Rådets henstilling

af 18. februar 2002

om gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitik

(2002/178/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 128, stk. 4,

som henviser til Kommissionens henstilling af 12. september 2001,

som henviser til den fælles udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget og Udvalget for Økonomisk Politik, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Rådet vedtog retningslinjerne for beskæftigelsen for 2001 ved afgørelse af 19. januar 2001(1).

(2) Det Europæiske Råd i Lissabon den 23. og 24. marts 2000 enedes om en overordnet strategi for beskæftigelse, økonomisk reform og social samhørighed og forpligtede sig til at skabe betingelserne for fuld beskæftigelse; der blev i overensstemmelse hermed opstillet mål for beskæftigelsesfrekvenserne, som skulle nås i 2010; disse blev suppleret på Det Europæiske Råds møde i Stockholm den 23. og 24. marts 2001 med midtvejsmål for 2005 og med et nyt mål for 2010 for højere beskæftigelsesfrekvens blandt de ældre.

(3) Det Europæiske Råd i Nice den 7., 8. og 9. december vedtog den social- og arbejdsmarkedspolitiske dagsorden, hvori det hedder, at en tilbagevenden til fuld beskæftigelse kræver ambitiøse politiske planer for at øge beskæftigelsesfrekvensen, nedbringe de regionale og kønsbetingede uligheder samt forbedre jobkvaliteten.

(4) Rådet vedtog henstillingen om de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik den 15. juni 2001, og på Det Europæiske Råds møde i Amsterdam den 16. og 17. juni 1997 blev der tilvejebragt enighed om en resolution om en stabilitets- og vækstpagt med forpligtelser for hver enkelt medlemsstat.

(5) Medlemsstaterne bør gennemføre denne henstilling i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik og navnlig arbejdsmarkedsdelen deri.

(6) I den fælles beskæftigelsesrapport for 2001, der er udarbejdet i fællesskab af Rådet og Kommissionen, beskrives beskæftigelsessituationen i Fællesskabet, og der ses nærmere på, i hvilket omfang medlemsstaterne ved gennemførelsen af deres beskæftigelsespolitik har fulgt retningslinjerne for beskæftigelsen og Rådets henstilling af 19. januar 2001 om gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitik(2).

(7) Rådet finder det på baggrund af gennemgangen af gennemførelsen af medlemsstaternes beskæftigelsespolitikker hensigtsmæssigt at rette henstillinger til medlemsstaterne. Et sådant tiltag bør anvendes med måde, og henstillingerne bør fokusere på de væsentligste emner, og de bør være baseret på en solid og grundig analyse.

(8) Når der gennemføres foranstaltninger for at supplere aktioner, som medlemsstaterne har iværksat som led i bestræbelserne på at opnå fuld beskæftigelse, skal medlemsstaternes kompetence respekteres.

(9) Rådet anerkender den store indsats, som medlemsstaterne allerede har gjort for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingen af 19. januar 2001. Ved evalueringen af virkningen af disse politikker bør beskæftigelsesretningslinjernes flerårige perspektiv tages i betragtning.

(10) Den indsats, som medlemsstaterne iværksætter på grundlag af retningslinjerne, bør orientere sig efter de fire søjler og følge en sammenhængende helhedsstrategi, der tager sigte på at opnå fuld beskæftigelse, idet der tages hensyn til medlemsstaternes forskellige udgangspositioner, udvikle og gennemføre globale og sammenhængende strategier for livslang uddannelse og indgå et omfattende partnerskab med arbejdsmarkedets parter; man bør i nødvendigt omfang være opmærksom på ligestillingsaspektet og behovet for at reducere de regionale uligheder, og fremskridtene under alle fire søjler skal evalueres på grundlag af indikatorer.

(11) For at vende udviklingen i ungdoms- og langtidsledigheden skal alle unge tilbydes arbejde, inden de har været ledige i seks måneder, og alle voksne arbejdsløse skal have tilbud om en ny start, inden de har været arbejdsløse i tolv måneder.

(12) Medlemsstaterne bør modernisere den offentlige arbejdsformidling.

(13) Det er vigtigt at begrænse motivationsdæmpende forhold i skattesystemer og sociale ordninger for at sikre en højere erhvervsfrekvens blandt kvinder og ældre.

