RAADETS BESLUTNING af 14 . marts 1989 om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling paa energiomraadet - ikke-nuklear energi og rationel energiudnyttelse - ( 1989-1992 ) ( JOULE-programmet ) ( 89/236/EOEF )

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det

Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 130 Q, stk . 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 1 ),

i samarbejde med Europa-Parlamentet ( 2 ),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg ( 3 ), og

ud fra foelgende betragtninger :

Ifoelge Traktatens artikel 130 K ivaerksaettes rammeprogrammet ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes i forbindelse med hver enkelt foranstaltning;

Raadet vedtog ved afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF ( 4 ), aendret ved afgoerelse 88/193/EOEF, Euratom ( 5 ), et rammeprogram for Faellesskabets aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling ( 1987 til 1991 ), hvori der fastlaegges aktioner paa energiomraadet - ikke-nuklear energi og rationel energiudnyttelse;

i denne afgoerelse bestemmes det, at Faellesskabets forskning navnlig skal tage sigte paa at befaeste den europaeiske industris videnskabelige og teknologiske grundlag og fremme dens internationale konkurrenceevne, og at Faellesskabet boer saette ind i tilfaelde, hvor forskningen blandt andet kan bidrage til at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet og til at fremme en generel, harmonisk udvikling, samtidig med at der tilstraebes en hoej videnskabelig og teknisk kvalitet; det er meningen, at JOULE-programmet ( Joint Opportunities for Unconventional or Long-term

Energy supply ), der er genstand for denne beslutning, skal

bidrage til opfyldelsen af disse maalsaetninger;

Raadet vedtog den 16 . september 1986 resolution 86/C 241/01 ( 6 ) om nye energipolitiske maal for Faellesskabet frem til 1995 og konvergensen mellem medlemsstaternes politik;

til gennemfoerelse af en energistrategi for Faellesskabet kraeves en oeget indsats inden for forskning, udvikling og demonstrationsprojekter paa faellesskabsplan;

de ved afgoerelse 75/510/EOEF ( 7 ), 79/785/EOEF ( 8 ) og 85/198/EOEF ( 9 ) vedtagne forsknings- og udviklingsprogrammer paa energiomraadet har foert til positive resultater og aabnet lovende perspektiver for virkeliggoerelsen af de tilstraebte maal;

de forsknings - og udviklingsaktioner, som denne beslutning vedroerer, forekommer derfor paakraevede og udgoer et egnet middel til viderefoerelse af allerede ivaerksatte aktiviteter og til ivaerksaettelse af nye aktiviteter med henblik paa virkeliggoerelse af de fastsatte maal;

et stort antal smaa og mellemstore virksomheder ( SMV ) er involveret i forskning og udvikling af ikke-nuklear energi, navnlig inden for sektoren for vedvarende energikilder;

forordning ( EOEF ) nr . 3640/85 ( 10 ) indeholder bestemmelser om ydelse af finansiel stoette til demonstrationsprojekter paa omraaderne udnyttelse af alternative energikilder, energibesparelser og erstatning af kulbrinter samt til industrielle pilotprojekter og demonstrationsprojekter paa omraadet likvefaktion og forgasning af fast braendsel : en saadan stoette boer kun ydes til projekter, der bygger paa afsluttet forsknings - og udviklingsarbejde;

forordning ( EOEF ) nr . 3639/85 ( 11 ) indeholder bestemmelser om ydelse af finansiel stoette til gennemfoerelsen af faellesskabsprojekter med henblik paa teknologisk udvikling i kulbrintesektoren; en saadan stoette ydes kun til projekter, hvor forskningsfasen er afsluttet;

Raadet vedtog den 26 . november 1986 resolution 86/C 316/01 ( 12 ) om EF-retningslinjer for udvikling af nye og vedvarende energikilder;

;

;

;

Raadet vedtog den 19 . oktober 1987 resolution 87/C 328/01 ( 13 ) om viderefoerelse og gennemfoerelse af en politik og et handlingsprogram for De Europaeiske Faellesskaber paa

miljoeomraadet ( 1987 til 1992 );

miljoebeskyttelse boer spille en vigtig rolle i fastlaeggelsen af energiforskningsprogrammer;

til gennemfoerelse af miljoepolitikken kraeves udvikling af rene teknologier, navnlig for saerlig forurenende energikilder, bl.a . ved hjaelp af egnede forskningsprogrammer;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning ( CREST ) har afgivet udtalelse om Kommissionens forslag -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING :

Artikel 1 Der vedtages for en periode af tre aar og tre maaneder, der begynder den 1 . januar 1989, et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling for Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab paa energiomraadet ( JOULE ) - ikke-nuklear energi og rationel energiudnyttelse - som fastlagt i bilag I

og II .

