++++

RAADETS DIREKTIV

af 4 . oktober 1982

om indfoerelse af tekniske forskrifter for fartoejer paa indre vandveje

( 82/714/EOEF )

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 75 ,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ) ,

under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 2 ) , og

ud fra foelgende betragtninger :

Maalet for og ivaerksaettelsen af en faelles transportpolitik forudsaetter for saa vidt angaar sejlads ad indre vandveje bl.a . , at fartoejernes sejlads inden for Faellesskabet finder sted under de bedst mulige sikkerhedsforhold og paa de bedst mulige konkurrencevilkaar ;

i henhold til Raadets direktiv 76/135/EOEF af 20 . januar 1976 om gensidig anerkendelse af fartsattester for fartoejer paa indre vandveje ( 3 ) , aendret ved direktiv 78/1016/EOEF ( 4 ) , skal Raadet vedtage faelles bestemmelser om tekniske forskrifter for fartoejer paa indre vandveje ; formaalet med dette direktiv er at fastsaette de naevnte forskrifter ; det er dog hensigtsmaessigt fra dette direktivs anvendelsesomraade at undtage flere kategorier af fartoejer ;

de indre vandveje inden for Faellesskabet er med hensyn til sikkerhed af forskellig karakter , og det er derfor noedvendigt at inddele disse vandveje i flere zoner ; ordningen i henhold til den reviderede konvention om sejlads paa Rhinen boer dog ikke anfaegtes ;

det er hensigtsmaessigt at indfoere et faellesskabscertifikat for sejlads paa indre vandveje , som gaelder for alle vandveje i Faellesskabet med undtagelse af dem , hvor den reviderede konvention om sejlads paa Rhinen finder anvendelse ; i certifikatet attesteres det , at fartoejerne opfylder de faelles tekniske forskrifter ;

det inspektionscertifikat , der udstedes i henhold til artikel 22 i den reviderede konvention om sejlads paa Rhinen , boer ogsaa kunne bruges paa alle vandveje i Faellesskabet under forudsaetning af , at ihaendehaveren , i visse tilfaelde , er i besiddelse af et supplerende faellesskabscertifikat ;

af hensyn til de enkelte medlemsstaters lokale interesser og deres saerlige sikkerhedsbehov boer hver medlemsstat have mulighed for helt eller delvis at undlade at anvende direktivets bestemmelser paa fartoejer , der ikke besejler de oevrige medlemsstaters vandvejsnet ;

der boer fastsaettes de noedvendige frister til teknisk inspektion med henblik paa udstedelse af certifikater til fartoejer , som er i brug ;

der boer fastsaettes en forenklet procedure til aendring af bilagene til dette direktiv for at lette en hurtig tilpasning til den tekniske udvikling ;

bestemmelserne i direktiv 76/135/EOEF gaelder ifoelge sammes artikel 7 indtil naervaerende direktivs ikrafttraeden ; det er noedvendigt , at direktiv 76/135/EOEF fortsat har gyldighed for saadanne fartoejer , som er omfattet deraf , men ikke af naervaerende direktiv -

UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :

AFSNIT I

Almindelige bestemmelser

Artikel 1

Ved anvendelsen af dette direktiv inddeles Faellesskabets indre vandveje saaledes :

- zone 1 og 2 : de i fortegnelsen i bilag I , kapitel 1 , naevnte vandveje ,

- zone 3 : de i fortegnelsen i bilag I , kapitel 2 , naevnte vandveje ,

- zone 4 : alle andre vandveje i Faellesskabet .

Zone R omfatter de af ovennaevnte vandveje , for hvilke der udstedes et inspektionscertifikat i overensstemmelse med artikel 22 i den reviderede konvention om sejlads paa Rhinen , saadan som denne artikel er affattet , naar dette direktiv vedtages .

Artikel 2

1 . Dette direktiv gaelder for

- fartoejer med en doedvaegt paa 15 tons eller derover eller , hvis der er tale om fartoejer , som ikke er beregnet til godstransport , med et deplacement paa 15 m3 eller derover ,

- bugserfartoejer , ogsaa med et deplacement paa under 15 m3 , hvis de er bygget til at slaebe eller skubbe fartoejer eller slaebe disse i parformation .

2 . Dette direktiv gaelder ikke for

- passagerfartoejer ,

- flodfaerger ,

- flydende materiel ,

- flydende anlaeg og flydende materiel , herunder saadant , som er bestemt til at flyttes ,

- lystbaade ,

- kontrolmyndighedernes tjenestefartoejer og brandslukningsfartoejer ,

- militaerfartoejer ,

- soegaaende fartoejer , herunder soegaaende bugserfartoejer , der sejler paa og er stationeret i flodmundinger , eller som midlertidigt befinder sig paa de indre vandveje , og som har et gyldigt fartsbevis ,

- bugserfartoejer med et deplacement paa under 15 m3 , hvis disse er bygget til kun at slaebe eller skubbe fartoejer med et deplacement paa under 15 m3 eller slaebe saadanne i parformation .

Artikel 3

Fartoejer , der besejler de i artikel 1 naevnte faellesskabsvandveje , skal vaere udstyret med :

- et certifikat , udstedt i henhold til artikel 22 i den reviderede konvention om sejlads paa Rhinen , saafremt de sejler paa vandveje i zone R ,

- det faellesskabscertifikat for fartoejer til sejlads paa indre vandveje , der udstedes til fartoejer , som opfylder de tekniske forskrifter i bilag II , saafremt de sejler paa vandveje i de oevrige zoner .

Faellesskabscertifikatet udfaerdiges efter modellen i bilag III og udstedes i henhold til bestemmelserne i dette direktiv .

Artikel 4

1 . Fartoejer med certifikat udstedt i henhold til artikel 22 i den reviderede konvention om sejlads paa Rhinen kan sejle paa Faellesskabets vandveje med dette certifikat alene .

2 . Dog skal alle fartoejer med et certifikat som omhandlet i stk . 1 i foelgende tilfaelde ligeledes vaere forsynet med supplements-certifikat for sejlads paa indre vandveje , benaevnt De europaeiske Faellesskabers supplements-certifikat :

- ved sejlads paa vandveje i zone 3 og 4 , saafremt de oensker at goere brug af lempelserne af tekniske krav paa saadanne vandveje ;

- ved sejlads paa vandveje i zone 1 og 2 , saafremt medlemsstaterne har vedtaget supplerende tekniske forskrifter for disse vandveje , i henhold til artikel 5 .

De europaeiske Faellesskabers supplements-certifikat udfaerdiges efter modellen i bilag IV og udstedes af de kompetente nationale myndigheder mod forevisning af det i artikel 4 , stk . 1 , naevnte gyldige certifikat paa vilkaar , som fastsaettes af disse myndigheder .

Artikel 5

1 . Med forbehold af bestemmelserne i den reviderede konvention om sejlads paa Rhinen kan en medlemsstat efter hoering af Kommissionen som supplement til forskrifterne i bilag II vedtage tekniske forskrifter for fartoejer , som paa dens omraade sejler paa vandveje i zone 1 og 2 .

Disse supplerende forskrifter meddeles de oevrige medlemsstater og Kommissionen senest seks maaneder inden deres ikrafttraeden , medmindre de allerede var i kraft den 21 . januar 1977 .

2 . Det anfoeres paa det i artikel 3 naevnte faellesskabscertifikat eller i det i artikel 4 , stk . 2 , omtalte tilfaelde paa det supplerende faellesskabscertifikat , at fartoejet fyldestgoer de naevnte supplerende forskrifter .

Artikel 6

Ethvert fartoej med et certifikat udstedt i henhold til reglementet for transport af farlige stoffer paa Rhinen ( ADNR ) , kan transportere farlige stoffer paa hele Faellesskabets omraade paa de vilkaar , der er anfoert i dette certifikat .

Enhver medlemsstat kan kraeve , at fartoejer , der ikke er i besiddelse af et ADNR-certifikat , kun kan transportere farlige stoffer paa dens omraade , saafremt de opfylder en raekke forskrifter foruden dem , der er fastsat i dette direktiv . Disse forskrifter meddeles Kommissionen og de oevrige medlemsstater .

Artikel 7

1 . Enhver medlemsstat kan helt eller delvis undlade at anvende dette direktiv paa

a ) fartoejer , naar disse sejler paa saadanne af medlemsstatens vandveje , som ikke ved indre sejlbare vandveje er forbundet med de oevrige medlemsstaters vandvejsnet ;

b ) fartoejer med en doedvaegt paa hoejst 350 tons , hvis koel er lagt inden den 1 . januar 1950 , og som udelukkende besejler indenlandske vandvejsnet .

2 . I forbindelse med sejlads paa indenlandske vandveje kan medlemsstaterne tillade afvigelser fra en eller flere bestemmelser i dette direktiv for saa vidt angaar sejlads i indskraenket fart af lokal interesse eller i havneomraader . De paagaeldende afvigelser samt de straekninger eller den zone , for hvilke de gaelder , skal anfoeres i fartoejets certifikat .

3 . De afvigelser , der vedtages i henhold til denne artikel , meddeles Kommissionen .

4 . En medlemsstat , som i kraft af afvigelser , der er indroemmet i henhold til stk . 1 og 2 , ikke har noget fartoej , der besejler dens vandveje og er underkastet dette direktivs bestemmelser , er ikke forpligtet til at efterkomme artikel 9 , 10 og 12 .

AFSNIT II

Betingelser for og fremgangsmaade ved udstedelse af faellesskabscertifikater for sejlads paa indre vandveje

Artikel 8

1 . Faellesskabscertifikatet udstedes til fartoejer , hvis koel er lagt efter den 1 . januar 1985 , efter en teknisk inspektion , som skal foretages , inden fartoejet tages i brug , og som skal sikre , at fartoejet fyldestgoer de tekniske forskrifter i bilag II .

2 . Faellesskabscertifikatet udstedes til fartoejer , som er i brug pr . 1 . januar 1985 , og til fartoejer , hvis koel er lagt inden da , efter den teknisk inspektion , som foretages i perioden fra den 1 . januar 1986 til den 1 . juli 1998 efter en tidsplan , som hver medlemsstat udarbejder , og som skal sikre , at fartoejet fyldestgoer de tekniske forskrifter i bilag II . Denne tidsplan meddeles Kommissionen og de oevrige medlemsstater .

Enhver medlemsstat kan dog forlaenge den periode , inden for hvilken den tekniske inspektion skal fortages , med 7 aar , for saa vidt angaar fartoejer , der udelukkende sejler paa dens eget vandvejsnet , og hvis koel er blevet lagt inden den 1 . januar 1970 .

3 . Det kontrolleres i givet fald , at fartoejet fyldestgoer de i artikel 5 omhandlede supplerende forskrifter , enten ved de tekniske inspektioner , der er naevnt i stk . 1 og 2 , eller ved en teknisk inspektion , som udfoeres paa anmodning af fartoejets ejer .

Artikel 9

Faellesskabscertifikatet udstedes af den kompetente nationale myndighed i den medlemsstat , hvor fartoejet er indregistreret , eller naar registrering ikke har fundet sted , i den medlemsstat , hvor fartoejet har sit hjemsted , eller , hvis dette ikke er fastsat , i den medlemsstat , hvor fartoejets ejer er etableret .

Disse myndigheder kan i givet fald anmode de kompetente myndigheder i en anden medlemsstat om at udstede certifikatet .

Hver medlemsstat udfaerdiger en fortegnelse over de af dens myndigheder , der har kompetence til at udstede certifikaterne , og meddeler Kommissionen og de oevrige medlemsstater denne fortegnelse .

En medlemsstat , som i kraft af artikel 7 , stk . 4 , ikke har udpeget en kompetent myndighed , kan anmode en anden eller flere andre medlemsstater om at paalaegge deres kompetente myndigheder at udstede certifikater til fartoejer , som er registreret i eller har deres hjemsted paa foerstnaevnte stats omraade , eller som tilhoerer personer , der er etableret der .

Artikel 10

Den i artikel 8 omhandlede tekniske inspektion foretages af de kompetente myndigheder , der helt eller delvis kan undlade at underkaste fartoejet teknisk inspektion , saafremt det af en gyldig attest , udstedt af et klassificeringsselskab , der er autoriseret i den stat , hvor certifikatet er udstedt , fremgaar , at fartoejet helt eller delvis fyldestgoer de tekniske forskrifter i bilag II .

Hver medlemsstat udfaerdiger en fortegnelse over de af dens myndigheder , der har kompetence til at foretage den tekniske inspektion , og meddeler Kommissionen og de oevrige medlemsstater denne fortegnelse .

Artikel 11

Gyldighedsperioden for faellesskabscertifikatet for sejlads paa indre vandveje fastsaettes i hvert enkelt tilfaelde af den myndighed , som har kompetence til at udstede dette certifikat . Gyldighedsperioden kan dog ikke overstige 10 aar .

Artikel 12

Hver stat fastsaetter de naermere betingelser for udstedelse af nyt certifikat i tilfaelde , hvor et gyldigt certifikat er bortkommet eller oedelagt .

AFSNIT III

Betingelser for og fremgangsmaade ved fornyelse eller aendring af certifikater

Artikel 13

Faellesskabscertifikatet fornys ved udloebet af gyldighedsperioden paa de betingelser og efter den fremgangsmaade , som er fastsat for udstedelsen af disse certifikater .

Artikel 14

Et faellesskabscertifikats gyldighedsperiode kan undtagelsesvis forlaenges af den udstedende eller fornyende myndighed for en periode paa hoejst 12 maaneder .

Denne forlaengelse af gyldighedsperioden skal anfoeres paa faellesskabscertifikatet .

Artikel 15

I tilfaelde af aendringer eller vaesentlige reparationer af fartoejet , som indvirker paa soliditeten af dets konstruktion eller paa dets karakteristika , skal det , foer sejlads genoptages , paa ny underkastes teknisk inspektion i henhold til artikel 8 .

Efter inspektion udstedes der et nyt certifikat , hvori fartoejets tekniske karakteristika angives .

