeretoejer (biler, cykler, motorcykler, fly osv.) eller motorer til disse.

TEKSTEN FORTSAETTES UNDER DOKNUM : 386S1566.1Kolonne 30: ELEKTROKONSTRUKTIONER Denne kolonne omfatter fabrikation af elektriske ledninger og kabler, elektriske motorer (dynamoer, transformatorer osv.), ogsaa elektrisk brugsmateriel, batterier og akkumulatorer, fabrikation af telekommunikationsmateriel, maaleapparater og medicinsk-elektrisk materiel, konstruktion af elektroniske apparater (ikke elektroniske regneanlaeg), radioapparater og elektro-akustiske apparater samt grammofoner og indspillede magnetbaand, fabrikation af elektriske husholdningsapparater, lamper og belysningsmateriel. I denne rubrik medtage sikke apparater til maaling af elektriske stoerrelser, registrerende eller ikke, der klassificeres i kolonne 77. Alene i denne kolonne skal angives leverancer, bestemt til industrier, der producerer disse maskiner med undtagelse af leverancer til elektricitetsselskabler, der skal anfoeres i kolonne 92.

Kolonne 41: SKIBSVAERFTER Vaerfter, der bygger og reparer skibe af alle slags til sejlads paa havet eller floder. Bybning (i specialiserede virksomheder) af marinemotorer og specialdele til baade; skibsophuggerier.

Kolonne 42: LOKOMOTIVER OG JERNBANEVOGNE Bygning og genopbygning af lokomotiver af enhver type og sporvidde samt jernbane- og sporvogne til passagerer og gods. Denne rubrik omftter ligeledes fabrikation af lokomotiver og godsvogne ved jernbaneselskaberne og de reparationsarbejder, der udfoeres i vaerksteder, som hoerer under disse. (Man skal altsaa medregne alle leverancer, som ikke drejer sig om spormateriel eller dele til spor, piller, broer osv. til virksomheder, der udfoerer skinnetransport).

Kolonne 43: BILER: CYKLER OG ANDRE KOERTOEJER Omfatter foelgende virksomheder:

1.Fabrikation af automobiler og karosseriearbejder Fabrikation og samling af automobiler til koereklar stand, som f.eks. personbiler, busser og turistbiler til kommercielt brug, lastbiler og paa haengsvogne til disse, campingvogne, lad til alle formaal samt automobiler til saerlige formaal (ambulancer, taxaer osv.); fabrikation af loes- og reservedele til biler som f.eks. motorer, bremser, koblinger, aksler, gearkasser, transmissioner, hjul og vognkasser. Denne rubrik omfatter ikke daek og slanger, ruder til biler, elektriske dele go heller ikke selvkoerende transportvogne.

2.Reparation af biler og cykler Reparation af personbiler, lastbiler og cykler samt enhver specialiceret reparation som f.eks. af bilers motorhjelme og elektriske apparatur.

3.Konstruktion af cykler og motorcykler Fabrikation af motorcyklrer og scooters, cykler, tricykler, cykeltaxaer og dele dertil, saa som motorer, eger, faelge, sadler, stel, gearskifter og styr.

4.Fabrikation af fly Fabrikation, samling og reparation af fly, svaeveplaner og dele til fly, saa som motorer, propeller, stabilisatorer og landingsstel. Fabrikation af navigationsinstrumenter til luftart klassificeres i gruppen i kolonne 77.

Kolonne 51: STAALKONSTRUKTIONER I denne sektor indbefattes nedennaevnte aktiviteter:

-Staalkonstruktioenr (broer og staalskeletter) -Fabrikation af faste anlaeg til jernbaner, saasom hjertestykker, sporskifter, piller, sporkskrydsninger og drejeskiver -Mineunderstoeninger.

Kolonne 52: BYGGERI OG OFFENTLIGE ARBEJDER Omfatter nedennaevnte virksomheder med undtagelse af dem, der falder ind under gruppen STAALKONSTRUKTIONER (kolonne 51). Konstruktion, reparation og nedrivning af bygninger, veje, offentlige gader, gennemloeb, stoerre arbejder, saasom kloakker og vandledninger, jernbaner (undtagen sporanlaeg), moler, kajer, tunneller, underjordiske baner, hoeveje, broer, viadukter, daemninger, udtoerringsarbejder, grundforbedringsarbejder, akvadukter, vandings- og vandreguleringsarbejder, vandkraftvaerker, hydrauliske anlaeg, gasledninger, pipelines, konstruktion af understoetningsmateriel (minerammer) og alle andre typer af stoerre konstruktionsarbejder; vandbygningsarbejder som f.eks. opmudring, fjernelse af undersoelske klippestykker, pilotering, udtoerring, konstruktion af havne og sejlloeb, oliebroende, lufthavne, sportspladser; golfbaner; friluftsbade, tennisbaner, parkeringspladser, kommunikationssystemer saasom telefon- og telegraflinjer og alle andre arbejder der udfoeres af en privat virksomhed eller det offentloige. Denne rburik omfatter ligeledes underentreprenoerer inden for byggesektoren som f.eks. toemrere, blikkenslagere, giosere og elektrikere samt fabrikanter af paele og roer af armeret beton, piller osv.

