PROCESREGLEMENT FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS DOMSTOL AF 19. JUNI 1991

INDHOLDSFORTEGNELSE

Indledende bestemmelse (artikel 1) .

9

Foerste afsnit - Domstolens organisation

Kapitel 1

- Dommere og generaladvokater (artiklerne 2-6) .

9

Kapitel 2

- Domstolens praesident og oprettelse af afdelinger (artiklerne 7-11) .

10

Kapitel 3

- Justitskontoret .

11

Foerste afdeling

- Justitssekretaeren og assisterende justitssekretaerer (artiklerne 12-19) .

11

Anden afdeling

- Domstolens administration (artiklerne 20-23) .

12

Kapitel 4

- Assisterende referenter (artikel 24) .

12

Kapitel 5

- Forretningsgangen ved Domstolen (artiklerne 25-28) .

12

Kapitel 6

- Regler om sprog (artiklerne 29-31) .

13

Kapitel 7

- Befuldmaegtigedes, raadgiveres og advokaters rettigheder og forpligtelser (artiklerne 32-36) .

14

Andet afsnit - Rettergangsmaaden

Kapitel 1

- Skriftlig forhandling (artiklerne 37-44a) .

15

Kapitel 2

- Sagens oplysning .

16

Foerste afdeling

- Bevisoptagelse (artiklerne 45-46) .

16

Anden afdeling

- Indkaldelse og afhoering af vidner og sagkyndige (artiklerne 47-53) .

17

Tredje afdeling

- Afslutning af sagens oplysning (artikel 54) .

18

Kapitel 3

- Mundtlig forhandling (artiklerne 55-62) .

19

Kapitel 4

- Domme (artiklerne 63-68) .

19

Kapitel 5

- Sagsomkostninger (artiklerne 69-75) .

20

Kapitel 6

- Fri proces (artikel 76) .

21

Kapitel 7

- Ophaevelse af sager (artiklerne 77-78) .

21

Kapitel 8

- Forkyndelser (artikel 79) .

22

Kapitel 9

- Frister (artiklerne 80-82) .

22

Kapitel 10

- Udsaettelse af sager (artikel 82a) .

22

Tredje afsnit - Saerlige rettergangsformer

Kapitel 1

- Udsaettelse af gennemfoerelsen samt andre foreloebige forholdsregler (artiklerne 83-90) .

23

Kapitel 2

- Formalitetsindsigelser og processuelle stridsspoergsmaal (artiklerne 91-92) .

24

Kapitel 3

- Intervention (artikel 93) .

24

Kapitel 4

- Udeblivelsesdomme og genoptagelse (artikel 94) .

25

Kapitel 5

- Henvisning af sager til afdelingerne (artikel 95) .

25

Side

Kapitel 6

- Saerlige retsmidler .

25

Foerste afdeling

- Tredjemandsindsigelse (artikel 97) .

25

Anden afdeling

- Ekstraordinaer genoptagelse (artiklerne 98-100) .

26

Kapitel 7

- Proevelse af Voldgiftsudvalgets afgoerelser (artikel 101) .

26

Kapitel 8

- Fortolkning af domme (artikel 102) .

26

Kapitel 9

- Praejudicielle forelaeggelser og andre fortolkningsprocedurer (artiklerne 103-104) .

27

Kapitel 10

- De saerlige rettergangsmaader ifoelge Euratom-Traktatens artikler 103-105 (artiklerne 105-106) .

27

Kapitel 11

- Udtalelser (artiklerne 107-109) .

28

Fjerde afsnit - Appel af afgoerelser truffet af De Europaeiske Faellesskabers Ret i Foerste Instans

(artiklerne 110-123)

Afsluttende bestemmelser (artiklerne 124-127) .

30

Bilag I

- Afgoerelse vedroerende fri- og helligdage .

31

Bilag II

- Afgoerelse om procesfristers forlaengelse under hensyn til afstanden .

32

DOMSTOLEN HAR -

under henvisning til de befoejelser, der er tillagt Domstolen ved Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab,

under henvisning til artikel 55 i protokollen vedroerende statutten for Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskabs Domstol,

under henvisning til artikel 188, stk. 3, i Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til artikel 160, stk. 3, i Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab,

ud fra den betragtning, at der boer foretages en sproglig revision af procesreglementet i dets forskellige affattelser, saaledes at de bliver overensstemmende og ensartede,

efter at Raadets enstemmigt den 29. april 1991 har godkendt de saaledes aendrede affattelser,

og ud fra den betragtning, at der, efter at der er foretaget en raekke aendringer i procesreglementet, for overskuelighedens og klarhedens skyld boer udstedes en sammenhaengende, retsgyldig tekst,

med Raadets enstemmige godkendelse af 7. juni 1991 -

ERSTATTET SIT PROCESREGLEMENT MED FOELGENDE REGLEMENT:

INDLEDENDE BESTEMMELSE

Artikel 1

I dette reglement benaevnes

- Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab .

»EKSF-Traktaten«

- protokollen vedroerende statutten for Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskabs Domstol .

»EKSF-statutten«

- Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab .

»EOEF-Traktaten«

- protokollen vedroerende statutten for Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskabs Domstol .

»EOEF-statutten«

- Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab (Euratom) .

»Euratom-Traktaten«

- protokollen vedroerende statutten for Det Europaeiske Atomenergifaellesskabs Domstol .

»Euratom-statutten«

Ved »institutioner« forstaas i dette reglement De Europaeiske Faellesskabers institutioner samt Den Europaeiske Investeringsbank.

FOERSTE AFSNIT DOMSTOLENS ORGANISATION Kapitel 1 DOMMERE OG GENERALADVOKATER

Artikel 2

En dommers embedsperiode loeber fra den dato, der er fastsat i udnaevnelsesdokumentet. Er der ikke heri fastsat nogen dato, loeber perioden fra udnaevnelsesdokumentets dato.

Artikel 3

1. Foer dommerne paabegynder deres embedsvirksomhed, aflaegger de i det foerste offentlige retsmoede ved Domstolen, hvori de deltager efter deres udnaevnelse, foelgende ed:

»Jeg svaerger, at jeg vil udfoere mit hverv upartisk og samvittighedsfuldt, og at jeg vil bevare tavshed om Domstolens raadslagninger og afstemninger.«

2. Umiddelbart efter at have aflagt ed underskriver dommerne en erklaering, hvorved de hoejtideligt forsikrer, at de under deres embedsvirksomhed og efter dennes ophoer vil overholde de forpligtelser, der foelger med deres hverv, i saerdeleshed pligten til, efter at deres embedsvirksomhed er ophoert, at udvise haederlighed og tilbageholdenhed med hensyn til overtagelse af visse hverv eller opnaaelse af visse fordele.

Artikel 4

Naar Domstolen skal afgoere, om en dommer ikke laengere opfylder de noedvendige betingelser eller overholder de forpligtelser, der foelger med embedet, opfordrer praesidenten den paagaeldende til at fremsaette sine synspunkter i et lukket retsmoede uden justitssekretaerens tilstedevaerelse.

Artikel 5

Bestemmelserne i artiklerne 2, 3 og 4 finder anvendelse paa generaladvokaterne.

Artikel 6

Dommerne og generaladvokaterne har uden forskel rang efter deres anciennitet i embedet.

De, der har samme anciennitet i embedet, har rang efter deres alder.

Fratraedende dommere og generaladvokater, som genudnaevnes, bevarer deres hidtidige rang.

Kapitel 2 DOMSTOLENS PRAESIDENT OG OPRETTELSE AF AFDELINGER

Artikel 7

1. Dommerne vaelger Domstolens praesident af deres midte for et tidsrum af tre aar umiddelbart efter den delvise nybesaettelse af dommerembederne, der er naevnt i EKSF-Traktatens artikel 32b, EOEF-Traktatens artikel 167 og Euratom-Traktatens artikel 139.

2. Fratraeder praesidenten inden embedsperiodens normale udloeb, drages der omsorg for, at en anden traeder i hans sted for den resterende del af perioden.

3. Valg efter denne artikel sker ved hemmelig afstemning. Den dommer, der opnaar absolut flertal, er valgt. Opnaar ingen af dommerne absolut flertal, foretages der en ny afstemning,

og den dommer, der herved opnaar det stoerste antal stemmer, er valgt. I tilfaelde af stemmelighed er den aeldste valgt.

Artikel 8

Praesidenten leder Domstolens judicielle virksomhed og dens administration. Han foerer forsaedet saavel i retsmoederne som under raadslagninger og afstemninger.

Artikel 9

1. I henhold til EKSF-Traktatens artikel 32, stk. 2, EOEF-Traktatens artikel 165, stk. 2, og Euratom-Traktatens artikel 137, stk. 2, opretter Domstolen afdelinger af sin midte, og den traeffer bestemmelse om dommernes fordeling mellem afdelingerne.

Afdelingernes sammensaetning offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

2. Saa snart staevning er indleveret, henviser praesidenten sagen til en afdeling med henblik paa eventuel bevisoptagelse og udpeger den refererende dommer blandt afdelingens dommere.

3. Domstolen fastsaetter retningslinjerne for sagernes fordeling mellem afdelingerne.

4. Bestemmelserne i dette reglement finder anvendelse paa rettergangsmaaden ved afdelingerne.

I sager, der henvises til afdelingerne, udoeves praesidentens befoejelser af afdelingsformanden.

Artikel 10

1. Domstolen udpeger afdelingsformaendene samt en foerstegeneraladvokat for et aar ad gangen.

Bestemmelserne i artikel 7, stk. 2 og 3, finder anvendelse.

Det offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, hvem der udpeges i medfoer af dette stykke.

2. Saa snart praesidenten har udpeget den refererende dommer, bestemmer foerstegeneraladvokaten, hvilken generaladvokat sagen skal henvises til. Han traeffer de noedvendige foranstaltninger, saafremt en generaladvokat har forfald.

Artikel 11

Har praesidenten forfald, eller er embedet ubesat, varetages praesidentens opgaver af en af afdelingsformaendene i henhold til den rangfoelge, der er fastsat i artikel 6.

Har praesidenten og afdelingsformaendene forfald, eller er deres embeder ubesatte, varetages praesidentens opgaver af en af de oevrige dommere i henhold til den rangfoelge, der er fastsat i artikel 6.

Kapitel 3 JUSTITSKONTORET Foerste afdeling - Justitssekretaeren og assisterende justitssekretaerer

Artikel 12

1. Domstolen udnaevner justitssekretaeren.

Praesidenten underretter Domstolens medlemmer om de indgaaede ansoegninger to uger foer den dato, der er fastsat for udnaevnelsen.

2. Ansoegningerne skal indeholde udfoerlige oplysninger om ansoegerens alder, nationalitet, akademiske grader, sprogkundskaber, nuvaerende og tidligere beskaeftigelse samt eventuelle erfaringer fra judicielt og internationalt arbejde.

3. Udnaevnelsen finder sted paa den i artikel 7, stk. 3, fastsatte maade.

4. Justitssekretaeren udnaevnes for et tidsrum af seks aar. Han kan genudnaevnes.

5. Bestemmelserne i artikel 3 finder anvendelse paa justitssekretaeren.

6. Justitssekretaeren kan kun afskediges, hvis han ikke laengere opfylder de noedvendige betingelser eller overholder de forpligtelser, der foelger med embedet. Domstolen traeffer beslutning herom efter at have givet justitssekretaeren lejlighed til at fremsaette sine synspunkter.

7. Fratraeder justitssekretaeren inden embedsperiodens udloeb, udnaevner Domstolen en ny justitssekretaer for et tidsrum af seks aar.

Artikel 13

Domstolen kan efter den fremgangsmaade, som gaelder for justitssekretaeren, udnaevne en eller flere assisterende justitssekretaerer til at bistaa justitssekretaeren og til at traede i hans sted inden for de graenser, der er fastsat i den i artikel 15 omhandlede instruks for justitssekretaeren.

Artikel 14

Praesidenten udpeger de tjenestemaend eller andre ansatte, der skal varetage justitssekretaerens opgaver, naar denne og de assisterende justitssekretaerer har forfald, eller deres embeder er ubesatte.