Saaremt et saadant certifikat udstedes i en anden medlemsstat end den , hvor det oprindelige certifikat blev udstedt eller fornyet , skal den kompetente myndighed , der har udstedt eller fornyet det oprindelige certifikat , underrettes derom inden en maaned .

AFSNIT IV

Afslag eller inddragelse

Artikel 16

Enhver beslutning om at afslaa udstedelse eller fornyelse af et certifikat skal begrundes . Beslutningen meddeles den paagaeldende med oplysning om de i medlemsstaten gaeldende regler om klageadgang og frister for indgivelse af klage .

Ethvert certifikat kan i gyldighedsperioden inddrages af den kompetente myndighed , der har udstedt eller fornyet det , naar fartoejet ikke laengere fyldestgoer de tekniske forskrifter i certifikatet .

AFSNIT V

Kontrol

Artikel 17

1 . En medlemsstats kompetente myndigheder kan naar som helst kontrollere , hvorvidt der om bord findes et i henhold til dette direktiv gyldigt certifikat , og hvorvidt fartoejet svarer til angivelserne i dette certifikat eller disse certifikater .

2 . Hvis myndighederne ved den i stk . 1 omhandlede kontrol konstaterer , at certifikatet ikke er gyldigt , eller at fartoejet ikke svarer til angivelserne i dette , men at denne mangel ved gyldigheden eller den manglende overensstemmelse ikke udgoer nogen aabenbar fare , skal fartoejets ejer eller dennes repraesentant traeffe alle fornoedne foranstaltninger til at afhjaelpe denne situation . Den myndighed , der har udstedt certifikatet , eller som senest har fornyet det , underrettes herom .

3 . Hvis myndighederne ved den i stk . 1 naevnte kontrol konstaterer , at certifikatet ikke findes om bord , eller at fartoejet udgoer en aabenbar fare , kan de paagaeldende myndigheder afbryde fartoejets sejlads , indtil der er truffet fornoedne foranstaltninger til at afhjaelpe den konstaterede situation .

De kan ligeledes foreskrive foranstaltninger , som vil goere det muligt for fartoejet uden fare og eventuelt efter at have afsluttet transporten at sejle til et sted , hvor det enten kan blive inspiceret eller repareret . Den myndighed , der har udstedt certifikatet , eller som senest har fornyet det , underrettes herom .

4 . Enhver medlemsstat , som har afbrudt et fartoejs sejlads , eller som allerede har meddelt ejeren , at den agter at goere det , saafremt de konstaterede mangler ikke afhjaelpes , underretter den myndighed i den paagaeldende medlemsstat , der har udstedt eller senest fornyet certifikatet , om den beslutning , den har truffet eller agter at traeffe .

5 . Enhver beslutning om at afbryde sejladsen , der traeffes i medfoer af bestemmelser , der er vedtaget til gennemfoerelse af dette direktiv , skal udtrykkeligt begrundes . Den meddeles den paagaeldende med oplysning om klageadgang efter lovgivningerne i medlemsstaterne og om klagefrister .

AFSNIT VI

Bestemmelser , der skal finde anvendelse over for fartoejer fra tredjelande

Artikel 18

Saa laenge der ikke har kunnet indgaas en aftale mellem Faellesskabet og tredjelandene om gensidig anerkendelse af soedygtighedscertifikater , kan medlemsstaterne anerkende tredjedlandes fartoejscertifikater og i paakommende tilfaelde i henhold til bestemmelserne i dette direktiv udstede faellesskabscertifikat eller det supplerende faellesskabscertifikat til tredjelandes fartoejer .

AFSNIT VII

Tilpasning af direktivets bilag til den tekniske udvikling

Artikel 19

Raadet vedtager med kvalificeret flertal paa forslag af Kommissionen de noedvendige aendringer med henblik paa at tilpasse dette direktivs bilag til den tekniske udvikling .

AFSNIT VIII

Afsluttende bestemmelser

Artikel 20

Direktiv 76/135/EOEF finder fortsat anvendelse paa :

- de i artikel 8 , stk . 2 , i dette direktiv omhandlede ibrugvaerende fartoejer , indtil de underkastes den inspektion , der omhandles i naevnte artikel ,

- passagerfartoejer ,

- fartoejer , for hvilke der er udstedt et faellesskabscertifikat , men som endnu ikke opfylder forskrifterne i bilag II , kapitel 13 , punkt 13.01 , litra a ) .

Artikel 21

De gaeldende bestemmelser i medlemsstaterne om besaetningernes sammensaetning , deres kvalifikationer og de noedvendige attestationer herfor beroeres ikke af dette direktiv .

Artikel 22

Efter hoering af Kommissionen traeffer medlemsstaterne senest den 1 . januar 1985 de noedvendige foranstaltninger for gennemfoerelsen af dette direktiv .

Artikel 23

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .

Udfaerdiget i Luxembourg , den 4 . oktober 1982 .

Paa Raadets vegne

H . GROVE

Formand

( 1 ) EFT nr . C 289 af 19 . 11 . 1979 , s . 25 .

( 2 ) EFT nr . C 182 af 21 . 7 . 1980 , s . 16 .

( 3 ) EFT nr . L 21 af 29 . 1 . 1976 , s . 10 .

( 4 ) EFT nr . L 349 af 13 . 12 . 1978 , s . 31 .

BILAG I

FORTEGNELSE OVER FAELLESSKABETS NET AF INDRE VANDVEJE , INDDELT GEOGRAFISKI ZONE 1 , 2 , 3 OG 4

( Artikel 1 i direktivet )

KAPITEL I

Zone 1

Forbundsrepublikken Tyskland

Ems : fra forbindelseslinjen mellem fyrtaarnene i Delfzijl og Knock udefter indtil 53 * 30' nordlig bredde og 6 * 45' oestlig laengde , dvs . ca . ud for lastskibenes omladeplads i den gamle Ems ( Alte Ems ) , uden hensyn til samarbejdstraktaten Ems-Dollart .

Zone 2

Forbundsrepublikken Tyskland

Ems : fra den fra havneindsejlingen til Papenburg over Ems forloebende forbindelseslinje mellem Diemer Schoepfwerk og digegennemsejlingen ved Halte til forbindelseslinjen mellem fyrtaarnene i Delfzijl og Knock , under hensyn til samarbejdstraktaten Ems-Dollart .

Jade : inden for forbindelseslinjen mellem indsejlingslyset i Schillighoern og kirketaarnet i Langwarden .

Weser : fra jernbanebroen i Bremen til forbindelseslinjen mellem kirketaarnene i Langwarden og Kappel med sidegrenen Schweiburg , herunder sidegrenene Kleine Weser , Rekumder-Loch og Rechter Nebenarm .

Elbe : fra den nedre graense for Hamburgs havn til en forbindelseslinje mellem soemaerket ved Doese og den nordvestlige spids af Hohes Ufer ( Dieksand ) med bifloderne Este , Luehe , Schwinge , Oste , Pinnau , Krueckau og Stoer ( hver gang fra spaerringen til mundingen ) og inklusive Nebenelbe .

Meldorfer Bucht : inden for forbindelseslinjen fra den nord-vestlige spids af Hohes Ufer ( Dieksand ) til vestmolehovedet i Buesum .

Flensburger Foerde : inden for forbindelseslinjen mellem Kekenis-fyrtaarnet og Birknack .

Eckernfoerder Bucht : inden for forbindelseslinjer fra Bocknis-Eck til nord-oestspidsen af fastlandet ved Daenisch Nienhof .

Kieler Foerde : inden for forbindelseslinjen mellem fyrtaarnet Buelk og Marine-Ehrenmal Laboe .

Leda : fra indsejlingen til forhavnen ved havslusen Leer til mundingen .

Hunte : fra Oldenburg havn og 200 m neden for Amalienbruecke i Oldenburg til mundingen .

Lesum : fra jernbanebroen i Bremen-Burg til mundingen .

Este : fra spaerreporten ved Buxtehude til Este-spaerringen .

Luehe : fra moellen 250 m oven for Marschdamm-vejbroen i Horneburg til Luehe-spaerringen .

Schwinge : fra fodgaengerbroen neden for Guldenstern-bastion i Stade til Schwinge-spaerringen .

Freiburger-Hafenpriel : fra sluserne ved Freiburg/Elbe til mundingen .

Oste : fra Muhlenwehr Bremervorde til Oste-spaerringen .

Pinnau : fra jernbanebroen i Pinneberg til Pinnau-spaerringen .

Krueckau : fra vandmoellen i Elmshorn til Krueckau-spaerringen .

Stoer : fra Pegel Rensing til Stoer-spaerringen .

Eider : fra Gieselaukanalen til Eider-spaerringen .

Nord-Ostsee-Kanal ( Kielerkanalen ) : fra forbindelseslinjen mellem molehovederne i Brunsbuettel til forbindelseslinjen mellem indsejlingslysene i Kiel-Holtenau med Schirnauer See , Bergstedter See , Audorfer See , Obereidersee med Enge , Achterwehrer Schiffahrtskanal og Fleinhuder See .

Trave : fra jernbanebroen og Holstenbruecke ( Stadttrave ) i Luebeck til forbindelseslinjen fra de to ydre molehoveder ved Travemuende til Poetenitzer Wiek og Dassower See .

Schlei : inden for forbindelseslinjen mellem molehovederne i Schleimuende .

Den franske Republik

Seine : ned ad floden fra Jeanne d'Arc-broen i Rouen .

Garonne og Gironde : ned ad floden fra stenbroen i Bordeaux .

Rhône : ned ad floden fra Trinquetaille-broen i Arles og derfra mod Marseille .

Kongeriget Nederlandene

Dollard .

Eems .

Waddenzee : herunder forbindelserne med Nordsoeen .

IJsselmeer : herunder Markermeer og IJmeer , men ikke Gouwzee .

Waterweg til Rotterdam og Scheur .

Hollands Diep .

Haringvliet og Vuile Gat : herunder de sejlbare vandveje mellem dels Goeree-Overflakkee , dels Voorne-Putten og Hoekse Waard .

Hellegat .

Volkerak .

Kramer .

Grevelingen og Brouwershavense Gat : herunder samtlige sejlbare vandveje mellem dels Schouwen-Duiveland , dels Goeree-Overflakkee .

Keten , Mastgat , Zijpe , Oosterschelde og Roompot : herunder de sejlbare vandveje mellem dels Walcheren , Noord-Beveland og Zuid-Beveland , dels Schouwen-Duiveland og Tholen , bortset fra Schelde-Rhinkanalen .

Schelde og Westerschelde og dens munding : herunder de sejlbare vandveje mellem dels Zeeuws-Vlaanderen , dels Walcheren og Zuid-Beveland , bortset fra Schelde-Rhin-kanalen .

KAPITEL II

Zone 3

Kongeriget Belgien

Escaut Maritime ( ned ad floden fra Antwerpens red ) .

Forbundsrepublikken Tyskland

Donau : fra Kelheim ( km 414,60 ) til den tysk-oestrigske graense .

Rhein : fra den tysk-schweiziske graense til den tysk-nederlandske graense .

Elbe : fra mundingen af Elbe-Seiten-Kanal til den nedre graense for Hamburgs havn .

Den franske Republik

Rhin .

Kongeriget Nederlandene

Rijn .

Sneekermeer , Koevordermeer , Heegermeer , Fluessen Slotermeer , Tjeukemeer , Beulakkerwijde , Belterwijde , Ramsdiep , Ketelmeer , Zwartemeer , Veluwemeer , Eemmeer , Alkmaardermeer , Gouwzee , Buiten IJ , afgesloten IJ , Noordzeekanaal , havnen i IJmuiden , Rotterdams havneomraade , Nieuwe Maas , Noord , Oude Maas , Beneden Merwede , Nieuwe Merwede , Dordtsche Kil , Boven Merwede , Waal , Bijlandsch Kanaal , Boven Rijn , Pannerdensch Kanaal , Geldersche IJssel , Neder Rijn , Lek , Amsterdam-Rhin-kanalen , Veerse Meer , Schelde-Rhin-kanalen til udloebet i Volkerak , Amer , Bergsche Maas , Maas neden for Venlo .

KAPITEL III

Zone 4

Kongeriget Belgien

Hele det belgiske net bortset fra vandveje i zone 3 .

Forbundsrepublikken Tyskland

Alle forbundsvandveje bortset fra vandveje i zone 1 , 2 og 3 .

Den franske Republik

Hele det franske net bortset fra vandveje i zone 1 , 2 og 3 .

Kongeriget Nederlandene

Alle oevrige floder , kanaler og indre farvande , som ikke er naevnt under zone 1 , 2 og 3 .

Den italienske Republik

Po : fra Piacenza til mundingen .

Milano-Cremona-Po-kanalen - den afsluttende straekning , der er forbundet med Po , paa 15 km .

Mincio-floden : fra Mantova , Governolo til Po .

Idrovia Ferrarese : fra Po ( Pontelagoscuro ) , Ferrara til Porto Garibaldi .

Brondolo - og Valle-kanalerne : fra Po di Levante til Venezia-lagunen .

Canale Fissero - Tartaro - Canalbianco : fra Adria til Po di Levante .

Litoranea Veneta : fra Venezia-lagunen til Grado .

Storhertugdoemmet Luxembourg

Mosel .