Denne omfatter ikke konstruktions-, reparations-, og nedbrydningsarbejde, der udfoeres sideloebende af personale i en virksomhed, der er klassificeret i en anden branche, og for denne virksomheds regning. Paa den anden side klassificeres udgravningsarbejder, fjernelse af fyld, boring af broende og opmudring, der udfoeres med henblik paa udvinding af mineralske stoffer, i de forskellige grupper under udvindingsindustrier (kolonne 81 og 82).

Kolonne 60: JERNBANER Omfatter konstruktion og vedligeholdelse af spor under offentlige eller private jernbaner eller sporveje, samt dele til disse (saasom jernbanebroer, piller, signalmaster, sporskifter osv.), naar sidstnaevnte arbejder udfoeres direkte af selskaberne selv.

Kolonne 71: METALMOEBLER Fabrikation af metalmoebler til husholdning, kontorer, offentlige bygninger, til erhvervsmaessig anvendelse og i restaurationer, kontor- og forretningsinstallationer (herunder- pengeskabe og boksrum).

Spoergeskema 2-73 Part II

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTRO Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

STAAL DEFINITIONER AF DE FORBRUGENDE INDUSTRIER (fortsat)

Kolonne 72: FABRIKATION AF BOLTE, SKRUER, MOETRIKKER, BOESNINGER o.lign.

Fabrikation af foelgende produkter (herunder smedede bolte):

Bolte moetrikker, pakninger, skiver og nagler, skruer, standarddrejervarer eller produkter til proeve.

Kolonne 73: ISENKRAM; KNIVVARER, VAERKTOEJ, LAASETOEJ Definition paa denne sektor er foelgende:

-Fabrikation af haandvaerks- og mindre landbrugsvaerktoej, knivsmederi og fabrikation af bestik -Fabrikation af opvarmningsapparater til husholdningsbrug og koekkenudstyr af alle arter, fabrikation af husholdningsartikler og lign., lette vaaben og ammunition dertil samt smaa metalartikler -Metalsnedkeri -Fabrikation af produkter pa grundlag af trukket traad -Fabrikation af fjedre og kaeder -Isenkramvarer (laasetoej og beslag).

Kolonne 74: METALEMBALLAGE Daser og dunke til emballering af konserves til spisebrug, olie, bloede produkter, tobak, medicinalvarer, drikkevarer, bonveoks, skosvaerte osv. (herunder aerosoldaaser), flaskekapsler, og propper med top eller skruepropper til samme formaal. Andre emballageartikler saasom spoler til tape eller film. Artikler til ombinding af kasser, papaesker og andet gods.

Kolonne 75: METALTROMLER Tromler af enhver art til godsbefordring.

Kolonne 76: KEDLER OG ANDRE METALBEHOLDERE Fabrikation af metalbeholdere, f.eks. jerry-cans, store junger til maelketransport , varmekedler, beholder (herunder gasbeholdere), svejste gasflasker, skarnkasser og lignende beholdere med undtagelse af metaltromler (kolonne 75) og daaser og dunke til konserves (metalemballage, kolonne 74), konstruktion af trykledninger.

Kolonne 77: PRAECISIONSMEKANIK, OPTIK, LEGETOEJ Denne titel omfatter:

1.Egentlig praecisionsmekanik.

Fabrikation af maaleinstrumenter, kontrolinstrumenter (f. eks. praecisionsinstrumenter; medicinsk-kirurgiske instrumenter til kirurger, laeger og tandlaeger).

2.Fabrikation af fotografiske produkter og optiske instrumenter.

Fabrikation af optiske instrumenter og linser, brillearbejder og fotografiske materialer og dele, herunder lysfoelsomme film og plader.

3.Fabrikation og reparation af ure.

4.Fabrikation af musikinstrumenter.

Fabrikation af musikinstrumenter, f.eks. pianoer, strengeinstrumenter, blaeseinstrumenter, slaginstrumenter; grammofonplader. Fabrikation af grammofoner findes under gruppen konstruktion a elektriske maskiner, apparater og loesdele.

5.Legetoej og sportsartikler.

Kolonne 81: KULMINEDRIFT Miner, hvis hovedformaal er udvinding af antracitkul og fede kular ter, f.eks. gasholdige kul, sinterkul og brunkul. Tilsluttede anlaeg t behandling af kul er indbefattet.

Kolonne 82: ANDEN MINEDRIFT 1.Miner, hvis hovedformaal er udvinding af malm:

a)Udvinding af jernmalm b)Udvinding af andre malme end jernmalm.

2.Raaolie og naturgas.

Drift af oliekilder og udvinding af naturgas (herunder boring) og udnyttelse af olieskifer- og oliesandforekomster.

3.Udvinding af byggesten, ler og sand Udvinding af sten (herunder skifer), af ler, af sand og grus.

4.Udvinding af ikke-metalholdige mineraler, der ikke er naevnt andet sted.

Udvinding i miner og stenbrud af saadanne materialer som asbest gibs, salt (herunder udvinding i saltdamme), svovl, asfalt, bitumen og alle andre ikke-metalholdige minerale, bortset fra kul, olie byggesten, ler, sand og grus. Udnyttelse af guano og toervernose hoerer under denne gruppe.

Kolonne 91: STAALVAERKERS EGET FORBRUG Man medregner her de produkter, der anvendes paa vaerkerne til reparation, vedligeholdelse og lignende formaal, herunder vaerkets konstruktion af nye anlaeg.

