BILAG

1. KONKLUSIONER OM BEDSTE TILGÆNGELIGE TEKNIK (BAT) FOR TEKSTILINDUSTRIEN

ANVENDELSESOMRÅDE

Disse BAT-konklusioner vedrører følgende aktiviteter, jf. bilag I til direktiv 2010/75/EU:

6.2. Forudgående forarbejdning (vask, blegning, mercerisering) eller farvning af tekstilfibre eller tekstilstoffer, hvor behandlingskapaciteten er større end 10 ton/dag.

6.11. Uafhængigt dreven rensning af spildevand, der ikke er omfattet af direktiv 91/271/EØF, forudsat at den væsentligste forureningsbelastning stammer fra de aktiviteter, der er omfattet af disse BAT-konklusioner.

Disse BAT-konklusioner omhandler også:

— følgende aktiviteter, når de er direkte forbundet med de aktiviteter, der er anført i punkt 6.2 i bilag I til direktiv 2010/75/EU: — overfladebehandling — kemisk rensning — stofproduktion — efterbehandling — laminering — trykning — svidning — uldkarbonisering — uldvalkning — spinding af fibre (dog ikke kemofibre) — vask eller skylning i forbindelse med farvning, trykning eller efterbehandling

— kombineret rensning af spildevand af forskellig oprindelse, forudsat at den væsentligste forureningsbelastning stammer fra aktiviteter, der er omfattet af disse BAT-konklusioner, og at spildevandsbehandlingen ikke er omfattet af direktiv 91/271/EØF

— forbrændingsanlæg på stedet, som er direkte forbundet med de aktiviteter, der er omfattet af disse BAT-konklusioner, forudsat at de gasformige forbrændingsprodukter bringes i direkte kontakt med tekstilfibrene eller tekstilerne (f.eks. direkte opvarmning, tørring, varmefiksering), eller når stråle- og/eller ledende varme overføres gennem en fast væg (indirekte opvarmning) uden brug af en mellemliggende varmeoverførselsvæske.

Disse BAT-konklusioner omhandler ikke følgende:

— overfladebehandling og laminering med en forbrugskapacitet med hensyn til organisk opløsningsmiddel på mere end 150 kg/time eller mere end 200 ton/år. Disse aktiviteter er omfattet af BAT-konklusionerne for overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler, herunder beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier (STS)

— produktion af kemofibre og garn. Denne aktivitet kan være omfattet af BAT-konklusionerne for polymerproduktionssektoren

— fjernelse af hår fra huder og skind. Denne aktivitet kan være omfattet af BAT-konklusionerne for garvning af huder og skind (TAN).

Andre BAT-konklusioner og referencedokumenter, som kan være relevante for de aktiviteter, der er omfattet af nærværende BAT-konklusioner:

— overfladebehandling under anvendelse af organiske opløsningsmidler, herunder beskyttelse af træ og træprodukter med kemikalier (STS)

— affaldsforbrænding (WI)

— affaldsbehandling (WT)

— emissioner fra oplagring (EFS)

— energieffektivitet (ENE)

— industrielle kølesystemer (ICS)

— overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg (ROM)

— økonomiske aspekter og tværgående miljøpåvirkninger (ECM).

Nærværende BAT-konklusioner berører ikke anden relevant lovgivning, f.eks. om registrering, vurdering og godkendelse af samt begrænsninger for kemikalier (REACH) og om klassificering, mærkning og emballering af stoffer og blandinger (CLP), om biocidholdige produkter (BPR) eller om energieffektivitet (princippet om energieffektivitet først).

DEFINITIONER

I disse BAT-konklusioner gælder følgende definitioner:

Generelle udtryk Udtryk Definition Luft/tekstil-forhold Forholdet mellem den samlede volumenstrøm af den udledte gas (udtrykt i Nm3/time) fra emissionspunktet for en tekstilbehandlingsenhed (f.eks. spændramme) og den tilsvarende gennemstrømningsmængde af det tekstil, der skal behandles (tørre tekstiler, udtrykt i kg/time). Celluloseholdige materialer Celluloseholdige materialer omfatter bomuld og viskose. Rørførte emissioner Emissioner af forurenende stoffer til luften gennem alle typer kanaler, rør, skorstene osv. Kontinuerlig måling Måling ved hjælp af et automatisk målesystem, som er permanent monteret på produktionsstedet. Afsletning Forbehandling af tekstilmaterialer for at fjerne appreteringskemikalier fra vævet stof. Diffuse emissioner Ikkerørførte emissioner til luften. Direkte udledning Udledning til en recipient uden yderligere spildevandsbehandling nedstrøms. Kemisk rensning Rensning af tekstilmaterialer med et organisk opløsningsmiddel. Eksisterende anlæg Et anlæg, som ikke er et nyt anlæg. Stofproduktion Produktion af stof, f.eks. ved vævning eller strikning. Efterbehandling Fysisk og/eller kemisk behandling med henblik på at give tekstilmaterialerne slutbrugsegenskaber såsom visuelle virkninger, håndteringskarakteristika, vandtæthed eller ikke-antændelighed. Flammelaminering Stofvedhæftning med brug af termoplastisk skumplade, eksponeret for en flamme placeret før lamineringsrullerne. Farlige stoffer Farlige stoffer, som defineret i artikel 3, nr. 18), i direktiv 2010/75/EU. Farligt affald Farligt affald, som defineret i artikel 3, nr. 2), i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/98/EF (1). Indirekte udledning Udledning, der ikke er direkte udledning. Væskeforhold For en batchproces vægtforholdet mellem det tørre tekstilmateriale og den anvendte procesvæske. n-octanol/vand-fordelingskoefficient Forholdet mellem ligevægtskoncentrationerne af et opløst stof i et tofaset system bestående af de stort set ublandbare opløsningsmidler n-octanol og vand. Væsentlig opgradering af anlæg En større ændring af et anlæg med hensyn til konstruktion eller teknologi og større justeringer eller udskiftninger af proces- og/eller renseteknikker og det tilhørende udstyr. Massestrøm Massen af et givet stof eller en given parameter, som udledes over et bestemt tidsrum. Nyt anlæg Et anlæg, der først er givet tilladelse til på produktionsstedet efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af et anlæg efter offentliggørelse af disse BAT-konklusioner. Organisk opløsningsmiddel Organisk opløsningsmiddel, jf. artikel 3, nr. 46), i direktiv 2010/75/EU. Periodisk måling Måling ved specificerede tidsintervaller ved hjælp af manuelle eller automatiske metoder. Optagelse For en kontinuerlig proces vægtforholdet mellem den væske, som tekstilmaterialerne optager, og det tørre tekstilmateriale. Proceskemikalier Stoffer og/eller blandinger som defineret i artikel 3 i forordning (EF) nr. 1907/2006 (2), der anvendes i processen/processerne, herunder appreteringskemikalier, blegningskemikalier, farvestoffer, trykpasta og efterbehandlingskemikalier. Proceskemikalier kan indeholde farlige stoffer og/eller særligt problematiske stoffer. Procesvæske Opløsning og/eller suspension indeholdende proceskemikalier. Restoptagelse Våde tekstilmaterialers resterende kapacitet til at optage yderligere væske (efter den første optagelse). Affedtning Forbehandling af tekstilmaterialer i form af vask af det indgående tekstilmateriale. Svidning Fjernelse af fibrene på stoffets overflade ved at føre stoffet gennem en flamme eller opvarmede plader. Appretering Imprægnering af garn med proceskemikalier for at beskytte garnet og give smøring under vævning. Særligt problematiske stoffer Stoffer, der opfylder kriterierne i artikel 57 og er opført på kandidatlisten over særligt problematiske stoffer i henhold til REACH-forordningen ((EF) nr. 1907/2006) . Syntetiske materialer Syntetiske materialer omfatter polyester, polyamid og acryl. Tekstilmaterialer Tekstilfibre og/eller tekstiler. Termisk behandling Termisk behandling af tekstilmaterialer omfatter termofiksering, varmefiksering eller et procestrin (f.eks. tørring, hærdning) inden for de aktiviteter, der er omfattet af disse BAT-konklusioner (f.eks. overfladebehandling, farvning, forbehandling, efterbehandling, trykning, laminering).





Forurenende stoffer og parametre Udtryk Definition Antimon Antimon, udtrykt som Sb, omfatter alle uorganiske og organiske antimonforbindelser, opløste eller partikelbundne. AOX Adsorberbar organisk halogenforbindelse, udtrykt som Cl, herunder adsorberbar organisk bundet klor, brom og jod. BOD n Biokemisk iltforbrug. Den mængde ilt, der kræves til den biokemiske oxidation af det organiske stof til kuldioxid på n dage (n er typisk 5 eller 7). BODn er en indikator for de biologisk nedbrydelige organiske forbindelsers massekoncentration. Chrom Chrom, udtrykt som Cr, herunder alle uorganiske og organiske chromforbindelser, opløste eller partikelbundne. CO Carbonmonoxid. COD Kemisk iltforbrug. Den mængde ilt, der kræves til fuldstændig kemisk oxidation af det organiske stof til kuldioxid ved anvendelse af dichromat. COD er en indikator for de organiske forbindelsers massekoncentration. Kobber Kobber, udtrykt som Cu, omfatter alle uorganiske og organiske kobberforbindelser, opløste eller partikelbundne. CMR Kræftfremkaldende, mutagen eller reproduktionstoksisk. Dette omfatter CMR-stoffer i kategori 1A, 1B og 2 som defineret i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1272/2008 (3) og ændret, dvs. med faresætningskoder: H340, H341, H350, H351, H360 og H361. Støv Samlet mængde partikler (i luft). HOI Hydrocarbon Olie Index. Summen af forbindelser, der kan ekstraheres med et kulbrinteopløsningsmiddel (herunder langkædede eller forgrenede alifatiske, alicykliske, aromatiske eller alkylsubstituerede aromatiske kulbrinter). NH3 Ammoniak. Nikkel Nikkel, udtrykt som Ni, herunder alle uorganiske og organiske nikkelforbindelser, opløste eller partikelbundne. NOX Summen af nitrogenmonoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2), udtrykt som NO2. SOX Summen af svovldioxid (SO2), svovltrioxid (SO3) og aerosoler af svovlsyre, udtrykt som SO2. Sulfid, let frigivet Summen af opløste sulfider og uopløste sulfider, som frigives let ved forsuring, udtrykt som S2–. TOC Total organisk kulstof, udtrykt som C (i vand), omfatter alle organiske forbindelser. TN Total kvælstof, udtrykt som N, omfatter frit ammoniak og ammonium-kvælstof (NH4-N), nitrit (NO2-N), nitrat (NO3-N) og organisk bundet kvælstof. TP Total fosfor, udtrykt som P, omfatter alle uorganiske og organiske fosforforbindelser, opløste eller partikelbundne. TSS Total suspenderet stof. Massekoncentration af alt suspenderet stof (i vand) målt ved filtrering gennem glasfiberfiltre og gravimetri. TVOC Total gasformigt organisk kulstof, udtrykt som C (i luft). VOC Flygtig organisk forbindelse, jf. artikel 3, nr. 45, i direktiv 2010/75/EU. Zink Zink, udtrykt som Zn, herunder alle uorganiske og organiske zinkforbindelser, opløste eller partikelbundne.

FORKORTELSER

I disse BAT-konklusioner gælder følgende forkortelser:

Forkortelse Definition CMS Kemikalieforvaltningssystem DTPA Diethylentriaminpentaeddikesyre EDTA Ethylendiamintetraeddikesyre EMS Miljøledelsessystem ESP Elektrofilter IED Direktivet om industrielle emissioner (2010/75/EU) OTNOC Andre vilkår end normale driftsvilkår PFAS Per- og polyfluoralkylstoffer

GENERELLE BETRAGTNINGER

Bedste tilgængelige teknikker

De teknikker, der er anført og beskrevet i disse BAT-konklusioner, er hverken foreskrivende eller udtømmende. Der kan anvendes andre teknikker, der som minimum sikrer et tilsvarende miljøbeskyttelsesniveau.

Medmindre andet er anført, kan disse BAT-konklusioner anvendes generelt.

Emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til luft

De BAT-AEL'er for emissioner til luft, der er angivet i disse BAT-konklusioner, henviser til koncentrationer (massen af udledt stof pr. spildgasvolumen) under følgende standardbetingelser: tør gas ved en temperatur på 273,15 K og et tryk på 101,3 kPa, uden korrektion for iltindhold og udtrykt i mg/Nm3.

Følgende definition gælder for gennemsnitsperioder af BAT-AEL'er for emissioner til luft.

Målingens art Gennemsnitsperiode Definition Periodisk Middelværdi i prøvetagningsperioden Middelværdi af tre på hinanden følgende prøveudtagninger/målinger på mindst 30 minutter hver (4).

Med henblik på beregning af massestrømmene i forhold til BAT 9, BAT 26, BAT 27 og tabel 1.5 og tabel 1.6, hvor spildgasser fra én type kilde (f.eks. spændramme), der udledes gennem to eller flere særskilte emissionspunkter, efter den kompetente myndigheds skøn kan udledes gennem et fælles emissionspunkt, skal disse emissionspunkter betragtes som et enkelt emissionspunkt (se også BAT 23) Som alternativ kan der anvendes massestrømme på virksomhedsniveau.

