DA Den Europæiske Unions Tidende L 24/1

RÅDETS FORORDNING (EU) 2017/127

af 20. januar 2017

om fastsættelse for 2017 af fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I traktatens artikel 43, stk. 3, fastsættes det, at Rådet på forslag af Kommissionen skal vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder.

(2) Ifølge Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (1) skal der vedtages bevarelsesforanstaltninger under hensyn til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder, hvor det er relevant, rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) og andre rådgivende organer, samt i lyset af enhver rådgivning fra de rådgivende råd.

(3) Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger, der tager sigte på fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder, herunder visse funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. I overensstemmelse med artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 bør fiskerimulighederne fastsættes i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitiks målsætninger som fastsat i nævnte forordnings artikel 2, stk. 2. I overensstemmelse med artikel 16, stk. 1, i nævnte forordning bør fiskerimulighederne tildeles medlemsstaterne på en sådan måde, at de enkelte medlemsstater sikres relativ stabilitet i fiskeriet efter de enkelte bestande eller i de enkelte fiskerier.

(4) De samlede tilladte fangstmængder (TAC'er) bør derfor i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes på grundlag af foreliggende videnskabelig rådgivning og under hensyntagen til biologiske og socioøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og på grundlag af de holdninger, som er kommet til udtryk under høringen af interessenter, navnlig på møderne med de rådgivende råd.

(5) Landingsforpligtelsen i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 indføres særskilt for de enkelte fiskerier. I det område, der er omfattet af nærværende forordning, gælder det, at når et fiskeri er omfattet af landingsforpligtelsen, bør alle arter i det pågældende fiskeri, som er underlagt fangstbegrænsninger, landes. Fra den 1. januar 2017 finder landingsforpligtelsen anvendelse på de arter, der karakteriserer det pågældende fiskeri. I artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 fastsættes det, at når der indføres landingsforpligtelse for en fiskebestand, skal fiskerimulighederne fastsættes under hensyntagen til, at de i stedet for at afspejle landingerne nu skal afspejle fangsterne. Kommissionen har på grundlag af fælles henstillinger forelagt af medlemsstaterne og i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013 vedtaget en række delegerede forordninger om fastsættelse på midlertidig basis og for en periode på højst tre år af specifikke planer for udsmid som forberedelse til, at landingsforpligtelsen kan gennemføres fuldt ud.

(6) Fiskerimulighederne for bestande af arter, der er omfattet af landingsforpligtelsen fra den 1. januar 2017, bør kompensere for tidligere udsmid og baseres på videnskabelige oplysninger og rådgivning. Med henblik på at sikre en rimelig kompensation for fisk, der tidligere er blevet smidt ud og skal landes fra den 1. januar 2017, bør et tillæg beregnes efter følgende metode: Det nye landingstal bør beregnes ved at trække de mængder, der fortsat vil blive smidt ud i forbindelse med udøvelsen af landingsforpligtelsen, fra tallet fastsat af Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) for de samlede fangster; efterfølgende bør et tillæg, der anvendes for TAC-tallet, være proportionalt med ændringen mellem det nye beregnede landingstal og det tidligere tal for ICES-landinger.

(7) Rådets forordning (EF) nr. 1342/2008 (2) er blevet ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2094 (3) ved at lade kapitel III i forordning (EF) nr. 1342/2008 udgå. I overensstemmelse med Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/2250 (4) vil landingsforpligtelsen for torsk derfor fra den 1. januar 2017 finde anvendelse på fangster af torsk i ICES-underområde IV, ICES-afsnit IIIa og EU-farvande i ICES-afsnit IIa, jf. artikel 1 og 3 i og bilaget til Kommissionens delegerede forordning. Fiskerimulighederne for torskebestanden bør derfor fastsættes i overensstemmelse med artikel 16, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1380/2013 under hensyntagen til de mængder af fisk, der blev smidt ud tidligere, og som nu vil skulle landes.

(8) Ifølge den videnskabelige rådgivning er situationen for havbars (Dicentrarchus labrax) i Det Keltiske Hav, Den Engelske Kanal, Det Irske Hav og den sydlige del af Nordsøen (ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId-VIIh) stadig yderst alvorlig, og bestanden er fortsat i tilbagegang. De bevarelsesforanstaltninger, der har til formål at forbyde fiskeri efter havbars i ICES-afsnit VIIa, VIIb, VIIc, VIIg, VIIj og VIIk, bør derfor opretholdes, undtagen for de farvande, der ligger inden for 12 sømil fra basislinjen, og som hører under Det Forenede Kongeriges højhedsområde. Gydestimer af havbars bør beskyttes gennem en yderligere begrænsning af fangster fra erhvervsfiskeri i 2017. På grundlag af de sociale og økonomiske virkninger bør der tillades begrænset fiskeri med anvendelse af kroge og liner, samtidig med at der fastsættes bestemmelser om lukning for at beskytte gydestimer. Eftersom havbars utilsigtet og uundgåeligt tages som bifangster af fartøjer, der fisker med bundtrawl og not, bør sådanne bifangster desuden begrænses til 3 % af vægten af de samlede fangster af marine organismer om bord og højst 400 kilogram pr. måned. Af samme grunde bør bifangster i fastgjorte garn begrænses til 250 kilogram pr. måned. Fangster taget af lyst- og fritidsfiskere fra den nordlige bestand og af forsigtighedshensyn fra bestanden i Biscayabugten bør begrænses med en daglig begrænsning.

(9) Visse TAC'er for bestande af Elasmobranchii (hajer og rokker) har i flere år været sat til 0 med en dertil knyttet forpligtelse om straks at genudsætte utilsigtede fangster af sådanne arter. Grunden til denne særbehandling er, at disse bestandes bevarelsesstatus er meget dårlig, og at udsmid ikke øger fiskeridødeligheden for, men anses for at være til gavn for, disse arter, fordi de har en høj overlevelsesrate. Fra den 1. januar 2015 har fangster af disse arter i pelagisk fiskeri imidlertid skullet landes, medmindre de er omfattet af en af undtagelserne fra landingsforpligtelsen i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013. I henhold til artikel 15, stk. 4, litra a), i nævnte forordning kan sådanne undtagelser anvendes på arter, som der ikke må fiskes efter, og som er identificeret som sådanne i en EU-retsakt, der er vedtaget inden for rammerne af den fælles fiskeripolitik. Det bør derfor forbydes at fiske efter disse arter i de pågældende områder.

(10) I henhold til artikel 16, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1380/2013 bør TAC'erne for bestande, der er omfattet af flerårige planer, fastsættes i overensstemmelse med reglerne i disse planer. TAC'erne for bestandene af tunge i den vestlige del af Den Engelske Kanal, rødspætte og tunge i Nordsøen og almindelig tun i den østlige del af Atlanterhavet og Middelhavet bør derfor fastsættes i overensstemmelse med reglerne i Rådets forordning (EF) nr. 509/2007 (5), (EF) nr. 676/2007 (6) og (EF) nr. 302/2009 (7). For den sydlige kulmulebestand er formålet, jf. Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005 (8), at genopbygge biomassen af de berørte bestande, så de kommer til at ligge inden for sikre biologiske grænser samtidig med, at de fortsat er i overensstemmelse med de videnskabelige data. I overensstemmelse med den videnskabelige rådgivning er det, i mangel af endelige data om et mål for gydebiomassen og samtidig med, at der tages hensyn til ændringer i sikre biologiske grænser, hensigtsmæssigt, med henblik på at bidrage til opnåelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger som fastsat i forordning (EU) nr. 1380/2013, at fastsætte TAC'en på grundlag af rådgivningen fra ICES om det maksimale bæredygtige udbytte.

(11) For så vidt angår lubbe i underområderne IX and X og EU-farvande i CECAF 34.1.1, der tidligere var identificeret som hvilling, er det hensigtsmæssigt at tildele Portugal yderligere fiskerimuligheder, der ikke overstiger 98 ton. TAC'en for hvilling i disse områder bør afskaffes.

(12) Hvad angår sildebestanden vest for Skotland har ICES på grundlag af nyligt fastlagte benchmarks forelagt rådgivning for den samlede sildebestand i afsnit VIa, VIIb og VIIc (vest for Skotland og vest for Irland). Rådgivningen omfatter to separate TAC'er (dvs. en for VIaS, VIIb og VIIc og en for Vb, VIb og VIaN). Ifølge ICES skal der udarbejdes en genopretningsplan for denne bestand. Eftersom forvaltningsplanen for den nordlige bestand (9) ifølge den videnskabelige rådgivning ikke kan anvendes på den samlede bestand, og det ikke er muligt at fastsætte særskilte fiskerimuligheder for disse to bestande, fastsættes en begrænset TAC for at muliggøre et kommercielt drevet videnskabeligt prøveudtagningsprogram.

(13) For bestande, som der ikke foreligger tilstrækkelige eller pålidelige data for med henblik på udarbejdelse af størrelsesoverslag, bør forvaltningsforanstaltningerne og TAC-niveauerne følge den forsigtighedstilgang i fiskeriforvaltningen, der er defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 8), i forordning (EU) nr. 1380/2013, samtidig med at der tages hensyn til bestandsspecifikke faktorer, herunder især tilgængelige oplysninger om tendenser for bestande og betragtninger vedrørende blandet fiskeri.

(14) Med Rådets forordning (EF) nr. 847/96 (10) blev der indført supplerende betingelser for forvaltningen af TAC'er fra år til år, herunder i henhold til nævnte forordnings artikel 3 og 4 bestemmelser om fleksibilitet for præventive og analytiske TAC'er. I henhold til nævnte forordnings artikel 2 skal Rådet, når det fastsætter TAC'erne, beslutte, hvilke bestande der ikke er omfattet af nævnte forordnings artikel 3 eller 4, særlig på grundlag af bestandenes biologiske tilstand. Senest er den årsbaserede fleksibilitetsmekanisme indført af artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013 for alle de bestande, der er omfattet af landingsforpligtelsen. For at undgå en uforholdsmæssig høj grad af fleksibilitet, som ville underminere princippet om fornuftig og ansvarlig udnyttelse af havets biologiske ressourcer, hindre opnåelsen af den fælles fiskeripolitiks målsætninger og forværre bestandenes biologiske tilstand, bør det fastsættes, at artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 derfor kun anvendes på analytiske TAC'er, hvis den årsbaserede fleksibilitet, der er fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013, ikke anvendes.

(15) Hvis en TAC for en bestand kun tildeles én medlemsstat, bør den berørte medlemsstat i henhold til artikel 2, stk. 1, i traktaten bemyndiges til at fastlægge niveauet for denne TAC. Der bør fastsættes bestemmelser for at sikre, at den berørte medlemsstat ved fastlæggelsen af TAC-niveauet handler i fuld overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik.

(16) Det er nødvendigt at fastsætte den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2017 i overensstemmelse med artikel 5 i forordning (EF) nr. 509/2007, artikel 9 i forordning (EF) nr. 676/2007 og artikel 5 og 9 i forordning (EF) nr. 302/2009.

(17) For at sikre fuld udnyttelse af fiskerimulighederne er det hensigtsmæssigt at give mulighed for gennemførelse af en fleksibel ordning mellem visse af TAC-områderne for så vidt angår den samme biologiske bestand. Det er derfor navnlig hensigtsmæssigt at tillade en begrænset fleksibilitet mellem områderne for så vidt angår torsk fra område Vb og VIa til område IIa og IV.

(18) For visse arter, såsom visse hajarter, vil selv et begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor begrænses helt gennem et generelt forbud mod fiskeri efter sådanne arter.

(19) På 11. konference mellem parterne i konventionen om beskyttelse af migrerende arter af vilde dyr, som blev afholdt den 3.-9. november 2014 i Quito, blev en række arter tilføjet til konventionens lister over beskyttede arter i tillæg I og II til konventionen med virkning fra den 8. februar 2015. Disse arter bør derfor beskyttes, når det gælder EU-fiskerfartøjer, der fisker i alle farvande, og når det gælder tredjelandsfiskerfartøjer, der fisker i EU-farvande.

(20) De fiskerimuligheder for EU-fiskerfartøjer, der fastsættes ved nærværende forordning, skal udnyttes i overensstemmelse med Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (11), særlig nævnte forordnings artikel 33 og 34 om registrering af fangster og fiskeriindsats og om indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. Det er derfor nødvendigt at fastsætte de koder, som medlemsstaterne skal benytte til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning.