Kolonne 92: ANDRE FORBRUGERE I princippet er alle industrigrene, der omdanner staal, og de vigtigste ikke-industrielle erhvervsgrene, der forbruger staal, omhandlet under det foregaaende rubrikker. Naervaerende rubrik andre forbrugere omfatte altsaa i princippet kun:

1.Industrigrene, der ikke bruger staal som raamaterial i deres loebende produktion.

Eksempler: tekstil, ikke jernholdige produkter, kemisk industri, papir foedevareindustrien, glas, laeder og skind osv. (til vedligeholdelse elle reparation af maskiner, vaerksteder, og til nybygninger i disse industrier) 2.Eventuelle andre ikke-industrielle forbrugere (landbrug, skovbrug handelsvirksomheder, banker osv.) offentlig administration og forsvarets direkte behov.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-73/Anneks Del I

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og Industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

LEVERANCER AF SPECIALSTAAL (LEGERET OG ULEGERET) PAA DET NATIONALE MARKED, FORDELT PAA PRODUKTER OG FORBRUGENDE INDUSTRIER FORKLARENDE BEMAERKNINGER

I. ALMINDELIGE BEMAERKNINGER 1. Spoergeskemaet skal registrere bestemmelsesstedet for alle produkter i den stand, hvori de forlader vaerket (i traktatens forstand). Derfor omfatter dette spoergeskema vaerkernes eget forbrug og leverancerne til de afdelinger, der er integreret i staalvaerket, og hvis virksomhed ikke falder ind under traktaten. For at undgaa enhver form for dobbelt angivelse, skal det ikke omfatte leverancer til et andet staalvaerk i traktatens forstand, hvis dette skal omdanne produkterne til andre produkter, der hoerer under traktaten.

2. Registreringen foretages for kalenderaaret.

3. Leverancerne skal omfatte alle produkter af 2. klasse og pladeafklip og afskaarne ender, der ikke er bestemt til omsmeltning. Man skal opgive de leverede tonnager, idet produkterne medtages i den form, hvori de forlader vaerket.

4. Leverancerne skal indbefatte loenvalsning. (For enkeltheder se spoergeskema 2-71).

5. Leverancer til vaerkets egne lagre skal foerst oplyses, naar de paagaeldende produkter er leveret fra fjernlagrene til kunden. Naar man paa lageret registrerer en afsendelse til vaerket, skal den baade opfoeres som bestilling og leverance (dette gaelder navnlig de italienske vaerker).

6. Metoder og principper, der skal foelges ved klassificering af kunderne pr. industrisektor og optaellingen af leverancerne:

1. PRINCIP:

Det skal fastslaas, hvilken virksomhed den foerste modtager udoever, dvs. den, der skal modtage staalet i de former, hvori det saelges af staalvaerker i traktatens forstand.

2. PRINCIP:

Naar den modtagende virksomhed omfatter flere fabrikker, skal man altid betragte hver modtagende fabrik for sig og fastslaa, hvilken virksomhed den driver.

3. PRINCIP:

Naar en fabrik udoever flere forskellige aktiviteter, skal man soege at udsondre den specialiserede afdeling, der har afgivet bestillingen, og efter aftale med kunden endeligt fastslaa, hvilken aktivitet der udoeves af de forskellige afdelinger.

4. PRINCIP:

Naar en modtager udoever flere saerskilte aktiviteter, hvoraf kun en forbruger staal, skal man soege at fastslaa denne for at kunne klassificere kunden, selv om denne aktivitet er integreret og knyttet sammen med en anden aktivitet, der er mere vigtig for kunden, men som ikke direkte angaar den foerste proces eller den foerste brug af staalet (f. eks. tekstil, kemi).

Hvor der er tale om virksomheder med flere aktiviteter, hvoraf det med sikkerhed vides, at kun en er forbruger af staal, kan dette foere til eventuelt at klassificere kunden og de leverancer af staal, som denne faar, i en kategori, der afviger fra hans firmas hoveder- hverv.

5. PRINCIP:

Arten af det leverede staalprodukt maa aldrig vaere bestemmende for modtagerens virksomhed, for med denne metode er der risiko for at begaa fejl. (Arten af produktet kan imidlertid tjene som vejledning, naar man har udtoemt alle andre muligheder for klassificering) II. DEFINITIONER 1.GENEREL DEFINITION AF SPECIALSTAAL -Se spoergeskema 2-16.

2.FORSKELLIGE FORMER FOR LEGERET STAAL -Se spoergeskema 2-16.

3.FAERDIGPRODUKTER -Se spoergeskema 2-13.

4.HALVFABRIKATA:

-Alle produkter, som er fremstillet direkte ved strengstoebning.

-Produkter fremstillet ved valsning af ingots saasom emner, knipler, slabs, platiner, rundstaal og firkantstaal til soemloese roer, proevestykker til profiler (i almindelighed bestemt til forarbejdning til EKSF-faerdigprodukter, til smedede produkter eller soemloese roer);(1).

5.FORBRUGENDE INDUSTRIER Nedenfor findes de industrier, som skal medtages i hver kolonne i spoergeskemaet, efter Systematisk fortegnelse over oekonomiske aktiviteter i De europaeiske Faellesskaber (NACE) og den Internationale klassifikation fra FN, for hvilke der i et bilag er vist sammenhaengen med spoergeskemaets rubrikopdeling og kolonner.

