KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) Nr. 1245/2013

af 28. november 2013

om godkendelse af en mindre ændring af varespecifikationen for en betegnelse, der er opført i registret over beskyttede oprindelsesbetegnelser og beskyttede geografiske betegnelser (Fourme de Montbrison (BOB))

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1151/2012 af 21. november 2012 om kvalitetsordninger for landbrugsprodukter og fødevarer (1), særlig artikel 53, stk. 2, andet afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

Formålet med ansøgningen er at ændre varespecifikationen ved at uddybe beviset for oprindelsen, fremstillingsmetoden, mærkningen, de nationale krav og kontrolmyndighedernes kontaktoplysninger.

Kommissionen har gennemgået den pågældende ændring og konkluderet, at den er berettiget. Da der er tale om en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012, kan Kommissionen godkende den uden at følge den procedure, der er fastsat i samme forordnings artikel 50 til 52 —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Varespecifikation for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Fourme de Montbrison« ændres i overensstemmelse med bilag I til denne forordning.

Artikel 2

Det konsoliderede enhedsdokument med de vigtigste elementer af varespecifikationen findes i bilag II til denne forordning.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EUT L 343 af 14.12.2012, s. 1.

(2) EUT L 269 af 13.10.2010, s. 21.

BILAG I

I varespecifikationen for den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Fourme de Montbrison« foretages følgende ændringer:

1. Afsnit II »Varebeskrivelse«

— Følgende organoleptiske beskrivelse tilføjes varebeskrivelsen: »»Fourme de Montbrison« har en ensartet, lidt fast tekstur og smelter i munden. Den har en fin og parfumeret duft og en mælke- og frugtagtig smag med kun lidt blåskimmel, hvilket gør, at osten er forholdsvis mild i smagen. En vis salthed og en let bitterhed accepteres«. Denne beskrivelse er nyttig i forbindelse med den organoleptiske undersøgelse af produktet som led i kontrollen.

— Det præciseres, at »Udskæring af »Fourme de Montbrison« er tilladt, hvis den ikke ødelægger ostens tekstur. Skorpe skal bibeholdes ved portioner, der vejer over 50 g«.

I lyset af den konstante udvikling i forbrugsmønsteret for ost fastlægger denne bestemmelse en ramme, som skal forhindre afvigelser med hensyn til udskæringer.

2. Afsnit IV »Bevis for oprindelse«

2.1. Underafsnit IV.1 »Forpligtelser med hensyn til indberetning«

— Det præciseres, at identifikationserklæringen »udfærdiges i henhold til en model, der er valideret af direktøren for Institut national de l’origine et de la qualité«.

Der indføres et krav om, at producenter på forhånd skal indsende erklæringer, hvis de har til hensigt at standse eller genoptage produktionen, hvilket gør det muligt at sikre en nøjagtig overvågning af producenter, der midlertidigt ønsker at trække sig ud af den beskyttede oprindelsesbetegnelse.

Indholdet i og betingelserne for fremsendelse af de erklæringer, der er nødvendige for at kende og følge op på produkterne, præciseres.

Disse ændringer skyldes reformen af systemet for kontrol med oprindelsesbetegnelser, der blev indført ved lovbekendtgørelse nr. 2006-1547 af 7. december 2006 om udnyttelse af landbrugs- og skovbrugsprodukter samt fødevarer og havprodukter.

2.2. Underafsnit IV.2 »Registre«

— Listen over registreringer, som aktøren skal foretage, suppleres for at muliggøre kontrol af de produktionsforhold, der er fastlagt i varespecifikationen.

2.3. Underafsnit IV.3 »Produktkontrol«

— Det præciseres, på hvilket trin den organoleptiske undersøgelse af produktet foretages, og hvilken udtagningsmetode der anvendes. Disse metoder gentages i planen for kontrol af den beskyttede oprindelsesbetegnelse, der udarbejdes af kontrolmyndigheden.

3. Afsnit V »Produktionsmetode«

3.1. Underafsnit V.1 »Mælkeproduktion«

— Malkekvægsbesætningen defineres. Det drejer sig om »alle de malkekøer og kvier til fornyelse af besætningen, som findes på bedriften«, idet det forudsættes, at »malkekøer er produktionsdyr og goldkøer« og »kvier er dyr mellem fravænningen og den første kælvning«. Denne definition skal for at undgå tvivl klart slå fast, hvilke dyr der henvises til med udtrykkene »malkekvægsbesætning«, »malkekøer« og »kvier« i resten af varespecifikationen.

— I punkt V.1.a trækkes betingelserne for midlertidig undtagelse fra bestemmelsen om, at grundfoderet skal stamme fra det geografiske område, i perioder med tørke eller usædvanlige vejrforhold, eller hvis andre særlige forhold gør sig gældende, tilbage.