Emissionsniveauer, der er forbundet med de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til vand

BAT-AEL'er for emissioner til vand i disse BAT-konklusioner henviser til koncentrationer (massen af udledte stoffer pr. vandvolumen) udtrykt i mg/l.

Gennemsnitsperioderne for BAT-AEL'er henviser til et af følgende to tilfælde:

— i tilfælde af kontinuerlig udledning: døgnmiddelværdier, dvs. flowproportionale sammensatte prøver af 24 timer

— i tilfælde af batchudledning: middelværdier i løbet af udledningens varighed taget som flowproportionale sammensatte prøver eller, forudsat at spildevandet er korrekt blandet og homogent, en stikprøve taget inden udledningen.

Tidsproportionale sammensatte prøver kan anvendes, såfremt der påvises tilstrækkelig flowstabilitet. Alternativt kan der udtages stikprøver, forudsat at spildevandet er tilstrækkeligt blandet og homogent.

Hvis der er tale om total organisk kulstof (TOC) og kemisk iltforbrug (COD), beregnes den gennemsnitlige reduktionsgrad, der er omhandlet i disse BAT-konklusioner (se tabel 1.3), på grundlag af spildevandsanlæggets indløb og udløb.

BAT-AEL'erne gælder på det sted, hvor emissionen forlader anlægget.

Andre niveauer for miljøeffektivitet

Vejledende niveauer for det specifikke energiforbrug

De vejledende niveauer for miljøeffektivitet relateret til det specifikke energiforbrug er baseret på årsgennemsnit og beregnes ved hjælp af følgende ligning:

L3252022DA8710120221208DA0011.0001891891UDKAST TILAFGØRELSE nr. …/2023 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ EF-FÆRØERNEden …om vedtagelse af dens forretningsordenDEN BLANDEDE KOMITÉ EF-FÆRØERNE HAR —under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden sideEFT L 53 af 22.2.1997, s. 2., særlig artikel 31, stk. 3, ogud fra følgende betragtninger:(1)Ved artikel 31, stk. 1, i aftalen om mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden side (aftalen) nedsættes en blandet komité, som bl.a. skal sikre, at aftalen gennemføres korrekt.(2)Ifølge aftalens artikel 31, stk. 3, fastsætter Den Blandede Komité selv sin forretningsorden.(3)Forretningsordenen som fastsat i bilaget til denne afgørelse bør derfor vedtages for at regulere Den Blandede Komités funktionsmåde —VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:Artikel 1Den Blandede Komités forretningsorden som fastsat i bilaget til denne afgørelse vedtages hermed.Artikel 2Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.Udfærdiget i …, den …På Den Blandede Komités vegneFormand

hvor:

energiforbrug : den samlede årlige mængde varme og elektricitet, der forbruges ved den termiske behandling, minus den varme, der nyttiggøres ved den termiske behandling, udtrykt i MWh/år aktivitetsgrad : den samlede årlige mængde tekstilmaterialer, der behandles ved den termiske behandling, udtrykt i t/år.

Vejledende niveauer for det specifikke vandforbrug

De vejledende niveauer for miljøeffektivitet relateret til det specifikke vandforbrug er baseret på årsgennemsnit og beregnes ved hjælp af følgende ligning:

L3252022DA8710120221208DA0011.0001891891UDKAST TILAFGØRELSE nr. …/2023 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ EF-FÆRØERNEden …om vedtagelse af dens forretningsordenDEN BLANDEDE KOMITÉ EF-FÆRØERNE HAR —under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden sideEFT L 53 af 22.2.1997, s. 2., særlig artikel 31, stk. 3, ogud fra følgende betragtninger:(1)Ved artikel 31, stk. 1, i aftalen om mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden side (aftalen) nedsættes en blandet komité, som bl.a. skal sikre, at aftalen gennemføres korrekt.(2)Ifølge aftalens artikel 31, stk. 3, fastsætter Den Blandede Komité selv sin forretningsorden.(3)Forretningsordenen som fastsat i bilaget til denne afgørelse bør derfor vedtages for at regulere Den Blandede Komités funktionsmåde —VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:Artikel 1Den Blandede Komités forretningsorden som fastsat i bilaget til denne afgørelse vedtages hermed.Artikel 2Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.Udfærdiget i …, den …På Den Blandede Komités vegneFormand

hvor:

vandforbrug : den samlede årlige mængde vand, der forbruges ved en given proces (f.eks. blegning), herunder vand, der anvendes til vask og skylning af tekstilmaterialer og til rengøring af udstyret, minus det vand, der genbruges og/eller genanvendes til processen, udtrykt i m3/år aktivitetsgrad : den samlede årlige mængde tekstilmaterialer, der behandles ved en given proces (f.eks. blegning), udtrykt i t/år.

Specifikt niveau for nyttiggørelse af uldfedt i forbindelse med de bedste tilgængelige teknikker

Niveauet for miljøeffektivitet relateret til den specifikke nyttiggørelse af uldfedt er baseret på et årsgennemsnit og beregnes ved hjælp af følgende ligning:

L3252022DA8710120221208DA0011.0001891891UDKAST TILAFGØRELSE nr. …/2023 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ EF-FÆRØERNEden …om vedtagelse af dens forretningsordenDEN BLANDEDE KOMITÉ EF-FÆRØERNE HAR —under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden sideEFT L 53 af 22.2.1997, s. 2., særlig artikel 31, stk. 3, ogud fra følgende betragtninger:(1)Ved artikel 31, stk. 1, i aftalen om mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden side (aftalen) nedsættes en blandet komité, som bl.a. skal sikre, at aftalen gennemføres korrekt.(2)Ifølge aftalens artikel 31, stk. 3, fastsætter Den Blandede Komité selv sin forretningsorden.(3)Forretningsordenen som fastsat i bilaget til denne afgørelse bør derfor vedtages for at regulere Den Blandede Komités funktionsmåde —VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:Artikel 1Den Blandede Komités forretningsorden som fastsat i bilaget til denne afgørelse vedtages hermed.Artikel 2Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.Udfærdiget i …, den …På Den Blandede Komités vegneFormand

hvor:

nyttiggjort uldfedt : den samlede årlige mængde uldfedt, der nyttiggøres fra forbehandlingen af rå uldfibre ved affedtning, udtrykt i kg/år aktivitetsgrad : den samlede årlige mængde rå uldfibre, der forbehandles ved affedtning, udtrykt i t/år.

Niveau for nyttiggørelse af kaustisk soda i forbindelse med de bedste tilgængelige teknikker

Niveauet for miljøeffektivitet relateret til nyttiggørelse af kaustisk soda er baseret på et årsgennemsnit og beregnes ved hjælp af følgende ligning:

L3252022DA8710120221208DA0011.0001891891UDKAST TILAFGØRELSE nr. …/2023 TRUFFET AF DEN BLANDEDE KOMITÉ EF-FÆRØERNEden …om vedtagelse af dens forretningsordenDEN BLANDEDE KOMITÉ EF-FÆRØERNE HAR —under henvisning til aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden sideEFT L 53 af 22.2.1997, s. 2., særlig artikel 31, stk. 3, ogud fra følgende betragtninger:(1)Ved artikel 31, stk. 1, i aftalen om mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og Danmarks regering og Færøernes landsstyre på den anden side (aftalen) nedsættes en blandet komité, som bl.a. skal sikre, at aftalen gennemføres korrekt.(2)Ifølge aftalens artikel 31, stk. 3, fastsætter Den Blandede Komité selv sin forretningsorden.(3)Forretningsordenen som fastsat i bilaget til denne afgørelse bør derfor vedtages for at regulere Den Blandede Komités funktionsmåde —VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:Artikel 1Den Blandede Komités forretningsorden som fastsat i bilaget til denne afgørelse vedtages hermed.Artikel 2Denne afgørelse træder i kraft på dagen for vedtagelsen.Udfærdiget i …, den …På Den Blandede Komités vegneFormand

hvor:

nyttiggjort kaustisk soda : den samlede årlige mængde kaustisk soda, der nyttiggøres fra brugt merceriseringsskyllevand, udtrykt i kg/år kaustisk soda inden nyttiggørelse : den samlede årlige mængde kaustisk soda i brugt merceriseringsskyllevand, udtrykt i kg/år.

1.1. Generelle BAT-konklusioner

1.1.1. Samlede miljøpræstationer

BAT 1. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer er det BAT at udvikle og gennemføre et miljøledelsessystem (EMS), som omfatter alle følgende elementer: i. ledelsens — herunder den øverste ledelses — engagement, lederskab og ansvarlighed med henblik på gennemførelsen af et effektivt miljøledelsessystem ii. en analyse, der omfatter fastlæggelse af organisationens kontekst, afdækning af interessenters behov og forventninger, fastlæggelse af de egenskaber ved anlægget, der er forbundet med mulige risici for miljøet (eller menneskers sundhed), samt af de gældende lovbestemte miljøkrav iii. udvikling af en miljøpolitik, der omfatter kontinuerlig forbedring af anlæggets miljøpræstation iv. fastlæggelse af mål og resultatindikatorer i forbindelse med væsentlige miljøforhold, herunder sikring af opfyldelse af gældende lovbestemte krav v. planlægning og gennemførelse af de nødvendige procedurer og foranstaltninger (herunder korrigerende og forebyggende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt) med henblik på at opfylde miljømålene og undgå miljørisici vi. fastlæggelse af strukturer, roller og ansvarsområder i forbindelse med miljøaspekter og -mål og tilvejebringelse af de nødvendige finansielle og menneskelige ressourcer vii. sikring af den nødvendige kompetence hos og bevidstgørelse af det personale, hvis arbejde kan påvirke anlæggets miljøpræstationer (f.eks. gennem oplysning og uddannelse) viii. intern og ekstern kommunikation ix. fremme af medarbejdernes deltagelse i god miljøforvaltningspraksis x. etablering og vedligeholdelse af en forvaltningsmanual og skriftlige procedurer til at kontrollere aktiviteter med betydelig indvirkning på miljøet samt relevante registre xi. effektiv driftsplanlægning og processtyring xii. gennemførelse af passende vedligeholdelsesprogrammer xiii. nødberedskabs- og indsatsprotokoller, herunder forebyggelse og/eller afbødning af de negative (miljømæssige) virkninger af nødsituationer xiv. ved (gen)konstruktion af et (nyt) anlæg eller en del deraf, hensyntagen til dets miljøpåvirkninger i hele dets levetid, hvilket omfatter opførelse, vedligeholdelse, drift og nedlukning xv. gennemførelse af et overvågnings- og målingsprogram. Om nødvendigt kan der findes oplysninger i referencerapporten om overvågning af emissioner til luft og vand fra IED-anlæg xvi. regelmæssig anvendelse af benchmarking for de enkelte sektorer xvii. periodisk, uafhængig (så vidt det er praktisk muligt) intern revision og periodisk, uafhængig ekstern revision med henblik på at vurdere miljøpræstationen og fastlægge, om miljøledelsessystemet er i overensstemmelse med planlagte ordninger, og om det gennemføres og vedligeholdes korrekt xviii. vurdering af årsagerne til manglende overensstemmelse, gennemførelse af afhjælpende foranstaltninger som reaktion på manglende overensstemmelse, revision af effektiviteten af korrigerende foranstaltninger og fastlæggelse af, om der er eller kan opstå lignende manglende overensstemmelser xix. den øverste ledelses periodiske gennemgang af miljøledelsessystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet xx. opmærksomhed på og hensyntagen til udviklingen af renere teknikker. Specifikt for tekstilindustrien skal BAT medtage følgende elementer i miljøledelsessystemet: xxi. en fortegnelse over input og output (se BAT 2) xxii. en OTNOC-håndteringsplan (se BAT 3) xxiii. en vandforvaltningsplan og vandaudit (se BAT 10) xxiv. en energieffektivitetsplan og energisyn (se BAT 11) xxv. et kemikalieforvaltningssystem (se BAT 14) xxvi. en affaldshåndteringsplan (se BAT 29).

Note

Ved forordning (EF) nr. 1221/2009 oprettes Den Europæiske Unions ordning for miljøledelse og miljørevision (EMAS), som er et eksempel på et miljøledelsessystem i overensstemmelse med denne BAT.

Anvendelse

Miljøledelsessystemets detaljeringsgrad og grad af formalisering vil normalt være relateret til anlæggets art, størrelse og kompleksitet og de miljøpåvirkninger, det kan have.