Artikel 15

Efter forslag fra praesidenten udarbejder Domstolen en instruks for justitssekretaeren.

Artikel 16

1. Justitskontoret foerer paa justitssekretaerens ansvar et register, som paraferes af praesidenten, og hvori alle processkrifter med dertil hoerende bilag loebende indfoeres i den raekkefoelge, hvori de indleveres.

2. Justitssekretaeren forsyner originaldokumenterne, og, saafremt parterne anmoder om det, tillige de genparter, de forelaegger, med paategning om indfoerslen i registret.

3. Indfoerslen i registret og de i stk. 2 naevnte paategninger har retsvirkning som autentisk bevis.

4. Naermere bestemmelser om registrets foerelse fastsaettes i den i artikel 15 omhandlede instruks for justitssekretaeren.

5. Enhver, der har interesse heri, kan gennemse registret paa Justitskontoret og faa genparter eller udskrifter heraf mod betaling efter de takster, som Domstolen fastsaetter efter justitssekretaerens indstilling.

Enhver part i en sag kan desuden mod betaling efter Justitskontorets takster faa genparter af processkrifterne samt udskrifter af domme og kendelser.

6. Der offentliggoeres en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende med angivelse af datoen for staevningens indfoersel i registret, parternes navne og adresser, soegsmaalets genstand, de nedlagte paastande samt soegsmaalsgrundene og de vaesentligste argumenter.

7. Er Raadet eller Kommissionen ikke part i sagen, sender Domstolen institutionen en genpart af staevningen og svarskriftet, men ikke bilagene til disse dokumenter, saaledes at institutionen kan konstatere, om det i henhold til EKSF-Traktatens artikel 36, stk. 3, EOEF-Traktatens artikel 184 eller Euratom-Traktatens artikel 156 goeres gaeldende, at en af institutionens retsakter ikke kan finde anvendelse.

Artikel 17

1. Paa praesidentens vegne soerger justitssekretaeren for modtagelse, videresendelse og opbevaring af alle dokumenter samt for foretagelse af de i dette reglement omhandlede forkyndelser.

2. Justitssekretaeren bistaar Domstolen, afdelingerne, praesidenten og dommerne i alle deres embedshandlinger.

Artikel 18

Justitssekretaeren opbevarer seglet. Han har ansvaret for arkivet og soerger for Domstolens publikationer.

Artikel 19

Justitssekretaeren overvaerer Domstolens og afdelingernes moeder, jf. dog artiklerne 4 og 27.

Anden afdeling - Domstolens administration

Artikel 20

1. Domstolens tjenestemaend og oevrige ansatte ansaettes paa de vilkaar, der er fastsat i vedtaegten for personalet.

2. Foer tjenestemaendene paabegynder deres virksomhed, aflaegger de over for praesidenten i justitssekretaerens naervaerelse foelgende ed:

»Jeg svaerger, at jeg loyalt og samvittighedsfuldt vil udfoere de opgaver, som er betroet mig af De Europaeiske Faellesskabers Domstol, og at jeg vil overholde min tavshedspligt.«

Artikel 21

Efter forslag fra justitssekretaeren fastlaegger eller aendrer Domstolen sin administrative opbygning.

Artikel 22

Domstolen opretter en sprogtjeneste bestaaende af saerligt kvalificerede medarbejdere, som godtgoer at have en fyldestgoerende juridisk uddannelse og et grundigt kendskab til flere af Domstolens officielle sprog.

Artikel 23

Domstolens administration, finansforvaltning og bogholderi varetages paa praesidentens vegne af justitssekretaeren, der bistaas af en administrator.

Kapitel 4 ASSISTERENDE REFERENTER

Artikel 24

1. Saafremt det skoennes noedvendigt af hensyn til sagernes undersoegelse og oplysning, fremsaetter Domstolen i henhold til EKSF-statuttens artikel 16 og EOEF- og Euratom-statutternes artikel 12 forslag om udnaevnelse af assisterende referenter.

2. De assisterende referenter har navnlig til opgave:

- at bistaa praesidenten i spoergsmaal om anvendelse af foreloebige forholdsregler,

- at bistaa de refererende dommere ved loesningen af deres opgaver.

3. Under udfoerelsen af deres hverv er de assisterende referenter undergivet praesidenten, en af afdelingsformaendene eller den refererende dommer.

4. Foer de assisterende referenter paabegynder deres virksomhed, aflaegger de over for Domstolen den i artikel 3 omhandlede ed.

Kapitel 5 FORRETNINGSGANGEN VED DOMSTOLEN

Artikel 25

1. Praesidenten fastsaetter tidspunkterne for Domstolens moeder.

2. Afdelingsformaendene fastsaetter tidspunkterne for afdelingernes moeder.

3. Domstolen og afdelingerne kan afholde et eller flere naermere angivne moeder et andet sted end der, hvor Domstolen har saede.

Artikel 26

1. Er der paa grund af forfald et lige antal dommere til stede, deltager den dommer, der i henhold til artikel 6 har den laveste anciennitet, ikke i raadslagningen og afstemningen, medmindre han er refererende dommer. Er dette tilfaeldet, deltager den dommer, der er placeret umiddelbart over ham i rangfoelgen, ikke i raadslagningen og afstemningen.

2. Viser det sig, efter at Domstolen er indkaldt, at det antal paa syv dommere, der skal deltage, for at Domstolen er beslutningsdygtig, ikke er til raadighed, udsaetter praesidenten retsmoedet, indtil Domstolen er beslutningsdygtig.

3. Er det antal paa tre dommere, der skal deltage, for at afdelingen er beslutningsdygtig, ikke til raadighed, underretter afdelingsformanden praesidenten herom, og denne udpeger en anden dommer, for at afdelingen kan blive beslutningsdygtig.

Artikel 27

1. Domstolens og afdelingernes raadslagninger og afstemninger er ikke offentlige.

2. I raadslagningen og afstemningen deltager kun de dommere, der har vaeret til stede under den mundtlige forhandling, samt i givet fald den assisterende referent, som har faaet overdraget undersoegelsen af sagen.

3. Enhver dommer, der deltager i raadslagningen og afstemningen, udtaler sin mening og begrunder den.

4. En dommer kan forlange, at ethvert spoergsmaal, foer det saettes under afstemning, affattes paa et af ham valgt sprog og skriftligt tilstilles Domstolen eller afdelingen.

5. Det resultat, der efter den afsluttende droeftelse vedtages af et flertal af dommere, er udtryk for Domstolens afgoerelse. Stemmerne afgives i omvendt raekkefoelge af den i artikel 6 fastsatte rangfoelge.

6. I tilfaelde af uenighed om spoergsmaalenes genstand, affattelse og raekkefoelge eller om fortolkningen af afstemningen traeffer Domstolen eller afdelingen afgoerelse.

7. I Domstolens moeder vedroerende administrative spoergsmaal deltager generaladvokaterne med stemmeret. Justitssekretaeren er til stede, medmindre Domstolen bestemmer andet.

8. Naar Domstolen holder moede, uden at justitssekretaeren er til stede, paalaegger den, hvis det skoennes noedvendigt, den dommer, der i henhold til artikel 6 har den laveste anciennitet, at optage et protokollat, som underskrives af praesidenten og den paagaeldende dommer.

Artikel 28

1. Medmindre Domstolen bestemmer andet, fastsaettes retsferierne saaledes:

- fra 18. december til 10. januar,

- fra soendagen foer paaske til den anden soendag efter paaske,

- fra 15. juli til 15. september.

I retsferierne varetages praesidentens opgaver paa det sted, hvor Domstolen har saede, enten af praesidenten, der holder sig i forbindelse med justitssekretaeren, eller af en afdelingsformand eller en anden dommer, som praesidenten paalaegger at traede i sit sted.

2. I retsferierne kan praesidenten i paatraengende tilfaelde indkalde dommerne og generaladvokaterne.

3. Domstolen iagttager de lovbestemte fri- og helligdage paa det sted, hvor Domstolen har saede.

4. Naar der foreligger rimelig grund hertil, kan Domstolen bevilge dommerne og generaladvokaterne tjenestefrihed.

Kapitel 6 REGLER OM SPROG

Artikel 29

1. Processprogene er dansk, engelsk, fransk, graesk, irsk, italiensk, nederlandsk, portugisisk, spansk og tysk.

2. Sagsoegeren vaelger processproget, hvor ikke andet nedenfor er bestemt:

a) er sagsoegte en medlemsstat eller en fysisk eller juridisk person, der er hjemmehoerende i en medlemsstat, er processproget denne stats officielle sprog. Er der flere officielle sprog, er processproget det, sagsoegeren vaelger,

b)

efter faelles anmodning fra parterne kan Domstolen tillade, at et andet af de i stk. 1 naevnte sprog anvendes under hele sagen eller en del af denne,

c)

efter anmodning fra en af parterne og efter at den anden part og generaladvokaten er blevet hoert, kan Domstolen fravige bestemmelserne i litra a) og b) og tillade, at et andet af de i stk. 1 naevnte sprog helt eller delvis anvendes som processprog; en saadan anmodning kan ikke fremsaettes af De Europaeiske Faellesskabers institutioner.

I de i artikel 103 naevnte tilfaelde er processproget sproget ved den nationale ret, der indbringer sagen for Domstolen.

3. Processproget anvendes saerlig i parternes skriftlige og mundtlige indlaeg, herunder de vedlagte dokumenter, samt i Domstolens protokollater og afgoerelser.

Ethvert dokument, der er affattet paa et andet sprog end processproget, skal vaere vedlagt en oversaettelse til processproget.

Hvor der er tale om omfangsrige dokumenter, kan der fremlaegges oversaettelser i uddrag. Domstolen eller afdelingen kan dog til enhver tid af egen drift eller efter anmodning fra en part forlange en mere omfattende eller en fuldstaendig oversaettelse.

Uanset disse bestemmelser kan medlemsstaterne anvende deres eget officielle sprog, naar de indtraeder i en for Domstolen verserende sag eller deltager i en af de i artikel 103 naevnte praejudicielle sager. Denne bestemmelse finder anvendelse paa saavel skriftlige som mundtlige indlaeg. Justitssekretaeren foranlediger indlaeggene oversat til processproget.

4. Naar vidner eller sagkyndige erklaerer, at de ikke kan udtrykke sig tilstraekkelig klart paa et af de i stk. 1 naevnte sprog, kan Domstolen eller afdelingen tillade, at de afgiver forklaring paa et andet sprog. Justitssekretaeren foranlediger forklaringen oversat til processproget.

5. Praesidenten og afdelingsformaendene kan ved ledelsen af forhandlingerne benytte sig af et andet af de i stk. 1 naevnte sprog end processproget; det samme gaelder den refererende dommer, naar han udfaerdiger den foreloebige rapport og retsmoederapporten, dommerne og generaladvokaterne, naar de stiller spoergsmaal, og generaladvokaterne, naar de fremsaetter forslag til afgoerelse. Justitssekretaeren foranlediger oversaettelsen til processproget.

Artikel 30

1. Efter anmodning fra en af dommerne, generaladvokaten eller en part foranlediger justitssekretaeren, at det, som er sagt eller skrevet under sagens behandling for Domstolen eller afdelingen, oversaettes til de oenskede sprog blandt dem, der er naevnt i artikel 29, stk. 1.

2. Domstolens publikationer udfaerdiges paa de sprog, der er omhandlet i artikel 1 i Raadets forordning nr. 1.

Artikel 31

Tekster affattet paa processproget eller paa et andet sprog i henhold til en tilladelse efter artikel 29 er retsgyldige.

Kapitel 7 BEFULDMAEGTIGEDES, RAADGIVERES OG ADVOKATERS RETTIGHEDER OG FORPLIGTELSER

Artikel 32

1. Befuldmaegtigede for en stat eller en institution samt raadgivere og advokater, der moeder for Domstolen eller for en retsinstans, over for hvilken Domstolen har fremsat en

retsanmodning, kan ikke retsforfoelges paa grund af deres mundtlige og skriftlige ytringer vedroerende sagen eller sagens parter.