— I punkt V.1.a præciseres det, at det andet afsnit vedrører basisrationen, og at planter fra korsblomstfamilien er udelukket som foder. Disse præciseringer skal forhindre tvetydighed i teksten.

— I punkt V.1.a erstatter sætningen »Græs fra græsning, tørret eller fortørret græs, wraphø eller græs som ensilage, målt i tørstof, udgør mindst 80 % af malkekøernes basisration, målt som gennemsnit pr. malkeko pr. år« sætningen »Græs fra græsning, tørret eller fortørret græs, wraphø eller græs som ensilage er grundlaget for foderet«. Andelen af græs i basisrationen er således klart præciseret, og det samme er de dyr, foderet anvendes til, og det relevante tidsrum, hvilket letter kontrollerne. Denne bestemmelse fremhæver betydningen af foder på basis af græs i den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Fourme de Montbrison«.

— I punkt V.1.a erstatter sætningen »Andelen af majsensilage, målt i tørstof, må ikke overstige 20 % af malkekøernes basisration, målt som gennemsnit pr. malkeko pr. år« sætningen »Andelen af majsensilage, målt i tørstof, må ikke overstige 20 % af den daglige foderration, målt som gennemsnit pr. besætning pr. år«. Begrænsningen af mængden af majs finder således anvendelse på basisrationen og ikke den samlede ration og vedrører kun malkekøerne.

Denne bestemmelse suppleres med sætningerne »I malkekvægsbesætningen er forbruget af majsensilage af hele planter forbeholdt kvier i den sidste drægtighedsmåned og malkekøer« og »Kumulation, i malkekøernes daglige ration, af hele majsplanter (grønne eller som ensilage) og vådkonserverede majskerner eller -kolber er forbudt«. Præciseringen af, hvilke dyr der må få majsensilage, letter kontrollen af den andel majsensilage, malkekøerne reelt får. Forbuddet mod kumulation af hele majsplanter og vådkonserverede majskerner eller -kolber sigter også mod at begrænse tilførslen af majs i malkekøernes foder, navnlig i gæret form.

Alle disse bestemmelser sigter dels mod at sikre, at græs udgør den overvejende del af malkekøernes foder, dels mod at lette kontrollen med mere præcise henvisninger til de berørte dyr og perioder.

— I punkt V.1.a begrænses bestemmelsen om tilførslen af halm uden for græsningssæsonen til kun at omfatte malkekøer: For at sikre sammenhæng foregår kontrollen med denne bestemmelse således for de enkelte malkekøer og ikke for malkekvægsbesætningen.

— I punkt V.1.b anføres det, for at sikre større præcision, at forbuddet mod at holde kvæget opstaldet permanent og mod jordløs produktion gælder malkekøer.

— I punkt V.1.b fastlægges der en minimumsgræsningsperiode på 150 dage om året for malkekøer. Denne betingelse øger andelen af græs i malkekøernes foder og letter kontrollen med græsningskravet.

— I punkt V.1.b tillader en sætning forbeholdt grøntfodring i stalden denne praksis for malkekøer med græs fra det geografiske område og som supplement til græsning. Det gør det muligt at udnytte græs fra marker, der ligger for langt fra malkestaldene, til at køerne kan drives derud, som frisk grøntfoder.

— I punkt V.1.b indføres en begrænsning af bedriftens belægning med henblik på at bidrage til at fremme den ekstensive drift af malkekvægsbedrifter under den beskyttede oprindelsesbetegnelse »Fourme de Montbrison«.

— I punkt V.1.c indføres der en begrænsning af tilførslen af tilskudsfoder på højst 1 800 kg tørstof pr. malkeko om året. Denne bestemmelse fremmer således foder på grundlag af græs i basisrationen, som stammer fra det geografiske område.

— I punkt V.1.c vil de råvarer, der er tilladt i det tilskudsfoder, malkekøerne får, og de tilladte tilsætningsstoffer af klarhedshensyn fremover være genstand for to særskilte positivlister.

Positivlisten over de råvarer, der er tilladt i det tilskudsfoder, malkekøerne får, suppleres med våde majskerner; biprodukter af olieholdige frø uden tilsætning af urea; biprodukter af olieholdige frugter uden tilsætning af urea, bortset fra vegetabilske olier og fedtstoffer og kakaoskaller og -frugter; biprodukter af bælgfrugter og biprodukter fra gæring af mikroorganismer med inaktive eller døde celler, bortset fra produkter fremstillet på grundlag af biomasse af specifikke mikroorganismer, der dyrkes på bestemte substrater, bortset fra vinasse. Udtrykkene »alle kornsorter og biprodukter heraf«, »dehydreret sukkerrørssnitter«, »melasse«, »proteinholdige frø« og »salt, mineraler« erstattes af henholdsvis »alle hele korn og biprodukter heraf«, »tørrede sukkerrørssnitter«, »melasse«, »bælgfrugter« og »mineraler og biprodukter heraf«. Udtrykkene »foderkager uden tilsætning af urea« fjernes, fordi disse produkter er en del af biprodukterne af olieholdige frø eller frugter uden tilsætning af urea. Det præciseres desuden, at majskerner kan tør- eller vådkonserveres. Disse råvarer har ikke indflydelse på produktets kvalitet.

