DA Den Europæiske Unions Tidende L 183/29

KOMMISSIONENS AFGØRELSE (EU) 2015/1092

af 23. juli 2014

om Grækenlands statsstøtte SA.34824 (2012/C), SA.36007 (2013/NN), SA.36658 (2014/NN), SA.37156 (2014/NN), SA.34534 (2012/NN) til National Bank of Greece Group i forbindelse med:

— rekapitalisering og omstrukturering af National Bank of Greece S.A.

— afvikling af First Business Bank S.A. ved overførsel til National Bank of Greece S.A.

— afvikling af Probank S.A. ved overførsel til National Bank of Greece S.A.

— afvikling af Cooperative Bank of Lesvos-Limnos, Cooperative Bank of Achaia og Cooperative Bank of Lamia

(meddelt under nummer C(2014) 5201)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret medlemsstaterne og andre interesserede parter til at fremsætte bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser, og

ud fra følgende betragtninger:

1. SAGSFORLØB

1.1. SAGSFORLØB VEDRØRENDE NATIONAL BANK OF GREECE GROUP (1) (HEREFTER »BANKEN«).

(1) Ved beslutning af 19. november 2008 godkendte Kommissionen en ordning med titlen »Support Measures for the Credit Institutions in Greece« (den græske bankstøtteordning), der skulle sikre stabiliteten i det græske finansielle system. Den græske bankstøtteordning tillader støtte i henhold til sine tre underliggende foranstaltninger, nemlig en rekapitaliseringsforanstaltning, en garantiforanstaltning og en foranstaltning med statsobligationslån (2).

(2) I betragtning 14 til beslutningen af 19. november 2008 angives det, at der ville blive anmeldt en omstruktureringsplan til Kommissionen i henseende til rekapitaliseringsforanstaltningens støttemodtagere.

(3) I maj 2009 blev banken rekapitaliseret under rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning.

(4) Den 2. august 2010 indsendte de græske myndigheder en omstruktureringsplan for banken til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne plan og de senere ajourføringer heraf samt yderligere oplysninger, som blev indsendt af de græske myndigheder som sag SA.30342 (PN 26/2010) og siden sag SA.32788 (2011/PN).

(5) I december 2011 blev banken igen rekapitaliseret af Grækenland under rekapitaliseringsforanstaltningen. Den 22. december 2011 godkendte Kommissionen den anden rekapitalisering af banken (3).

(6) Banken har gentagne gange modtaget statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning (4). Den modtog også statsgaranteret nødlikviditetsstøtte (herefter »statsgaranteret ELA«).

(7) Den 18. marts 2012 tilbagekaldte den græske nationalbank licensen for tre andelsbanker (herefter »de tre andelsbanker«), dvs. Cooperative Bank of Lesvos-Limnos (herefter »Lesvos-Limnos Bank«), Cooperative Bank of Achaia (herefter »Achaia Bank«) og Cooperative Bank of Lamia (herefter »Lamia Bank«), og satte dem til afvikling.

(8) Kommissionen registrerede de oplysninger, den uformelt havde modtaget fra Grækenland vedrørende afviklingen af andelsbankerne, som sag SA.34534 (2012/NN).

(9) Den 23. marts 2012 iværksatte den græske nationalbank overførslen af udvalgte passiver i de tre andelsbanker til banken og fastsatte beløbet for de udækkede finansieringsbehov (5), der skulle dækkes af den græske finansielle stabilitetsfond (herefter »stabilitetsfonden«) i henhold til lov 4051/2012 (6). De udækkede finansieringsbehov var lig med værdien af de overførte passiver, da der ikke blev overført aktiver fra de tre andelsbanker.

(10) Den 20. april 2012 afgav stabilitetsfonden en tilsagnserklæring til banken, hvorved den forpligtede sig til at medvirke ved den planlagte udvidelse af bankens aktiekapital. Den 28. maj 2012 bevilgede stabilitetsfonden en bro-rekapitalisering på 7 430 mio. EUR til banken (herefter »første bro-rekapitalisering«).

(11) I maj 2012 anmeldte de græske myndigheder den tilsagnserklæring til Kommissionen, som stabilitetsfonden havde afgivet til banken. Kommissionen registrerede den som en ikke-anmeldt støtteforanstaltning (sag SA.34824 (2012/NN)), idet foranstaltningen allerede var gennemført.

(12) Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen en formel undersøgelsesprocedure af første bro-rekapitalisering (herefter »NBG-indledningsafgørelsen«) (7).

(13) I december 2012 bevilgede stabilitetsfonden endnu en bro-rekapitalisering på 2 326 mio. EUR til banken (herefter »anden bro-rekapitalisering«) (8). De græske myndigheder anmeldte denne foranstaltning til Kommissionen den 27. december 2012. Kommissionen registrerede disse foranstaltninger som sag SA.36007 (2013/NN).

(14) I juni 2013 bekendtgjorde banken, at den havde afsluttet sin udstedelse af fortegningsret til en værdi af 1 079 mio. EUR (9), mens stabilitetsfonden delvist omlagde første og anden bro-rekapitalisering til egenkapital (herefter »rekapitaliseringen foråret 2013«, som omfatter både udstedelsen af rettigheder til en værdi af 1 079 mio. EUR og omlægningen af første og anden bro-rekapitalisering). Rekapitaliseringen i foråret 2013 beløb sig til i alt 9 756 mio. EUR, hvoraf 8 677 mio. EUR blev tilført af stabilitetsfonden (herefter »stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013«).

(15) Den 19. december 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om vilkårene for rekapitaliseringen foråret 2013.

(16) Den 25. juni 2014 indsendte de græske myndigheder en endelig omstruktureringsplan for banken (herefter »omstruktureringsplanen«) til Kommissionen. Samme dag fremsendte de oplysninger om den statsgaranterede ELA. De anførte, at de fortsat ønskede at forsyne banken med denne likviditetsstøtte samt statsgarantier for gældsinstrumenter og statsobligationslån i henhold til den græske bankstøtteordning. Kommissionen registrerede anmeldelsen under sag SA.34824 (2012/C).

(17) Kommissionen afholdt talrige møder og telefonkonferencer og udvekslede mange e-mails med repræsentanter for de græske myndigheder og banken.

(18) Grækenland accepterer, at nærværende afgørelse undtagelsesvis kun vedtages på engelsk.

1.2. PROCEDURE VEDRØRENDE DE OPKØBTE VIRKSOMHEDER

1.2.1. Procedure vedrørende First Business Bank S.A.

(19) I juli 2009 blev First Business Bank S.A. (herefter »FB Bank«) rekapitaliseret af Grækenland i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning (10) til et beløb af 50 mio. EUR.

(20) I foråret 2013 besluttede den græske nationalbank at iværksætte afviklingen af FB Bank gennem en købs- og overtagelsesprocedure (11).

(21) Den 1. maj 2013 opfordrede den græske nationalbank de fire største banker i Grækenland til at afgive ikkebindende tilbud på en portefølje af FB Banks aktiver og passiver. Den græske nationalbank anførte i sit brev til budgiverne, at stabilitetsfonden i tillæg til det udækkede finansieringsbehov ville dække køberens kapitelbehov i forbindelse med de aktiver, der var overført fra FB Bank.

(22) Den 8. maj 2013 indgav banken og en anden bank deres foreløbige bud.

(23) Den 10. maj 2013 reviderede banken sit tilbud.

(24) Samme dag iværksatte den græske nationalbank afviklingen af FB Bank og overførslen af udvalgte aktiver og passiver til banken.

(25) Den 11. maj 2013 fremsendte de græske myndigheder oplysninger til Kommissionen om afviklingen af FB Bank. Kommissionen registrerede disse oplysninger og de efterfølgende anmeldelser fra de græske myndigheder som sag SA.36658 (2014/NN).

(26) Den 28. juni 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af finansieringsbehovet, som det oprindeligt var beregnet.

(27) Den 29. juli 2013 anmeldte de græske myndigheder dækningen af det udækkede finansieringsbehov for et samlet beløb på ca. 524 mio. EUR som beregnet på afviklingstidspunktet på grundlag af data pr. 31. marts 2013 til Kommissionen.

(28) Den 7. november 2013 færdigberegnede den græske nationalbank det samlede udækkede finansieringsbehov, som beløb sig til 457 mio. EUR (12).

(29) Den 13. november 2013 udbetalte stabilitetsfonden den resterende del af det udækkede finansieringsbehov til banken.

(30) Den 25. juni 2014 meddelte de græske myndigheder Kommissionen, at banken ikke agter at anmode stabilitetsfonden om at dække det kapitalbehov, der opstod med bankens opkøb af FB Banks aktiver.

1.2.2. Procedure vedrørende Probank S.A.

(31) Den 10. maj 2013 udnævnte den græske nationalbank en tilsynsførende for Probank S.A. (herefter »Probank«).

(32) I juli 2013 besluttede den græske nationalbank at iværksætte afviklingen af Probank gennem en købs- og overtagelsesprocedure.

(33) Den 22. juli 2013 opfordrede den græske nationalbank de fire største banker i Grækenland til at afgive ikkebindende tilbud på en portefølje af Probanks aktiver og passiver. Den græske nationalbank anførte i sit brev til de potentielle budgivere, at stabilitetsfonden i tillæg til det udækkede finansieringsbehov ville dække køberens kapitelbehov i forbindelse med de aktiver, der var overført fra Probank.

(34) Den 24. juli 2013 afgav en bank et foreløbigt tilbud, og den 25. juli 2013 afgav banken sit bindende tilbud.

(35) Den 26. juli 2013 iværksatte den græske nationalbank afviklingen af Probank og overførslen af udvalgte aktiver og passiver til banken.

(36) Den 29. juli 2013 anmeldte de græske myndigheder dækningen af det udækkede finansieringsbehov for et samlet beløb på ca. 238 mio. EUR som beregnet på afviklingstidspunktet af den græske nationalbank på grundlag af data pr. 31. marts 2013 til Kommissionen. Kommissionen registrerede denne anmeldelse og de efterfølgende oplysninger fra de græske myndigheder som sag SA.37156 (2014/NN).

(37) Den 9. august 2013 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af finansieringsbehovet, som det oprindeligt var beregnet.

(38) Den 30. december 2013 færdigberegnede den græske nationalbank det samlede udækkede finansieringsbehov, som beløb sig til 563 mio. EUR.

(39) Den 31. december 2013 udbetalte stabilitetsfonden den resterende del af det udækkede finansieringsbehov til banken.

(40) Samme dag fremsendte den græske nationalbank yderligere oplysninger om færdigberegningen af det udækkede finansieringsbehov til Kommissionen.

(41) Den 25. juni 2014 meddelte de græske myndigheder Kommissionen, at banken ikke agter at anmode stabilitetsfonden om at dække det kapitalbehov, der opstod med bankens opkøb af Probanks aktiver.

2. BESKRIVELSE

2.1. BANKEN OG DENS VANSKELIGHEDER

2.1.1. Den græske banksektors situation generelt

(42) Grækenlands bruttonationalprodukt (BNP) faldt med 20 % fra 2008 til 2012 som vist i tabel 1. Som følge heraf har de græske banker oplevet en hastigt stigende misligholdelsesgrad på lån ydet til græske husholdninger og virksomheder (13). Denne udvikling har været en belastning for de græske bankers aktivbeholdninger og har øget kapitalbehovet. Tabel 1 Real BNP-vækst i Grækenland, 2008-2013 Grækenland 2008 2009 2010 2011 2012 2013 Real BNP-vækst, % – 0,2 – 3,1 – 4,9 – 7,1 – 6,4 – 3,9 Kilde: Eurostat på: http://epp.eurostat.ec.europa.eu/tgm/table.do?tab=table&init=1&plugin=1&language=en&pcode=tec00115

(43) Desuden iværksatte Grækenland i februar 2012 en obligationsombytning for den private sektor kaldet »Private Sector Involvement« (herefter »PSI-programmet«). En række græske banker deltog i PSI-programmet, hvorunder den græske regering tilbød eksisterende private obligationsejere nye værdipapirer (herunder nye græske statsobligationer (herefter »GSO'er«), værdipapirer med BNP-afhængigt udbytte og PSI-vouchers udstedt af den europæiske finansielle stabilitetsfacilitet (herefter »EFSF«)) i bytte for eksisterende græske statsobligationer med en nominel diskonteringssats på 53,5 % og længere løbetider (14). De græske myndigheder bekendtgjorde resultaterne af denne obligationsombytning den 9. marts 2012 (15). Ombytningen resulterede i betydelige tab for obligationsejerne (skønnet af den græske nationalbank til et tab for de græske banker på gennemsnitligt 78 % af den pålydende værdi af gamle græske statsobligationer) og deraf følgende kapitalbehov, som blev bogført med tilbagevirkende kraft i de græske bankers 2011-regnskaber. Tabel 2 Samlede PSI-tab hos de største græske banker (mio. EUR) Banker Pålydende værdi af GSO'er (1) Pålydende værdi af statslige lån (2) Samlet pålydende værdi (3) = (1) + (2) PSI-tab på GSO'er (4) PSI-tab på statslige lån (5) Samlet bruttotab på PSI (6) = (4) + (5) Samlet bruttotab på PSI/Tier 1 (16) kernekapital (dec. 2011) (%) Samlet bruttotab på PSI/samlede aktiver (dec. 2011) (%) NBG 13 748 1 001 14 749 10 985 751 11 735 161,0 11,0 Eurobank 7 001 335 7 336 5 517 264 5 781 164,5 7,5 Alpha 3 898 2 145 6 043 3 087 1 699 4 786 105,7 8,1 Piræus 7 063 280 7 343 5 686 225 5 911 226,0 12,0 Probank 415 0 415 295 0 295 105,1 8,7 FB Bank 70 0 70 49 0 49 33,8 3,1 Kilde: Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 14.

