KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2018/210

af 12. februar 2018

om vedtagelsen af det flerårige arbejdsprogram for LIFE 2018-2020

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007 (1), særlig artikel 24, stk. 1,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 af 25. oktober 2012 om de finansielle regler vedrørende Unionens almindelige budget og om ophævelse af Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 (2), særlig artikel 84, stk. 2,

efter at have hørt udvalget for Life-programmet for miljø- og klimaindsatsen og

ud fra følgende betragtninger:

For at sikre gennemførelsen af LIFE-programmet er det nødvendigt at vedtage et flerårigt arbejdsprogram for 2018-2020.

For at sætte rammen for gennemførelsen af de to LIFE-delprogrammer bør det flerårige arbejdsprogram for 2018-2020 fastlægge en vejledende fordeling af midlerne mellem de prioriterede områder og former for finansiering, de projektemner, der skal gennemføre de tematiske prioriteter omhandlet i bilag III til forordning (EU) nr. 1293/2013, den tekniske udvælgelsesmetodologi, kriterierne for tildeling af støtte samt vejledende tidsplaner for indkaldelser af forslag.

Det flerårige arbejdsprogram for 2018-2020 bør desuden omfatte kvalitative og kvantitative resultater, indikatorer og mål for hvert enkelt prioriteret område og projekttype i overensstemmelse med resultatindikatorerne og de specifikke målsætninger, der er fastsat for hvert af de prioriterede områder med henblik på at lette evalueringen af programmets resultater og virkning.

De to innovative finansielle instrumenter, der blev udpeget til finansiering af projekterne i overensstemmelse med artikel 17, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1293/2013 og afprøvet under hele det flerårige LIFE-arbejdsprogram for 2014-2017, har vist deres potentiale til at mobilisere midler fra investorer inden for biodiversitet og modvirkning af og tilpasning til klimaændringer og dermed overvinde de finansielle hindringer, der på nuværende tidspunkt står i vejen for nye projekter på disse områder. Disse instrumenter bør derfor opretholdes.

For at sikre en effektiv gennemførelse af forordning (EU) nr. 1293/2013 bør denne afgørelse finde anvendelse fra dagen efter udløbet af anvendelsesperioden for det flerårige LIFE-arbejdsprogram for 2014-2017 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det flerårige arbejdsprogram

Det flerårige LIFE-arbejdsprogram for 2018-2020, som det foreligger i bilaget, vedtages.

Artikel 2

EU's bidrag til det flerårige arbejdsprogram

Det maksimale bidrag til det flerårige LIFE-arbejdsprogram for 2018-2020 fastsættes til 1 657 063 000 EUR og skal bruges til at finansiere relevante delprogrammer og prioriterede områder på følgende måde:

et samlet beløb på 1 243 817 750 EUR til delprogrammet for miljø, der yderligere opdeles således:

et samlet beløb på 413 245 250 EUR til delprogrammet for klimaindsatsen, der yderligere opdeles således:

Artikel 3

Finansielle instrumenter

1. Følgende finansielle instrument som beskrevet i bilaget modtager bidrag i henhold til artikel 17, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1293/2013:

2. Gennemførelsen af bidraget til instrumentet for privatfinansiering af energieffektivitet og faciliteten til finansiering af naturkapital overlades til Den Europæiske Investeringsbank.

Artikel 4

Denne afgørelse anvendes fra den 1. januar 2018.

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 185.

(2) EUT L 298 af 26.10.2012, s. 1.

BILAG

1. INDLEDNING

Ifølge artikel 3 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 (herefter »LIFE-forordningen«) skal LIFE-programmet opfylde følgende overordnede målsætninger:

— at bidrage til overgangen til en kulstoffattig, ressourceeffektiv og klimaresistent økonomi, til beskyttelsen og forbedringen af miljøkvaliteten og til at standse og vende biodiversitetstab, herunder støtte til Natura 2000-netværket og afhjælpning af økosystemforringelse

— at forbedre udviklingen og håndhævelsen af Unionens miljø- og klimapolitik og -lovgivning og at fungere som katalysator for og fremme integrationen og mainstreamingen af miljø- og klimamålsætninger i andre EU-politikker samt den offentlige og den private sektors praksis, herunder ved at øge den offentlige og den private sektors kapacitet

— at støtte bedre miljø- og klimaforvaltning på alle niveauer, herunder bedre inddragelse af civilsamfund, NGO'er og lokale aktører og

— at støtte gennemførelsen af det syvende miljøhandlingsprogram.

Det nuværende, andet flerårige LIFE-arbejdsprogram bygger på de erfaringer, der er blevet høstet i perioden 2014-2017, og navnlig de anbefalinger, der blev givet i midtvejsevalueringen (1), primært vedrørende:

1) forenkling af procedurerne for indgivelse af projektforslag og rapportering

2) projektresultaternes reproducerbarhed

3) forbedring af kommunikationsstrategien.

Forenklingsforanstaltningerne vedrørende indgivelse af projektforslag er en integreret del af det nuværende flerårige LIFE-arbejdsprogram (se afsnit 5.1.1.1 nedenfor). Behovet for fortsættelse, reproduktion og/eller overførsel af projektresultater får større vægt i tildelingsfasen (se afsnit 5.1.1.2 nedenfor) og vil blive støttet bedre gennem indkøb. Forenklingen af rapporteringen vil blive grebet an ved hjælp af projektledelsesprocedurer og ved at give støttemodtagerne adgang til en onlinedatabase, der befordrer indsamling af data vedrørende centrale projektindikatorer. Forbedringen af kommunikationsstrategien sikres gennem indkøb. Disse foranstaltninger er derfor ikke omhandlet nærmere i det aktuelle flerårige LIFE-arbejdsprogram.

Det aktuelle flerårige LIFE-arbejdsprogram omfatter også nye initiativer inden for EU-politikken, f.eks. handlingsplanen for den cirkulære økonomi (2) og handlingsplanen for naturen, mennesket og økonomien (3), og skal sikre overgangen til den fremtidige finansiering af »bæredygtighed« som beskrevet i Oplægget om fremtiden for EU's finanser (4). Følgende ændringer er medtaget:

vedrørende delprogrammet for miljø:

— nedsættelse af antal projektemner (fra 87 til 42) og skærpet fokus på at spore ansøgerne ind på EU's politiske prioriteter og samtidig forbedre chancerne for projekter inden for visse delområder som biodiversitet og cirkulær økonomi, men også projekter med en stærk og direkte indvirkning på folkesundheden blandt hovedparten af Europas borgere

— ændring af forvaltnings- og informationsprojektemnerne, så de får mere fokus på specifikke oplysnings- og forvaltningsrelaterede emner

vedrørende begge delprogrammer:

— yderligere styrkelse af resultatorienteringen ved at indføre krav om at frembringe målbare indvirkninger på miljøet eller klimaændringerne inden for alle prioriterede områder

— tilskyndelse til yderligere inddragelse af private enheder ved at understrege fordelene ved markedsnære tilgange som et værktøj til at sikre levedygtige projektresultater; støtteforanstaltninger, som bidrager til udviklingen af investeringsklare, økonomisk og miljømæssigt rentable projekter, som kan mobilisere yderligere private og offentlige finansielle midler til opskalering og reproduktion af resultater

— forenkling af tilskudsforvaltningsprocedurerne, især ved at teste en ansøgningsprocedure i to trin for pilot-, demonstrations-, bedste praksis-, informations-, bevidstgørelses- og formidlingsprojekter som foreslået i midtvejsevalueringen af LIFE-programmet.

Midtvejsevalueringen af LIFE-programmet bekræftede sammen med Europa-Parlamentet (med hensyn til EU's udgifter) (5) behovet for og betydningen af målbare virkninger af projekterne i praksis. LIFE-programmet indeholder resultatindikatorer, og de flerårige arbejdsprogrammer indeholder kvantitative (dvs. produktion) og kvalitative udbytteindikatorer i overensstemmelse hermed. For at kunne rapportere om disse indikatorer på programniveau skal støttemodtagerne udarbejde prognoser og måle de miljømæssige, klimatiske og forvaltnings- og informationsrelaterede, dvs. samfundsmæssige, virkninger på projektniveau i forhold til de specifikke produktions- og udbytteindikatorer (6). For at sikre, at disse virkninger er varige, dvs. bæredygtige over tid, skal støttemodtagerne også indføre solide mekanismer, der kan garantere, at projekterne ved hjælp af udvidelse og reproduktion får virkninger, der rækker ud over den oprindelige projektafgrænsning. Den klare og sammenhængende forklaring på, hvordan fortsættelse, reproduktion og/eller overførsel af projektaktiviteterne og -virkningerne sikres, bliver derfor et endnu mere afgørende tildelingskriterium ved evalueringen af projektforslagene. I sagens natur har vellykkede markedsnære løsninger på miljø- og klimaændringsproblemer en særlig stor chance for at fortsætte, blive reproduceret og/eller overført. Forslag, der troværdigt og sammenhængende fremlægger en strategi for opnåelsen af omsættelighed ved projektets slutning, vil derfor få flere point ifølge dette kriterium.

Midtvejsevalueringen analyserede LIFE-programmet i overensstemmelse med artikel 25 i LIFE-forordningen og bekræftede dets evne til at fremme synergier inden for programmet. Oplæggene om fremtiden for EU's finanser (7) understreger betydningen af den sociale dimension i europæisk politik. For LIFE-programmet ville dette give et skub i retning af endnu flere synergier mellem den miljømæssige, økonomiske og sociale dimension af bæredygtig udvikling. Derfor vil veludformede fleksible tilgange, som ud over deres primære miljømæssige eller klimaindsatsrelaterede målsætninger også sigter mod f.eks. social integration eller økonomisk vækst, blive belønnet med en bonus (8). F.eks. har natur- og biodiversitetsbeskyttelsesaktiviteter og aktiviteter rettet mod styrkelse af den cirkulære økonomi potentiale til at bidrage til fællesskabsopbygning og social integration. Den cirkulære økonomi kan stå over for udfordringer med hensyn til at demonstrere økonomisk rentabilitet, og i mange tilfælde er det vigtigt, at der tages hensyn til den sociale dimension (f.eks. integration på arbejdsmarkedet af ugunstigt stillede personer).

LIFE-programmet rummer mulighed for »andre projekter« og »andre aktiviteter«. Denne fleksibilitet kan bruges til at eksperimentere med nye tilgange, nye projekttyper og støttetjenester til eksisterende projekter og/eller interessenter, der ikke tiltrækkes af de traditionelle projektformater. F.eks. kan afstanden mellem vellykket anvendelse af miljø- eller klimaindsatsløsninger i LIFE-projekterne og deres faktiske adgang til markedet ofte mindskes, hvis de mest lovende LIFE-projekter fik specifik støtte til at opnå adgang til markeder og potentielle investorer. Dette kunne bestå i et supplerende projekt, der koncentreres om støtte til at opnå markedsadgang, projektspecifik forretningsledelse og undervisning i at skaffe midler, støtte til opbygning af og/eller samarbejde inden for cirkulære økonomiske klynger eller årlige priser til projekter med en særlig høj EU-merværdi. Hvis den nye finansforordning tillader mere fleksibilitet med hensyn til tildelingen af faste beløb til specifikke resultater, kan dette også bruges til kapacitetsopbygning for at gøre investeringsprojekter mere »bankegnede« og sikre dem markedsadgang.

LIFE-programmet forvaltes af Kommissionens tjenestegrene og af det forvaltningsorgan, der har fået uddelegeret denne opgave til direkte forvaltning. Forvaltningsorganet handler inden for rammerne af de delegerede beføjelser, der er blevet det tildelt ved Kommissionens afgørelse C(2013) 9414 eller eventuelle andre afgørelser, der har erstattet den, og under Kommissionens tjenestegrenes tilsyn. Kommissionen har fortsat det overordnede ansvar for programmet. Eksterne eksperter kan ansættes til at bistå Kommissionens tjenestegrene og eller forvaltningsorganet.

Ifølge princippet om komplementaritet med andre EU-finansieringsprogrammer omhandlet i betragtning 5, 11 og 13 samt artikel 8 i LIFE-forordningen vil gennemførelsen af det flerårige arbejdsprogram sikre sammenhæng og synergi og så vidt muligt modvirke overlapning med andre EU-politikker og finansieringsinstrumenter, idet der søges komplementaritet med Horisont 2020-programmet (9), der er Unionens forsknings- og innovationsprogram for 2014-2020, og arbejdsprogrammerne hertil (10). Det skal hovedsagelig opnås ved hjælp af støttekriterierne for de forskellige former for projekter og retningslinjer for ansøgninger, der følger med indkaldelserne (11), idet der søges komplementaritet med Horisont 2020-programmet. Dobbeltfinansiering undgås ved krydskontrol i udvælgelsesfasen og ved efterfølgende kontrol. Projekter, der fokuserer på forskning eller opførelse af store infrastrukturprojekter, der er omfattet af andre EU-programmer, udelukkes fra finansiering via LIFE-programmet.