BILAG II

TEKNISKE MINIMUMSFORSKRIFTER FOR FARTOEJER PAA INDRE VANDVEJE I ZONE 1 , 2 , 3 OG 4

( Artikel 3 i direktivet )

* Side *

KAPITEL 1 - TERMINOLOGI * 13 *

KAPITEL 2 - SKIBSBYGNINGSTEKNISKE KRAV * 14 *

Artikel * *

2.01 . Grundregler * 14 *

2.02 . Skrog * 14 *

2.03 . Apparater til opvarmning , til kabys og til koeling * 14 *

2.04 . Opvarmning ved flydende braendstoffer med et flammepunkt over 55 * C * 15 *

2.05 . Opvarmning ved faste braendstoffer * 15 *

2.06 . Maskinrum og kedelrum , bunkerrum * 16 *

KAPITEL 3 - STYREINSTALLATIONER OG STYREHUS * 16 *

Artikel * *

3.01 . Generelt * 16 *

3.02 . Styreinstallationers effektivitet * 16 *

3.03 . Generelle forskrifter for konstruktion * 17 *

3.04 . Maskindrevne styreinstallationer * 17 *

3.05 . Indkobling af sekundaer styring * 17 *

3.06 . Haandstyring * 17 *

3.07 . Haandhydraulisk styring * 17 *

3.08 . Hydraulisk styring * 17 *

3.09 . Elektrisk styring * 18 *

3.10 . Drejelige skruer og Voith Schneider-propeller * 18 *

3.11 . Fjernstyringsinstallationer * 18 *

3.12 . Rorindikatorer * 18 *

3.13 . Hjaelpestyring * 18 *

3.14 . Frit udsyn * 19 *

3.15 . Stoejniveau * 19 *

3.16 . Elektrisk udstyr til styreinstallationer * 19 *

3.17 . Saenkbart styrehus * 20 *

KAPITEL 4 - FRIBORD , SIKKERHEDSAFSTAND , DYBGANGSSKALAER * 20 *

4.01 . Betydningen af visse udtryk * 20 *

4.02 . Sikkerhedsafstand * 20 *

4.03 . Fribord * 20 *

4.04 . Nedlastningsmaerker * 20 *

4.05 . Dybgangsskalaer * 21 *

* Side *

KAPITEL 5 - KONSTRUKTION AF MASKINER * 21 *

5.01 . Generelle bestemmelser * 21 *

5.02 . Sikkerhedsforanstaltninger * 21 *

5.03 . Fremdrivningsanordninger * 21 *

5.04 . Udstoedsroer fra motorer * 22 *

5.05 . Tanke , bunkertanke og roersystemer * 22 *

5.06 . Installationer til laensning * 22 *

5.07 . Anordning til opsamling af brugt olie * 23 *

5.08 . Spil * 23 *

5.09 . Stoej frembragt af fartoejet * 23 *

KAPITEL 6 - ELEKTRISKE INSTALLATIONER * 24 *

6.01 . Generelle anvisninger * 24 *

6.02 . Hoejst tilladelige spaending * 24 *

6.03 . Landtilslutning * 24 *

6.04 . Generatorer og motorer * 25 *

6.05 . Akkumulatorer * 25 *

6.06 . Elektriske tavler * 26 *

6.07 . Stroemafbrydere , stikdaaser , beskyttelsesapparater og ledninger * 26 *

6.08 . Installationer til kontrol af jordafledning * 27 *

6.09 . Belysning * 27 *

6.10 . Signallys * 27 *

6.11 . Jordforbindelser * 27 *

6.12 . Noedinstallationer * 27 *

KAPITEL 7 - UDRUSTNING * 28 *

7.01 . Ankre , kaeder og ankertove * 28 *

7.02 . Anden udrustning * 28 *

7.03 . Midler til bekaempelse af brand * 28 *

7.04 . Baade * 30 *

7.05 . Redningskranse , redningskugler og redningsveste * 31 *

KAPITEL 8 - ANLAEG TIL FLYDENDE GAS TIL HUSHOLDNINGSBRUG * 31 *

8.01 . Generelt * 31 *

8.02 . Installation * 32 *

8.03 . Beholdere * 32 *

8.04 . Anbringelse og indretning af forsyningsenheden * 32 *

8.05 . Reservebeholdere og tomme beholdere * 32 *

8.06 . Reduktionsventiler * 32 *

8.07 . Tryk * 33 *

8.08 . Roerledninger og fleksible roer * 33 *

* Side *

8.09 . Fordelingssystem * 33 *

8.10 . Gasforbrugende apparater og disses installation * 33 *

8.11 . Ventilation og bortledning af forbraendingsgas * 34 *

8.12 . Brugs - og sikkerhedsanvisninger * 34 *

8.13 . Besigtigelse * 34 *

8.14 . Proever * 34 *

8.15 . Attestering * 35 *

KAPITEL 9 - SAERLIG INDRETNING AF STYREHUS TIL RADARSTYRING VED EN PERSON * 35 *

9.01 . Generelle bestemmelser * 35 *

9.02 . Generelle konstruktionskrav * 35 *

9.03 . Radaranlaeg og drejningshastighedsviser * 35 *

9.04 . Installationer til signalering og udsendelse af signaler * 36 *

9.05 . Installationer til manoevrering af fartoejet og til betjening af fremdrivningsmotorer * 36 *

9.06 . Installationer til betjening af haekankre * 36 *

9.07 . Telefoninstallationer * 36 *

9.08 . Alarmsignal * 37 *

9.09 . Andre kontrolinstrumenter * 37 *

9.10 . Paategning i besigtigelsescertifikatet * 37 *

KAPITEL 10 - SAERLIGE BESTEMMELSER FOR FARTOEJER , DER ER BEREGNET TIL AT VAERE EN DEL AF EN SKUBBEKONVOJ , EN SLAEBEKONVOJ ELLER EN PARFORMATION * 37 *

10.01 . Skubbebaade * 37 *

10.02 . Skubbepramme * 37 *

10.03 . Motorfartoejer og slaebebaade egnede til skubning * 38 *

10.04 . Proever med skubbekonvojer * 38 *

10.05 . Fartoejer egnede til slaebning * 38 *

10.06 . Fartoejer egnede til at fremdrive en parformation * 38 *

KAPITEL 11 - HYGIEJNE OG SIKKERHED I MANDSKABETS BEBOELSESRUM OG PAA ARBEJDSPOSTER * 39 *

11.01 . Generelt * 39 *

11.02 . Beboelsesrummenes indretning * 39 *

11.03 . Beboelsesrummenes stoerrelse * 39 *

11.04 . Roerledninger i beboelsesrum * 40 *

11.05 . Adgange , doere og trapper i beboelsesrum * 40 *

11.06 . Doerk , skotter og lofter i beboelsesrum * 40 *

11.07 . Opvarmning og ventilation af beboelsesrum * 40 *

11.08 . Dagslys og kunstig belysning i beboelsesrum * 41 *

11.09 . Moeblering i beboelsesrum * 41 *

11.10 . Kabys , spiserum , stores * 41 *

* Side *

11.11 . Sanitaerinstallationer * 41 *

11.12 . Drikkevandsinstallation * 42 *

11.13 . Sikkerhedsanordninger * 42 *

11.14 . Arbejdsposter og disses tilgaengelighed * 43 *

11.15 . Arbejdsposters dimensioner * 43 *

11.16 . Beskyttelse mod fald * 43 *

11.17 . Adgange , doere og trapper til arbejdsposter * 43 *

11.18 . Doerk , daeksbelaegning , lastrur * sbeklaedning , skodder , lofter , vinduer , skylighter * 44 *

11.19 . Ventilation og opvarmning af arbejdsposter * 44 *

11.20 . Naturligt lys , belysning af arbejdsposter * 44 *

11.21 . Beskyttelse mod stoej og vibrationer * 44 *

KAPITEL 12 - SUPPLERENDE TEKNISKE FORSKRIFTER TIL BESTEMMELSERNE FOR ZONE 4 VEDROERENDE FARTOEJER , DER BESEJLER INDRE VANDVEJE I ZONE 3 * 45 *

12.01 . Skibsbygningstekniske krav * 45 *

12.02 . Fribord , sikkerhedsafstand og dybgangsskalaer * 45 *

12.03 . Udrustning * 48 *

12.04 . Saerlige bestemmelser for fartoejer , der er beregnet til at vaere en del af en skubbekonvoj , en slaebekonvoj eller en parformation * 49 *

KAPITEL 13 - DISPENSATION FOR FARTOEJER , DER ER I DRIFT * 49 *

KAPITEL 14 - PROCEDURE * 53 *

14.01 . Begaering om besigtigelse * 53 *

14.02 . Fremstilling af fartoejet til besigtigelse * 53 *

14.03 . Omkostninger * 53 *

14.04 . Oplysninger * 53 *

14.05 . Register for faellesskabscertifikater * 53 *

14.06 . Forskrifter for udfyldelse af faellesskabscertifikatet * 54 *

14.07 . Bemaerkninger til enkelte punkter i certifikatet * 54 *

KAPITEL 1

TERMINOLOGI

der finder anvendelse i foreliggende direktiv og dets bilag .

a ) Udtrykket " fartoej " betegner fartoejer , der foretager indlandssejlads .

b ) Udtrykket " godsmotorfartoej " betegner alle fartoejer , bortset fra tankmotorfartoejer , som er beregnet til transport af gods , konstrueret til at sejle ved hjaelp af egne mekaniske fremdrivningsmidler .

c ) Udtrykket " tankmotorfartoej " betegner alle fartoejer , beregnet til transport af gods i indbyggede tanke , konstrueret til at sejle ved hjaelp af egne mekaniske fremdrivningsmidler .

d ) Udtrykket " motorfartoej " betegner et almindeligt selvbevaegende fartoej eller en selvbevaegende tanker .

e ) Udtrykket " slaebebaad " betegner alle fartoejer , der er specielt konstrueret til at udfoere slaebning .

f ) Udtrykket " skubbebaad " betegner alle fartoejer , der er specielt konstrueret til at fremdrive en skubbekonvoj .

g ) Udtrykket " slaebe-skubbebaad " betegner alle fartoejer , der er specielt konstrueret til at udfoere slaebning og fremdrive en skubbekonvoj .

h ) Udtrykket " almindelig gods-slaebepram " betegner alle fartoejer bortset fra tankslaebepramme , som er beregnet til transport af gods og konstrueret til at blive slaebt og

- ikke er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler eller

- er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler , som kun tillader smaa flytninger .

i ) Udtrykket " tankslaebepram " betegner alle fartoejer , der er beregnet til transport af gods i tanke og konstrueret til at blive slaebt og

- ikke er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler eller

- er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler , som kun tillader smaa flytninger .

k ) Udtrykket " slaebepram " betegner en almindelig slaebepram eller en tankslaebepram .

l ) Udtrykket " gods-skubbepram " betegner alle fartoejer , bortset fra tankpramme , som er beregnet til transport af gods og konstrueret eller specielt indrettet til at blive skubbet og

- ikke er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler eller

- er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler , som kun tillader smaa flytninger , naar fartoejet ikke er en del af en skubbekonvoj .

m ) Udtrykket " tank-skubbepram " betegner alle fartoejer , der er beregnet til transport af gods i indbyggede tanke og konstrueret eller specielt indrettet til at blive skubbet og

- ikke er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler eller

- er udrustet med mekaniske fremdrivningsmidler , som kun tillader smaa flytninger , naar fartoejet ikke er en del af en skubbekonvoj .

n ) Udtrykket " skibspram " betegner en skubbepram , der er konstrueret til at transporteres om bord i et soegaaende skib og til at b * ejle de indre vandveje .

o ) Udtrykket " skubbepram " betegner en almindelig skubbepram , en tankskubbepram eller en skibsbaaren skubbepram .

p ) Udtrykket " passagerfartoej " betegner alle fartoejer , der er konstrueret og indrettet til transport af flere end 12 passagerer .

q ) Udtrykket " flydende maskiner " betegner alle flydende konstruktioner , der baerer mekaniske installationer og er beregnet til at arbejde paa sejlbare vandveje eller i havne , som f.eks . uddybningsfartoejer , elevatorer , laemoler , flydekran .

r ) Udtrykket " flydende indretninger " betegner alle flydende indretninger , som ikke normalt er beregnet til at blive flyttet , som f.eks . badeetablissementer , dokker , landgangsbroer , baadhangarer .

s ) Udtrykket " flydende materiel " betegner flaader samt alle konstruktioner , opbygninger eller genstande , der er egnede til at sejle , og som ikke er et fartoej , flydende maskiner eller en flydende indretning .

t ) Udtrykket " styrehus " betegner det rum , hvori de noedvendige betjeningsgreb til styring af fartoejet er samlet .

u ) Udtrykket " maskinrum " betegner alle rum , hvor fremdrivningsmotoren eller fremdrivningsmotorerne og hjaelpemaskineri er installeret .

v ) Udtrykket " beboelse " betegner alle rum bestemt til brug for de personer , der normalt bor om bord , eller til passagerer , og omfatter kabys , proviantrum , WC'er , baderum , vaskerum , vestibuler og gange med undtagelse af styrehuset .

w ) Udtrykket " dybeste lastevandlinie " betegner vandlinieplanet ved den stoerst tilladte nedlastning , hvorved fartoejet maa sejle .

x ) Udtrykket " fribord " betegner afstanden mellem dybeste lastevandlinie og et plan parallelt med dette gennem det laveste punkt paa skandaekket eller , hvis skandaek ikke findes , gennem det laveste punkt paa klaedningens overkant .

y ) Udtrykket " sikkerhedsafstand " betegner afstanden mellem dybeste lastevandlinie og et plan parallelt med dette gennem det laveste punkt , hvorover skibet ikke anses for taet .

z ) Udtrykket " certifikat " betegner faellesskabscertifikatet for fartoejer til sejlads paa indre vandveje .

KAPITEL 2

SKIBSBYGNINGSTEKNISKE KRAV

2.01 . Grundregler

Fartoejer skal vaere konstrueret paa behoering maade , og deres stabilitet skal svare til den anvendelse , fartoejerne er beregnet til .

2.02 . Skrog

2.02.1 . Skroget skal have en tilstraekkelig styrke til at modstaa alle paavirkninger , som det normalt udsaettes for .

2.02.2 . Soeforbindelser og afgangsaabninger med deres roerforbindelser skal anses for taette , hvis de er udfoert paa en saadan maade , at enhver utilsigtet indtraengen af vand i fartoejet er umulig .

2.02.3 . Vandtaette skodder , der naar op til daekket eller , for saa vidt der ikke findes et daek , til overkant af klaedningen , skal placeres foelgende steder :

a ) et kollisionsskod i en passende afstand fra staevnen ,

b ) for fartoejer , hvis laengde overalt er stoerre end 25 m , skal der ogsaa anbringes et agterpeakskod i passende afstand fra agterstaevnen .

2.02.4 . Beboelsesrum , maskin - og kedelrum samt arbejdsrum , som eventuelt er en del af disse , skal adskilles fra lastrummene ved taette skodder .