BAT 2. For at sikre bedre miljøpræstationer er det BAT at oprette, vedligeholde og regelmæssigt revidere (herunder når der sker en væsentlig ændring) en fortegnelse over input og output som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1), der omfatter alle følgende elementer: I. oplysninger om produktionsprocessen(-erne), herunder: a. forenklede procesflowdiagrammer, som viser, hvor emissionerne stammer fra b. beskrivelser af de procesintegrerede teknikker og spildevands-/spildgasbehandlingsteknikker for at forebygge eller reducere emissioner, herunder deres præstationer (f.eks. reduktionsgrad) II. oplysninger om mængden og arten af de anvendte materialer, herunder tekstilmaterialer (se BAT 5 a) og proceskemikalier (se BAT 15) III. oplysninger om vandforbrug og -udnyttelse (f.eks. flowdiagrammer og vandbalancer) IV. oplysninger om energiforbrug og -udnyttelse V. oplysninger om mængden og arten af spildevandsstrømme som f.eks.: a. middelværdier og variation i flow, pH-værdi, temperatur og ledningsevne b. gennemsnitlig koncentration og massestrømsværdier for relevante stoffer/parametre (f.eks. COD/TOC, kvælstofarter, fosfor, metaller, prioriterede stoffer, mikroplast) samt deres variation c. data om toksicitet, bioeliminerbarhed og bionedbrydelighed (f.eks. BOD n , BOD n /COD-forhold, resultaterne af Zahn-Wellens test, biologisk inhibitionspotentiale (f.eks. inhibition af aktiveret slam)) VI. oplysninger om spildgasstrømmenes egenskaber såsom: a. middelværdier og variation i flow og temperatur b. gennemsnitlig koncentration og massestrømsværdier for relevante stoffer/parametre (f.eks. støv, organiske stoffer) og deres variation emissionsfaktorer til vurdering af variationen i emissioner til luft (se afsnit 1.9.1) c. brandfarlighed, nedre og øvre eksplosionsgrænse, reaktivitet, farlige egenskaber d. tilstedeværelsen af andre stoffer, der kan påvirke spildgasbehandlingssystemet eller anlæggets sikkerhed (f.eks. vanddamp og støv) VII. oplysninger om mængden og arten af produceret affald.

Anvendelse

Fortegnelsens anvendelsesområde (f.eks. detaljeringsgrad) og art vil normalt være relateret til anlæggets art, størrelse og kompleksitet og de miljøpåvirkninger, det kan have.

BAT 3. For at reducere frekvensen af OTNOC og reducere emissionerne under OTNOC er det BAT at etablere og gennemføre en risikobaseret OTNOC-håndteringsplan som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1), der omfatter alle følgende elementer: i. fastlæggelse af potentielle OTNOC (f.eks. fejl på udstyr, der er afgørende for beskyttelsen af miljøet (»kritisk udstyr«)) samt de grundlæggende årsager til OTNOC og de potentielle konsekvenser heraf samt fastlæggelse af en regelmæssig gennemgang og ajourføring af listen over konstaterede OTNOC efter nedennævnte periodiske vurdering ii. hensigtsmæssig udformning af kritisk udstyr (f.eks. spildevandsbehandlings-, spildgasreduktionsteknikker) iii. etablering og gennemførelse af en inspektionsplan og en forebyggende vedligeholdelsesplan for kritisk udstyr (se BAT 1 xii) iv. overvågning (dvs. vurdering eller, hvor det er muligt, måling) og registrering af emissioner under OTNOC og tilknyttede omstændigheder v. periodisk vurdering af de emissioner, der forekommer under OTNOC (f.eks. frekvens af hændelser, varighed, mængden af udledte forurenende stoffer) og gennemførelse af korrigerende foranstaltninger, hvis det er nødvendigt vi. regelmæssig gennemgang og ajourføring af listen over konstaterede OTNOC under punkt i efter den periodiske vurdering i punkt v vii. regelmæssig afprøvning af backupsystemer.

Anvendelse

OTNOC-håndteringsplanens detaljeringsgrad og grad af formalisering vil normalt være relateret til anlæggets art, størrelse og kompleksitet og de miljøpåvirkninger, det kan have.

BAT 4. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer er det BAT at anvende avancerede procesovervågnings- og -kontrolsystemer.

Beskrivelse

Overvågningen af og kontrollen med processerne udføres med online-automatiserede systemer, der er udstyret med sensorer og styreenheder, der anvender feedbackforbindelser til hurtigt at analysere og tilpasse centrale procesparametre for at opnå optimale procesbetingelser (f.eks. optimal optagelse af proceskemikalier).

Centrale procesparametre omfatter:

— procesvæskens volumen, pH og temperatur

— mængde behandlede tekstilmaterialer

— dosering af proceskemikalier

— tørreparametre (se også BAT 13 d).

BAT 5. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer er det BAT at benytte begge nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Anvendelse af tekstilmaterialer med et minimeret indhold af forurenende stoffer Der er fastsat kriterier for udvælgelse af indgående tekstilmaterialer (herunder genanvendte tekstilmaterialer) for at minimere indholdet af forurenende stoffer, herunder farlige stoffer, dårligt bionedbrydelige stoffer og særligt problematiske stoffer. Disse kriterier kan være baseret på certificeringsordninger eller standarder. Der foretages regelmæssig kontrol for at verificere, at indgående tekstilmaterialer opfylder de foruddefinerede kriterier. Denne kontrol kan bestå i måling og/eller verifikation af oplysninger fra leverandører og/eller producenter af tekstilmaterialer. Kontrollen kan vedrøre indholdet af: — ektoparasiticider (veterinærlægemidler) og biocider i indgående rå (eller halvforarbejdede) uldfibre — biocider i indgående bomuldsfibre — restprodukter fra fremstilling af indgående syntetiske fibre (f.eks. monomerer, biprodukter af polymersyntese, katalysatorer, opløsningsmidler) — mineralolier (f.eks. til opvinding på konisk tromle, spoling, spinding eller strikning) i de indgående tekstilmaterialer — appreteringskemikalier i de indgående tekstilmaterialer. Kan anvendes generelt. b. Anvendelse af tekstilmaterialer med reducerede forarbejdningsbehov Anvendelse af tekstilmaterialer med iboende egenskaber, der mindsker behovet for forarbejdning. Disse materialer omfatter: — spindfarvede kemofibre — fibre med iboende flammehæmmende egenskaber — elastanfibre eller blandinger af elastanfibre med andre polymerfibre, der indeholder reducerede mængder silikoneolier og restopløsningsmidler — blandinger af syntetiske fibre med termoplastiske elastomerer — polyesterfibre, der kan farves uden bærere. Anvendeligheden kan være begrænset af produktspecifikationer.

1.1.2. Overvågning

BAT 6. Det er BAT mindst én gang om året at kontrollere: — det årlige forbrug af vand, energi og anvendte materialer, herunder tekstilmaterialer og proceskemikalier — den årlige mængde spildevand, der produceres — den årlige mængde nyttiggjorte eller genbrugte materialer — den årlige mængde af hver type produceret affald, der sendes til bortskaffelse.

Beskrivelse

Overvågning omfatter fortrinsvis direkte målinger. Beregninger eller registreringer, f.eks. ved hjælp af passende målere eller fakturaer, kan også anvendes. Overvågningen foretages så vidt muligt på procesniveau og tager hensyn til alle væsentlige ændringer af processerne.

BAT 7. For spildevandsstrømme i fortegnelsen over input og output (se BAT 2) er det BAT at overvåge centrale parametre (f.eks. løbende overvågning af spildevandsstrømme, pH og temperatur) på centrale steder (f.eks. ved indløbet og/eller udløbet ved spildevandsforbehandlingen eller ved indløbet til den endelige spildevandsbehandling på det sted, hvor emissionen forlader anlægget).

Beskrivelse

Når bioeliminerbarhed/bionedbrydelighed og hæmmende virkninger er centrale parametre (se f.eks. BAT 19), foretages der overvågning før den biologiske behandling for:

— bioeliminerbarhed/bionedbrydelighed ved hjælp af standarderne EN ISO 9888 eller EN ISO 7827 og

— hæmmende virkninger på biologisk behandling ved hjælp af standarderne EN ISO 9509 eller EN ISO 8192 med en minimumsfrekvens for overvågning, der fastlægges efter karakterisering af spildevandet.

Karakteriseringen af spildevandet foretages, før anlægget sættes i drift, eller før godkendelsen af anlægget ajourføres første gang efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner og efter hver ændring (f.eks. ændring af »opskrift«) i anlægget, der kan øge forureningsbelastningen.

BAT 8. Det er BAT at overvåge emissioner til vand med mindst den hyppighed, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarderne. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet. Stof(-fer)/parameter Standard(er) Aktiviteter/processer Minimumsfrekvens for overvågning Overvågning forbundet med Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) (5) DS/EN ISO 9562 Alle aktiviteter/processer En gang hver måned (6) BAT 20 Biokemisk iltforbrug (BOD n ) (7) Der foreligger flere EN-standarder (f.eks. EN 1899-1, EN ISO 5815-1) Én gang om måneden Bromerede flammehæmmere (5) EN-standard for visse polybromerede diphenylethere (dvs. EN 16694) Efterbehandling med flammehæmmere En gang hver tredje måned Kemisk iltforbrug (COD) (8) EN-standard foreligger ikke Alle aktiviteter/processer En gang om dagen (9) (10) Farve DS/EN ISO 7887 Farvning En gang hver måned (6) Hydrocarbon Olie Index (5) EN ISO 9377-2 Alle aktiviteter/processer En gang hver tredje måned (11) Metaller/metalloider Antimon (Sb) Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 11885, EN ISO 17294-2 og EN ISO 15586) Forbehandling og/eller farvning af tekstilmaterialer af polyester En gang hver måned (6) Efterbehandling med flammehæmmere med brug af antimontrioxid Chrom (Cr) Farvning med chrombejdse eller chromholdige farvestoffer (f.eks. metalkomplekse farvestoffer) Kobber (Cu) Farvning Trykning med farve Nikkel (Ni) Zink (Zn) (5) Alle aktiviteter/processer Hexavalent chrom (Cr(VI)) Der foreligger flere EN-standarder (f.eks. EN ISO 10304-3, EN ISO 23913) Farvning med chrombejdse Én gang om måneden Pesticider (5) EN-standarder for visse pesticider (f.eks. EN 12918, EN 16693, EN ISO 27108) Forbehandling af rå uldfibre ved affedtning Fastlægges efter karakterisering af spildevand (12) Per- og polyfluoralkylstoffer (PFAS) (5) EN-standard foreligger ikke Alle aktiviteter/processer En gang hver tredje måned Sulfid, let frigivet (S2-) EN-standard foreligger ikke Farvning med svovlfarvestoffer En gang om ugen eller en gang om måneden (6) Overfladeaktive stoffer Alkylphenoler og alkylphenolethoxylater (5) EN-standarder for visse nonioniske overfladeaktive stoffer, f.eks. alkylphenoler og alkylphenolethoxylater (dvs. EN ISO 18857-1 og EN ISO 18857-2) Alle aktiviteter/processer En gang hver tredje måned Andre overfladeaktive stoffer EN 903 for anioniske overfladeaktive stoffer En gang hver tredje måned (11) Der foreligger ikke EN-standarder for kationiske overfladeaktive stoffer Total kvælstof (TN) Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN 12260, EN ISO 11905-1) En gang om dagen (9) (10) Total organisk kulstof (TOC) (8) EN 1484 En gang om dagen (9) (10) Total fosfor (TP) Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 6878, EN ISO 15681-1, EN ISO 15681-2, EN ISO 11885) En gang om dagen (9) (10) Total suspenderet stof (TSS) EN 872 En gang om dagen (9) (10) Toksicitet (13) Fiskeæg (Danio rerio) EN ISO 15088 Besluttes på baggrund af en risikovurdering efter karakterisering af spildevand (12) Dafnier (Daphnia magna Straus) EN ISO 6341 Luminescente bakterier (Vibrio fischeri) Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 11348-1, EN ISO 11348-2, EN ISO 11348-3) Andemad (Lemna minor) Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 20079, EN ISO 20227) Alger Forskellige tilgængelige EN-standarder (f.eks. EN ISO 8692, EN ISO 10253, EN ISO 10710)

BAT 9. Det er BAT at overvåge rørførte emissioner til luft med mindst den frekvens, der er angivet nedenfor, og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale standarder eller andre internationale standarder, som sikrer, at der tilvejebringes data af tilsvarende videnskabelig kvalitet. Stof/parameter Standard(er) Aktiviteter/processer Mindstefrekvens for overvågning (14) Overvågning forbundet med CO EN 15058 Svidning En gang hvert tredje år — Brænding Flammelaminering Støv EN 13284-1 Svidning Én gang om året (15) BAT 27 Brænding Termiske behandlinger i forbindelse med forbehandling, farvning, trykning og efterbehandling CMR (dog ikke formaldehyd) (16) EN-standarder foreligger ikke Overfladebehandling (17) Én gang om året — Flammelaminering (17) Efterbehandling (17) Termiske behandlinger i forbindelse med overfladebehandling, laminering og efterbehandling (17) Formaldehyd (16) EN-standard under udarbejdelse Overfladebehandling (17) Én gang om året BAT 26 Flammelaminering Trykning (17) Svidning Efterbehandling (17) Termisk behandling (17) NH3 (16) EN ISO 21877 Overfladebehandling (17) Én gang om året BAT 28 Trykning (18) Efterbehandling (17) Termiske behandlinger i forbindelse med overfladebehandling, trykning og efterbehandling (17) NOX EN 14792 Svidning En gang hvert tredje år — Brænding SO2 (18) EN 14791 Brænding En gang hvert tredje år — TVOC (16) EN 12619 Overfladebehandling Én gang om året (19) BAT 26 Farvning Efterbehandling Laminering Trykning Svidning Termo- eller varmefiksering Termiske behandlinger i forbindelse med overfladebehandling, farvning, laminering, trykning og efterbehandling