(21) Ifølge rådgivningen fra ICES bør den særlige ordning for forvaltning af tobis og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV opretholdes. Eftersom den videnskabelige rådgivning fra ICES først forventes at foreligge i februar 2017, bør TAC'er og kvoter for denne bestand midlertidigt fastsættes til nul, indtil rådgivningen foreligger.

(22) Unionen har i overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i aftalerne eller protokollerne om fiskeriforbindelserne med Norge (12) og Færøerne (13), holdt samråd om fiskerirettigheder med disse partnere. Efter proceduren i aftalen og protokollen om fiskeriforbindelserne med Grønland (14) har Den Blandede Komité fastsat niveauet for Unionens fiskerimuligheder i grønlandske farvande i 2017. Det er derfor nødvendigt at indarbejde disse fiskerimuligheder i denne forordning.

(23) På årsmødet i 2016 vedtog Kommissionen for Fiskeriet i det Nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) bevarelsesforanstaltninger for de to bestande af rødfisk i Irmingerhavet. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.

(24) På årsmødet i 2016 vedtog Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) at forlænge TAC'en og kvoterne for nord- og sydatlantisk hvid tun og nord- og sydatlantisk sværdfisk og forlænge TAC'en for gulfinnet tun. Den fastsatte desuden også en fangstbegrænsning for nordatlantisk blåhaj og øst- og vestatlantisk sejlfisk, fastsatte en TAC for sværdfisk i Middelhavet og bekræftede for 2017 de tidligere fastsatte TAC'er og kvoter for almindelig tun og storøjet tun. For så vidt angår blå og hvid marlin bekræftede ICCAT for 2017 de tidligere fastsatte TAC'er og accepterede den foreslåede tilbagebetalingsplan, som EU havde foreslået som følge af Spaniens overfangst i 2014 og 2015. Som det allerede er tilfældet for bestanden af almindelig tun, bør fangster i rekreativt fiskeri af alle andre ICCAT-bestande være omfattet af de fangstbegrænsninger, der er vedtaget af denne organisation. EU-fiskerfartøjer med en længde overalt på mindst 20 meter, som fisker efter storøjet tun i ICCAT-konventionsområdet, bør desuden være underlagt de kapacitetsbegrænsninger, som ICCAT har vedtaget i ICCAT-henstilling 15-01. Alle disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.

(25) På det 35. årsmøde i 2016 vedtog parterne i Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis (CCAMLR) fangstbegrænsninger for både mål- og bifangstarter for 2016/17 og 2017/18. Der bør ved fastsættelsen af fiskerimulighederne for 2017 tages hensyn til udnyttelsen af disse kvoter i 2016.

(26) Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (IOTC) vedtog på sit årsmøde i 2016 fangstbegrænsninger for gulfinnet tun (Thunnus albacares). Den vedtog også en foranstaltning, der begrænser brugen af anordninger til tiltrækning af fisk (FAD) samt brugen af forsyningsfartøjer. Eftersom forsyningsfartøjernes aktiviteter og anvendelsen af FAD'er er en integrerende del af den fiskeriindsats, der udøves af notfartøjsflåden, bør foranstaltningen gennemføres i EU-retten.

(27) Årsmødet i Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO) finder sted den 18.-22. januar 2017. Indtil årsmødet har fundet sted, bør de gældende foranstaltninger i SPRFMO-konventionsområdet opretholdes foreløbigt. Der må dog ikke fiskes efter blå hestemakrel, før der er fastsat en TAC på grundlag af resultaterne af årsmødet.

(28) Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC) var ikke i stand til at afslutte sit 90. årsmøde i 2016, og et ekstraordinært møde i IATTC vil finde sted den 7.-10. februar 2017. Det er hensigtsmæssigt, at de nuværende foranstaltninger for gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit i IATTC-konventionsområdet opretholdes midlertidigt, indtil afholdelsen af det ekstraordinære møde.

(29) Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO) vedtog på sit årlige møde i 2016 en bevarelsesforanstaltning med toårige TAC'er for sort patagonisk isfisk, røde dybvandskrabber, sort berycider og Pseudopentaceros spp. Der blev også vedtaget en toårig TAC for orange savbug i afsnit B1, samtidig med at TAC'en for disse arter i resten af SEAFO-konventionsområdet blev begrænset til et år. De gældende foranstaltninger om tildeling af fiskerimuligheder, som SEAFO har vedtaget, bør gennemføres i EU-retten.

(30) Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) bekræftede på sit 13. årsmøde de eksisterende bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. Disse foranstaltninger bør fortsat gennemføres i EU-retten.

(31) Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) vedtog på sit 38. årsmøde i 2016 en række fiskerimuligheder for 2017 for visse bestande i NAFO-konventionsområdets underområde 1-4. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.

(32) På sit 40. årsmøde i 2016 vedtog Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (GFCM) fangst- og indsatsbegrænsninger for visse små pelagiske bestande for årene 2017 og 2018 i det geografiske underområde 17 og 18 (Adriaterhavet) i GFCM-aftaleområdet. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten. De maksimale fangstbegrænsninger, som er fastsat i bilag IL, fastsættes udelukkende for et år, og uden at dette berører eventuelle andre foranstaltninger, der vedtages i fremtiden samt en eventuel fordelingsnøgle mellem medlemsstaterne.

(33) Under hensyntagen til de særlige forhold, der gør sig gældende for den slovenske flåde og deres marginale indvirkning på bestandene af små pelagiske arter, er det hensigtsmæssigt at bevare de nuværende fiskerimønstre og sikre adgang for den slovenske flåde til en minimumsmængde af små pelagiske arter.

(34) Visse internationale foranstaltninger, der skaber eller begrænser fiskerimuligheder for Unionen, vedtages af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er) ved årets udgang og finder anvendelse, før denne forordning træder i kraft. Det er derfor nødvendigt at anvende de bestemmelser, der gennemfører disse foranstaltninger i EU-retten, med tilbagevirkende kraft. Da fangståret i CCAMLR-konventionsområdet løber fra den 1. december til den 30. november, og visse fiskerimuligheder eller forbud i CCAMLR-konventionsområdet derfor fastsættes for en periode, der begynder den 1. december 2016, bør de relevante bestemmelser i denne forordning gælde fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke princippet om berettiget forventning, da det ikke er tilladt for CCAMLR-medlemmer at fiske i CCAMLR-konventionsområdet uden tilladelse.

(35) For så vidt angår fiskerimulighederne for arktiske krabber i området omkring Svalbard indrømmer Paristraktaten af 1920 en lige og ikkediskriminerende adgang til ressourcer for alle parter i denne traktat, herunder med hensyn til fiskeri. Unionens opfattelse af denne adgang for så vidt angår fiskeri efter arktiske krabber på kontinentalsoklen omkring Svalbard er anført i en verbalnote til Norge af 25. oktober 2016 vedrørende den norske forskrift for fiskeri efter arktiske krabber på dets kontinentalsokkel, som efter Unionens opfattelse tilsidesætter de særlige bestemmelser i Paristraktaten og navnlig dem, der er fastsat i dennes stk. 2 og 3. For at sikre, at udnyttelsen af arktiske krabber i området ved Svalbard sker i overensstemmelse med de regler om ikkeforskelsbehandling, der måtte være fastsat af Norge, hvis højhedsområde og jurisdiktion området inden for nævnte traktats grænser hører under, er det passende at fastsætte antallet af fartøjer, der har tilladelse til det pågældende fiskeri. Fordelingen af disse fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne er begrænset til 2017. Der mindes om, at det primære ansvar for at sikre overholdelsen af gældende ret påhviler flagmedlemsstaten.

(36) I overensstemmelse med Unionens erklæring til Den Bolivariske Republik Venezuela om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Den Bolivariske Republik Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone ud for Fransk Guyanas kyst (15) er det nødvendigt at fastsætte fiskerimuligheder for snapperarter for Venezuela i EU-farvande.

(37) Under hensyn til at visse bestemmelser skal anvendes løbende og for at undgå retsusikkerhed i perioden mellem udgangen af 2017 og datoen for ikrafttræden af forordningen om fastsættelse af fiskerimuligheder for 2018 er det hensigtsmæssigt, at bestemmelserne vedrørende forbud og fredningsperioder fortsat finder anvendelse i begyndelsen af 2018, indtil ikrafttrædelsen af forordningen om fastsættelse af fiskerimuligheder for 2018.

(38) For at sikre ensartede betingelser for, at de enkelte medlemsstater kan få tilladelse til at benytte sig af systemet for fiskeriindsatstildelinger i overensstemmelse med en kW-dage-ordning, bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (16).

(39) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser med henblik på tildelingen af ekstra havdage for endeligt ophør med fiskeri og for øget videnskabelig observatørdækning og fastlæggelse af formatet for regneark til indsamling og videresendelse af oplysninger vedrørende overførsel af havdage mellem fiskerfartøjer, der fører en medlemsstats flag.

(40) For at undgå afbrydelser i fiskeriet og sikre EU-fiskernes udkomme bør denne forordning anvendes fra den 1. januar 2017 med undtagelse af bestemmelserne vedrørende fiskeriindsatsbegrænsninger, som bør anvendes fra den 1. februar 2017, og visse bestemmelser i specifikke områder, som bør anvendes fra en bestemt dato. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen.

(41) Fiskerimulighederne bør udnyttes i fuld overensstemmelse med gældende EU-ret —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

1. Ved denne forordning fastsættes der fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande gældende for EU-farvande og for EU-fiskerfartøjer i visse andre farvande.

2. Fiskerimulighederne i stk. 1 omfatter:

a) fangstbegrænsninger for 2017 og, hvor det er anført i denne forordning, for 2018

b) fiskeriindsatsbegrænsninger for perioden fra den 1. februar 2017 til den 31. januar 2018, medmindre der er fastsat andre perioder for indsatsbegrænsninger i artikel 25 og 26 og i bilag IIE

c) fiskerimuligheder for perioden fra den 1. december 2016 til den 30. november 2017 for visse bestande i CCAMLR-konventionsområdet

d) fiskerimuligheder for visse bestande i de områder af IATTC-konventionsområdet, der er fastlagt i artikel 27, for de perioder i 2017 og 2018, der er fastsat i samme artikel.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1. Denne forordning finder anvendelse på følgende fartøjer:

a) EU-fiskerfartøjer

b) tredjelandsfartøjer i EU-farvande.

2. Denne forordning finder også anvendelse på rekreativt fiskeri, når dette fiskeri udtrykkeligt nævnes i de relevante bestemmelser.

Artikel 3

Definitioner

Med henblik på denne forordning finder definitionerne i artikel 4 i forordning (EU) nr. 1380/2013 anvendelse. Derudover forstås ved:

a) »tredjelandsfartøj«: et fiskerfartøj, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland

b) »rekreativt fiskeri«: ikkekommercielt fiskeri, der udnytter havets biologiske ressourcer, herunder til rekreation, turisme eller sport

c) »internationale farvande«: farvande, der ikke er omfattet af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion

d) »samlet tilladt fangstmængde« (TAC):

i) i fiskerier, der er omfattet af landingsforpligtelsen i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013, den mængde fisk, der hvert år kan fanges af hver fiskebestand

ii) i alle andre fiskerier den mængde fisk, der hvert år kan landes af hver bestand

e) »kvote«: en andel af den TAC, som er tildelt Unionen, en medlemsstat eller et tredjeland

f) »analytiske vurderinger«: kvantitative evalueringer af bestandsudviklingen på baggrund af data om en bestands biologi og udnyttelse, som ifølge videnskabelige undersøgelser er af den fornødne kvalitet til at kunne give videnskabelig rådgivning om fremtidige fangstmuligheder

g) »maskestørrelse«: maskestørrelsen i fiskenet som målt i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 (17)

h) »EU-fiskerflåderegister«: det register, der er oprettet af Kommissionen i henhold til artikel 24, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1380/2013

i) »fiskerilogbog«: den i artikel 14 i forordning (EF) nr. 1224/2009 omhandlede logbog.