2. Befuldmaegtigede, raadgivere og advokater nyder desuden foelgende privilegier og lettelser:

a) ingen papirer eller dokumenter, der vedroerer sagens behandling, kan goeres til genstand for ransagning eller beslaglaeggelse; i tilfaelde af tvist kan toldvaesenet eller politiet forsegle de paagaeldende papirer og dokumenter, som uopholdeligt skal tilstilles Domstolen til gennemsyn i justitssekretaerens og den paagaeldendes naervaerelse,

b)

befuldmaegtigede, raadgivere og advokater har krav paa at faa tildelt de udenlandske betalingsmidler, der er noedvendige for udoevelsen af deres hverv,

c)

befuldmaegtigede, raadgivere og advokater kan frit rejse i det omfang, det er noedvendigt for udoevelsen af deres hverv.

Artikel 33

De privilegier, immuniteter og lettelser, der er naevnt i artikel 32, tilkommer kun befuldmaegtigede, raadgivere og advokater, som forinden dokumenterer deres stilling paa foelgende maade:

a) befuldmaegtigede ved et officielt dokument udstedt af den stat eller institution, de repraesenterer; en genpart af dette dokument tilstilles straks justitssekretaeren af den paagaeldende stat eller institution,

b)

raadgivere og advokater ved et legitimationsdokument underskrevet af justitssekretaeren; et saadant dokument er kun gyldigt i et begraenset tidsrum, der kan forlaenges eller forkortes under hensyn til retsforhandlingens varighed.

Artikel 34

De i artikel 32 naevnte privilegier, immuniteter og lettelser indroemmes udelukkende af hensyn til sagens gennemfoerelse.

Domstolen kan ophaeve immuniteten, naar den skoenner, at dette ikke strider mod hensynet til sagens gennemfoerelse.

Artikel 35

1. En raadgiver eller advokat, hvis optraeden over for Domstolen, en afdeling, en dommer, en generaladvokat eller justitssekretaeren er uforenelig med Domstolens vaerdighed, eller som misbruger sine befoejelser, kan til enhver tid udelukkes fra retsforhandlingerne ved en kendelse afsagt af Domstolen eller afdelingen, efter at generaladvokaten er hoert, og den paagaeldende har haft lejlighed til at udtale sig.

Kendelsen kan fuldbyrdes straks.

2. Udelukkes en raadgiver eller en advokat fra retsforhandlingerne, udsaettes disse indtil udloebet af en af praesidenten fastsat frist, for at den paagaeldende part kan udpege en anden raadgiver eller advokat.

3. Afgoerelser truffet i medfoer af denne artikel kan tilbagekaldes.

Artikel 36

Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse paa de laerere ved hoejere laereanstalter, der har moederet for Domstolen i medfoer af EKSF-statuttens artikel 20, EOEF-statuttens artikel 17 og Euratom-statuttens artikel 17.

ANDET AFSNIT RETTERGANGSMAADEN Kapitel 1 SKRIFTLIG FORHANDLING

Artikel 37

1. Det originale eksemplar af ethvert processkrift skal underskrives af partens befuldmaegtigede eller advokat.

Med processkriftet og de heri naevnte bilag skal indleveres fem genparter til brug for Domstolen og en genpart til hver af parterne i sagen. Genparternes rigtighed bekraeftes af den part, der indleverer dem.

2. Institutionerne skal derudover inden for de frister, der er fastsat af Domstolen, fremlaegge oversaettelser af ethvert processkrift til de andre sprog, der er naevnt i artikel 1 i Raadets forordning nr. 1. stk. 1, andet afsnit, finder anvendelse.

3. Ethvert processkrift dateres. Datoen for indleveringen til Justitskontoret er eneafgoerende for beregningen af procesfristerne.

4. Ethvert processkrift skal vaere vedlagt de paaberaabte dokumenter samt en fortegnelse over disse.

5. Er et dokument paa grund af sit omfang kun vedlagt processkriftet i uddrag, skal dokumentet i sin helhed eller en fuldstaendig genpart indleveres til Justitskontoret.

Artikel 38

1. Staevning, der udtages i henhold til EKSF-statuttens artikel 22, EOEF-statuttens artikel 19 eller Euratom-statuttens artikel 19, skal indeholde:

a) sagsoegerens navn og adresse,

b)

angivelse af sagsoegte,

c)

soegsmaalets genstand og en kort fremstilling af soegsmaalsgrundene,

d)

sagsoegerens paastande,

e)

i paakommende tilfaelde en angivelse af de beviser, der paaberaabes.

2. Til brug under sagen skal der i staevningen angives en valgt adresse paa det sted, hvor Domstolen har saede. I staevningen skal angives navnet paa en person, der er bemyndiget til og har indvilliget i at modtage forkyndelser.

Opfylder staevningen ikke disse krav, sker alle forkyndelser for den paagaeldende part under sagen, saa laenge staevningen ikke er berigtiget, ved rekommanderet brev til partens befuldmaegtigede eller advokat. I modsaetning til, hvad der gaelder efter artikel 79, anses forskriftsmaessig forkyndelse for at vaere sket ved indleveringen af det rekommanderede brev til postvaesenet paa det sted, hvor Domstolen har saede.

3. En advokat, som bistaar eller repraesenterer en part, skal til Justitskontoret indlevere dokumentation for, at han har beskikkelse i en medlemsstat.

4. Med staevningen skal i givet fald indleveres de dokumenter, som er angivet i EKSF-statuttens artikel 22, stk. 2, EOEF-statuttens artikel 19, stk. 2, og Euratom-statuttens artikel 19, stk. 2.

5. Er sagsoegeren en privatretlig juridisk person, skal staevningen vaere vedlagt:

a)

dennes vedtaegter, en nyere udskrift af handelsregistret, en nyere udskrift af selskabs- eller foreningsregistret eller andet bevis for, at sagsoegeren bestaar som juridisk person,

b)

bevis for, at advokatens fuldmagt er behoerigt udstedt af en person, der er befoejet hertil.

6. Staevninger, der udtages i henhold til EKSF-Traktatens artikler 42 og 89, EOEF-Traktatens artikler 181 og 182, og Euratom-Traktatens artikler 153 og 154, skal vaere vedlagt et eksemplar af den voldgiftsbestemmelse, som indeholdes i en af Faellesskabet eller i en paa dets vegne indgaaet offentligretlig eller privatretlig aftale, eller af et eksemplar af den voldgiftsaftale, der er indgaaet mellem de paagaeldende medlemsstater.

7. Opfylder staevningen ikke kravene i stk. 3-6, giver justitssekretaeren sagsoegeren en rimelig frist til at berigtige

staevningen eller til at tilvejebringe de ovenfor naevnte dokumenter. Sker dette ikke inden for den fastsatte frist, traeffer Domstolen efter at have hoert generaladvokaten afgoerelse om, hvorvidt undladelsen af at overholde disse formforskrifter skal medfoere, at sagen afvises.

Artikel 39

Staevningen forkyndes for sagsoegte. I det i artikel 38, stk. 7, naevnte tilfaelde sker forkyndelsen, efter at mangelen er afhjulpet, eller efter at Domstolen har fastslaaet, at sagen ikke skal afvises paa grund af tilsidesaettelse af de i den naevnte artikel fastsatte formforskrifter.

Artikel 40

1. Inden en maaned efter staevningens forkyndelse skal sagsoegte indgive sit svarskrift. Dette skal indeholde:

a) sagsoegtes navn og adresse,

b)

de faktiske og retlige anbringender, der goeres gaeldende,

c)

sagsoegtes paastande,

d)

angivelse af de beviser, der paaberaabes.

Bestemmelserne i artikel 38, stk. 2-5, finder anvendelse.

2. Praesidenten kan paa sagsoegtes begrundede anmodning forlaenge den i stk. 1 naevnte frist.

Artikel 41

1. Staevningen og svarskriftet kan suppleres med en replik fra sagsoegeren og en duplik fra sagsoegte.

2. Praesidenten fastsaetter fristerne for indlevering af disse processkrifter.

Artikel 42

1. Parterne kan i replikken og duplikken anfoere yderligere beviser til stoette for deres anbringender. Parterne skal begrunde, hvorfor beviserne foerst paaberaabes paa dette tidspunkt.

2. Nye anbringender maa ikke fremsaettes under sagens behandling, medmindre de stoettes paa retlige eller faktiske omstaendigheder, som er kommet frem under retsforhandlingerne.

Fremsaetter en part under retsforhandlingerne nye anbringender, jf. foerste afsnit, kan praesidenten, naar de saedvanlige procesfrister er udloebet, paa grundlag af en rapport fra den refererende dommer og efter at generaladvokaten er hoert, give den anden part en frist til at svare herpaa.

Afgoerelsen af, hvorvidt fremsaettelsen af det nye anbringende kan tillades, traeffes foerst ved den endelige dom.

Artikel 43

Efter at have hoert parterne og, hvis sagen allerede er henvist til en generaladvokat i medfoer af artikel 10, stk. 2, generaladvokaten kan praesidenten til enhver tid med henblik paa den skriftlige eller mundtlige forhandling eller den endelige dom traeffe bestemmelse om forening af flere sager, der angaar samme genstand og har forbindelse med hinanden. Praesidenten kan ophaeve denne forening.

Artikel 44

1. Efter indleveringen af duplik, jf. artikel 41, stk. 1, fastsaetter praesidenten den dato, paa hvilken den refererende dommer skal forelaegge Domstolen en foreloebig rapport. Rapporten skal indeholde forslag om, hvorvidt sagen kraever bevisoptagelse eller andre forberedende foranstaltninger, samt om eventuel henvisning af sagen til den afdeling, der er udpeget i overensstemmelse med artikel 9, stk. 2.

Efter at have hoert generaladvokaten traeffer Domstolen afgoerelse om, hvorvidt den refererende dommers forslag skal foelges.

Samme fremgangsmaade anvendes:

a) hvis replikken eller duplikken ikke er indleveret inden udloebet af den frist, der er fastsat i henhold til artikel 41, stk. 2,

b)

hvis den paagaeldende part giver afkald paa sin ret til at afgive replik eller duplik.

2. Bestemmer Domstolen, at der skal ske bevisoptagelse, og drager den ikke selv omsorg herfor, overlader den dette til afdelingen.

Bestemmer Domstolen, at der ikke skal ske bevisoptagelse, fastsaetter praesidenten datoen for aabningen af den mundtlige forhandling.

Artikel 44a

Retsforhandlingerne for Domstolen omfatter ogsaa et mundtligt stadium, medmindre andet fremgaar af saerlige bestemmelser i dette reglement, og medmindre Domstolen i saerlige tilfaelde efter indleveringen af de i artikel 40, stk. 1, og eventuelt artikel 41, stk. 1, omhandlede processkrifter traeffer anden afgoerelse paa grundlag af den refererende dommers rapport og efter at have hoert generaladvokaten og indhentet parternes udtrykkelige samtykke.

Kapitel 2 SAGENS OPLYSNING Foerste afdeling - Bevisoptagelse

Artikel 45

1. Efter at have hoert generaladvokaten angiver Domstolen ved kendelse, hvilke bevismidler den finder hensigtsmaessige, og hvilke faktiske omstaendigheder der skal bevises. Inden Domstolen traeffer bestemmelse om anvendelse af de

i stk. 2, litra c), d) og e), naevnte bevismidler, hoeres parterne.

Kendelsen forkyndes for parterne.

2. Foelgende bevismidler kan anvendes, jf. i oevrigt EKSF-statuttens artikler 24 og 25, EOEF-statuttens artikler 21 og 22 og Euratom-statuttens artikler 22 og 23:

a) parternes personlige fremmoede,

b)

indhentelse af oplysninger og fremlaeggelse af dokumenter,

c)

vidnefoersel,

d)

indhentelse af sagkyndige erklaeringer,

e)

besigtigelse.

3. Domstolen foranstalter selv den bevisoptagelse, den har truffet bestemmelse om, eller overlader dette til den refererende dommer.

Generaladvokaten tager del i bevisoptagelsen.