1.1.3. Vandforbrug og spildevandsproduktion

BAT 10. For at reducere vandforbruget og spildevandsproduktionen er det BAT at anvende teknik a, b og c og en passende kombination af teknikkerne d-j, der er anført nedenfor. Teknik Beskrivelse Anvendelse Håndteringsteknikker a. Vandforvaltningsplan og vandaudit En vandforvaltningsplan og vandaudit er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter: — flowdiagrammer og vandbalancer for anlægget og processer som en del af den fortegnelse over input og output, der er omtalt i BAT 2 — fastlæggelse af vandeffektivitetsmål — gennemførelse af vandoptimeringsteknikker (f.eks. kontrol af vandforbrug, genbrug/genanvendelse, detektion og reparation af læk). Vandaudit gennemføres mindst én gang om året for at sikre, at målene i vandforvaltningsplanen opfyldes, og at der følges op på anbefalingerne fra vandaudit, og at disse gennemføres. Vandforvaltningsplanen og vandauditten kan integreres i den overordnede vandforvaltningsplan for et større produktionssted. Vandforvaltningsplanens og vandaudittens detaljeringsgrad vil generelt være relateret til anlæggets art, størrelse og kompleksitet. b. Produktionsoptimering Dette omfatter: — optimeret kombination af processer (f.eks. kombineres forbehandlingsprocesser, blegning af tekstilmaterialer undgås, inden farvning sker i mørke nuancer) — optimeret planlægning af batchprocesser (f.eks. farvning af tekstilmaterialer i mørke nuancer efter farvning i lyse nuancer i samme farvningsudstyr). Kan anvendes generelt. Konstruktions- og driftsteknikker c. Adskillelse af forurenede og ikkeforurenede vandstrømme Vandstrømme opsamles separat baseret på indholdet af forurenende stoffer og de krævede rensningsteknikker. Forurenede vandstrømme (f.eks. brugt procesvæske) og ikkeforurenede vandstrømme (f.eks. kølevand), der kan genbruges uden rensning, adskilles fra spildevandsstrømme, der skal renses. Anvendeligheden på eksisterende anlæg kan være begrænset af vandopsamlingssystemets konstruktion og manglen på plads til midlertidige lagertanke. d. Processer med ringe eller ingen vandforbrug Processer omfatter plasma- eller laserbehandling og processer, hvor der anvendes små mængder vand såsom ozonbehandling. Anvendeligheden kan være begrænset af tekstilmaterialets egenskaber og/eller produktspecifikationer. e. Optimering af den anvendte mængde procesvæske Batchprocesser udføres med systemer med lavt væskeforhold (se afsnit 1.9.4). Kontinuerlige processer udføres med lavvolumenpåføringssystemer, f.eks. sprøjtning (se afsnit 1.9.4). Kan anvendes generelt. f. Optimeret rengøring af udstyret Dette omfatter: — vandfri rengøring (f.eks. ved aftørring eller afbørstning af tankens indre overflader, mekanisk forrensning af vinduer, roterende sigter og tromler indeholdende trykpasta (se BAT 44)) — flere rengøringstrin med små mængder vand, vand fra det sidste rengøringstrin, der kan genbruges til at rengøre en anden del af udstyret. Anvendeligheden af vandfri rengøring i eksisterende anlæg kan være begrænset af adgangen til udstyret (f.eks. lukkede og halvlukkede systemer). g. Optimeret batchbehandling, vask og skylning af tekstilmaterialer Dette omfatter: — anvendelse af hjælpetanke til midlertidig oplagring af: — brugt vaske- eller skyllevand — frisk eller brugt procesvæske — flere afledninger og påfyldninger til skylning og vask med små mængder vand. Brugen af hjælpetanke i eksisterende anlæg kan være begrænset, fordi der mangler plads. h. Optimeret kontinuerlig behandling, vask og skylning af tekstilmaterialer Dette omfatter: — rettidig fremstilling af procesvæske baseret på onlineopsamlingsmålinger — automatisk lukning af indgående vaskevand, når vaskemaskinen standser — returskylning og -vask — mellemliggende mekanisk afvanding af tekstilmaterialer (se BAT 13 a) for at reducere overslæbet af proceskemikalier. Kan anvendes generelt. Genbrugs- og genanvendelsesteknikker i. Genbrug og/eller genanvendelse af vand Vandstrømme kan adskilles (se BAT 10 c) og/eller forbehandles (f.eks. membranfiltrering, afdampning) inden genbrug og/eller genanvendelse, f.eks. til rengøring, skylning, køling eller forarbejdning af tekstilmaterialer. Graden af genbrug/genanvendelse af vandet er begrænset af indholdet af urenheder i vandstrømmene. Genbrug og/eller genanvendelse af vand fra flere anlæg, der anvendes på samme produktionssted, kan integreres i den samlede vandforvaltning på et større industrielt produktionssted (f.eks. ved hjælp af fælles spildevandsbehandling). Kan anvendes generelt. j. Genbrug af procesvæske Procesvæske, herunder procesvæske udvundet fra tekstilmaterialer ved mekanisk afvanding (se BAT 13 a), genbruges efter analyse og om nødvendigt erstatning. Graden af genbrug af procesvæsken begrænses af ændringen af dens kemiske sammensætning eller af dens indhold af urenheder og dens nedbrydelighed. Kan anvendes generelt. Tabel 1.1 Vejledende niveauer for miljøeffektivitet for det specifikke vandforbrug Specifikke processer Vejledende tal (årsgennemsnit) (m3/t) Blegning Batch 10 -32 (20) Kontinuerligt 3 -8 Affedtning af celluloseholdige materialer Batch 5 -15 (20) Kontinuerligt 5 -12 (20) Afsletning af celluloseholdige materialer 5 -12 (20) Kombineret blegning, affedtning og afsletning af celluloseholdige materialer 9 –20 (20) Mercerisering 2 -13 (20) Vask af syntetiske materialer 5 -20 (20) Batchfarvning Stof 10 -150 (20) Garn 3 -140 (20) (21) Løse fibre 13 -60 Kontinuerlig farvning 2 -16 (20) (22) Den relaterede overvågning er angivet i BAT 6.

1.1.4. Energieffektivitet

BAT 11. For at anvende energi effektivt er det BAT at anvende teknik a, b, c og d og en passende kombination af teknikkerne e-k, der er anført nedenfor. Teknik Beskrivelse Anvendelse Håndteringsteknikker a. Energieffektivitetsplan og energisyn En energieffektivitetsplan og et energisyn er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og omfatter: — energistrømsdiagrammer for anlægget og processer som en del af fortegnelsen over input og output (se BAT 2) — fastsættelse af mål med hensyn til energieffektivitet (f.eks. MWh/t forarbejdede tekstilmaterialer) — gennemførelse af foranstaltninger med henblik på at nå disse mål. Energisyn gennemføres mindst én gang om året for at sikre, at målene i energieffektivitetsplanen opfyldes, og at der følges op på anbefalingerne fra energisyn, og at disse gennemføres. Energieffektivitetsplanernes og energisynets detaljeringsgrad vil generelt være relateret til anlæggets art, størrelse og kompleksitet. b. Produktionsoptimering Optimeret planlægning af stofbatcher til termisk behandling for at minimere udstyrets tomgangstid. Kan anvendes generelt. Udvælgelse og optimering af processer og udstyr c. Anvendelse af generelle energibesparende teknikker Dette omfatter: — vedligeholdelse og kontrol af brænder — energieffektive motorer — energieffektiv belysning — optimering af dampdistributionssystemer, f.eks. ved at anvende kedler på brugsstedet — regelmæssigt eftersyn og vedligeholdelse af dampdistributionssystemerne for at forebygge eller mindske damplæk — processtyringssystemer — styreanordninger — optimering af luftkonditionering og bygningsopvarmning. Kan anvendes generelt. d. Optimering af varmebehovet Dette omfatter: — nedbringelse af varmetab ved at isolere udstyrskomponenter og ved at dække tanke eller skåle af, der indeholder varm procesvæske — optimering af skyllevandets temperatur — forhindring af overophedning af procesvæskerne. Kan anvendes generelt. e. Vådt i vådt-farvning eller -efterbehandling af stof Væske til farvning eller efterbehandling påføres direkte på det våde stof, hvorved man undgår et mellemliggende tørretrin. Der skal overvejes en hensigtsmæssig planlægning af produktionstrin og dosering af kemikalier. Er muligvis ikke anvendelig, når stoffet ikke kan optage kemikalier på grund af utilstrækkelig restoptagelse. f. Kraftvarmeproduktion Kraftvarmeproduktion, hvor varmen (primært fra den damp, der forlader turbinen) anvendes til produktion af varmt vand/damp til industrielle processer/aktiviteter eller i et fjernvarme- eller fjernkølenet. Anvendeligheden i eksisterende anlæg kan være begrænset af anlæggets konstruktion og/eller manglende plads. Teknikker til nyttiggørelse af varme g. Genanvendelse af varmt kølevand Se BAT 10 i. Behovet for opvarmning af koldt vand undgås herved. Kan anvendes generelt. h. Genbrug af varm procesvæske Se BAT 10 j. Behovet for opvarmning af kold procesvæske undgås herved. i. Nyttiggørelse af varme fra spildevand Varme fra spildevand nyttiggøres ved hjælp af varmevekslere, f.eks. for at opvarme procesvæske. j. Nyttiggørelse af varme fra spildgasser Varme fra spildgasser (f.eks. fra termisk behandling af tekstilmaterialer, dampkedler) nyttiggøres ved hjælp af varmevekslere og anvendes (f.eks. til opvarmning af procesvand eller til forvarmning af forbrændingsluft). k. Nyttiggørelse af varme fra brug af damp Varme, f.eks. fra varmt kondensat og nedblæsning fra kedler, nyttiggøres.

BAT 12. For at øge energieffektiviteten ved brug trykluft er det BAT at anvende en kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Optimal konstruktion af trykluftsystemet Flere trykluftenheder står for luftforsyningen med forskellige trykniveauer. Derved undgås unødvendig produktion af højtryksluft. Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig opgradering af anlæg. b. Optimal anvendelse af trykluftsystemet Produktionen af trykluft standses under lang nedlukning eller tomgang af udstyr, og enkelte områder kan isoleres (f.eks. ved hjælp af ventiler) fra resten af systemet, navnlig hvis de er forbundet med sjælden brug. Kan anvendes generelt. c. Kontrol af utætheder i trykluftsystemet De mest almindelige kilder til utætheder inspiceres og vedligeholdes regelmæssigt (f.eks. koblinger, slanger, rør, fittings, trykregulatorer). d. Genbrug og/eller genanvendelse af varmt kølevand eller varm køleluft fra luftkompressorer Varm køleluft (f.eks. fra luftkølede luftkompressorer) genbruges og/eller genanvendes (f.eks. til tørring af spoler og strenge, hvis det er nødvendigt). Med hensyn til genbrug og/eller genanvendelse af varmt kølevand henvises til BAT 11 g.

BAT 13. For at øge energieffektiviteten forbundet med den termiske behandling er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse Teknikker til reduktion af anvendelsen af opvarmning a. Mekanisk afvanding af tekstilmaterialer Tekstilmaterialernes vandindhold reduceres ved hjælp af mekaniske teknikker (f.eks. centrifugalekstraktion, presning og/eller vakuumekstraktion). Kan anvendes generelt. b. Undgåelse af overtørring af tekstilmaterialer Tekstilmaterialerne tørres ikke under deres naturlige fugtighed. Konstruktions- og driftsteknikker c. Optimering af luftcirkulation i spændrammer Dette omfatter: — tilpasning af antallet af luftindsprøjtningsdyser til stoffets bredde — sikring af, at afstanden mellem dyserne og stoffet er så kort som muligt — sikring af et så lavt trykfald som muligt forårsaget af spændrammernes indvendige komponenter. Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig opgradering af anlæg. d. Avanceret procesovervågning og kontrol af tørring Tørreparametrene overvåges og kontrolleres (se BAT 4). Blandt disse parametre skal nævnes: — indsugningsluftens fugtindhold og temperatur — tekstilmaterialernes temperatur og luft i tørreudstyret — afgangsluftens fugtindhold og temperatur optimering af tørreevnen ved hjælp af et passende fugtindhold (f.eks. over 0,1 kg vand/kg tør luft) — stoffets restfugtindhold. Afgangsluftstrømmen justeres for at optimere tørreevnen og reduceres i tørreudstyrets tomgangsperioder. Kan anvendes generelt. e. Tørreudstyr til mikrobølger eller radiofrekvens Tørring af tekstilmaterialer med højeffektivt mikrobølge- eller radiofrekvenstørreudstyr. Er ikke anvendelig på tekstilmaterialer, der indeholder metaldele eller -fibre. Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig opgradering af anlæg. Teknikker til nyttiggørelse af varme f. Nyttiggørelse af varme fra spildgasser Se BAT 11 j. Er kun anvendelig ved en tilstrækkelig spildgasstrøm. Tabel 1.2 Vejledende niveauer for miljøeffektivitet for det specifikke energiforbrug Procedure Vejledende niveau (årsgennemsnit) (MWh/t) Termisk behandling 0,5 -4,4 Den relaterede overvågning er angivet i BAT 6.