Det flerårige arbejdsprogram følger strukturen i artikel 24, stk. 2, i LIFE-forordningen og behandler kun om nødvendigt delprogrammerne miljøindsatsen og klimaindsatsen separat.

Det dækker perioden fra den 1. januar 2018 til den 31. december 2020.

1.1. Delprogrammet for miljø

Delprogrammet for miljø omfatter de prioriterede områder miljø og ressourceeffektivitet, natur og biodiversitet samt miljøforvaltning og -information (artikel 9-12 i LIFE-forordningen). Hvert af de prioriterede områder omfatter adskillige tematiske prioriteter, der er opført i bilag III til LIFE-forordningen.

Det aktuelle flerårige arbejdsprogram for 2018-2020 fastlægger, hvilke projektemner der skal anvendes til gennemførelse af de tematiske prioriteter.

1.2. Delprogrammet for klimaindsatsen

Delprogrammet for klimaindsatsen dækker de prioriterede områder»modvirkning af klimaændringer«, »tilpasning til klimaændringer« samt »klimaforvaltning og -information« (artikel 13-16 i LIFE-forordningen). Hvert prioriterede område indeholder en række politiske områder, fastsat i afsnit 4 nedenfor, som anses for at have særlig interesse i hele den periode, der er dækket af det aktuelle flerårige arbejdsprogram.

2. FORDELING AF MIDLER MELLEM PRIORITEREDE OMRÅDER OG MELLEM FORSKELLIGE FORMER FOR STØTTE — ARTIKEL 24, STK. 2, LITRA a)

I henhold til artikel 4 i LIFE-forordningen er den samlede finansielle ramme for LIFE-programmet 2014-2020 på 3 456 655 000 EUR, hvoraf 75 % tildeles delprogrammet for miljø (2 592 491 250 EUR) og 25 % delprogrammet for klimaindsatsen (864 163 750 EUR).

I årene 2014-2017 blev der afsat 1 349 mio. EUR til delprogrammet for miljø og 446 mio. EUR til delprogrammet for klimaindsatsen. Dermed er der 1 657 mio. EUR til rådighed i årene 2018-2020.

Ved LIFE-forordningen fastsættes ligeledes den minimumsprocentdel af det samlede budget, der afsættes til projekter (81 %, jf. artikel 17, stk. 4, i LIFE-forordningen), og den maksimale procentdel af budgetmidlerne, der tildeles projekter i form af aktivitetsstøtte, som kan tildeles integrerede projekter (30 %, jf. artikel 17, stk. 5, i LIFE-forordningen).

Artikel 4 i LIFE-forordningen er under revision for at få indføjet et bidrag på 4 500 000 EUR til det europæiske solidaritetskorps til projekter, der inddrager unge frivillige i hele EU i miljøbeskyttelse og klimaindsatsen (12).

LIFE-projekter finansieres via aktivitetsstøtte eller, hvor det er relevant, finansielle instrumenter (artikel 17, stk. 4, i LIFE-forordningen).

Ifølge artikel 24, stk. 2, litra a), i LIFE-forordningen specificerer dette flerårige arbejdsprogram de beløb, der skal tildeles hvert prioriterede område og hver finansieringsform.

Samlet tildeling pr. form for støtte for begge delprogrammer

Budgettet 2018-2020 i mio. EUR Projekter og driftstilskud Aktivitetsstøtte 1 263,44 Driftstilskud 36,00 Finansielle instrumenter 75,00 Offentlige indkøb 252,70 Støtteudgifter 29,92 I alt 1 657,06





Samlet tildeling pr. prioriteret område 2018-2020

Prioriterede områder Miljø og ressourceeffektivitet Natur og biodiversitet Miljøforvaltning og -information Det europæiske solidaritetskorps Modvirkning af klimaændringer Tilpasning til klimaændringer Klimaforvaltning og -information I alt pr. område (i mio. EUR) 444,81 632,55 143,38 4,50 230,50 123,85 47,55 Subtotal 1 627,14 Støtteudgifter 29,92 I alt 1 657,06

Fordelingen af midler pr. prioriteret område og form for støtte er vejledende. For aktivitetsstøtte afhænger den endelige tildeling af det faktiske antal støtteberettigede projektforslag under hvert enkelt prioriteret område. Budgetbevillingerne til og mellem de finansielle instrumenter kan tilpasses i løbet af LIFE-programmet i henhold til den faktiske udnyttelse. I overensstemmelse med finansforordningen (13) må omfordelingen inden for de tærskler, der er fastsat ved LIFE-forordningen, mellem de prioriterede områder ikke overstige 5 % af den samlede tildeling for de pågældende prioriterede områder.

2.1. Delprogrammet for miljø

Delprogrammet for miljø tildeles et budget på 1 243,81 mio. EUR (14) i det aktuelle flerårige arbejdsprograms varighed.

En bestemt procentdel af de budgetmidler, der tildeles projekter i form af aktivitetsstøtte fra delprogrammet for miljø, tildeles foranstaltninger til støtte for bevaring af natur og biodiversitet, herunder information og forvaltning, teknisk bistand og forberedende projekter (artikel 9, stk. 3, i LIFE-forordningen) (15). Resten af budgetmidlerne til projekter tildeles projekter under det prioriterede område for miljø og ressourceeffektivitet og for miljøforvaltning og -information.

Vejledende fordeling pr. form for støtte under delprogrammet for miljø

Budgettet 2018-2020 mio. EUR Aktivitetsstøtte (*1) — Kapacitetsopbygningsprojekter 7,75 — Projekter vedrørende teknisk bistand 2,95 — Anden aktivitetsstøtte 992,37 Finansielt instrument (*2) Faciliteten til finansiering af naturkapital (NCFF) p.m. Driftstilskud 27,00 Offentlige indkøb 193,67 Udgifter til støttefunktioner (*3) 20,07 I alt 1 243,81

Fordelingen af midler pr. prioriteret område og form for støtte er vejledende.

Budgetbevillingerne til og mellem de finansielle instrumenter kan tilpasses i løbet af LIFE-programmet i henhold til den faktiske udnyttelse. Inden for de tærskler, der er fastsat ved LIFE-forordningen, må omfordelingen mellem de prioriterede områder ikke overstige 5 % af den samlede tildeling for de pågældende prioriterede områder.

2.2. Delprogrammet for klimaindsatsen

I det aktuelle flerårige arbejdsprogram er budgettet for delprogrammet for klimaindsatsen på 413,25 mio. EUR. Fordelingen af midler til de prioriterede områder er vejledende og afhænger af det faktiske antal forslag til aktivitetsstøtte under hvert enkelt prioriteret område og den tilhørende udbredelse på markedet via de finansielle instrumenter »privatfinansiering af energieffektivitet« (udelukkende for dette delprogram) og »faciliteten til finansiering af naturkapital«.

Vejledende fordeling pr. form for støtte under delprogrammet for klimaindsatsen

Budgettet 2018-2020 i mio. EUR Aktivitetsstøtte (*4) Kapacitetsopbygningsprojekter 3,00 Projekter vedrørende teknisk bistand 0,78 Anden aktivitetsstøtte 256,59 Finansielle instrumenter (*5) Privatfinansiering af energieffektivitet (PF4EE) 75,0 Faciliteten til finansiering af naturkapital (NCFF) p.m. Driftstilskud 9,00 Offentlige indkøb 59,03 Udgifter til støttefunktioner (*6) 9,85 I alt 413,25

3. PROJEKTEMNER TIL GENNEMFØRELSE AF DE TEMATISKE PRIORITETER OMHANDLET I BILAG III TIL DELPROGRAMMET FOR MILJØ (ARTIKEL 24, STK. 2, LITRA b), I LIFE-FORORDNINGEN)

I overensstemmelse med betragtning 36 og artikel 24 i LIFE-forordningen indeholder det flerårige arbejdsprogram en ikkeudtømmende liste over projektemner til gennemførelse af de tematiske prioriteter, koncentrerede indsatser om konkrete miljøpolitiske prioriteter og tilhørende forvaltnings- og informationspolitiske prioriteter samt indsatsområder under delprogrammet for miljø. I overensstemmelse med betragtning 22 i LIFE-forordningen bør Kommissionen i sin vurdering af EU-merværdien under delprogrammet for miljø være særlig opmærksom på projekternes potentiale til at bidrage til de prioriterede områder samt de tematiske prioriteter, der gennemføres ved disse projektemner. Projektemnerne fungerer dermed således, at projekter inden for strategisk vigtige politikområder, der samtidig er åbne over for velfunderede forslag på andre områder og nye idéer og dermed reagerer på nye udfordringer, belønnes.

En bestemt procentdel af de midler, der tildeles projekter i form af aktivitetsstøtte, vil blive øremærket til projekter til støtte for bevaring af natur og biodiversitet (16). Denne større øremærkning i forhold til LIFE+-forordningen begrænser de midler, der er til rådighed for projekter inden for andre tematiske prioriterede områder under delprogrammet for miljø, og den udgør dermed endnu en grund til at optimere udnyttelsen af midlerne på disse områder.

Det bør bemærkes, at finansiering af projekter om emner, der ikke er omfattet af listen, ikke udelukkes. Projekter af høj kvalitet, der opfylder de gældende støtteberettigelses- og udvælgelseskrav, kan stadig tildeles støtte. Ved således at opstille denne liste, der gælder under hele det flerårige arbejdsprogram, sikres både den nødvendige fleksibilitet med hensyn til at opfylde LIFE-programmets målsætninger og den nødvendige stabilitet, således at potentielle ansøgere kan planlægge, udarbejde og indgive deres forslag.

3.1. Det prioriterede område for miljø og ressourceeffektivitet

I henhold til artikel 10, litra a), i LIFE-forordningen skal projektemnerne for dette prioriterede område og de relaterede tematiske prioriterede områder i bilag III til LIFE-forordningen navnlig stræbe efter den specifikke målsætning »at udvikle, teste og demonstrere politiske eller forvaltningsmæssige tilgange, bedste praksis og løsninger, herunder udvikling og demonstration af innovative teknologier, vedrørende miljømæssige udfordringer, som kan anvendes som model, overføres eller mainstreames, herunder hvad angår forbindelsen mellem miljøet og sundhed, og til støtte for politik og lovgivning vedrørende ressourceeffektivitet, herunder køreplanen til et ressourceeffektivt Europa«. Nyskabende forvaltningsmæssige tilgange omfatter navnlig fælles eksperimenter blandt aktører fra både den offentlige og private sektor og civilsamfundet med værdikæder, der ventes at afføde direkte og målbare positive miljøvirkninger. Alle projekter under dette prioriterede område skal derfor enten være pilotprojekter eller demonstrationsprojekter i henhold til artikel 18, litra a) og b), i LIFE-forordningen, men de må ikke fokusere på forskning. Begrænset anvendt forskning er tilladt som led i forberedelses- og/eller overvågningsforanstaltningerne. I forbindelse med demonstrationsprojekter under dette prioriterede område, der er omfattet af et af nedenstående projektemner, gives der forrang til projekter, der idriftsætter, afprøver, evaluerer og udbreder aktioner, metoder eller tilgange, der er nye eller ukendte i Unionen.

LIFE-programmets resultater i form af opfyldte målsætninger under dette prioriterede område vedrørende pilot- og demonstrationsprojekter og navnlig dets bidrag til omstillingen til en ressourceeffektiv økonomi og til beskyttelse og forbedring af miljøkvaliteten måles i forhold til de miljøforbedringer, der kan tilskrives LIFE-projekter. Derfor skal alle LIFE-projekter under dette prioriterede område omfatte foranstaltninger, som udløser direkte og målbare virkninger for miljøet under projektets varighed.

LIFE-forordningens bilag III a) Tematiske prioriteter for vand, herunder det marine miljø: aktiviteter til gennemførelse af de specifikke målsætninger for vand, der er fastsat i køreplanen til et ressourceeffektivt Europa og det syvende miljøhandlingsprogram, navnlig: i) integrerede tilgange til gennemførelsen af direktiv 2000/60/EF (17) ii) aktiviteter til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/60/EF (18) iii) aktiviteter til gennemførelsen af foranstaltningsprogrammet i direktiv 2008/56/EF (19) med henblik på at opnå en god miljøstatus i havområder iv) aktiviteter til sikring af en sikker og effektiv udnyttelse af vandressourcer, forbedring af kvantitativ vandforvaltning, bevarelse af et højt vandkvalitetsniveau og undgåelse af misbrug og forringelse af vandressourcer.