2.02.5 . Alle rum , som ikke normalt er hermetisk lukket under sejlads , skal kunne laenses . Denne laensning skal kunne udfoeres separat for hvert rum .

2.02.6 . Der maa ikke findes beboelsesrum foran kollisionsskoddet . Beboelsesrum skal adskilles fra maskin - og kedelrum med gastaette skodder og have direkte adgang fra daekket . Hvis en saadan adgang ikke findes , skal der findes en noedudgang , som ad anden vej foerer direkte til daekket .

2.02.7 . De skodder og andre skillerum , der er foreskrevet i pkt . 2.02.3 og 2.02.4 maa ikke vaere forsynet med aabninger . Dog tillades mandhuller i andre skodder end kollisionsskoddet paa betingelse af , at de kan boltes taet . Doere i agterpeakskoddet og roergennemfoeringer etc . tillades , naar de er udfoert paa en saadan maade , at lukkemidlernes effektivitet og andre afgraensninger i rummet ikke kompromitteres .

2.02.8 . Som undtagelse fra pkt . 2.02.5 og 2.02.7 kan agterpeaken staa i forbindelse med maskinrummet ved hjaelp af en laenseanordning , der er let tilgaengelig og med automatisk lukkemekanisme .

2.03 . Apparater til opvarmning , til kabys og til koeling

2.03.1 . Installationer til opvarmning , kabysinstallationer og koeleaggregater og deres tilbehoer skal vaere indrettet og placeret paa en saadan maade , at de ikke frembyder fare , ogsaa i tilfaelde af overophedning ; de skal vaere monteret paa en saadan maade , at de ikke ved uheld kan vaelte eller forskubbes .

2.03.2 . Naar de i pkt . 2.03.1 naevnte installationer fungerer ved hjaelp af flydende braendstof , maa der kun anvendes braendstof med et flammepunkt hoejere end 55 * C .

2.03.3 . Som undtagelse fra pkt . 2.03.2 kan kabysapparater og apparater og apparatur , der tjener til opvarmning og koeling , og som virker ved handelspetroleum , tillades i opholdsrum og styrehus paa betingelse af , at kapaciteten af deres forsyningstanke ikke overstiger 12 liter .

2.03.4 . De under pkt . 2.03.1 naevnte installationer maa ikke anbringes i rum eller maskinrum , hvor der er opmagasineret eller anvendes materialer af kategori K1n , K1s eller K2 af klasse IIIa i ADNR .

Ingen afluftningsroer fra disse installationer maa passere gennem disse rum .

2.03.5 . Forsyningen af den noedvendige luft til forbraendingen skal sikres . Ventilatorerne til udluftning maa ikke have nogen form for lukkemiddel .

2.03.6 . Apparater til opvarmning og kabysapparater skal vaere sikkert forbundet til roegroer . Roegroer skal vaere i god stand og forsynet med passende haetter eller indretninger til beskyttelse mod luftnedslag . Roegkanaler skal vaere indrettet paa en saadan maade , at de begraenser muligheden for tilstopning af forbraendningsprodukter og giver mulighed for rensning .

2.03.7 . Ovne til koeleapparater , der forbruger flydende braendstof , skal vaere forsynet med afgangsroer .

2.04 . Opvarmning ved flydende braendstoffer med et flammepunkt over 55 * C

2.04.1 . Alle apparater skal vaere konstrueret til at kunne taendes uden hjaelp af andre flydende braendstoffer . Underneden skal vaere monteret en metalbakke med tilstraekkelig kapacitet til at undgaa tilfaeldig udstroemning af braendstof , og de skal vaere forsynet med anordninger , saa al udstroemning ved tilfaeldig slukning af flammen undgaas . Hvis braendstoftanken er adskilt fra apparatet , maa den hoejde , hvori denne er anbragt , ikke overstige den , som er fastsat ved de funktionsforskrifter , der er angivet af fabrikanten af apparatet . Denne tank maa ikke vaere i naerheden af ild . Braendstoftilfoerslen skal kunne stoppes fra daekket .

Braendstoftanke med en kapacitet paa mere end 12 liter skal installeres uden for beboelsen .

2.04.2 . Naar et apparat er placeret i et maskinrum , skal et opslag angive betingelserne for brug heraf .

I maskinrum skal ovne med aaben flamme installeres over en taet bakke , hvis lodrette kanter er mindst 0,20 m over doerken .

2.04.3 . Hvis en ovn er placeret i maskinrummet , skal lufttilfoerslen til ovn og motorer vaere saadan , at ovne og motorer kan fungere uafhaengigt af hinanden , effektivt og fuldstaendig sikkert . I givet fald skal der installeres saerskilte lufttilfoerselskanaler .

2.04.4 . Alle apparater med naturligt traek skal vaere forsynet med anordninger , som forhindrer , at luftstroemmen vendes .

Apparater med blaesere skal vaere forsynet med en anordning , som automatisk stopper for braendstoftilfoerslen , hvis den til forbraendingen noedvendige lufttilfoersel afbrydes .

2.04.5 . Apparater til centralopvarming med blaesere , som er placeret i et maskinrum eller i et rum , der er tilgaengeligt fra maskinrummet , skal desuden opfylde foelgende betingelser :

a ) Ved igangsaetning skal blaeseren traede i funktion foerst for at ventilere kedlen godt .

b ) En termostatisk regulator skal styre braendstoftilfoerslen .

c ) Antaendelsen af braendstoffet skal ske automatisk med eller uden brug af vaagekone .

d ) Blaeseren og braendstofpumpen skal kunne stoppes fra daekket .

e ) Hvis et centralvarmeapparat er placeret i maskinrummet , skal det installeres paa en saadan maade , at en flamme , der kommer fra fyrrummet , ikke kan naa andre dele af installationen .

f ) Indtag og afgang for luft til apparater til opvarmning , som er placeret i maskinrummet , skal have roerforbindelser , der udmunder i fri luft .

2.05 . Opvarmning ved fast braendstoffer

2.05.1 . Undtagen i rum , der er konstrueret af materialer , der er modstandsdygtige over for ild og udelukkende bestemt til anbringelse af en kedel , skal opvarmningsapparater , der virker ved fast braendstof , placeres paa en blikplade ( med kanter ) eller en tilsvarende beskyttelse paa en saadan maade , at det undgaas , at gloedende braendstof , halvt forbraendt kul eller varm aske falder uden for denne plade .

2.05.2 . Kedler til opvarmning ved fast brae dstof skal vaere forsynet med en termostatisk regulator , som styrer den noedvendige luftmaengd * til forbraendingen .

2.05.3 . I naerheden af hvert opvarmningsapparat skal findes et middel , der goer det let at slukke gloeden .

2.06 . Maskin - og kedelrum , bunkerrum

2.06.1 . Maskin - og kedelrum skal vaere indrettet paa en saadan maade , at betjening og vedligeholdelse af de installationer , som findes der , kan udfoeres sikkert og uden fare .

2.06.2 . Bunkerrum for flydende braendstof eller smoereolie og beboelsesrum maa ikke have faelles skodder .

2.06.3 . Skodder , overdaek og doere til maskinrum , kedelrum og bunkerrum skal vaere bygget af staal eller af et tilsvarende materiale med hensyn til modstandsdygtighed overfor ild .

2.06.4 . Maskin - og kedelrum samt andre rum , hvori braendbar eller giftig gas kan frigoeres , skal kunne ventileres tilstraekkeligt .

2.06.5 . Trapper og lejdere , der giver adgang til maskinrum , kedelrum og bunkerrum , skal vaere fast anbragt og vaere udfoert af staal eller af et med hensyn til materialestyrke og modstandsdygtighed over for ild tilsvarende materiale .

2.06.6 . Maskinrum og kedelrum skal have to udgange , hvoraf den ene kan vaere en noedudgang .

2.06.7 . Det maksimalt tilladelige stoejniveau i maskinrummet er 110 dB(A ) , Maalingsstederne skal vaelges , hvor noedvendigt vedligeholdelsesarbejde foregaar ved installationernes normale funktion .

Dersom stoejniveauet overstiger 90 dB(A ) i maskinrummet , skal hver adgangsaabning vaere forsynet med en klart formuleret advarsel .

KAPITEL 3

STYREINSTALLATIONER OG STYREHUS

3.01 . Generelt

3.01.1 . Alle fartoejer skal vaere udstyret med en sikker styreinstallation - i paakommende tilfaelde desuden med bovror - som under hensyn til brug og dimension sikrer en god manoevreevne .

3.01.2 . Styreinstallationen skal vaere indrettet paa en saadan maade , at roret ikke kan aendre stilling paa en uforudset maade .

3.02 . Styreinstallationers effektivitet

Styreinstallationerne skal med hensyn til effektivitet opfylde foelgende krav :

a ) Hvis styreinstallationen er haanddrevet , skal en omdrejning af haandrattet svare til en drejning af roret paa mindst 3 * .

b ) Hvis styreinstallationen er maskindrevet , skal roret ved maksimal paavirkning , naar fartoejet sejler fuld fart , kunne naa en gennemsnitlig vinkelhastighed paa 4 * pr . sek . paa hele dets mulige omdrejningsfelt .

c ) Hvis styreinstallationen er forsynet med en hjaelpestyreanordning ( komplementaer hjaelpestyreanordning til en haanddrevet hovedstyreinstallation ) skal roret ved maksimal paavirkning , naar fartoejet sejler fuld fart , kunne naa en gennemsnitlig vinkelhastighed paa 3 * pr . sek . paa et omdrejningsfelt begraenset til 30 * til hver side for rorets midtstilling .

d ) Hvis en maskindrevet styreinstallation er forsynet med en sekundaer manuel styreinstallation , skal denne manuelle installation i det mindste muliggoere , at fartoejet ved reduceret fart kan naa til en fortoejningsplads .

3.03 . Generelle forskrifter for konstruktion

3.03.1 . Den samlede styreinstallation skal vaere udformet , konstrueret og udfoert til permanent slagside paa indtil 15 * og omgivende temperaturer paa indtil 40 * C .

3.03.2 . Styreapparatets dele skal vaere dimensioneret saaledes , at de kan taale * maksimale paavirkninger , som de udsaettes for ved normal brug . For at styreapparatet kan modstaa exceptionelle ydre paavirkninger bedst muligt , maa det ikke vaere det svageste led i systemet . Ethvert styreapparat , der er konstrueret i overensstemmelse med et anerkendt klassifikationsselskabs regler , kan anses for tilfredsstillende i denne henseende .

3.04 . Maskindrevne styreinstallationer

3.04.1 . Hvis fartoejet er udstyret med en maskindrevet styreinstallation , skal der , i tilfaelde af havari paa denne , oejeblikkelig sikres en tilstraekkelig manoevredygtighed ved et andet uafhaengigt styrearrangement .

3.04.2 . Maskindrevne styreinstallationer skal vaere forsynet med en beskyttelse mod overbelastning , der begraenser paavirkningerne paa styreledningen .

3.04.3 . Tilfaeldige stop eller svigt i den maskindrevne styremaskine skal angives ved et optisk og akustisk signal ved styrestedet .

3.05 . Indkobling af sekundaer styring

3.05.1 . Hvis det sekundaere styrearrangement ikke indkobles automatisk ved svigt i hovedstyrekontrollen , skal indkobling oejeblikkelig kunne udfoeres manuelt paa en enkel maade ved enhver stilling af roret . Antallet af operationer , der herved skal foretages , maa hoejst vaere to , og disse skal kunne udfoeres af een person .

3.05.2 . Koblingsoperationen skal kunne udfoeres paa mindre end 5 sekunder . Der skal kunne ses ved styrestedet , hvilken mekanisme der er i funktion .

3.06 . Haandstyring

3.06.1 . Hvis det sekundaere uafhaengige styrearrangement er manuelt , skal dette indkoble automatisk eller kunne indkobles oejeblikkelig ved styrestedet i tilfaelde af afbrydelse af eller svigt i den maskindrevne styring . Klokoblinger er ikke tilladt , medmindre de ikke er underkastet et drejningsmoment under indkobling .

3.06.2 . Haandrattet maa ikke traekkes med af den maskindrevne styring . Haandrattets tilbageloeb skal forhindres i enhver af rorets stillinger under automatisk indkobling af haandstyremekanismen .

3.07 . Haandhydraulisk styring

3.07.1 . Et haandhydraulisk styreapparat er et apparat , hvorved roret bevaeges ved en pumpe , der udelukkende aktiveres af haandrattet ( haandratspumpe ) .

3.07.2 . Hvis en haandhydraulisk styreinstallation er den eneste styreinstallation , anses den ikke som " maskindrevet styreinstallation " i den i punkt 3.04 omhandlede forstand , som kraever et sekundaert , uafhaengigt styrearrangement , paa betingelse af , at

- dimensioner , konstruktion og anbringelse af styreledningerne udelukker oedelaeggelse ved mekaniske paavirkninger eller ild ,

- konstruktionen af haandratspumpen garanterer en fejlfri funktion .

3.08 . Hydraulisk styring

3.08.1 . Hvis hovedstyreinstallationen er hydraulisk , og sekundaer-installationen er haandhydraulisk , skal haandhydraulikinstallationen vaere udstyret med et roersystem , som er uafhaengigt af hovedinstallationen .

Manoevrering af hovedinstallationen skal kunne udfoeres uafhaengigt af haandratspumpen .

3.08.2 . Hvis baade hovedstyreinstallationen og sekundaer-styreinstallationen er hydrauliske , skal der vaere en uafhaengigt drevet pumpe for hver af disse installationer .

Eksempler :

- hovedpumpe med hovedmotor , elektrisk noedpumpe ,

- hovedpumpe foedes fra elektrisk hovedinstallation , noedpumpe fra elektrisk noedinstallation ,

- hovedpumpe fra generator I , noedpumpe fra generator II .

3.08.3 . Hvis noedpumpen drives af en reservemotor , som ikke arbejder kontinuerligt under sejlads , skal en bufferanordning muliggoere pumpens drift i den tid , det tager at bringe reservemotoren op paa den noedvendige hastighed .