(44) Eftersom de græske banker i betydelig grad manglede kapital som følge af PSI-programmet og den fortsatte recession, blev der stillet midler til rådighed for disse bankers rekapitalisering i medfør af memorandummet om økonomisk politik og finanspolitik (Memorandum of Economic and Financial Policies, herefter »MEFP«) af 11. marts 2012 i andet tilpasningsprogram for Grækenland indgået mellem den græske regering, Den Europæiske Union, Den Internationale Valutafond (IMF) og Den Europæiske Centralbank (ECB). De græske myndigheder anslog bankernes samlede rekapitaliseringsbehov og afviklingsomkostninger, der skulle finansieres i henhold til programmet, til 50 mia. EUR (17). Dette beløb blev beregnet på grundlag af en stresstest udført af den græske nationalbank for perioden fra december 2011 til udgangen af december 2014 (herefter »2012-stresstesten«), som var baseret på Blackrocks prognose for tab på lån (18). Midlerne til rekapitaliseringen af de græske banker udbetales gennem stabilitetsfonden. Tabel 3 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, som det er fremgået af 2012-stresstesten. Tabel 3 2012-stresstesten: De største græske bankers kapitalbehov (mio. EUR) Banker Reference-CT1 (dec. 2011) (1) Samlet bruttotab på PSI (dec. 2011) (2) Hensættelser vedrørende PSI (juni 2011) (3) Prognoser for akkumuleret bruttotab for kreditrisiko (4) Hensættelser til tab på lån (dec. 2011) (5) Intern kapitaldannelse (6) Mål-CT1 (dec. 2014) (7) Kapitalbehov (8) = (7) - (1) - (2) - (3) - (4) - (5) - (6) NBG 7 287 – 11 735 1 646 – 8 366 5 390 4 681 8 657 9 756 Eurobank 3 515 – 5 781 830 – 8 226 3 514 2 904 2 595 5 839 Alpha 4 526 – 4 786 673 – 8 493 3 115 2 428 2 033 4 571 Piræus 2 615 – 5 911 1 005 – 6 281 2 565 1 080 2 408 7 335 Probank 281 – 295 59 – 462 168 147 180 282 FB Bank 145 – 49 0 – 285 167 – 29 116 168 Kilde: Bank of Greece, Report on the Recapitalisation and the Restructuring of the Greek Banking Sector, december 2012, s. 8.

(45) Ifølge MEFP vil banker, der indsender planer for rentabel kapitalisering, få lejlighed til at ansøge om og modtage offentlig støtte på en måde, som bevarer den private sektors incitamenter til at tilføre kapital og dermed minimere byrden for skatteborgerne (19). Den græske nationalbank mente kun, at de fire største banker var rentable (Eurobank, National Bank of Greece, Piraeus Bank og Alpha Bank) (20). De modtog den første rekapitalisering fra stabilitetsfonden i maj 2012.

(46) De nationale indlån i bankerne i Grækenland faldt med 37 % i alt fra udgangen af 2009 til juni 2012 som følge af recessionen og den politiske usikkerhed. De fire banker måtte betale mere i indlånsrente for at holde på indskuddene. Indlånsomkostningerne steg og indskrænkede bankernes nettorentetillæg. Da de græske banker blev udelukket fra engrosfinansieringsmarkederne, blev de helt afhængige af finansiering fra Eurosystemet (21), hvoraf en stigende del var likviditetsstøtte i en nødsituation (ELA) ydet af den græske nationalbank.

(47) Den 3. december 2012 iværksatte Grækenland et tilbagekøbsprogram for de nye GSO'er, som bankerne havde modtaget i forbindelse med PSI-programmet, til kurser fra 30,2 % til 40,1 % af den nominelle værdi (22). De græske banker deltog i dette tilbagekøbsprogram, som udløste yderligere tab på deres balance, idet det regnskabsmæssige tab (dvs. forskellen mellem markedsværdien og den nominelle værdi), der blev bogført i forbindelse med PSI-programmet, var definitivt og uigenkaldeligt (23).

(48) I december 2012 fik de fire største græske banker en anden bro-rekapitalisering af stabilitetsfonden.

(49) I foråret 2013 blev bro-rekapitaliseringerne af de fire banker konverteret til permanente rekapitaliseringer i ordinære aktier, hvor stabilitetsfonden har mere end 80 % af aktierne i hver af de fire banker. For de banker, for hvem det lykkedes at tiltrække privat kapital af en fastsat størrelse, modtog stabilitetsfonden aktier uden stemmerettigheder, og private investorer, der indskød ny kapital sammen med stabilitetsfonden, modtog garantier for de aktier, som stabilitetsfonden opkøbte.

(50) I juli 2013 engagerede den græske nationalbank en rådgiver til at udføre en diagnostisk undersøgelse af alle græske bankers udlånsportefølje. Denne rådgiver udarbejdede prognoser for tab på lån (herefter »PTL«) for alle de græske bankers nationale udlånsporteføljer samt for lån med græsk risiko i udenlandske filialer og datterselskaber over en tidshorisont på 3,5 år og for lånenes fulde løbetid. Analysen omfattede prognoser for tab på lån i to makroøkonomiske scenarier, et referencescenarie og et negativt scenarie. Prognoserne for tab på lån i udenlandske udlånsporteføljer blev vurderet af den græske nationalbank ved hjælp af input fra rådgiveren.

(51) På baggrund af rådgiverens vurdering af prognoserne for tab på lån iværksatte den græske nationalbank en ny stresstest i efteråret 2013 (herefter »2013-stresstesten«) for at vurdere, hvor solide de græske bankers kapitalposition var, både i et referencescenarie og i et negativt scenarie. Den græske nationalbank foretog en vurdering af kapitalbehovet med teknisk bistand fra en anden rådgiver.

(52) De centrale elementer i kapitalbehovsvurderingen i 2013-stresstesten var i) prognoserne for tab på lån (24) for bankernes udlånsportefølje på et konsolideret grundlag for græsk risiko og udenlandsk risiko fratrukket eksisterende lånereserver og ii) den anslåede driftsrentabilitet hos bankerne i perioden fra juni 2013 til december 2016 baseret på en konservativ justering af omstruktureringsplanerne, som var indsendt til den græske nationalbank i løbet af fjerde kvartal af 2013. Tabel 4 viser en oversigt over beregningen af kapitalbehovet hos de største græske banker, der er foretaget på et konsolideret grundlag i referencescenariet i denne 2013-stresstest. Tabel 4 2013-stresstesten: Kapitalbehovet hos de græske banker, beregnet på et konsolideret grundlag i referencescenariet (mio. EUR) Banker Reference-CT1 (juni 2013) (1) Hensættelser til tab på lån (juni 2013) (2) PTL for græsk risiko (3) PTL for udenlandsk risiko (25) (4) Intern kapitaldannelse (5) Stresstest-CT1 (dec. 2016) (6) Kapitalbehov (7) = (6) – (1) – (2) – (3) – (4) – (5) NBG (26) 4 821 8 134 – 8 745 – 3 100 1 451 4 743 2 183 Eurobank (27) 2 228 7 000 – 9 519 – 1 628 2 106 3 133 2 945 Alpha 7 380 10 416 – 14 720 – 2 936 4 047 4 450 262 Piræus 8 294 12 362 – 16 132 – 2 342 2 658 5 265 425 Kilde: Bank of Greece, 2013 Stress Test of the Greek Banking Sector, marts 2014, s. 42.

(53) Den 6. marts 2014 bekendtgjorde den græske nationalbank resultatet af 2013-stresstesten og anmodede bankerne om at indsende deres planer for rejsning af kapital inden medio april 2014 til dækning af kapitalbehovet i referencescenariet.

(54) Fra udgangen af marts 2013 til begyndelsen af maj 2014 blev der foretaget yderligere forhøjelser af disse fire bankers aktiekapital.

2.1.2. Støttemodtageren

(55) Banken yder generelle banktjenester, primært i Grækenland, Tyrkiet og andre lande i det centrale, østlige og sydøstlige Europa (Cypern, Rumænien, Bulgarien, Serbien, Albanien og den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (»FYROM«)). Den tilbyder den fulde vifte af bank- og finansprodukter og tjenesteydelser til private såvel som erhvervslivet. Den driver detail- og forretningsbankvirksomhed og tilbyder private banking, formueforvaltning, forsikring, finansiering, kapitalmarkedsydelser og andre tjenesteydelser. Banken er anmeldt som aktieselskab i Grækenland, og dens aktier noteres på Athens fondsbørs. Den 30. september 2012 beskæftigede banken i alt 37 831 personer (28), hvoraf omtrent en tredjedel arbejdede i Grækenland, en tredjedel arbejdede i Tyrkiet, og resten arbejdede i de øvrige lande, primært i Sydøsteuropa.

(56) Banken deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån med en pålydende værdi af 14 749 mio. EUR. Dens samlede PSI-relaterede omkostning beløb sig til ca. 11 735 mio. EUR før skat og blev fuldt ud bogført i 2011-regnskaberne (29). Under tilbagekøbsprogrammet i december 2012 solgte banken de nye GSO'er, den havde modtaget i forbindelse med PSI, til en meget lavere kurs end den nominelle værdi. Dette salg krystalliserede bankens tab på de nye GSO'er.

(57) Bankens nøgletal i december 2010, december 2011, december 2012 og december 2013 (konsoliderede data i henhold til årsregnskaberne) vises i tabel 5. Tabel 5 National Bank of Greeces nøgletal, 2010, 2011, 2012 og 2013 (30) Driftsregnskab (i mio. EUR) 2010 2011 2012 2013 Nettorenteindtægt 4 148 3 843 3 365 3 157 Driftsindtægter i alt 4 639 4 372 3 527 3 771 Driftsudgifter i alt – 2 512 – 2 541 – 2 322 – 2 547 Indtægter før hensættelser 2 127 1 833 1 205 1 224 Værdiforringelsestab til dækning af kreditrisiko – 1 450 – 3 439 – 2 966 – 1 373 Værdiforringelsestab på GSO'er og lån under PSI 0 – 11 783 – 187 0 Nettofortjeneste/tab 440 – 12 325 – 2 131 807 Udvalgte nøgletal (mio. EUR) 31. december 2010 31. december 2011 31. december 2012 31. december 2013 Samlet tilgodehavende hos kunder (lån og forskud) 77 262 71 496 69 135 67 250 Indlån 68 039 59 544 58 722 62 876 Aktiver i alt 120 745 106 870 104 798 110 930 Egenkapital i alt (31) 10 905 – 253 – 2 042 7 874

(58) Tabel 5 illustrerer, at banken ud over de enorme tab, den bogførte i 2011 på grund af PSI-programmet (11 735 mio. EUR (32)), led under vigende indtjening (bl.a. på grund af de højere indlånsomkostninger) og store og stigende værdiforringelser på sin udlånsportefølje i Grækenland og i udlandet. Bankens likviditetsstilling blev ramt af indlånsflugten, men forholdet mellem dens nettoudlån og -indlån var relativt lavt sammenlignet med andre græske banker (118 % pr. 31. december 2012 (33)).

(59) Efter 2013-stresstesten, hvor bankens kapitalbehov blev anslået til 2 183 mio. EUR i referencescenariet, søgte banken at rejse kapital på markedet til en værdi af 2,5 mia. EUR.

(60) Den 6. maj 2014 bekendtgjorde banken, at man indledte en bookbuilding (34) til et beløb af 2,5 mia. EUR (35).

(61) Den 9. maj 2014 bekendtgjorde banken udstedelsen af 1 136,4 millioner nye ordinære aktier til kurs 2,20 EUR pr. stk., hvilket gav en bruttoindtjening på i alt 2,5 mia. EUR (36). Udvidelsen af bankens aktiekapital skete via en annullering af de eksisterende aktionærers tegningsret i overensstemmelse med beslutning truffet på generalforsamlingen i Athen den 10. maj 2014 (37). Stabilitetsfonden godkendte udvidelsen af bankens aktiekapital på grundlag af to uafhængige værdiansættelser udført af uafhængige eksperter i henhold til lov 3864 (38).

2.2. BANKENS KØB AF GRÆSKE BANKAKTIVITETER

2.2.1. Køb af udvalgte passiver i de tre andelsbanker

(62) Den 18. marts 2012 bemærkede den græske nationalbank, at de tre andelsbanker ikke opfyldte kapitaltilstrækkelighedskravene, og konkluderede, at de ikke ville være i stand til at forhøje deres kapital. Den græske nationalbank besluttede derfor at tilbagekalde deres licenser og satte dem til afvikling.

(63) Den græske nationalbank fandt, at det var nødvendigt at træffe afviklingsforanstaltninger, herunder at sælge indlånene på auktion inden for rammerne af reglerne om afvikling (artikel 63D, i lov 3601/2007) og dække det relevante udækkede finansieringsbehov, for at fastholde de forbedringer i indskydernes tillid, der var sket i kølvandet på den vellykkede gennemførelse af PSI-programmet og det andet tilpasningsprogram, og som trods den nylige vending af markedsstemningen var skrøbelige. Den græske nationalbank anslog, at kundeindlånene (baseret på ureviderede data pr. 30. september 2013) i de tre andelsbanker udgjorde i alt ca. 325 mio. EUR den 19. marts 2012.