4. Adgangen til at foere modbevis og til at fremkomme med nye beviser bevares.

Artikel 46

1. Den afdeling, der har faaet til opgave at foranstalte bevisoptagelsen, udoever de befoejelser, der er tillagt Domstolen ved artiklerne 45 og 47-53. De befoejelser, der er tillagt praesidenten, udoeves af afdelingsformanden.

2. Artiklerne 56 og 57 finder anvendelse paa forhandlingerne for afdelingen.

3. Parterne kan overvaere bevisoptagelsen.

Anden afdeling - Indkaldelse og afhoering af vidner og sagkyndige

Artikel 47

1. Domstolen bestemmer af egen drift eller efter anmodning fra parterne og efter at have hoert generaladvokaten, at bestemte faktiske omstaendigheder skal bevises ved vidnefoersel. Domstolens kendelse skal angive de faktiske omstaendigheder, der skal bevises.

Domstolen indkalder vidnerne af egen drift eller efter anmodning fra parterne eller generaladvokaten.

En parts anmodning om afhoering af et vidne skal indeholde en angivelse af, hvilke faktiske omstaendigheder vidnet skal afhoeres om, og hvilke grunde der goer afhoeringen berettiget.

2. Domstolen indkalder ved kendelse de vidner, den finder det noedvendigt at afhoere. Kendelsen skal indeholde:

a) vidnernes fulde navn, stilling og adresse,

b)

angivelse af de faktiske omstaendigheder, vidnerne skal afhoeres om,

c)

i givet fald oplysning om de foranstaltninger, Domstolen har truffet med henblik paa at godtgoere vidnernes udlaeg, og om den straf, vidnerne kan idoemmes ved udeblivelse.

Kendelsen forkyndes for parterne og vidnerne.

3. Domstolen kan bestemme, at vidner, som oenskes foert af parterne, foerst indkaldes, naar der i Domstolens kasse er deponeret et beloeb til daekning af de anslaaede omkostninger; Domstolen fastsaetter beloebets stoerrelse.

Domstolens kasse yder de noedvendige forskud i forbindelse med afhoering af vidner, som den har indkaldt af egen drift.

4. Efter at vidnernes identitet er fastslaaet, meddeler praesidenten dem, at de skal bekraefte rigtigheden af deres forklaring paa den maade, der er angivet i dette reglement.

Vidnerne afhoeres af Domstolen, efter at parterne er indkaldt. Naar forklaringen er afgivet, kan praesidenten paa parternes anmodning eller af egen drift stille spoergsmaal til vidnerne.

Det samme gaelder dommerne og generaladvokaten.

Med praesidentens tilladelse kan parternes repraesentanter stille spoergsmaal til vidnerne.

5. Vidnet skal efter at have afgivet forklaring aflaegge foelgende ed:

»Jeg svaerger, at jeg har sagt sandheden, hele sandheden og kun sandheden.«

Domstolen kan efter at have hoert parterne fritage vidnet for at aflaegge ed.

6. Justitssekretaeren foerer en protokol, hvori vidnets forklaring optages.

Protokollatet underskrives af praesidenten eller den refererende dommer, som har foretaget afhoeringen, samt af justitssekretaeren. Forinden skal der gives vidnet mulighed for at gennemlaese protokollatet og underskrive det.

Protokollatet har retsvirkning som autentisk bevis.

Artikel 48

1. Vidner, der er lovligt indkaldt, har pligt til at give moede.

2. Naar et vidne, der er lovligt indkaldt, ikke giver moede for Domstolen, kan denne paalaegge vidnet en boede paa indtil

5 000 ECU, samt bestemme, at der skal foretages ny indkaldelse for vidnets egen regning.

Det samme gaelder et vidne, som uden gyldig grund naegter at afgive forklaring, aflaegge ed eller afgive den hertil svarende hoejtidelige erklaering, som eventuelt traeder i stedet for eden.

3. Vidnet kan fritages for den boede, han er blevet paalagt, hvis han for Domstolen godtgoer at have haft en gyldig grund. Boeden kan nedsaettes, naar vidnet anmoder herom og godtgoer, at den ikke staar i rimeligt forhold til hans indkomst.

4. Tvangsfuldbyrdelse af den boede, der er paalagt, eller de foranstaltninger, der er truffet bestemmelse om i henhold til denne artikel, sker efter bestemmelserne i EKSF-Traktatens artikler 44 og 92, EOEF-Traktatens artikler 187 og 192 og Euratom-Traktatens artikler 159 og 164.

Artikel 49

1. Domstolen kan bestemme, at der skal indhentes en sagkyndig erklaering. Den kendelse, hvorved den sagkyndige udmeldes, skal noeje angive hans opgave og fastsaette en frist for erklaeringens afgivelse.

2. Der tilstilles den sagkyndige en genpart af kendelsen samt af alle de dokumenter, der er noedvendige for udfoerelsen af hans opgave. Den sagkyndige staar under tilsyn af den refererende dommer, som kan vaere til stede ved den sagkyndige undersoegelse, og som skal holdes underrettet om undersoegelsens forloeb.

Domstolen kan traeffe bestemmelse om, at parterne eller en af dem skal indbetale et beloeb til daekning af udgifterne i forbindelse med den sagkyndige erklaering.

3. Efter den sagkyndiges anmodning kan Domstolen traeffe bestemmelse om afhoering af vidner; afhoeringen sker efter reglerne i artikel 47.

4. Den sagkyndige kan kun udtale sig om spoergsmaal, som udtrykkeligt er forelagt ham.

5. Efter at den sagkyndige har afgivet sin erklaering, kan Domstolen bestemme, at han skal afgive forklaring; parterne skal indkaldes hertil.

Med praesidentens tilladelse kan parternes repraesentanter stille spoergsmaal til den sagkyndige.

6. Efter afgivelsen af erklaeringen aflaegger den sagkyndige foelgende ed for Domstolen:

»Jeg svaerger, at jeg har udfoert mit hverv samvittighedsfuldt og upartisk.«

Domstolen kan efter at have hoert parterne fritage den sagkyndige for at aflaegge ed.

Artikel 50

1. Domstolen traeffer afgoerelse, hvis en part goer indsigelse mod et vidne eller en sagkyndig paa grund af uegnethed, uvaerdighed eller af andre grunde, eller hvis et vidne eller en sagkyndig naegter at afgive forklaring, aflaegge ed eller afgive den hertil svarende hoejtidelige erklaering.

2. Indsigelse mod et vidne eller en sagkyndig skal fremsaettes inden for en frist af to uger efter forkyndelsen af den kendelse, hvorved vidnet indkaldes, eller den sagkyndige udmeldes, ved et dokument, hvori grundene til indsigelsen og beviserne for dennes berettigelse anfoeres.

Artikel 51

1. Vidner og sagkyndige har krav paa godtgoerelse af deres rejse- og opholdsudgifter. Domstolens kasse kan yde dem forskud til afholdelse af disse udgifter.

2. Vidner har krav paa erstatning for tabt arbejdsfortjeneste, og sagkyndige har krav paa vederlag for deres arbejde. Disse erstatninger og vederlag udbetales af Domstolens kasse til vidnerne og de sagkyndige, naar de har opfyldt deres pligter eller udfoert deres hverv.

Artikel 52

Domstolen kan paa de betingelser, som fastsaettes i det i artikel 125 naevnte reglement, paa parternes begaering eller af egen drift fremsaette retsanmodning om afhoering af vidner eller sagkyndige.

Artikel 53

1. Justitssekretaeren optager et protokollat for hvert retsmoede. Protokollatet underskrives af praesidenten og justitssekretaeren. Det har retsvirkning som autentisk bevis.

2. Parterne kan paa Justitskontoret goere sig bekendt med ethvert protokollat og med den sagkyndiges erklaering og mod betaling faa udskrifter heraf.

Tredje afdeling - Afslutning af sagens oplysning

Artikel 54

Medmindre Domstolen beslutter at give parterne en frist til at fremsaette skriftlige bemaerkninger, fastsaetter praesidenten datoen for aabningen af den mundtlige forhandling efter afslutningen af bevisoptagelsen.

Er der givet en frist til at fremsaette skriftlige bemaerkninger, fastsaetter praesidenten datoen for aabningen af den mundtlige forhandling efter udloebet af denne frist.

Kapitel 3 MUNDTLIG FORHANDLING

Artikel 55

1. Medmindre andet foelger af fortrinsretten efter artikel 85 for visse afgoerelser, paadoemmer Domstolen de sager, som er indbragt for den, i den raekkefoelge, hvori bevisoptagelsen afsluttes. Afsluttes bevisoptagelsen i flere sager samtidig, er datoen for staevningens indfoersel i registret afgoerende for raekkefoelgen.

2. Praesidenten kan i saerlige tilfaelde traeffe afgoerelse om, at en sag skal paadoemmes forud for andre.

Praesidenten kan i saerlige tilfaelde, efter at have hoert parterne og generaladvokaten, enten af egen drift eller efter begaering fra en part traeffe afgoerelse om, at en sag skal udsaettes til senere paadoemmelse. Praesidenten kan efter faelles begaering fra parterne traeffe afgoerelse om, at en sag skal udsaettes.

Artikel 56

1. Retsforhandlingerne aabnes og ledes af praesidenten, som har ansvaret for ordenens opretholdelse under retsmoederne.

2. Naar det er besluttet, at doerene skal lukkes, maa indholdet af retsforhandlingerne ikke offentliggoeres.

Artikel 57

Praesidenten kan under retsforhandlingerne stille spoergsmaal til parternes befuldmaegtigede, raadgivere eller advokater.

Det samme gaelder dommerne og generaladvokaten.

Artikel 58

Parterne kan kun forhandle gennem deres befuldmaegtigede, raadgivere eller advokater.

Artikel 59

1. Inden afslutningen af den mundtlige forhandling fremsaetter generaladvokaten mundtligt et begrundet forslag til afgoerelse.

2. Efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgoerelse, erklaerer praesidenten den mundtlige forhandling for afsluttet.

Artikel 60

Domstolen kan efter at have hoert generaladvokaten til enhver tid efter reglerne i artikel 45, stk. 1, traeffe bestemmelse om

yderligere bevisoptagelse eller om at genoptage og uddybe tidligere bevisoptagelse. Domstolen kan paalaegge afdelingen eller den refererende dommer at traeffe disse foranstaltninger.

Artikel 61

Domstolen kan efter at have hoert generaladvokaten traeffe bestemmelse om genaabning af den mundtlige forhandling.

Artikel 62

1. Justitssekretaeren optager et protokollat for hvert retsmoede. Protokollatet underskrives af praesidenten og justitssekretaeren. Det har retsvirkning som autentisk bevis.

2. Parterne kan paa Justitskontoret goere sig bekendt med ethvert protokollat og mod betaling faa udskrift heraf.

Kapitel 4 DOMME

Artikel 63

En dom skal indeholde:

- angivelse af, at den er afsagt af Domstolen,

- datoen for dens afsigelse,

- navnene paa praesidenten og de dommere, som har deltaget i afgoerelsen,

- generaladvokatens navn,

- justitssekretaerens navn,

- angivelse af parterne,

- navnene paa parternes befuldmaegtigede, raadgivere eller advokater,

- parternes paastande,

- angivelse af, at generaladvokaten er blevet hoert,

- en kort fremstilling af de faktiske omstaendigheder,

- praemisserne,

- konklusionen, herunder afgoerelsen om sagens omkostninger.

Artikel 64

1. Dommen afsiges i et offentligt retsmoede, hvortil parterne indkaldes.

2. Originaleksemplaret af dommen underskrives af praesidenten, de dommere, der har deltaget i raadslagningen og afstemningen, og justitssekretaeren, hvorefter det forsegles og opbevares i Justitskontoret; en bekraeftet genpart af dommen forkyndes for hver af parterne.

3. Justitssekretaeren anfoerer datoen for dommens afsigelse paa det originale eksemplar af dommen.

Artikel 65

Dommen har retskraft fra den dag, den er afsagt.

Artikel 66

1. Domstolen kan berigtige skrive- eller regnefejl eller aabenbare urigtigheder af egen drift eller efter anmodning fra en part, saafremt anmodningen fremsaettes inden to uger fra dommens afsigelse; bestemmelserne om fortolkning af domme beroeres ikke heraf.