Artikel 4

Fiskeriområder

I denne forordning forstås ved:

a) »ICES-områder« (ICES: Det Internationale Havundersøgelsesråd): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til forordning (EF) nr. 218/2009 (18)

b) »Skagerrak«: det geografiske område, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst

c) »Kattegat«: det geografiske område, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen

d) »Funktionel enhed 16 i ICES-underområde VII«: det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

— 53° 30′ N 15° 00′ V

— 53° 30′ N 11° 00′ V

— 51° 30′ N 11° 00′ V

— 51° 30′ N 13° 00′ V

— 51° 00′ N 13° 00′ V

— 51° 00′ N 15° 00′ V

— 53° 30′ N 15° 00′ V

e) »Funktionel enhed 26 i ICES-afsnit IXa«: det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

— 43° 00′ N 8° 00′ V

— 43° 00′ N 10° 00′ V

— 42° 00′ N 10° 00′ V

— 42° 00′ N 8° 00′ V

f) »Funktionel enhed 27 i ICES-afsnit IXa«: det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

— 42° 00′ N 8° 00′ V

— 42° 00′ N 10° 00′ V

— 38° 30′ N 10° 00′ V

— 38° 30′ N 9° 00′ V

— 40° 00′ N 9° 00′ V

— 40° 00′ N 8° 00′ V

g) »Cadizbugten«: den geografiske del af ICES-afsnit IXa, der ligger øst for 7°23′48″V

h) »CECAF-områder« (CECAF: Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 (19)

i) »NAFO-områder« (NAFO: Organisationen for Fiskeriet i Det Nordvestlige Atlanterhav): de geografiske områder, der er specificeret i bilag III til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 217/2009 (20)

j) »SEAFO-konventionsområdet« (SEAFO: Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i det sydøstlige Atlanterhav (21)

k) »ICCAT-konventionsområdet« (ICCAT: Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet): det geografiske område, der er defineret i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet (22)

l) »CCAMLR-konventionsområdet« (CCAMLR: Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis): det geografiske område, der er defineret i artikel 2, litra a), i Rådets forordning (EF) nr. 601/2004 (23)

m) »IATTC-konventionsområdet« (IATTC: Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk): det geografiske område, der er defineret i konventionen om styrkelse af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk, der blev oprettet ved konventionen af 1949 mellem Amerikas Forenede Stater og Republikken Costa Rica (24)

n) »IOTC-kompetenceområdet« (IOTC: Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean): det geografiske område, der er defineret i aftalen om oprettelse af Kommissionen for Tunfisk i Det Indiske Ocean (25)

o) »SPRFMO-konventionsområdet« (SPRFMO: Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav): højsøområdet syd for 10°N, nord for CCAMLR-konventionsområdet, øst for SIOFA-konventionsområdet som defineret i fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean (26) og vest for de sydamerikanske staters fiskerijurisdiktionsområder

p) »WCPFC-konventionsområdet« (WCPFC: Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav): det geografiske område, der er defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav (27)

q) »GFCM-underområde« (GFCM: Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet): områder som defineret i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 (28)

r) »Beringshavets højsøområde«: det geografiske højsøområde i Beringshavet, der ligger uden for 200 sømil fra de basislinjer, som det ydre territorialfarvands bredde måles fra for kyststaterne ved Beringshavet

s) »overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne«: det geografiske område, der er afgrænset som følger:

— længdegrad 150°V

— længdegrad 130°V

— breddegrad 4°S

— breddegrad 50°S.

AFSNIT II

FISKERIMULIGHEDER FOR EU-FISKERFARTØJER

KAPITEL I

Generelle bestemmelser

Artikel 5

TAC'er og tildelinger

1. I bilag I fastsættes TAC'erne for EU-fiskerfartøjer i EU-farvande eller i visse andre farvande og fordelingen af disse TAC'er blandt medlemsstaterne samt funktionelt tilknyttede betingelser, hvis det er relevant.

2. EU-fartøjer må inden for de TAC'er, der er fastsat i bilag I, tage fangster i farvande henhørende under Færøernes, Grønlands og Norges fiskerijurisdiktioner og i fiskeriområdet omkring Jan Mayen på de betingelser, der er fastsat i artikel 14 i og bilag III til nærværende forordning og i Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 (29) samt i de dertil hørende gennemførelsesbestemmelser.

Artikel 6

TAC'er, som skal fastlægges af medlemsstaterne

1. TAC'erne for visse fiskebestande fastlægges af den berørte medlemsstat. Disse bestande er angivet i bilag I.

2. De TAC'er, en medlemsstat fastlægger, skal:

a) være i overensstemmelse med principperne og reglerne i den fælles fiskeripolitik, navnlig princippet om bæredygtig udnyttelse af bestanden, og

b) resultere i: i) en udnyttelse af bestanden, der med den størst mulige sandsynlighed er i overensstemmelse med et maksimalt bæredygtigt udbytte fra 2017 og frem, hvis der foreligger analytiske vurderinger ii) en udnyttelse af bestanden, som er i overensstemmelse med forsigtighedstilgangen i fiskeriforvaltningen, hvis der ikke foreligger analytiske vurderinger, eller disse er ufuldstændige.

3. Hver af de berørte medlemsstater skal senest den 15. marts 2017 indgive følgende oplysninger til Kommissionen:

a) de vedtagne TAC'er

b) de data, den berørte medlemsstat har indsamlet og vurderet, og som de vedtagne TAC'er er baseret på

c) nærmere oplysninger om, hvorledes de vedtagne TAC'er er i overensstemmelse med stk. 2.

Artikel 7

Betingelser for landing af fangster og bifangster

1. Fangster, der ikke er omfattet af den landingsforpligtelse, der er fastsat i artikel 15 i forordning (EU) nr. 1380/2013, må kun bevares om bord eller landes, hvis:

a) fangsterne er taget af fartøjer, der fører en medlemsstats flag, og den pågældende medlemsstat har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt, eller

b) fangsterne udgør en del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt som kvoter blandt medlemsstaterne, og denne EU-kvote ikke er opbrugt.

2. De bestande af ikkemålarter, som er inden for sikre biologiske grænser som omhandlet i artikel 15, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013, er anført i bilag I til nærværende forordning med henblik på den undtagelse fra forpligtelsen til at modregne fangsterne i de relevante kvoter, der er fastsat i samme artikel.

Artikel 8

Fiskeriindsatsbegrænsninger

For de perioder, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, litra b), anvendes følgende fiskeriindsatsforanstaltninger:

a) bilag IIA for forvaltningen af rødspætte- og tungebestandene i ICES-underområde IV

b) bilag IIB for genopretningen af kulmule- og jomfruhummerbestandene i ICES-afsnit VIIIc og IXa med undtagelse af Cadizbugten

c) bilag IIC for forvaltningen af tungebestanden i ICES-afsnit VIIe.

Artikel 9

Foranstaltninger for havbarsfiskeriet

1. Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter havbars i ICES-afsnit VIIb, VIIc, VIIj og VIIk samt i de farvande i ICES-afsnit VIIa og VIIg, der ligger mere end 12 sømil fra basislinjen, og som hører under Det Forenede Kongeriges højhedsområde. Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at bevare om bord, omlade, flytte eller lande havbars, der er fanget i nævnte område.

2. Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer samt for erhvervsfiskeri fra kysten at fiske efter havbars og at bevare om bord, flytte, omlade eller lande havbars fanget i følgende områder:

a) ICES-afsnit IVb, IVc, VIId, VIIe, VIIf og VIIh

b) farvande i ICES-afsnit VIIa og VIIg, der ligger inden for 12 sømil fra basislinjen, og som hører under Det Forenede Kongeriges højhedsområde.

Uanset første afsnit gælder følgende foranstaltninger vedrørende havbars i de områder, der er omhandlet i nævnte afsnit:

a) et EU-fiskerfartøj, der benytter bundtrawl og not (30), kan bevare uundgåelige bifangster af havbars om bord, så længe de ikke overstiger 3 % af vægten af de samlede fangster af marine organismer om bord på en enkelt dag. Fangster af havbars, der bevares om bord på et EU-fiskerfartøj på grundlag af denne undtagelse, må ikke overstige 400 kg pr. måned.

b) EU-fiskerfartøjer, der anvender kroge og liner (31), kan i januar 2017 og i perioden fra den 1. april til den 31. december 2017 fiske efter havbars og bevare om bord, flytte, omlade eller lande havbars fanget i nævnte område, idet fangsten ikke må overstige 10 ton pr. fartøj pr. år.

c) EU-fiskerfartøjer, der anvender fastgjorte garn (32), kan bevare uundgåelige bifangster af havbars om bord, idet fangsten ikke må overstige 250 kg pr. måned.

Ovennævnte undtagelser gælder for EU-fartøjer, der har registreret fangster af havbars i perioden fra den 1. juli 2015 til den 30. september 2016: i litra b) med registrerede fangster med anvendelse af kroge og liner, og i litra c) med registrerede fangster med anvendelse af fastgjorte garn.

3. Fangstbegrænsningerne i stk. 2 kan ikke overdrages mellem fartøjer. Medlemsstaterne indberetter fangster af havbars pr. redskabstype til Kommissionen senest 20 dage efter udgangen af hver måned.

4. Fra den 1. januar til den 30. juni 2017 skal fangster af havbars i rekreativt fiskeri i ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId-VIIh, også fra kysten, genudsættes. I denne periode er det forbudt at bevare om bord, flytte, omlade eller lande havbars fanget i nævnte område.

5. I rekreativt fiskeri, også fra kysten, må der i følgende perioder og områder højst beholdes 1 havbars pr. fisker pr. dag:

a) fra den 1. juli til den 31. december 2017 i ICES-afsnit IVb, IVc, VIIa og VIId-VIIh

b) fra den 1. januar til den 31. december 2017 i ICES-afsnit VIIj og VIIk.

6. Fra den 1. januar til den 31. december 2017 må der i rekreativt fiskeri i ICES-afsnit VIIIa og VIIIb højst beholdes 5 fisk pr. fisker pr. dag.

Artikel 10

Særlige bestemmelser om fordeling af fiskerimuligheder

1. Den fordeling af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat ved denne forordning, er ikke til hinder for:

a) udvekslinger i henhold til artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013

b) nedsættelser og omfordelinger i henhold til artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009

c) omfordelinger i henhold til artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1006/2008

d) yderligere landinger i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013

e) tilbageholdte mængder i henhold til artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 og artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013

f) nedsættelser i henhold til artikel 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009

g) kvoteoverførsler og -udvekslinger i henhold til artikel 15 i nærværende forordning.

2. De bestande, der er underlagt præventive eller analytiske TAC'er, er anført i bilag I til nærværende forordning med henblik på forvaltningen fra år til år af TAC'er og kvoter som omhandlet i forordning (EF) nr. 847/96.

3. Medmindre andet er fastsat i bilag I til nærværende forordning, anvendes artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 på bestande, der er underlagt en præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, samt artikel 4 i nævnte forordning anvendes på bestande, der er underlagt en analytisk TAC.

4. Artikel 3 og 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke, hvis en medlemsstat benytter sig af årsbaseret fleksibilitet som fastsat i artikel 15, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1380/2013.

Artikel 11

Fiskeriforbudsperioder

1. Det er forbudt at fiske efter følgende arter og opbevare dem om bord i Porcupine Bank i perioden fra den 1. maj til den 31. maj 2017: torsk, glashvarre, havtaske, kuller, hvilling, kulmule, jomfruhummer, rødspætte, lubbe, sej, rokker, almindelig tunge, brosme, byrkelange, lange og almindelig pighaj.

Med henblik på dette stykke omfatter Porcupine Bank det geografiske område, der er afgrænset af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

Punkt Breddegrad Længdegrad 1 52°27′N 12°19′V 2 52°40′N 12°30′V 3 52°47′N 12°39,600′V 4 52°47′N 12°56′V 5 52°13,5′N 13°53,830′V 6 51°22′N 14°24′V 7 51°22′N 14°03′V 8 52°10′N 13°25′V 9 52°32′N 13°07,500′V 10 52°43′N 12°55′V 11 52°43′N 12°43′V 12 52°38,800′N 12°37′V 13 52°27′N 12°23′V 14 52°27′N 12°19′V

Uanset første afsnit er det i henhold til artikel 50, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009 tilladt at gennemsejle Porcupine Bank med de arter om bord, der er omhandlet i samme afsnit.

2. Erhvervsfiskeri efter tobis med bundtrawl, vod eller lignende trukne redskaber med en maskestørrelse på under 16 millimeter er forbudt i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV fra den 1. januar til den 31. marts 2017 og fra den 1. august til den 31. december 2017.

Forbuddet i første afsnit gælder også for tredjelandsfiskerfartøjer, der har tilladelse til at fiske efter tobis og dertil knyttede bifangster i EU-farvande i ICES-underområde IV.