(14) For at man kan skabe et konkurrencedygtigt og dynamisk vidensbaseret samfund, må der først opstilles nationale mål, ligesom der skal udvikles og etableres et system for livslang uddannelse omfattende grunduddannelse, uddannelse på sekundærtrinnet, ungdomsuddannelse, videreuddannelse og erhvervsuddannelse; hertil kræves det, at alle de involverede parter, herunder offentlige myndigheder, arbejdsmarkedets parter og privatpersoner, engagerer sig aktivt, og at civilsamfundets organisationer yder et relevant bidrag.

(15) Der er behov for en sammenhængende politik, der fremmer den sociale integration ved at støtte integrationen af dårligt stillede grupper og enkeltpersoner på arbejdsmarkedet, og som bidrager til at bekæmpe forskelsbehandling i forbindelse med adgangen til arbejdsmarkedet og på arbejdsmarkedet.

(16) Der er behov for at skabe bedre vilkår for virksomhederne og give potentielle iværksættere den nødvendige forberedelse, som sætter dem i stand til at starte egen virksomhed, således at der skabes flere og mere dynamiske virksomheder og flere arbejdspladser. Det er nødvendigt at skabe de nødvendige rammer, for at det beskæftigelsesmæssige vækstpotentiale, som findes i servicesektoren, kan udnyttes.

(17) Vedvarende jobskabelse kræver beskatningssystemer, der er mere beskæftigelsesvenlige, og hvor det nuværende høje skattetryk på arbejde flyttes over på andre beskatningsobjekter såsom energi og miljø.

(18) Lokale beskæftigelsesfremmende initiativer bidrager i væsentligt omfang til virkeliggørelsen af de mål, som forfølges med den europæiske beskæftigelsesstrategi.

(19) Etableringen af partnerskaber på alle relevante niveauer er nøglen til en modernisering af arbejdets tilrettelæggelse og til fremme af virksomhedernes og deres ansattes tilpasningsevne.

(20) De kønsbetingede forskelle på arbejdsmarkedet - især med hensyn til beskæftigelse, arbejdsløshed og lønninger - og kønssegregeringen i de enkelte sektorer og erhverv kræver en overordnet integrationsstrategi og foranstaltninger, der gør det muligt at forene arbejde og familieliv bedre -

RETTER HERMED de henstillinger, som fremgår af bilaget, til de enkelte medlemsstater.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. februar 2002.

På Rådets vegne

M. Arias Cañete

Formand

(1) EFT L 22 af 24.1.2001, s. 18.

(2) EFT L 22 af 24.1.2001, s. 27.

BILAG

I. BELGIEN

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

Arbejdsmarkedssituationen i Belgien blev bedre i 2000 med en stigning i beskæftigelsesfrekvensen til 60,5 %, hvilket dog stadig er væsentligt lavere end de 70 %, der blev vedtaget som mål i Lissabon. Man kunne konstatere et yderligere fald i arbejdsløsheden til 7 % (under EU-gennemsnittet på 8,2 %), og væksten i beskæftigelsen nåede op på EU-gennemsnittet (1,8 %). Der er dog en række gamle uafklarede forhold, som man kun langsomt er ved at finde en løsning på.

- Antallet af personer, som bliver langtidsledige, er stort, og på trods af, at der er sket et yderligere fald, er det samlede antal langtidsledige - 3,8 % af arbejdsstyrken i 2000 - stadig større end EU-gennemsnittet.

- Andelen af beskæftigede blandt de ældre er stadig den laveste i EU (26,3 %, 11,4 procentpoint under EU-gennemsnittet), og kvindernes andel med 51,5 % er fortsat under EU-gennemsnittet.

- Skattetrykket på arbejde er stadig et af de højeste i Det Europæiske Fællesskab.

- Der er en åbenbar mangel på kvalificeret arbejdskraft, og der er endnu ikke vedtaget en omfattende og sammenhængende strategi for livslang uddannelse.

- Beskæftigelsen udviser stadig store regionale uligheder, som peger imod en utilstrækkelig arbejdskraftsmobilitet.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at iværksætte en forebyggende politik, især rettet mod de voksne, forbedre beskæftigelsessituationen for ældre og kvinder, lette skattetrykket på arbejde, udvikle et system for livslang uddannelse og øge arbejdskraftens mobilitet mellem regionerne.