Kolonne 12: Smedning og saenksmedning Denne rubrik omfatter smedjer, der er integreret i staalvaerkerne samt uafhaengige smedjer, men med udelukkelse af smedjer, der er integreret i andre industrier, og som omfattes af andre rubrikker i spoergeskemaet. Rubrikken omfatter fabrikation af saavel grovsmedje- som klejnsmedjevarer, samt koldtpresning og saenksmedning, herunder fabrikation af hjulringe, spaendbaand til hjul, hjulnav og aksler. Uden for smedjeindustrien som saadan holdes derimod fabrikationer vedroerende foelgende varer: smedede boltevarer, fittings, smedede kaeder og fjedre, som efter arten af de paagaeldende produkter klassificeres i de afsnit, som de hoerer til.

Kolonne 13: Staalroersindustri Fabrikation af soemloese og svejste roer af plader, tyndplader eller coils, varmt eller koldtvalset, herunder produktion af praecisionsroer og roer til specielt brug (f. eks. elektricitet).

>TABELPOSITION>

Kolonne 14: Traadtraekkeri Fabrikation af koldt-trukket traad af valsetraad.

Kolonne 15: Traekning Fabrikation af staenger samt hel-profiler ved traekning, hoevling eller slibning med formindskelse af materialetykkelsen; herunder produkter, som er koldbehandlet ved sletfiling eller praecisionsspaantagning.

(¹)Valsede halvfabrikata med kvadratisk eller rektangulaer profil saasom proevestykker til profiler skal svare til de i Euronorm 79-82 kap. IV specificerede kriterier.

Kolonne 16: Koldtvalsning Fabrikation af koldtvalsede tyndtplader, herunder tyndtplader, der fremstilles ved klipning af koldtvalsede plader i ruller.

Kolonne 17: Koldtprofilering Fabrikation af profiler uden opvarmning ved foldning i kold tilstand af varmt- eller koldtvalsede tyndtplader, baand eller andre plader.

Kolonne 18: Presning og stansning Mellemliggende behandling, der udfoeres af uafhaengige fore- tagender, der forbruger flad-produkter (navnlig plader), som efter stansning eller omdannelse ved presning(1) leveres i de bestilte dimensioner og former til andre forbrugende industrier. Denne rubrik omfatter stanse- og presseanlaeg, der er integreret i staalvaerker, men ikke saadanne, der er integreret i andre industrier. Disse er omfattet af andre rubrikker i spoergeskemaet.

Kolonne 20: Maskinkonstruktioner, undtagen elektrisk udstyr Denne gruppe omfatter navnlig bygning af industrimaskiner og -traktorer, vaerktoejsmaskiner til metalarbejde, vaerktoejer til maskiner, tekstilmaskiner og dele til disse, samt fabrikation af syma- skiner, bygning af maskiner og apparater til foedevareindustrien, den kemiske industri og dertil knyttede industrier, konstruktion af materiel til miner, jern- og staalvaerker og stoeberier, til diverse maskiner til byggeindustrien.

Loefte- og transportmateriel, fabrikation af transmissionsudstyr, bygning af maskiner til traearbejde og til papir-, pap- og den grafiske industri, bygning af materiel til vaskerier og renserier samt maskiner og apparater til laeder- og fodtoejindustrien, bygning af forbraendingsmotorer, hydrauliske og termiske turbiner og andre maskiner, der frembringer mekanisk energi, kompressorer, pumper, hydrauliske og pneumatiske transmissioner, apparater til luftfornyelse og koeling/frysning, (ikke til husholdningsbrug), konstruktion af ikke-elektriske industriovne og ikke-elektrisk svejsemateriel, konstruktion af kontormateriel og maskiner og anlaeg til databehandling. I denne gruppe medregnes ligeledes mekaniske vaerksteder, der fremstiller og reparerer dele til ovennaevnte maskiner og apparater. Derimod omfatter denne rubrik ikke fabrikation af koeretoejer (biler, cykler, motor- cykler, fly osv.) eller motorer til disse.

Kolonne 30: Elektrokonstruktioner Denne kolonne omfatter fabrikation af elektriske ledninger og kabler, elektriske motorer (dynamoer, transformatorer osv.), ogsaa elektrisk brugsmateriel, batterier og akkumulatorer, fabrikation af telekommunikationsmateriel, maaleapparater og medicinsk-elektrisk materiel, konstruktion af elektroniske apparater (ikke elektroniske regneanlaeg), radioapparater og elektro-akus- tiske apparater samt grammofoner og indspillede magnetbaand, fabrikation af elektriske husholdningsapparater, lamper og belysningsmateriel. I denne rubrik medtages ikke apparater til maaling af elektriske stoerrelser, registrerende eller ikke, der klassificeres i kolonne 77. I denne kolonne skal der kun angives leverancer, bestemt til industrier, der producerer disse maskiner med undtagelse af leverancer til elektricitetsselskaber, der skal anfoeres i kolonne 92.

Kolonne 41: Skibsvaerfter Vaerfter, der bygger og reparerer skibe af alle typer til hav- eller flodsejlads. Bygning (i specialiserede virksomheder) af skibs- motorer og specialdele til baade; skibsophuggerier.

Kolonne 42: Lokomotiver og jernbanevogne Bygning og genopbygning af lokomotiver af enhver type og sporvidde samt jernbane- og sporvogne til passagerer og gods. Denne rubrik omfatter ligeledes fabrikation af lokomotiver og godsvogne ved jernbaneselskaberne og de reparationsarbejder, der udfoeres i vaerksteder, som hoerer under disse. (Man skal altsaa medregne alle leverancer, som ikke omfatter spormateriel eller dele til spor, piller, broer osv. til virksomheder, der udfoerer skinnetransport).