Artikel 2 De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 122 mio ECU, herunder udgifter til et personale paa 34 ansatte .

En vejledende fordeling af disse midler er anfoert i bilag II .

Artikel 3 De naermere bestemmelser for gennemfoerelsen af programmet og stoerrelsen af Faellesskabets finansiering er anfoert i bilag III .

Artikel 4 I loebet af programmets andet aar tager Kommissionen det op til fornyet behandling, og den sender Europa-Parlamentet og

Raadet en rapport om resultaterne af denne revision . Denne rapport ledsages om fornoedent af forslag til aendring eller forlaengelse af programmet .

Ved programmets slutning evaluerer Kommissionen de opnaaede resultater og forelaegger Europa-Parlamentet og Raadet en rapport herom .

Ovennaevnte rapporter udarbejdes under hensyntagen til maalsaetningen i bilag I til denne beslutning og i overensstemmelse med artikel 2, stk . 2, i rammeprogrammet, som det foreligger i afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF .

Artikel 5 Kommissionen varetager gennemfoerelsen af programmet .

Kommissionen bistaas af et raadgivende udvalg, i det foelgende benaevnt »udvalget«, bestaaende af repraesentanter for medlemsstaterne og med Kommissionens repraesentant som formand .

I de kontrakter, der indgaas af Kommissionen, angives parternes rettigheder og forpligtelser, bl.a . regler for formidling, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresultaterne .

Artikel 6 1 . Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes . Udvalget afgiver udtalelse inden for en frist, som formanden kan fastsaette alt efter, hvor meget sagen haster; der kan om noedvendigt foretages afstemning .

2 . Udtalelsen optages i udvalgets moedeprotokol; desuden har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indfoeres i moedeprotokollen .

3 . Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til de af udvalget afgivne udtalelser . Den underretter udvalget om, hvorledes der er taget hensyn til dets udtalelser .

Artikel 7 1. Er der indgaaet rammeaftaler om videnskabeligt og teknisk samarbejde mellem europaeiske tredjelande og De Europaeiske Faellesskaber, kan organisationer og virksomheder med hjemsted i disse lande paa betingelser, der skal fastlaegges i overensstemmelse med procedurerne i artikel 6

og paa grundlag af princippet om gensidige fordele, blive partnere i projekter, der gennemfoeres som led i programmet .

2 . Kontrahenter, der har hjemsted uden for Faellesskabet, og som deltager som partnere i projekter under programmet, kan ikke modtage finansieringstilskud fra Faellesskabet i medfoer af programmet . Saadanne kontrahenter skal bidrage til de generelle administrationsomkostninger .

Artikel 8 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne .

Udfaerdiget i Bruxelles, den 14 . marts 1989 .

Paa Raadets vegne

J . SOLANA MADARIAGA

Formand

( 1 ) EFT nr . C 221 af 25 . 8 . 1988, s . 8, og EFT nr. C 329 af

22 . 12 . 1988, s . 6 .

( 2 ) EFT nr . C 326 af 19 . 12 . 1988, s . 147, og EFT nr . C 69 af

20 . 3 . 1989 .

( 3 ) EFT nr . C 23 af 30 . 1 . 1989, s . 19 .

( 4 ) EFT nr . L 302 af 24 . 10 . 1987, s . 1 .

( 5 ) EFT nr . L 89 af 6 . 4 . 1988, s . 35 .

( 6 ) EFT nr . C 241 af 24 . 9 . 1986, s . 1.(7 ) EFT nr . L 231 af 2 . 9 . 1975, s . 1.(8 ) EFT nr . L 231 af 13 . 9 . 1979, s . 30.(9 ) EFT nr . L 83 af 25 . 3 . 1985, s . 16 .

( 10 ) EFT nr . L 350 af 27 . 12 . 1985, s . 29 .

( 11 ) EFT nr . L 350 af 27 . 12 . 1985, s . 25 .

( 12 ) EFT nr . C 316 af 1 . 12 . 1986, s . 1.(13 ) EFT nr . C 328 af 7 . 12 . 1987, s . 1 . BILAG I PROGRAMMETS MAALSAETNING

Udvikling af energiteknologi er et maal, som har direkte tilknytning til Faellesskabets energistrategi, som stiler mod paa lang sigt at oege forsyningssikkerheden og at begraense energiimporten til et rimeligt omkostningsniveau og under hensyntagen til miljoeet . Med hensyn til de teknologier, der er omfattet af denne aktion, kraever denne maalsaetning et oeget bidrag paa mellemlang og lang sigt fra fast fossilt braendsel og nye vedvarende energikilder samt en betydelig forbedring af energieffektiviteten og af den rationelle udnyttelse af energien .