1.1.5. Forvaltning, forbrug og erstatning af kemikalier

BAT 14. For at forbedre de samlede miljøpræstationer er det BAT at udvikle og gennemføre et kemikalieforvaltningssystem (CMS) som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1), der omfatter alle følgende elementer: I. en politik til reduktion af forbruget af og risiciene forbundet med proceskemikalier, herunder en indkøbspolitik med fokus på at udvælge mindre skadelige proceskemikalier og leverandører heraf for at minimere brugen af og risiciene forbundet med farlige stoffer og særligt problematiske stoffer samt undgå indkøb af for store mængder proceskemikalier. Udvælgelsen af proceskemikalier tager udgangspunkt i: a) en sammenlignende analyse af deres bioeliminerbarhed/bionedbrydelighed, økotoksicitet og potentiale for udledning i miljøet (som i tilfælde af emissioner til luften kan bestemmes ved hjælp af f.eks. emissionsfaktorer (se afsnit 1.9.1)) b) karakterisering af de risici, der er forbundet med proceskemikalierne, baseret på kemikaliernes fareklassificering, passage gennem anlægget, potentiel udledning og eksponeringsniveau c) potentialet for nyttiggørelse og genbrug (se BAT 16 f og g samt BAT 39) d) en regelmæssig (f.eks. årlig) analyse af potentialet for erstatning med henblik på at finde frem til potentielt nye tilgængelige og sikrere alternativer til anvendelsen af (grupper af) farlige stoffer og særligt problematiske stoffer, herunder PFAS, phthalater, bromerede flammehæmmere og stoffer indeholdende chrom(VI). Dette kan opnås ved at ændre processen(-erne) eller anvende andre proceskemikalier med ingen eller mindre miljøpåvirkning e) en foregribende analyse af lovgivningsmæssige ændringer vedrørende farlige kemikalier og særligt problematiske stoffer og sikring af overholdelse af gældende lovkrav. Fortegnelsen over proceskemikalier (se BAT 15) kan anvendes til at formidle og arkivere den nødvendige information til udvælgelse af proceskemikalier. Kriterierne for udvælgelse af proceskemikalier og leverandører heraf kan baseres på certificeringsordninger eller standarder. I så fald kontrolleres det regelmæssigt, om proceskemikalierne og leverandører heraf overholder disse ordninger eller standarder: II. mål og handlingsplaner for at undgå eller mindske brugen af og risiciene forbundet med farlige stoffer og særligt problematiske stoffer III. udvikling og gennemførelse af procedurer for indkøb, håndtering, oplagring og anvendelse af proceskemikalier (se BAT 21), bortskaffelse af affald, der indeholder proceskemikalier, og returnering af ubrugte proceskemikalier (se BAT 29 d) for at forebygge eller reducere emissioner til miljøet.

Anvendelse

Kemikalieforvaltningssystemets detaljeringsgrad vil generelt være relateret til anlæggets art, størrelse og kompleksitet.

BAT 15. For at forbedre de samlede miljøpræstationer er det BAT at udvikle og indføre en fortegnelse over kemikalier som en del af miljøledelsessystemet (se BAT 14).

Beskrivelse

Fortegnelsen over kemikalier er computerbaseret og indeholder oplysninger om:

— proceskemikaliernes navn

— mængder, placering og nedbrydeligheden af de proceskemikalier, der indkøbes, nyttiggøres (se BAT 16 g), opbevares, anvendes og returneres til leverandørerne

— proceskemikaliernes sammensætning og fysisk-kemiske egenskaber (f.eks. opløselighed, damptryk, n-octanol/vand-fordelingskoefficient), herunder egenskaber med skadelige virkninger på miljøet og/eller menneskers sundhed (f.eks. økotoksicitet, bioeliminerbarhed/bionedbrydelighed).

Sådanne oplysninger findes i sikkerhedsdatablade, tekniske datablade eller andre kilder.

BAT 16. For at reducere kemikalieforbruget er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Nedbringelse af behovet for proceskemikalier Dette omfatter: — regelmæssig gennemgang og optimering af proceskemikaliernes og -væskernes sammensætning — optimering af produktionen (se BAT 10 b). Kan anvendes generelt. b. Nedbringelse af brugen af kompleksdannere Anvendelsen af blødt/blødgjort vand nedbringer mængden af kompleksdannere i procesvæskerne, f.eks. til farvning eller blegning (se BAT 38 b). Er ikke anvendelig til vask og skylning. c. Behandling af tekstilmaterialer med enzymer Enzymer udvælges (se BAT 14 I. d) og anvendes til at katalysere reaktionerne med tekstilmaterialer for at mindske forbruget af proceskemikalier (f.eks. ved afsletning, blegning og/eller vask). Anvendeligheden kan være begrænset af adgangen til passende enzymer. d. Automatiske systemer til fremstilling og dosering af proceskemikalier og procesvæsker Automatiske systemer til vejning, dosering, opløsning, måling og distribution, som sikrer præcis levering af proceskemikalier og procesvæsker til produktionsmaskinerne. Se BAT 4. Anvendeligheden på eksisterende anlæg kan være begrænset af pladsmangel, afstanden mellem tilberednings- og produktionsmaskinerne eller af hyppige ændringer af proceskemikalier og procesvæsker. e. Optimering af den anvendte mængde proceskemikalier Se BAT 10 e. Kan anvendes generelt. f. Genbrug af procesvæsker Se BAT 10 j. Kan anvendes generelt. g. Nyttiggørelse og anvendelse af overskydende proceskemikalier Restproceskemikalier nyttiggøres (f.eks. ved grundig rensning af rør eller fuldstændig tømning af emballage) og anvendes i processen. Anvendelsesgraden kan være begrænset af indholdet af urenheder og proceskemikaliernes nedbrydelighed. Kan anvendes generelt.

BAT 17. For at forebygge eller reducere emissioner til vand med dårligt bionedbrydelige stoffer er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Erstatning af alkylphenoler og alkylphenolethoxylater Alkylphenoler og alkylphenolethoxylater erstattes af bionedbrydelige overfladeaktive stoffer, f.eks. alkoholethoxylater. Kan anvendes generelt. b. Erstatning af svært bionedbrydelige kompleksdannere, der indeholder fosfor eller kvælstof Kompleksdannere indeholdende fosfor (f.eks. triphosphater) eller kvælstof (f.eks. aminopolycarboxylsyrer såsom EDTA eller DTPA) erstattes af bionedbrydelige/bioeliminerbare stoffer, f.eks.: — polycarboxylater (f.eks. polyacrylater) — salte af hydroxycarboxylsyrer (f.eks. gluconater, citrater) — sukkerbaserede copolymerer af acrylsyre — methylglycindieddikesyre (MGDA), L-glutaminsyre N,N-dieddikesyre (GLDA) og iminodisuccinsyre (IDS) — phosphonater (f.eks. aminotris methylenphosphonsyre (ATMP), diethylentriamin pentamethylenphosphonsyre (DTPMP) og 1-hydroxylethyliden-1,1-diphosphonsyre (HEDP)). Kan anvendes generelt. c. Erstatning af mineraloliebaserede skumdæmpningsmidler Mineraloliebaserede skumdæmpningsmidler erstattes af bionedbrydelige stoffer, f.eks. skumdæmpningsmidler baseret på syntetisk esterolie. Kan anvendes generelt.

1.1.6. Emissioner til vand

BAT 18. For at reducere spildevandsmængden, forebygge eller reducere de forurenende belastninger, der udledes til spildevandsanlægget, og emissionerne til vand er det BAT at anvende en integreret strategi for spildevandsforvaltning og -behandling, der omfatter en passende kombination af nedenstående teknikker med følgende prioritetsrækkefølge: — procesintegrerede teknikker (se BAT 10 og BAT-konklusionerne i afsnit 1.2 til 1.7) — teknikker til nyttiggørelse og genbrug af procesvæsker (se BAT 10 j og BAT 39), særskilt opsamling af spildevandsstrømme og -pasta (f.eks. trykning og overfladebehandling), der indeholder store mængder af forurenende stoffer, som ikke kan behandles tilstrækkeligt ved biologisk behandling. Disse spildevandsstrømme og -masser enten forbehandles (se BAT 19) eller håndteres som affald (se BAT 30) — (afsluttende) spildevandsbehandlingsteknikker (se BAT 20).

Beskrivelse

Den integrerede strategi for forvaltning og behandling af spildevand er baseret på oplysningerne i fortegnelsen over input og output (se BAT 2).

BAT 19. For at reducere emissioner til vand er det BAT at forbehandle (særskilt opsamlede) spildevandsstrømme og -masser (f.eks. trykning og overfladebehandling), der indeholder store mængder af forurenende stoffer, som ikke kan behandles tilstrækkeligt ved biologisk behandling.

Beskrivelse

Disse spildevandsstrømme og -masser omfatter:

— brugte fyldningsvæsker til farvning, overfladebehandling eller efterbehandling fra kontinuerlige og/eller semikontinuerlige behandlinger

— afsletningsvæsker

— brugt tryk- og overfladebehandlingspasta.

Forbehandlingen foretages som et led i en integreret spildevandshåndterings- og -behandlingsstrategi (se BAT 18) og er generelt nødvendig for at:

— beskytte den biologiske spildevandsbehandling (nedstrøms) mod hæmmende eller giftige forbindelser

— fjerne forbindelser, der ikke nedbrydes tilstrækkeligt under biologisk spildevandsbehandling (f.eks. giftige forbindelser, svært bionedbrydelige organiske forbindelser, organiske forbindelser i store mængder eller metaller)

— fjerne forbindelser, som ellers vil blive afgivet til luften fra opsamlingssystemet eller under den biologiske spildevandsbehandling (f.eks. sulfid)

— fjerne forbindelser, som har andre negative virkninger (f.eks. korrosion af udstyret, uønsket reaktion med andre stoffer, forurening af spildevandsslammet).

De ovennævnte forbindelser, der skal fjernes, omfatter organiske fosforforbindelser og bromerede flammehæmmere, PFAS, phthalater og forbindelser indeholdende chrom(VI).

Forbehandlingen af disse spildevandsstrømme udføres generelt så tæt på kilden som muligt for at undgå fortynding. De anvendte forbehandlingsteknikker afhænger af de pågældende forurenende stoffer og kan omfatte adsorption, filtrering, fældning, kemisk oxidation eller kemisk reduktion (se BAT 20).

Spildevandsstrømmenes og -massernes bioeliminerbarhed/bionedbrydelighed, inden de sendes til den biologiske behandling nedstrøms, er som minimum:

— 80 % efter syv dage (for tilpasset slam) bestemt i henhold til standard EN ISO 9888 eller

— 70 % efter 28 dage bestemt i henhold til standard EN ISO 7827.

Den relaterede overvågning er angivet i BAT 7.