Artikel 12

Forbud

1. Det er forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter, bevare om bord, omlade eller lande følgende arter:

a) tærbe (Amblyraja radiata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa, IIIa og VIId og i ICES-underområde IV

b) stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i alle farvande

c) brun pighaj (Centrophorus squamosus) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa i underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES underområde I og XIV

d) portugisisk fløjlshaj (Centroscymnus coelolepis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I og XIV

e) brugde (Cetorhinus maximus) i alle farvande

f) chokoladehaj (Dalatias licha) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I og XIV

g) almindelig næbhaj (Deania calcea) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og underområde IV og EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I og XIV

h) skade (Dipturus batis) -artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X

i) lyshaj (Etmopterus princeps) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I og XIV

j) glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og underområde IV og i EU-farvande og i internationale farvande i ICES-underområde I, V, VI, VII, VIII, XII og XIV

k) almindelig gråhaj (Galeorhinus galeus), der fanges med langliner i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og underområde IV og i EU-farvande og internationale farvande i ICES-underområde I, V, VI, VII, VIII, XII og XIV

l) sildehaj (Lamna nasus) i alle farvande

m) djævlerokke (Manta alfredi) i alle farvande

n) almindelig djævlerokke (Manta birostris) i alle farvande

o) følgende arter af djævlerokker (Mobula) i alle farvande: i) lille djævlerokke (Mobula mobular) ii) lille guineadjævlerokke (Mobula rochebrunei) iii) pighalet djævlerokke (Mobula japanica) iv) glathalet djævlerokke (Mobula thurstoni) v) djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee vi) djævlerokke af arten Mobula munkiana vii) chilensk djævlerokke (Mobula tarapacana) viii) djævlerokke af arten Mobula kuhlii ix) vestatlantisk djævlerokke (Mobula hypostoma)

p) følgende arter af savrokke (Pristidae) i alle farvande: i) knivtandet savrokke (Anoxypristis cuspidata) ii) dværgsavrokke (Pristis clavata) iii) småtandet savrokke (Pristis pectinata) iv) almindelig savrokke (Pristis pristis) v) grøn savrokke (Pristis zijsron)

q) sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIIa

r) sortbuget rokke (Dipturus nidarosiensis) i EU-farvande i ICES-afsnit VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh og VIIk

s) broget rokke (Raja undulata) i EU-farvande i ICES-underområde VI og X

t) spidsrokke (Rostroraja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X

u) guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII

v) almindelig pighaj (Squalus acanthias) i EU-farvande, med undtagelse af programmer med henblik på at undgå fangst, som fastsat i bilag IA

w) havengel (Squatina squatina) i EU-farvande.

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. De genudsættes straks.

Artikel 13

Dataindberetning

Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 sender Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande, anvendes de bestandskoder, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning.

KAPITEL II

Tilladelser til fiskeri i tredjelandes farvande

Artikel 14

Fiskeritilladelser

1. Det maksimale antal fiskeritilladelser til EU-fiskerfartøjer, der fisker i tredjelandes farvande, er fastsat i bilag III.

2. Hvis en medlemsstat i medfør af artikel 16, stk. 8, i forordning (EU) nr. 1380/2013 overfører kvoter til en anden medlemsstat som led i en bytteaftale (»swap«) i de fiskeriområder, der er nævnt i bilag III, skal overførslen ledsages af en overførsel af de relevante fiskeritilladelser og meddeles Kommissionen. Det samlede antal fiskeritilladelser for hvert fiskeriområde, jf. bilag III til nærværende forordning, må dog ikke overskrides.

KAPITEL III

Fiskerimuligheder i regionale fiskeriforvaltningsorganisationers farvande

Artikel 15

Kvoteoverførsler og -udvekslinger

1. Hvis det i henhold til en regional fiskeriforvaltningsorganisations (»RFFO«) regler er tilladt at foretage kvoteoverførsler eller -udvekslinger mellem kontraherende parter i RFFO'en, kan en medlemsstat (»den pågældende medlemsstat«) drøfte dette med en kontraherende part i RFFO'en og udarbejde udkast til en påtænkt kvoteoverførsel eller -udveksling, hvis det er relevant.

2. Kommissionen kan, efter at have fået meddelelse herom fra den pågældende medlemsstat, godkende udkastet til den påtænkte kvoteoverførsel eller -udveksling, som medlemsstaten har drøftet med den relevante kontraherende part i RFFO'en. Herefter giver Kommissionen uden unødig forsinkelse den relevante kontraherende part i RFFO'en meddelelse om godkendelsen af at være bundet af en sådan kvoteoverførsel eller -udveksling. Kommissionen meddeler RFFO'ens sekretariat den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling i henhold til den pågældende organisations regler.

3. Kommissionen underretter medlemsstaterne om den aftalte kvoteoverførsel eller -udveksling.

4. De fiskerimuligheder, der er modtaget fra eller overført til den relevante kontraherende part i RFFO'en i forbindelse med kvoteoverførslen eller -udvekslingen, anses for at være kvoter, der er tildelt eller fratrukket den pågældende medlemsstats tildeling fra det tidspunkt, hvor kvoteoverførslen eller -udvekslingen får virkning i overensstemmelse med betingelserne i aftalen med den relevante kontraherende part i RFFO'en eller i henhold til reglerne i den relevante RFFO, alt efter hvad der er relevant. En sådan tildeling må i overensstemmelse med princippet om relativ stabilitet i fiskeriet ikke ændre den bestående fordelingsnøgle for fordeling af fiskerimuligheder blandt medlemsstaterne.

5. Denne artikel anvendes indtil den 31. januar 2018 for kvoteoverførsler fra en kontraherende part i en RFFO til Unionen og for den efterfølgende fordeling mellem medlemsstaterne.

Afdeling 1

ICCAT-konventionsområdet

Artikel 16

Begrænsninger af fiskeri-, opdræts- og opfedningskapaciteten

1. Antallet af EU-stangfartøjer og EU-dørgefartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i det østlige Atlanterhav begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 1.

2. Antallet af EU-fartøjer til kystnært ikkeindustrielt fiskeri med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Middelhavet begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 2.

3. Antallet af EU-fartøjer, der fisker aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Adriaterhavet til opdrætsformål, begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 3.

4. Antallet af fiskerfartøjer og den dertil svarende samlede bruttotonnage med tilladelse til at fiske efter, bevare om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 4.

5. Antallet af faststående tunfiskenet, der anvendes i fiskeriet efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 5.

6. Tunopdrætskapaciteten, opfedningskapaciteten og det maksimale input af fanget vild almindelig tun til akvakulturbrugene i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 6.

7. Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer med en længde overalt på mindst 20 meter, som fisker efter storøjet tun i ICCAT-konventionsområdet, begrænses som fastsat i bilag IV, punkt 7.

Artikel 17

Rekreativt fiskeri

Medlemsstaterne afsætter eventuelt en særlig andel til rekreativt fiskeri fra de kvoter, de tildeles i henhold til bilag ID.

Artikel 18

Hajer

1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten storøjet rævehaj (Alopias superciliosus) i enhver form for fiskeri er forbudt.

2. Det er forbudt at drive direkte fiskeri efter rævehajarter af slægten Alopias.

3. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hammerhaj af familien Sphyrnidae (undtagen Sphyrna tiburo) i forbindelse med fiskerier i ICCAT-konventionsområdet er forbudt.

4. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt.

5. Opbevaring om bord af arten silkehaj (Carcharhinus falciformis) i enhver form for fiskeri er forbudt.

Afdeling 2

CCAMLR-konventionsområdet

Artikel 19

Forbud og fangstbegrænsninger

1. Direkte fiskeri efter de arter, der er anført i bilag V, del A, er forbudt i de områder og perioder, der er anført i samme bilag.

2. For forsøgsfiskeri gælder de TAC'er og bifangstbegrænsninger, der er fastsat i bilag V, del B, i de underområder, der er anført i samme bilag.

Artikel 20

Forsøgsfiskeri

1. Medlemsstaterne kan deltage i forsøgsfiskeri med langline efter isfiskarter (Dissostichus spp.) i FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a uden for områder henhørende under national jurisdiktion i fangståret 2017. Hvis en medlemsstat agter at deltage i sådant fiskeri, skal den underrette CCAMLR's sekretariat, jf. artikel 7 og 7a i forordning (EF) nr. 601/2004, og under alle omstændigheder senest den 1. juni 2017.

2. Hvad angår FAO-underområde 88.1 og 88.2 og afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a, er de samlede TAC'er og bifangstbegrænsninger pr. underområde og afsnit og deres fordeling på små forskningsfelter (SSRU'er) i hver af disse fastsat i bilag V, del B. Fiskeriet i et givet SSRU skal ophøre, når den rapporterede fangst når op på den fastsatte TAC, og det pågældende SSRU skal lukkes for fiskeri i resten af fangståret.

3. Fiskeriet skal foregå over så stort et geografisk og batymetrisk område som muligt for at få de nødvendige oplysninger til bestemmelse af fiskeripotentialet og for at undgå overkoncentration af fangst og fiskeriindsats. I FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a er det dog forbudt at fiske på mindre end 550 meters dybde.

Artikel 21

Fiskeri efter antarktisk lyskrebs i fangstperioden 2017/18

1. Hvis en medlemsstat agter at fiske efter antarktisk lyskrebs (Euphausia superba) i CCAMLR-konventionsområdet i fangståret 2017/18, underretter den senest den 1. maj 2017 Kommissionen ved brug af formatet i nærværende forordnings bilag V, del C, om sin hensigt om at fiske efter antarktisk lyskrebs. På grundlag af oplysningerne fra medlemsstaterne forelægger Kommissionen underretningerne for CCAMLR's sekretariat senest den 30. maj 2017.

2. Den underretning, der er omhandlet i stk. 1, skal for hvert fartøj, som medlemsstaten giver tilladelse til at deltage i fiskeriet efter antarktisk lyskrebs, indeholde de oplysninger, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004.

3. En medlemsstat, der har til hensigt at fiske efter antarktisk lyskrebs i CCAMLR-konventionsområdet, meddeler kun sin hensigt herom for fartøjer med tilladelse, som enten fører dens flag på det tidspunkt, hvor den fremsender underretningen, eller som fører en anden CCAMLR-medlemsstats flag, og som på tidspunktet for fiskeriet forventes at føre den pågældende medlemsstats flag.

4. Medlemsstaterne kan give andre fartøjer end dem, der er anmeldt til CCAMLR's sekretariat i overensstemmelse med stk. 1, 2 og 3, tilladelse til at deltage i fiskeri efter antarktisk lyskrebs, hvis et fartøj med tilladelse er forhindret i at deltage af legitime driftsmæssige årsager eller som følge af force majeure. I sådanne tilfælde skal de berørte medlemsstater straks underrette CCAMLR's sekretariat og Kommissionen herom, og samtidig forelægge:

a) alle oplysninger om det (de) påtænkte erstatningsfartøj(er), herunder de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004

b) en udførlig redegørelse for årsagerne til udskiftningen, herunder eventuel relevant dokumentation eller relevante henvisninger.

5. Medlemsstaterne må ikke give et fartøj, der er opført på en af CCAMLR's lister over fartøjer, der udøver ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU), tilladelse til at deltage i fiskeri efter antarktisk lyskrebs.

Afdeling 3

IOTC-kompetenceområdet

Artikel 22

Begrænsning af fiskerikapaciteten for fartøjer, der fisker i IOTC-kompetenceområdet

1. Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter tropisk tunfisk i IOTC-kompetenceområdet og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet, er fastsat i bilag VI, punkt 1.

2. Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) og hvid tun (Thunnus alalunga) i IOTC-kompetenceområdet og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet, er fastsat i bilag VI, punkt 2.

3. Medlemsstaterne kan foretage en omfordeling af de fartøjer, der er udpeget til det ene af de i stk. 1 og 2 omhandlede to typer fiskeri, til det andet fiskeri, forudsat at de over for Kommissionen kan godtgøre, at ændringen ikke fører til øget fiskeriindsats for de berørte fiskebestande.

4. Medlemsstaterne sørger for, hvis der foreslås overførsel af kapacitet til deres flåde, at de fartøjer, der skal overføres, er opført i IOTC's fartøjsregister eller i andre regionale tunfiskeriorganisationers fartøjsregistre. Det er desuden ikke tilladt at overføre fartøjer, der er opført på en RFFO's liste over fartøjer, der udøver IUU-fiskeri.