(¹)Efter disse behandlinger henhoerer de paagaeldende plader eller andre lignende produkter ikke laengere under EKSF-traktaten.

Kolonne 43: Biler, cykler og andre koeretoejer Omfatter foelgende virksomheder:

1.Fabrikation af automobiler og karosseriarbejder Fabrikation og samling af automobiler til koereklar stand, som f.eks. personbiler, busser og turistbusser til kommercielt brug, lastbiler og paahaengsvogne til disse, campingvogne, lad til alle formaal samt automobiler til saerlige formaal (ambulancer, hyrevogne osv.); fabrikation af loes- og reservedele til biler som f.eks. motorer, bremser, koblinger, aksler, gearkasser, transmissioner, hjul og chassiser. Denne rubrik omfatter ikke daek og slanger, ruder til biler, elektriske dele og heller ikke selvkoerende transportvogne.

2.Reparation af biler og cykler Reparation af personbiler, lastbiler og cykler samt enhver specialiceret reparation af f.eks. bilers motorhjelme og elektrisk apparatur.

3.Konstruktion af cykler og motorcykler Fabrikation af motorcykler og scootere, cykler, tricykler, cykeltaxaer og dele dertil, saa som motorer, eger, faelge, sadler stel, gearskifter og styr.

4.Fabrikation af fly Fabrikation, samling og reparation af fly, svaeveplaner og dele til fly, saasom motorer, propeller, stabilisatorer og landingsstel. Fabrikation af navigationsinstrumenter til luftfart klassificeres i gruppen i kolonne 77.

Kolonne 51: Staalkonstruktioner I denne sektor indbefattes nedennaevnte aktiviteter:

-Staalkonstruktioner (broer og staalskeletter) -Fabrikation af faste anlaeg til jernbaner, saasom hjertestykker, sporskifter, piller, sporkrydsninger og drejeskiver -Mineunderstoetninger.

Kolonne 52: Byggeri og offentlige arbejder Kolonnen omfatter nedennaevnte virksomheder med undtagelse af dem, der falder ind under gruppen »STAALKONSTRUKTIONER« (kolonne 51). Konstruktion, reparation og nedrivning af bygninger, veje, offentlige gader, gennemloeb, stoerre arbejder, saasom kloakker og vandledninger, jernbaner (undtagen sporanlaeg), moler, kajer, tunneller, underjordiske baner, hoejveje, broer, viadukter, daemninger, udtoerringsarbejder, grundforbedringsarbejder, akvadukter, vandings og vandreguleringsarbejder, vandkraftvaerker, hydrauliske anlaeg, gasledninger, pipelines, konstruktion af understoetningsmateriel (minerammer) og alle andre typer af stoerre konstruktionsarbejder; vandbygningsarbejder som f.eks. opmudring, fjernelse af undersoeiske klippestykker, pilotering, udtoerring, konstruktion af havne og sejlloeb, oliebroende, lufthavne, sportspladser, kommunikationssystemer saasom telefon- og telegraflinjer og alle andre arbejder der udfoeres af en privat virksomhed eller det offentlige. Denne rubrik omfatter ligeledes underentreprenoerer inden for byggesektoren som f.eks. toemrere, blikkenslagere, gipsere og elektrikere samt fabrikanter af paele og roer af armeret beton, piller osv.

Denne omfatter ikke konstruktions-, reparations-, og nedbrydningsarbejde, der udfoeres sideloebende af personale i en virksomhed, der er klassificeret i en anden branche, og for denne virksomheds regning. Men udgravningsarbejder, fjernelse af fyld, boring af broende og opmudring, der udfoeres med henblik paa udvinding af mineralske stoffer, klassificeres i de forskellige grupper under udvindingsindustrier (kolonne 81 og 82).

Spoergeskema 2-73/Anneks Del II

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

FORKLARENDE BEMAERKNINGER (fortsat)

Kolonne 60: Jernbaner Omfatter konstruktion og vedligeholdelse af spor under offent- lige eller private jernbaner eller sporveje, samt dele til disse (saasom jernbanebroer, piller, signalmaster, sporskifter osv.), naar sidstnaevnte arbejder udfoeres direkte af selskaberne selv.

Kolonne 71: Metalmoebler Fabrikation af metalmoebler til husholdninger, kontorer, offentlige bygninger, til erhvervsmaessig anvendelse og i restaurationer, kontor- og forretningsinstallationer (herunder pengeskabe og boksrum).

Kolonne 72:

Fabrikation af bolte, skruer, moetrikker, boesninger o. lign.

Fabrikation af foelgende produkter (herunder smedede bolte): Bolte, moetrikker, pakninger, skiver og nagler, skruer, standard- drejervarer eller produkter til proeve.

Kolonne 73: Isenkram; knivvarer, vaerktoej, laasetoej Definition paa denne sektor er foelgende:

-fabrikation af haandvaerks- og mindre landbrugsvaerktoej, kniv- smederi og fabrikation af bestik,

-fabrikation af opvarmningsapparater til husholdningsbrug og koekkenudstyr af alle arter, fabrikation af husholdningsartikler og lign., lette vaaben og tilhoerende ammunition samt mindre metalartikler,

-metalsnedkeri,

-fabrikation af produkter paa grundlag af trukket traad,

-fabrikation af fjedre og kaeder,

-isenkramvarer (laasetoej og beslag).