3.08.4 . Roerforbindelser , ventiler , glidere , styreorganer etc . for de to installationer skal vaere uafhaengige af hinanden . Hvis de to installationers uafhaengige funktion er garanteret , kan de dog omfatte faelles grundelementer .

3.09 . Elektrisk styring

3.09.1 . Hvis hovedinstallationen og sekundaer-installationen er elektrisk styret , skal forsyning og manoevrering af sekundaerinstallationen vaere uafhaengig af hovedinstallationen . Hver af de to installationer skal have sin egen motor .

3.09.2 . Hvis stroemforsyningen til sekundaer-motoren kommer fra en reservemotor , som ikke arbejder kontinuerligt under sejlads , skal en bufferanordning muliggoere sekundaer-motorens drift under reservemotorens opstart .

3.10 . Skruer og Voith Schneider-propeller

Hvis fjernstyring af drejelige skruer og Voith Schneider-propeller er elektrisk , hydraulisk eller pneumatisk , skal der findes to uafhaengige styresystemer mellem styrestedet og fremdrivningsinstallationen .

Naar der findes to eller flere af hinanden uafhaengige fremdrivningsinstallationer , er det sekundaere uafhaengige styrearrangement ikke obligatorisk , hvis fartoejet forbliver tilstraekkeligt manoevredygtigt i tilfaelde af svigt i det ene system .

3.11 . Fjernstyringsinstallationer

Fjernstyringsinstallationer skal vaere fast anbragt , ogsaa hvis de er anbragt uden for styrehuset . Hvis fjernstyringsinstallationer kan slaas fra , skal de vaere forsynet med en indikator , der viser , om de er i stilling " til " eller " fra " .

Anbringelse og betjening af styreorganer skal vaere funktionel .

3.12 . Rorindikatorer

Rorets stilling skal indikeres utvetydigt ved styrestedet , om noedvendigt skal en sikker rorindikator installeres .

3.13 . Hjaelpestyring

3.13.1 . Hjaelpestyreinstallationer er maskindrevne hjaelpeinstallationer , der er indbygget komplementaert i en manuel hovedstyreinstallation .

3.13.2 . Hvis en noedstyreinstallation benyttes , skal forholdet mellem hovedstyreinstallationen og noedstyreinstallationen vaere saadan , at en betydelig foroegelse af den manuelle kraft paa haandrattet ikke er noedvendig .

3.13.3 . Hjaelpestyreinstallationer skal opfylde ovennaevnte betingelser og ligeledes foelgende betingelser :

a ) Hjaelpestyreinstallationerne skal kunne til - og frakobles ved styrestedet i enhver stilling af roret . Position " til " eller " fra " skal vaere klart indikeret .

b ) Elektriske , hydrauliske eller pneumatiske forbindelseselementer mellem hjaelpeinstallationer og den manuelle mekaniske hovedstyring skal vaere indrettet paa en saadan maade , at de ikke skader muligheden for oejeblikkelig anvendelse af hovedstyringen . Andre defekter ved hjaelpestyringen maa ikke blokere eller saette hovedstyringen ud af funktion .

c ) Eksisterende og nye elementer i hjaelpestyreinstallationen skal opfylde de betingelser for styreapparater , der er fastsat i dette kapitel .

3.13.4 . Rorindikatoren skal fungere saavel for hovedstyringen som for hjaelpestyreinstallationen .

3.13.5 . Forskrifterne i naervaerende artikel finder ligeledes anvendelse paa hjaelpestyreinstallationer , som udfoeres efter fartoejets bygning .

3.14 . Frit udsyn

Tilstraekkeligt frit udsyn i alle retninger fra styrestedet skal sikres . Udsynet fremad kan sikres ved hjaelp af paalidelige optiske instrumenter .

3.15 . Stoejniveau

Under normal anvendelse maa fartoejets eget stoejniveau ved styrestedet i hoejde med rorgaengerens hoved ikke overstige 70 dB(A ) .

3.16 . Elektrisk udstyr til styreinstallationer

3.16.1 . Motorens nominelle ydelse skal svare til styreapparatets maksimale drejningsmoment . For hydrauliske installationer skal motorens nominelle ydelse vaere saaledes , at den kan sikre pumpens maksimale ydelse ved installationens maksimaltryk ( indstilling af sikkerhedsventilen ) , idet der tages hensyn til pumpens ydeevne .

3.16.2 . Motorer skal opfylde mindst foelgende krav :

a ) Styreapparater for afbrudt ydelse :

- Motorer til elektrisk-hydraulisk styring og deres omformere skal vaere beregnet for forhold , der svarer til kontinuert funktion med afbrydelsesoverbelastning uden frakobling og en arbejdsbelastning paa 15 % . Der maa her regnes med en arbejdsproces paa 10 minutter .

- Motorer til elektriske styreapparater skal vaere beregnet til afbrudt ydelse uden at tage hensyn til igangsaetningsstroem og til en arbejdsbelastning paa 15 % . Der maa her regnes med en arbejdsproces paa 10 minutter .

b ) Styreapparater for konstant ydelse : Disse maskiner skal vaere indrettet til permanent drift .

3.16.3 . De elektriske kredsloeb for motorer og styreorganer maa ikke beskyttes undtagen mod kortslutning . Styreorganernes kredsloeb skal kun beskyttes mod en stroem , der svarer til mindst det dobbelte af den nominelle maksimalstroem . Beskyttelsesforanstaltningernes stoerrelse maa ikke vaere mindre end 6A .

3.16.4 . Forsyningskabler til motorer skal vaere beskyttet paa foelgende maade :

Hvis sikringer anvendes , skal den nominelle stroemstyrke af disse vaere to trin hoejere end motorens nominelle stroem . For motorer , der er beregnet for afbrudt eller til momentan drift , maa de dog ikke overstige 160 % af den nominelle stroemstyrke . Hurtigafbrydere ( motorvaern ) for kortslutning paa hovedafbrydere maa ikke styres ved en nominel stroemstyrke , der er stoerre end det tidobbelte af styremotorens nominelle stroemstyrke .

3.16.5 . Hvis der findes termiske afbrydere paa hovedafbydere , skal disse saettes ud af funktion eller aendres til det dobbelte af motorens nominelle ydelse .

3.16.6 . Foelgende funktionskontroller og indikatorer skal findes for de elektriske apparater :

a ) en groen lampe som angiver , at installationen fungerer ;

b ) en roed lampe som lyser , naar installationen falder ud , hvad enten det drejer sig om tilfaeldig frakobling , overbelastning af den elektriske motor eller en defekt i en af faserne i 3-faset stroemforsyning . Et akustisk signal skal lyde paa samme tid , som den roede lampe taender .

Fasekontrollen kan udelades , naar stroemforsyningen udelukkende kommer fra en hovedafbryder .

3.16.7 . Hvis rorindikatoren er elektrisk , skal dens stroemforsyning vaere uafhaengig af andet stroemforbrug .

3.17 . Saenkbart styrehus

Naar styrehuset er saenkbart , skal der findes en anordning , der hindrer , at personer naermer sig det under saenkningen . Saafremt personer kunne taenkes at passere under det saenkbare styrehus , skal der findes et lydsignalapparat , der automatisk gaar i gang ved saenkning af styrehuset . Saafremt anordningen til saenkning af styrehuset svigter , skal denne manoevre kunne udfoeres paa anden maade .

KAPITEL 4

FRIBORD , SIKKERHEDSAFSTAND OG DYBGANGSSKALAER

4.01 . Betydningen af nogle udtryk

I dette kapitel

a ) betyder udtrykket " Laengde " " L " skrogets stoerste laengde , ror og bovspryd ikke medregnet ;

b ) betyder udtrykket " midte af fartoejet " midten af laengden ( L ) ;

c ) anses konstruktionselementer og indretninger for " taette over for soesproejt og daarligt vejr " , naar de er arrangeret paa en saadan maade , at de kun tillader indtraengen af meget smaa maengder vand under normale forhold .

4.02 . Sikkerhedsafstand

Sikkerhedsafstanden skal vaere mindst :

a ) for doere og aabninger , bortset fra luger , som kan lukkes taet over for soesproejt og daarligt vejr : 0,15 m ;

b ) for doere og aabninger , bortset fra luger , som ikke kan lukkes taet over for soesproejt og daarligt vejr : 0,20 m ;

c ) for luger , som lukkes taet over for soesproejt og daarligt vejr : 0,30 m ;

d ) for luger , som ikke kan lukkes ved lukkemidler , eller som ikke er lukkede ( utildaekkede lastrum ) : 0,50 m .

4.03 . Fribord

Fribordet skal vaere tilstraekkeligt til , at sikkerhedsafstandene respekteres , og det maa ikke vaere negativt .

4.04 . Nedlastningsmaerker

4.04.1 . Dybeste lastevandlinje bestemmes saaledes , at forskrifterne for mindste sikkerhedsafstand respekteres samtidig , uden at denne linje paa noget punkt er over skandaekket eller , naar skandaek ikke findes , over overkant af klaedningen .

4.04.2 . Dybeste lastevandlinje angives ved let synlige og uudslettelige nedlastningsmaerker .

4.04.3 . Nedlastningsmaerkerne skal bestaa af et rektangel 0,30 m langt og 0,04 m hoejt , hvis basislinjer vandret og falder sammen med dybeste lastevandlinje som tilladt ved naervaerende bilag . Det er tilladt at kombinere disse maerker med dem , der finder anvendelse ifoelge andre regler .

4.04.4 . Ethvert fartoej skal have mindst tre par nedlastningsmaerker , hvoraf det ene par anbringes paa midten og de to andre i en afstand fra henholdsvis for og agter paa omkring en sjettedel af laengden .

Dog

- er det for fartoejer , hvis laengde er mindre end 40 m , tilstraekkeligt at anbringe to par maerker , der placeres i en afstand fra henholdsvis for og agter paa omkring en fjerdedel af laengden ;

- for fartoejer , der ikke er beregnet til transport af gods , er det tilstraekkeligt med et par maerker anbragt omkring fartoejets midte .

4.04.5 . Maerker eller angivelser , der som foelge af en ny besigtigelse ophoerer med at vaere gyldige , skal udslettes eller maerkes som ikke laengere vaerende gyldige under kontrol af de myndigheder , der har kompetence til udstedelse af certifikatet .

Hvis et nedlastningsmaerke af en eller anden grund forsvinder , maa det kun genanbringes under kontrol af de myndigheder , der har kompetence til at udstede certifikatet .

4.04.6 . Naar et fartoej er blevet amet i henhold til den gaeldende konvention om aming af fartoejer , der foretager indlandssejlads ( 1 ) , og amingsmaerkerne opfylder bestemmelserne i dette bilag , traeder disse maerker i stedet for nedlastningsmaerkerne .

4.05 . Dybgangsskalaer

4.05.1 . Ethvert fartoej , som kan opnaa en dybgang paa 1 m , skal have en dybgangsskala paa hver side agter ; det kan have yderligere dybgangsskalaer .

4.05.2 . Nulpunktet for hver dybgangsskala skal vaere lodret paa denne i et plan parallelt med dybeste lastevandlinje gennem det laveste punkt paa skroget eller koelen , hvis en saadan findes . Den lodrette afstand over nulpunktet skal inddeles i decimeter . Denne inddeling skal foretages paa hver dybgangsskala fra let vandlinje til 10 cm over dybeste lastevandlinje , ved koernemaerker eller indmejslede maerker , og males som vandrette streger , godt synlige , i to skiftende farver . Inddelingen skal vaere angivet med tal ved siden af skalaen ved mindst hver femte decimeter og ved toppen af denne .

4.05.3 . De to amingsskalaer agter , anbragt som foreskrevet i den under punkt 4.04.6 omhandlede konvention , kan traede i stedet for dybgangsskalaer paa betingelse af , at de har en inddeling i overensstemmelse med ovenstaaende forskrifter , i paakommende tilfaelde kompletteret med tal , der angiver dybgangen .

KAPITEL 5

KONSTRUKTION AF MASKINER

5.01 . Generelle bestemmelser

5.01.1 . Alle maskiner og deres installationer skal vaere konstrueret , udfoert og installeret paa behoerig maade .

5.01.2 . Kedler og andre trykbeholdere og deres tilbehoer skal opfylde gaeldende regler i den medlemsstat , som udsteder certifikatet , indtil der vedtages faellesskabsregler .

5.01.3 . Installation af hovedmaskiner eller hjaelpemaskiner , der forbruger braendstof med et flammepunkt under 55 * C , er forbudt .

Brug af motorer , der arbejder med braendstof , hvis flammepunkt er under 55 * C , er imidlertid tilladt til spil , til baade og til transportable motorpumper .

5.01.4 . Installationer til hjaelp ved opstart , som forbruger braendstof , hvis flammepunkt er under 55 * C , er tilladt .

5.02 . Sikkerhedsforanstaltninger

5.02.1 . Maskineriet skal vaere installeret og monteret paa en saadan maade , at det er tilstraekkeligt tilgaengeligt for manoevrering og vedligeholdelse og ikke bringer de personer , som udfoerer dette arbejde , i fare .

5.02.2 . Fremdrivningsmaskineriet , hjaelpemaskineriet og kedlerne med deres tilbehoer skal udstyres med sikkerhedsanordninger i overensstemmelse med gaeldende regler i den medlemsstat , som udsteder certificatet .

5.02.3 . De motorer , som driver suge - og blaeserventilatorer , skal kunne stoppes fra et sted uden for det rum , hvor de er monteret .

5.03 . Fremdrivningsanordninger

5.03.1 . Fartoejets fremdrivningsmiddel ( skrue , hjul etc . ) skal kunne startes , standses eller reverseres paa en hurtig og sikker maade .

5.03.2 . Hvis kontrollen med fremdrivningsmidlet under fartoejets sejlads ikke sker fra styrehuset , skal der etableres en sikker forbindelse for afgivelse af ordrer mellem styrehus og maskinrum og omvendt .

5.04 . Udstoedningsroer for motorer

5.04.1 . Udstoedningsroer , som gaar gennem beboelsesrum eller styrehus , skal i disse rum vaere omgivet af en tilstraekkelig gastaet beskyttelseskappe . Rummet mellem udstoedningsroeret og denne kappe skal staa i forbindelse med fri luft .