Anvendelse af kaustisk soda til forarbejdning af korn og biprodukter heraf forbydes, eftersom det ikke er traditionel praksis.

Positivlisten over tilsætningsstoffer erstatter sætningen »Tilskud, der sigter mod at ændre mælkens sammensætning, er forbudt« og indeholder detaljerede oplysninger om de tilladte kategorier og grupper under anvendelse af lovgivningens terminologi. Denne ændring skal forhindre tvetydighed eller fortolkningsvanskeligheder i forbindelse med kontrollerne.

— I punkt V.1.e tilføjes en bestemmelse, der forbyder gmo'er i dyrenes foder og bedriftens afgrøder, med henblik på at bevare foderets traditionelle karakter.

3.2. Underafsnit V.3 »Forarbejdning«

— I positivlisten over tilladte ingredienser eller tekniske hjælpestoffer eller tilsætningsstoffer, der må anvendes i mælken eller under fremstillingen, erstattes udtrykket »uskadelige bakterie-, gær- og skimmelkulturer« af udtrykket »bakterie-, gær- og skimmelkulturer, hvis uskadelighed er dokumenteret« med henblik på større præcision.

— Afsnittet »De efterfølgende trin er udskæring af ostemassen i små stykker, omrøring, hvile, let presning, findeling, indarbejdelse af salt i ostemassen, hvorefter ostemassen fyldes i forme, afdryppes og anbringes på træhylderne. Disse trin specificeres i det følgende:« fjernes, eftersom alle de trin, der er oplistet i afsnittet, er beskrevet individuelt nedenfor i varespecifikationen.

— Let presning af ostemassen i hvileperioden inden afdrypningen er fremover frivillig. Denne praksis er ikke en uundværlig del af den teknologiske fremstillingsproces, eftersom ostens endelige tørstofindhold overholder det, der er fastlagt i varespecifikationen.

— Sætningen »Derefter skæres den i stykker, saltes og fyldes på forme« omformuleres som følger: »Derefter skæres den i stykker og saltes, senest når den fyldes på forme«. Ordlyden er således mere præcis med hensyn til tidspunktet for saltningen.

— Det præciseres, at ostene afdryppes i et rum, uden at de undergår presning, og at de vendes flere gange, efter ostemassen er fyldt på forme.

— Minimumsvarigheden af afdrypningen i formene, som foregår, uden at ostene presses, og ved, at de vendes flere gange, sænkes fra 24 til 18 timer. Udviklingen i praksis har reduceret denne varighed, uden at de fremstillede ostes kvalitet har lidt under det.

— Sætningen »Ostene prikkes mindst 10 dage efter, at der er tilsat løbe« flyttes til punkt V.4, idet det præciseres, at det drejer sig om prikning af ostene.

3.3. Underafsnit V.4 »Modning og opbevaring«

Sætningen »Efter prikning modnes osten i mindst 15 dage i ostekælder eller tørrerum, hvor temperaturen skal være mellem 6 °C og 12 °C og luftfugtigheden mellem 90 % og 98 %« erstattes af sætningen »Når osten forlader afdrypningsrummet, efter eventuel tørring, modnes den i ostekælder eller tørrerum, hvor temperaturen skal være mellem 6 °C og 12 °C og luftfugtigheden mellem 90 % og 98 %« suppleret med sætningen »Efter prikning modnes ostene mindst 15 dage i ostekælder eller tørrerum med de beskrevne temperatur- og luftfugtighedsforhold«.

Disse præciseringer sigter mod en bedre beskrivelse af operationernes sammenhæng. Prikningen sker ikke, lige før ostene anbringes i ostekælderen, men når ostene er i ostekælderen. Ostene kan eventuelt tørres mellem det tidspunkt, hvor de forlader afdrypningsrummet, og det tidspunkt, hvor de anbringes i ostekælderen. Minimumsvarigheden af ostenes ophold i ostekælderen på 15 dage regnes fra datoen for tilsætning af blåskimmel.

4. Afsnit VIII »Mærkning«

Pligten til at påføre angivelsen »appellation d’origine contrôlée« på mærkningen fjernes og erstattes af en pligt til at påtrykke EU's BOB-symbol for at sikre læsbarhed og synergi i kommunikationen på produkter med beskyttede oprindelsesbetegnelser.

5. Afsnit IX »Krav i nationale bestemmelser«

I overensstemmelse med den nationale reform af systemet for kontrol med førnævnte beskyttede oprindelsesbetegnelser tilføjes en oversigt over de vigtigste punkter, der skal kontrolleres, og evalueringsmetoden.