(64) Den græske nationalbank iværksatte en købs- og overtagelsesprocedure, hvor alle indlån, herunder interbankindlån, og fordringer og passiver over for Hellenic Deposit and Investment Guarantee Fund (herefter »HDIGF«), men ingen lån, ville blive overført til køberen. Den 20. marts 2012 opfordrede den græske nationalbank de fem største græske kreditinstitutter til at afgive bud. Banken og tre andre banker afgav bindende bud. Bankens bud blev foretrukket med hensyn til betaling og tid til gennemførelsen af overførslen. Banken tilbød at betale et beløb svarende til […] (39) % af de overførte indlån og anslog, at overførslen kunne gennemføres på en arbejdsdag.

2.2.1.1. Cooperative Bank of Lesvos-Limnos (herefter »Lesvos-Limnos Bank«)

(65) Den 23. marts 2012 besluttede den græske nationalbank, at Lesvos-Limnos Banks fordringer og passiver over for HDIGF skulle overføres til banken (40). Ifølge den græske nationalbank (41) beløb dagsværdien af de overførte passiver sig til […] mio. EUR, mens der ikke blev overført nogen aktiver. Betalingen blev beregnet (42) til […] mio. EUR, dvs. […] % af de overførte indlån. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i overensstemmelse med artikel 63D, stk. 13, i lov 3601/2007. Den 10. april 2012 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov i EFSF-obligationer og bekræftede samtidig, at det resterende beløb ville blive udbetalt efter den endelige beregning af det udækkede finansieringsbehov. Den 22. juni 2012 fastslog den græske nationalbank, at Lesvos-Limnos Banks endelige udækkede finansieringsbehov beløb sig til 56,6 mio. EUR. Stabilitetsfonden dækkede den ikke-udbetalte del af det udækkede finansieringsbehov den 20. juli 2012.

(66) På tidspunktet for afviklingen beskæftigede Lesvos-Limnos Bank 37 personer og havde tre filialer. Banken overtog ikke Lesvos-Limnos Banks filialer, og de ansatte blev afskediget.

2.2.1.2. Cooperative Bank of Achaia (herefter »Achaia Bank«)

(67) Den 23. marts 2012 besluttede den græske nationalbank, at Achaia Banks fordringer og passiver over for HDIGF skulle overføres til banken (43). Ifølge den græske nationalbank (44) beløb dagsværdien af de overførte passiver sig til […] mio. EUR, mens der ikke blev overført nogen aktiver. Betalingen blev beregnet (45) til […] mio. EUR, dvs. […] % af de overførte indlån. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i overensstemmelse med artikel 63D, stk. 13, i lov 3601/2007. Den 10. april 2012 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov i EFSF-obligationer og bekræftede samtidig, at det resterende beløb ville blive udbetalt efter den endelige beregning af det udækkede finansieringsbehov. Den 22. juni 2012 fastslog den græske nationalbank, at Achaia Banks endelige udækkede finansieringsbehov beløb sig til 212,9 mio. EUR. Stabilitetsfonden dækkede den ikke-udbetalte del af det udækkede finansieringsbehov den 20. juli 2012.

(68) På tidspunktet for afviklingen beskæftigede Achaia Bank 103 personer og havde 13 filialer. Banken overtog ikke Achaia Banks filialer, og de ansatte blev afskediget.

2.2.1.3. Cooperative Bank of Lamia (herefter »Lamia Bank«)

(69) Den 23. marts 2012 besluttede den græske nationalbank, at Lamia Banks fordringer og passiver over for HDIGF skulle overføres til banken (46). Ifølge den græske nationalbank beløb dagsværdien af de overførte passiver sig til […] mio. EUR, mens der ikke blev overført nogen aktiver. Betalingen blev beregnet (47) til […] mio. EUR, dvs. […] % af de overførte indlån. Det udækkede finansieringsbehov blev dækket af stabilitetsfonden i overensstemmelse med artikel 63D, stk. 13, i lov 3601/2007. Den 10. april 2012 udbetalte stabilitetsfonden to tredjedele af det samlede udækkede finansieringsbehov i EFSF-obligationer og bekræftede samtidig, at det resterende beløb ville blive udbetalt efter den endelige beregning af det udækkede finansieringsbehov. Den 22. juni 2012 fastslog den græske nationalbank, at Lamia Banks endelige udækkede finansieringsbehov beløb sig til 56,3 mio. EUR. Stabilitetsfonden dækkede den ikke-udbetalte del af det udækkede finansieringsbehov den 20. juli 2012.

(70) På tidspunktet for afviklingen beskæftigede Lamia Bank 47 personer og havde fem filialer. Banken overtog ikke Lamia Banks filialer, og de ansatte blev afskediget.

(71) Beløbene for de tre andelsbankers udækkede finansieringsbehov er anført i tabel 6. Tabel 6 De tre andelsbankers endelige udækkede finansieringsbehov Endeligt udækket finansieringsbehov (mio. EUR) Lesvos-Limnos Bank 56,6 Achaia Bank 212,9 Lamia Bank 56,3 I alt 325,8 Kilder: Den græske nationalbanks afviklingsforanstaltningskommissions beslutning 3/1, 3/2 og 3/3 af 22. juni 2012.

2.2.2. Køb af udvalgte aktiver og passiver i First Business Bank

(72) FB Bank var en lille bank med en samlet balance på 1,4 mia. EUR på tidspunktet for afviklingen og en markedsandel på under 1 % i lån og indlån. FB Bank havde 19 filialer i Grækenland og beskæftigede 260 personer den 31. december 2012.

(73) Under den græske bankstøtteordning modtog FB Bank i) en tilførsel på 50 mio. EUR fra den græske stat i juli 2009, ii) græske statsobligationer for 60 mio. EUR i maj 2012 (48) og iii) en statsgaranti for udstedte obligationer med en nominel værdi af 50 mio. EUR i marts 2011.

(74) FB Bank deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er og statslige lån med en pålydende værdi af 70 mio. EUR. Som det fremgår af tabel 2, beløb dens samlede PSI-relaterede omkostning sig til 49 mio. EUR før skat. Som det fremgår af tabel 3, blev FB Banks kapitalbehov anslået til 168 mio. EUR i 2012-stresstesten.

Køb af First Business Bank

(75) Den 8. november 2012 anmodede den græske nationalbank FB Bank om at fuldføre kapitalforhøjelsen inden den 30. april 2013 for at genoprette dens kernekapitalprocent.

(76) Da det ikke lykkedes for FB Bank at forhøje kapitalen inden den 30. april 2013, besluttede den græske nationalbank at tilbagekalde FB Banks licens og satte den til afvikling.

(77) Den græske nationalbank fandt, at det var nødvendigt at træffe afviklingsforanstaltninger gennem en købs- og overtagelsesprocedure, herunder at dække det relevante udækkede finansieringsbehov og dække kapitalbehovene i forbindelse med de overførte aktiver, for at sikre indskydernes tillid til det græske banksystem og derved bevare den finansielle stabilitet. Den græske nationalbank anslog, at kundeindlånene den 31. december 2012 beløb sig til ca. 1 278 mio. EUR, hvoraf kun 830 mio. EUR var garanteret af HDIGF. Hvis FB Bank var blevet afviklet uden gennemførelsen af afviklingsforanstaltninger, ville indlån for omkring 448 mio. EUR ikke være blevet dækket.

(78) Af hensyn til den finansielle stabilitet iværksatte den græske nationalbank salget af udvalgte aktiver og passiver i FB Bank, herunder indlån, ved auktion. Købet af FB Banks aktiver kunne dog have resulteret i yderligere kapitalbehov for køberen, og ingen bank ville derfor påtage sig at købe de udvalgte aktiver og passiver. Den græske nationalbank tilkendegav i sit brev til stabilitetsfonden af 8. maj 2013, at stabilitetsfonden burde dække disse kapitalbehov som en del af afviklingsomkostningerne. Banken anførte i sit endelige bud af 10. maj 2013, at de kapitalbehov, der opstod ved købet af de aktiver, der var overført fra FB Bank, skulle dækkes af stabilitetsfonden. Den græske nationalbank anslog, at disse kapitalbehov beløb sig til ca. 100 mio. EUR på afviklingstidspunktet (49).

(79) Den 8. maj 2013 indgav banken og en anden bank ikkebindende bud. I begge bankers bud var det forudsat, at stabilitetsfonden ville dække både det udækkede finansieringsbehov og kapitalbehovene i forbindelse med de overførte aktiver. Den 10. maj 2013 indgav banken sit endelige bud. Den græske nationalbank besluttede at overføre FB Banks aktiver og passiver til banken, hvis bud blev foretrukket.

(80) Udlån til kunder (bortset fra permanent misligholdte) og de fleste kontante midler samt immaterielle aktiver og goodwill, ejendomsrettigheder, kontrakter vedrørende leje eller køb af ejendom, interbankfordringer og kundeindlån blev overført til banken.

(81) I den græske nationalbanks indledende vurdering på afviklingstidspunktet (50) blev værdien af de passiver, der blev overført fra FB Bank til banken anslået til 1 402 mio. EUR, mens værdien af de overførte aktiver blev anslået til 878 mio. EUR, idet differencen udgjorde det udækkede finansieringsbehov på 524 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov 3601/2007 dækket af stabilitetsfonden, som den 28. juni 2013 udbetalte to tredjedele af det anslåede finansieringsbehov, dvs. 349,6 mio. EUR. Da den græske nationalbank havde færdigberegnet det udækkede finansieringsbehov den 7. november 2013 (51) til 457 mio. EUR, udbetalte stabilitetsfonden den 13. november 2013 (52) balancen på 107,4 mio. EUR til banken.

2.2.3. Køb af udvalgte aktiver og passiver i Probank

(82) Probank havde et netværk af 112 filialer i Grækenland og beskæftigede 1 087 personer (53) den 31. marts 2013.

(83) Probanks balance var omkring 3,2 mia. EUR pr. 30. juni 2013 (54). Probank havde en markedsandel på 1,1 % i udlån og en markedsandel på 1,7 % i indlån pr. 31. marts 2013.

(84) Probank deltog i PSI-programmet og ombyttede GSO'er med en pålydende værdi af 415 mio. EUR. Som det fremgår af tabel 2, beløb dens samlede PSI-relaterede omkostning sig til 295 mio. EUR før skat. Som det fremgår af tabel 3, blev Probanks kapitalbehov anslået til 282 mio. EUR i 2012-stresstesten.

Køb af Probank

(85) Den 26. oktober 2012 anmodede den græske nationalbank Probank om at forhøje dens kapital med 282 mio. EUR.

(86) Da det ikke lykkedes for Probank at forhøje kapitalen inden juli 2013, besluttede den græske nationalbank at tilbagekalde Probanks licens og satte den til afvikling (55). Probanks egenkapital var mere specifikt negativ og blev anslået til ca. – 16 mio. EUR pr. 31. marts 2013 på et konsolideret grundlag. Probank opfyldte derfor ikke minimumskapitalkravet, og dens egenkapital var lavere end minimumsaktiekapitalen for banker fastsat i artikel 5, stk. 4, litra a), i lov 3601/2007.

(87) Den græske nationalbank fandt, at det var nødvendigt at træffe afviklingsforanstaltninger for at sikre indskydernes tillid til det græske banksystem og derved bevare den finansielle stabilitet. Den græske nationalbank anslog, at de samlede kundeindlån i Probank den 31. marts 2013 beløb sig til ca. 3 123 mio. EUR, hvoraf kun 1 998 mio. EUR var garanteret af HDIGF. Hvis Probank var blevet afviklet uden gennemførelsen af afviklingsforanstaltninger, ville indlån for omkring 1 125 mio. EUR ikke være blevet dækket.

(88) Af hensyn til den finansielle stabilitet iværksatte den græske nationalbank salget af udvalgte aktiver og passiver i Probank, herunder indlån, ved auktion. Købet af Probanks aktiver kunne dog have resulteret i yderligere kapitalbehov for køberen, og ingen bank ville derfor påtage sig at købe de udvalgte aktiver og passiver. Banken anførte i sit endelige bud af 25. juli 2013, at de kapitalbehov, der opstod ved købet af de aktiver, der var overført fra Probank, skulle dækkes af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden tog ved vurderingen af de modtagne behov højde for det ønskede tilsagn om at dække disse kapitalbehov. Beløbet for disse kapitalbehov blev anslået til [180-280] mio. EUR (56).

(89) Den 24. juli 2013 afgav en anden stor græsk bank et foreløbigt tilbud, og den 25. juli 2013 afgav banken sit bindende tilbud. I begge bankers bud var det forudsat, at stabilitetsfonden ville dække både det udækkede finansieringsbehov og kapitalbehovene i forbindelse med de overførte aktiver. Den græske nationalbank besluttede at overføre Probanks aktiver og passiver til banken, hvis bud blev foretrukket.

(90) Udlån til kunder (bortset fra permanent misligholdte lån) og de fleste kontante midler samt immaterielle aktiver og goodwill, ejendomsrettigheder, kontrakter vedrørende leje eller køb af ejendom, interbankfordringer og kundeindlån blev overført til banken.