5.04.2 . Al udstoedningsgas skal ledes ud uden for fartoejet . Alle fornoedne forholdsregler skal tages for at undgaa indtraengen af farlig gas i de forskellige rum . Udstoedningsroer fra hovedfremdrivningsmotorer , der udmunder vandret gennem klaedningen , er forbudt .

5.04.3 . Udstoedningsroer skal vaere passende varmeisolerede eller afkoelede .

5.04.4 . Hvis udstoedningsroer gaar langs med eller gennem braendbart materiale , skal dette materiale beskyttes ved en isoleringsplade eller ved andre foranstaltninger , som sikrer en effektiv isolering .

5.05 . Tanke , bunkertanke og roersystemer

5.05.1 . Flydende braendstoffer skal opmagasineres i tanke , der er solidt fastgjort til skroget , eller i bunkertanke .

5.05.2 . Disse tanke og bunkertanke med deres roersystem og andet tilbehoer skal vaere anbragt og indrettet paa en saadan maade , at hverken braendstof eller gasarter tilfaeldigt kan stroemme ud i fartoejets indre .

5.05.3 . Paafyldningsroer i tanke og bunkertanke til flydende braendstof skal have paafyldningsstudse over daekket , idet dog undtages paafyldningsroer i dagtanke . Paafyldningsroeret skal vaere forsynet med et lukkemiddel . Hver af disse tanke og bunkertanke skal vaere forsynet med et udluftningsroer , som udmunder i fri luft oven over daekket , og som er udfoert paa en saadan maade , at indtraengen af vand ikke er mulig .

5.05.4 . Fordelingsroerene for flydende braendstof skal vaere forsynet med et lukkemiddel ved afgangen fra tanken eller bunkertanken .

De roer , som direkte foeder motorer , kedler og apparater til opvarmning , skal kunne lukkes fra daekket .

Braendstofledninger maa ikke udsaettes for uheldig varmepaavirkning og skal kunne kontrolleres i hele deres laengde .

5.05.5 . Niveaukontrolroer paa tanke og bunkertanke til flydende braendstof skal beskyttes effektivt mod stoed , vaere forsynet med automatisk lukkende haner og forbindes i den oeverste ende til tanke eller bunkertanke .

5.05.6 . Tanke og bunkertanke til flydende braendstof skal vaere forsynet med aabninger med taette lukkemidler beregnet til rengoering og inspektion .

5.05.7 . Tanke , som direkte forsyner fremdrivningsmaskineriet , skal vaere udstyret med en anordning , som afgiver et optisk og akustisk signal i styrehuset , naar deres fyldningsgrad ikke mere er tilstraekkelig til at sikre driften .

5.05.8 . Roer til farlige gasarter eller farlige vaesker , isaer saadanne , som er under et saadant tryk , at en eventuel utaethed udgoer en fare for personer , maa ikke foeres igennem beboelsesrum og -gange . Denne bestemmelse gaelder ikke for damproer og for roer i hydrauliske systemer , saafremt de er forsynet med en beskyttelseskappe af metal .

5.06 . Installationer til laensning

5.06.1 . Forskrifterne * 2.02.5 finder anvendelse .

5.06.2 . Fartoejer , der har mandskab ombord , skal vaere udstyret med mindst en laensepumpe . Dog skal fartoejer , der er udstyret med mekaniske fremdrivningsmidler med en ydeevne over 225 kW , eller fartoejer over 350 tons doedvaegt vaere udstyret med to uafhaengige laensepumper , hvoraf mindst en skal vaere motordrevet .

For taette rum med en laengde under 4 m er en haandlaensepumpe tilstraekkelig .

5.06.3 . Laenseroer skal have en indvendig diameter ( d ) paa mindst

d = 1,5 * L ( B + C ) + 25 ( mm ) .

Laenseroersforgreninger til de forskellige sugekurve skal have en indvendig diameter ( d a ) paa mindst

d a = 2,0 * l ( B + C ) + 25 ( mm ) .

I disse former er

L = fartoejets laengde mellem perpendikulaerer i m ,

B = fartoejets bredde udvendig paa spant i m ,

C = fartoejets dybde til hoveddaekket i m ,

l = laengden af det tilsvarende taette rum i m .

5.06.4 . En motordreven laengepumpes ydeevne skal vaere mindst 0,1 d2 l/min .

Den sekundaere laensepumpes ydeevne skal vaere mindst 0,1 d ( 2,a ) l/min , hvorved d a refererer til det laengste taette rum .

Ydeevnen for en haandlaensepumpe beregnet for et enkelt rum skal vaere mindst :

0,1 d ( 2,a ) l/min . refererende til dette rum .

5.06.5 . Kun selvspaedende laensepumper er tilladt .

5.06.6 . I alle rum med flad bund og en bredde over 5 m , skal der findes mindst en sugekurv i hver side . I maskinrum med en laengde over 5 m skal der findes mindst 2 sugekurve .

5.06.7 . Laensning af agterpeak kan foregaa via maskinrummet gennem en roerforbindelse med automatisk lukkemiddel ( 2.02.8 ) .

5.06.8 . Laensesystemets forgreninger til de forskellige rum skal vaere forbundet til en hovedsamlekasse ved en kontraventil , som kan lukkes .

Rum og andre lokaler , der er indrettet til ballast , kan vaere forbundet til laensesystemet blot ved en simpel lukkeanordning .

5.07 . Anordning til opsamling af brugt olie

Installationer til toemning af kimingen i maskinrum skal vaere indrettet paa en saadan maade , at olie eller olieholdigt vand , som maatte befinde sig i kimingen , forbliver ombord .

En dynamisk olieseparator skal monteres paa roeret neden for lastpumpen : et dette ikke muligt , skal en statisk separator monteres ved hver sugekurv .

Disse apparater skal vaere af en type , som er godkendt af de kompetente myndigheder i en af medlemsstaterne , og af passende dimensioner .

5.08 . Spil

5.08.1 . Ankerspil skal forefindes om bord for ankre over 50 kg .

5.08.2 . Spil , som er konstrueret til at drives baade ved haandkraft og ved motorkraft , skal vaere udformet paa en saadan maade , at brug af motorkraften ikke kan saette haandkraftanordningen i bevaegelse .

5.09 . Stoej frembragt af fartoejet

5.09.1 . Den stoej , som fartoejet frembringer under sejlads , og isaer stoejen fra motorens indsugning og udstoedning , skal reduceres ved egnede midler .

5.09.2 . Ved motorer i normaldrift maa den stoej , som fartoejet frembringer i en vandret afstand paa 25 m fra skibssiden , ikke overstige 75 dB(A ) .

( 1 ) Nr . E/ECE/626 .

Nr . E/ECE/546 af 15 . 2 . 1966 .

KAPITEL 6

ELEKTRISKE INSTALLATIONER

6.01 . Generelle anvisninger

6.01.1 . De elektriske installationer skal svare til forskrifterne i dette kapitel .

6.01.2 . Der skal om bord findes :

a ) En installations - og kabelplan med paategning af vedkommende tilsynsmyndighed samt indeholdende specifikation over

- typer og fabrikat af de anvendte maskiner og apparater ,

- typer og tvaersnitsarealer af kabler ,

- alle andre noedvendige oplysninger til vurdering af sikkerheden .

b ) En beskrivelse af brugen af den elektriske installation .

6.01.3 . Alle elektriske installationer skal vaere udformet , konstrueret og monteret til permanent slagside paa indtil 15 * og omgivende temperaturer paa indtil 40 * C .

6.02 . Hoejest tilladelige spaending

6.02.1 . Med hensyn til spaending maa foelgende vaerdier ikke overskrides :

Installationens art * Hoejest tilladelige spaending *

* Jaevnstroem * Enfaset vekselstroem * Trefaset vekselstroem *

A . Kraft og varmeinstallationer med elstik til almindelig brug * 250 V * 250 V * 500 V *

B . Belysningsinstallationer med elstik til almindelig brug * 250 V * 250 V * - *

C . Elstik til forsyning af haandapparater , der anvendes paa frit daek eller i snaevre metalrum eller fugtige rum , bortset fra kedler og tanke * * * *

1 . i almindelighed * 50 V * 50 V * - *

2 . ved brug af en transformator , som kun forsyner et apparat . Systemets to ledninger maa ikke have jordforbindelse * - * 250 V * - *

3 . ved brug af apparater med forstaerket isolering eller dobbelt isolering * 250 V * 250 V * - *

D . Elstik til forsyning af haandapparater til brug i kedler og tanke * 50 V * 50 V * - *

6.02.2 . Forudsat at foreskrevne sikkerhedsforanstaltninger overholdes , er hoejere spaendninger tilladt :

a ) i installationer til opladning af batterier afhaengigt af opladeprocessen ,

b ) til maskineri , hvis ydelse kraever det ,

c ) til specielle installationer om bord ( f.eks . radioinstallationer og taendingsudstyr ) .

6.03 . Landtilslutning

6.03.1 . Naar en elektrisk installation forsynes fra en stroemkilde i land , skal kablerne have en fast forbindelse om bord eller vaere udstyret med kabelsko eller indretninger til at aftage stroemmen .

Det maa paases , at kablerne og deres forbindelser ikke udsaettes for traek .

6.03.2 . Som forsyningskabler godkendes kun smidige kabler , der er isolerede , modstandsdygtige over for olie og ikke-flammespredende .

6.03.3 . Skroget skal jordforbindes effektivt , hvis spaendingen overstiger 50 V . Jordforbindelsen skal vaere specielt maerket .

6.03.4 . Hovedstroemtavlen skal vise , om landtilslutningen er under spaending .

6.04 . Generatorer og motorer

6.04.1 . Generatorer og motorer skal placeres paa en saadan maade , at de er let tilgaengelige for kontrol , maaling og reparation og saaledes , at hverken vand eller olie kan komme i beroering med viklingerne . Terminalkasserne skal vaere lette at komme til .

6.04.2 . Naar generatorer drives af hovedmaskinen , skrueaksel eller af en gruppe hjaelpemotorer , der er bestemt til andre formaal , skal der tages hensyn til variationer i omdrejningshastigheden , der kan forekomme under driften .

6.05 . Akkumulatorer

6.05.1 . Akkumulatorer skal vaere af en konstruktion specielt egnet til brug i skibe . Akkumulatorhuse skal bestaa af et materiale , der er modstandsdygtigt over for stoed og vanskeligt antaendeligt . De skal vaere udfoert paa en saadan maade , at udslip af elektrolytten ikke forekommer ved 40 * kraengning fra lodret .

6.05.2 . Akkumulatorer skal vaere fastgjort paa en saadan maade , at de ikke forskubbes ved fartoejets bevaegelser . De maa ikke vaere placeret paa steder , hvor de udsaettes for hoej varme , staerk kulde , sproejt eller damp .

De skal vaere placeret paa en saadan maade , at de er lette at komme til , og at de dampe , de afgiver , ikke beskadiger apparater i naerheden .

Akkumulatorer maa ikke installeres i styrehuset , beboelsesrum eller lastrum .

Akkumulatorer til transportable apparater kan dog placeres i styrehuset og i beboelsesrum .

6.05.3 . Batterier , der kraever en kraft paa mere end 2 kW til opladning ( beregnet paa grundlag af maksimal lades roem og batteriets nominelle spaending ) skal installeres i et saerskilt batterirum . Hvis de placeres paa daekket , skal de anbringes i et skab eller en baenk .

Batterier , der kraever en kraft paa 2 kW eller mindre til opladning , kan installeres under daek i et skab eller baenk . De kan ogsaa installeres i maskinrummet eller i et andet velventileret rum paa betingelse af , at de er beskyttet mod faldende genstande og drypvand .

6.05.4 . Den indvendige overflade i alle rum , skabe eller kasser , hylder og andre konstruktionselementer til batterier skal beskyttes mod elektrolyttens nedbrydende virkning ved maling eller foring med et materiale , som er modstandsdygtigt over for elektrolytten .

6.05.5 . Der skal forefindes en effektiv ventilation , naar akkumulatorerne er installeret i lukkede rum , skabe eller baenke . Tilgangsluften skal komme ind forneden og afgangsluften slippe ud foroven paa en saadan maade , at total udluftning af gassen sikres . Ventilationskanalerne maa ikke indeholde anordninger , som kan hindre luftens frie passage ( f.eks . spjaeld ) .

6.05.6 . Den noedvendige luftmaengde i liter pr . time kan beregnes ved hjaelp af foelgende formel :

Q = 110.J.n .

hvori

- J er en fjerdedel af ladeapparatets maksimalt tilladte stroem i ampere og

- n er antallet af celler .

6.05.7 . Naar naturlig ventilation bruges , skal luftkanalernes tvaersnitsareal svare til den nodvendige luftmaengde ved en lufthastighed paa 0,5 m/sek . Tvaersnitsarealet skal vaere mindst 80 cm2 for blybatterier og mindst 120 cm2 for alkaliske batterier .

6.05.8 . Hvis den noedvendige ventilation ikke kan opnaas ved naturlig ventilation , skal en vifte forefindes , helst med en indsugningsventilator , hvis motor ikke maa befinde sig i luft - eller gasstroem .

Specielle forholdsregler skal traeffes for at forhindre gas i at traenge ind i motoren .

Ventilatorerne skal vaere af en udformning og et materiale , som udelukker gnistdannelse ved en vinges eventuelle beroering af ventilatorens casing , og som ikke danner statisk elektricitet .

6.05.9 . Ved doere eller aabninger til rum , skabe og baenke , hvori der findes akkumulatorer , skal anbringes et skilt med symbolet " rygning forbudt " med en diameter paa mindst 0,10 m .

6.06 . Elektriske tavler

6.06.1 . Elektriske tavler skal anbringes paa et tilgaengeligt sted fri for gasarter og syrer og vaere godt ventileret . De skal vaere anbragt paa en saadan maade , at de er beskyttet mod stoed og mod nedbrydning ved daarlige vejrforhold eller af vand , olie , flydende braendstoffer og damp .