EU står over for en alvorlig udfordring med hensyn til omkostningseffektivt at forvalte vandkvaliteten, oversvømmelser og tørke. Det kræver en helhedsbetragtning med flere aktører at håndtere de udfordringer og gribe de muligheder, der findes i vandsektoren. På linje med gennemførelsen af vandrammedirektivet, direktivet om oversvømmelser og det europæiske innovationspartnerskab om vand bør projekterne fokusere på udvikling og især gennemførelsesforanstaltninger, der kan være med til at få medlemsstaterne til at skifte til fuldstændig integreret vandressourceforvaltning, idet økosystembaserede tilgange fremmes, hvor det er relevant. For så vidt angår foranstaltninger som led i gennemførelsen af havstrategirammedirektivet bør der lægges særlig vægt på nye belastninger og virkninger og fremme af bedre integreret kystforvaltning og maritim fysisk planlægning. I vandindustrien er de teknologier og processer, der anvendes til at sikre vandforsyningstjenester (produktion af drikkevand eller spildevandsrensning), ved at være forældede. I overensstemmelse med de prioriterede områder under det europæiske innovationspartnerskab om vand er der tale om to udfordringer: i) at sikre korrekt gennemførelse og dermed omkostningseffektive, ressourceeffektive og lovmedholdelige resultater og ii) at sikre evnen til at håndtere nye problemer på området.

Der gives derfor forrang til følgende projektemner:

Vand, oversvømmelser og tørke — bilag III, del A, litra a), nr. i)-ii)

1. Gennemførelse af foranstaltninger til oversvømmelses- og/eller tørkerisikostyring ved brug af mindst en af følgende tilgange: — naturbaserede løsninger bestående i naturlige vandbindingsforanstaltninger, som fremmer nedsivning og vandoplagring og fjerner forurenende stoffer ved naturlige eller naturlignende processer, herunder genskabelse af floders, søers, flodmundingers og kysters naturlige morfologi og/eller gendannelse af nærliggende levesteder, herunder flodsletter og marskområder — forebyggelses- og beskyttelsesværktøjer og teknikker til støtte for udformning af politikker, fysisk planlægning, risikoreduktion, modstandsdygtighed efter hændelser og håndtering af nødsituationer og/eller — integrerede risikovurderings- og risikostyringstilgange, der tager højde for social sårbarhed, og som skal sikre såvel større modstandsdygtighed som social accept.

2. Projekter til imødegåelse af hydromorfologiske belastninger, der er identificeret i vandområdeplanerne, og som skyldes areal- eller vandområdeanvendelse, med det formål at opnå god vandstatus eller -potentiale som krævet i vandrammedirektivets målsætninger.

3. Integreret håndtering af næringsstoffer og organisk forurening af menneskelig oprindelse og/eller landbrugsoprindelse ved direkte at fjerne forureningen. På baggrund af en altomfattende mangelanalyse (20) defineres de foranstaltninger, der er nødvendige for hvert vandområde eller vandløbsopland, med det formål at befordre opfyldelsen af vandrammedirektivets og havstrategirammedirektivets krav, idet der tages hensyn til, hvilke krav der er blevet opfyldt i byspildevandsdirektivet (21), nitratdirektivet (22), badevandsdirektivet (23) og grundvandsdirektivet (24).

4. Nedbringelse af belastningerne fra forurenende kemiske stoffer i vandmiljøet ved at nedbringe emissioner fra prioriterede stoffer og andre kemiske stoffer, der er påvist ved kilden som vandområdespecifikke forurenende stoffer, ved brug af egnede erstatningsstoffer (25) eller alternative teknologier.

5. Gennemførelse af vandbesparelsesforanstaltninger til nedbringelse af kvantitative og kvalitative belastninger af recipienter i områder, hvor vandressourcerne er pressede, jf. den relevante vandområdeplan.

Forvaltning af hav- og kystmiljøet — bilag III, del A, litra a), nr. iii)

1. Anvendelse af redskaber, teknologier og metoder til at sikre, at de menneskeskabte aktiviteter, der udføres i tilknytning til havmiljøet, er bæredygtige, herunder ved at mindske belastningen fra menneskelige aktiviteter på havmiljøet og tage fat på mindst ét af følgende emner, som er kilde til stor bekymring: — undervandsstøj — forstyrrelser af havbunden — dybhavsminedrift — fiskeri — landbrug og/eller — sejlads.

2. Projekter, der sigter mod at forebygge og reducere mængden af affald i havet eller mikrobielle forurenende stoffer ved kilden på land og/eller i havene.

Vandindustrien — bilag III, del A, litra a), nr. iv)

1. Anvendelse af teknologier til rensningssystemer for drikkevand og byspildevand gennem brug af ressourceeffektive vandforsyningsprocesser (26), lokale procedurer og/eller kontrolprocesser til at mindske eller fjerne udledning af nyfremkomne forurenende stoffer og/eller patogener, der udledes ved rensning af spildevand.

2. Anvendelse af redskaber til at sikre ressourceeffektiv vandforsyning i overensstemmelse med drikkevandsdirektivet og byspildevandsdirektivet til indbyggerne i landdistrikter (27).

3. Forbedring af effektiviteten og virkningsfuldheden af løsninger og/eller rensningsløsninger for genanvendt/renset vand ved brug af en eller flere af følgende tilgange: — koncepter for (alternativ) vandforsyning, spildevandsrensning, genbrug, nyttiggørelse og genanvendelse af ressourcer (28) — metoder til kildekontrol og omkostningseffektive teknologier til brug på stedet ved håndtering af nyfremkomne forurenende stoffer og patogener, der udledes i spildevandsrensningssystemet — innovationscentre for vandrensning i områder uden egnede kloaksystemer og rensnings- og sanitetsfaciliteter, og som anvender intelligente og decentraliserede systemer med fokus på alternative vandkilder — systematiske fremgangsmåder til at undgå tab af vand, energi og ressourcer i industriproduktions- samt vand- og/eller spildevandsinfrastrukturer.

LIFE-forordningens bilag III b) Tematiske prioriteter for affald: aktiviteter til gennemførelse af de specifikke målsætninger for affald, der er fastsat i køreplanen til et ressourceeffektivt Europa og det syvende miljøhandlingsprogram, navnlig: i) integrerede metoder til gennemførelse af affaldsplaner og -programmer ii) aktiviteter til gennemførelse og udvikling af Unionens affaldslovgivning med særlig vægt på de første trin i Unionens affaldshierarki (forebyggelse, genbrug og genanvendelse) iii) aktiviteter med henblik på ressourceeffektivitet og produkters livscyklusindvirkning, forbrugsmønstre og dematerialisering af økonomien.

For så vidt angår affald sigter køreplanen til et ressourceeffektivt Europa og det syvende miljøhandlingsprogram mod at nå følgende overordnede mål inden 2020:

— at nedbringe mængden af affald

— at maksimere genanvendelse og genbrug

— at begrænse forbrænding til de materialer, som ikke kan genanvendes, og

— at begrænse lossepladsdeponering til de materialer, som ikke kan genanvendes, og affald, som ikke kan nyttiggøres.

Der gives derfor forrang til følgende projektemner:

Gennemførelse af affaldslovgivning — bilag III, del A, litra b), nr. i)-ii)

1. Gennemførelse af metoder til affaldshåndtering (separat indsamling, sortering og genanvendelse) i regionerne i EU's yderste periferi (29) eller på øer (30) med et indbyggertal på under 250 000 fastboende (31).

2. Gennemførelse af innovative løsninger på et eller flere af følgende områder: — separat indsamling og genanvendelse af affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE) og/eller batterier og akkumulatorer — adskillelse og genanvendelse af udrangerede køretøjer — selektiv nedbrydning af anlæg eller bygninger for at opnå værdiforøgende genanvendelse af materialer eller produkter (32) — sortering og værdiforøgende genanvendelse plast (33) — separat indsamling og genanvendelse af bioaffald og/eller — genanvendelse af kompositmaterialer for at genvinde kritiske råmaterialer. Forklarende bemærkning: Da de øvrige relevante affaldshåndteringsmetoder, der falder i tråd med affaldshierarkiet, supplerer disse innovative løsninger og LIFE-projektet, bør de også fremmes under og efter projektperioden.

3. Identifikation (34) og separation af farlige stoffer i affald for at muliggøre værdiforøgende genanvendelse (35) af det behandlede affald og sikker bortskaffelse af farlige stoffer inden for rammerne af projektet.

Affald og ressourceeffektivitet — bilag III, del A, litra b), nr. iii)

1. Indførelse af nye forretnings- og/eller forbrugsmodeller og/eller -tilgange til støtte for ressourceeffektivitet i de prioriterede erhvervssektorer som beskrevet i køreplanen til et ressourceeffektivt Europa (36) og EU-handlingsplanen for den cirkulære økonomi (37) med fokus på produkternes holdbarhed, genbrug, reparation og genanvendelse heraf og alternativer til salg af produkter. Allerede under projektforløbet bør indførelsen af nye forretningsmodeller og -tilgange — udløse en nedbringelse af ressourceforbruget (dvs. materialeforbrug og energi- og/eller vandforbrug alt efter de største virkninger) og — understøtte omstillingen i små og mellemstore virksomheder (SMV'er) (38) og/eller — integrere den sociale dimension i forretningsmodellen. Forklarende bemærkning: Alternativerne kan være, men er ikke begrænset til, deling eller leasing, genfremstilling, industriel symbiose, optimering af fødevarekæder, transport og mobilitet, bæredygtige bygninger og byggeri/nedbrydning.

LIFE-forordningens bilag III c) Tematiske prioriteter for ressourceeffektivitet, herunder jord og skove, og en grøn kredsløbsøkonomi: aktiviteter til gennemførelse af køreplanen for et ressourceeffektivt Europa og det syvende miljøhandlingsprogram, som ikke er dækket af andre tematiske prioriteter omhandlet i dette bilag, navnlig: i) aktiviteter med henblik på industriel symbiose og videnoverførsel samt udvikling af nye modeller for overgangen til en grøn kredsløbsøkonomi ii) aktiviteter med henblik på jordbundsstrategien (Kommissionens meddelelse af 22. september 2006 med titlen »Temastrategi for jordbundsbeskyttelse«) med særlig vægt på modvirkning af og kompensation for arealbefæstelse og forbedret arealudnyttelse iii) aktiviteter med henblik på overvågnings- og informationssystemer for skove og med henblik på at forebygge skovbrande.

Projekter under de tematiske prioriteter for ressourceeffektivitet, herunder jord og skov, og en grøn kredsløbsøkonomi skal fokusere på gennemførelse af køreplanen til et ressourceeffektivt Europa, EU-handlingsplanen for den cirkulære økonomi (39), temastrategien for jordbundsbeskyttelse (40) og EU-skovstrategien fra 2013 (41).

Hvad angår industriel symbiose, videnoverførsel samt overgangen til en grøn kredsløbsøkonomi, bør der tages særlig højde for virksomheders cirkulære/ressourceeffektive, miljøvenlige resultater, forbrugerpolitik, nye forretnings- og forbrugsmodeller samt værdikæder. Den offentlige støtte til den cirkulære økonomi har hidtil haft slagside over mod »genanvendelse«, mens projekter om genbrug, reparation og genfremstilling er underrepræsenterede (42). Hvis den cirkulære økonomi indføres i (lokale) værdikæder, har den et stort potentiale til at skabe positive sociale virkninger f.eks. med hensyn til integration på arbejdsmarkedet af ugunstigt stillede personer og formalisering af aktiviteter i skyggeøkonomien. Det opfordres til, at projekterne vedrørende den cirkulære økonomi omfatter disse aspekter parallelt med den direkte målbare miljøpåvirkning. Disse værdikæder vil blive målrettet mod de prioriterede sektorer og dermed også fremme indførelsen af den kommende strategi for plast i den cirkulære økonomi »Strategy on Plastics in the Circular Economy«) (43).

Hvad angår jordbundsbeskyttelse, er det nødvendigt at forbedre jordbundsforvaltningen og navnlig at begrænse og modvirke arealbefæstelse. Jordbundsdata indsamlet i projektet bør formidles til de relevante regionale, nationale og/eller EU's databaser.

Projekter målrettet mod skove forventes at bidrage til skovovervågning ved at levere relevante data, som de genererer, til nuværende eller fremtidige europæiske skovinformationssystemer. På den anden side er der behov for at finde omkostningseffektive naturnære eller lignende alternative skovbrugstilgange til plantede, ensaldrende, enkeltartede bevoksninger for at sætte yderligere skub i biodiversiteten og modstandsdygtigheden. Der bør gøres en særlig indsats for at forebygge udbrud af skovbrande, minimere mulighederne for, at de breder sig, og øge skovens overordnede modstandsdygtighed, især i beskyttede områder som Natura 2000-lokaliteter, som rummer en stor andel skov og repræsenterer rygraden i EU's naturbeskyttelsesindsats.