Kolonne 74: Metalemballage Daaser og dunke til emballering af konserves til spisebrug, olie, maelkeprodukter, tobak, medicinalvarer, drikkevarer, bonevoks, skosvaerte osv. (herunder aerosoldaaser), flaskekapsler og propper med top eller skruepropper til samme formaal. Andre emballage- artikler saasom spoler til tape eller film. Artikler til ombinding af kasser, papaesker og andet gods.

Kolonne 75: Metaltromler Tromler af enhver art til godsbefordring.

Kolonne 76: Kedler og andre metalbeholdere Fabrikation af metalbeholdere, f.eks. jerry-cans, store junger til maelketransport, varmekedler, beholdere (herunder gasbeholdere), svejste gasflasker, skarnkasser og lignende beholdere med undtagelse af metaltromler (kolonne 75) og daaser og dunke til konserves (metalemballage, kolonne 74), konstruktion af trykledninger.

Kolonne 77: Praecisionsmekanik, optik, legetoej Denne kolonne omfatter:

1.Egentlig praecisionsmekanik.

Fabrikation af maaleinstrumenter, kontrolinstrumenter (f.eks. praecisionsinstrumenter; medicinsk-kirurgiske instrumenter til kirurger, laeger og tandlaeger).

2.Fabrikation af fotografiske produkter og optiske instrumenter.

Fabrikation af optiske instrumenter og linser, brillearbejder og fotografiske materialer og dele, herunder film og lysfoelsomme plader.

3.Fabrikation og reparation af ure.

4.Fabrikation af musikinstrumenter.

Fabrikation af musikinstrumenter, f.eks. pianoer, strengeinstrumenter, blaeseinstrumenter, slaginstrumenter, grammofonplader. Fabrikation af grammofoner findes under gruppen »konstruktion af elektriske maskiner, apparater og loesdele«.

5.Legetoej og sportsartikler.

Kolonne 81: Kulminedrift Miner, hvis hovedformaal er udvinding af antracitkul og fede kularter, f.eks. gasholdige kul, sinterkul og brunkul. Tilsluttede anlaeg til behandling af kul er indbefattet.

Kolonne 82: Anden minedrift 1.Miner, hvis hovedformaal er udvinding af malm:

a)udvinding af jernmalm,

b)udvinding af andre malme end jernmalm.

2.Raaolie og naturgas.

Drift af oliekilder og udvinding af naturgas (herunder boring) og udnyttelse af olieskifer- og oliesandforekomster.

3.Udvinding af byggesten, ler og sand Udvinding af sten (herunder skifer), af ler, af sand og grus.

4.Udvinding af ikke-metalholdige mineraler, der ikke er naevnt andet sted.

Udvinding i miner og stenbrud af saadanne materialer som asbestgips, salt (herunder udvinding i saltdamme), svovl, asfalt, bitumen og alle andre ikke-metalholdige mineraler, bortset fra kul, olie, byggesten, ler, sand og grus. Udnyttelse af guano og spagnum hoerer under denne gruppe.

Kolonne 91: Staalvaerkers eget forbrug Man medregner her de produkter, der anvendes paa vaerkerne til reparation, vedligeholdelse og lignende formaal, herunder vaerkets konstruktion af nye anlaeg.

Kolonne 92: Andre forbrugere I princippet er alle industrigrene og de vigtigste ikke-industrielle erhvervsgrene, der forbruger staal, omfattet af de foregaaende rubrikker. Naervaerende rubrik »andre forbrugere« omfatter altsaa i princippet kun:

1.Industrigrene, der ikke bruger staal som raamateriale i deres loebende produktion.

Eksempler: tekstil, ikke jernholdige produkter, kemisk indu- stri, papir, foedevareindustrien, glas, laeder og skind osv. (til vedligeholdelse eller reparation af maskiner, vaerksteder, og til nybygninger i disse industrier).

2.Eventuelle andre ikke-industrielle forbrugere (landbrug, skovbrug, handelsvirksomheder, banker osv.) offentlig administration og forsvarets direkte behov.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-74/

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og Industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

STAAL LEVERANCER AF LEGERET OG ULEGERET SPECIALSTAAL FORDELT PAA KATEGORIER I FAELLESSKABETS MEDLEMSLANDE OG LEVERANCER TIL TREDJELANDE FORKLARENDE BEMAERKNINGER

I. GENERELLE OPLYSNINGER 1.Spoergeskemaet gaelder for alle staalvaerker i Faellesskabet, der fremstiller specialstaal (inklusive integrerede staalstoeberier), men ikke uafhaengige staalstoeberier.

2.Maaned betyder kalendermaaned.

3.Leverancerne omfatter alle maengder leveret specialstaal i den tilstand, hvori de forlader jern- og staalvaerkerne i traktatens forstand. (Leverancerne omfatter saaledes staal leveret som halvfabrikata eller faerdigprodukter til vaerker, der ikke omfattes af traktaten med undtagelse af flydende staal).

4.Leveringsangivelserne skal udformes ifoelge handelsprincippet: dvs. at det vaerk som modtager ordren og fakturerer produkt-leverancerne til en forbruger udenfor EKSF (dvs. brugere af staal, handlende og aftagere i tredjelande), skal angive leverancen, uanset om disse produkter er afsendt for vedkommendes regning, for et andet vaerk eller en mellemhandler (underleverandoer).