2. Justitssekretaeren underretter parterne, som kan fremsaette deres skriftlige bemaerkninger inden for en af praesidenten fastsat frist.

3. Domstolen traeffer afgoerelse i et lukket moede efter at have hoert generaladvokaten.

4. Originaleksemplaret af den kendelse, hvorved der foretages en berigtigelse, vedlaegges originaleksemplaret af den berigtigede dom. Der goeres en bemaerkning om kendelsen i marginen paa originaleksemplaret af den berigtigede dom.

Artikel 67

Har Domstolen undladt at traeffe afgoerelse enten om et enkelt punkt i paastandene eller om sagens omkostninger, skal den part, som vil goere dette gaeldende, inden en maaned efter dommens forkyndelse fremsaette begaering om, at Domstolen tager spoergsmaalet op til behandling.

Begaeringen forkyndes for den anden part, og praesidenten giver denne en frist til at fremsaette sine skriftlige bemaerkninger.

Efter at disse bemaerkninger er fremsat, og generaladvokaten er hoert, afgoer Domstolen, om begaeringen kan antages til realitetsbehandling, og om den skal tages til foelge.

Artikel 68

En samling af Domstolens afgoerelser offentliggoeres ved justitssekretaerens foranstaltning.

Kapitel 5 SAGSOMKOSTNINGER

Artikel 69

1. Afgoerelsen om sagens omkostninger traeffes ved den dom eller kendelse, hvormed sagen afsluttes.

2. Det paalaegges den tabende part at betale sagens omkostninger, hvis der er nedlagt paastand herom.

Er der flere tabende parter, traeffer Domstolen afgoerelse om omkostningernes fordeling.

3. Domstolen kan fordele sagens omkostninger eller bestemme, at hver part skal baere sine egne omkostninger, hvis hver af parterne henholdsvis taber eller vinder paa et eller flere punkter, eller hvor der foreligger ganske saerlige grunde.

Domstolen kan paalaegge endog en vindende part at erstatte den anden part de udgifter, som efter Domstolens skoen er paafoert modparten unoedvendigt eller af ond vilje.

4. Medlemsstater og institutioner, der er indtraadt i en sag, baerer deres egne omkostninger.

Domstolen kan traeffe afgoerelse om, at andre intervenienter end de i foerste afsnit naevnte skal baere deres egne omkostninger.

5. Det paalaegges den part, som haever sagen, at betale sagens omkostninger, saafremt den anden part har nedlagt paastand herom. Paa begaering af den haevende part kan det dog bestemmes, at den anden part skal betale sagens omkostninger, hvis dette findes berettiget som foelge af denne parts forhold.

Er der enighed mellem parterne om sagsomkostningernes fordeling, traeffes der afgoerelse i overensstemmelse hermed.

Er der ikke nedlagt paastand om sagens omkostninger, baerer hver part sine omkostninger.

6. Finder Domstolen det ufornoedent at traeffe afgoerelse i sagen, er den frit stillet i sin afgoerelse om sagsomkostningerne.

Artikel 70

I tvister mellem Faellesskaberne og deres ansatte baerer institutionerne selv deres egne omkostninger, jf. dog bestemmelserne i artikel 69, stk. 3, andet afsnit.

Artikel 71

Udgifter, som en part har maattet afholde til tvangsfuldbyrdelse, erstattes af modparten efter de takster, der gaelder i den stat, hvor tvangsfuldbyrdelsen finder sted.

Artikel 72

Sagens behandling ved Domstolen er gratis, dog med foelgende undtagelser:

a) har Domstolen afholdt udgifter, som kunne have vaeret undgaaet, kan den efter at have hoert generaladvokaten paalaegge den part, som har givet anledning til udgifterne, at erstatte disse,

b)

udgifter til kopiering og oversaettelse, som er udfoert efter anmodning fra en part, og som efter justitssekretaerens opfattelse ligger uden for det saedvanlige, skal erstattes af denne part efter de i artikel 16, stk. 5, naevnte takster.

Artikel 73

Foelgende udgifter kan kraeves erstattet, jf. i oevrigt artikel 72:

a) beloeb, som vidner og sagkyndige har krav paa i henhold til artikel 51,

b)

noedvendige udgifter, som parterne har afholdt med henblik paa sagens behandling, isaer rejse- og opholdsudgifter og vederlag til befuldmaegtigede, raadgivere eller advokater.

Artikel 74

1. Opstaar der tvist om, hvilke udgifter der kan kraeves erstattet, traeffer den afdeling, som har behandlet sagen, efter begaering af en part ved kendelse endelig afgoerelse herom efter at have hoert den anden part, og efter at generaladvokaten har fremsat forslag til afgoerelse.

2. Parterne kan til brug ved fuldbyrdelsen forlange en udskrift af kendelsen.

Artikel 75

1. Udbetalinger fra Domstolens kasse foretages i det lands valuta, hvor Domstolen har saede.

Efter anmodning fra den berettigede foretages udbetalinger i det lands valuta, hvor de udgifter, der kan kraeves erstattet, er afholdt, eller hvor de handlinger, der giver anledning hertil, er foretaget.

2. Andre debitorer betaler i deres hjemlands valuta.

3. Omregning af valuta sker efter den officielle kurs paa betalingsdagen i det land, hvor Domstolen har saede.

Kapitel 6 FRI PROCES

Artikel 76

1. Er en part ude af stand til helt eller delvis at betale de omkostninger, der er forbundet med sagen, kan han til enhver tid ansoege om fri proces.

Med ansoegningen skal foelge oplysninger om ansoegerens oekonomiske forhold, saerlig en attest fra vedkommende myndighed, hvoraf det fremgaar, at ansoegeren er ubemidlet.

2. Indgives ansoegningen forud for den sag, ansoegeren har i sinde at anlaegge, skal den i korte traek angive sagsgenstanden.

For ansoegningen gaelder der ikke advokattvang.

3. Praesidenten udpeger den refererende dommer. Den afdeling, den refererende dommer tilhoerer, beslutter efter at have gjort sig bekendt med den anden parts skriftlige bemaerkninger og efter at have hoert generaladvokaten, om der helt eller delvis skal meddeles fri proces, eller om ansoegningen skal afslaas. Afdelingen paaser, at soegsmaalet ikke er aabenbart ugrundet.

Afdelingen traeffer endelig afgoerelse ved kendelse, som ikke begrundes.

4. Afdelingen kan til enhver tid af egen drift eller efter anmodning tilbagekalde bevillingen, naar de forudsaetninger, under hvilke den er meddelt, aendrer sig under sagen.

5. Er der meddelt fri proces, afholder Domstolens kasse forskudsvis omkostningerne.

I afgoerelsen om sagens omkostninger kan det bestemmes, at Domstolens kasse skal holdes skadesloes for beloeb, som den har lagt ud i forbindelse med, at der er bevilget fri proces.

Disse beloeb opkraeves ved justitssekretaerens foranstaltning hos den part, som er blevet paalagt at betale dem.

Kapitel 7 OPHAEVELSE AF SAGER

Artikel 77

Indgaar parterne forlig, inden Domstolen har truffet afgoerelse, og meddeler de Domstolen, at de frafalder ethvert krav, bestemmer praesidenten, at sagen skal slettes af registret, og traeffer afgoerelse om sagens omkostninger i overensstemmelse med artikel 69, stk. 5, eventuelt under hensyn til parternes forslag herom.

Denne bestemmelse finder ikke anvendelse paa de i EKSF-Traktatens artikler 33 og 35, EOEF-Traktatens artikler 173 og 175 og Euratom-Traktatens artikler 146 og 148 omhandlede soegsmaal.

Artikel 78

Meddeler sagsoegeren skriftligt Domstolen, at han haever sagen, bestemmer praesidenten, at sagen skal slettes af registret, og traeffer afgoerelse om sagens omkostninger i overensstemmelse med artikel 69, stk. 5.

Kapitel 8 FORKYNDELSER

Artikel 79

De i dette reglement foreskrevne forkyndelser sker paa foranledning af justitssekretaeren ved, at en genpart af det dokument, der skal forkyndes, sendes til den af modtageren valgte adresse ved rekommanderet brev med modtagelsesbevis eller afleveres mod kvittering.

Justitssekretaeren udfaerdiger genparter af det dokument, der skal forkyndes, og bekraefter genparternes rigtighed, medmindre genparterne hidroerer fra parterne selv, jf. artikel 37, stk. 1.

Kapitel 9 FRISTER

Artikel 80

1. De procesfrister, som er fastsat i EKSF-, EOEF- og Euratom-Traktaterne, Domstolens statutter og dette reglement, beregnes paa foelgende maade:

a) saafremt en frist, der er udtrykt i dage, uger, maaneder eller aar, skal regnes fra det tidspunkt, hvor en begivenhed indtraeffer, eller en handling foretages, medregnes den dag, hvor begivenheden indtraeffer eller handlingen foretages, ikke ved beregningen af fristen,

b)

en frist, der er udtrykt i uger, maaneder eller aar, udloeber ved udgangen af den dag, der i fristens sidste uge, maaned eller aar er samme ugedag eller dag i maaneden som den dag, hvor den begivenhed er indtruffet, eller den handling er foretaget, fra hvilken fristen regnes. Saafremt den dag, paa hvilken en tidsfrist, der er udtrykt i maaneder eller aar, ville udloebe, ikke forekommer i fristens sidste maaned, udloeber fristen med udgangen af maanedens sidste dag,

c)

saafremt en frist er udtrykt i maaneder og dage, tages der foerst hensyn til hele maaneder, dernaest til dage,

d)

ved beregningen af fristerne medregnes lovbestemte fri- og helligdage, loerdage og soendage,

e)

fristerne loeber ogsaa i retsferierne.

2. Ville fristen udloebe paa en loerdag, soendag eller lovbestemt fri- eller helligdag, udloeber den foerst ved udgangen af den foelgende hverdag.

Den af Domstolen udfaerdigede liste over lovbestemte fri- og helligdage offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Artikel 81

1. De frister, der er fastsat for soegsmaal til proevelse af en institutions retsakter, begynder i tilfaelde, hvor der er givet meddelelse, at loebe dagen efter den dag, hvor den paagaeldende har faaet meddelelse om retsakten, og i tilfaelde af offentliggoerelse femtendedagen efter, at retsakten har vaeret offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

2. Domstolen traeffer ved en afgoerelse, som offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, bestemmelse om procesfristers forlaengelse under hensyn til afstanden.

Artikel 82

Frister fastsat i medfoer af dette reglement kan forlaenges af den myndighed, der har fastsat dem.

Praesidenten og afdelingsformaendene kan bemyndige justitssekretaeren til at traeffe de afgoerelser om fastsaettelse eller forlaengelse af visse frister, som i henhold til dette reglement henhoerer under deres kompetence.

Kapitel 10 UDSAETTELSE AF SAGER

Artikel 82a

1. Sagen kan udsaettes:

a) i de tilfaelde, der er naevnt i EKSF-statuttens artikel 47, stk. 3, EOEF-statuttens artikel 47, stk. 3, og Euratom-statuttens artikel 48, stk. 3, ved kendelse, der, efter at generaladvokaten er blevet hoert, afsiges af Domstolen eller den afdeling, hvortil sagen er henvist,

b)

i alle andre tilfaelde ved afgoerelse, som praesidenten traeffer efter at have hoert generaladvokaten og parterne, idet parterne dog ikke skal hoeres i de i artikel 103 omhandlede praejudicielle forelaeggelser.

Beslutning om genoptagelse af sagens behandling kan traeffes ved kendelse eller afgoerelse efter de samme regler.

De i dette stykke omhandlede kendelser og afgoerelser forkyndes for parterne.

2. Udsaettelsen har virkning fra den dato, der er angivet i kendelsen eller afgoerelsen om udsaettelse, eller, hvis der ikke er angivet en dato, fra kendelsens eller afgoerelsens dato.

Saa laenge udsaettelsen varer, udloeber ingen af de for parterne gaeldende procesfrister.