5. Medlemsstaterne må kun øge deres fiskerikapacitet ud over de i stk. 1 og 2 nævnte lofter inden for de grænser, der er fastsat i de udviklingsplaner, der er forelagt IOTC.

Artikel 23

Drivende anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er) og forsyningsfartøjer

1. Et notfartøj må højst anvende 425 aktive drivende FAD'er ad gangen.

2. Antallet af EU-forsyningsfartøjer må ikke overstige halvdelen af EU-notfartøjerne. Med henblik på dette stykke skal antallet af EU-forsyningsfartøjer og EU-notfartøjer fastsættes på grundlag af IOTC's register over aktive fartøjer.

Artikel 24

Hajer

1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af rævehajer af alle arter af familien Alopiidae i enhver form for fiskeri er forbudt.

2. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt, undtagen for fartøjer med en længde overalt på under 24 m, der udelukkende fisker inden for den eksklusive økonomiske zone (EEZ) i den medlemsstat, hvis flag de fører, og på den betingelse, at fangsten udelukkende er beregnet til lokalt forbrug.

3. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1 og 2, fanges utilsigtet, må de ikke skades. De genudsættes straks.

Afdeling 4

SPRFMO-konventionsområdet

Artikel 25

Pelagisk fiskeri

1. Kun de medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, må fiske efter pelagiske bestande i det pågældende område i overensstemmelse med de TAC'er, der er fastsat i bilag IJ.

2. De i stk. 1 anførte medlemsstater skal begrænse den samlede bruttotonnage for fartøjer, der fører deres flag, og som fisker efter pelagiske bestande i 2017, til den samlede bruttotonnage på EU-niveau på 78 600 ton i det pågældende område.

3. De fiskerimuligheder, som er fastsat i bilag IJ, må kun udnyttes på betingelse af, at medlemsstaterne senest den femte dag i den følgende måned sender listen over fartøjer, som fisker aktivt eller deltager i omladning i SPRFMO-konventionsområdet, oplysninger fra fartøjsovervågningssystemer, månedlige fangstrapporter, og, hvis det er muligt, oplysninger om havneanløb til Kommissionen med henblik på videresendelse af denne information til SPRFMO-sekretariatet.

Artikel 26

Bundfiskeri

1. Medlemsstaterne skal begrænse deres fangster af bundfisk eller bundfiskeriindsats i 2017 i SPRFMO-konventionsområdet til de dele af konventionsområdet, hvor bundfiskeri har fundet sted i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, og til et niveau, der ikke overstiger de årlige gennemsnitlige fangstmængder eller indsatsparametre i nævnte periode. De må kun fiske ud over den dokumenterede indsats eller de dokumenterede fangster, hvis SPRFMO godkender deres fiskeriplan.

2. Medlemsstater, der ikke kan dokumentere fangster af bundfisk eller en bundfiskeriindsats i SPRFMO-konventionsområdet i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, må kun fiske, hvis SPRFMO godkender deres plan om at fiske uden dokumenteret indsats eller dokumenterede fangster.

Afdeling 5

IATTC-konventionsområdet

Artikel 27

Fiskeri med notfartøjer

1. Fiskeri med notfartøjer efter gulfinnet tun (Thunnus albacares), storøjet tun (Thunnus obesus) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) er forbudt:

a) fra den 29. juli til den 28. september 2017 eller fra den 18. november 2017 til den 18. januar 2018 i det område, der afgrænses af følgende: — de amerikanske stillehavskystlinjer — længdegrad 150°V — breddegrad 40°N — breddegrad 40°S

b) fra den 29. september til den 29. oktober 2017 i det område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: — længdegrad 96°V — længdegrad 110°V — breddegrad 4°N — breddegrad 3°S.

2. De berørte medlemsstater skal inden den 1. april 2017 meddele Kommissionen, hvilken af de i stk. 1 omhandlede lukningsperioder de vælger. Alle notfartøjer fra de berørte medlemsstater indstiller notfiskeriet i det område, der er defineret i stk. 1, i den valgte periode.

3. Notfartøjer, der fisker efter tun i IATTC-konventionsområdet, skal bevare om bord og derefter lande eller omlade hele fangsten af gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit.

4. Stk. 3 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:

a) hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager anses for uegnede til konsum, eller

b) under det sidste sæt på en fangstrejse, hvor der måske ikke er tilstrækkelig plads tilbage til at opbevare alle de tun, der er fanget i det pågældende sæt.

Artikel 28

Forbud mod fiskeri efter hvidtippet haj

1. Det er forbudt at fiske efter arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i IATTC-konventionsområdet og at bevare om bord, omlade, lagre, udbyde til salg, sælge eller lande dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj fanget i det pågældende område.

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. Individer af denne art genudsættes straks af fartøjets befragter.

3. Fartøjets befragter sørger for at:

a) registrere antallet af genudsætninger med angivelse af status (død eller levende)

b) rapportere oplysningerne i litra a) til den medlemsstat, hvor vedkommende er hjemmehørende. Medlemsstaterne sender de oplysninger, der er indsamlet i løbet af det foregående år, til Kommissionen senest den 31. januar.

Artikel 29

Forbud mod fiskeri efter djævlerokker

Det er i IATTC-konventionsområdet forbudt for EU-fiskerfartøjer at fiske efter, bevare om bord, omlade, lande, lagre, udbyde til salg eller sælge dele af eller hele kroppe af djævlerokker (familien Mobulidae, herunder arterne Manta og Mobula). Så snart EU-fiskerfartøjer bemærker, at sådanne rokker er blevet fanget, genudsætter de dem straks, levende og uskadte, hvis det er muligt.

Afdeling 6

SEAFO-konventionsområdet

Artikel 30

Forbud mod fiskeri efter dybvandshajer

Direkte fiskeri efter følgende dybvandshajer i SEAFO-konventionsområdet er forbudt:

— spøgelseskattehaj (Apristurus manis)

— større glat lanternehaj (Etmopterus bigelowi)

— korthalet lanternehaj (Etmopterus brachyurus)

— lyshaj (Etmopterus princeps)

— glat lanternehaj (Etmopterus pusillus)

— rokker (Rajidae)

— fløjlshaj (Scymnodon squamulosus)

— dybvandshajer af overordenen Selachimorpha

— almindelig pighaj (Squalus acanthias).

Afdeling 7

WCPFC-konventionsområdet

Artikel 31

Begrænsninger for fiskeriet efter storøjet tun, gulfinnet tun, bugstribet bonit og sydlig hvid tun

1. Medlemsstaterne sikrer, at det antal fiskedage, som tildeles notfartøjer, der fisker efter storøjet tun (Thunnus obesus), gulfinnet tun (Thunnus albacares) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) i den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger i højsøområdet mellem 20°N og 20°S, ikke overstiger 403 dage.

2. EU-fiskerfartøjer må ikke fiske efter sydlig hvid tun (Thunnus alalunga) in WCPFC-konventionsområdet syd for 20°S.

3. Medlemsstaterne sikrer, at fangsterne af storøjet tun (Thunnus obesus) med langliner ikke overstiger 2 000 ton i 2017.

4. Medlemsstaterne sikrer, at bifangsterne af storøjet tun (Thunnus obesus) med notfartøjer ikke overstiger 2 857 ton i 2017.

Artikel 32

Lukket område for FAD-fiskeri

1. I den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger mellem 20°N og 20°S, er det forbudt for notfartøjer at fiske med FAD'er, mellem kl. 00.00 den 1. juli 2017 og kl. 24.00 den 31. oktober 2017. I denne periode må et notfartøj kun fiske i nævnte del af WCPFC-konventionsområdet, hvis det har en observatør om bord, som kan overvåge, at fartøjet ikke på noget tidspunkt:

a) benytter eller betjener en FAD eller dertil knyttet elektronisk udstyr

b) fisker efter stimer i forbindelse med FAD'er.

2. Alle notfartøjer, der fisker i den del af WCPFC-konventionsområdet, der er omhandlet i stk. 1, skal bevare hele fangsten af storøjet tun, gulfinnet tun og bugstribet bonit om bord og lande eller omlade den.

3. Stk. 2 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:

a) i det sidste sæt på en fangstrejse, hvis fartøjet ikke har tilstrækkelig plads tilbage til at opbevare alle fiskene

b) hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager er uegnede til konsum, eller

c) hvis der opstår en alvorlig driftsforstyrrelse i fryseanlægget.

Artikel 33

Begrænsning af antallet af EU-fiskerfartøjer med tilladelse til at fiske efter sværdfisk

Det maksimale antal EU-fiskerfartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) i områder syd for 20°S i WCPFC-konventionsområdet, er fastsat i bilag VII.

Artikel 34

Silkehaj og hvidtippet haj

1. Det er forbudt at bevare om bord, omlade, lagre eller lande dele af eller hele kroppe af følgende arter i WCPFC-konventionsområdet:

a) silkehaj (Carcharhinus falciformis)

b) hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus).

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. De genudsættes straks.

Artikel 35

Overlapning mellem IATTC- og WCPFC-områderne

1. Fartøjer, der udelukkende er opført i WCPFC's register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i denne afdeling, ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra s).

2. Fartøjer, der er opført i både WCPFC's register og IATTC's register, og fartøjer, der udelukkende er opført i IATTC's register, anvender de foranstaltninger, der er fastsat i artikel 27, stk. 1, litra a), og stk. 2-4, og artikel 28 ved fiskeri i det område, hvor IATTC- og WCPFC-områderne overlapper hinanden som defineret i artikel 4, litra s).

Afdeling 8

GFCM-aftaleområdet

Artikel 36

Små pelagiske bestande i det geografiske underområde 17 og 18

1. EU-fiskerfartøjers fangster af små pelagiske bestande i det geografiske underområde 17 og 18 må ikke overstige niveauerne i 2014, som indberettet i henhold til artikel 24 i forordning (EU) nr. 1343/2011, jf. bilag IL til nærværende forordning.

2. EU-fiskerfartøjer, der fisker efter små pelagiske bestande i det geografiske underområde 17 og 18, må ikke overskride 180 fiskedage pr. år. Inden for dette samlede antal på 180 fiskedage, må der højst fiskes efter sardiner i 144 fiskedage og efter ansjoser i 144 fiskedage.

Afdeling 9

Beringshavet

Artikel 37

Forbud mod fiskeri i Beringshavets højsøområde

Det er forbudt at fiske efter sej (Theragra chalcogramma) i Beringshavets højsøområde.

AFSNIT III

FISKERIMULIGHEDER FOR TREDJELANDSFARTØJER, DER FISKER I EU-FARVANDE

Artikel 38

TAC'er

Fiskerfartøjer, der sejler under norsk flag, og fiskerfartøjer, der er registreret på Færøerne, kan tage fangster i EU-farvande inden for de i bilag I til denne forordning fastsatte TAC'er og under overholdelse af betingelserne i nærværende forordning og i kapitel III i forordning (EF) nr. 1006/2008.

Artikel 39

Fiskeritilladelser

Fiskerfartøjer, der fører Venezuelas flag skal overholde betingelserne i nærværende forordning og i kapitel III i forordning (EF) nr. 1006/2008. Det maksimale antal fiskeritilladelser til tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande, er fastsat i bilag VIII.

Artikel 40

Betingelser for landing af fangster og bifangster

Betingelserne i artikel 7 gælder for fangster og bifangster taget af tredjelandsfartøjer i henhold til de tilladelser, der er omhandlet i artikel 39.