Tavlerne maa ikke anbringes i naerheden af pejleroer eller luftventiler til tanke til flydende braendstof .

6.06.2 . Materialer , der i almindelighed anvendes til fremstilling af tavler , skal have en passende mekanisk styrke , vaere bestandige og ubraendbare . De maa ikke vaere vandsugende .

6.06.3 . Naar spaendingen overstiger 50 V :

a ) skal der anvendes tavler , hvis spaendingsfoerende dele er anbragt og beskyttet paa en saadan maade , at tilfaeldig kontakt undgaas ;

b ) skal der vaere en isolerende maatte eller et ristvaerk af impraegneret trae ; dette gaelder dog ikke for undertavler ,

c ) skal metaldele i tavlens stel og ramme vaere omhyggeligt forbundet til jord .

6.06.4 . Alle dele af tavlen og dens forbindelser skal vaere let tilgaengelige for inspektion , vedligeholdelse eller udskiftning og skal kunne goeres spaendingsfri .

6.06.5 . Skilte ved alle kredsloeb eller forgreninger skal anbringes paa fartoejet med angivelse af kredsloeb .

6.07 . Stroemafbrydere , stikdaaser , beskyttelsesapparater og ledninger

6.07.1 . Hele installationen , hovedtavlens forgreninger og udgange fra undertavler skal kunne goeres spaendingsfri ved almindelige eller automatiske afbrydere , der samtidig goer alle ledere spaendingsfri .

Undtagelse herfra kan goeres for udgange fra undertavler , naar spaendingen er paa 50 V eller mindre , og isaer naar det drejer sig om kredsloeb , som har saerlig afbryder for hvert brugsapparat .

6.07.2 . Alle generatorer og alle kredsloeb skal beskyttes mod overbelastning ved hver pol eller leder , som ikke er jordforbundet . Til dette formaal kan anvendes maksimalafbrydere eller smeltesikringer af lukket type . Disse elektriske beskyttelsesapparater skal installeres paa en saadan maade , at de er passende beskyttet mod stoed .

6.07.3 . Med hensyn til beskyttelse af styreanordningskomponenter skal bestemmelserne i punkt 3.16.3 , 3.16.4 og 3.16.5 iagttages .

6.07.4 . Stillingerne " aabent " og " lukket " kredsloeb skal angives paa afbryderen . Dette gaelder ikke for afbrydere for belysning under 10 ampere .

6.07.5 . Alle afbrydere og elstik skal samtidig goere alle ledere spaendingsfri . Der kan goeres undtagelser for afbrydere for belysning under 10 ampere , undtagen for belysning i fugtige rum .

6.07.6 . De apparater , som kraever en stroem paa mere end 10 ampere , skal forbindes til specielle kredsloeb .

6.07.7 . Kabler skal have vandtaet kappe , vaere ikke-flammespredende og vaere af en marin type .

I beboelsesrum kan kabler af anden type tillades anvendt , forudsat at de er beskyttet paa en effektiv maade og har ikke-flammespredende egenskaber .

Kablerne skal beskyttes mod enhver risiko for beskadigelse under normalbrug , isaer paa daekket og i lastrum .

6.07.8 . Det er under ingen omstaendigheder tilladt at forsyne bevaegelige apparater gennem armerede kabler eller kabler med udvendig metalkappe .

6.07.9 . Kablers tilslutning til elektrisk udstyr skal udfoeres ved solide og permanente anordninger , der forhindrer traek ved forbindelsen .

6.08 . Installationer til kontrol af jordafledning

For forsyningsnet , som ikke er jordforbundet , med en spaending over 50 V skal der findes en passende installation til kontrol af afledning .

6.09 . Belysning

6.09.1 . Alle belysningsapparater skal installeres paa en saadan maade , at den udviklede varme ikke kan antaende braendbare genstande i naerheden .

6.09.2 . I rum , hvor der er installeret akkumulatorer , eller hvor der opbevares maling og andre let antaendelige materialer , eller i tilsvarende rum , maa kun monteres lysinstallationer af en type , der frembyder ringe eksplosionsfare .

6.09.3 . Lysinstallationer i maskinrum og kedelrum skal vaere fordelt paa mindst to kredsloeb .

6.10 . Signallys

6.10.1 . Signallystavlen skal vaere installeret i styrehuset ; den skal kunne forsynes gennem et uafhaengigt kabel fra hovedtavlen .

6.10.2 . Ethvert lys skal forsynes direkte fra signallystavlen , beskyttes og kontrolleres separat . Det tillades , at flere lys i en gruppe forsynes fra en enkelt stroemkreds paa betingelse af , at slukning af en lampe i denne gruppe aktiverer kontrolalarmanordningen .

6.10.3 . Til kontrol af lysene skal der anbringes kontrollys eller anden aekvivalent anordning paa tavlen i styrehuset , medmindre en direkte kontrol fra styrehus er mulig . En defekt i en kontrollampe maa ikke genere det lys , den kontrollerer .

6.11 . Jordforbindelse

6.11.1 . Metaldele , som ikke er underkastet spaending under brugen , som bundramme og motorblok for maskine , apparater og armaturer skal vaere jordforbundne i den udstraekning , de ikke allerede er i metallisk kontakt med skroget ved deres montage .

6.11.2 . Armaturer , metalkapper og roer til de elektriske ledninger for jaevnstroem skal jordforbindes i begge ender som et minimum . Hvis kabler er monteret paa trae eller syntetiske materialer , er det tilstraekkeligt med en jordforbindelse ét sted . Ved vekselsroem kan kabler og ledninger noejes med at vaere jordforbundne ét sted .

6.11.3 . I installationer med en spaendning , der ikke overstiger 50 V , kan jordforbindelse udelades .

6.11.4 . Hvor spaendingen overstiger 50 V , skal kapper paa bevaegelige stroemforbrugende apparater , hvis de ikke er udtoert af et isolerende materiale eller er beskyttet , vaere jordforbundet gennem forsyningskablet ved en supplerende leder , der normalt er stroemloes .

6.12 . Noedinstallationer

6.12.1 . Som noedkilder er tilladt :

a ) et hjaelpraggregat med selvstaendig braendstofforsyning uafhaengig af hovedmaskinen og et uafhaengigt koelesystem , som i tilfaelde af stroemafbrydelse starter automtisk eller kan startes manuelt , hvis det befinder sig i umiddelbar naerhed af styrehuset eller et andet sted , hvor der til stadighed opholder sig kvalificeret personel , og som paa 30 sekunde kan overtage hele stroemforsyningen ; eller

b ) et akkumulatorbatteri , som automatisk overtager stroemforsyningen i tilfaelde af stroemafbrydelse , eller som kan tilsluttes manuelt fra styrehuset eller ethvert andet sted , hvorder til stadighed opholder sig kvalificeret personel , og som er i stand til at forsyne naevnte stroembrugere med stroem i den foreskrevne tid uden at blive genopladet og uden utilladeligt spaendingsfald .

6.12.2 . Hjaelpeaggregater og noedbatterier samt deres styreinstallationer kan installeres i maskinrummet , men saa hoejt som muligt .

6.12.3 . Noedkilden skal vaere tilstraekkelig til , at i det mindste foelgende elektriske installationer kan fungere samtidigt i det omfang , disse er obligatoriske , og de ikke har deres egen noedkilde :

a ) signallys ,

b ) lydgivere ,

c ) noedbelysning ,

d ) radiotelefoninstallation ,

e ) alarminstallationer eller hoejtalere beregnet til dette formaal og andre sikkerhedsinstallationer ,

f ) noedprojektoerer .

Den tid , noedinstallationerne skal kunne fungere , skal fastsaettes under hensyn til fartoejets anvendelse , men maa aldrig vaere mindre end 30 minutter .

KAPITEL 7

UDRUSTNING

7.01 . Ankre , kaeder og ankertov *

Antal og vaegt af ankre og deres kaeder , som skal svare til forholdene paa de vandveje , der besejles , bestemmes af de kompetente lokale myndigheder .

7.02 . Anden udrustning

7.02.1 . Fartoejets anden udrustning skal mindst omfatte :

a ) noedvendige apparater og midler til at udsende optiske og akustiske signaler , samt de ved gaeldende politivedtaegter foreskrevne fartoejssignaler ;

b ) noedlys , uafhaengige af skibets installation , til erstatning for de lys , som er foreskrevet i omtalte vedtaegter for saa vidt angaar opankrede , grundstoedte eller sunkne fartoejer ;

c ) wirer og tovvaerk ;

d ) en redningskapsel , medmindre certifikatet angiver , at der kan dispenseres herfra ;

e ) en landgangsbro mindst 0,40 m bred og 4 m lang , hvis sider er maerket med en lys stribe . Denne landgang skal vaere forsynet med et gelaender ;

f ) korkfendere eller flydende traefender ;

g ) baadshage ;

h ) en forbindingskasse ;

i ) kikkert ;

j ) et opslag om redning og genoplivning af forulykkede ;

k ) en beholder med laag til oliemaettede klude ;

l ) en kasteline ;

m ) en oekse .

7.02.2 . I fartoejer , hvor hoejden fra loenningens oeverste kant til let vandlinie er over 1,5 m , skal der findes en landgangstrappe eller lejder .

7.03 . Midler til bekaempelse af brand

7.03.1 . Der skal om bord findes mindst :

a ) i styrehuset : en transportabel ildslukker ;

b ) ved hver adgang fra daekket til behoelsesrummene : en transportabel ildslukker ;

c ) ved adgangen til tjenesterum , hvortil der ikke er adgang fra beboelsesrummene , og hvori der er installationer til opvarmning , kabys eller koeleapparater , som anvender flydende eller fast braendsel : en transportabel ildslukker ;

d ) ved indgangen til hvert maskinrum og kedelrum : en transportabel ildslukker ;

e ) paa et passende sted i maskinrummet i den del , der er beliggende under daekket , naar den samlede kraft er mere end 110 kW : en transportabel ildslukker .

7.03.2 . De foreskrevne transportable ildslukkere skal opfylde foelgende betingelser :

a ) kapaciteten af transportable vaeskeildslukkere maa ikke vaere stoerre end 13,5 liter og ikke mindre end 9 liter . Indholdet i pulverslukkere maa ikke vaere mindre end 6 kg ;

b ) slukningsmidler skal passe i det mindste til den mest sandsynlige form for brand , som kan taenkes at opstaa i det eller de rum , som ildslukkeren hovedsagelig er beregnet for . I fartoejer , hvor den elektriske installation har en arbejdsspaending paa mere end 50 volt , skal slukningsmidlet ogsaa vaere egnet til bekaempelse af brand i elektriske anlaeg . Brugsanvisning skal vaere klart angivet paa hver transportabel ildslukker ;

c ) slukningsmidlet i de transportable ildslukkere , der er foreskrevet i punkt 7.03.1 maa ikke vaere CO2 og ikke indeholde et stof , som kan afgive giftige gasarter under brugen ( f.eks . tetrachlormethan ) ;

d ) ildslukkere , der er foelsomme overfor frost eller varme , skal installeres eller beskyttes paa en saadan maade , at deres effektivitet altid er garanteret .

7.03.3 . Alle ildslukkere skal kontrolleres mindst hver andet aar . En attestation i denne henseende , underskrevet af den person , som har undfoert kontrollen , skal forefindes om bord .

7.03.4 . Hvis ildslukkere er installeret paa en saadan maade , at de ikke er let synlige , skal det skod , som skjuler den , maerkes med et F i roed farve og mindst 10 cm hoejt .

7.03.5 . Et brandslukningsanlaeg med vand under tryk , som omfatter en foedeledning med en eller flere pumper , og som betjener straaleroer gennem studse og koblinger , kan installeres paa foelgende betingelser :

a ) brandpumperne skal vaere motordrevne . De maa ikke vaere installeret foran kollisionsskoddet ;

b ) et tryk paa mindst tre bar skal kunne opretholdes ved brandstudsene ;

c ) brandslanger og studse skal vaere indrettet paa en saadan maade , at kobling let kan udfoeres ;

d ) alle straaleroer skal vaere forsynet med anordninger , der giver mulighed for at vaelge enkel straale , taagestraale eller stop ;

e ) alt materiel skal overholde specifikationerne i gaeldende normer .

7.03.6 . Det eneste tilladte slukningsmiddel til fast installerede brandslukningsanlaeg er halon 1301 ( CBrF3 ) . Det anvendes paa foelgende betingelser :

a ) disse anlaeg maa kun anvendes i maskinrum , kedelrum og pumperum ;

b ) maengden af slukningsmiddel skal vaere tilstraekkelig til i luftform ved 20 * C at fylde 4,25 - 7 % af det samlede rumfang af det rum , der skal beskyttes , inklusive ventilationsskorsten .