(91) I den græske nationalbanks indledende vurdering på afviklingstidspunktet (57) blev værdien af de passiver, der blev overført fra Probank til banken anslået til 3 198,9 mio. EUR, mens værdien af de overførte aktiver blev anslået til 2 961,4 mio. EUR, idet differencen udgjorde det udækkede finansieringsbehov på 237,6 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov blev i henhold til artikel 63D, stk. 13, i lov 3601/2007 dækket af stabilitetsfonden, som den 9. august 2013 udbetalte to tredjedele af det anslåede finansieringsbehov, dvs. 158,4 mio. EUR. Det udækkede finansieringsbehov, som blev færdigberegnet af den græske nationalbank den 30. december 2013, beløb sig til 562,7 mio. EUR (58). Den 31. december 2013 udbetalte stabilitetsfonden balancen på 404,4 mio. EUR kontant (59) til banken.

2.3. STØTTEFORANSTALTNINGER

2.3.1. Støtteforanstaltninger bevilget til banken i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning L1 og A)

(92) Banken modtog flere former for støtte ifølge den græske bankstøtteordning, rekapitaliseringsforanstaltningen, garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån.

2.3.1.1. Statslig likviditetsstøtte ydet i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån (foranstaltning L1)

(93) Banken har modtaget og modtager fortsat støtte i henhold til garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån. Denne støtte vil i denne afgørelse blive betegnet som »foranstaltning L1«. Pr. 30. november 2013 (60) beløb garantierne til banken sig til ca. 14,8 mia. EUR. Pr. den dato havde banken udestående statsobligationslån for 847 mio. EUR. Pr. 15. april 2011 havde banken modtaget statsobligationslån for 787 mio. EUR og fået statsgarantier for 12,9 mia. EUR.

(94) I omstruktureringsplanen for banken, som de græske myndigheder fremsendte til Kommissionen den 25. juni 2014, angav de græske myndigheder, at de havde til hensigt at fortsætte med at yde garantier og statsobligationslån i henhold til ordningen i omstruktureringsperioden.

2.3.1.2. Statslig rekapitalisering ydet i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen (foranstaltning A)

(95) I maj 2009 og december 2011 modtog banken kapitaltilførsler på henholdsvis 350 mio. EUR og 1 000 mio. EUR, i alt 1 350 mio. EUR (foranstaltning A) i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen i den græske bankstøtteordning. Denne kapitaltilførsel svarede til ca. 2 % af bankens risikovægtede aktiver på det pågældende tidspunkt.

(96) Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier tegnet af Grækenland og med en udbyttebetaling på 10 % og en løbetid på fem år. I 2010 blev præferenceaktiernes løbetid forlænget, og udbyttesatsen blev forhøjet. Hvis præferenceaktierne fremover ikke indløses inden fem år fra udstedelsen, og der ikke er truffet en beslutning af aktionærerne på generalforsamlingen om indløsningen af dem, vil den græske finansminister forhøje udbyttebetalingen med 2 % om året kumulativt (dvs. en udbyttebetaling på 12 % i år seks, 14 % i år syv osv.).

2.3.2. Statsgaranteret ELA (foranstaltning L2)

(97) ELA er en ekstraordinær foranstaltning, der sætter et solvent pengeinstitut, som står over for midlertidige likviditetsproblemer, i stand til at modtage finansiering fra Eurosystemet, uden at en sådan transaktion er en del af den fælles pengepolitik. Den rente, som et sådant pengeinstitut betaler for ELA, er […] basispoint højere end den rente, det betaler for den almindelige centralbankbaserede refinansiering.

(98) Den græske nationalbank har ansvaret for ELA-programmet, hvilket betyder, at enhver omkostning og risiko ved tilvejebringelsen af likviditetsstøtte i en nødsituation bæres af den græske nationalbank (61). Grækenland udstedte til den græske nationalbank en statsgaranti, som gælder for summen af al likviditetsstøtte i en nødsituation, som nationalbanken har ydet. Vedtagelsen af artikel 50, stk. 7, i lov 3943/2011 om ændring af artikel 65, stk. 1, i lov 2362/1995 gav finansministeren mulighed for at udstede garantier på vegne af staten til den græske nationalbank for at beskytte dennes fordringer hos kreditinstitutterne. De banker, der får likviditetsstøtte i en nødsituation, skal betale et garantigebyr til staten på […] basispoint.

(99) Pr. 31. januar 2012 havde banken fået 8,6 mia. EUR i statsgaranteret ELA (62), mens beløbet pr. 31. december 2012 var 30,9 mia. EUR (63) i statsgaranteret ELA.

2.3.3. Støtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden (foranstaltning B1, B2 og B3)

(100) Siden 2012 har banken fået støtte fra flere af stabilitetsfondens kapitalforanstaltninger. Tabel 7 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger. Tabel 7 Kapitalstøtteforanstaltninger bevilget til banken gennem stabilitetsfonden Første bro-rekapitalisering — maj 2012 (mio. EUR) Anden bro-rekapitalisering — dec. 2012 (mio. EUR) Rekapitaliseringen foråret — maj 2013 (mio. EUR) Foranstaltning B1 B2 B3 Beløb (mio. EUR) 7 430 2 326 8 677

2.3.3.1. Første bro-rekapitalisering (foranstaltning B1)

(101) Betragtning 14-33 i NBG-indledningsafgørelsen rummer en detaljeret beskrivelse af den første bro-rekapitalisering fra maj (64) 2012 (foranstaltning B1). Baggrunden for og de primære træk ved denne foranstaltning beskrives i dette afsnit.

(102) Den 20. april 2012 gav stabilitetsfonden banken et brev om, at den forpligtede sig til at deltage i bankens planlagte aktiekapitalforhøjelse med et beløb på op til 6,9 mia. EUR.

(103) I henhold til foranstaltning B1 overførte stabilitetsfonden 7,4 mia. EUR i EFSF-obligationer til banken den 28. maj 2012 i overensstemmelse med bestemmelserne om bro-rekapitaliseringer i lov 3864/2010 om oprettelse af stabilitetsfonden (herefter »loven om stabilitetsfonden«). Kommissionen har allerede i betragtning 50 til NBG-indledningsafgørelsen fastslået, at bro-rekapitaliseringen, som var afsluttet den 28. maj 2012, var indfrielsen af den forpligtelse, som var indgået i tilsagnserklæringen, og dermed en fortsættelse af den samme støtte. Både beløbet i tilsagnserklæringen og beløbet i den første bro-rekapitalisering var beregnet af den græske nationalbank for at sikre, at banken nåede en samlet kapital på 8 % pr. 31. december 2011, da bro-rekapitaliseringen blev bogført med tilbagevirkende kraft i bankens regnskaber. Som det ses i tabel 3, dækkede foranstaltning B1 ikke hele det samlede kapitalbehov, der blev identificeret i 2012-stresstesten. Det var meningen, at banken skulle rejse kapitalen gennem en kommende kapitalforhøjelse, og at bro-rekapitaliseringen kun skulle bevare bankens berettigelse til finansiering fra ECB, indtil kapitalforhøjelsen havde fundet sted.

(104) Vedrørende perioden mellem datoen for den første bro-rekapitalisering og datoen for omlægningen af den første bro-rekapitalisering til ordinære aktier og andre konvertible finansielle instrumenter var det i før-tegningsaftalen mellem banken og stabilitetsfonden bestemt, at banken skulle betale stabilitetsfonden et årligt gebyr på 1 % af den nominelle værdi af EFSF-obligationerne, og at enhver kuponbetaling og påløben rente på EFSF-obligationerne for denne periode ville udgøre et yderligere kapitalbidrag fra stabilitetsfonden (65).

2.3.3.2. Anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B2)

(105) Banken bogførte yderligere tab i efteråret 2012. Bankens kapital faldt derfor igen til under det mindstekrav, den skal opfylde for at forblive berettiget til refinansiering fra ECB.

(106) Derfor blev det nødvendigt med endnu en bro-rekapitalisering. Den 21. december 2012 gennemførte stabilitetsfonden den anden bro-rekapitalisering på 2 326 mio. EUR (foranstaltning B2), som igen foregik ved overdragelse af EFSF-obligationer til banken.

(107) Summen af de to bro-rekapitaliseringer (foranstaltning B1 og B2) betød, at det samlede kapitalbehov, der var identificeret i 2012-stresstesten (9,76 mia. EUR (66)) allerede var blevet udbetalt af stabilitetsfonden pr. 21. december 2012.

2.3.3.3. Stabilitetsfondens deltagelse i rekapitaliseringen foråret 2013 (foranstaltning B3)

(108) Den 22. maj 2013 bekendtgjorde bankens bestyrelse udstedelsen af 2 274,1 millioner nye aktier med en nominel værdi af 0,30 EUR til kurs 4,29 EUR (67) pr. stk.

(109) Den 21. juni 2013 (68) bekendtgjorde banken den fulde betaling af den samlede aktieforhøjelse for et samlet beløb på 9 756 mio. EUR, inkl. præmier. Den samlede private deltagelse i bankens aktiekapitalforhøjelse beløb sig til 1 079 mio. EUR (69). Stabilitetsfondens deltagelse i bankens aktiekapitalforhøjelse beløb sig således til 8 677 mio. EUR (foranstaltning B3).

(110) Det beløb svarer til summen af foranstaltningerne B1 og B2 efter fradrag af beløbet for den private deltagelse. Ved hjælp af bankens aktiekapitalforhøjelse blev den første og anden bro-rekapitalisering (foranstaltning B1 og B2) delvist omlagt til en permanent rekapitalisering.

(111) Kursen på nye aktier blev fastsat til 50 % af den ud fra omsætningen vægtede gennemsnitlige aktiekurs de seneste 50 børsdage forud for fastsættelsen af emissionskursen. Som følge af et omvendt aktiesplit og en reduktion af bankens aktiekapital, som generalforsamlingen besluttede den 29. april 2012 (70), blev kursen på de nye aktier fastsat til 4,29 EUR pr. stk.

(112) Straks efter rekapitaliseringen foråret 2013 blev stabilitetsfonden bankens største aktionær med en post på 84,39 % (71). Stabilitetsfonden udstedte 245 779,6 millioner garantier og tildelte uden beregning private investorer en garanti for hver tegnet aktie (72). Hver garanti omfatter retten til at købe 8,23 aktier af stabilitetsfonden med bestemte intervaller og slutpriser. Den første udnyttelsesdato er den 26. december 2013, og derefter kan garantierne udnyttes hver sjette måned indtil den 26. december 2017. Udnyttelseskursen er lig med tegningskursen på 4,29 EUR forhøjet med en årlig rente (4 % for år et, 5 % for år to, 6 % for år tre, 7 % for år fire og derefter 8 % for de sidste seks måneder udtrykt på årsbasis) (73).

(113) I henhold til loven om stabilitetsfonden som ændret i 2014 kan udnyttelseskursen kun justeres ved udstedelse med fortegningsret. Justeringen skal endvidere finde sted efterfølgende og kun op til beløbet for den indtjening, der opnås ved salget af stabilitetsfondens tegningsret. Der er ikke fastsat bestemmelser om justering i tilfælde af en aktiekapitalforhøjelse uden fortegningsret.

2.3.4. Støtteforanstaltninger til de opkøbte virksomheder

2.3.4.1. Statsstøtte til de tre andelsbanker

(114) Som allerede nævnt i afsnit 2.2.1 blev Lesvos-Limnos Banks, Achaia Banks og Lamia Banks udækkede finansieringsbehov på henholdsvis 56,6 mio. EUR, 212,9 mio. EUR og 56,3 mio. EUR dækket af stabilitetsfonden. De udækkede finansieringsbehov beløb sig således til 325,8 mio. EUR i alt.

2.3.4.2. Støtteforanstaltninger til FB Bank

(115) Siden 2009 har FB Bank modtaget støtte i henhold til flere foranstaltninger. Tabel 8 giver et overblik over disse støtteforanstaltninger. Tabel 8 Overblik over kapitalstøtteforanstaltninger til FB Bank Støttemodtager Foranstaltning Beskrivelse Støttebevilgende enhed Dato Statsstøttebeløb (mio. EUR) FB Banks aktiviteter FB1 Præferenceaktier ydet i henhold til den græske bankstøtteordning Staten Juli 2009 50 FB2 Udlån af græske statsobligationer i henhold til den græske bankstøtteordning Staten Fra januar 2009 60 FB3 Statsgaranti for obligationer udstedt i henhold til den græske bankstøtteordning Staten Marts 2011 50 FB4 Finansiering af det udækkede finansieringsbehov fra aktiver overført fra FB Bank til banken Stabilitetsfonden 10.5.2013 (afviklingsdatoen) 456,97 FB5 Forpligtelse til at dække kapitalbehovene i forbindelse med aktiver overført fra FB Bank til banken Stabilitetsfonden 10.5.2013 (afviklingsdatoen) 100 FB4 og FB5 i alt 556,97

2.3.4.2.1. Statslig rekapitalisering modtaget af FB Bank (foranstaltning FB1)

(116) I juli 2009 tilførte Grækenland FB Bank 50 mio. EUR, hvilket svarede til ca. 3 % af dens risikovægtede aktiver på det tidspunkt. Denne kapitaltilførsel skete i henhold til rekapitaliseringsforanstaltningen, som er en del af den græske bankstøtteordning. Rekapitaliseringen skete med præferenceaktier.