Artikel 41

Forbud

1. Det er forbudt for tredjelandsfartøjer at fiske efter, bevare om bord, omlade eller lande følgende arter, når de befinder sig i EU-farvande:

a) tærbe (Amblyraja radiata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa, IIIa og VIId og i ICES-underområde IV

b) følgende arter af savrokke i EU-farvande: i) knivtandet savrokke (Anoxypristis cuspidata) ii) dværgsavrokke (Pristis clavata) iii) småtandet savrokke (Pristis pectinata) iv) almindelig savrokke (Pristis pristis) v) grøn savrokke (Pristis zijsron)

c) brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i EU-farvande

d) skade (Dipturus batis) -artskomplekset (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X

e) almindelig gråhaj (Galeorhinus galeus), der fanges med langliner i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde I, IV, V, VI, VII, VIII, XII og XIV

f) glat lanternehaj (Etmopterus pusillus) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde I, IV, V, VI, VII, VIII, XII og XIV

g) chokoladehaj (Dalatias licha), næbhaj (Deania calcea), brun pighaj (Centrophorus squamosus), lyshaj (Etmopterus princeps) og portugisisk fløjlshaj (Centroscymnus coelolepis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og i ICES-underområde I, IV og XIV

h) sildehaj (Lamna nasus) i EU-farvande

i) djævlerokke (Manta alfredi) i EU-farvande

j) almindelig djævlerokke (Manta birostris) i EU-farvande

k) følgende arter af djævlerokker (Mobula) i EU-farvande: i) lille djævlerokke (Mobula mobular) ii) lille guineadjævlerokke (Mobula rochebrunei) iii) pighalet djævlerokke (Mobula japanica) iv) glathalet djævlerokke (Mobula thurstoni) v) djævlerokke af arten Mobula eregoodootenkee vi) djævlerokke af arten Mobula munkiana vii) chilensk djævlerokke (Mobula tarapacana) viii) djævlerokke af arten Mobula kuhlii ix) vestatlantisk djævlerokke (Mobula hypostoma)

l) sømrokke (Raja clavata) i EU-farvande i ICES-afsnit IIIa

m) sortbuget rokke (Dipturus nidarosiensis) i EU-farvande i ICES-afsnit VIa, VIb, VIIa, VIIb, VIIc, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh og VIIk

n) broget rokke (Raja undulata) i EU-farvande i ICES-underområde VI, IX og X og spidsrokke (Rostroraja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X

o) guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII

p) almindelig pighaj (Squalus acanthias) i EU-farvande

q) havengel (Squatina squatina) i EU-farvande.

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges utilsigtet, må de ikke skades. De genudsættes straks.

AFSNIT IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 42

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved forordning (EU) nr. 1380/2013. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

Artikel 43

Overgangsbestemmelser

Artikel 9, artikel 11, stk. 2, og artikel 12, 18, 19, 24, 28, 29, 30, 34, 37 og 41 finder fortsat tilsvarende anvendelse i 2018 indtil ikrafttrædelsen af forordningen om fastsættelse af fiskerimuligheder for 2018.

Artikel 44

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2017.

Artikel 8 anvendes dog fra den 1. februar 2017.

De bestemmelser om fiskerimuligheder, der er fastsat i artikel 19, 20 og 21 og bilag IE og V for visse bestande i CCAMLR-konventionsområdet, finder anvendelse fra den 1. december 2016.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 20. januar 2017. På Rådets vegne L. GRECH Formand

(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

(2) Rådets forordning (EF) Nr. 1342/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en langsigtet plan for torskebestande og for fiskeri efter disse bestande og om ophævelse af forordning (EF) nr. 423/2004 (EUT L 348 af 24.12.2008, s. 20).

(3) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/2094 af 23. november 2016 om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1342/2008 om fastlæggelse af en langsigtet plan for torskebestande og for fiskeri efter disse bestande (EUT L 330 af 3.12.2016, s. 1).

(4) Kommissionens delegerede forordning (EU) 2016/2250 af 4. oktober 2016 om fastsættelse af en udsmidsplan for visse fiskerier efter demersale arter i Nordsøen og i EU- farvande i ICES-afsnit IIa (EUT L 340 af 15.12.2016, s. 2).

(5) Rådets forordning (EF) nr. 509/2007 af 7. maj 2007 om en flerårig plan for bæredygtig udnyttelse af tungebestanden i den vestlige del af Den Engelske Kanal (EUT L 122 af 11.5.2007, s. 7).

(6) Rådets forordning (EF) nr. 676/2007 af 11. juni 2007 om en flerårig plan for fiskeriet efter rødspætte og tunge i Nordsøen (EUT L 157 af 19.6.2007, s. 1).

(7) Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 af 6. april 2009 om en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, om ændring af forordning (EF) nr. 43/2009 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1559/2007 (EUT L 96 af 15.4.2009, s. 1).

(8) Rådets forordning (EF) nr. 2166/2005 af 20. december 2005 om foranstaltninger til genopretning af bestandene af sydlig kulmule og jomfruhummer i Det Cantabriske Hav og ud for den vestlige del af Den Iberiske Halvø og om ændring af forordning (EF) nr. 850/98 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer (EUT L 345 af 28.12.2005, s. 5).

(9) Rådets forordning (EF) nr. 1300/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en flerårig plan for sildebestanden i området vest for Skotland og fiskeriets udnyttelse af denne bestand (EUT L 344 af 20.12.2008, s. 6).

(10) Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3).

(11) Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

(12) Fiskeriaftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge (EFT L 226 af 29.8.1980, s. 48).

(13) Fiskeriaftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det færøske landsstyre på den anden side (EFT L 226 af 29.8.1980, s. 12).

(14) Fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side (EUT L 172 af 30.6.2007, s. 4) og protokol om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i aftalen (EUT L 293 af 23.10.2012, s. 5).

(15) EUT L 6 af 10.1.2012, s. 9.

(16) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

(17) Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 af 10. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 850/98 for så vidt angår bestemmelse af maskestørrelse og vurdering af trådtykkelse i fiskenet (EUT L 151 af 11.6.2008, s. 5).

(18) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 218/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 70).

(19) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i visse områder uden for det nordlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 1).

(20) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 217/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om medlemsstaternes fangster og fiskeriaktivitet i det nordvestlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 42).

(21) Indgået ved Rådets afgørelse 2002/738/EF (EFT L 234 af 31.8.2002, s. 39).

(22) Unionen tiltrådte ved Rådets afgørelse 86/238/EØF (EFT L 162 af 18.6.1986, s. 33).

(23) Rådets forordning (EF) nr. 601/2004 af 22. marts 2004 om kontrolforanstaltninger gældende for fiskeri i det område, der er omfattet af konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis, og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 3943/90, (EF) nr. 66/98 og (EF) nr. 1721/1999 (EUT L 97 af 1.4.2004, s. 16).

(24) Indgået ved Rådets afgørelse 2006/539/EF (EUT L 224 af 16.8.2006, s. 22).

(25) Unionen tiltrådte ved Rådets afgørelse 95/399/EF (EFT L 236 af 5.10.1995, s. 24).

(26) Indgået ved Rådets afgørelse 2008/780/EF (EUT L 268 af 9.10.2008, s. 27).

(27) Unionen tiltrådte ved Rådets afgørelse 2005/75/EF (EUT L 32 af 4.2.2005, s. 1).

(28) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1343/2011 af 13. december 2011 om visse bestemmelser for fiskeri i aftaleområdet for GFCM (Den Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet) og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet (EUT L 347 af 30.12.2011, s. 44).

(29) Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 af 29. september 2008 om tilladelser til EF-fiskerfartøjers fiskeri uden for EF-farvande og tredjelandsfartøjers adgang til EF-farvande, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og (EF) nr. 1627/94 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 3317/94 (EUT L 286 af 29.10.2008, s. 33).

(30) Alle typer bundtrawl, herunder snurrevod (SDN)/skotsk snurrevod (SSC) indbefattet OTB, OTT, PTB, TBB, SSC, SDN, SPR, SV, SB, SX, TBN, TBS og TB.

(31) Alt fiskeri med langliner eller stang og snøre, herunder LHP, LHM, LLD, LL, LTL, LX og LLS.

(32) Alle fastgjorte garn samt fælder, herunder GTR, GNS, FYK, FPN og FIX.

LISTE OVER BILAG BILAG I: TAC'er for EU-fiskerfartøjer i områder, hvor der er fastsat TAC'er, angivet pr. art og pr. område BILAG IA: Skagerrak, Kattegat, ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII og XIV, EU-farvande i CECAF og Fransk Guyanas farvande BILAG IB: Det Nordøstlige Atlanterhav og Grønland, ICES-underområde I, II, V, XII og XIV og grønlandske farvande i NAFO 1 BILAG IC: Det Nordvestlige Atlanterhav — NAFO-konventionsområdet BILAG ID: ICCAT-konventionsområdet BILAG IE: Antarktis — CCAMLR-konventionsområdet BILAG IF: Det Sydøstlige Atlanterhav — SEAFO-konventionsområdet BILAG IG: Sydlig tun — udbredelsesområde BILAG IH: WCPFC-konventionsområdet BILAG IJ: SPRFMO-konventionsområdet BILAG IK IOTC-kompetenceområdet BILAG IL GFCM-aftaleområdet BILAG IIA: Fartøjers fiskeriindsats i ICES-underområde IV BILAG IIB: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med genopretning af visse bestande af sydlig kulmule og jomfruhummer i ICES-afsnit VIIIc og IXa, undtagen Cadizbugten BILAG IIC: Fartøjers fiskeriindsats i forbindelse med forvaltning af tungebestande i den vestlige del af Den Engelske Kanal i ICES-afsnit VIIe BILAG IID: Forvaltningsområder for tobis i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV BILAG III: Højeste antal fiskeritilladelser til EU-fiskerfartøjer i tredjelandsfarvande BILAG IV: ICCAT-konventionsområdet BILAG V: CCAMLR-konventionsområdet BILAG VI: IOTC-kompetenceområdet BILAG VII: WCPFC-konventionsområdet BILAG VIII: Kvantitative begrænsninger for fiskeritilladelser til tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande

BILAG I TAC'ER FOR EU-FISKERFARTØJER I OMRÅDER, HVOR DER ER FASTSAT TAC'ER, OPDELT EFTER ART OG OMRÅDE I skemaerne i bilag IA, IB, IC, ID, IE, IF, IG, IH, IJ, IK og IL fastsættes TAC'er og kvoter (i ton levende vægt, medmindre andet er angivet) for hver bestand samt de funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. Alle fiskerimulighederne i dette bilag er omfattet af bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1224/2009 (1), særlig artikel 33 og 34 i nævnte forordning. Medmindre andet er angivet, er henvisningerne til fiskeriområder henvisninger til ICES-områder. Fiskebestandene er for hvert område anført i alfabetisk rækkefølge efter arternes latinske navne. I lovgivningsøjemed er det kun de latinske betegnelser, der gælder; de tilsvarende danske navne er kun anført til orientering. Med henblik på anvendelsen af denne forordning gives nedenfor en sammenlignende oversigt over de latinske navne og de almindeligt anvendte navne: Videnskabeligt navn Alfa-3-kode Dansk navn Amblyraja radiata RJR Tærbe Ammodytes spp. SAN Tobis Argentina silus ARU Guldlaks Beryx spp. ALF Beryxarter Brosme brosme USK Brosme Caproidae BOR Havgalt Centrophorus squamosus GUQ Brun pighaj Centroscymnus coelolepis CYO Portugisisk fløjlshaj Chaceon spp. GER Røde dybvandskrabber (Chaceonarter) Chaenocephalus aceratus SSI Scotiaisfisk Champsocephalus gunnari ANI Båndet isfisk Channichthys rhinoceratus LIC Langsnudet isfisk Chionoecetes spp. PCR Arter af krabbeslægten Chionoecetes Clupea harengus HER Sild Coryphaenoides rupestris RNG Skolæst Dalatias licha SCK Chokoladehaj Deania calcea DCA Almindelig næbhaj Dicentrarchus labrax BSS Havbars Dipturus batis (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) RJB Skadeartskomplekset Dissostichus eleginoides TOP Sort patagonisk isfisk Dissostichus mawsoni TOA Antarktisk isfisk Dissostichus spp. TOT Isfiskarter Engraulis encrasicolus ANE Ansjos Etmopterus princeps ETR Lyshaj Etmopterus pusillus ETP Glat lanternehaj Euphausia superba KRI Antarktisk lyskrebs Gadus morhua COD Torsk Galeorhinus galeus GAG Almindelig gråhaj Glyptocephalus cynoglossus WIT Skærising Gobionotothen gibberifrons NOG Buleisfisk Hippoglossoides platessoides PLA Håising Hippoglossus hippoglossus HAL Atlanterhavshelleflynder Hoplostethus atlanticus ORY Orange savbug Illex illecebrosus SQI Nordlig blæksprutte Istiophorus albicans SAI Sejlfisk Lamna nasus POR Sildehaj Lepidonotothen squamifrons NOS Grå isfisk Lepidorhombus spp. LEZ Glashvarrearter Leucoraja naevus RJN Pletrokke Limanda ferruginea YEL Gulhalet ising Limanda limanda DAB Almindelig ising Lophiidae ANF Havtaske Macrourus spp. GRV Langhalearter Makaira nigricans BUM Blå marlin Mallotus villosus CAP Lodde Manta birostris RMB Almindelig djævlerokke Martialia hyadesi SQS Syvstjernet flyveblæksprutte Melanogrammus aeglefinus HAD Kuller Merlangius merlangus WHG Hvilling Merluccius merluccius HKE Kulmule Micromesistius poutassou WHB Blåhvilling Microstomus kitt LEM Rødtunge Molva dypterygia BLI Byrkelange Molva molva LIN Lange Nephrops norvegicus NEP Jomfruhummer Notothenia rossii NOR Marmorisfisk Pandalus borealis PRA Dybvandsreje Paralomis spp. PAI Krabber Penaeus spp. PEN Rejer (Penaeusarter) Platichthys flesus FLE Skrubbe Pleuronectes platessa PLE Rødspætte Pleuronectiformes FLX Fladfisk Pollachius pollachius POL Lubbe Pollachius virens POK Sej Prionace glauca BSH Blåhaj Psetta maxima TUR Pighvar Pseudochaenichthys georgianus SGI Georgia-isfisk Pseudopentaceros spp. EDW Pseudopentaceros spp. Rostroraja alba RJA Spidsrokke Raja brachyura RJH Blond rokke Raja circularis RJI Sandrokke Raja clavata RJC Sømrokke Raja fullonica RJF Gøgerokke Dipturus nidarosiensis JAD Sortbuget rokke Raja microocellata RJE Småøjet rokke Raja montagui RJM Storplettet rokke Raja undulata RJU Broget rokke Rajiformes SRX Rokker Reinhardtius hippoglossoides GHL Hellefisk Sardina pilchardus PIL Sardin Scomber scombrus MAC Makrel Scophthalmus rhombus BLL Slethvar Sebastes spp. RED Rødfiskarter Solea solea SOL Almindelig tunge Solea spp. SOO Tungearter Sprattus sprattus SPR Brisling Squalus acanthias DGS Almindelig pighaj Tetrapturus albidus WHM Hvid marlin Thunnus albacares YFT Gulfinnet tun Thunnus maccoyii SBF Sydlig tun Thunnus obesus BET Storøjet tun Thunnus thynnus BFT Almindelig tun Trachurus murphyi CJM Chilensk hestemakrel Trachurus spp. JAX Hestemakrelarter Trisopterus esmarkii NOP Sperling Urophycis tenuis HKW Hvid skægbrosme Xiphias gladius SWO Sværdfisk Nedenstående sammenlignende oversigt over henholdsvis danske og latinske navne gives udelukkende til orientering: Dansk navn Alfa-3-kode Videnskabeligt navn Almindelig djævlerokke RMB Manta birostris Almindelig gråhaj GAG Galeorhinus galeus Almindelig ising DAB Limanda limanda Almindelig næbhaj DCA Deania calcea Almindelig pighaj DGS Squalus acanthias Almindelig tun BFT Thunnus thynnus Almindelig tunge SOL Solea solea Ansjos ANE Engraulis encrasicolus Antarktisk isfisk TOA Dissostichus mawsoni Antarktisk lyskrebs KRI Euphausia superba Arter af krabbeslægten Chionoecetes PCR Chionoecetes spp. Atlanterhavshelleflynder HAL Hippoglossus hippoglossus Beryxarter ALF Beryx spp. Blond rokke RJH Raja brachyura Blå marlin BUM Makaira nigricans Blåhaj BSH Prionace glauca Blåhvilling WHB Micromesistius poutassou Brisling SPR Sprattus sprattus Broget rokke RJU Raja undulata Brosme USK Brosme brosme Brun pighaj GUQ Centrophorus squamosus Buleisfisk NOG Gobionotothen gibberifrons Byrkelange BLI Molva dypterygia Båndet isfisk ANI Champsocephalus gunnari Chilensk hestemakrel CJM Trachurus murphyi Chokoladehaj SCK Dalatias licha Dybvandsreje PRA Pandalus borealis Fladfisk FLX Pleuronectiformes Georgia-isfisk SGI Pseudochaenichthys georgianus Glashvarrearter LEZ Lepidorhombus spp. Glat lanternehaj ETP Etmopterus pusillus Grå isfisk NOS Lepidonotothen squamifrons Guldlaks ARU Argentina silus Gulfinnet tun YFT Thunnus albacares Gulhalet ising YEL Limanda ferruginea Gøgerokke RJF Raja fullonica Havbars BSS Dicentrarchus labrax Havgalt BOR Sprattus sprattus Havtaske ANF Lophiidae Hellefisk GHL Reinhardtius hippoglossoides Hestemakrelarter JAX Trachurus spp. Hvid marlin WHM Tetrapturus albidus Hvid skægbrosme HKW Urophycis tenuis Hvilling WHG Merlangius merlangus Håising PLA Hippoglossoides platessoides Isfiskarter TOT Dissostichus spp. Jomfruhummer NEP Nephrops norvegicus Krabber PAI Paralomis spp. Kuller HAD Melanogrammus aeglefinus Kulmule HKE Merluccius merluccius Lange LIN Molva molva Langhalearter GRV Macrourus spp. Langsnudet isfisk LIC Channichthys rhinoceratus Lodde CAP Mallotus villosus Lubbe POL Pollachius pollachius Lyshaj ETR Etmopterus princeps Makrel MAC Scomber scombrus Marmorisfisk NOR Notothenia rossii Nordlig blæksprutte SQI Illex illecebrosus Orange savbug ORY Hoplostethus atlanticus Pighvar TUR Psetta maxima Pletrokke RJN Leucoraja naevus Portugisisk fløjlshaj CYO Centroscymnus coelolepis Pseudopentaceros spp. EDW Pseudopentaceros spp. Rejer (Penaeusarter) PEN Penaeus spp. Rokker SRX Rajiformes Røde dybvandskrabber (Chaceonarter) GER Chaceon spp. Rødfiskarter RED Sebastes spp. Rødspætte PLE Pleuronectes platessa Rødtunge LEM Microstomus kitt Sandrokke RJI Raja circularis Sardin PIL Sardina pilchardus Scotiaisfisk SSI Chaenocephalus aceratus Sej POK Pollachius virens Sejlfisk SAI Istiophorus albicans Sild HER Clupea harengus Sildehaj POR Lamna nasus Skadeartskomplekset RJB Dipturus batis (Dipturus cf. flossada og Dipturus cf. intermedia) Skolæst RNG Coryphaenoides rupestris Skrubbe FLE Platichthys flesus Skærising WIT Glyptocephalus cynoglossus Slethvar BLL Scophthalmus rhombus Småøjet rokke RJE Raja microocellata Sort patagonisk isfisk TOP Dissostichus eleginoides Sortbuget rokke JAD Dipturus nidarosiensis Sperling NOP Trisopterus esmarkii Spidsrokke RJA Rostroraja alba Storplettet rokke RJM Raja montagui Storøjet tun BET Thunnus obesus Sværdfisk SWO Xiphias gladius Sydlig tun SBF Thunnus maccoyii Syvstjernet flyveblæksprutte SQS Martialia hyadesi Sømrokke RJC Raja clavata Tobis SAN Ammodytes spp. Torsk COD Gadus morhua Tungearter SOO Solea spp. Tærbe RJR Amblyraja radiata (1) Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1). BILAG IA SKAGERRAK, KATTEGAT, ICES-UNDEROMRÅDE I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X, XII OG XIV, EU-FARVANDE I CECAF OG FRANSK GUYANAS FARVANDE Art: Tobis Ammodytes spp. Område: Norske farvande i IV (SAN/04-N.) Danmark 0 Det Forenede Kongerige 0 Unionen 0 TAC Ikke relevant Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Tobis og dertil knyttede bifangster Ammodytes spp. Område: EU-farvande i IIa, IIIa og IV (1) Danmark 0 (2) Det Forenede Kongerige 0 (2) Tyskland 0 (2) Sverige 0 (2) Unionen 0 TAC 0 Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Guldlaks Argentina silus Område: EU-farvande og internationale farvande i I og II (ARU/1/2.) Tyskland 24 Frankrig 8 Nederlandene 19 Det Forenede Kongerige 39 Unionen 90 TAC 90 Præventiv TAC

Art: Guldlaks Argentina silus Område: EU-farvande i III og IV (ARU/34-C) Danmark 911 Tyskland 9 Frankrig 7 Irland 7 Nederlandene 43 Sverige 35 Det Forenede Kongerige 16 Unionen 1 028 TAC 1 028 Præventiv TAC

Art: Guldlaks Argentina silus Område: EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII (ARU/567.) Tyskland 296 Frankrig 6 Irland 274 Nederlandene 3 091 Det Forenede Kongerige 217 Unionen 3 884 TAC 3 884 Præventiv TAC

Art: Brosme Brosme brosme Område: EU-farvande og internationale farvande i I, II og XIV (USK/1214EI) Tyskland 6 (3) Frankrig 6 (3) Det Forenede Kongerige 6 (3) Andre 3 (3) Unionen 21 (3) TAC 21 Præventiv TAC

Art: Brosme Brosme brosme Område: IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32 (USK/3A/BCD) Danmark 15 Sverige 7 Tyskland 7 Unionen 29 TAC 29 Præventiv TAC

Art: Brosme Brosme brosme Område: EU-farvande i IV (USK/04-C.) Danmark 64 Tyskland 19 Frankrig 44 Sverige 6 Det Forenede Kongerige 96 Andre 6 (4) Unionen 235 TAC 235 Præventiv TAC

Art: Brosme Brosme brosme Område: EU-farvande og internationale farvande i V, VI og VII (USK/567EI.) Tyskland 13 Spanien 46 Frankrig 548 Irland 53 Det Forenede Kongerige 264 Andre 13 (5) Unionen 937 Norge 2 923 (6) (7) (8) (9) TAC 3 860 Præventiv TAC Artikel 12, stk. 1, i denne forordning anvendes.

Art: Brosme Brosme brosme Område: Norske farvande i IV (USK/04-N.) Belgien 0 Danmark 165 Tyskland 1 Frankrig 0 Nederlandene 0 Det Forenede Kongerige 4 Unionen 170 TAC Ikke relevant Præventiv TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Havgalt Caproidae Område: EU-farvande og internationale farvande i VI, VII og VIII (BOR/678-) Danmark 6 696 Irland 18 858 Det Forenede Kongerige 1 734 Unionen 27 288 TAC 27 288 Præventiv TAC

Art: Sild (10) Clupea harengus Område: IIIa (HER/03A.) Danmark 21 131 (11) Tyskland 338 (11) Sverige 22 104 (11) Unionen 43 573 (11) Norge 6 767 Færøerne 400 (12) TAC 50 740 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Sild (13) Clupea harengus Område: EU-farvande og norske farvande i IV nord for 53°30′N (HER/4AB.) Danmark 82 745 Tyskland 51 032 Frankrig 23 561 Nederlandene 60 285 Sverige 4 897 Det Forenede Kongerige 66 268 Unionen 288 788 Færøerne 200 Norge 139 666 (14) TAC 481 608 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Sild (16) Clupea harengus Område: Norske farvande syd for 62°N (HER/04-N.) Sverige 1 151 (16) Unionen 1 151 TAC 481 608 Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Sild (17) Clupea harengus Område: IIIa (HER/03A-BC) Danmark 5 692 Tyskland 51 Sverige 916 Unionen 6 659 TAC 6 659 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Sild (18) Clupea harengus Område: IV, VIId og EU-farvande i IIa (HER/2A47DX) Belgien 56 Danmark 10 891 Tyskland 56 Frankrig 56 Nederlandene 56 Sverige 53 Det Forenede Kongerige 207 Unionen 11 375 TAC 11 375 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Sild (19) Clupea harengus Område: IVc, VIId (20) (HER/4CXB7D) Belgien 9 308 (21) Danmark 1 201 (21) Tyskland 741 (21) Frankrig 13 136 (21) Nederlandene 23 463 (21) Det Forenede Kongerige 5 105 (21) Unionen 52 954 TAC 481 608 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Sild Clupea harengus Område: EU-farvande og internationale farvande i Vb, VIb og VIaN (22) (HER/5B6ANB) Tyskland 466 (23) Frankrig 88 (23) Irland 630 (23) Nederlandene 466 (23) Det Forenede Kongerige 2 520 (23) Unionen 4 170 (23) TAC 4 170 Analytisk TAC