Der gives derfor forrang til følgende projektemner:

Ressourceeffektivitet og en grøn kredsløbsøkonomi — bilag III, del A, litra c), nr. i)

Indførelse af den cirkulære økonomi med mindst én af de prioriterede sektorer i EU-handlingsplanen for den cirkulære økonomi (44) som mål og sikring af, at der bruges sekundære ressourcer, skrotmaterialer og/eller affald af høj kvalitet inden for en værdikæde eller forskellige værdikæder. Allerede under projektforløbet bør indførelsen af den cirkulære økonomi

— understøtte omstillingen i små og mellemstore virksomheder (SMV'er) og/eller

— integrere den sociale dimension i værdikæden(-erne).

Jord — bilag III, del A, litra c), nr. ii)

1. Gennemførelse af foranstaltninger i tråd med Retningslinjerne for jordforsegling (45) med forbedret effektivitet sammenlignet med markedsløsninger med henblik på at opnå regional eller national arealudvikling uden yderligere byspredning eller jordforsegling. Sådanne foranstaltninger skal bestå i mindst en af følgende metoder: — begrænsning og/eller andre afhjælpende foranstaltninger rettet mod forurenede arealer — modvirkning af jordforsegling og/eller — kompensation for jordforsegling.

2. Indførelse af integrerede bæredygtige jordbundsforvaltningsmetoder i tråd med de frivillige retningslinjer for bæredygtig jordbundsforvaltning (46) gennem regionale, nationale eller tværnationale netværk eller organisationer.

Skove — bilag III, del A, litra c), nr. iii)

Ud over indikatordataene for skovhabitater, økosystemer og økosystemtjenester bør LIFE-projekter rettet mod skove også levere data om de relevante indikatorer under kriterium 1, 2, 4 og 5 i de ajourførte tværeuropæiske indikatorer for bæredygtig skovforvaltning (47).

1. Virkningsfuld og effektiv anvendelse af redskaber, metodologier, teknikker, teknologier og udstyr til gennemførelse af naturnære skovforvaltningsmetoder og lignende skovbrugsalternativer (48) til mere intensiv (49) skovforvaltning og/eller forvaltningstilgange baseret på plantede, ensaldrende og enkeltartede bevoksninger med en omkostningseffektivitet på niveau med den, der gælder for drift i mellemstor eller stor skala i en tilsvarende, mere intensiv og/eller ensaldrende og enkeltartet skovforvaltningssammenhæng (50). Forklarende bemærkning: Naturnær skovforvaltning (sommetider omtalt som »økologisk sundt skovbrug« eller »Dauerwald« med gruppevis uensaldrende blandinger) er kendetegnet ved metoder, som efterligner naturlige processer og skal forene den økonomiske udnyttelse af skovene med naturbeskyttelse. Resultatet er aktivt forvaltede, men fleretages, meget blandede skove, som er forholdsvis tæt på naturlige skove. Metoden omfatter aktiv skovforvaltning med træhøst og bør derfor ikke forveksles med metoder, der udtrykkeligt skal bevare naturlige processer, f.eks. i vilde skovområder. De typisk anvendte metoder kan variere en smule fra land til land, men må forventes af omfatte følgende elementer: brug af hjemmehørende eller tilpassede indførte træarter, naturlig foryngelse, begrænset maskindrift, inddragelse af naturbeskyttelsesforanstaltninger, udelukkelse af brug af gødning eller pesticider, lange vekseldriftsperioder og fældning af enkelte stammer eller grupper (51).

2. Test- og gennemførelsesmetoder (52) til omstilling af eksisterende meget letantændelige skove til mere modstandsdygtige bevoksninger med en lavere risiko for opbygning af brændsel og brandspredning ved hjælp af skovbrugs- og arealforvaltningsmetoder, der fremmer seminaturlige blandede eller bredbladede skove, udelukker overudnyttelse af tilhørende vandområder og/eller sikrer bæredygtig arealanvendelse, der reducerer brandrisikoen og/eller -intensiteten.

LIFE-forordningens bilag III d) Tematiske prioriteter for miljø og sundhed, herunder kemikalier og støj: støtteaktiviteter til gennemførelse af de specifikke målsætninger for miljø og sundhed fastsat i det syvende miljøhandlingsprogram, navnlig: i) støtteforanstaltninger til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (53) (REACH) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (54) (forordningen om biocidholdige produkter) for en sikrere, mere bæredygtig og økonomisk udnyttelse af kemikalier (inklusive nanomaterialer) ii) støtteforanstaltninger til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EF) nr. 2002/49/EF (55) (støjdirektivet) med henblik på at opnå støjniveauer, som ikke giver anledning til væsentlig negativ påvirkning af og risici for mennesker iii) støtteforanstaltninger til undgåelse af alvorlige uheld, især i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/18/EU (56) (Seveso III-direktivet).

Med hensyn til miljø og sundhed bør der udforskes nye metoder til at nedbringe virkningen af kemikalier, støj og industriuheld på miljøet og sundheden.

Der gives derfor forrang til følgende projektemner:

Kemikalier — bilag III, del A, litra d), nr. i)

Mindskelse af miljøpåvirkningen eller virkningen for menneskers helbred fra mindst et af følgende stoffer:

— stoffer, der er identificeret som farlige for menneskers helbred eller miljøet ifølge forordningen om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (57)

— kombinationsvirkninger af kemiske stoffer, herunder hormonforstyrrende stoffer

— nanomaterialer

— biocidholdige produkter og/eller pesticider.

Dette skal opnås ved en eller flere af følgende tilgange:

— en sikrere eller mere bæredygtig anvendelse

— minimering af eksponeringen for giftige kemiske stoffer i produkter eller miljø og/eller

— erstatning af disse med sikrere stoffer eller med ikkekemiske løsninger.

Støj — bilag III, del A, litra d), nr. ii)

Under denne titel gives der forrang til projekter i byområder med henblik på at forbedre situationen for så mange mennesker som muligt.

Nedbringelse af støj fra veje i tætbefolkede byområder ved brug af støjsvage vejbelægninger og/eller dæk med lave livscyklusomkostninger i forhold til standardbelægninger og/eller -dæk, som samtidig medfører en betydelig støjreduktion.

Industriuheld — bilag III, del A, litra e), nr. iii)

Befordring af gennemførelsen af Seveso III-direktivet (direktiv 2012/18/EU) om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer gennem udvikling af særligt omkostningseffektive metodiske værktøjer til kortlægning af menneskers helbred og miljørisici og håndtering af dominoeffekter. Projekterne skal indebære, at opgaveansvarlige anvender disse redskaber demonstrativt, og at der gennemføres risikoforebyggende eller -nedbringende foranstaltninger på grundlag heraf.

LIFE-forordningens bilag III e) Tematiske prioriteter for luftkvalitet og emissioner, herunder bymiljø: støtteforanstaltninger til gennemførelse af de specifikke målsætninger for luft og emissioner, der er fastsat i køreplanen for et ressourceeffektivt Europa og det syvende miljøhandlingsprogram, navnlig: i) integrerede tilgange til gennemførelse af luftkvalitetslovgivning ii) støtteforanstaltninger til fremme af overensstemmelse med EU-luftkvalitetsstandarder og tilknyttede standarder, herunder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF (58) (direktivet om nationale emissionslofter) iii) støtteforanstaltninger med henblik på at styrke gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (59) (direktivet om industrielle emissioner) med særlig vægt på forbedring af BAT-definitionen og -gennemførelsen for at sikre nem offentlig adgang til information og styrke direktivets bidrag til innovation.

Den tematiske prioritet »luftkvalitet og emissioner, herunder bymiljø« fokuserer på gennemførelse af luftkvalitetslovgivning og en omfattende strategi for håndtering af miljøproblemer i byområderne. Luftforurening udgør stadig det mest alvorlige miljø- og sundhedsproblem i Europa og medfører mere end ti gange flere dødsfald end trafikulykker, og samtidig påvirker det i høj grad økosystemerne (f.eks. lider 70 % af Unionens Natura 2000-områder af eutrofiering på grund af luftforurening). Prioriteten bør behandles i overensstemmelse med Unionens kommende luftkvalitetsstrategi for perioden frem til 2030. Projekterne skal henvise til PM (particulate matter, atmosfæriske partikler) og/eller NO2, ikke til CO2. Hvis det primære formål er at nedbringe CO2-emissioner, skal projektet indgives i henhold til delprogrammet for klimaindsatsen.

Direktivet om industrielle emissioner er et vigtigt instrument til forebyggelse og kontrol af forurening fra store punktkilder. Erfaringen med gennemførelse af direktivet om industrielle emissioner (og det foregående direktiv om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) har gjort det muligt at udpege yderligere behov for så vidt angår oplysning af offentligheden og indførelse af nye teknikker.

Der gives derfor forrang til følgende projektemner:

Luftkvalitetslovgivning og direktivet om nationale emissionslofter for visse luftforurenende stoffer — bilag III, del A, litra e), nr. i)-ii)

Hvis der ikke udtrykkeligt er anført andet, bør projekter om luftkvalitet generelt fokusere på byområder for at omfatte så mange mennesker som muligt.

1. Forbedring af luftkvaliteten og nedbringelse af udledninger af partikler (PM) i områder med en høj grad af fast brændsel som biomasse, kul og tørv til opvarmning i private hjem. Sådanne projekter skal indebære en eller flere af følgende løsninger: — teknisk (60) — forvaltningsmæssig — lovgivningsmæssig og/eller — incitamentbaseret løsning (61).

2. Bæredygtig vejtransportmobilitet med sigte på udledning af luftforurenende stoffer, hvis nedbringelse er afgørende for at opfylde luftkvalitetstandarderne, med fokus på en eller flere af følgende tilgange: — renere realistiske kørselsbetingelser — renere eller elektriske to- og trehjulede køretøjer og/eller analyse med henblik på og gennemførelse i testskala af de tilhørende infrastrukturbehov — anvendelse af elektriske køretøjer eller køretøjer med meget lave emissionsværdier (62) — anvendelse af alternative brændstoffer — innovative opgraderingsprogrammer for køretøjer (63) — alternative fremdriftsteknologier (64) — højeffektive trafikadgangssystemer (såsom lavemissionszoner og vejafgiftsordninger) gennem avancerede adgangskriterier og/eller -mærker og/eller — anvendelse af innovative logistikplatforme (65).

3. Bæredygtig luftfart og mobile ikkevejgående maskiner med sigte på at mindske emissionerne, især fra eksisterende mobile ikkevejgående maskiner, som (endnu) ikke er dækket af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1628 (66).

4. Nedbringelse af ammoniak-, metan- og PM-emissioner fra landbruget til støtte for gennemførelsen af de opgraderede UNECE-retningslinjer for god miljøpraksis til nedbringelse af emissioner fra landbruget (67).

Direktivet om industrielle emissioner — bilag III, del A, litra e), nr. iii)

Anvendelse af forureningsforebyggende og -reducerende teknikker, jf. direktivet om industrielle emissioner, som nyfremkomne teknikker.

Bymiljø — bilag III, del A, litra e)

Gennemførelse af integrerede bypolitikker og lovgivningsmæssige tiltag til bæredygtig planlægning og design og/eller til understøttende innovative tekniske løsninger for at forbedre mindst ét af følgende aspekter:

— offentlig transport og mobilitet i byerne

— løsninger med energi- eller ressourceeffektivitet eller vedvarende nul-/lavemissionsenergi (68) eller -materialer (69)

— lokal fødevareproduktion og/eller

— betingelserne for økosystemer og økosystemtjenester i byer (70).

3.2. Det prioriterede område for natur og biodiversitet

I henhold til artikel 11, litra a), i LIFE-forordningen skal projektemnerne under dette prioriterede område samt de relaterede tematiske prioriteter i bilag III til LIFE-forordningen »bidrage til udviklingen og gennemførelsen af Unionens politik og lovgivning på området for natur og biodiversitet, herunder Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020, og Rådets direktiv 92/43/EØF (71) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (72), ved navnlig at anvende, udvikle, teste og demonstrere tilgange, bedste praksis og løsninger«.

LIFE har været et centralt redskab til støtte for gennemførelsen af fugledirektivet og habitatdirektivet de seneste 25 år og har befordret og i visse tilfælde været afgørende for at sikre oprettelsen af Natura 2000-nettet. Kvalitetskontrollen af naturdirektiverne (73) og handlingsplanen for naturen mennesket og økonomien (74) understreger behovet for at øge finansieringen af dette prioriterede område, som er omfattet af den delegerede forordning om ændring af artikel 9, stk. 4, i LIFE-forordningen. LIFE natur og biodiversitet vil fortsat fokusere sine midler på Natura 2000 for at sikre, at de forpligtelser, der er indgået for så vidt angår mål 1 i biodiversitetsstrategien, opfyldes til fulde, og at de projekter, der retter sig mod mål 2, 3, 4 og 5 i biodiversitetsstrategien frem til 2020, samtidig fremmes.