2.3.4.2.2. Statslig likviditetsstøtte modtaget af FB Bank (foranstaltning FB2 og FB3)

(117) FB Bank har også fået likviditetsstøtte via garantiforanstaltningen og foranstaltningen med statsobligationslån, som indgår i den græske bankstøtteordning. I januar 2009 modtog FB Bank græske statsobligationer for 60 mio. EUR, der udløb i december 2011 (foranstaltning FB2). I maj 2012 modtog den græske statsobligationer for 60 mio. EUR, der skulle udløbe i april 2015, men som blev annulleret den 23. maj 2013 (foranstaltning FB3) (74). I marts 2011 modtog FB Bank også en statsgaranti for udstedte obligationer med en nominel værdi af 50 mio. EUR.

2.3.4.2.3. Foranstaltninger vedrørende afviklingen af FB Bank (foranstaltning FB4 og FB5)

i) Dækning af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af aktier fra FB Bank til banken for et beløb på 456,97 mio. EUR (foranstaltning FB4)

(118) Stabilitetsfonden dækkede det udækkede finansieringsbehov (75) fra overførslen af aktier fra FB Bank til banken. I overensstemmelse med den græske nationalbanks beslutninger af 10. maj og 7. november 2013 betalte stabilitetsfonden det samlede beløb på 456,97 mio. EUR i to rater henholdsvis den 26. juli og den 13. november 2013 (76).

ii) Stabilitetsfondens forpligtelse til at dække kapitalbehovene i forbindelse med de overførte aktiver (foranstaltning FB5)

(119) Som et led i afviklingsproceduren forpligtede stabilitetsfonden sig til at dække kapitalbehovene fra opkøbet af aktiver overført fra FB Bank. Stabilitetsfonden skulle derfor tilføre banken et kapitalbeløb svarende til 9 % af de overførte risikovægtede aktiver. På tidspunktet for afviklingen blev kapitalbehovet i forbindelse med de overførte aktiver anslået til omkring 100 mio. EUR.

(120) Som allerede nævnt i betragtning 30 vil stabilitetsfonden ikke tilføre banken yderligere kapital, da banken i sin omstruktureringsplan giver afkald på sin ret til at anmode stabilitetsfonden om at dække eventuelle kapitalbehov i forbindelse med de overførte aktiver.

2.3.4.3. Støtteforanstaltninger til Probank

(121) Probank har ikke modtaget støtte i henhold til foranstaltninger omfattet af den græske bankstøtteordning. Tabel 9 rummer en oversigt over de øvrige støtteforanstaltninger, som Probank har modtaget. Tabel 9 Overblik over støtteforanstaltninger til Probank Støttemodtager Foranstaltning Beskrivelse Støttebevilgende enhed Dato Statsstøttebeløb (mio. EUR) Probanks aktiviteter PB1 Finansiering af det udækkede finansieringsbehov fra aktiver overført fra Probank til banken Stabilitetsfonden 26.7.2013 (afviklingsdatoen) 562,73 PB2 Forpligtelse til at dække kapitalbehovene i forbindelse med aktiver overført fra Probank til banken Stabilitetsfonden 26.7.2013 (afviklingsdatoen) [180-280] PB1 og PB2 i alt [742,73-842,73]

2.3.4.3.1. Dækning af det udækkede finansieringsbehov fra overførslen af aktier fra Probank til banken for et beløb på 562,73 mio. EUR (foranstaltning PB1)

(122) Stabilitetsfonden dækkede det udækkede finansieringsbehov fra aktiver overført fra Probank til banken. I overensstemmelse med den græske nationalbanks beslutninger af 26. juli og 30. december 2013 betalte stabilitetsfonden det samlede beløb på 562,73 mio. EUR i to rater henholdsvis den 9. august og den 31. december 2013.

2.3.4.3.2. Stabilitetsfondens forpligtelse til at dække kapitalbehovene i forbindelse med de overførte aktiver (foranstaltning PB2)

(123) Som et led i afviklingsproceduren forpligtede stabilitetsfonden sig til at dække køberens kapitalbehov fra opkøbet af Probanks aktiver. Stabilitetsfonden skulle derfor tilføre banken et kapitalbeløb svarende til 9 % af de overførte risikovægtede aktiver. På tidspunktet for afviklingen blev kapitalbehovet i forbindelse med de overførte aktiver anslået til omkring [180-280] mio. EUR.

(124) Som allerede nævnt i betragtning 41 vil stabilitetsfonden ikke tilføre banken yderligere kapital, da banken i sin omstruktureringsplan giver afkald på sin ret til at anmode stabilitetsfonden om at dække eventuelle kapitalbehov i forbindelse med de overførte aktiver.

2.4. OMSTRUKTURERINGSPLANEN

(125) Den 25. juni 2014 fremsendte Grækenland omstruktureringsplanen for banken, hvori det forklares, hvordan banken som en enhed dannet ved køb af FB Bank, Probank og de tre andelsbanker agter at genoprette sin langsigtede rentabilitet.

2.4.1. Indenlandske tjenester

(126) Ved hjælp af omstruktureringsplanen vil banken fokusere på sin kernebankvirksomhed i Grækenland og Tyrkiet.

(127) Med hensyn til Grækenland er bankens højeste prioritet at sikre overlevelsen og rentabiliteten i sin græske bankvirksomhed inden udgangen af omstruktureringsperioden, dvs. den 31. december 2018. Omstruktureringsplanen indeholder derfor en række foranstaltninger til forbedring af bankens driftseffektivitet og nettorentetillæg samt foranstaltninger, der styrker dens kapitalstilling og balancestruktur.

(128) Hvad angår driftseffektivitet, havde banken allerede påbegyndt et omfattende rationaliseringsprogram. I perioden 31. december 2009 til 30. december 2012 nedbragte banken sin fysiske tilstedeværelse i Grækenland. Den skar antallet af filialer ned fra 575 i 2009 (77) til 511 i 2012 (78) og nedbragte antallet af medarbejdere i den græske bankvirksomhed (fra 12 534 i december 2009 (79) til 11 230 i december 2012 (80)).

(129) Fra december 2012 til udgangen af 2017 forventer banken yderligere at sænke antallet af medarbejdere i Grækenland (fra 13 675 til […]) (81) på trods af indvirkningen af købet af FB Bank og Probank, som beskæftigede henholdsvis 260 og 1 087 personer (82). Differencen mellem antallet af medarbejdere i den græske bankvirksomhed pr. 31. december 2012 (11 230) og det samlede antal medarbejdere i Grækenland ved udgangen af 2012 (13 675) skyldes antallet af medarbejdere inden for anden græsk virksomhed, som f.eks. forsikringer (Ethniki Hellenic General Insurance S.A.), turisme (Astir Palace Vouliagmenis S.A.) og fast ejendom (NBG Pangaea Reic).

(130) Fra december 2012 til udgangen af 2017 vil banken fortsætte rationaliseringen af sit netværk i Grækenland. Antallet af filialer vil stige med […] fra 511 til […]. Banken købte som nævnt FB Bank og Probank med henholdsvis 19 og 112 filialer i 2013.

(131) Den forøgede effektivitet med hensyn til filialer og personale vil bidrage til nedbringelsen af de samlede omkostninger for hele den græske virksomhed med […] % fra 1 301 mio. EUR på proformabasis i 2012 til […] mio. EUR i 2017 (83). Som følge heraf vil den forventede omkostningsprocent for bankens græske bankvirksomhed falde til under […] % ved slutningen af omstruktureringsperioden.

(132) Omstruktureringsplanen beskriver også, hvordan banken vil slanke sine finansieringsomkostninger, hvilket er afgørende for at genskabe rentabiliteten. Banken forventer at kunne betale lavere indlånsrenter på sine indlån takket være det mere stabile økonomiske klima og især den forventede stabilisering og genopretning af den græske økonomi, som forventes at være i vækst fra 2014 og frem. Indlånsrentespændet (gennemsnitlig rente på aftaleindskud, anfordringsindskud og opsparingskonti) forventes at falde i Grækenland. Ligeledes vil bankens afhængighed af likviditetsstøtte i en nødsituation og finansiering fra Eurosystemet i det hele taget falde i omstruktureringsperioden.

(133) Ifølge omstruktureringsplanen forventes det, at banken også styrker sin balance. Forholdet mellem bankens nettoudlån og -indlån i Grækenland vil falde yderligere, mens dens kapitalgrundlag vil blive forbedret (fra en kernekapitalprocent på 8,4 % på koncernplan pr. 31. december 2013).

(134) En anden af bankens strategiske prioriteter er forvaltningen af nødlidende lån. Banken vil indføre skærpede kreditprocedurer vedrørende lånenes oprindelse (bedre sikkerhedsstillelse og lavere grænser) såvel som håndtering af nødlidende lån. Andelen af nødlidende lån vil […] nå op på […] % ved udgangen af omstruktureringsperioden (84). Risikoomkostningen (nedskrivninger på lån) vil falde fra 2 mia. EUR i 2012 til […] mia. EUR i 2018 (85).

(135) Forbedringen af driftseffektiviteten, stigningen i nettorentetillægget og den faldende risikoomkostning vil sætte banken i stand til at øge sin rentabilitet. Banken forventer, at dens indtægter i Grækenland vil beløbe sig til […] mio. EUR i 2014 og […] mio. EUR i 2018. Dens konsoliderede egenkapitalforrentning vil nå op på […] % i 2017 for aktiviteterne i Grækenland (86), hvilket er tilstrækkeligt i betragtning af bankens risikoprofil pr. samme dato (87).

2.4.2. International bankvirksomhed (med undtagelse af Tyrkiet)

(136) Banken har allerede påbegyndt nedgearing og omstrukturering af sit internationale net. Antallet af filialer i Sydøsteuropa er sænket med 170 siden 2009 (88).

(137) Banken vil fortsat nedgeare og omstrukturere sit internationale net. Banken vil navnlig sælge sine udenlandske datterselskaber i […] og afhænde sine filialer i […]. Disse afhændelser repræsenterede […] % af bankens aktiver uden for Grækenland og Tyrkiet, dvs. […] mio. EUR ud af 12 101 mio. EUR ved udgangen af 2012.

(138) Filialer i […] og […] samt datterselskabet i […] vil blive […].

(139) Som følge af disse afhændelser vil nettofinansieringen fra moderselskabet være elimineret ved udgangen af omstruktureringsperioden.

2.4.3. Tyrkiet

(140) Banken agter at reducere sin andel af Finansbank til 60 % […].

(141) […] vil tilføre Finansbank […] og udvide bankens forpligtelse til at tilføre Finansbank […] i omstruktureringsperioden.

(142) Banken forventer, at Finansbank vil blive udvidet betydeligt i løbet af omstruktureringsperioden. Den vil også gennemføre en plan for omkostningsstyring. I 2014 agter Finansbank at […] og at […]. I de efterfølgende år […], som fører til en nedbringelse af omkostningsprocenten fra […] til […] ved udgangen af omstruktureringsperioden (89).

(143) Ifølge omstruktureringsplanen føres der nøje kontrol med Finansbanks risici. Det forventes, at nedskrivninger vil udgøre under […] % af kundeudlån fra 2014 til 2018, og der forventes en afkastningsgrad på […] % i 2018. Finansbanks forrentning af egenkapitalen vil være høj i hele perioden.

(144) Banken solgte sin tyrkiske forsikringsvirksomhed (livsforsikring og anden forsikring) i 2012 med en kapitalgevinst på […] mio. EUR (90).

2.4.4. Andre aktiviteter end bankvirksomhed: salg af […] fast ejendom

(145) Banken har reduceret sit ejerskab i det datterselskab, der handler med fast ejendom, Pangea, til under 35 %med en positiv virkning for bankens kernekapitalprocent (91). Banken planlægger også at sælge […] inden […] og sit private equity-datterselskab inden […].

2.4.5. Privat kapitaltilførsel og bidrag fra eksisterende aktionærer og efterstillede kreditorer

(146) Det lykkedes banken at rejse betydelige kapitalbeløb på markedet og derved reducere den statsstøtte, den havde brug for.

(147) Banken rejste for det første privat kapital i 2009 ved en udstedelse med fortegningsret på 1 247 mio. EUR. I 2010 rejste banken igen 1 815 mio. EUR (92) i privat kapital på markedet. Som nævnt i betragtning 109 lykkedes det endvidere banken at rejse et beløb på 1 079 mio. EUR fra private investorer gennem rekapitaliseringen foråret 2013. Aktionærerne, herunder deltagerne i kapitalforhøjelserne i 2009 og 2010, fik deres rettigheder kraftigt udvandet ved rekapitaliseringen foråret 2013: Stabilitetsfonden fik 84,4 % af bankens aktier, og de nye investorer fik 10,5 % af aktierne, hvilket kun efterlod 5,1 % til de tidligere aktionærer. Der er ikke udbetalt udbytte til ordinære aktionærer siden 2007 eller til amerikanske præferenceaktionærer siden 2009 (93).

(148) Banken rejste kapital til et beløb af 2,5 mia. EUR på markedet i maj 2014. Banken agter at […].

(149) Med hensyn til bidraget fra hybridkreditorer og efterstillede kreditorer tilbød banken den 3. januar 2012 at tilbagekøbe foretrukne værdipapirer til en kurs på mellem 45 og 70 % af den nominelle værdi. Ved den lejlighed tilbagekøbte banken også dækkede obligationer. For hvert af disse tilbagekøb blev prisen fastsat på grundlag af instrumenternes markedsværdi og indeholdt en præmie på højst 10 procentpoint, som blev tilføjet for at give investorerne et incitament til at deltage i tilbagekøbet. Her accepteredes 44 %, og den samlede kapitalforhøjelse beløb sig til ca. 302 mio. EUR (94).