BAT 20. For at reducere emissioner til vand er det BAT at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker. Teknik (23) Forurenende stoffer, der typisk er fokus på Anvendelse Forbehandling af individuelle spildevandsstrømme, f.eks. a. Adsorption Adsorberbare opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer (f.eks. AOX i farvestoffer, organiske fosforflammehæmmere) Kan anvendes generelt. b. Fældning Fældningsmulige opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer (f.eks. metaller i farvestoffer) c. Koagulation og flokkulation Suspenderede faste stoffer og partikelbundne ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer (f.eks. metaller i farvestoffer) d. Kemisk oxidation (f.eks. oxidation med ozon, brintperoxid eller UV-lys) Oxiderbare opløste, ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer (f.eks. optiske blegemidler, azofarvestoffer, sulfid) e. Kemisk reduktion Reducerbare opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer (f.eks. hexavalent chrom (Cr(VI)) f. Anaerob forbehandling Bionedbrydelige organiske forbindelser (f.eks. azofarvestoffer, trykpasta) g. Filtrering (f.eks. nanofiltrering) Suspenderede faste stoffer og partikelbundne ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer Forbehandling af kombinerede spildevandsstrømme, f.eks. h. Fysisk separation (f.eks. sigter, sier, sandfang, fedtudskillere, olieseparation eller primære bundfældningstanke) Grove faste stoffer, suspenderede faste stoffer, olie/fedt Kan anvendes generelt. i. Udligning Alle forurenende stoffer j. Neutralisering Syrer, baser Primær behandling, f.eks. k. Sedimentering Suspenderede faste stoffer og partikelbundne metaller eller ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer Kan anvendes generelt. l. Fældning Fældningsmulige opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer (f.eks. metaller i farvestoffer) m. Koagulation og flokkulation Suspenderede faste stoffer og partikelbundne ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer (f.eks. metaller i farvestoffer) Kan anvendes generelt. Sekundær behandling (biologisk behandling), f.eks. n. Aktiveret slamproces Bionedbrydelige organiske forbindelser Kan anvendes generelt. o. Membranbioreaktor p. Nitrifikation/denitrifikation (hvis behandlingen omfatter en biologisk behandling) Total kvælstof, ammonium/ammoniak Nitrifikation kan muligvis ikke anvendes i tilfælde af høje kloridkoncentrationer (f.eks. over 10 g/l). Nitrifikation kan muligvis ikke anvendes, når spildevandets temperatur er lav (f.eks. under 12 °C). Tertiær behandling, f.eks. q. Koagulation og flokkulation Suspenderede faste stoffer og partikelbundne ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer (f.eks. metaller i farvestoffer) Kan anvendes generelt. r. Fældning Bundfældelige opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer (f.eks. metaller i farvestoffer) s. Adsorption Adsorberbare opløste ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer (f.eks. AOX i farvestoffer) t. Kemisk oxidation (f.eks. oxidation med ozon, brintperoxid eller UV-lys) Oxiderbare opløste, ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer (f.eks. optiske blegemidler, azofarvestoffer, sulfid) u. Flotation Suspenderede faste stoffer og partikelbundne ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer v. Filtrering (f.eks. sandfiltrering) Avanceret behandling med henblik på genanvendelse af spildevand, f.eks. (24) w. Filtrering (f.eks. sandfiltrering eller membranfiltrering) Suspenderede faste stoffer og partikelbundne ikkebionedbrydelige eller hæmmende forurenende stoffer Kan anvendes generelt. x. Afdampning Opløselige forurenende stoffer (f.eks. salte) Tabel 1.3 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for direkte udledning Stof/parameter Aktiviteter/processer BAT-AEL (25) mg/l Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) (26) Alle aktiviteter/processer 0,1 -0,4 (27) Kemisk iltforbrug (COD) (28) 40 –100 (29) (30) Kulbrinteolieindeks (HOI) (26) 1 -7 Metaller/metalloider Antimon (Sb) Forbehandling og/eller farvning af tekstilmaterialer af polyester 0,1 -0,2 (31) Efterbehandling med flammehæmmere med brug af antimontrioxid Chrom (Cr) Farvning med chrombejdse eller chromholdige farvestoffer (f.eks. metalkomplekse farvestoffer) 0,01 -0,1 (32) Kobber (Cu) Farvning Trykning med farve 0,03 -0,4 Nikkel (Ni) 0,01 -0,1 (33) Zink (Zn) (26) Alle aktiviteter/processer 0,04 -0,5 (34) Sulfid, let frigivet (S2-) Farvning med svovlfarvestoffer < 1 Total kvælstof (TN) Alle aktiviteter/processer 5 -15 (35) Total organisk kulstof (TOC) (28) 13 -30 (30) (36) Total fosfor (TP) 0,4 -2 Total suspenderet stof (TSS) 5 -30 Den relaterede overvågning er angivet i BAT 8. Tabel 1.4 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for indirekte udledning Stof/parameter Aktiviteter/processer BAT-AEL (37) (38) mg/l Adsorberbare organisk bundne halogener (AOX) (39) Alle processer 0,1 -0,4 (40) Kulbrinteolieindeks (HOI) (39) Alle processer 1 -7 Metaller/metalloider Antimon (Sb) Forbehandling og/eller farvning af tekstilmaterialer af polyester 0,1 -0,2 (41) Efterbehandling med flammehæmmere med brug af antimontrioxid Chrom (Cr) Farvning med chrombejdse eller chromholdige farvestoffer (f.eks. metalkomplekse farvestoffer) 0,01 -0,1 (42) Kobber (Cu) Farvning Trykning med farve 0,03 -0,4 Nikkel (Ni) Farvning Trykning med farve 0,01 -0,1 (43) Zink (Zn) (39) Alle processer 0,04 -0,5 (44) Sulfid, let frigivet (S2-) Farvning med svovlfarvestoffer < 1 Den relaterede overvågning er angivet i BAT 8.

1.1.7. Emissioner til jord og grundvand

BAT 21. For at forebygge eller reducere emissioner til jord og grundvand og forbedre de overordnede resultater af håndteringen og oplagringen af proceskemikalier er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Teknikker til reduktion af sandsynligheden for og den miljømæssige virkning af overløb og fejl på tanke og beholdere Dette omfatter: — langsom nedsænkning i og fjernelse af tekstilmaterialer fra procesvæsken for at undgå spild — automatisk niveaujustering af procesvæske (se BAT 4) — forhindring af direkte indsprøjtning af vand for at opvarme eller afkøle procesvæsken — overløbsdetektorer — kanalisering af overløb til en anden tank — placering af tanke til væsker (proceskemikalier eller flydende affald) i en egnet sekundær indeslutning, hvis volumen dimensioneres til som minimum at kunne tilbageholde et udslip af væske svarende til den største tanks indhold inden for den sekundære indeslutning — adskillelse af tanke og den sekundære indeslutning (f.eks. lukning af ventiler) — sikring af, at proces- og oplagringsområdernes overflader er uigennemtrængelige for de pågældende væsker. Kan anvendes generelt. b. Regelmæssig inspektion og vedligeholdelse af anlæg og udstyr Anlægget og udstyret inspiceres og vedligeholdes regelmæssigt for at sikre, at det fungerer korrekt. Dette omfatter navnlig kontrol af, at ventiler, pumper, rør, tanke og indeslutninger/afgrænsninger er intakte og/eller uden læk, samt at advarselssystemerne fungerer korrekt (f.eks. overløbsdetektorer). c. Optimeret oplagringssted for proceskemikalier Oplagringsområderne er placeret på en sådan måde, at unødvendig transport af proceskemikalier inden for anlægget elimineres eller minimeres (f.eks. at transportafstandene på stedet minimeres). Anvendeligheden på eksisterende anlæg kan være begrænset, fordi der mangler plads. d. Særligt område til aflæsning af proceskemikalier, der indeholder farlige stoffer Proceskemikalier, der indeholder farlige stoffer, aflæsses i et afgrænset område. Lejlighedsvise spild indsamles og sendes til behandling. Kan anvendes generelt. e. Adskilt oplagring af proceskemikalier Inkompatible proceskemikalier holdes adskilt. Denne adskillelse afhænger af fysisk adskillelse og kemikaliefortegnelsen (se BAT 15). f. Håndtering og oplagring af emballage, der indeholder proceskemikalier Emballage, der indeholder flydende proceskemikalier, tømmes fuldstændig ved tyngdekraft eller ved mekaniske midler (f.eks. afbørstning, aftørring) uden brug af vand. Emballage, der indeholder proceskemikalier i pulver, tømmes ved tyngdekraft i tilfælde af mindre emballage og ved hjælp af sugning i tilfælde af stor emballage. Tom emballage oplagres i et særligt område.

1.1.8. Emissioner til luft

BAT 22. For at reducere diffuse emissioner til luft (f.eks. VOC fra anvendelse af organiske opløsningsmidler) er det BAT at indsamle diffuse emissioner og sende spildgasserne til behandling.

Anvendelse

For eksisterende anlæg kan anvendeligheden være begrænset af driftsmæssige begrænsninger eller af den store mængde luft, der skal suges ud.

BAT 23. For at lette nyttiggørelsen af energi og reduktionen af rørførte emissioner til luften er det BAT at begrænse antallet af emissionspunkter.

Beskrivelse

Kombineret behandling af spildgasser med lignende egenskaber sikrer en mere effektiv og virkningsfuld behandling sammenlignet med særskilt behandling af enkelte spildgasstrømme. Hvorvidt antallet af emissionspunkter kan begrænses, afhænger af tekniske faktorer (f.eks. kompatibilitet mellem de enkelte spildgasstrømme) og økonomiske faktorer (f.eks. afstand mellem forskellige emissionspunkter). Det skal sikres, at en begrænsning af antallet af emissionspunkter ikke fører til udvanding af emissionerne.

BAT 24. For at forebygge emissioner af organiske forbindelser til luft fra kemisk rensning og fra affedtning med organisk opløsningsmiddel er det BAT at suge luften ud fra disse processer, behandle den ved hjælp af adsorption med aktivt kul (se afsnit 1.9.2) og recirkulere den fuldt ud.

BAT 25. For at reducere emissionerne af organiske forbindelser til luft fra forbehandlingen af trikotage af syntetiske tekstilmaterialer er det BAT at vaske dem før termo- eller varmefiksering.

Anvendelse

Anvendeligheden kan være begrænset af stoffets opbygning.

BAT 26. For at forebygge eller reducere organiske forbindelsers rørførte emissioner til luft fra svidning, termisk behandling, overfladebehandling og laminering er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse. Teknik Forurenende stoffer, der typisk er fokus på Beskrivelse Forebyggelsesteknikker a. Udvælgelse og anvendelse af blandinger af kemikalier (»opskrifter«), der fører til lave emissioner af organiske forbindelser Organiske forbindelser Blandinger med lave emissioner af organiske forbindelser udvælges og anvendes under hensyntagen til produktspecifikationerne (se BAT 14, BAT 17, BAT 50, BAT 51). Der kan eksempelvis anvendes emissionsfaktorer til udvælgelse (se afsnit 1.9.1). Reduktionsteknikker b. Kondensering Organiske forbindelser, dog ikke formaldehyd Se afsnit 1.9.2. c. Termisk oxidation Organiske forbindelser d. Vådskrubning Organiske forbindelser e. Adsorption Organiske forbindelser, dog ikke formaldehyd Tabel 1.5 BAT-relaterede emissionsniveauer (BAT-AEL'er) for rørførte emissioner af organiske forbindelser og formaldehyd til luft Stof/parameter Aktiviteter/processer (herunder termiske behandlinger forbundet hermed) BAT-AEL (Gennemsnit for prøvetagningsperioden) (mg/Nm3) Formaldehyd Overfladebehandling (45) 1 -5 (46) (47) Flammelaminering Trykning (45) Svidning Efterbehandling (45) TVOC Overfladebehandling 3 -40 (46) (48) (49) Farvning Efterbehandling Laminering Trykning Svidning Termo- eller varmefiksering Den relaterede overvågning er angivet i BAT 9.

BAT 27. For at reducere rørførte støvemissioner til luft fra svidning og termiske behandlinger, dog ikke termo- og varmefiksering, er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse. Teknik Beskrivelse a. Cyklon Se afsnit 1.9.2. Cykloner anvendes hovedsagelig som forbehandling inden yderligere støvreduktion (f.eks. til groft støv). b. Elektrofilter (ESP) Se afsnit 1.9.2. c. Vådskrubning Tabel 1.6 BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for rørførte støvemissioner til luft fra svidning og termiske behandlinger, dog ikke termo- og varmefiksering Stof/parameter BAT-AEL (Gennemsnit for prøvetagningsperioden)(mg/Nm3) Støv < 2 -10 (50) Den relaterede overvågning er angivet i BAT 9.

BAT 28. For at forebygge eller reducere rørførte ammoniakemissioner til luft fra overfladebehandling, trykning og efterbehandling, herunder termiske behandlinger forbundet med disse processer, er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse. Teknik Beskrivelse Forebyggelsesteknikker a. Udvælgelse og anvendelse af blandinger af kemikalier (»opskrifter«), der fører til lave emissioner af ammoniak Blandinger med lave emissioner af ammoniak udvælges og anvendes under hensyntagen til produktspecifikationerne (se BAT 14, BAT 17, BAT 46, BAT 47, BAT 50, BAT 51). Der kan eksempelvis anvendes emissionsfaktorer til udvælgelse (se afsnit 1.9.1). Reduktionsteknikker b. Vådskrubning Se afsnit 1.9.2. Tabel 1.7 BAT-relateret emissionsniveau (BAT-AEL) for rørførte ammoniakemissioner til luft fra overfladebehandling, trykning og efterbehandling, herunder termiske behandlinger forbundet med disse processer Stof/parameter BAT-AEL (51) (Gennemsnit for prøvetagningsperioden) (mg/Nm3) NH3 3 -10 (52) Den relaterede overvågning er angivet i BAT 9.

1.1.9. Affald

BAT 29. For at forebygge eller reducere produktionen af affald og reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse, er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Affaldshåndteringsplan En affaldshåndteringsplan er en del af miljøledelsessystemet (se BAT 1) og er en række foranstaltninger, der har til formål at: — minimere produktionen af affald — optimere genbrug, regenerering, genanvendelse og/eller nyttiggørelse af affald — sikre en korrekt bortskaffelse af affald. Affaldshåndteringssystemets detaljeringsgrad vil generelt være relateret til anlæggets art, størrelse og kompleksitet. b. Rettidig anvendelse af proceskemikalier Der er klart fastlagte kriterier for f.eks. maksimal oplagringstid for proceskemikalier, og relevante parametre overvåges for at undgå, at proceskemikalier nedbrydes. Kan anvendes generelt. c. Genbrug/genanvendelse af emballage Emballagen til proceskemikalier udvælges, så den letter den fuldstændige tømning (f.eks. idet emballageåbningens størrelse eller emballagematerialets art tages i betragtning). Efter tømning (se BAT 21) genbruges emballagen, returneres til leverandøren eller sendes til materialegenanvendelse. d. Returnering af ubrugte proceskemikalier Ubrugte proceskemikalier (dvs. som stadig er i deres oprindelige beholdere) returneres til leverandørerne. Kan anvendes generelt.