LIFE natur og LIFE biodiversitet skal supplere hinanden og i relevant omfang andre natur- og biodiversitetsrelaterede tematiske prioriteter, f.eks. skal et projekt, når det er målrettet mod Natura 2000, i relevant omfang også omhandle invasive fremmede arter. For at undgå uoverensstemmelser finder principperne for én af de tematiske prioriteter således også anvendelse vedrørende den supplerende prioritet. Hvis projekter, der vedrører mål 2, 3, 4 og/eller 5 i biodiversitetsstrategien frem til 2020, foregår (også delvist) i Natura 2000-lokaliteter, skal de foreslåede foranstaltninger være i overensstemmelse med lokalitetens bevaringsmålsætninger, dens forvaltningsplan eller tilsvarende instrumenter og/eller den retsakt, ifølge hvilken der udpeges særlige bevaringsområder. Desuden bør LIFE-projekter rettet mod skove også levere data om de relevante indikatorer under kriterium 1, 2, 4 og 5 i de ajourførte tværeuropæiske indikatorer for bæredygtig skovforvaltning (75).

LIFE-forordningens bilag III a) Tematiske prioriteter for natur: foranstaltninger til gennemførelse af direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF, navnlig: i) foranstaltninger med henblik på at forbedre bevaringsstatus for naturtyper og arter af EU-interesse, herunder marine habitater og arter samt fuglearter ii) foranstaltninger til støtte for Natura 2000-nettets biogeografiske seminarer iii) integrerede tilgange til gennemførelse af prioriterede aktionsplaner.

Følgende projektemner, der bidrager til mål 1 i biodiversitetsstrategien frem til 2020 om fuldt ud at gennemføre fugledirektivet og habitatdirektivet, gives forrang:

1. Forbedring af bevaringsstatus for naturtyper og arter af fællesskabsinteresse (76) i henhold til EU's fugledirektiv og habitatdirektiv med særlig vægt på de Natura 2000-områder, der er foreslået eller udpeget for disse naturtyper eller arter (77).

2. Projekter, der sigter mod at forbedre bevaringsstatus for naturtyper eller arter af fællesskabsinteresse, under forudsætning af at deres status ikke er »gunstig/sikker og ikke i nedgang« eller »ukendt« i henhold til de seneste samlede vurderinger, som medlemsstaterne har fremlagt på det relevante geografiske plan i overensstemmelse med artikel 17 i habitatdirektivet eller de seneste vurderinger i henhold til artikel 12 i fugledirektivet og de fuglevurderinger, der er foretaget på EU-plan.

3. Gennemførelse af havaspektet af habitatdirektivet og fugledirektivet og relaterede bestemmelser under havstrategirammedirektivets deskriptor 1, hvis sådanne projekter fokuserer på en eller flere af følgende foranstaltninger: — supplering og færdiggørelse af nationale opgørelser med henblik på oprettelse af offshore havområder under Natura 2000-nettet — genoprettelse og forvaltning af Natura 2000-havområder, herunder forberedelse og gennemførelse af forvaltningsplaner for de pågældende områder — foranstaltninger vedrørende arts-, naturtype- eller områderelaterede konflikter mellem bevarelse af havmiljøet og fiskere eller andre »brugere af havområderne« samt foranstaltninger, der kombinerer bevaringsforanstaltninger med bæredygtig brug af Natura 2000-områderne og/eller — demonstrationstilgange eller innovative tilgange til vurdering eller overvågning af virkningen af menneskelig aktivitet på udsatte marine naturtyper og -arter og anvendelsen af dem, der kan fungere som retningsgivende for konkrete bevaringsforanstaltninger.

LIFE-forordningens bilag III b) Tematiske prioriteter for biodiversitet: foranstaltninger til gennemførelse af Unionens biodiversitetsstrategi frem mod 2020, navnlig: i) foranstaltninger med henblik på at bidrage til at opnå mål 2 ii) foranstaltninger med henblik på at bidrage til at opnå mål 3, 4 og 5.

Følgende projektemner fokuserer på gennemførelsen af mål 2, 3, 4 og 5 i biodiversitetsstrategien frem til 2020, i det omfang de primært er rettet mod de generelle og specifikke målsætninger ifølge artikel 3 og 11 i LIFE-forordningen og dermed kan finansieres i henhold til LIFE-programmet.

Der gives forrang til nedenstående projektemner:

1. Udvikling og gennemførelse af planer for grøn infrastruktur (78) og indsatser for at forbedre tilstanden i økosystemer og de tjenester, de yder (79), og/eller forbindelsen mellem Natura 2000-lokaliteter og/eller andre beskyttede områder. Udvikling og anvendelse af metoder og/eller teknikker relateret til grøn infrastruktur, som kan reproduceres i vidt omfang, og som ved at styrke forbindelsen effektivt afbøder de negative virkninger af energi- eller transportinfrastruktur for biodiversiteten. Disse teknikker og/eller metoder bør være mere omkostningseffektive end de kvalitativt tilsvarende løsninger, der allerede findes på markedet, og i relevant omfang føre til gratis fælles løsninger eller udvikling af tekniske standarder.

2. Udviklings- og anvendelsesredskaber rettet mod at integrere biodiversitet i finansierings- og forretningsbeslutninger for gennem bevaring og genoprettelse af biodiversitet udført i projektforløbet at sikre, at der ikke sker nettotab af biodiversitet, og/eller at der opnås større indtægt ved levering af økosystemtjenester (80).

3. Truede arter eller naturtyper, som ikke er omfattet af bilagene i habitatdirektivet, men som har status af »udryddelsestruet« eller værre på EU-rødlisterne over arter (81) eller naturtyper (82) eller på IUCN's rødliste over de arter, der ikke er omfattet af EU-rødlisterne (83).

4. Invasive fremmede arter (84) gennem test og gennemførelse af følgende trin i en passende målestok inden for en bred ramme: — forebygge indførsel af invasive fremmede arter, navnlig ved at håndtere de vigtigste spredningsveje for deres indførsel — etablere et system for tidlig påvisning og hurtig udryddelse og — udrydde, kontrollere eller indeslutte etablerede invasive fremmede arter. Projekterne skal udformes til at forbedre eksisterende — eller indføre nye — tekniske, administrative og/eller retlige rammer på det relevante niveau, især i forbindelse med, men ikke begrænset til, de arter, der optræder på listen over invasive ikkehjemmehørende arter, som er problematiske på EU-plan, i henhold til artikel 4, stk. 1, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1143/2014 (85). Forklarende bemærkning: Når et trin allerede er behandlet uafhængigt af projektet, eller det ikke er muligt at gøre det inden for projektet, skal projektforanstaltningerne som minimum klart kunne placeres i en bredere ramme, der forbinder alle tre trin.

3.3. Det prioriterede område for miljøforvaltning og -information

I henhold til artikel 12, litra a), i LIFE-forordningen skal projektemnerne, der svarer til dette prioriterede område og de relaterede tematiske prioriteter i bilag III til LIFE-forordningen, opfylde den specifikke målsætning »at fremme bevidstgørelsen om miljøspørgsmål, herunder styrkelse af offentlighedens og interessenternes støtte til Unionens politikker på miljøområdet, og at fremme viden om bæredygtig udvikling og nye bæredygtige forbrugsmønstre«.

LIFE-forordningens bilag III Det prioriterede område for miljøforvaltning og -information: a) information, kommunikation og bevidstgørelseskampagner i overensstemmelse med prioriteterne i det syvende miljøhandlingsprogram b) aktiviteter til støtte for en effektiv kontrolproces samt foranstaltninger til fremme af efterlevelse i forbindelse med Unionens miljølovgivning og til støtte for informationssystemer og informationsredskaber til gennemførelse af Unionens miljølovgivning.

Information, kommunikation og bevidstgørelseskampagner — bilag III, del C, litra a)

Der tages højde for det geografiske anvendelsesområde for information, kommunikation og bevidstgørelseskampagner i vurderingen af de foreslåede projekters EU-merværdi.

Bevidstgørelse af de relevante målgrupper om miljøproblemer, EU's miljøpolitikker, -redskaber og/eller -lovgivning med sigte på at ændre deres opfattelse og fremme indførelsen af miljøvenlig adfærd og praksis og/eller direkte borgerinddragelse. Ansøgerne skal levere konkrete beviser for, at en ændringer i bevidsthedsniveauet (86) vedrørende de områder, projektet omhandler, er en afgørende faktor for den korrekte gennemførelse og/eller fremtidige udvikling af EU's miljøpolitiske redskaber og/eller lovgivning. Bevidstgørelsesaktiviteterne bør dække de valgte specifikke spørgsmål bredest muligt (87). De valgte miljøproblemer, EU-miljøpolitikker, -redskaber og/eller -lovgivning skal være direkte knyttet til et eller flere af de temaer, der er anført under følgende tre prioriteter (88):

Grøn vækst: — bæredygtigt forbrug med fokus på affaldsforebyggelse, især plastaffald, fødevareaffald og affald i havet — omstilling til cirkulær økonomi, især indførelse af bæredygtige forretningsmodeller, bæredygtig produktion, bæredygtige produkter og tjenesteydelser (89)

Kontakt med borgerne: — Natura 2000 og fordelene ved gennemførelsen af EU's naturlovgivning i overensstemmelse med handlingsplanen for naturen, mennesket og økonomien (90) — invasive fremmede arter — sikker brug af kemiske stoffer — fordelene ved naturen, herunder grøn infrastruktur og tilhørende økosystemtjenester

Hvordan skal det føres ud i livet? — luftkvalitet og helbredspåvirkninger heraf i byområder og/eller — fordelene ved gennemførelsen af vandlovgivningen.

Aktiviteter til støtte for en effektiv kontrolproces samt foranstaltninger til fremme af efterlevelse — bilag III, del C, litra b)

Informationssystemer, kvaliteten af offentlig forvaltning og frivillige tilgange

1. Forbedring af miljøinformationssystemer, der drives af offentlige myndigheder til elektronisk indsamling, behandling, lagring og udveksling af miljødata ved at udvikle og tilvejebringe nye systemer eller styrke eventuelle eksisterende systemer. Projekterne bør forbedre gennemførelsen af EU's miljøpolitik og overholde EU's rapporteringsforpligtelser. Forklarende bemærkning: Forbedringerne kan ske i form af nedbringelse af den administrative byrde, forbedret informationsudveksling inden for og mellem myndighederne, styrket slutanvendelse af miljødata, herunder rapportering, og bedre service til slutbrugere, herunder offentligheden. For så vidt angår kemiske overvågningsdata bør projekterne forbedre datatilgængeligheden og adgangen til kemiske overvågningsdata med henblik på lovgivningsprocesser via udnyttelse af informationsplatformen IPCHEM (Information Platform for Chemical Monitoring) ved at forbinde og korrelere de kemiske overvågningsdata med data for menneskers sundhed og miljøets tilstand.

2. Forbedring af kapaciteten og kvaliteten af den offentlige forvaltning i forbindelse med planer, programmer, analyser, gennemgange og vurderinger og/eller tilladelser, afvigelser og andre beslutninger om specifikke aktiviteter og i relevant omfang også i partnerskab med private enheder med henblik på at nedbringe den administrative byrde og samtidig optimere miljøresultater og integrere naturbeskyttelse i relevant omfang. Et eller flere af følgende elementer skal være målet: planer, programmer, analyser, gennemgange og vurderinger — luftkvalitetsplaner (91) — nationale programmer for bekæmpelse af luftforurening (92) — vandområdeplaner (93) og tilhørende programmer for foranstaltninger, analyser og gennemgange — maritim fysisk planlægning og tilhørende programmer for foranstaltninger og havstrategier med henblik på at sikre synergier med Natura 2000 og vandområdeplanerne — risikostyringsplaner for oversvømmelser (94) — nitrathandlingsplaner (95) — affaldshåndteringsplaner (96) — Natura 2000-forvaltningsplaner (97) — skovforvaltningsplaner som krævet i henhold til forordningen om udvikling af landdistrikterne med henblik på at sikre flere biologisk mangfoldige skove — planer for arealanvendelse og andre planer, der kræver strategiske miljøvurderinger (98) med henblik på at forbedre hensynet til økosystemer (99) og økosystemtjenester (100) — vurderinger af økosystemtjenester og tilhørende arbejde (101) og/eller beslutninger vedrørende: — industrielle emissioner — affaldshåndtering — vandforurening og vandindvinding (102) — naturbeskyttelse (103). Forklarende bemærkning: Hvad angår de valgte planer, projekter eller andre foranstaltninger, kunne forbedringen af kapaciteten og kvaliteten af den offentlige forvaltning vedrøre et eller flere af følgende områder: inddragelse af og støtte til interessenter, høring af offentligheden, optimering af indholdet af dokumenter, overvågning af gennemførelsen og overholdelsen af de valgte foranstaltninger, udveksling af bedste praksis, anvendelse af effektive metoder til forberedelsen, revisionen og miljøvurderingen af de valgte foranstaltninger. Øget overvågningskapacitet gennem f.eks. vidt forgrenede realtidsovervågningsteknikker, der indføres ensartet på mange lokaliteter, øger mulighederne og informationsgrundlaget for ikke blot vurderingen af planerne, men også for udarbejdelsen af nye, dynamiske planer. For så vidt angår Natura 2000-forvaltningsplanerne og naturbeskyttelsesrelaterede beslutninger, bør der tages hensyn til anbefalingerne fra de biogeografiske Natura 2000-seminarer. For så vidt angår beslutninger om naturbeskyttelse drejer det sig om krav om tilladelse i henhold til artikel 6, stk. 3 og 4, i habitatdirektivet og artsbeskyttelsesregler i henhold til artikel 12 og 16 i habitatdirektivet og artikel 5 og 9 i fugledirektivet. Vurdering omfatter måling og modellering samt opstilling og/eller forbedring af emissionsopgørelser. Beslutninger er beslutninger truffet af de kompetente myndigheder med det formål at overholde den relevante EU-miljølovgivning.