(150) Senere i 2012 og 2013 lancerede banken yderligere passivstyringsoperationer for værdipapirer udstedt til investorer, herunder dækkede obligationer, hybridinstrumenter, tier 2-instrumenter og præferenceaktier udstedt i USA. Disse tilbagekøb genererede yderligere kapital på […] mio. EUR. I henhold til banken er der genereret i alt […] mio. EUR (95) ved passivstyringsoperationer i de seneste år. Som følge af disse tilbagekøb faldt det udestående beløb for efterstillet gæld og hybridgæld til 293 mio. EUR pr. 31. december 2013.

2.5. DE GRÆSKE MYNDIGHEDERS TILSAGN

(151) Den 25. juni 2014 afgav Grækenland løfte om, at banken og dens tilknyttede selskaber vil gennemføre den omstruktureringsplan, der blev fremsendt den 25. juni 2014, og forpligtede sig yderligere med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen (herefter »tilsagnene«). Tilsagnene, der findes i bilaget, gengives kort i dette afsnit.

(152) For det første har Grækenland afgivet løfte om, at banken vil omstrukturere sine forretningsaktiviteter i Grækenland ved at fastsætte et maksimalt antal filialer og medarbejdere samt et maksimalt beløb for de samlede omkostninger, som skal overholdes pr. 31. december 2017 (96).

(153) Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil nedbringe sine omkostninger ved indlån i Grækenland og overholde et bestemt maksimum for forholdet mellem nettoudlån og indlån (97) pr. 31. december 2017 (98).

(154) Vedrørende bankens udenlandske datterselskaber har Grækenland forpligtet sig til, at banken ikke vil give […], og at den vil afhænde en minoritetsandel i dette datterselskab. Grækenland har også givet tilsagn om, at banken vil foretage en betydelig nedgearing af sine udenlandske datterselskaber inden 30. juni 2018 (99).

(155) Grækenland har afgivet løfte om, at banken vil afhænde […] og sit private equity-datterselskab samt en række værdipapirer. Desuden vil banken undlade at købe ikke-investeringsværdige værdipapirer med begrænsede undtagelser (100).

(156) Grækenland gav en række tilsagn om selskabsledelsen (»corporate governance«) af banken. Grækenland lovede at begrænse lønniveauet for bankens ansatte og ledere, […] (101).

(157) Grækenland har også lovet, at banken vil styrke sin kreditpolitik for at sikre, at beslutninger om ydelse og omstrukturering af lån sigter mod at maksimere bankens rentabilitet. Grækenland har endvidere givet tilsagn om, at banken vil overholde høje standarder med hensyn til overvågningen af kreditrisikoen samt omstruktureringen af lånene (102).

(158) En række tilsagn handler om bankens transaktioner med tilknyttede låntagere. Disse tilsagn skal sikre, at banken ikke afviger fra fornuftig bankpraksis ved udlån eller omstrukturering af udlån til sine medarbejdere, direktører og aktionærer samt til offentlige enheder, politiske partier og medievirksomheder (103).

(159) Endelig har Grækenland afgivet løfte om at indføre yderligere restriktioner for banken, såsom forbud mod udbetaling af kuponrente og udbytte, forbud mod opkøb og forbud mod at annoncere vedrørende statsstøtte (104).

(160) Disse tilsagn vil blive overvåget indtil 31. december 2018 af en tilsynsførende administrator.

(161) Grækenland har særskilt tilkendegivet, at landet vil indhente Kommissionens godkendelse, inden banken eller en statslig enhed, herunder stabilitetsfonden (105), tilbagekøber garantier.

3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING

(162) Den 27. juli 2012 indledte Kommissionen den formelle undersøgelsesprocedure for at kontrollere, om betingelserne for bankmeddelelsen fra 2008 (106) blev opfyldt med hensyn til den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed, nødvendighed og proportionalitet, sådan som den blev ydet af stabilitetsfonden til fordel for banken (foranstaltning B1).

(163) Med hensyn til foranstaltningens hensigtsmæssighed udtrykte Kommissionen på baggrund af, at støtten blev givet efter en forudgående rekapitalisering og likviditetsstøtte, og i betragtning af den lange redningsperiode tvivl om, hvorvidt banken havde gjort alt, hvad den kunne, for at undgå behov for støtte i fremtiden (107). Desuden stod det ikke klart for Kommissionen, hvem der skulle kontrollere banken, når den første bro-rekapitalisering blev erstattet af en permanent rekapitalisering (108), idet banken måske ville komme under enten statens eller en privat mindretalsaktionærs kontrol. Kommissionen bemærkede, at den ønskede at sikre, at kvaliteten af bankens ledelse og navnlig dens udlånsproces ikke skulle forringes i nogen af tilfældene.

(164) Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering satte Kommissionen i betragtning 67 til NBG-indledningsafgørelsen spørgsmålstegn ved, om der var truffet enhver mulig foranstaltning med henblik på at undgå, at banken igen ville få brug for støtte i fremtiden. Eftersom varigheden af bro-rekapitaliseringsperioden var usikker, kunne Kommissionen heller ikke konkludere, om forrentningen var tilstrækkelig og overholdt statsstøttereglernes principper for forrentning og byrdefordeling. Da vilkårene for omlægning af den første bro-rekapitalisering til en permanent rekapitalisering desuden ikke var kendt på det tidspunkt, da NBG-indledningsafgørelsen blev truffet, kunne Kommissionen ikke vurdere dem.

(165) Med hensyn til foranstaltningens proportionalitet udtrykte Kommissionen tvivl om, hvorvidt beskyttelsesforanstaltningerne (forbuddene mod at annoncere statsstøtte, at udbetale kuponrente og udbytte samt mod call-optioner og tilbagekøb som beskrevet i betragtning 71 til NBG-indledningsafgørelsen) var tilstrækkelige i henseende til den første bro-rekapitalisering. Desuden anførte Kommissionen i betragtning 72 til NBG-indledningsafgørelsen, at der kunne forekomme konkurrenceforvridning som følge af manglen på regler imod, at stabilitetsfonden koordinerede alle de fire største græske banker (nemlig banken, Alpha Bank, Eurobank og Piraeus), og manglen på tilstrækkelige beskyttelsesforanstaltninger imod, at de udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Kommissionen foreslog derfor at udpege en tilsynsførende administrator, som skulle være fysisk til stede i banken.

4. BEMÆRKNINGER FRA BERØRTE PARTER TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE DEN FØRSTE BRO-REKAPITALISERING

Bemærkninger fra en græsk bank

(166) Den 3. januar 2013 modtog Kommissionen bemærkninger fra en græsk bank til NBG-indledningsafgørelsen. Denne græske bank bemærkede, at stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker i princippet var et velkomment skridt i retning af et sundere og mere rentabelt banksystem, og udtrykte ikke modstand mod rekapitaliseringen af banken.

(167) Selv om den bakkede fuldstændig op om princippet om stabilitetsfondens rekapitalisering af græske banker, forklarede denne græske bank dog, at den forventede, at stabilitetsfondens rekapitalisering — for at minimere konkurrencefordrejninger og undgå forskelsbehandling — blev gjort tilgængelig på lignende vilkår for alle banker, der drev virksomhed i Grækenland.

5. BEMÆRKNINGER FRA GRÆKENLAND TIL DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE VEDRØRENDE FØRSTE BRO-REKAPITALISERING

(168) Den 5. september 2012 fremsendte Grækenland sine bemærkninger, som var udarbejdet af den græske nationalbank og stabilitetsfonden.

5.1. BEMÆRKNINGER FRA DEN GRÆSKE NATIONALBANK

(169) Med hensyn til den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed bemærkede den græske nationalbank, at beløbet på 18 mia. EUR, hvormed stabilitetsfonden rekapitaliserede de fire største græske banker i maj 2012, var mindre end det beløb, som var nødvendigt, for at disse banker gradvis kunne nå op på og fastholde en kernekapitalprocent, der var fastsat til 10 %, og en kernekapitalprocent, der var fastsat til 7 % i et treårigt negativt stressscenarie. Den bemærkede også, at den første bro-rekapitalisering var midlertidig, idet rekapitaliseringsprocessen ville blive gennemført ved hjælp af forhøjelser af disse fire bankers aktiekapital.

(170) Den græske nationalbank bemærkede videre, at rekapitaliseringen af de største græske banker var led i den langvarige omstrukturering af den græske banksektor. Den bemærkede, at ledelsen formentlig ikke vil blive udskiftet, når en bank forbliver på private hænder. Men hvis en bank overtages af staten (dvs. ejet af stabilitetsfonden), kan stabilitetsfonden udnævne en ny ledelse, som under alle omstændigheder vil blive vurderet af den græske nationalbank. Den græske nationalbank bemærkede, at den løbende vurderede rammerne for selskabsledelse, om den enkelte bank havde en tilstrækkelig ledelse, og hver banks risikoprofil for at sikre, at der ikke blev løbet for store risici. Den påpegede også, at stabilitetsfonden allerede havde udpeget repræsentanter til bestyrelsen i de rekapitaliserede banker.

(171) Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering bemærkede den græske nationalbank, at bankens rekapitalisering var begrænset for at sikre, at de dengang gældende mindstekrav til kapital (8 %) var opfyldt. Den anførte også, at den langstrakte periode før rekapitaliseringerne skyldtes den kraftige forværring af markedsbetingelserne i Grækenland og virkningen af PSI-programmet, hele projektets kompleksitet og behovet for at maksimere private investorers deltagelse i aktiekapitalforhøjelserne.

(172) Med hensyn til den første bro-rekapitaliserings proportionalitet påpegede den græske nationalbank, at den fulde gennemførelse af omstruktureringsplanen, der skulle fremlægges for Kommissionen, var garanteret i kraft af, at suspenderingen af stabilitetsfondens stemmerettigheder ville blive ophævet, hvis bl.a. omstruktureringsplanen blev misligholdt i væsentlig grad. Den græske nationalbank bemærkede også, at bankens vanskeligheder ikke skyldtes, at bankens ledelse havde undervurderet dens risici, eller at der forekom kommercielt aggressive handlinger.

5.2. BEMÆRKNINGER FRA STABILITETSFONDEN

(173) For så vidt angår den første bro-rekapitaliserings hensigtsmæssighed i henseende til problemet med potentiel statslig indgriben, hvis staten yder store beløb i statsstøtte gennem stabilitetsfonden, og stabilitetsfonden er fuldt stemmeberettiget, anførte stabilitetsfonden, at de banker, der fik støtte fra stabilitetsfonden, ikke ansås for offentlige enheder eller enheder underlagt statslig kontrol, og at de ikke ville blive kontrolleret af staten, efter at de var blevet permanent rekapitaliseret af stabilitetsfonden. Stabilitetsfonden påpegede, at den er en fuldstændig uafhængig privatretlig juridisk enhed med selvstændig beslutningskompetence. Den er ikke underlagt statslig kontrol i henhold til artikel 16C, stk. 2, i loven om stabilitetsfonden, ifølge hvilken kreditinstitutterne, som stabilitetsfonden har ydet kapitalstøtte, ikke er en del af den offentlige sektor i bred forstand. Stabilitetsfonden henviste også til sin ledelsesstruktur.

(174) Vedrørende sin intervention i bankens ledelse bemærkede stabilitetsfonden, at den ville respektere bankens selvstyre og ikke blande sig i den daglige ledelse, idet dens rolle var begrænset til det i loven om stabilitetsfonden angivne. Den anførte, at der ikke ville forekomme indgriben eller samordning fra statens side, og at bankens beslutninger vedrørende udlånsprocessen (bl.a. om sikkerhedsstillelse, prissætning og lånernes solvens) ville blive truffet på grundlag af kommercielle kriterier.

(175) Stabilitetsfonden påpegede, at der i loven om stabilitetsfonden og i før-tegningsaftalen var fastsat passende sikkerhedsforanstaltninger med henblik på at hindre eksisterende private aktionærer i at tage for store risici. Den påpegede elementer som i) udnævnelsen af repræsentanter for stabilitetsfonden som uafhængige menige medlemmer af bankens bestyrelse og deres tilstedeværelse i udvalg, ii) stabilitetsfondens due diligence-undersøgelse af banken og iii) det forhold, at dens stemmerettigheder efter den endelige rekapitalisering kun ville være begrænsede, så længe banken overholdt vilkårene i omstruktureringsplanen.

(176) Med hensyn til nødvendigheden af den første bro-rekapitalisering og specifikt niveauet for forrentningen af støtten anførte stabilitetsfonden, at forrentningen var blevet aftalt med repræsentanter for Kommissionen, ECB og IMF. Med det aftalte niveau var der taget højde for, at den første bro-rekapitalisering ville blive omlagt til en permanent rekapitalisering inden 30. september 2012, der blev sat som frist i marts 2012 i MEFP mellem Kommissionen, ECB og IMF og Grækenland.