Art: Sild Clupea harengus Område: VIaS (24), VIIb, VIIc (HER/6AS7BC) Irland 1 482 Nederlandene 148 Unionen 1 630 TAC 1 630 Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Sild Clupea harengus Område: VI Clyde (25) (HER/06ACL.) Det Forenede Kongerige Skal fastsættes Unionen Skal fastsættes (26) TAC Skal fastsættes (26) Præventiv TAC Artikel 6, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Sild Clupea harengus Område: VIIa (27) (HER/07A/MM) Irland 1 074 Det Forenede Kongerige 3 053 Unionen 4 127 TAC 4 127 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Sild Clupea harengus Område: VIIe og VIIf (HER/7EF.) Frankrig 465 Det Forenede Kongerige 465 Unionen 930 TAC 930 Præventiv TAC

Art: Sild Clupea harengus Område: VIIg (28), VIIh (28), VIIj (28) og VIIk (28) (HER/7G-K.) Tyskland 161 Frankrig 893 Irland 12 502 Nederlandene 893 Det Forenede Kongerige 18 Unionen 14 467 TAC 14 467 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Ansjos Engraulis encrasicolus Område: VIII (ANE/08.) Spanien 29 700 Frankrig 3 300 Unionen 33 000 TAC 33 000 Analytisk TAC

Art: Ansjos Engraulis encrasicolus Område: IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (ANE/9/3411) Spanien 5 978 Portugal 6 522 Unionen 12 500 TAC 12 500 Præventiv TAC

Art: Torsk Gadus morhua Område: Skagerrak (COD/03AN.) Belgien 14 Danmark 4 596 Tyskland 115 Nederlandene 29 Sverige 804 Unionen 5 558 TAC 5 744 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Torsk Gadus morhua Område: Kattegat (COD/03AS.) Danmark 324 (29) Tyskland 7 (29) Sverige 194 (29) Unionen 525 (29) TAC 525 (29) Præventiv TAC

Art: Torsk Gadus morhua Område: IV; EU-farvande i IIa; den del af IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat (COD/2A3AX4) Belgien 1 159 Danmark 6 659 Tyskland 4 222 Frankrig 1 432 Nederlandene 3 762 Sverige 44 Det Forenede Kongerige 15 275 Unionen 32 553 Norge 6 667 (30) TAC 39 220 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Torsk Gadus morhua Område: Norske farvande syd for 62°N (COD/04-N.) Sverige 382 (31) Unionen 382 TAC Ikke relevant Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Torsk Gadus morhua Område: VIb; EU-farvande og internationale farvande i Vb vest for 12°00'V og i XII og XIV (COD/5W6-14) Belgien 0 Tyskland 1 Frankrig 12 Irland 16 Det Forenede Kongerige 45 Unionen 74 TAC 74 Præventiv TAC

Art: Torsk Gadus morhua Område: VIa; EU-farvande og internationale farvande i Vb øst for 12°00'V (COD/5BE6A) Belgien 0 Tyskland 0 Frankrig 0 Irland 0 Det Forenede Kongerige 0 Unionen 0 TAC 0 (32) Analytisk TAC

Art: Torsk Gadus morhua Område: VIIa (COD/07A.) Belgien 2 (33) Frankrig 5 (33) Irland 97 (33) Nederlandene 0 (33) Det Forenede Kongerige 42 (33) Unionen 146 (33) TAC 146 (33) Analytisk TAC

Art: Torsk Gadus morhua Område: VIIb, VIIc, VIIe-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF-afsnit 34.1.1 (COD/7XAD34) Belgien 109 Frankrig 1 789 Irland 739 Nederlandene 0 Det Forenede Kongerige 193 Unionen 2 830 TAC 2 830 Analytisk TAC Artikel 12, stk. 1, i denne forordning anvendes.

Art: Torsk Gadus morhua Område: VIId (COD/07D.) Belgien 88 Frankrig 1 730 Nederlandene 51 Det Forenede Kongerige 190 Unionen 2 059 TAC 2 059 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Glashvarrearter Lepidorhombus spp. Område: EU-farvande i IIa og IV (LEZ/2AC4-C) Belgien 8 Danmark 7 Tyskland 7 Frankrig 43 Nederlandene 34 Det Forenede Kongerige 2 540 Unionen 2 639 TAC 2 639 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Glashvarrearter Lepidorhombus spp. Område: EU-farvande og internationale farvande i Vb; VI; internationale farvande i XII og XIV (LEZ/56-14) Spanien 646 Frankrig 2 518 Irland 736 Det Forenede Kongerige 1 782 Unionen 5 682 TAC 5 682 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Glashvarrearter Lepidorhombus spp. Område: VII (LEZ/07.) Belgien 370 (34) Spanien 4 107 (35) Frankrig 4 985 (35) Irland 2 266 (34) Det Forenede Kongerige 1 963 (34) Unionen 13 691 TAC 13 691 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes. Artikel 12, stk. 1, i denne forordning anvendes.

Art: Glashvarrearter Lepidorhombus spp. Område: VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (LEZ/8ABDE.) Spanien 748 Frankrig 604 Unionen 1 352 TAC 1 352 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Glashvarrearter Lepidorhombus spp. Område: VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (LEZ/8C3411) Spanien 1 070 Frankrig 53 Portugal 36 Unionen 1 159 TAC 1 159 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Almindelig ising og skrubbe Limanda limanda og Platichthys flesus Område: EU-farvande i IIa og IV (D/F/2AC4-C) Belgien 503 Danmark 1 888 Tyskland 2 832 Frankrig 196 Nederlandene 11 421 Sverige 6 Det Forenede Kongerige 1 588 Unionen 18 434 TAC 18 434 Præventiv TAC

Art: Havtaske Lophiidae Område: EU-farvande i IIa og IV (ANF/2AC4-C) Belgien 478 (36) Danmark 1 054 (36) Tyskland 515 (36) Frankrig 98 (36) Nederlandene 361 (36) Sverige 12 (36) Det Forenede Kongerige 11 003 (36) Unionen 13 521 (36) TAC 13 521 Præventiv TAC

Art: Havtaske Lophiidae Område: Norske farvande i IV (ANF/04-N.) Belgien 45 Danmark 1 152 Tyskland 18 Nederlandene 16 Det Forenede Kongerige 269 Unionen 1 500 TAC Ikke relevant Præventiv TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Havtaske Lophiidae Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (ANF/56-14) Belgien 275 Tyskland 314 Spanien 294 Frankrig 3 383 Irland 765 Nederlandene 265 Det Forenede Kongerige 2 354 Unionen 7 650 TAC 7 650 Præventiv TAC

Art: Havtaske Lophiidae Område: VII (ANF/07.) Belgien 3 097 (37) Tyskland 345 (37) Spanien 1 231 (37) Frankrig 19 875 (37) Irland 2 540 (37) Nederlandene 401 (37) Det Forenede Kongerige 6 027 (37) Unionen 33 516 (37) TAC 33 516 (37) Præventiv TAC Artikel 12, stk. 1, i denne forordning anvendes.

Art: Havtaske Lophiidae Område: VIIIa, VIIIb, VIIId og VIIIe (ANF/8ABDE.) Spanien 1 368 Frankrig 7 612 Unionen 8 980 TAC 8 980 Præventiv TAC

Art: Havtaske Lophiidae Område: VIIIc, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (ANF/8C3411) Spanien 3 296 Frankrig 3 Portugal 656 Unionen 3 955 TAC 3 955 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Kuller Melanogrammus aeglefinus Område: IIIa, EU-farvande i underafsnit 22-32 (HAD/3A/BCD) Belgien 10 Danmark 1 667 Tyskland 106 Nederlandene 2 Sverige 197 Unionen 1 982 TAC 2 069 Analytisk TAC

Art: Kuller Melanogrammus aeglefinus Område: IV; EU-farvande i IIa (HAD/2AC4.) Belgien 196 Danmark 1 348 Tyskland 858 Frankrig 1 495 Nederlandene 147 Sverige 136 Det Forenede Kongerige 22 225 Unionen 26 405 Norge 7 238 TAC 33 643 Analytisk TAC Særlig betingelse: Inden for ovennævnte kvoter må der i nedenstående områder højst fanges følgende mængder: Norske farvande i IV (HAD/*04N-) Unionen 19 641

Art: Kuller Melanogrammus aeglefinus Område: Norske farvande syd for 62°N (HAD/04-N.) Sverige 707 (38) Unionen 707 TAC Ikke relevant Analytisk TAC Artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke. Artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96 anvendes ikke.

Art: Kuller Melanogrammus aeglefinus Område: EU-farvande og internationale farvande i VIb, XII og XIV (HAD/6B1214) Belgien 10 Tyskland 36 Frankrig 494 Irland 411 Det Forenede Kongerige 3 739 Unionen 4 690 TAC 4 690 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Kuller Melanogrammus aeglefinus Område: EU-farvande og internationale farvande i Vb og VIa (HAD/5BC6A.) Belgien 4 (39) Tyskland 5 (39) Frankrig 204 (39) Irland 605 Det Forenede Kongerige 2 879 (39) Unionen 3 697 (39) TAC 3 697 (39) Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Kuller Melanogrammus aeglefinus Område: VIIb-k, VIII, IX og X; EU-farvande i CECAF 34.1.1 (HAD/7X7A34) Belgien 86 Frankrig 5 168 Irland 1 722 Det Forenede Kongerige 775 Unionen 7 751 TAC 7 751 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes. Artikel 12, stk. 1, i denne forordning anvendes.

Art: Kuller Melanogrammus aeglefinus Område: VIIa (HAD/07A.) Belgien 33 Frankrig 150 Irland 898 Det Forenede Kongerige 993 Unionen 2 074 TAC 2 074 Præventiv TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Hvilling Merlangius merlangus Område: IIIa (WHG/03A.) Danmark 929 Nederlandene 3 Sverige 99 Unionen 1 031 TAC 1 050 Præventiv TAC

Art: Hvilling Merlangius merlangus Område: IV; EU-farvande i IIa (WHG/2AC4.) Belgien 315 Danmark 1 361 Tyskland 354 Frankrig 2 045 Nederlandene 787 Sverige 3 Det Forenede Kongerige 9 838 Unionen 14 703 Norge 1 300 (40) TAC 16 003 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Hvilling Merlangius merlangus Område: VI; EU-farvande og internationale farvande i Vb; internationale farvande i XII og XIV (WHG/56-14) Tyskland 1 (41) Frankrig 26 (41) Irland 64 (41) Det Forenede Kongerige 122 (41) Unionen 213 (41) TAC 213 (41) Analytisk TAC

Art: Hvilling Merlangius merlangus Område: VIIa (WHG/07A.) Belgien 0 Frankrig 3 Irland 46 Nederlandene 0 Det Forenede Kongerige 31 Unionen 80 TAC 80 Præventiv TAC

Art: Hvilling Merlangius merlangus Område: VIIb, VIIc, VIId, VIIe, VIIf, VIIg, VIIh, VIIj og VIIk (WHG/7X7A-C) Belgien 268 Frankrig 16 501 Irland 7 646 Nederlandene 134 Det Forenede Kongerige 2 951 Unionen 27 500 TAC 27 500 Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes. Artikel 12, stk. 1, i denne forordning anvendes.

Art: Hvilling Merlangius merlangus Område: VIII (WHG/08.) Spanien 1 016 Frankrig 1 524 Unionen 2 540 TAC 2 540 Præventiv TAC

Art: Hvilling og lubbe Merlangius merlangus og Pollachius pollachius Område: Norske farvande syd for 62°N (W/P/04-N.) Sverige 190 (42) Unionen 190 TAC Ikke relevant Præventiv TAC

Art: Kulmule Merluccius merluccius Område: IIIa; EU-farvande i underafsnit 22-32 (HKE/3A/BCD) Danmark 3 107 (43) Sverige 264 (43) Unionen 3 371 TAC 3 371 (44) Analytisk TAC Artikel 7, stk. 2, i denne forordning anvendes.

Art: Kulmule Merluccius merluccius Område: EU-farvande i IIa og IV (HKE/2AC4-C) Belgien 56 (45) Danmark 2 271 (45) Tyskland 261 (45) Frankrig 503 (45) Nederl