BAT 30. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer ved håndtering af affald, navnlig for at forebygge eller reducere emissioner til miljøet, er det BAT at anvende nedenstående teknik, inden affaldet sendes til bortskaffelse. Teknik Beskrivelse Særskilt indsamling og oplagring af affald, der er forurenet med farlige stoffer og/eller særligt problematiske stoffer Affald, der er forurenet med farlige stoffer og/eller særligt problematiske stoffer (f.eks. efterbehandlingskemikalier såsom flammehæmmere, olie-, vand- og jordafvisende midler) indsamles og oplagres separat. Dette affald kan indeholde store mængder forurenende stoffer såsom organiske fosforforbindelser og bromerede flammehæmmere, PFAS, phthalater og forbindelser indeholdende chrom(VI) (se BAT 18) og omfatter navnlig: — flydende affald (f.eks. det første skyllevand fra efterbehandling med flammehæmmere), overfladebehandling og trykpasta — papiraffald, klude, absorberende materialer — laboratorieaffald — slam fra spildevandsbehandling.

1.2. BAT-konklusioner for forbehandling af rå uldfibre ved affedtning

BAT-konklusionerne i dette afsnit gælder for forbehandling af rå uldfibre ved affedtning og gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 31. For at udnytte ressourcerne effektivt og reducere vandforbruget og spildevandsproduktionen er det BAT at nyttiggøre uldfedt og genanvende spildevand.

Beskrivelse

Spildevand fra affedtning af uld behandles (f.eks. ved en kombination af centrifugering og sedimentering) for at adskille fedt, snavs og vand. Fedtet nyttiggøres, vandet genanvendes delvist til affedtningsprocessen, og snavset sendes til videre behandling.

Tabel 1.8

BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL'er) for nyttiggørelse af uldfedt fra forbehandlingen af rå uldfibre ved affedtning

Uldtype Enhed BAT-AEPL (årsgennemsnit) Groft uld (dvs. uldfiberdiameter på typisk over 35 μm) kg nyttiggjort fedt pr. ton rå uldfibre, der er forbehandlet ved affedtning 10 -15 Ekstra- og superfin uld (dvs. uldfiberdiameter på typisk under 20 μm) 50 -60

Den relaterede overvågning er angivet i BAT 6.

BAT 32. For at opnå en effektiv energiudnyttelse er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Affedtningsskåle med låg Affedtningsskåle er forsynet med låg til forebyggelse af varmetab ved konvektion eller afdampning (se BAT 11 c). Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig opgradering af anlæg. b. Optimeret temperatur i den sidste affedtningsskål Temperaturen i den sidste affedtningsskål optimeres for at øge effektiviteten af den efterfølgende mekaniske afvanding af ulden (se BAT 13 a) og tørring. Kan anvendes generelt. c. Direkte opvarmning Affedtningsskålene og tørreudstyret opvarmes direkte for at undgå varmetab i forbindelse med produktion og distribution af damp. Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig opgradering af anlæg.

BAT 33. For at udnytte ressourcerne effektivt og reducere mængden af affald, der sendes til bortskaffelse, er det BAT at behandle organiske restprodukter fra forbehandlingen af rå uldfibre ved affedtning biologisk (f.eks. snavs, spildevandsslam).

Beskrivelse

De organiske restprodukter behandles, f.eks. ved kompostering.

1.3. BAT-konklusioner for spinding af fibre (dog ikke kemofibre) og fremstilling af stof

BAT-konklusionerne som omtalt i dette afsnit finder anvendelse på spinding af fibre (dog ikke kemofibre) og fremstilling af stof og gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 34. For at reducere emissioner til vand fra anvendelsen af appreteringskemikalier er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Udvælgelse af appreteringskemikalier Der udvælges og anvendes appreteringskemikalier med bedre miljøpræstationer med hensyn til den nødvendige mængde, vaskeevne, nyttiggørelsesevne og/eller bioeliminerbarhed/bionedbrydelighed (f.eks. modificeret stivelse, visse galactomannere og carboxymethylcellulose) (se BAT 14). Kan anvendes generelt. b. Forfugtning af bomuldsgarn Inden appretering dyppes bomuldsgarnet i varmt vand. Dette gør det muligt at reducere mængden af anvendte appreteringskemikalier. Anvendeligheden kan være begrænset af produktspecifikationer (f.eks. når der kræves høj spænding på fiberen under vævningen). c. Kompakt spinding Fibertrådene komprimeres ved sugning eller ved mekanisk eller magnetisk komprimering. Dette gør det muligt at reducere mængden af anvendte appreteringskemikalier. Anvendeligheden kan være begrænset af produktspecifikationer (f.eks. garnets behåringsgrad eller tekniske egenskaber).

BAT 35. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer ved spinding og strikning er det BAT at undgå brug af mineralolier.

Beskrivelse

Mineralolier erstattes af syntetiske olier og/eller esterolier med bedre miljøpræstationer med hensyn til vaskbarhed og bioeliminerbarhed/bionedbrydelighed.

BAT 36. For at udnytte energi effektivt er det BAT at anvende teknik a og en eller begge af teknikkerne b og c, der er anført nedenfor. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Anvendelse af generelle energibesparende teknikker til spinding og vævning Dette omfatter: — så vidt muligt nedbringelse af produktionsområdets størrelse (f.eks. ved at installere et forsænket loft) for at reducere den mængde energi, der er nødvendig for at fugte den omgivende luft — brug af avancerede sensorer til detektering af trådbrud for at standse spinde- eller vævemaskinerne. Kan anvendes generelt. b. Anvendelse af energibesparende teknikker til spinding Dette omfatter: — brug af lettere spindler og spoler i ringspindemaskiner — anvendelse af spindelolie med optimal viskositet — sikring af et optimalt olieindhold i garnet — optimering af ringdiameteren i forhold til garndiameteren i ringspindemaskiner — gradvis opstart af ringspindemaskiner — anvendelse af vortexspinding — optimering af bevægelsen af tomme spoletransportører i kegleviklemaskiner. Kan anvendes generelt. c. Anvendelse af energibesparende teknikker til vævning Dette omfatter: — undgåelse af for højt lufttryk ved luftstrålevævning — anvendelse af dobbeltbred væv til store partier. En dobbeltbred væv er kun anvendelig på nye anlæg eller større opgraderinger af anlæg.

1.4. BAT-konklusioner for forbehandling af tekstilmaterialer, dog ikke rå uldfibre

BAT-konklusionerne i dette afsnit gælder for forbehandling af tekstilmaterialer, dog ikke rå uldfibre, og gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 37. For at udnytte ressourcer og energi effektivt og reducere vandforbruget og spildevandsproduktionen er det BAT at anvende begge teknikker a og b i kombination med teknik c eller i kombination med teknik d som angivet nedenfor. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Kombineret forbehandling af bomuldstekstil Forskellige forbehandlinger af bomuldstekstiler (f.eks. vask, afsletning, affedtning og blegning) udføres samtidig. Kan anvendes generelt. b. CPB-behandling af bomuldstekstiler Afsletning og/eller blegning udføres med CPB-metoden (se afsnit 1.9.4). Kan anvendes generelt. c. En enkelt eller et begrænset antal afsletningsvæsker Antallet af afsletningsvæsker til fjernelse af forskellige typer appreteringskemikalier er begrænset. I nogle tilfælde, f.eks. til forskellige celluloseholdige materialer, kan der anvendes en enkelt oxidativ afsletningsvæske. Kan anvendes generelt. d. Nyttiggørelse og genbrug af vandopløselige appreteringskemikalier Ved afsletning ved vask med varmt vand nyttiggøres vandopløselige appreteringskemikalier (f.eks. polyvinylalkohol og carboxymethylcellulose) fra vaskevand ved hjælp af ultrafiltrering. Koncentratet genanvendes til appretering, mens permeatet genbruges til vask. Er kun anvendelig, hvis appreteringen og afsletningen foregår på samme anlæg. Er muligvis ikke anvendelig i tilfælde af syntetiske appreteringskemikalier (f.eks. indeholdende polyesterpolyoler, polyacrylater eller polyvinylacetat).

BAT 38. For at forebygge eller reducere emissioner til vand af forbindelser indeholdende klor og kompleksdannere er det BAT at anvende en eller begge af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Klorfri blegning Blegning udføres med klorfrie blegemidler (f.eks. hydrogenperoxid, pereddikesyre eller ozon), ofte kombineret med enzymforbehandling (se BAT 16 c). Kan muligvis ikke anvendes til blegning af hør og andre bastfibre. b. Optimeret hydrogenperoxidblegning Brug af kompleksdannere kan helt undgås eller minimeres ved at reducere koncentrationen af hydroxylgrupper under blegningen. Dette opnås ved: — at bruge blødt/blødgjort vand — forudgående at fjerne metalurenheder fra tekstilmaterialer (f.eks. ved magnetisk separation, kemisk behandling eller forvask) — kontrollere pH-værdien og hydrogenperoxidkoncentrationen under blegningen. Kan anvendes generelt.

BAT 39. For at udnytte ressourcerne effektivt og reducere mængden af alkali, der udledes til spildevandsbehandling, er det BAT at nyttiggøre kaustisk soda, der anvendes til mercerisering.

Beskrivelse

Kaustisk soda nyttiggøres fra skyllevandet ved afdampning og renses om nødvendigt yderligere. Inden afdampningen fjernes urenhederne i skyllevandet ved hjælp af f.eks. sigter og/eller mikrofiltrering.

Anvendelse

Anvendeligheden kan være begrænset af mangel på passende nyttiggjort varme og/eller af en begrænset mængde kaustisk soda.

Tabel 1.9

BAT-relateret niveau for miljøeffektivitet (BAT-AEPL) for nyttiggørelse af kaustisk soda anvendt til mercerisering

Enhed BAT-AEPL (årsgennemsnit) % af nyttiggjort kaustisk soda 75 -95

Den relaterede overvågning er angivet i BAT 6.

1.5. BAT-konklusioner for farvning

BAT-konklusionerne i dette afsnit gælder for farvning og gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 40. For at udnytte ressourcerne effektivt og reducere emissioner til vand fra farvning er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse. Teknik Beskrivelse Teknikker til batchfarvning og kontinuerlig farvning a. Udvælgelse af farvestoffer Der vælges farvestoffer med dispergeringsmidler, der er bionedbrydelige (f.eks. baseret på fedtsyreestere). b. Farvning med udjævningsmidler fremstillet af genanvendt vegetabilsk olie Udjævningsmidler fremstillet af genanvendt vegetabilsk olie anvendes til farvning af polyester ved høj temperatur og til farvning af protein- og polyamidfibre. Teknikker til batchfarvning c. pH-kontrolleret farvning For tekstilmaterialer med zwitterioniske egenskaber foretages farvningen ved konstant temperatur og kontrolleres ved gradvist at sænke farvningsvæskens pH-værdi til under tekstilmaterialets isoelektriske punkt. d. Optimeret fjernelse af ikkefikseret farvestof ved reaktiv farvning Ikkefikserede farvestoffer fjernes fra tekstilmaterialet ved hjælp af enzymer (f.eks. laccase, lipase) (se BAT 16 c) og/eller vinylpolymerer. Dette reducerer antallet af nødvendige skylletrin. Teknikker til batchfarvning e. Systemer med lavt væskeforhold Se afsnit 1.9.4. Teknikker til kontinuerlig farvning f. Lavvolumenpåføringssystemer Se afsnit 1.9.4.

BAT 41. For at udnytte ressourcerne effektivt og reducere emissioner til vand fra farvning af celluloseholdige materialer er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse. Teknik Beskrivelse Anvendelse Teknik til farvning med svovl- og kypefarvestoffer a. Minimeret brug af svovlbaserede reduktionsmidler Farvning foretages uden natriumsulfid eller hydrosulfit som reduktionsmiddel. Hvis dette ikke er muligt, anvendes delvis kemisk forreducerede farvestoffer (f.eks. indigofarvestoffer), således at der tilsættes mindre natriumsulfid eller hydrosulfit til farvning. Anvendeligheden kan være begrænset af produktspecifikationer (f.eks. nuance). Teknik til kontinuerlig farvning med kypefarvestoffer b. Udvælgelse af kypefarvestoffer Der vælges kypefarvestoffer, hvor emissioner i tekstilets brugsfase er mindre sandsynlige. Der anvendes hjælpestoffer (f.eks. polyglycoler) for at muliggøre farvning med mindre eller uden efterfølgende dampning, oxidation og vask og for at sikre en passende farvebestandighed. Kan muligvis ikke anvendes ved farvning med mørke nuancer. Teknikker til farvning med reaktive farvestoffer c. Anvendelse af polyfunktionelle reaktive farvestoffer Der anvendes polyfunktionelle reaktive farvestoffer med mere end én reaktiv funktionel gruppe for at sikre en høj fikseringsgrad i røgfarvning. Kan anvendes generelt. d. CPB-farvning Farvning udføres med CPB-metoden (se afsnit 1.9.4). Kan anvendes generelt. e. Optimeret skylning Skylning efter farvning med reaktive farvestoffer foretages ved høj temperatur (f.eks. op til 95 °C) og uden brug af vaskemidler. Varmen fra skyllevandet nyttiggøres (se BAT 11 i). Kan anvendes generelt. Teknikker til kontinuerlig farvning med reaktive farvestoffer f. Brug af koncentreret alkaliopløsning Ved CPB-farvning (se afsnit 1.9.4) anvendes koncentrerede vandige alkaliopløsninger uden natriumsilikat til fiksering af farvestoffer. Kan muligvis ikke anvendes ved farvning med mørke nuancer. g. Dampfiksering af reaktive farvestoffer De reaktive farvestoffer fikseres med damp, hvorved anvendelsen af fikseringskemikalier undgås. Anvendeligheden kan være begrænset af tekstilmaterialets egenskaber og produktspecifikationer (f.eks. farvning af høj kvalitet af polyester/bomuldsblandinger).