3. Naar det ikke i kendelsen eller afgoerelsen om udsaettelse er fastsat, hvornaar udsaettelsen udloeber, udloeber den paa den

dato, der er angivet i kendelsen eller afgoerelsen om genoptagelse af sagens behandling, eller, hvis der ikke er angivet en dato, paa kendelsens eller afgoerelsens dato.

Procesfristerne loeber forfra fra den dato, paa hvilken sagens behandling genoptages.

TREDJE AFSNIT SAERLIGE RETTERGANGSFORMER Kapitel 1 UDSAETTELSE AF GENNEMFOERELSEN SAMT ANDRE FORELOEBIGE FORHOLDSREGLER

Artikel 83

1. Begaeringer i henhold til EKSF-Traktatens artikel 39, stk. 2, EOEF-Traktatens artikel 185 og Euratom-Traktatens artikel 157 om udsaettelse af gennemfoerelsen af en retsakt, der er udstedt af en institution, kan kun antages til realitetsbehandling, hvis den, der fremsaetter begaeringen, har anlagt sag til proevelse af retsakten ved Domstolen.

En begaering, der vedroerer en af de andre foreloebige forholdsregler, som er omhandlet i EKSF-Traktatens artikel 39, stk. 3, EOEF-Traktatens artikel 186 og Euratom-Traktatens artikel 158, kan kun antages til realitetsbehandling, hvis den hidroerer fra en part i en sag, som verserer for Domstolen, og vedroerer denne sag.

2. De i stk. 1 omhandlede begaeringer skal angive soegsmaalets genstand, de omstaendigheder, der medfoerer uopsaettelighed, og de faktiske og retlige grunde til, at den begaerede foreloebige forholdsregel umiddelbart forekommer berettiget.

3. Begaeringen fremsaettes i et saerskilt dokument og skal opfylde betingelserne i artiklerne 37 og 38.

Artikel 84

1. Begaeringen forkyndes for modparten, hvem praesidenten meddeler en kort frist til at fremsaette skriftlige eller mundtlige bemaerkninger.

2. Praesidenten afgoer, om der skal foranstaltes bevisoptagelse.

Han kan tage begaeringen til foelge, foerend modparten har fremfoert sine bemaerkninger. Han kan senere aendre eller ophaeve afgoerelsen, ogsaa paa embeds vegne.

Artikel 85

Praesidenten traeffer selv afgoerelse eller henviser begaeringen til Domstolen.

Har praesidenten forfald, finder bestemmelserne i artikel 11 anvendelse.

Henvises begaeringen til Domstolen, udsaetter denne alle andre sager og traeffer afgoerelse efter at have hoert generaladvokaten. Bestemmelserne i artikel 84 finder anvendelse.

Artikel 86

1. Afgoerelsen traeffes ved en begrundet kendelse, der er endelig. Kendelsen forkyndes straks for parterne.

2. Fuldbyrdelse af kendelsen kan goeres betinget af, at den part, der har fremsat begaeringen, stiller sikkerhed, hvis stoerrelse og art fastsaettes under hensyn til omstaendighederne.

3. I kendelsen kan der fastsaettes en frist, efter hvis udloeb den foreloebige forholdsregel ophoerer at have retsvirkning. Er ingen tidsfrist fastsat, ophoerer forholdsreglens retsvirkninger ved afsigelsen af den endelige dom i sagen.

4. Kendelsen er kun foreloebig og foregriber paa ingen maade Domstolens afgoerelse i hovedsagen.

Artikel 87

Efter begaering fra en af parterne kan kendelsen til enhver tid aendres eller ophaeves paa grund af aendrede forhold.

Artikel 88

Tages en begaering om en foreloebig forholdsregel ikke til foelge, er den part, der har fremsat den, ikke afskaaret fra at fremsaette en ny begaering stoettet paa nye faktiske omstaendigheder.

Artikel 89

Bestemmelserne i dette kapitel finder anvendelse paa begaeringer i henhold til EKSF-Traktatens artikler 44 og 92, EOEF-Traktatens artikler 187 og 192 og Euratom-Traktatens artikler 159 og 164 om udsaettelse af tvangsfuldbyrdelse af afgoerelser truffet af Domstolen eller af retsakter hidroerende fra andre institutioner.

I den kendelse, hvorved begaeringen tages til foelge, fastsaettes efter omstaendighederne en dato, fra hvilken den foreloebige forholdsregel ikke laengere har retsvirkning.

Artikel 90

1. En begaering i henhold til Euratom-Traktatens artikel 81, stk. 3 og 4, skal indeholde:

a) navnene paa de personer eller virksomheder, der skal underkastes kontrol, og deres adresse,

b)

angivelse af genstanden for og formaalet med kontrollen.

2. Praesidenten traeffer afgoerelse ved kendelse. Bestemmelserne i artikel 86 finder anvendelse.

Har praesidenten forfald, finder artikel 11 anvendelse.

Kapitel 2 FORMALITETSINDSIGELSER OG PROCESSUELLE STRIDSSPOERGSMAAL

Artikel 91

1. OEnsker en part, at Domstolen skal tage stilling til en formalitetsindsigelse eller et andet processuelt stridsspoergsmaal uden at indlede behandlingen af sagens realitet, skal begaering herom fremsaettes i et saerskilt dokument.

Begaeringen skal indeholde en fremstilling af de faktiske og retlige grunde, den bygger paa, samt paastandene, og den skal vaere vedlagt de dokumenter, der paaberaabes til stoette herfor.

2. Straks efter indleveringen af begaeringen fastsaetter praesidenten en frist, inden for hvilken modparten skriftligt skal fremsaette sine indsigelser og paastande.

3. Medmindre Domstolen bestemmer andet, forhandles der mundtligt om begaeringen.

4. Efter at have hoert generaladvokaten traeffer Domstolen afgoerelse vedroerende begaeringen eller henskyder den til afgoerelse i forbindelse med sagens realitet.

Tager Domstolen ikke begaeringen til foelge, eller henskyder den begaeringen til afgoerelse i forbindelse med sagens realitet, fastsaetter praesidenten nye frister for fortsaettelsen af sagsbehandlingen.

Artikel 92

1. Er det aabenbart, at Domstolen ikke har kompetence til at behandle en sag, eller at sagen maa afvises, kan Domstolen, efter at have hoert generaladvokaten, uden at fortsaette sagens behandling traeffe afgoerelse ved begrundet kendelse.

2. Domstolen kan til enhver tid af egen drift efterproeve, om sagen skal afvises, fordi ufravigelige procesforudsaetninger ikke er opfyldt. Afgoerelse herom traeffes i henhold til bestemmelserne i artikel 91, stk. 3 og 4.

Kapitel 3 INTERVENTION

Artikel 93

1. Begaering om intervention skal fremsaettes inden udloebet af en frist paa tre maaneder, som loeber fra offentliggoerelsen af den i artikel 16, stk. 6, naevnte meddelelse.

Begaeringen skal indeholde:

a) angivelse af sagen,

b)

angivelse af sagens parter,

c)

intervenientens navn og adresse,

d)

intervenientens valg af adresse paa det sted, hvor Domstolen har saede,

e)

de paastande, intervenienten oensker at intervenere til stoette for,

f)

angivelse af de grunde, hvoraf intervenientens retlige interesse i sagens udfald fremgaar, i de tilfaelde hvor begaeringen om intervention fremsaettes af andre end en medlemsstat eller en institution.

Intervenienten skal vaere repraesenteret i overensstemmelse med bestemmelserne i EKSF-statuttens artikel 20, stk. 1 og 2, EOEF-statuttens artikel 17 og Euratom-statuttens artikel 17.

Bestemmelserne i artiklerne 37 og 38 finder anvendelse.

2. Begaeringen om intervention forkyndes for parterne.

Praesidenten giver parterne lejlighed til at fremsaette deres skriftlige eller mundtlige bemaerkninger, inden han traeffer afgoerelse om begaeringen om intervention.

Praesidenten traeffer afgoerelse om begaeringen om intervention ved kendelse eller henviser begaeringen til Domstolen.

3. Tillader praesidenten intervention, tilstilles alle procesdokumenter, der er forkyndt for parterne, intervenienten. Efter anmodning fra en part kan praesidenten dog undlade at tilstille intervenienten hemmelige eller fortrolige dokumenter.

4. Intervenienten indtraeder i sagen, som den foreligger ved hans intervention.

5. Praesidenten fastsaetter en tidsfrist, inden for hvilken intervenienten kan indgive et skriftligt indlaeg.

Indlaegget skal indeholde:

a) intervenientens paastande, hvorved denne helt eller delvis stoetter en af parternes paastande eller helt eller delvis paastaar disse forkastet,

b)

de af intervenienten fremfoerte anbringender og argumenter,

c)

i paakommende tilfaelde en angivelse af de beviser, der paaberaabes.

6. Efter indgivelsen af intervenientens indlaeg fastsaetter praesidenten i paakommende tilfaelde en frist, inden for hvilken parterne kan fremsaette bemaerkninger hertil.

Kapitel 4 UDEBLIVELSESDOMME OG GENOPTAGELSE

Artikel 94

1. Svarer en sagsoegt, som er lovligt indstaevnt, ikke paa staevningen i de foreskrevne former og inden for den fastsatte frist, kan sagsoegeren fremsaette begaering om, at Domstolen afsiger dom efter hans paastand.

Begaeringen forkyndes for sagsoegte. Praesidenten fastsaetter datoen for aabningen af den mundtlige forhandling.

2. Foer udeblivelsesdommen afsiges, undersoeger Domstolen efter at have hoert generaladvokaten, om sagen kan antages til realitetsbehandling, om formkravene er opfyldt, samt om sagsoegerens paastande forekommer begrundede. Den kan bestemme, at der skal foranstaltes bevisoptagelse.

3. Udeblivelsesdommen kan fuldbyrdes. Domstolen kan dog udsaette fuldbyrdelsen, indtil den har taget stilling til en begaering om genoptagelse i henhold til stk. 4, eller goere fuldbyrdelsen betinget af, at der stilles sikkerhed, hvis stoerrelse og form fastsaettes under hensyn til omstaendighederne; sikkerheden frigives, hvis der ikke fremsaettes begaering om genoptagelse, eller hvis begaeringen ikke tages til foelge.

4. Der kan fremsaettes begaering om genoptagelse af en sag, hvori der er afsagt udeblivelsesdom.

Begaeringen fremsaettes inden en maaned efter dommens forkyndelse; den fremsaettes i overensstemmelse med bestemmelserne i artiklerne 37 og 38.

5. Efter forkyndelsen af begaeringen om genoptagelse giver praesidenten modparten en frist til at fremsaette sine skriftlige bemaerkninger.

Om forhandlingernes videre forloeb gaelder bestemmelserne i artikel 44 og foelgende.

6. Domstolen traeffer afgoerelse ved endelig dom.

Originaleksemplaret af dommen vedlaegges originaleksemplaret af udeblivelsesdommen. Der goeres en bemaerkning om dommen i marginen paa udeblivelsesdommen.

Kapitel 5 HENVISNING AF SAGER TIL AFDELINGERNE

Artikel 95

1. Domstolen kan til en afdeling henvise sager, hvori der i medfoer af artikel 49 i EKSF-statutten, artikel 49 i EOEF-statutten eller artikel 50 i Euratom-statutten er ivaerksat appel

af afgoerelser truffet af Retten i Foerste Instans, praejudicielle forelaeggelser som omhandlet i artikel 103 samt andre sager, som ikke er indbragt for Domstolen af en medlemsstat eller en institution, for saa vidt det ikke paa grund af sagens vanskelighed, betydning eller saerlige omstaendigheder er paakraevet, at afgoerelse i sagen traeffes af den samlede Domstol.

2. Afgoerelsen om henvisning traeffes af Domstolen ved den skriftlige forhandlings afslutning paa grundlag af den refererende dommers foreloebige rapport, og efter at generaladvokaten er blevet hoert.

Henvisning kan dog ikke finde sted, saafremt en medlemsstat eller en institution, der er part i sagen, har forlangt, at sagen skal afgoeres af den samlede Domstol. Ved part i sagen forstaas i denne bestemmelse enhver medlemsstat og institution, som er part eller intervenient i sagen, eller som har indgivet skriftlige indlaeg i en af de i artikel 103 naevnte praejudicielle sager.