(177) Med hensyn til proportionaliteten af den første bro-rekapitalisering bemærkede stabilitetsfonden, at de foranstaltninger, den traf, f.eks. som beskrevet i betragtning 175 til nærværende afgørelse, var tilstrækkelige som beskyttelsesforanstaltninger i lyset af størrelsen af de modtagne støttebeløb og den langvarige redningsperiode. Desuden anførte stabilitetsfonden, at der var truffet hensigtsmæssige foranstaltninger med henblik på at sikre, at de banker, som stabilitetsfonden deltog i, ikke udvekslede kommercielt følsomme oplysninger. Der var f.eks. tale om udnævnelse af forskellige repræsentanter for stabilitetsfonden til at sidde i disse banker, mandater til disse repræsentanter, som specifikt beskyttede mod en informationsstrøm mellem to repræsentanter, og klare interne instrukser til disse personer om ikke at videresende kommercielt følsomme oplysninger om banken. Desuden anførte stabilitetsfonden, at den ikke udøvede sine rettigheder i forbindelse med bankerne på en måde, som kunne forhindre, begrænse, forvride eller i betydelig grad formindske eller hæmme en effektiv konkurrence. Til sidst påpegede stabilitetsfonden, at medlemmerne af dens bestyrelse og dens medarbejdere var underlagt strenge regler om fortrolighed og betroede opgaver og bundet af bestemmelserne om forretningshemmelighed.

6. VURDERING AF STØTTEN VEDRØRENDE DE OPKØBTE VIRKSOMHEDER

6.1. VURDERING AF STATSSTØTTE VEDRØRENDE AFVIKLINGEN AF DE TRE ANDELSBANKER

6.1.1. Forekomst af statsstøtte og støttebeløb

(178) Kommissionen skal først afgøre, om der forekommer statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, i forbindelse med afviklingen af de tre andelsbanker (dvs. dækningen af de udækkede finansieringsbehov, der muliggjorde overførslen af indlån). Ifølge denne bestemmelse er statsstøtte enhver form for støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

(179) Kommissionen vil først vurdere, om følgende potentielle støttemodtagere opnåede en fordel: i) andelsbankerne og de »aktiviteter«, der potentielt blev overført til banken, og ii) banken.

i) Forekomsten af statsstøtte til de tre andelsbanker og de aktiviteter, der potentielt blev overført til banken.

(180) Med hensyn til de tre andelsbanker bemærker Kommissionen, at Lesvos-Limnos Bank, Achaia Bank og Lamia Bank er blevet sat til afvikling, og at deres banklicenser er blevet kaldt tilbage. De gennemfører derfor ikke længere økonomiske aktiviteter på bankmarkedet.

(181) Den statslige støtte, dvs. dækningen af de udækkede finansieringsbehov, ville kun udgøre statsstøtte til de overførte fordringer og passiver efter traktatens artikel 107, stk. 1,. hvis de sammen udgør en virksomhed. Virksomhedsbegrebet omfatter enhver enhed, som udøver økonomisk virksomhed, uanset denne enheds retlige status og dens finansieringsmåde. Økonomisk virksomhed er enhver form for virksomhed af industriel eller handelsmæssig art, hvorved der udbydes varer og tjenesteydelser på markedet. For at afgøre, om der er tale om støtte til en virksomhed, skal det derfor vurderes, om overførslen af fordringer og passiver indebærer overførslen af en økonomisk aktivitet.

(182) Som allerede nævnt i 2.2.1 blev kun indlån samt fordringer og passiver over for HDIGF overført til banken efter afviklingen af de tre andelsbanker. De tre andelsbanker havde 187 medarbejdere og i alt 21 filialer. Det skal bemærkes, at hverken filialer, ansættelseskontrakter eller lån automatisk blev overført mellem de tre andelsbanker og banken. Det forhold, at lån ikke overføres til banken, men forbliver hos de tre andelsbanker under afvikling, og det forhold, at filialer og ansættelseskontrakter ikke blev overført, styrker (109) konklusionen om, at der ikke er tale om overførsel af økonomisk aktivitet. De overførte passiver (dvs. indlån) kan ikke betragtes som modtager af statsstøtte, da de ikke udgør en virksomhed.

(183) De tre eksisterende juridiske enheder er således blevet sat til afvikling og udfører ikke længere bankaktiviteter. Samtidig udgør de overførte passiver ikke en økonomisk aktivitet.

(184) Det konkluderes derfor, at stabilitetsfondens bevilling af EFSF-obligationer til banken for at dække det udækkede finansieringsbehov fra købet af de tre andelsbankers aktiver og passiver ikke gør det muligt at videreføre sidstnævntes økonomiske aktiviteter. Stabilitetsfondens støtte udgør derfor hverken støtte til de afviklede enheder eller støtte til de overførte aktiver og passiver.

ii) Forekomsten af statsstøtte til banken

(185) Når Kommissionen skal afgøre, om salget af de tre andelsbankers aktiver og passiver indebærer statsstøtte til banken, skal den vurdere, om visse krav er opfyldt. Den skal navnlig undersøge, om i) salgsprocessen var åben og ikkediskriminerende, ii) salget foregik på markedsvilkår, og iii) staten maksimerede salgsprisen på de involverede aktiver og passiver (110).

(186) Som allerede nævnt i betragtning 64 kontaktede den græske nationalbank kun de fem største græske kreditinstitutter med aktiviteter i Grækenland på daværende tidspunkt. Det begrænsede antal købere, der blev kontaktet, betyder ikke nødvendigvis, at udbuddet ikke var åbent, eftersom de var de eneste kreditinstitutter, der sandsynligvis ville være interesseret i at afgive bud. Faktisk blev kun indlån udbudt til salg. For at drage fordel af synergier i forbindelse med disse indlån er det derfor nødvendigt at have aktiviteter i det berørte geografiske område. En bank uden tilstedeværelse i området kunne ikke tilbyde tjenester til indskydere. Fastholdelsen af indlån ville derfor være minimal, og køberen skulle afholde omkostningerne til køb af indlånene uden at opnå nogen fordel. Den græske nationalbank kunne derfor med rimelighed inden for den korte tidshorisont, der var tilgængelig til at afvikle de tre andelsbanker, antage, at kun kreditinstitutter, hvis forretningsmodeller gør det muligt at servicere sådanne indskydere, ville være interesserede i at købe aktiverne. Banken og tre andre banker afgav bindende bud. Bankens bud blev foretrukket med hensyn til betaling og tid til gennemførelsen af overførslen. Banken tilbød at betale et beløb svarende til […] % af de overførte indlån og anslog, at overførslen kunne gennemføres på en arbejdsdag.

(187) På grundlag af ovennævnte konkluderer Kommissionen i overensstemmelse med punkt 20 i omstruktureringsmeddelelsen og sin egen afgørelsespraksis, at statsstøtte til banken kan udelukkes (111).

iii) Konklusion vedrørende forekomsten af statsstøtte

(188) Den statslige støtte i forbindelse med salget af de tre andelsbanker udgør ikke statsstøtte til de tre andelsbanker, til de overførte aktiver eller til banken. Hermed udgør foranstaltningen ikke statsstøtte, jf. traktatens artikel 107, stk. 1.

6.2. VURDERING AF STØTTEN VEDRØRENDE FIRST BUSINESS BANK

6.2.1. Forekomst af statsstøtte og støttebeløb

(189) Kommissionen skal afgøre, om foranstaltningen udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

6.2.1.1. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning (foranstaltning FB1, FB2 og FB3)

(190) Kapitaltilførslen på 50 mio. EUR fra den græske stat til FB Bank i juli 2009 (foranstaltning FB1), de græske statsobligationer for 60 mio. EUR i maj 2012 (foranstaltning FB2) og statsgarantien til FB Bank for udstedte obligationer med en nominel værdi på 50 mio. EUR i marts 2011 (foranstaltning FB3) blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning (112). I afgørelsen om godkendelse af denne ordning konkluderede Kommissionen, at de foranstaltninger, der blev ydet i henhold til ordningen, ville udgøre statsstøtte.

(191) Kommissionen mener derfor, at de overførte aktiviteter ikke længere ville have eksisteret uden de pågældende foranstaltninger. Foranstaltningerne bidrog til stabilisering og fortsættelse af de økonomiske aktiviteter, som senere blev overført til banken, og Kommissionen finder derfor, at de har gavnet FB Banks økonomiske aktiviteter, som senere blev overført til banken, og udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

6.2.1.2. Forekomst af statsstøtte i de foranstaltninger, der blev ydet med henblik på afviklingen af FB Bank (foranstaltning FB4 og FB5)

(192) Kommissionen bemærker, at stabilitetsfonden er en enhed, der er stiftet og finansieres af Grækenland til at støtte banker, og at foranstaltning FB4 og FB5 derfor involverer statslige ressourcer. Kommissionen bemærker også, at foranstaltning FB4 og FB5 er selektive, da de kun gavner FB Banks aktiviteter.

(193) Kommissionen mener endvidere, at foranstaltning FB4 og FB5 giver FB Banks aktiviteter en klar fordel, fordi de sikrer deres overlevelse. Overførselsordren er i dette tilfælde et samlet salg. Selv om egenkapitalen og den efterstillede gæld ikke overføres, overføres de vigtigste produktive bankaktiver (filialer, indlån og udlån). Foranstaltning FB4 giver derfor de overførte aktiver en fordel, da den sikrer tilstrækkelige aktiver til at dække indlånene og til, at de overførte aktiviteter fortsat kan eksistere som følge af det samlede salg af FB Banks aktiver.

(194) Uden foranstaltning FB5 ville salget endvidere ikke være muligt, fordi overførslen ville have en potentiel negativ indvirkning på køberens solvensgrad. De overførte aktiviteter ville derfor ikke længere eksistere, og foranstaltning FB4 og FB5 giver dem derfor en klar fordel.

(195) Kommissionen mener, at foranstaltning FB4 og FB5 ikke overholder det markedsøkonomiske investorprincip. Stabilitetsfonden har faktisk ikke udsigt til at opnå gevinst af sit bidrag: Til gengæld for sit bidrag modtog den ingen fordring mod banken, men kun en fordring mod den enhed, der er under afvikling, dvs. FB Bank (113). Stabilitetsfonden vil sandsynligvis derfor ikke få hele sit bidrag tilbage.

(196) Den selektive fordel, som FB4 og FB5 giver, fordrejer konkurrencen ved at sikre en bankvirksomheds overlevelse, så den kan operere på markedet og konkurrere med andre banker, herunder udenlandske bankers datterselskaber, som er aktive i Grækenland eller potentielt interesserede i at komme ind på det græske marked. Foranstaltning FB4 og FB5 har derfor en virkning for samhandelen mellem medlemsstaterne og er potentielt konkurrencefordrejende.

(197) Kommissionen konkluderer, at stabilitetsfondens dækning af det udækkede finansieringsbehov på 456,97 mio. EUR vedrørende de aktiver, der blev overført fra FB Bank til banken, og stabilitetsfondens tilsagn om at dække kapitalbehovene fra disse aktiver, som kan beløbe sig til 100 mio. EUR, udgør statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1.

Støttemodtager af foranstaltning FB4 og FB5

(198) Som allerede forklaret i (193) anser Kommissionen FB Banks aktiviteter for at være støttemodtageren af foranstaltning FB4 og FB5, idet støtten gjorde det muligt at videreføre disse økonomiske aktiviteter hos banken.

(199) Med hensyn til hvorvidt salget af FB Banks aktiviteter indebærer statsstøtte til banken i overensstemmelse med punkt 49 i bankmeddelelsen fra 2008, skal Kommissionen vurdere, om visse krav er opfyldt. Den skal navnlig undersøge, om i) salgsprocessen var åben og ikkediskriminerende, ii) salget foregik på markedsvilkår, og iii) pengeinstituttet eller staten maksimerede salgsprisen på de involverede aktiver og passiver.

(200) Banken erhvervede FB Banks samlede aktiver og passiver, fordi den indgav det foretrukne bud i forbindelse med den ikkediskriminerende udbudsprocedure, som andre banker og pengeinstitutter kunne deltage i. Den græske nationalbank besluttede kun at kontakte de fire største banker i Grækenland, hvoraf kun banken og en anden bank afgav ikkebindende bud. Den græske nationalbank opfordrede de to budgivere til at indgive forbedrede bud. Den græske nationalbank valgte NBG, fordi dens bud sikrede de laveste afviklingsomkostninger (114).

(201) Kommissionen bemærker, at den græske nationalbank kun kontaktede fire banker (115). Det begrænsede antal købere, der blev kontaktet, betyder ikke nødvendigvis, at udbuddet ikke var åbent, eftersom der ikke findes andre banker med aktiviteter i Grækenland af tilstrækkelig størrelse til at absorbere de udbudte aktiver og med tilstrækkelig kapital på afviklingstidspunktet, og i betragtning af den begrænsede interesse, der blev udvist af udenlandske kredit- og finansieringsinstitutter med bankaktiviteter i Grækenland. Den græske nationalbank fastsatte endvidere på forhånd den portefølje af aktiver og passiver, der skulle overføres, og den tidsplan, som buddene skulle overholde for at være gyldige. Kommissionen mener, at salgsprocessen var åben og ikkediskriminerende.

(202) Den negative pris (når man tager højde for det udækkede finansieringsbehov og dækningen af ovennævnte kapitalbehov) for FB Banks aktiver og passiver udelukker ikke, at salgsprisen afspejler virksomhedens markedsværdi (116). Kommissionen har ingen grund til at tro, at det afgivne bud og den erlagte pris ikke afspejlede markedsprisen på virksomheden. Ifølge græsk lov anslås dagsværdien af de overførte aktiver indledningsvis af den græske nationalbank, hvorefter den bekræftes og justeres af uafhængige eksperter i de efterfølgende seks måneder. Kommissionen mener derfor, at salget foregik på markedsvilkår. Som følge heraf konkluderer Kommissionen i overensstemmelse med punkt 49 i bankmeddelelsen fra 2008, punkt 20 i omstruktureringsmeddelelsen og sin egen afgørelsespraksis (117), at statsstøtte til banken kan udelukkes.