Ved beregningen af den fornoedne maengde slukningsmiddel gaar man ud fra , at et kilo halon 1301 ved 20 * C har et rumfang paa 0,160 m3 ;

c ) beholdere under tryk til opbevaring af halon 1301 skal vaere i overensstemmelse med de godkendte kontrolorganers forskrifter . Desuden skal disse beholdere kunne modstaa samme tryk som det samlede anlaeg under forhold , hvor den omgivende temperatur naar den maksimale vaerdi af 60 * C . Paa beholderne skal der med let laeselig og uudslettelig skrift vaere angivet foelgende oplysninger : nominelt arbejdstryk , det tryk , hvorunder slukningsmidlet opbevares , fremstillingsaar og seneste kontrolaar , samt slukningsmidlets art og maengde ;

d ) beholdere , der er placeret i det rum , der skal beskyttes , skal vaere forsynet med en automatisk sikkerhedsanordning , som soerger for frigoerelse af slukkemidlet i det beskyttede rum , dersom beholderen i tilfaelde af brand bliver udsat for ild , og brandslukningsanlaegget ikke er blevet taget i brug ; denne sikkerhedsanordning skal udloeses ved en omgivende temperatur paa 60 * C ;

e ) beholdere , der er placeret uden for det rum , der skal beskyttes , skal vaere tilstraekkeligt beskyttet mod paavirkning af for store tryk indtil en maksimal omgivende temperatur paa 60 * C . Denne betingelse gaelder ligeledes for beholdere , der indeholder gas beregnet til drivmiddel ;

f ) alle beholdere , der indeholder gas beregnet til drivmiddel , skal vaere udstyret med et manometer eller et lignende instrument til kontrol af gassens tryk . En tabel over tryk/temperaturforholdet skal vaere placeret i naerheden ;

g ) roerforbindelser og tilbehoer skal vaere udfoert i staal eller i et material med tilsvarende modstandsdygtighed over for varme ;

h ) for beholdere , der er placeret inde i det rum , der skal beskyttes , er det eneste tilladte drivmiddel nitrogen , der skal vaere undergivet det fornoedne beholdertryk ;

i ) udstroemningsdyserne skal vaere placeret saaledes , at slukningsmidlet fordeles regelmaessigt , og de skal vaere udformet saaledes , at slukningsmidlet kan blande sig ensartet og fuldstaendigt med luften , saaledes at det undgaas , at der opstaar store lokale koncentrationer af slukningsmidlet ;

j ) udformningen af roerforbindelser og udstroemningsdyser skal vaere saaledes , at slukningsmidlet kan vaere udtoemt i det rum , der skal beskyttes , paa 10 sekunder , hvis det forudsaettes , at slukningsmidlet er flydende ved en omgivende temperatur paa 0 * C ;

k ) slukningsanlaegget skal kunne saettes i gang manuelt fra styrehuset eller et andet sted , som findes hensigtsmaessigt ; dette sted skal findes uden for det rum , der skal beskyttes ;

det er ikke tilladt at installere en automatisk udloesningsanordning , der ikke er forsynet med en lydalarm ;

l ) naar et slukningsanlaeg skal sikre beskyttelse af flere rum , skal brugsanvisning og den fornoedne maengde slukningsmiddel til hvert enkelt rum klart angives ;

m ) de pneumatiske , hydrauliske og elektriske styresystemer skal vaere installeret saaledes , at sandsynligheden for svigt i tilfaelde af brand eller eksplosion er mindst mulig ;

n ) slukningsanlaegget skal efterses mindst en gang om aaret . Dette eftersyn skal mindst omfatte :

- udvendig inspektion af den samlede installation ;

- kontrol af , at det elektriske system , der fremkalder spraengning af laasemekanismerne , virker tilfredsstillende ;

- kontrol af trykket i beholderne .

Trykformindskelsen maa ikke overstige 10 % i hver beholder .

Ved andet eftersyn skal ogsaa maengden af slukningsmiddel i beholderne kontrolleres . Formindskelsen af denne maengde i den enkelte ildslukker maa ikke overstige 5 % ;

o ) attester for eftersyn underskrevet af de inspektoerer , der har foretaget dette , skal findes om bord ;

p ) naar fartoejet er udstyret med et eller flere slukningsanlaeg , hvortil anvendes halon 1301 , og som er blevet efterset , skal der paa certifikatet for fartoejet under rubrik 18 angives foelgende :

" ... ( antal ) fast installerede slukningsanlaeg , hvortil anvendes halon 1301 . De noedvendige attester skal findes om bord " .

7.04 . Baade

7.04.1 . Motorfartoejer og slaebepramme paa over 150 tons doedvaegt og slaebebaade , skubbebaade og slaebeskubbebaade med et deplacement over 150 m3 skal vaere udstyret med mindst én baad .

7.04.2 . Denne baad skal vaere installeret paa fartoejet paa en saadan maade , at den kan saettes i vandet paa kortest mulige tid og fuldstaendig sikkert , om noedvendigt ved hjaelp af et passende haandspil .

7.04.3 . Alle baade , der er foreskrevet i punkt 7.04.1 og 7.04.2 , skal opfylde foelgende betingelser :

a ) have siddeplads til mindst tre personer , idet laengden af saedet skal vaere mindst 0,45 m per person ;

b ) have en tilstraekkelig styrke ;

c ) rumindholdet skal vaere mindst 1,5 m3 , eller produktet af L gange B gange C skal vaere mindst 2,7 m3 ;

d ) fribordet skal vaere mindst 25 cm med tre personer à ca . 75 kg om bord ;

e ) baaden skal have tilstraekkelig stabilitet . Denne anses for tilstraekkelig , hvis der , naar to personer à ca . 75 kg befinder sig i en side saa taet ved loenningen som muligt , stadig er et fribord paa 10 cm ;

f ) baadens opdriftskapacitet i kg uden personer om bord , men fuldstaendig fyldt med vand skal vaere mindst 30 gange ( L gange B gange C ) ;

g ) foelgende udrustning skal findes om bord :

- 1 saet aarer ,

- 1 fangline ,

- 1 oesekar .

7.04.4 . I punkt 7.04.3 . angiver

L = baadens stoerste laengde i m ;

B = baadens stoerste bredde i m ;

C = baadens dybde i m .

7.05 . Redningskranse , redningskugler og redningsveste

7.05.1 . Om bord i fartoejet skal findes mindst tre redningskranse eller to redningskranse og to redningskugler . De skal vaere klar til brug og anbragt paa daekket paa passende steder uden at vaere fastgjort til deres ophaeng . Mindst én redningskrans skal befinde sig i umiddelbar naerhed af styrehuset .

Om bord i motorfartoejer med en laengde paa 40 m eller mindre er to redningskranse tilstraekkeligt .

Mindst en af redningskransene eller en af redningskuglerne skal vaere forsynet med en tilstraekkelig lang kasteline .

7.05.2 . Redningskransene skal :

- have en opdrifskapacitet paa mindst 7,5 kg i ferskvand ;

- vaere fremstillet af et egnet materiale , vaere modstandsdygtige over for olie og olieprodukter samt kunne taale temperaturer paa op til 50 * C ;

- vaere farvede , saaledes at de ses tydeligt i vandet ;

- have en egenmasse paa mindst 1 kg ;

- have en indvendig diameter paa 0,45 m ( mere eller mindre 10 % ) ;

- vaere omgivet af reb , som goer det muligt at faa tag i dem .

7.05.3 . Redningskuglerne skal :

- have en opdriftskapacitet paa mindst 7,5 kg i ferskvand ;

- vaere fremstillet af et egnet materiale , vaere modstandsdygtigt over for olie og olieprodukter samt kunne taale temperaturer op til 50 * C ;

- vaere farvede , saaledes at de ses tydeligt i vandet ,

- have en egenmasse paa mindst 1 kg ,

- vaere omgivet af et net , som goer det muligt at faa tag i dem .

7.05.4 . Paa fartoejet skal der vaere en redningsvest inden for raekkevidde for hver person , som normalt er om bord .

7.05.5 . Redningsvestenes opdriftskapacitet , fremstillingsmateriale og farve skal opfylde de i punkt 7.05.2 naevnte betingelser .

Oppustelige redningsveste skal kunne pustes op automatisk og manuelt og skal desuden kunne pustes op med munden .

KAPITEL 8

ANLAEG TIL FLYDENDE GAS TIL HUSHOLDNINGSBRUG

8.01 . Generelt

8.01.1 . Ethvert anlaeg til flydende gas skal i det vaesentligste bestaa af en forsyningsenhed , der omfatter en eller flere gasbeholdere og en eller flere reduktionsventiler , et fordelingssystem og et antal gasforbrugende apparater .

8.01.2 . Der maa kun anvendes kommerciel propangas i anlaeggene .

8.02 . Installation

8.02.1 . Anlaeg til flydende gas skal i alle henseender vaere egnede til brug af propangas og skal vaere fremstillet og installeret paa behoerig maade og vaere i overensstemmelse med gaeldende regler i den medlemsstat , som har udstedt certifikatet .

8.02.2 . Et anlaeg til flydende gas maa kun anvendes til husholdningsbrug i beboelsesrummene og i styrehuset .

8.02.3 . Der kan vaere flere separate anlaeg om bord . Et enkelt anlaeg maa ikke betjene beboelsesrum , der er adskilt ved lastrum eller en fast anbragt tank .

8.03 . Beholdere

8.03.1 . Kun beholdere , hvis godkendte kapacitet er paa mellem 5 og 35 kg , er tilladt .

8.03.2 . Beholderne skal opfylde gaeldende forskrifter i den medlemsstat , der har udstedt certifikatet .

De skal vaere forsynet med officielt stempel , der attesterer , at de har bestaaet de reglementerede proever .

8.04 . Anbringelse og indretning af forsyningsenheden

8.04.1 . Hvor beholdere med en kapacitet paa op til 35 kg anvendes , skal forsyningsenheden installeres paa daek i et saerligt skab ( eller vaegskab ) anbragt uden for beboelsesrummene paa en saadan maade , at faerdsel om bord ikke generes . Det maa imidlertid ikke installeres mod skanseklaedningen for eller agter . Skabet kan vaere et vaegskab , der er indbygget i overbygninger , forudsat at det kun kan aabnes udefter . Det skal vaere saaledes anbragt , at roerledninger , der foerer til gasforbrugende steder , er saa korte som muligt .

For hvert anlaeg kan op til fire beholdere arbejde samtidig med eller uden brug af en automatisk omskifterhane . Antallet af beholdere om bord , incl . reservebeholdere , maa ikke overstige seks pr . anlaeg .

Reduktionsventilen , eller hvor der er totrinsreduktion den foerste reduktionsventil , skal befinde sig i samme skab som beholderne og vaere fastgjort til en af skabsvaeggene .

8.04.2 . Forsyningsenheden skal installeres saaledes , at enhver gasudstroemning ved utaethed kan bortledes fra skabet , der indeholder enheden , uden nogen risiko for , at gassen kan traenge ind i fartoejet eller komme i beroering med noget , som kan antaende den .

8.04.3 . Skabet skal vaere fremstillet af vanskeligt antaendeligt materiale og skal vaere passende ventileret ved aabninger foroven og forneden . Beholderne skal anbringes i opretstaaende stilling i skabet paa en saadan maade , at de ikke kan vaelte .

8.04.4 . Skabet skal udformes og anbringes saaledes , at beholdernes temperatur ikke kan overstige 50 * C .

8.04.5 . Den udvendige skabsvaeg skal maerkes " Flydende gasanlaeg " og med symbolet " Rygning forbudt " i overensstemmelse med punkt 6.05.9 .

8.04.6 . Hvis det er noedvendigt med lys inde i skabet , skal dette vaere elektrisk , og installationen skal vaere eksplosionssikker .

8.05 . Reservebeholdere og tomme beholdere

Reservebeholdere og tomme beholdere , som ikke opbevares i forsyningsenheden , skal anbringes uden for beboelsesrum og styrehus i et skab , der er udfoert i overensstemmelse med forskrifterne i artikel 8.04 i naervaerende kapitel .

8.06 . Reduktionsventiler

8.06.1 . De gasforbrugende apparater maa kun forbindes til beholderne gennem et fordelingssystem , der er forsynet med en eller flere reduktionsventiler , der nedsaetter gastrykket til forbrugstrykket . Trykket kan nedsaettes i et eller to trin . Alle reduktionsventiler skal stilles permanent ved et tryk , der fastsaettes i overensstemmelse med punkt 8.07 nedenfor .

8.06.2 . Slutreduktionsventiler skal enten vaere forsynet med eller umiddelbart efterfulgt af en anordning til automatisk at beskytte roerledningerne mod overtryk i tilfaelde af , at reduktionsventilen ikke fungerer korrekt . Hvis denne beskyttelsesanordning lader gas stroemme ud , skal gassen foeres til fri luft uden risiko for , at den kan traenge ind i fartoejet eller komme i beroering med andet , som kan antaende den ; om noedvendigt skal der til dette formaal indrettes et saerligt aftraek .

8.06.3 . Saavel beskyttelsesanordninger som ventilationsaabninger skal beskyttes mod vandindtraengen .

8.07 . Tryk

8.07.1 . Trykket ved udgangen fra slutredutionsventilen maa ikke vaere mere end 0,05 bar over det atmosfaeriske tryk med en tolerance paa 10 % .

8.07.2 . Hvor totrins-reduktionssystemer anvendes , maa mellemtrykket ikke vaere mere end 2,5 bar over det atmosfaeriske tryk .

8.08 . Roerledninger og fleksible roer

8.08.1 . Ledningerne skal vaere faste roer af staal eller kobber .

Ledninger , der tilsluttes beholderne , skal imidlertid vaere fleksible hoejtryksroer eller spiralslange egnet til propangas . De gasforbrugende apparater kan , hvis apparaterne ikke er fast anbragte , forbindes med fleksible roer , der ikke er over 1 m lange .

8.08.2 . Roerledningerne skal kunne modstaa alle mekaniske og korroderende paavirkninger , som kan forekomme ved normal brug om bord , og deres beskaffenhed og oplaegning skal vaere saaledes , at der sikres en tilfredsstillende gasstroem ved passende tryk til de gasforbrugende apparater .

8.08.3 . Roerledningerne skal have saa faa samlinger som muligt . Saavel roerledninger som samlinger skal vaere gastaette og forblive gastaette , selv om de udsaettes for vibrationer eller ekspansion .

8.08.4 . Roerene skal vaere let tilgaengelige , fastgjort paa passende maade og beskyttet overalt , hvor de kan blive udsat for stoed eller skamfiling , isaer hvor de foeres gennem staalskodder eller adskillelser af metal .

Hele den udvendige overflade af staalroer skal vaere behandlet mod korrosion .

8.08.5 . Fleksible roerledninger og deres samlinger skal kunne modstaa enhver paavirkning , som kan forekomme under normal brug om bord . De skal vaere oplagt uden boejningspaendinger paa en saadan maade , at de kan synes i deres fulde laengde .

8.09 . Fordelingssystem

8.09.1 . Ingen del af et anlaeg til flydende gas maa findes i maskinrummet .

Om bord paa tankfartoejer , der er underkastet reglerne for transport af farligt gods , maa ingen del af et anlaeg til flydende gas findes i lastzonen .

8.09.2 . Hele fordelingssystemet skal kunne afbrydes ved hjaelp af en stopventil , der er hurtigt og let tilgaendelig .

8.09.3 . Ethvert gasforbrugende apparat skal have tilfoersel fra en separat gren af fordelingssysteme