Det i andet afsnit omhandlede krav kan ikke fremsaettes i tvister mellem Faellesskaberne og deres ansatte.

3. Afdelingen kan paa ethvert procestrin henvise en sag til Domstolen.

Artikel 96

(Ophaevet)

Kapitel 6 SAERLIGE RETSMIDLER Foerste afdeling - Tredjemandsindsigelse

Artikel 97

1. Bestemmelserne i artiklerne 37 og 38 finder anvendelse paa tredjemandsindsigelser. Indsigelsen skal desuden angive:

a) den anfaegtede dom,

b)

paa hvilke punkter den anfaegtede dom strider imod tredjemands rettigheder,

c)

grundene til, at tredjemand ikke har kunnet deltage i hovedsagen.

Indsigelsen rettes mod alle parter i hovedsagen.

Har dommen vaeret offentliggjort i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, skal indsigelsen fremsaettes inden to maaneder efter offentliggoerelsen.

2. Fuldbyrdelsen af den anfaegtede dom kan udsaettes efter begaering af den tredjemand, der har rejst indsigelse. Bestemmelserne i dette reglements tredje afsnit, kapitel 1, finder anvendelse.

3. Den anfaegtede dom aendres i det omfang, hvori tredjemandsindsigelsen tages til foelge.

Originaleksemplaret af dommen om tredjemandsindsigelsen vedlaegges originaleksemplaret af den anfaegtede dom. Der goeres en bemaerkning om dommen om tredjemandsindsigelsen i marginen paa originaleksemplaret af den anfaegtede dom.

Anden afdeling - Ekstraordinaer genoptagelse

Artikel 98

Ekstraordinaer genoptagelse skal begaeres inden tre maaneder fra den dag, hvor den, der fremsaetter begaeringen, har faaet kendskab til den faktiske omstaendighed, hvorpaa den stoettes.

Artikel 99

1. Bestemmelserne i artiklerne 37 og 38 finder anvendelse paa begaeringen om ekstraordinaer genoptagelse. Begaeringen skal endvidere angive:

a) den anfaegtede dom,

b)

paa hvilke punkter dommen anfaegtes,

c)

de faktiske omstaendigheder, hvorpaa begaeringen stoettes,

d)

beviserne for tilstedevaerelsen af de faktiske omstaendigheder, som begrunder den ekstraordinaere genoptagelse, og for, at den i artikel 98 fastsatte frist er overholdt.

2. Begaeringen om ekstraordinaer genoptagelse rettes mod alle parter i den sag, som begaeres genoptaget.

Artikel 100

1. Uden at tage stilling til sagens realitet afgoer Domstolen i et lukket moede, efter at have hoert generaladvokaten og paa grundlag af parternes skriftlige bemaerkninger, ved dom, om begaeringen om ekstraordinaer genoptagelse skal tages til foelge.

2. Tager Domstolen begaeringen til foelge, proever den paa ny sagens realitet og traeffer afgoerelse ved dom i overensstemmelse med dette reglement.

3. Originaleksemplaret af dommen i genoptagelsessagen vedlaegges originaleksemplaret af den oprindelige dom. Der goeres en bemaerkning om dommen i marginen paa originaleksemplaret af den oprindelige dom.

Kapitel 7 PROEVELSE AF VOLDGIFTSUDVALGETS AFGOERELSER

Artikel 101

1. Staevning, der udtages i henhold til Euratom-Traktatens artikel 18, stk. 2, skal indeholde:

a) sagsoegerens navn og adresse,

b)

underskriverens stilling,

c)

angivelse af den afgoerelse fra Voldgiftsudvalget, der anfaegtes,

d)

angivelse af parterne,

e)

en kort sagsfremstilling,

f)

sagsoegerens soegsmaalsgrunde og paastande.

2. Bestemmelserne i artikel 37, stk. 3 og 4, og artikel 38, stk. 2, 3 og 5, finder anvendelse.

En bekraeftet genpart af den anfaegtede afgoerelse vedlaegges staevningen.

3. Straks efter staevningens indlevering anmoder justitssekretaeren Voldgiftsudvalgets justitskontor om at fremsende sagens akter til Domstolen.

4. Sagen behandles efter reglerne i artiklerne 39, 40, 55 og foelgende.

5. Domstolen traeffer afgoerelse ved dom. Ophaever Domstolen udvalgets afgoerelse, hjemviser den om fornoedent sagen til udvalget.

Kapitel 8 FORTOLKNING AF DOMME

Artikel 102

1. Begaering om fortolkning af domme fremsaettes i overensstemmelse med bestemmelserne i artiklerne 37 og 38. Den skal desuden angive:

a) den dom, begaeringen angaar,

b)

de punkter i dommen, som oenskes fortolket.

Begaeringen rettes mod alle parter i den sag, dommen angaar.

2. Domstolen afsiger dom efter at have givet parterne lejlighed til at udtale sig og efter at have hoert generaladvokaten.

Originaleksemplaret af den fortolkende dom vedlaegges originaleksemplaret af den fortolkede dom. Der goeres bemaerkning om den fortolkende dom i marginen paa originaleksemplaret af den fortolkede dom.

Kapitel 9 PRAEJUDICIELLE FORELAEGGELSER OG ANDRE FORTOLKNINGSPROCEDURER

Artikel 103

1. I de i EOEF-statuttens artikel 20 og Euratom-statuttens artikel 21 naevnte tilfaelde er rettergangsmaaden omfattet af bestemmelserne i dette reglement, dog med de tilpasninger, der foelger af den praejudicielle forelaeggelses saerlige karakter.

2. Bestemmelserne i stk. 1 finder anvendelse paa de praejudicielle forelaeggelser, som omhandles i protokollen vedroerende Domstolens fortolkning af konventionen af 29. februar 1968 om gensidig anerkendelse af selskaber og juridiske personer og protokollen vedroerende Domstolens fortolkning af konventionen af 27. september 1968 om retternes kompetence og om fuldbyrdelse af retsafgoerelser i borgerlige sager, herunder handelssager, begge undertegnet i Luxembourg den 3. juni 1971, samt paa de procedurer, der er hjemlet i sidstnaevnte protokols artikel 4.

Bestemmelserne i stk. 1 finder ligeledes anvendelse paa forelaeggelser, som maatte blive hjemlet ved andre aftaler.

3. I det i EKSF-Traktatens artikel 41 naevnte tilfaelde skal beslutningen om forelaeggelse for Domstolen forkyndes for parterne i hovedsagen, medlemsstaterne, Kommissionen og Raadet.

Inden to maaneder fra forkyndelsen kan de i foerste afsnit naevnte parter, stater eller institutioner indgive skriftlige indlaeg eller udtalelser.

Bestemmelserne i stk. 1 finder anvendelse.

Artikel 104

1. De i artikel 103 naevnte afgoerelser fra nationale retter tilstilles medlemsstaterne i den originale affattelse, der skal vaere vedlagt en oversaettelse til den paagaeldende medlemsstats officielle sprog.

2. For saa vidt angaar repraesentationen af parterne i hovedsagen og deres personlige fremmoede, tager Domstolen i praejudicielle sager hensyn til de procesregler, der gaelder ved den nationale ret, som har forelagt sagen.

3. Er det aabenbart, at et praejudicielt spoergsmaal er identisk med et spoergsmaal, Domstolen allerede har afgjort, kan den, efter at have underrettet den forelaeggende ret, efter at have givet de parter eller andre, der er naevnt i EOEF-statuttens artikel 20, Euratom-statuttens artikel 21, og artikel 103, stk. 3, i dette reglement, lejlighed til at udtale sig, og

efter at have hoert generaladvokaten, traeffe afgoerelse ved begrundet kendelse under henvisning til den tidligere afsagte dom.

4. Undtagen i de tilfaelde, der er naevnt i stk. 3, omfatter retsforhandlingerne for Domstolen i praejudicielle sager ogsaa et mundtligt stadium. Domstolen kan dog efter indleveringen af de i EOEF-statuttens artikel 20, Euratom-statuttens artikel 21 og artikel 103, stk. 3, i dette reglement omhandlede indlaeg eller udtalelser, paa grundlag af den refererende dommers rapport, og efter at have underrettet de parter eller andre, der i medfoer af de naevnte bestemmelser kan indgive saadanne indlaeg eller udtalelser, efter at have hoert generaladvokaten traeffe anden afgoerelse, saafremt ingen af disse parter eller andre har anmodet om at afgive mundtlige indlaeg.

5. Det tilkommer den nationale ret at traeffe afgoerelse om den praejudicielle sags omkostninger.

I saerlige tilfaelde kan Domstolen efter reglerne om fri proces yde stoette til afholdelse af udgifterne ved en parts repraesentation eller personlige fremmoede.

Kapitel 10 DE SAERLIGE RETTERGANGSMAADER IFOELGE EURATOM-TRAKTATENS ARTIKLER 103-105

Artikel 105

1. En henvendelse i henhold til Euratom-Traktatens artikel 103, stk. 3, indleveres i fire bekraeftede eksemplarer. Den forkyndes for Kommissionen.

2. Med henvendelsen skal foelge udkastet til den paagaeldende aftale eller overenskomst, de af Kommissionen over for den paagaeldende stat fremsatte bemaerkninger samt andre bilag til stoette for henvendelsen.

Kommissionen skal afgive udtalelse til Domstolen vedroerende henvendelsen inden for en frist paa ti dage; fristen kan forlaenges af praesidenten, efter at den paagaeldende stat er hoert.

En bekraeftet genpart af udtalelsen forkyndes for den paagaeldende stat.

3. Praesidenten udpeger den refererende dommer straks efter, at henvendelsen er indleveret. Foerstegeneraladvokaten udpeger generaladvokaten straks efter, at den refererende dommer er udpeget.

4. Afgoerelsen traeffes i et lukket retsmoede, efter at generaladvokaten er hoert.

Den paagaeldende stats eller Kommissionens befuldmaegtigede eller raadgivere skal hoeres, saafremt der fremsaettes anmodning herom.

Artikel 106

1. Artikel 37 og foelgende artikler finder anvendelse i de tilfaelde, der er naevnt i Euratom-Traktatens artikel 104, sidste stykke, og artikel 105, sidste stykke.

2. Begaeringen forkyndes for den stat, i hvilken den person eller virksomhed, mod hvem begaeringen er rettet, er hjemmehoerende.

Kapitel 11 UDTALELSER

Artikel 107

1. Fremsaetter Raadet begaering om en udtalelse i henhold til EOEF-Traktatens artikel 228, forkyndes begaeringen for Kommissionen. Fremsaetter Kommissionen begaeringen, forkyndes den for Raadet og medlemsstaterne. Fremsaetter en af medlemsstaterne begaeringen, forkyndes den for Raadet, Kommissionen og de andre medlemsstater.

Praesidenten giver de institutioner og medlemsstater, for hvilke begaeringen er forkyndt, en frist til at fremsaette deres skriftlige bemaerkninger.

2. Udtalelsen kan angaa saavel den paataenkte aftales forenelighed med EOEF-Traktatens bestemmelser som Faellesskabets eller en af dets institutioners kompetence til at indgaa aftalen.

Artikel 108

1. Straks efter fremsaettelsen af begaeringen om en udtalelse i henhold til artikel 107 udpeger praesidenten den refererende dommer.

2. Domstolen afgiver en begrundet udtalelse i et lukket moede og efter at have hoert generaladvokaterne.

3. Udtalelsen underskrives af praesidenten, de dommere, der har taget del i raadslagningen og afstemningen, samt af justitssekretaeren, hvorefter den forkyndes for Raadet, Kommissionen og medlemsstaterne.

Artikel 109

Begaering om en udtalelse fra Domstolen i medfoer af EKSF-Traktatens artikel 95, stk. 4, indgives af Kommissionen og Raadet i faellesskab.

Ved afgivelse af udtalelsen finder bestemmelserne i artikel 108 anvendelse. Udtalelsen meddeles Kommissionen, Raadet og Europa-Parlamentet.