3. Udvikling, fremme, gennemførelse og/eller harmonisering af en eller flere af følgende frivillige tilgange og anvendelse heraf hos enheder, der sigter mod at mindske virkningen for miljøet af deres aktiviteter, produkter og tjenesteydelser: — tredjepartsverificering af innovative teknologiers resultater, når de er klar til markedet, såsom Environmental Technology Verification (ETV) (104) — regler for en produktkategoris miljøaftryk (PEFCR) og/eller sektorregler for en organisations miljøaftryk (OEFSR) på europæisk plan for produkter og sektorer, der endnu ikke er omfattet af de eksisterende regelsæt og de tilhørende databaser af høj kvalitet, baseret på den europæiske metodologi til undersøgelser af miljøaftryk (105) og den seneste, tilgængelige vejledning (106) — tiltag, tjenesteydelser, netværk og nye forretningsmodeller til fremme af brugen af genfremstillede, reparerede, renoverede og/eller genbrugte produkter, også knyttet til produktets holdbarhed og planlagte forældelse, og/eller til fremme af brugen af officielt anerkendte miljømærker såsom EU-miljømærket — fælles udbudsspecifikationer og/eller værktøjer til overvågning af udbredelse til brug for offentlige myndigheder med ensartede indkøbsbehov for at fremme udbredelsen af grønne og cirkulære offentlige indkøb — etablering af sammenhæng mellem lovgivningsmæssige, finansielle eller omdømmemæssige incitamenter og miljøpræstationer ved anvendelse af EMAS — vurdering af bygningers miljøpræstationer ved hjælp af bygningsrammen med nøgleindikatorer (107)

Sikring af overholdelse af miljøbestemmelser og adgang til domstolsprøvelse

1. Støtte til sikring af overholdelsen af miljøbestemmelser ved at udvikle og indføre nye eller gennemføre eksisterende grænseoverskridende, nationale eller regionale risikobaserede strategier til fremme, kontrol og håndhævelse af overholdelsen gennem anvendelse af en blanding af forvaltningsret, strafferet og miljøansvar vedrørende en eller flere af følgende problematikker: — affaldskriminalitet — handel med vilde dyr og planter — overtrædelser af lovgivning om vilde dyr og planter og naturen, herunder ulovlig skovning — vandforurening fra diffuse kilder og/eller punktkilder og/eller ulovlig vandindvinding — punktkilder eller mobile kilder til luft[forurening]. Forklarende bemærkning: »Risikobaseret« henviser til en vurdering af, for det første hvad sandsynligheden er, for at visse personkategorier begår lovovertrædelser, og for det andet hvor alvorlig en indvirkning dette forventes at have på miljøet og menneskers sundhed. Jo større sandsynligheden er for lovovertrædelser, og jo større den forventede virkning er, jo mere presserende er behovet for at skride ind. Det valgte indgreb bør afspejle arten af risiciene og være rettet mod at afbøde dem så vidt muligt.

2. Støtte til sikring af overholdelsen af miljøbestemmelser ved at opbygge nye eller styrke eksisterende grænseoverskridende, nationale eller regionale netværk af personer, der arbejder med eller er eksperter i sikring af overholdelsen af miljøbestemmelser, og/eller etablere nye eller forbedre allerede eksisterende professionelle kvalifikationer (108) for at forbedre overholdelsen af EU's bindende miljøinstrumenter gennem fremme, kontrol og håndhævelse af overholdelsen ved anvendelse af en blanding af forvaltningsret, strafferet og miljøansvar. Forklarende bemærkning: Fagfolk, der beskæftiger sig med sikring af overholdelsen af miljøbestemmelser, kan omfatte personer, der arbejder for myndigheder og organer med ansvar for sikring af overholdelse såsom lokale og regionale myndigheder, politi og toldvæsen, miljøstyrelser og -direktorater, retsvæsenet og højere offentlige revisionsinstitutioner. Der kan også være tale om ansatte i NGO'er, akademikere og forskere, som er specialiseret i et eller flere aspekter af sikring af overholdelse. Med hensyn til professionelle kvalifikationer og uddannelser bør projekterne sikre de akademiske anbefalinger heraf og maksimere informationsteknologiens potentiale gennem f.eks. webinarer og massive, åbne onlinekurser for at muliggøre fjernundervisning af så mange fagfolk som muligt og på så omkostningseffektiv en måde som muligt.

3. Udvikling og brug af innovative redskaber og tiltag til fremme, overvågning og håndhævelse af overholdelsen gennem etablering og anvendelse af nye eller styrkelse af eventuelle eksisterende redskaber og tiltag i en eller flere af følgende kategorier: — risikobaserede systemer og teknikker til fremme af overholdelsen — risikobaserede systemer og teknikker til effektiv overvågning af overholdelsen af EU's bindende miljøinstrumenter og indhentning af dokumentation for og analyse af overholdelsesproblemer, som kan bruges som pålideligt grundlag for opfølgning — risikobaserede systemer og teknikker til effektiv opfølgning og håndhævelse som svar på manglende overholdelse af eller ansvar i forbindelse med EU's bindende miljøinstrumenter, herunder anvendelse af forvaltningsret, strafferet og miljøansvar. Forklarende bemærkning: Risikobaserede systemer og teknikker skal afdække, i hvor høj grad jordbesiddere, industrien, SMV'er, offentlige værker og andre (»opgaveansvarlige«) skal overholde deres forpligtelser i henhold til EU's bindende miljøinstrumenter, og hvad virkningerne af manglende overholdelse vil være for miljøet og menneskers sundhed. Baseret på denne forståelse er formålet med sådanne systemer og teknikker at tilskynde til overholdelse og fraråde manglende overholdelse gennem fremme, overvågning og håndhævelse. Systemer og teknikker til fremme kunne omfatte anvendelse af vejledning, rådgivningstjenester, bevidstgørelseskampagner, partnerskabsaftaler eller egenkontrolsystemer, som hjælper opgaveansvarlige med overholdelsen. Overvågningssystemer og -teknikker kunne vedrøre inspektioner på stedet, overvågning (herunder via satellitter og droner), stikprøvekontroller, indsamling af oplysninger, industrianalyser, politiundersøgelser, dataanalyser og miljørevisioner. Opfølgnings- og håndhævelsesteknikker kan dække lige så bredt.

4. Forbedring af offentlige myndigheders håndtering af miljøklager og henvendelser fra offentligheden, i relevant omfang også i partnerskab med private enheder, gennem udvikling og tilvejebringelse af nye eller styrkelse af eventuelle eksisterende systemer og teknikker til forvaltning af klager og henvendelser fra offentligheden med henblik på at optimere pålideligheden af de fremsendte oplysninger, lette samspillet mellem myndighederne og offentligheden, minimere den administrative byrde og bidrage til vellykket gennemførelse af EU's bindende miljøinstrumenter. Forklarende bemærkning: Systemer og teknikker til forvaltning af klager og henvendelser kan omfatte elektroniske klagehåndteringssystemer, hotlines samt observatorier og andre videnskabelige platforme, der inddrager borgerne. Borgerinddragende videnskabelige platforme kan bl.a. gøre det muligt for kompetente nationale, regionale og lokale myndigheder at inddrage borgerne i miljøtilstandsovervågning og andre former for overvågning og samtidig generere mere harmoniserede og brugbare data.

5. Fremme af adgang til domstolsprøvelse i miljøsager og/eller mægling for offentligheden, NGO'er, advokater, retsvæsenet, offentlige forvaltninger eller andre interessenter med henblik på at udbygge viden, forståelse og anvendelse af disse måder at løse miljøkonflikter på med særligt fokus på: — beskyttelse af personers sundhed og trivsel via kravene i EU's luft-, vand- og affaldslovgivning, der er omfattet af de tematiske LIFE-prioriteter — beskyttelse af naturen, biodiversiteten og vandkvaliteten via natur-, biodiversitets- og vandlovgivningen, der er omfattet af de tematiske LIFE-prioriteter — effektiv anvendelse af miljøansvarsdirektivet (109). Projekterne bør udnytte eksisterende moduler og knowhow inden for miljølovgivningsuddannelse, som Kommissionen har udviklet (110).

4. SAMMENHÆNGEN MELLEM DE GENERELLE MÅLSÆTNINGER OG AKTIVITETSSTØTTEN UNDER DELPROGRAMMET FOR KLIMAINDSATSEN

I overensstemmelse med de generelle målsætninger for LIFE-forordningen og for at opnå den nødvendige EU-merværdi vil gennemførelsen af aktivitetsstøtten blive knyttet til de tre prioriterede klimaindsatsområder, jf. artikel 13 i LIFE-forordningen: modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer og klimaforvaltning og -information samt de specifikke målsætninger i artikel 14, 15 og 16 i LIFE-forordningen. Tematiske prioriteter og projektemner er ikke en del af den aktivitetsstøtte, der gennemføres under delprogrammet for klimaindsatsen. De relevante klimaindsatspolitiske områder er dog anført nedenfor, og de årlige forslagsindkaldelser indeholder også mere detaljerede arbejdsområder i forbindelse med nedennævnte politikområder.

LIFE-programmet vil bidrage til omstillingen af Unionen til et kulstoffattigt og klimaresistent samfund ved at støtte gennemførelsen af EU's klimapolitik og forberede EU på de klimaindsatsmæssige udfordringer, der ligger forude. I denne forbindelse er prioriteterne som følger: gennemførelse af rammen for klima- og energipolitikken frem til 2030 og opfyldelse af målene i energikøreplanen 2050 samt Parisaftalen og tilpasningspolitikken. Ny teknologi til modvirkning af klimaændringer vil blive fremmet ved hjælp af bedste praksis, demonstrations- og pilotprojekter med henblik på løbende finansiering i relevante tilfælde. EU's klimapolitik vil være tæt forbundet med lokal bedste praksis og initiativer og fungere som eksempel på nye og bedre metoder til at gennemføre omstillingen til et kulstoffattigt og klimaresistent samfund. For at det skal lykkes, bør de eksisterende lavemissionsteknologier/-løsninger også undersøges med henblik på at afdække, hvilke ikketeknologiske hindringer der står i vejen for deres indtrængen på markedet. Endvidere støtter LIFE gennemførelsen af EU-strategien for tilpasning til klimaændringer, således at Union bliver mere modstandsdygtig over for klimaændringer (111).

Vedrørende modvirkning af klimaændringer skal projekterne på nationalt, regionalt eller subregionalt plan demonstrere gennemførelse af lavemissionsstrategier eller forvaltningsplaner for arealanvendelse. Dette vil indebære mainstreaming af foranstaltninger til emissionsreduktion og ressourceeffektivisering på tværs af sektorer og fremme af redskaber, der kan give incitamenter til adfærdsændringer. Der vil også blive ydet støtte i relevant omfang gennem den globale borgmesteraftale om klima og energi (112) til udvikling af nye metoder (modelbyer eller -regioner) til fremstilling, forbrug og styring med en transformerende virkning.

For så vidt angår det prioriterede område »tilpasning« bør der ydes støtte til gennemførelsen af tilpasningsstrategierne med fokus på et antal centrale områder med EU-merværdi, herunder projekter på regionalt eller grænseoverskridende plan, og gennem økosystembaseret tilpasning i relevant omfang. Projekterne skal have potentiale til demonstration og overførbarhed og bør indeholde fremme af innovative tilpasningsløsninger, især gennem mobilisering af den private sektor og i relevant omfang gennem borgmesteraftalen. Projekterne bør også fremme synergier mellem tilpasning til klimaændringer og modvirkning heraf samt politikker for nedbringelse af risikoen for katastrofer.