Saerlige tilfaelde Mellemhandler/underleverandoer Produkter til en mellemhandler eller underleverandoer skal ikke angives, dersom denne er hjemmehoerende i et EKSF-land (eller i et tredjeland, forudsat at de modtagne produkter er anmeldt af principalen).

Ved mellemhandel skal det vaerk, som foretager denne, angive leveringen af faerdigproduktet, dersom principalen ikke henhoerer under jern- og staalindustrien i EKSF-traktatens forstand (uanset dennes nationalitet).

Leverancer af et produkt til et andet EKSF-jern- og staalvaerk -Med henblik paa at undgaa dobbeltregistrering skal leverancerne af ingots, halvfabrikata og varmtvalsede bredbaand fra et jern- og staalvaerk (i traktatens forstand) til et andet vaerk henhoerende under samme selskab i samme land, ikke angives.

-Leverancer af faerdige produkter eller slutprodukter mellem jern- og staalvaerker under EKSF skal ikke angives. Det paahviler det jern- og staalvaerk, som har modtaget produkterne at foretage en leveringsangivelse, dersom produkterne har vaeret genstand for videresalg eller forarbejdning eller er forarbejdet til et andet jern- og staalprodukt eller sendt til et integreret vaerk, som ikke er et staalvaerk.

5.De leverancer, som skal angives for en given maaned, er de leverancer, som det anmeldende vaerk har foretaget direkte til en kunde eller via et lager i hjemlandet tilhoerende vaerket. Derfor skal overfoersler mellem vaerkerne og deres nationale lagre ikke angives.

II. GENEREL DEFINITION AF SPECIALSTAAL Se spoergeskema 2-16 III. LEGERET SPECIALSTAALSKATEGORIER Se spoergeskema 2-16 >TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-74/Anneks

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og Industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

LEVERANCER AF SPECIALSTAAL (LEGERET OG ULEGERET) FORDELT PAA FORMER OG PRODUKTKATEGORIER TIL LANDE I FAELLESSKABET AF LEVERANCER TIL TREDJELANDE FORKLARENDE BEMAERKNINGER

I. GENERELT 1.Spoergeskemaet gaelder for alle staalvaerker i Faellesskabet.

2.Maaned betyder kalendermaaned.

3.Et saerskilt spoergeskema skal udfyldes for hver af foelgende kvaliteter:

-ulegeret specialstaal,

-legeret staal til konstruktioner til saerligt brug,

-rustfrit og varmebestandigt staal,

-andre former for legeret staal,

-alle kvaliteter.

4.Leverancerne omfatter alle produkter inkl. de deklasserede (saasom sekundavarer, pladeafskaeringer og endeklip) som ikke er beregnet til direkte omsmeltning. De leverede nettotonnager maa opfoeres i den form, de forlader vaerket eller vaerkets lagre.

5.Leverancerne inkluderer ethvert traktat-produkt, der bruges til at emballere varerne foer afsendelse.

6.Leverancer skal indfoeres i hovedtabellen (020 til 118) ifoelge to basisprincipper:

Hovedprincipper a)Leverancer, der skal anmeldes for en given maaned, er dem, der fremtstilles til aktiviteter uden for EKSF-staal- industrien (dvs. til forbrugere og lagerhandlere i Faelles- skabet og tredjelandskunder), enten direkte af vaerket, der foretager anmeldelsen, eller gennem et nationalt lager, der tilhoerer vaerket, eller indirekte (se 6 b). Overfoersler mellem vaerker og deres egne nationale lagre skal ikke anmeldes.

b)Handelsprincippet Levering af et produkt anmeldes af vaerket, som modtager ordren, og fakturerer leverancen til den ordregivende kunde, selv hvis et andet vaerk afsender varen for regning af det fakturerende vaerk, eller hvis varerne afsendes af en mellemhandler eller en underleverandoer. Det anmel- dende vaerk rapporterer leverancen i henhold til det faktiske bestemmelsessted for varen.

Saerlige tilfaelde 7.Staalvaerkers eget forbrug og overfoersler til integrerede virksomheder uden for EKSF-staalindustri.

Leverancer anmeldt i hovedtabellen maa inkludere staal- vaerkernes eget forbrug (inklusive reparation og bygning af nye anlaeg osv.), og leverancer til integrerede virksomheder, der producerer roer, smedestaal etc., inklusive virksomheder, der producerer hjulringe, hjul, hjulskiver, ogsaa selv om disse er valsede.

Disse leverancer skal inkludere:

-leverancer fra egen produktion,

-leverancer vedroerende koebt materiale, medmindre det er godtgjort, at det leverende staalvaerk allerede har anmeldt disse kvantiteter som leverancer til markedet.

8.Salg til andre EKSF-staalvaerker.

a)Leverancer fra et EKSF-vaerk til et andet tilhoerende det samme firma og placeret i samme land skal ikke anmeldes.

b)Ingots, semis, varmtvaldsede bredbaand.

Disse produkter skal anmeldes enten:

-paa linjerne 011, 012, 013, hvis det endeligt er kendt, at de er leveret til genvalsning, gensalg eller omdannelse (klipning, spaltning, overfladebehandling) til EKSF-produkter, eller -paa linjerne 020 til 039, hvis de er leveret til det modtagende staalvaerks eget forbrug eller omdannelse til ikke EKSF-produkter, medmindre det er kendt, at det modtagende vaerk anmelder disse kvantiteter som leveringer til markedet, eller hvis der ikke er nogen praecis oplysning om deres paataenkte brug.

c)Faerdigvalsede produkter og slutprodukter.