FJERDE AFSNIT APPEL AF AFGOERELSER TRUFFET AF DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS RET I FOERSTE INSTANS

Artikel 110

Ved appel af Rettens afgoerelser, jf. EKSF-statuttens artikler 49 og 50, EOEF-statuttens artikler 49 og 50 og Euratom-statuttens artikler 50 og 51, er processproget ved Domstolen det samme som det, der er anvendt i Rettens afgoerelse, jf. dog artikel 29, stk. 2, litra b) og c), og artikel 29, stk. 3, fjerde afsnit, i dette reglement.

Artikel 111

1. Appel ivaerksaettes ved indlevering af et appelskrift til Domstolens eller Rettens Justitskontor.

2. Rettens Justitskontor fremsender straks sagens akter og i givet fald appelskriftet til Domstolens Justitskontor.

Artikel 112

1. Appelskriftet skal indeholde:

a) appellantens navn og adresse,

b)

angivelse af de andre parter, der har deltaget i retsforhandlingerne for Retten,

c)

de retlige anbringender og argumenter, der paaberaabes,

d)

appellantens paastande.

Artikel 37

og artikel 38, stk. 2 og 3, finder anvendelse paa appellen.

2. Den afgoerelse fra Retten, der appelleres, vedlaegges appelskriftet. Dette skal indeholde angivelse af, hvornaar den appellerede afgoerelse er blevet forkyndt for appellanten.

3. Saafremt appelskriftet ikke opfylder kravene i stk. 2 eller i artikel 38, stk. 3, finder artikel 38, stk. 7, anvendelse.

Artikel 113

1. Paastandene i appelskriftet skal gaa ud paa:

- at Rettens afgoerelse ophaeves helt eller delvis,

- at der helt eller delvis gives medhold i de i foerste instans nedlagte paastande, idet nye paastande ikke kan nedlaegges.

2. Der maa ikke i appelskriftet foretages nogen aendring af sagsgenstanden, som den har foreligget for Retten.

Artikel 114

Appelskriftet forkyndes for alle parter, der har deltaget

i retsforhandlingerne for Retten. Artikel 39 finder anvendelse.

Artikel 115

1. Enhver part, der har deltaget i retsforhandlingerne for Retten, kan indgive svarskrift inden to maaneder efter appelskriftets forkyndelse. Fristen kan ikke forlaenges.

2. Svarskriftet skal indeholde:

a) navnet paa den, der indgiver svarskriftet, og dennes adresse,

b)

angivelse af, hvornaar appelskriftet er blevet forkyndt for ham,

c)

de retlige anbringender og argumenter, der paaberaabes,

d)

de paastande, der nedlaegges.

Artikel 38, stk. 2 og 3, finder anvendelse.

Artikel 116

1. Paastandene i svarskriftet skal gaa ud paa:

- at appellen helt eller delvis afvises eller forkastes, eller at Rettens afgoerelse helt eller delvis ophaeves,

- at der gives helt eller delvis medhold i de paastande, der er nedlagt i foerste instans, idet nye paastande ikke kan nedlaegges.

2. Der maa ikke i svarskriftet foretages nogen aendring af sagsgenstanden, som den har foreligget for Retten.

Artikel 117

1. Ud over appelskrift og svarskrift kan der afgives replik og duplik eller andet processkrift, saafremt praesidenten efter en begaering herom fremsat senest syv dage efter forkyndelsen af henholdsvis svarskriftet eller replikken skoenner det noedvendigt og udtrykkeligt tillader det med henblik paa at give vedkommende part mulighed for at goere sine synspunkter gaeldende eller med henblik paa at skabe grundlag for afgoerelsen om appellen.

2. Naar paastanden i svarskriftet gaar ud paa hel eller delvis ophaevelse af Rettens afgoerelse vedroerende et anbringende, som ikke er omfattet af appelskriftet, kan appellanten samt enhver anden part inden to maaneder efter forkyndelsen af det paagaeldende svarskrift indgive replik, som kun kan omhandle dette anbringende. Stk. 1 finder anvendelse paa yderligere processkrifter, der indgives efter en saadan replik.

3. Naar praesidenten giver tilladelse til, at der afgives replik og duplik eller andet processkrift, fastsaetter han fristerne for indgivelse af disse processkrifter.

Artikel 118

Med forbehold af nedenstaaende bestemmelser finder artikel 42, stk. 2, og artiklerne 43, 44, 55-90, 93, 95-100 og 102 anvendelse paa forhandlingerne for Domstolen i sager, der angaar appel af en afgoerelse fra Retten.

Artikel 119

Er det aabenbart, at appellen helt eller delvis skal afvises eller forkastes, kan Domstolen naar som helst paa grundlag af den refererende dommers rapport og efter at have hoert generaladvokaten ved begrundet kendelse beslutte helt eller delvis at afvise eller forkaste appellen.

Artikel 120

Efter indgivelsen af de i artikel 115, stk. 1, og eventuelt artikel 117, stk. 1 og 2, omhandlede processkrifter kan Domstolen paa grundlag af den refererende dommers rapport og efter at have hoert generaladvokaten og sagens parter beslutte at traeffe afgoerelse om appellen, uden at retsforhandlingerne omfatter et mundtligt stadium, medmindre en part goer indsigelse herimod under henvisning til, at han ikke under den skriftlige forhandling har faaet mulighed for fuldt ud at goere sine synspunkter gaeldende.

Artikel 121

Den i artikel 44, stk. 1, omhandlede rapport forelaegges Domstolen, efter at de i artikel 115, stk. 1, og eventuelt artikel 117, stk. 1 og 2, naevnte processkrifter er indgivet. Rapporten skal foruden de i artikel 44, stk. 1, naevnte forslag indeholde et forslag om, hvorvidt artikel 120 skal bringes i anvendelse. Hvis de naevnte processkrifter ikke indgives, anvendes samme fremgangsmaade, naar fristen for indgivelse af processkrifterne er udloebet.

Artikel 122

Saafremt der ikke gives appellanten medhold, eller saafremt der gives appellanten medhold, og Domstolen selv endeligt afgoer sagen, traeffer den afgoerelse om sagens omkostninger.

I tvister mellem Faellesskaberne og deres ansatte:

- finder artikel 70 kun anvendelse ved appel ivaerksat af institutionerne,

- kan Domstolen som en undtagelse fra artikel 69, stk. 2, ved appel, der ivaerksaettes af tjenestemaend eller oevrige ansatte ved en institution, fordele sagens omkostninger mellem parterne, saafremt det findes rimeligt.

Hvis en appel haeves, finder artikel 69, stk. 5, anvendelse.

Naar der under en appel, der ivaerksaettes af en medlemsstat eller en institution, der ikke har interveneret i den paagaeldende sag for Retten, gives appellanten medhold, kan Domstolen fordele sagens omkostninger mellem parterne eller paalaegge den vindende part at erstatte en tabende part de udgifter, der er paafoert denne ved appellen.

Artikel 123

Begaering om intervention under appellen indgives til Domstolen inden tre maaneder efter datoen for appelskriftets indlevering. Efter at have hoert generaladvokaten traeffer Domstolen ved kendelse afgoerelse om, hvorvidt begaeringen om intervention boer tages til foelge.

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 124

1. Praesidenten paalaegger personer, der skal aflaegge ed for Domstolen som vidner eller sagkyndige, at tale sandhed og udfoere deres hverv samvittighedsfuldt og upartisk, og henleder deres opmaerksomhed paa de strafferetlige foelger, en tilsidesaettelse af denne pligt kan have i henhold til deres nationale lovgivning.

2. Vidnerne aflaegger ed i overensstemmelse med artikel 47, stk. 5, foerste afsnit, eller under de former, der er fastsat i deres nationale lovgivning.

Saafremt rettergangsreglerne i vidnets hjemstat foruden edsaflaeggelse giver mulighed for sammen med edsaflaeggelsen eller i stedet for denne at afgive en hertil svarende erklaering, kan vidnet afgive en saadan erklaering paa de betingelser og under de former, der er fastsat i vidnets nationale lovgivning.

Saafremt den nationale lovgivning hverken hjemler mulighed for at aflaegge ed eller at afgive en saadan erklaering, skal den i stk. 1 fastsatte fremgangsmaade foelges.

3. Bestemmelserne i stk. 2 finder tilsvarende anvendelse paa sagkyndige, idet der dog i dette tilfaelde henvises til artikel 49, stk. 6, foerste afsnit, i stedet for artikel 47, stk. 5, foerste afsnit, i dette reglement.

Artikel 125

For saa vidt ikke andet foelger af EOEF-Traktatens artikel 188 og Euratom-Traktatens artikel 160, udfaerdiger Domstolen

i samraad med de paagaeldende regeringer et tillaegsreglement om den fremgangsmaade, Domstolen skal foelge med hensyn til:

a) retsanmodninger,

b)

ansoegninger om fri proces,

c)

Domstolens anmeldelse af vidners og sagkyndiges edsbrud, jf. EKSF-statuttens og Euratom-statuttens artikel 28 samt EOEF-statuttens artikel 27.

Artikel 126

Dette reglement traeder i stedet for procesreglement af 4. december 1974 for De Europaeiske Faellesskabers Domstol (De Europaeiske Faellesskabers Tidende nr. L 350 af 28. december 1974, s. 1), senest aendret den 15. maj 1991.

Artikel 127

Dette reglement, som har retsgyldighed paa de sprog, der er naevnt i artikel 29, stk. 1, offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende og traeder i kraft den foerste dag i den anden maaned efter offentliggoerelsen.

Vedtaget i Luxembourg, den 19. juni 1991.

BILAG I

AFGOERELSE VEDROERENDE FRI- OG HELLIGDAGE DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS DOMSTOL HAR -

under henvisning til procesreglementets artikel 80, stk. 2, hvorefter Domstolen udfaerdiger en liste over lovbestemte fri- og helligdage -

TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:

Artikel 1

Den i procesreglementets artikel 80, stk. 2, naevnte liste over lovbestemte fri- og helligdage fastsaettes som foelger:

- nytaarsdag,

- anden paaskedag,

- den 1. maj,

- Kristi himmelfartsdag,

- anden pinsedag,

- den 23. juni,

- den 24. juni, naar den 23. juni falder paa en soendag,

- den 15. august,

- den 1. november,

- den 25. december,

- den 26. december.

De i stykke 1 naevnte lovbestemte fri- og helligdage er dem, der gaelder paa det sted, hvor Domstolen har saede.

Artikel 2

Bestemmelserne i procesreglementets artikel 80, stk. 2, finder kun anvendelse paa de i denne afgoerelses artikel 1 naevnte lovbestemte fri- og helligdage.

Artikel 3

Denne afgoerelse, som udgoer bilag I til procesreglementet, traeder i kraft samme dag som procesreglementet.

Afgoerelsen offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Vedtaget i Luxembourg, den 19. juni 1991.

BILAG II

AFGOERELSE OM PROCESFRISTERS FORLAENGELSE UNDER HENSYN TIL AFSTANDEN DE EUROPAEISKE FAELLESSKABERS DOMSTOL HAR -

under henvisning til procesreglementets artikel 81, stk. 2, om procesfristers forlaengelse under henvisning til afstanden -

TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:

Artikel 1

Medmindre parterne har deres saedvanlige opholdssted i Storhertugdoemmet Luxembourg, forlaenges procesfristerne under hensyn til afstanden saaledes:

- for Kongeriget Belgien med to dage,

- for Forbundsrepublikken Tyskland, Den Franske Republiks europaeiske territorium og Kongeriget Nederlandenes europaeiske territorium med seks dage,

- for Kongeriget Danmarks europaeiske territorium, Irland, Den Hellenske Republik, Den Italienske Republik, Det Forenede Kongerige, Kongeriget Spanien og Republikken Portugal (med undtagelse af Azorerne og Madeira) med ti dage,

- for andre europaeiske lande og territorier med to uger,

- for Republikken Portugals autonome regioner Azorerne og Madeira med tre uger,

- for andre lande, departementer og territorier med en maaned.

Artikel 2

Denne afgoerelse, som udgoer bilag II til procesreglementet, traeder i kraft samme dag som procesreglementet.

Afgoerelsen offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Vedtaget i Luxembourg, den 19. juni 1991.