BAT 42. For at reducere emissioner til vand fra uldfarvning er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker i følgende prioritetsrækkefølge. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Optimeret reaktiv farvning Uldfarvning udføres med reaktive farvestoffer uden chrombejdse. Kan anvendes generelt. b. Optimeret metalkompleks farvning Farvning foretages med metalkomplekse farvestoffer under optimerede betingelser med hensyn til pH-værdi, hjælpestoffer og den anvendte syre for at øge udtømningen af farvningsvæsken og fikseringen af farvestofferne. Kan muligvis ikke anvendes ved farvning med mørke nuancer. c. Minimeret brug af chromater Når det er tilladt at anvende natrium- eller kaliumdichromat som bejdsemiddel, doseres dichromater alt efter den mængde farvestof, som ulden optager. Farvningsparametrene (f.eks. farvningsvæskens pH og temperatur) optimeres for at sikre, at farvningsvæsken udtømmes så meget som muligt. Kan anvendes generelt.

BAT 43. For at reducere emissioner til vand fra farvning af polyester med dispersionsfarvestoffer er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Batchfarvning uden farvebærere Batchfarvning af polyester og uldfrie polyesterblandinger foretages ved høj temperatur (f.eks. 130 °C) uden brug af farvebærere. Kan anvendes generelt. b. Anvendelse af miljøvenlige farvebærere ved batchfarvning Batchfarvning af polyester-uldblandinger foretages med klorfrie og bionedbrydelige farvebærere. c. Optimeret desorption af ikkefikseret farvestof ved batchfarvning Dette omfatter: — brug af desorptionsaccelerator baseret på carboxylsyrederivater — brug af et reduktionsmiddel, der kan anvendes under de sure forhold i den brugte farvningsvæske — brug af dispersionsfarvestoffer, der kan desorberes under alkaliske forhold ved hydrolyse i stedet for reduktion. Brugen af et reduktionsmiddel, der kan anvendes under sure forhold, er muligvis ikke anvendelig på polyester-elastanblandinger. Brugen af farvestoffer, der kan desorberes under alkaliske forhold, kan være begrænset af produktspecifikationer (f.eks. farvebestandighed og nuance).

1.6. BAT-konklusioner for trykning

BAT-konklusionerne i dette afsnit gælder for trykning og gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 44. For at reducere vandforbruget og spildevandsproduktionen er det BAT at optimere rengøringen af printerudstyr.

Beskrivelse

Dette omfatter:

— mekanisk fjernelse af trykpasta

— automatisk start og standsning af rengøringsvandforsyningen

— genbrug og/eller genanvendelse af rengøringsvand (se BAT 10 i).

BAT 45. For at udnytte ressourcerne effektivt er det BAT at anvende en kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse Udvælgelse af printteknologi a. Digital jettrykning Computerstyret indsprøjtning af farvestof i tekstilmaterialer. Er kun anvendelig i nye anlæg eller ved væsentlig opgradering af anlæg. b. Transfertrykning på syntetiske tekstilmaterialer Mønstret trykkes først på et mellemliggende medium (f.eks. papir) ved hjælp af udvalgte dispersionsfarvestoffer og overføres derefter til stoffet ved anvendelse af høj temperatur og højt tryk. Konstruktions- og driftsteknik c. Optimeret anvendelse af trykpasta Dette omfatter: — minimering af trykpastatilførselssystemets volumen (f.eks. minimering af rørlængder og -diametre) — sikring af en ensartet distribution af pastaen over hele printermaskinens bredde — stop for tilførsel af trykpasta kort før trykningens afslutning — manuel tilsætning af trykpasta til brug i mindre målestok. Kan anvendes generelt. Nyttiggørelse og genbrug af trykpasta d. Nyttiggørelse af resttrykpasta i serigrafi Resttrykpastaen i tilførselssystemet skubbes tilbage til den oprindelige beholder. Anvendeligheden på eksisterende anlæg kan være begrænset af udstyret. e. Genbrug af resttrykpasta Resttrykpastaen indsamles, sorteres efter type og genbruges. Graden af genbrug af trykpasta er begrænset af dens nedbrydelighed. Kan anvendes generelt.

BAT 46. For at forebygge ammoniakemissioner til luft og forhindre produktion af ureaholdigt spildevand fra trykning med reaktive farvestoffer på celluloseholdige materialer er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse a. Reduktion af ureaindholdet i trykpasta Trykningen foregår med en reduceret mængde urea i trykpasta og ved at kontrollere fugtindholdet i tekstilmaterialer. b. Totrinstrykning Trykningen foregår uden urea ved hjælp af to fyldningstrin med mellemliggende tørring og tilsætning af fikseringsmidler (f.eks. natriumsilikat).

BAT 47. For at reducere emissioner af organiske forbindelser (f.eks. formaldehyd) og ammoniak til luft fra trykning med pigmenter er det BAT at anvende trykkemikalier med bedre miljøpræstationer.

Beskrivelse

Dette omfatter:

— fortykningsmidler uden eller med lavt indhold af flygtige organiske forbindelser

— fikseringsmidler med ringe potentiale for frigivelse af formaldehyd

— bindemidler med lavt indhold af ammoniak og ringe potentiale for frigivelse af formaldehyd.

1.7. BAT-konklusioner for efterbehandling

BAT-konklusionerne i dette afsnit gælder for efterbehandling og gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

1.7.1. Efterbehandling for at gøre materialet strygelet

BAT 48. For at reducere emissioner af formaldehyd til luft fra efterbehandling for at gøre tekstilmateriale af cellulosefibre og/eller blandinger af celluloseholdige og syntetiske fibre strygelet er det BAT at anvende tværbindende midler uden eller med ringe potentiale for frigivelse af formaldehyd.

1.7.2. Blødgøring

BAT 49. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer for blødgøring er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse a. Anvendelse af begrænsede mængder blødgøringsmidler Se afsnit 1.9.4. Der tilsættes ikke blødgøringsmidler i farvningsvæsken, men disse påføres i et særskilt procestrin ved fyldning, sprøjtning eller skumdannelse. b. Blødgøring af bomuldstekstilmaterialer med enzymer Se BAT 16 c. Enzymer anvendes til blødgøring, eventuelt kombineret med vask eller farvning.

1.7.3. Efterbehandling med flammehæmmere

BAT 50. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer, navnlig for at forebygge eller reducere emissioner til miljøet og affald, ved efterbehandling med flammehæmmere er det BAT at anvende en eller begge af nedenstående teknikker, idet teknik a prioriteres. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Brug af tekstilmaterialer med iboende flammehæmmende egenskaber Der anvendes tekstiler, der ikke kræver efterbehandling med flammehæmmere. Anvendeligheden kan være begrænset af produktspecifikationer (f.eks. flammehæmning). b. Udvælgelse af flammehæmmere Flammehæmmere vælges under hensyntagen til: — de dermed forbundne risici, navnlig med hensyn til persistens og toksicitet, herunder muligheden for erstatning (f.eks. bromerede flammehæmmere, se BAT 14, punkt I. d) — sammensætningen og formen af de tekstilmaterialer, der skal behandles — produktspecifikationerne (f.eks. kombineret flammehæmmer og olie-/vand-/jordafvisende egenskab, vaskeholdbarhed). Kan anvendes generelt.

1.7.4. Efterbehandling med olie-, vand- og jordafvisende midler

BAT 51. For at forbedre de overordnede miljøpræstationer, navnlig for at forebygge eller reducere emissioner til miljøet og affald, ved efterbehandling med olie-, vand- og jordafvisende midler er det BAT at anvende olie-, vand- og jordafvisende midler med bedre miljøpræstationer.

Beskrivelse

De olie-, vand- og jordafvisende midler vælges under hensyntagen til:

— de dermed forbundne risici, navnlig med hensyn til persistens og toksicitet, herunder muligheden for erstatning (f.eks. PFAS, se BAT 14, punkt I. d)

— sammensætningen og formen af de tekstilmaterialer, der skal behandles

— produktspecifikationerne (f.eks. kombineret olie-, vand- og jordafvisende egenskab og flammehæmning).

1.7.5. Krympefri efterbehandling af uld

BAT 52. For at reducere emissioner til vand fra krympefri efterbehandling af uld er det BAT at anvende klorfrie antifiltkemikalier.

Beskrivelse

Der anvendes uorganiske salte af peroxymonosvovlsyre til krympefri efterbehandling af uld.

Anvendelse

Anvendeligheden kan være begrænset af produktspecifikationer (f.eks. krympning).

1.7.6. Mølbekæmpende efterbehandling

BAT 53. For at reducere forbruget af mølbekæmpende midler er det BAT at anvende en af nedenstående teknikker eller en kombination af disse. Teknik Beskrivelse Anvendelse a. Udvælgelse af hjælpestoffer til farvning Når der tilsættes mølbekæmpende midler direkte til farvningsvæsken, vælges der hjælpestoffer til farvningen (f.eks. udjævningsmidler), der ikke forhindrer optagelsen af de mølbekæmpende midler. Kan anvendes generelt. b. Anvendelse af begrænsede mængder mølbekæmpende midler Se afsnit 1.9.4. I tilfælde af sprøjtning nyttiggøres den overskydende mølbekæmpende opløsning fra tekstilmaterialet ved centrifugering og genbruges. Kan anvendes generelt.

1.8. BAT-konklusioner for laminering

BAT-konklusionen i dette afsnit gælder for laminering og gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i afsnit 1.1.

BAT 54. For at reducere emissioner af organiske forbindelser til luft fra laminering er det BAT at anvende varmsmeltningslaminering i stedet for flammelaminering.

Beskrivelse

Der påføres smeltede polymerer på tekstilerne uden brug af flamme.

Anvendelse

Kan ikke anvendes på tynde tekstiler og kan begrænses af bindingsstyrken mellem laminatet og tekstilmaterialerne.

1.9. Beskrivelse af teknikker

1.9.1. Teknik til udvælgelse af proceskemikalier, forebyggelse eller reduktion af emissioner til luft

Teknik Beskrivelse Emissionsfaktorer Emissionsfaktorer er repræsentative værdier, der holder mængden af et udledt stof op imod en proces, som er forbundet med emissionen af det pågældende stof. Emissionsfaktorerne udledes af emissionsmålinger i henhold til en foruddefineret protokol under hensyntagen til tekstilmaterialerne og referenceforarbejdningsbetingelserne (f.eks. hærdningstid og temperatur). De udtrykkes som massen af et udledt stof divideret med massen af de behandlede tekstilmaterialer under referenceforarbejdningsbetingelserne (f.eks. gram organisk kulstof udledt pr. kg tekstilmateriale behandlet ved en spildgasstrøm på 20 m3/time). Der tages højde for mængden af, de farlige egenskaber ved og blandingssammensætningen af proceskemikalierne og tekstilmaterialets optagelse heraf.

1.9.2. Teknikker til at reducere emissioner til luft

Teknik Beskrivelse Adsorption Fjernelse af forurenende stoffer fra en spildgasstrøm ved tilbageholdelse på en fast overflade (aktivt kul anvendes typisk som adsorptionsmiddel). Adsorption kan være regenerativ eller ikkeregenerativ. I ikkeregenerativ adsorption regenereres det brugte adsorptionsmiddel ikke, men bortskaffes. Ved regenerativ adsorption desorberes adsorbatet efterfølgende, f.eks. med damp (ofte på stedet), til genbrug eller bortskaffelse, og adsorptionsmidlet genbruges. Ved kontinuerlig drift anvendes der typisk mere end to adsorbere parallelt, hvoraf den ene er i desorptionstilstand. Kondensering Kondensering er en teknik, der eliminerer dampe af organiske og uorganiske forbindelser fra en spildgasstrøm ved at reducere dens temperatur til under dens dugpunkt. Cyklon Udstyr til fjernelse af støv fra en spildgasstrøm baseret på overførsel af centrifugalkræfter, normalt i et konisk kammer. Elektrofilter (ESP) Elektrofiltre (ESP) fungerer således, at partikler lades og separeres under påvirkning af et elektrisk felt. Elektrofiltre kan fungere under en lang række forskellige betingelser. Rensningseffektiviteten kan afhænge af antallet af felter, opholdstid (størrelse) og opstrømsudstyr til partikelfjernelse. De omfatter normalt mellem to og fem felter. Elektrofiltre kan være af den tørre eller våde type, afhængigt af den teknik, der anvendes til at opsamle støv fra elektroderne. Termisk oxidation Oxidation af brændbare gasser og lugtstoffer i en spildgasstrøm ved at opvarme blandingen af forurenende stoffer med luft eller ilt til over selvantændelsespunkte