Nuværende og fremtidig EU-klimapolitik kunne underbygges af ansøgninger vedrørende følgende klimaindsatspolitiske områder:

a) Modvirkning af klimaændringer — medlemsstaternes og regionale/lokale myndigheders indsats for at nedbringe drivhusgasemissionerne i de sektorer, der ikke er omfattet af EU's emissionshandelssystem (emissionshandelsdirektivet, Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF (113)) og byrdefordelingsbeslutningen (beslutning 406/2009/EF (114)): transport og brændstoffer, landbrug, byggeri (f.eks. energieffektivitet i bygninger), arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug — udvikling og gennemførelse af drivhusgasregnskaber og modvirkning af klimaændringer i sektoren for arealanvendelse — udvikling af arealforvaltningsmetoder, som har en virkning på emissioner og flytning af emissioner, f.eks. som supplerende foranstaltninger til dem, der støttes under de europæiske struktur- og investeringsfonde, Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (115) — tiltag, som styrker emissionshandelssystemets funktionsmåde, og som har en virkning på energi- og drivhusgasintensiv industriproduktion — fluorholdige drivhusgasser og ozonnedbrydende stoffer, især projekter, der kan bidrage til gennemførelsen af Montrealprotokollen og Kigaliændringen hertil og EU-forordningen om fluorholdige drivhusgasser og/eller — myndighedernes overvågning og rapportering af drivhusgasser.

b) Tilpasning til klimaændringer — bytilpasning og planlægning af arealanvendelse, som begrænser virkningerne af klimaændringerne — infrastrukturens modstandsdygtighed, herunder anvendelse af blå-grøn infrastruktur og økosystembaserede tilgange til tilpasning — bæredygtig vandforvaltning i tørkesårbare områder, oversvømmelses- og kystforvaltning — modstandstandsdygtighed i landbruget, skovbruget og turistsektoren, herunder på øer og i bjergområder og/eller — støtte til regionerne i EU's yderste periferi: beredskab til ekstreme vejrforhold, især i kystområder.

c) Klimaforvaltning og -information — udvikling og gennemførelse af nationale strategier for klima og energi frem til 2030 og/eller 2050 — incitamenter til adfærdsændringer, mainstreaming af foranstaltninger til emissionsreduktion og ressourceeffektivisering i sektorer — myndighedernes vurdering af emissionshandelssystemets funktionsmåde — kapacitetsopbygning, bevidstgørelse af slutbrugerne og udstyrsdistributionskæden for fluorholdige drivhusgasser — overvågning, vurdering og efterfølgende evaluering af klimapolitikken og/eller — bedste praksis og bevidstgørelsesaktiviteter rettet mod tilpasningsbehov.

5. DEN TEKNISKE METODOLOGI FOR PROJEKTUDVÆLGELSESPROCEDUREN OG KRITERIER FOR UDVÆLGELSE OG TILDELING AF STØTTE (ARTIKEL 24, STK. 2, LITRA d), I LIFE-FORORDNINGEN)

I det følgende beskrives den tekniske metodologi for projektudvælgelsesproceduren og de vigtigste kriterier for støtteberettigelse (116) og tildeling af støtte i overensstemmelse med LIFE-forordningens artikel 2 og 19. Eftersom metodologien og kriterierne i det væsentlige gælder alle projekttyper under begge delprogrammer, henvises der kun udtrykkeligt til et bestemt delprogram, hvis der er tale om forskelle.

Alle former for støtte, komplementaritet og optimal udnyttelse af EU-finansiering, herunder finansiering af supplerende aktiviteter fra andre EU-finansieringsinstrumenter, jf. artikel 8 i LIFE-forordningen, vil blive vurderet og taget i betragtning ved tildelingskriteriet »EU-merværdi: synergier«. For at undgå uønskede overlapninger skal ansøgerne begrunde, hvorfor de søger om LIFE-finansiering frem for anden EU-finansiering, såfremt sådanne andre finansieringstyper også kunne støtte lignende projekter eller aktiviteter.

Projekter, der finansieres under ét prioriteret område, må ikke underminere miljø- og klimamålsætningerne for et andet prioriteret område, medmindre der i forslaget klart gøres rede herfor, og eventuelle alternativer og foranstaltninger til modvirkning og tilpasning er korrekt planlagt.

Yderligere oplysninger vil være at finde i ansøgnings- og bedømmelsesvejledningen, der vil blive offentliggjort sammen med de dertil knyttede indkaldelser af forslag. Inden for rammerne af det nuværende flerårige arbejdsprogram og LIFE-forordningen kan projektudvælgelsen tilpasses og strømlines i den årlige indkaldelse af forslag.

5.1. Aktivitetsstøtte

Forslag fra ansøgere, der skal udelukkes fra finansiering, eller som ikke opfylder de almindelige betingelser for at komme i betragtning hertil, jf. finansforordningens artikel 131, vil ikke blive behandlet.

Desuden skal forslagene opfylde kravene til antagelighed (for nogle projekter kan der f.eks. være tale om, at ansøgningen kun kan indgives digitalt) og kriterierne for støtteberettigelse (f.eks. overensstemmelse med retningslinjerne for, hvorvidt israelske enheder og deres aktiviteter i de områder, som Israel har besat siden juni 1967, kan komme i betragtning til tilskud, priser og finansielle instrumenter, der finansieres af EU fra og med 2014 (117)), der gælder for al LIFE-aktivitetsstøtte, hvilket også vil blive udtrykkeligt fastsat i den pågældende vejledning om ansøgning.

De kriterier for støtteberettigelse, der gælder for de forskellige projekttyper, er omhandlet i den relevante titel nedenfor. Kriterier, som gælder på samme måde for de forskellige projekttyper, angives kun i afsnit 5.1.1 (projekter som omhandlet i artikel 18, litra a), b), c) og h), i LIFE-forordningen).

I henhold til artikel 6, stk. 2, i LIFE-forordningen, kan juridiske personer, der er etableret uden for Unionen, deltage i de projekter, der er omhandlet i samme forordnings artikel 18, hvis den støttemodtager, der koordinerer projektet, har hjemsted i Unionen, og den aktivitet, der gennemføres uden for Unionen, opfylder de krav, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, i LIFE-forordningen. Således skal disse aktiviteter være nødvendige for at opfylde Unionens miljø- og klimamålsætninger og for at sikre effektiviteten af de projektforanstaltninger (»indgreb«), som udføres på de medlemsstaters område, hvor traktaterne finder anvendelse.

I henhold til artikel 7 i LIFE-forordningen kan der under gennemførelsen af LIFE-programmet samarbejdes med relevante internationale organisationer og med deres institutioner og organer, når det er nødvendigt for at opfylde de overordnede målsætninger, der er fastsat i LIFE-forordningens artikel 3.

Desuden udvælges forslagene kun, hvis de på grundlag af specifik støttedokumentation vedrørende ansøgerens resultater i de foregående år, påviser:

— teknisk kapacitet — ansøgeren skal råde over de faglige kompetencer og kvalifikationer, der er nødvendige for at færdiggøre projektet og

— finansiel kapacitet — ansøgeren skal råde over stabile og tilstrækkelige finansieringskilder, således at aktiviteterne kan opretholdes under hele projektet og delvist finansieres derfra.

Finansforordningens artikel 131 finder anvendelse på udvælgelsen af offentlige organer og internationale organisationer for så vidt angår deres finansielle kapacitet.

5.1.1. Projekter som omhandlet i artikel 18, litra a), b), c) og h), i LIFE-forordningen

Udvælgelsen af pilot-, demonstration-, bedste praksis-, informations-, bevidstgørelses- og formidlingsprojekter, jf. artikel 18, litra a), b), c) og h), i LIFE-forordningen følger samme tekniske metodologi for projektudvælgelse og er underlagt lignende kriterier for støtteberettigelse og tildeling, som er beskrevet i det følgende.

5.1.1.1. Den tekniske metodologi for projektindgivelsen og udvælgelsesproceduren

Set i lyset af det forslag, der blev stillet ved midtvejsevalueringen, og de positive erfaringer med totrinstilgangen i en række andre EU-programmer indføres der med det nuværende flerårige LIFE-arbejdsprogram en totrinstilgang på sådanne prioriterede områder, hvor potentielle ansøgere med projektidéer med høj EU-merværdi, men uden erfaring med LIFE-programmet hidtil er blevet skræmt væk af den detaljeringsgrad, der blev krævet for at få et fuldt projektforslag evalueret, set i forhold til de relativt små chancer for succes. I totrinstilgangen vil kun ansøgere med forslag, som har en god chance for at blive udvalgt, blive pålagt at indsende et fuldt forslag (se 5.1.1.2, litra b)).

Derfor indføres der to procedurer med det aktuelle LIFE-program:

— en totrinstilgang med en kort generel beskrivelse efterfulgt af et fuldt forslag

— en ettrinstilgang med alene et fuldt forslag.

Valget mellem de to tilgange træffes af forvaltningsorganet i samråd med Kommissionen (GD Miljø og GD Klimaindsats) under indtryk af de organisatoriske og operationelle betingelser i hver enkelt forslagsindkaldelse.

Til 2018-indkaldelsen vil det være totrinstilgangen, der bliver brugt til delprogrammet for miljø. På baggrund af tilbagemeldinger fra støttemodtagerne kan tilgangen udvides til også at omfatte delprogrammet for klimaindsatsen de følgende år.

Evalueringen af de fulde forslag i ettrinstilgangen beskrives i afsnit 5.1.1.2 og 5.1.1.3.

Totrinstilgangen tilrettelægges som følger:

a) Totrinstilgangen

Trin 1:

— Indkaldelse af forslag

— Indgivelse af en kort generel beskrivelse Ansøgeren indgiver en kort generel beskrivelse på maksimalt 10 sider, herunder: — administrative blanketter om støttemodtagerne, der deltager i projektet — en oversigt over projektets indhold, herunder en beskrivelse af miljøprojektets primære fokus, det planlagte partnerskab, begrænsninger, der kan opstå, og beredskabsplanen til at afhjælpe disse, samt den valgte strategi til at sikre projektresultaternes levedygtighed ud over projektets varighed og — projektbudgettet opdelt i omkostningskategorier.

— Evaluering og rangordning af den korte generelle beskrivelse Støtteberettigelseskriterier for den korte generelle beskrivelse På grundlag af den korte generelle beskrivelse udpeger forvaltningsorganet de forslag, som opfylder kriterierne for støtteberettigelse (se 5.1.1.2, litra a)). Tildelingskriterier for den korte generelle beskrivelse Forslagene vil blive rangordnet efter kvalitet, dvs. point tildelt på baggrund af tildelingskriteriet »forslagets generelle kvalitet« og »samlet EU-merværdi«. Forslag, der ikke nåede minimumstærsklen for et eller begge kriterier, vil blive udelukket. Ved flere forslag med lige mange point for tildelingskriteriet »forslagets generelle kvalitet« vil det forslag, der får flest point for »samlet EU-merværdi« blive rangeret højest. I tilfælde af forslag med lige mange point for begge kriterier vil den endelige rangorden blive besluttet af evalueringsudvalget.

— Liste over projekter, der vil blive behandlet Den lange liste over korte generelle beskrivelser, hvis ansøgere bliver tilbudt at indgive et fuldt forslag, vil omfatte de højest rangerede forslag, hvortil det ansøgte EU-bidrag repræsenterer 2-2,5 gange det tilgængelige budget. Forvaltningsorganet vil fastsætte faktoren på grundlag af resultaterne af rangordningen, idet der tages hensyn til forslagets omfang og den erfaring, der er høstet med totrinstilgangen. Den lange liste vil omfatte dellister for hvert prioriteret område. I tilfælde af at efterspørgslen under ét af de prioriterede områder er utilstrækkelig, kan listerne vedrørende de øvrige prioriterede områder udvides hertil.

Trin 2:

— Indsendelse af det fulde forslag Ansøgere med støtteberettigede korte generelle beskrivelser, som er rangordnet som forslag, der kan behandles med henblik på finansiering, tilbydes at indgive et fuldt forslag. En vis fleksibilitet er tilladt mellem den korte generelle beskrivelse og det fulde forslag med hensyn til foranstaltninger, partnerskab og budget. Men fleksibiliteten omfatter ikke en ændring af selve arten af den korte generelle beskrivelse. Budgettet kan højst afvige fra den korte generelle beskrivelse med 10 %.

— Evaluering og rangordning af det fulde forslag Forslagene vil blive evalueret og rangordnet på baggrund af støtteberettigelses- og tildelingskriterier som beskrevet under 5.1.1.2.

— Opstilling af den endelige liste over projekter, der skal finansieres, og reservelisten Efter en gennemgang af projekterne opstilles en liste over udvalgte projekter, der vil blive foreslået til finansiering inden for rammerne af det disponible budget. Der opstilles en reserveliste over de projekter, som har opnået den bedste placering, men som ikke kan finansieres på baggrund af det disponible budget. Reservelisten vil udgøre yderligere 20 % af det disponible LIFE-budget.

— Indgåelse af støtteaftalen

b) Ettrinstilgangen

— Indkaldelse af forslag

— Indsendelse af det endelige forslag Ansøgerne indsender et fuldt forslag.