Disse produkter maa anmeldes enten:

-i hovedtabellen paa linjerne 105 til 118, hvis de er leveret til det modtagende staalvaerks eget forbrug eller til omdannelse til ikke EKSF-produkter, eller hvis der ikke er nogen praecis oplysning om deres paataenkte brug, eller -i Anneks III - kun hvis de er leveret til et EKSF-staalvaerk i et andet land til videresalg eller omdannelse til andre EKSF-produkter. I saadanne tilfaelde bliver det modtagende staalvaerk ansvarlig for anmeldelse af den efterfoelgende levering til markedet.

9.Leverancer, som bestilles af og for regning et andet firma som »principal«.

a)Principal - et EKSF-staalvaerk Vaerker, der fakturerer leverancen af produkter til en kunde uden for EKSF, maa anmelde levering i hovedtabellen, og hvis det afsendende vaerk er i et andet land, ogsaa i Anneks 1. Det afsendende vaerk skal kun anmelde leverancen, hvis ordren er modtaget fra et EKSF-staalvaerk i et andet land. Derfor maa leveringer henhoerende under dette afsnit ikke rapporteres i hovedtabellen, men kun i Anneks II.

b)Principal - et ikke EKSF-staalvaerk Leverancer bestilt af og for regning af et firma, der ikke er et EKSF-staalvaerk, skal anmeldes af det afsendende vaerk i hovedtabellen, eftersom principalen ikke sender leveringsstatistikker til Eurostat.

10.Leverancer til mellemhandler/underleverandoer,

Produkter afsendt til mellemhandel maa kun anmeldes i Anneks III, og kun, hvis mellemhandleren er i et andet land.

11.Leverancer efter handel til mellemhandler eller underleverandoerer.

a)I tilfaelde hvor principalen er et EKSF-staalvaerk i det samme land, maa leverancen ikke anmeldes her.

b)I tilfaelde hvor principalen er et EKSF-vaerk i et andet land:

Produkter afsendt efter mellemhandel maa anmeldes af mellemhandleren:

-i Anneks III, hvis produkterne vender tilbage til et vaerk eller et lager ejet af principalen, eller til et andet EKSF-staalvaerk,

-i Anneks II, hvis produkterne sendes til en hvilken som helst anden destination,

Produkter solgt til markedet efter mellemhandel, maa anmeldes af principalen i hovedtabellen, uanset hvem der sender varerne, og ogsaa i Anneks I, hvis det afsendende vaerk er i et andet land.

c)I tilfaelde, hvor principalen ikke er et EKSF-staalvaerk.

Mellemhandleren maa anmelde leverancen efter mellemhandelen i hovedtabellen, uanset hvilken destination varerne har, da principalen (handler eller forbruger inden for Faellesskabet eller tredjelandskunde) ikke anmelder leverancerne til Eurostat.

II. DEFINITIONER General definition af specialstaal:

se spoergeskema 2-16.

Specialstaalkategorier:

se spoergeskema 2-16.

Definition af produkter og oplysninger vedroerende linjerne:

se spoergeskema 2-71.

>TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-79 I

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og Industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986 Spoergeskema 2-79 I

RAAJERN LEVERANCER OG NYE ORDRER (SALG) FORKLARENDE BEMAERKNINGER

I. Generelle oplysninger 1.Alle oplysninger i forbindelse med et salg skal angives - ogsaa mellem forskellige selskaber i samme land. Leverancer mellem forskellige vaerker, som er en del af samme selskab i samme land, skal ikke angives, naar de ikke indgaar i et salg, men skal anvendes af et staalvaerk i henhold til traktaten eller et integreret vaerk uden for traktaten.

De samme regler gaelder for nye ordrer og ordreboeger.

2.Nye ordrer: nye ordrer modtaget i referenceperioden ekskl. annuleringer af ordrer i den gaeldende periode og tidligere perioder (nettoordrer).

II. Definition af varegrupperne Definitioner af kategorierne »Raajern« findes i Kommissionens spoergeskema 2-10: »Produktion af raajern«.

>TABELPOSITION>

Spoergeskema 2-79 II

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER EKSF STATISTISK KONTOR Energi- og Industristatistik D 3 Luxembourg, januar 1986

RAAJERN LEVERANCER TIL TREDJELANDE FORTEGNELSE OVER TREDJELANDE

Kolonne 100:

Europa:

Total for kolonnerne 100 og 130.

Kolonne 110:

Vesteuropa:

Denne kolonne omfatter ud over de i 111-114 opregnede lande foelgende:

IslandJugoslavienNorge AndorraMalta, Gibraltar FaeroeerneVatikanstaten Kolonne 130:

OEsteuropa:

Kolonnen omfatter foelgende lande:

BulgarienTjekkoslovakiet UngarnUSSR PolenDDR RumaenienAlbanien Kolonne 210:

Nordamerika, Canada og New Foundland samt USA og dets besiddelser, som omfatter: Puerto Rico, Panamakanalzonen, Amerikansk Oceanien, De amerikanske Jomfruoeer.

Kolonne 220:

Mellem- og Sydamerika:

Dette omraade omfatter foelgende lande:

CubaPanama (eksklusive kanalzonen)Caymanoeerne Costa RicaDen dominikanske RepublikJamaica GuatemalaEl SalvadorBarb