Dette hovedmaal skal ledsages af en forskningsindsats med sigte paa en vaesentlig begraensning af de gener og den forurening, der er forbundet med produktion og anvendelse af energi .

Udviklingen af avanceret energiteknologi boer stimulere og forbedre konkurrenceevnen hos Faellesskabets virksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder, og saaledes bidrage til at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet .

Denne maalsaetning kan naas ved udvikling og tilvejebringelse af teknikker, processer og produkter, som muliggoer rationel energiudnyttelse, ved anvendelsen af ikke forurenende fast braendsel og kulbrinter, ved effektiv og besparende anvendelse af vedvarende energikilder og ved opstilling af energi - og miljoemodeller .

BILAG II PROGRAMMETS INDHOLD OG VEJLEDENDE INTERN BELOEBSFORDELING

Midler, der skoennes noedvendige til

gennemfoerelse af programmet

( i mio ECU )

1 .

ENERGI - OG MILJOEMODELLER

6 (¹)

2 .

RATIONEL ENERGIUDNYTTELSE

35 (¹)

2.1 .

Energibesparelse hos de endelige brugere

2.1.1 .

Bygninger

a ) Energibesparelser

b ) Anvendelse af solenergi

2.1.2 .

Forbraendingsteknologi

2.1.3 .

Industrien

2.2 .

Energiomdannelse og lagring

2.2.1 .

Braendselsceller

a ) til kraftproduktion i stor maalestok

b ) til anvendelse i lille maalestok

2.2.2 .

Hoejtemperatur-superledere

2.2.3 .

Lagring

3 .

ENERGI FRA FOSSILE KILDER

34 (¹)

3.1 .

Kulbrinter

3.1.1 .

Prospekterings - og efterforskningsteknikker

3.1.2 .

Forskning i boreproblemer

3.1.3 .

Produktionsteknikker

3.1.4 .

Undersoegelser til stoette for offshoreteknologi

3.1.5 .

Udvikling og omdannelse af naturgas

3.1.6.

Omdannelse af kulbrinter

3.2 .

Fast braendsel

Dobbeltkredsloeb-teknologier :

3.2.1 .

Forbraending i tryksat fluidiseret leje - kombineret cyklus

3.2.2 .

Efterbraender - kombineret cyklus

3.2.3 .

Forbraending i cirkulerende fluidiseret leje ved atmosfaerisk tryk - kombineret cyklus

3.2.4 .

Kulforgasning - kombineret cyklus

3.2.5 .

Generel F& U

4 .

VEDVARENDE ENERGIKILDER

47 (¹)

4.1 .

Solenergi

4.1.1 .

Vindenergi

4.1.2.

Solceller

4.1.3 .

Vandkraft

4.1.4 .

Biomasse

4.2 .

Geotermisk energi og dybtliggende geologiske formationer

4.2.1 .

Geotermisk energi

4.2.2 .

Dybtliggende geologiske formationer

I ALT

122 (¹)

(¹) heraf 13,727 mio ECU til personale - og administrationsudgifter, herunder udgifter til samordning og til det personale, der udfoerer intern forskning under delprogram 1 .

BILAG III GENNEMFOERELSEN AF PROGRAMMET

Programmet bestaar af aktiviteter, der gennemfoeres ved hjaelp af forskningskontrakter med omkostningsdeling, der tildeles efter en udvaelgelsesprocedure, der bygger paa en i De Europaeiske Faellesskabers Tidende offentliggjort indkaldelse af forslag . Programmet kan ligeledes gennemfoeres ved hjaelp af undersoegelseskontrakter samt samordnede aktioner, uddannelsesstipendier og tilskud til mobilitet .

Deltagerne kan vaere industrivirksomheder - herunder smaa og mellemstore virksomheder - forskningsinstitutter, universiteter, enkeltpersoner eller en kombination heraf, med hjemsted i Faellesskabet .

Forskningsprojekter med omkostningsdeling skal normalt udfoeres af deltagere fra mere end én medlemsstat .

Ved kontrakter med omkostningsdeling finansierer Faellesskabet principielt 50 % af de samlede udgifter . I tilfaelde, hvor det er universiteter eller forskningsinstitutter, der gennemfoerer projekterne, vil Faellesskabet kunne daekke op til 100 % af de dermed forbundne ekstra udgifter .