— Evaluering og rangordning af det fulde forslag Forslagene vil blive evalueret ud fra støtteberettigelses- og tildelingskriterier og rangordnet som beskrevet under 5.1.1.2.

— Opstilling af den endelige liste over projekter, der skal finansieres, og reservelisten Efter en gennemgang af projekterne opstilles en liste over udvalgte projekter, der vil blive foreslået til finansiering inden for rammerne af det disponible budget. Der opstilles en reserveliste over de projekter, som har opnået den bedste placering, men som ikke kan finansieres på baggrund af det disponible budget. Reservelisten vil udgøre yderligere 20 % af det disponible LIFE-budget.

— Indgåelse af støtteaftalen

5.1.1.2. Kriterier for støtteberettigelse og tildeling

Støtteberettigelseskriterierne a) vil blive anvendt på den korte generelle beskrivelse i totrinstilgangen og på de fulde forslag i ettrinstilgangen.

Tildelingskriterierne b) vil blive anvendt som beskrevet under 5.1.1.1 ovenfor:

a) Støtteberettigelseskriterier

Hverken korte generelle beskrivelser eller fulde forslag til projekter som omhandlet i artikel 18, litra a), b), c), eller h), i LIFE-forordningen vurderes på grundlag af deres kvaliteter, hvis det i det pågældende projektforslag ikke påvises, at projektet:

— bidrager til en eller flere af de overordnede målsætninger i artikel 3 i LIFE-forordningen og de gældende specifikke målsætninger i artikel 10, 11, 12, 14, 15 og 16 af LIFE-forordningen

— falder ind under anvendelsesområdet for det prioriterede område af LIFE-delprogrammet, som er fastsat i artikel 9 og 13 i LIFE-forordningen, og som projektforslaget blev forelagt i overensstemmelse med, og

— svarer til en af følgende projekttyper som defineret i artikel 2, litra a), b), c) og h), i LIFE-forordningen: — »pilotprojekter«: projekter, der anvender en teknik eller metode, der ikke er anvendt eller afprøvet tidligere eller andre steder, som tilbyder miljø- eller klimamæssige fordele sammenlignet med nuværende bedste praksis, og som efterfølgende kan finde anvendelse i bredere omfang på lignende situationer — »demonstrationsprojekter«: projekter, der idriftsætter, afprøver, evaluerer og udbreder aktioner, metoder eller tilgange, der er nye eller ukendte i projektets specifikke sammenhæng, som f.eks. den geografiske, økologiske, socioøkonomiske sammenhæng, og som kan anvendes andre steder under lignende omstændigheder — »bedste praksis-projekter«: projekter, der anvender velegnede, omkostningseffektive og moderne teknikker, metoder og tilgange, der tager højde for projektets specifikke sammenhæng — »informations-, bevidstheds- og formidlingsprojekter«: projekter med det formål at støtte kommunikation, formidling af information og bevidstgørelse i tilknytning til delprogrammerne for miljø og klimaindsats — pilot- og demonstrationsprojekter under det prioriterede område »miljø og ressourceeffektivitet« og pilot-, demonstrations- og bedste praksis-projekter under det prioriterede område »modvirkning af og tilpasning til klimaændringer« skal indeholde foranstaltninger, som afføder væsentlige og målbare direkte virkninger for de omhandlede miljø- og/eller klimaindsatsemner — pilot-, demonstrations- og bedste praksis-projekter under det prioriterede område »natur og biodiversitet« skal afsætte mindst 25 % af det støtteberettigede budget til konkrete bevarelsesforanstaltninger (der er mulighed for at indrømme begrænsede undtagelser under hensyntagen til specifikke politiske behov, og dette angives udtrykkeligt i vejledningen om ansøgning). Konkrete bevarelsesforanstaltninger er foranstaltninger, som har væsentlige og målbare direkte virkninger for de omhandlede miljø- og/eller klimaindsatsemner, i dette tilfælde sådan at den bevaringsstatus eller økologiske tilstand, der gælder for de omhandlede arter, levesteder, økosystemer eller økosystemtjenester, bliver forbedret, eller at faldet i denne status eller tilstand bremses, standses eller vendes (der findes flere oplysninger i retningslinjerne for ansøgere) — pilot-, demonstrations-, bedste praksis- eller informations-, bevidstgørelses- og formidlingsprojekter under det prioriterede område »miljøforvaltning og -information« eller »klimaforvaltning og -information« skal indeholde foranstaltninger, som afføder væsentlige og målbare direkte virkninger for de omhandlede miljø- og/eller klimaindsatsemner, ved at skabe væsentlige og målbare direkte virkninger for den omhandlede miljø- og/eller klimarelaterede forvaltning, informations- og/eller bevidstgørelses- og formidlingsemner.

Den forventede virkning for miljø, klimaindsats og/eller den tilhørende forvaltning og information bør allerede være målbare og måles eller modelleres på baggrund af målinger under projektforløbet.

Som middel til at undgå overlapning med andre EU-programmer (118) falder projekter, der fokuserer på forskning (119), eller som er øremærket til opførelse af store infrastrukturprojekter, ikke ind under LIFE-programmets anvendelsesområde og er derfor ikke støtteberettigede.

LIFE-projekter skal ikke gå til finansiering af kompensation, der udspringer af forpligtelser i henhold til national lovgivning eller EU-retten.

b) Tildelingskriterier

Tildelingskriterierne gælder for alle prioriterede områder, medmindre andet angives. Projekterne konkurrerer kun med hinanden inden for samme prioriterede område.

Særlige tildelingskriterier for korte generelle beskrivelser

Alle korte generelle beskrivelser i trin 1 af totrinstilgangen skal opnå det mindst krævede antal point for følgende tildelingskriterier for at indgå i rangordningen:

1. Forslagets generelle kvalitet: Dette kriterium vil fokusere på forslagenes klarhed (herunder beskrivelsen af situationen før idriftsættelse), gennemførlighed og vejledende værdi for pengene. Maksimumspoint 20 (minimumspoint 5).

2. Samlet EU-merværdi: Dette kriterium vil fokusere på projektets bidrag til LIFE-prioriteterne, projektets forventede virkning og projektresultaternes levedygtighed. Maksimumspoint 30 (minimumspoint 10).

Tildelingskriterier for fulde forslag

I både to- og ettrinstilgangen vil de fulde forslag blive evalueret og få tildelt point efter kvalitet ifølge følgende tildelingskriterier og pointsystem:

— Teknisk sammenhæng og kvalitet

Teknisk sammenhæng betyder, at de foreslåede projektforanstaltninger skal være egnede og gennemførlige med henblik på at nå den forventede produktion og det forventede udbytte af projektet. Hverken foranstaltningerne eller de forventede resultater i form af produktion og udbytte bør stride mod målsætningerne for LIFE-programmet. Teknisk kvalitet betyder, at projektforanstaltningerne bør sigte mod at maksimere deres virkningsfuldhed og effektivitet i henseende til de efterstræbte resultater i form af produktion og udbytte. Projektets foranstaltninger bør være velplanlagte og klart beskrevet.

— Finansiel sammenhæng og kvalitet

Støttemodtagernes og de medfinansierende aktørers finansielle bidrag, det foreslåede budget og dettes overensstemmelse med de foreslåede foranstaltninger og de gældende regler samt omkostningseffektiviteten og værdien for pengene af den foreslåede tilgang vil blive evalueret på grundlag af dette kriterium, for så vidt angår det forventede udbytte af de foranstaltninger, der vurderes at være tilstrækkeligt teknisk sammenhængende og af acceptabel teknisk kvalitet. Budgettet skal være gennemsigtigt, dvs. omkostningsposterne skal være tilstrækkeligt beskrevet.

— EU-merværdi: omfanget og kvaliteten af bidraget til de specifikke målsætninger for så vidt angår de to LIFE-delprogrammers prioriterede områder

Der foretages en evaluering af, i hvor høj grad det enkelte forslag — i det omfang det anses for teknisk og finansielt tilstrækkeligt sammenhængende og af acceptabel kvalitet — forventes at bidrage til en eller flere af de specifikke målsætninger for de to LIFE-delprogrammers prioriterede områder som fastsat i artikel 10, 11 og 12 i LIFE-forordningen (delprogrammet for miljø) og artikel 14, 15 og 16 (delprogrammet for klimaindsatsen), samt af kvaliteten af dette bidrag. Vurderingen af dette kriterium dækker navnlig omfanget og kvaliteten af bidraget til de specifikke, udvalgte målsætninger (virkning) og omfanget af de forventede miljø- og/eller klimavirkninger som følge af projektets foranstaltninger ved afslutningen af projektet sammenlignet med den anslåede eller målte status ved projektets indledning. Ved vurderingen vil der også blive taget hensyn til relevansen af den territoriale, sociale og politiske sammenhæng (120), som projektforanstaltningerne forventes at påvirke.

De forventede virkninger bør formuleres under hensyntagen til gældende indikatorer og måleenheder på projektniveau, som projekterne skal indberette til den til formålet oprettede database over LIFE-KPI'er (121). Således vil f.eks. forslag til LIFE natur og biodiversitet blive vurderet på grundlag af deres forventede virkninger for levesteders strukturer og funktioner og for arters status og/eller økosystemers økologiske status og økosystemtjenesters tilstand. Ved denne vurdering tages der kun hensyn til de foranstaltninger, der anses for gennemførlige på grundlag af evalueringen af den tekniske og finansielle sammenhæng.

— EU-merværdi: levedygtighed (potentiale til fortsættelse, reproduktion og overførsel)

Projektresultaternes levedygtighed på mellemlang og lang sigt vurderes ud fra deres evne til at fastholde resultaterne, efter at projektet er gennemført, uanset om det drejer sig om fortsættelse, reproduktion eller overførsel.

Fortsættelse betyder, at de løsninger, der blev gennemført i projektet, fortsat bruges efter udløbet af projektet i de enheder, der deltog, men at de kan spredes yderligere geografisk. Alene fortsættelse og vedligeholdelse af projektresultater vil være tilstrækkeligt til at opnå minimumspoint, mens yderligere geografisk spredning vil blive bedømt på det forventede omfang, hvilket gør projektet sammenligneligt med reproduktion eller overførsel.

Reproduktion betyder, at de i projektet anvendte løsninger bruges igen på samme måde og til samme formål af andre enheder/sektorer under eller efter projektforløbet.

Overførsel betyder, at de i projektet anvendte løsninger bruges på en anden måde eller til andre formål i forbindelse med miljø, klimaindsats eller den tilhørende forvaltning og information af de samme eller andre enheder/sektorer under eller efter projektforløbet.

Ansøgerne bør i deres forslag påvise, at løsningerne (dvs. teknikker, metoder, metodologier, tilgange og/eller foranstaltninger eller støtte til kommunikation, formidling af information og bevidstgørelse), der er rettet mod direkte og/eller indirekte positive virkninger i henseende til målsætningerne for LIFE-forordningen, har potentiale til at blive fortsat, reproduceret og/eller overført.

Vellykket fortsættelse, reproduktion og/eller overførsel kræver en strategi, der sikrer, at projektløsningerne virker, og som igangsætter en større udbredelse, således at der nås en kritisk masse under projektet og/eller på kort og mellemlangt sigt efter afslutningen af LIFE-projektet. Dette rækker ud over videnoverførsel og netværk og indebærer, at de løsninger, der er blevet udviklet og/eller anvendt i projektet, efter afslutningen af projektet omsættes i praksis andre steder eller med et andet formål.

Ansøgerne skal levere en klar og troværdig beskrivelse af strategien og de planlagte foranstaltninger til gennemførelse heraf, herunder en forklaring på følgende:

— hvordan løsningerne kan forventes at blive opretholdt på projektniveau efter projektets afslutning, herunder de forventede tilhørende langsigtede sociale og økonomiske virkninger af projektet

— i hvilket omfang yderligere offentlig støtte, bl.a. i form af lån gennem innovative finansielle instrumenter, vil være nødvendig eller nyttig med henblik på opskalering, reproduktion eller overførsel af løsningerne, og

— i hvilket omfang, navnlig for projekter med kommercielle aktører og aktører i værdikæderne, disse løsninger forventes at nå eller opretholde »finansiel modenhed« (»investeringsparathed«/»bankegnethed«) i projektperioden.

— EU-merværdi: synergier og tværnationalitet

— Synergier (herunder fleksibilitet, integration/komplementaritet, grønne offentlige indkøb, miljømærke og udbredelse af EU-finansierede forskningsresultater)

Synergier kan opnås ved fleksible tilgange og integration i og/eller komplementaritet med andre EU-politikker og finansieringsmekanismer. Forslagene vil blive tildelt bonuspoint for synergier afhængigt af deres omfang og kvalitet.

En fleksibel leveringsmekanisme betyder, at forslaget ikke kun plan