6.2.1.3. Konklusion om forekomsten af statsstøtte og det samlede modtagne støttebeløb

(203) På baggrund af betragtning 190-197 mener Kommissionen, at foranstaltning FB1, FB2, FB3, FB4 og FB5 alle opfylder de betingelser, der er fastlagt i traktatens artikel 107, stk. 1, og udgør statsstøtte.

(204) Derfor konkluderer Kommissionen, at FB Banks aktiviteter har fået statsstøtte i form af kapitalforanstaltninger for 606,97 mio. EUR (foranstaltning FB1, FB4 og FB5) ud over lån af græske statsobligationer for 60 mio. EUR (foranstaltning FB2) og statsgarantier for 50 mio. EUR (foranstaltning FB3) som vist i tabel 10. Tabel 10 Overblik over den samlede støtte til FB Banks aktiviteter Støttemodtager Foranstaltning Støttens art Støttebeløb (mio. EUR) FB Banks aktiviteter FB1 Rekapitalisering 50 FB4 Finansiering af det udækkede finansieringsbehov fra FB Bank til banken 456,97 FB5 Forpligtelse til at dække kapitalbehovene i forbindelse med aktiver overført fra FB Bank til banken 100 Kapitalstøtte ydet i alt 606,97 Faktisk udbetalt kapitalstøtte i alt 506,97 Støttemodtager Foranstaltning Støttens art FB Banks aktiviteter FB2 Statsobligationslån 60 FB3 Garanti 50 Likviditetsstøtte ydet i alt 110

6.2.2. Retsgrundlag for vurderingen af støttens forenelighed

(205) EF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at afgøre, at støtten er forenelig med det indre marked, hvis den har til formål at »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«.

(206) Kommissionen har anerkendt, at den globale finansielle krise kan skabe alvorlige forstyrrelser i en medlemsstats økonomi, og at foranstaltningerne til støtte for bankerne kan bidrage til at afhjælpe sådanne forstyrrelser. Dette er blevet bekræftet i bankmeddelelsen fra 2008, rekapitaliseringsmeddelelsen og omstruktureringsmeddelelsen. På baggrund af den på ny anspændte situation på de finansielle markeder mener Kommissionen fortsat, at forudsætningerne for, at en støtte kan godkendes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), er opfyldt. Kommissionen bekræftede denne holdning ved at vedtage forlængelsesmeddelelsen fra 2011 (118) og bankmeddelelsen fra 2013 (119).

(207) Med hensyn til den græske økonomi har Kommissionen i sine afgørelser om godkendelse og forlængelse af den græske bankstøtteordning samt sin godkendelse af statsstøtteforanstaltninger ydet af Grækenland til forskellige banker anerkendt, at der består en trussel om alvorlige forstyrrelser af den græske økonomi, og at statens støtte til bankerne er egnet til at afhjælpe denne forstyrrelse. Støtteforanstaltningerne skal derfor vurderes på grundlag af traktatens artikel 107, stk. 3, litra b).

(208) I overensstemmelse med punkt 15 i bankmeddelelsen fra 2008 skal støtte — for at være forenelig i henhold til traktatens artikel 107, stk. 3, litra b) — opfylde de generelle forenelighedskriterier: a) Hensigtsmæssighed: Støtten skal være klart målrettet for effektivt at kunne afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i økonomien. Dette ville ikke være tilfældet, hvis foranstaltningen ikke var hensigtsmæssig til at afhjælpe forstyrrelsen. b) Nødvendighed: Støtten skal både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Derfor skal den udgøre det minimum, der er nødvendigt for at nå målet, og have den form, der er bedst egnet til at afhjælpe forstyrrelsen. c) Proportionalitet: De positive virkninger af foranstaltningen skal fuldt ud afvejes mod konkurrencefordrejningerne, for at fordrejningerne kan begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at nå formålene med foranstaltningerne.

(209) Under finanskrisen har Kommissionen udarbejdet forenelighedskriterier for forskellige typer støtteforanstaltninger. Principperne for vurdering af støtteforanstaltninger blev fastlagt i bankmeddelelsen fra 2008.

(210) Rekapitaliseringsmeddelelsen indeholder yderligere retningslinjer for det påkrævede forrentningsniveau for de statslige kapitaltilførsler.

(211) Endelig har Kommissionen forklaret i sin omstruktureringsmeddelelse, hvordan den vil vurdere omstruktureringsplaner. I sin vurdering af omstruktureringsplanen for banken i henhold til omstruktureringsmeddelelsen vil Kommissionen tage hensyn til alle foranstaltningerne i tabel 10.

6.2.3. Støtteforanstaltningernes forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen

6.2.3.1. Støtteforanstaltning FB1, FB2 og FB3's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008

(212) Foranstaltning FB1, FB2 og FB3 blev ydet i henhold til den græske bankstøtteordning. Foranstaltningerne i henhold til denne ordning er allerede blevet vurderet til at være forenelige med det indre marked i Kommissionens afgørelse af 19. november 2008.

6.2.3.2. Støtteforanstaltning FB4 og FB5's forenelighed med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen

6.2.3.2.1. Hensigtsmæssighed

(213) For så vidt angår hensigtsmæssigheden af foranstaltning FB4 og FB5, mener Kommissionen, at foranstaltningerne er hensigtsmæssige, fordi de sikrede FB Banks indskydere og dermed den finansielle stabilitet. Disse aktiviteter ville ikke have kunnet fortsætte uden støtten fra stabilitetsfonden, idet FB Bank havde en negativ egenkapital på tidspunktet for salget af den til banken, og fordi ingen bank under de daværende vanskelige markedsbetingelser ville have købt en portefølje af aktiver og passiver med negativ værdi, der ville have forringet dens solvensgrad. Foranstaltningerne sikrer derfor, at den finansielle stabilitet i Grækenland opretholdes. På den baggrund finder Kommissionen, at foranstaltningen er egnet som redningsstøtte.

6.2.3.2.2. Nødvendighed

(214) Ifølge bankmeddelelsen fra 2008 skal støtteforanstaltningen både med hensyn til beløb og form være nødvendig for at nå det fastsatte mål. Det betyder, at en kapitaltilførsel skal være det nødvendige minimum for at nå dette mål.

(215) Som den græske nationalbank anførte i sit brev af 8. maj 2013, kunne en tilbagekaldelse af FB Banks licens — trods FB Banks beskedne størrelse — have undermineret indskydernes tillid til det græske banksystem og dermed have påvirket den finansielle stabilitet, hvis der ikke blev truffet afviklingsforanstaltninger. Den græske nationalbank tilføjede videre, at den blandt de forskellige afviklingsmuligheder foretrak en afvikling af FB Bank gennem en købs- og overtagelsesprocedure i overensstemmelse med MEFP af december 2012. Den fandt, at denne procedure ville sikre en umiddelbar og endelig løsning på FB Banks problemer. Kommissionen finder, at disse faktorer for finansiel stabilitet understøtter nødvendigheden af foranstaltning FB4 og FB5.

(216) For så vidt angår størrelsen af interventionen, angav den græske nationalbank i sin beslutning 10/1/10.5.2013, at man foretrak en overførsel af udvalgte aktiver og passiver, da det minimerede afviklingsomkostningen. Denne beslutning var også i overensstemmelse med MEFP af marts 2012. Kommissionen bemærker endvidere, at det endelige beløb for det udækkede finansieringsbehov var blevet omhyggeligt vurderet af de græske myndigheder på grundlag af en autoriseret revisors værdiansættelsesrapport. Bidraget dækkede præcist differencen mellem dagsværdien af de overførte aktiver og værdien af passiverne. Stabilitetsfonden forpligtede sig desuden til kun at dække kapitalbehovet op til 9 % af de overførte aktiver som anslået af den græske nationalbank. Det forhold, at kun banken — ud af de to budgivere — accepterede at revidere sit tilbud, underbygger konklusionen om, at bidraget ikke var uforholdsmæssigt.

(217) FB Banks egenkapital blev desuden ikke overført, men forblev i enheden under afvikling, dvs. FB Bank. Aktionærerne vil derfor pådrage sig et fuldt tab, og stabilitetsfondens bidrag er ikke blevet forhøjet af omkostningerne til at redde dem.

(218) Med hensyn til forrentningen af støtten vil stabilitetsfonden — som tidligere anført i betragtning 195, sandsynligvis ikke få hele sit bidrag tilbage (120). Den opnår derfor tydeligvis ingen forrentning, og dens bidrag er det samme som et tilskud. Som angivet i punkt 44 i rekapitaliseringsmeddelelsen kan en utilstrækkeligt forrentet rekapitalisering kun godtages i tilfælde af nødlidende banker, som ikke kan betale renter. Kommissionen mener, at det er tilfældet for FB Bank. Den manglende forrentning udløser behovet for en gennemgribende omstrukturering i overensstemmelse med rekapitaliseringsmeddelelsen.

(219) Kommissionen konkluderer, at foranstaltning FB4 og FB5 er nødvendige som redningsstøtte med hensyn til både beløb og form for at nå målet om at begrænse forstyrrelsen i det græske banksystem og økonomien som helhed.

6.2.3.2.3. Proportionalitet

(220) Kommissionen bemærker, at FB Bank ikke længere eksisterer i sin tidligere form. Det forhold, at støtten redder de overførte aktiviteter, kunne teoretisk set skabe konkurrencefordrejninger. Kommissionen bemærker dog FB Banks beskedne størrelse og salgsproceduren, hvor konkurrenterne havde lejlighed til at byde på udvalgte aktiver og passiver i FB Bank. Desuden blev FB Banks økonomiske aktiviteter umiddelbart efter overførslen fuldt integreret i banken og ophørte med at eksistere som separat økonomisk aktivitet eller konkurrent. Kommissionen konkluderer derfor, at støtten ikke medfører uberettigede fordrejninger af konkurrencen.

Konklusion vedrørende foranstaltning FB4 og FB5's forenelighed

(221) Kommissionen konkluderer således, at foranstaltning FB4 og FB5 er hensigtsmæssige, nødvendige og i lyset af FB Banks beskedne størrelse og dens ophør som selvstændig konkurrent ved dens fulde integration i banken proportional i forhold til det tilsigtede mål i overensstemmelse med bankmeddelelsen fra 2008 og rekapitaliseringsmeddelelsen.

6.2.4. Støtteforanstaltningernes forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen

(222) Med hensyn til forrentningen af foranstaltning FB4 bemærkede Kommissionen i betragtning 218, at stabilitetsfonden sandsynligvis ikke få hele sit bidrag på 456,97 mio. EUR tilført med henblik på afvikling af FB Bank (foranstaltning FB4) tilbage. Den manglende forrentning udløser behovet for en gennemgribende omstrukturering, både med hensyn til rentabilitetsforanstaltninger og foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.

6.2.4.1. Sikring af langsigtet rentabilitet i FB Banks aktiviteter gennem et salg

(223) Når et nødlidende kreditinstitut ikke troværdigt kan sikre sin overlevelse på langt sigt, skal det ifølge punkt 21 i omstruktureringsmeddelelsen overvejes at foretage en velordnet afvikling eller sælge det på auktion. Medlemsstaterne kan derfor tilskynde til, at urentable aktører forsvinder fra markedet, og samtidig sørge for, at deres udtræden fra markedet af hensyn til den finansielle stabilitet sker inden for en passende tidsramme.

(224) FB Bank var dog ikke rentabel som selvstændig enhed og blev sat til afvikling. I så henseende præciseres det i punkt 17 i omstruktureringsmeddelelsen, at salget af en nødlidende bank til et andet pengeinstitut kan bidrage til at genoprette den langsigtede rentabilitet, hvis køberen er rentabel og i stand til at opsuge overførslen af den nødlidende bank, og til at genskabe markedets tillid.

(225) Som anført i afsnit 7.5.2 kan banken på grundlag af sin omstruktureringsplan anses for at være en rentabel enhed. Det forhold, at FB Banks aktiviteter var blevet overført til banken, gør det derfor muligt at genoprette deres langsigtede rentabilitet. Det forhold, at FB Banks aktiviteter blev fuldt integreret (121) i banken, og FB Bank forsvandt som selvstændig konkurrent, udgør den gennemgribende omstrukturering, der er nødvendig som følge af den utilstrækkelige forrentning af statsstøtten.

6.2.4.2. Egetbidrag og byrdefordeling

(226) Som forklaret i betragtning 216 sikrer den valgte afviklingsprocedure for FB Bank, at omstruktureringsomkostningerne begrænses til et minimum. Det udækkede finansieringsbehov blev for det første omhyggeligt vurderet af de græske myndigheder på grundlag af en uafhængig revisorrapport. Stabilitetsfonden forpligtede sig desuden til kun at dække køberens kapitalbehov fra de overførte aktiviteter op til det minimumsbeløb, der er fastsat ved lov. Integrationen af FB Banks økonomiske aktiviteter i en større enhed og de synergier, der opnås derved og gennem rationaliseringen af FB Banks filialnet, konsolideringen af IT-infrastrukturen og sænkelsen af finansieringsomkostninger, hjælper med at begrænse omstruktureringsomkostningerne til et minimum sammenlignet med et scenarie, hvor staten