Belgien bør derfor:

1) begrænse antallet af arbejdsløse, der glider over i langtidsledighed, ved at tage afgørende skridt til at iværksætte et passende system, som sikrer hurtig indgriben over for arbejdsløse voksne, og undersøge virkningen af den nye personaliserede strategi over for unge arbejdsløse

2) gøre en større indsats for at øge den samlede beskæftigelsesfrekvens, især for kvinder og ældre; Belgien bør først og fremmest undersøge virkningen af de seneste foranstaltninger og overveje yderligere foranstaltninger for at forebygge, at arbejdstagere trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet i en relativ tidlig alder, og incitamenter for at forbedre ældres evne til at forblive på arbejdsmarkedet

3) træffe yderligere foranstaltninger til at nedbringe skattetrykket på arbejde, således at det bliver attraktivt for de ledige at komme i arbejde og for virksomhederne at skabe nye job, føre nøje tilsyn med virkningen af de foranstaltninger, der allerede er truffet, herunder nedsættelse af socialsikringsbidragene

4) udvide - i samarbejde med alle berørte aktører - bestræbelserne på at udvikle og iværksætte en sammenhængende strategi for livslang uddannelse for at forebygge, at der opstår udækkede kvalifikationsbehov, for at gøre det mere attraktivt at tage en teknisk eller faglig uddannelse og for at skabe et mere solidt grundlag for den vidensbaserede økonomi og det vidensbaserede samfund;

5) i samarbejde med arbejdsmarkedets parter fortsætte bestræbelserne for at nå frem til en bedre kombination af tryghed og større fleksibilitet på arbejdsmarkedet og iværksætte en koordineret indsats for at øge arbejdskraftens mobilitet mellem regionerne ved at oplyse om beskæftigelsessituationen på arbejdsmarkedet og ved at koordinere arbejdsmarkedspolitikkerne bedre.

II. DANMARK

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

Arbejdsmarkedssituationen er fortsat meget gunstig med den højeste beskæftigelsesfrekvens for kvinder i Det Europæiske Fællesskab (71,6 %), en af de højeste beskæftigelsesfrekvenser for mænd (80,8 %) og et af de laveste arbejdsløshedstal (4,7 %). Om end Danmark har overgået Lissabon-målene, er de væsentligste problemer for landet nu:

- Den samlede skattebyrde er - selv om den er aftagende - stadig høj. Den beskedne forskel mellem overførselsindkomster og de laveste lønindkomster har indtil videre betydet, at skattereformerne kun har haft en begrænset indvirkning på incitamentet for lavindkomstgrupperne til at arbejde.

- Arbejdsmarkedet blev mere presset i 2000, samtidig med at en betragtelig del af befolkningen i den erhvervsdygtige alder er på efterløn eller modtager sociale ydelser, og beskæftigelsesfrekvensen fortsat er lav blandt indvandrere.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at lette skattetrykket og øge deltagelsen på arbejdsmarkedet.

Danmark bør derfor:

1) videreføre og føre nøje tilsyn med gennemførelsen af igangværende reformer med henblik på at nedbringe det samlede skattetryk på arbejde, især ved at sænke den høje marginalbeskatning af små og mellemstore indkomster

2) videreføre incitamenter til at få endnu flere i arbejde, navnlig ved at fortsætte bestræbelserne på at udvikle det rummelige arbejdsmarked og øge indsatsen for at integrere indvandrerne på arbejdsmarkedet.

III. TYSKLAND

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

En alt i alt positiv udvikling i beskæftigelsen og arbejdsløsheden i løbet af de senere år blev bekræftet i 2000. Den samlede beskæftigelsesfrekvens ligger med 65,3 % over gennemsnittet i Det Europæiske Fællesskab, men den er stadig 5 procentpoint under Lissabon-målet. De største udfordringer for det tyske arbejdsmarked:

- Der er et relativt langsomt fald i langtidsledigheden, som stadig rammer 4 % af arbejdsstyrken, og vedholdende regionale forskelle, især for arbejdsløshedens vedkommende, med områder i de nye delstater som de hårdest ramte. Selv om de aktive arbejdsmarkedspolitikker har kunnet dæmpe virkningen af de forandringer, der sker, er resultaterne af disse politikker i den østlige del af landet blandede.

- Beskæftigelsesfrekvensen faldt en anelse til 37,3 % for personer mellem 55 og 64 år, og er dermed under EU-gennemsnittet.

- Der er behov for at modernisere arbejdstilrettelæggelsen og for en væsentlig vedvarende indsats for livslang uddannelse for at overvinde kvalifikationskløften og generelt øge arbejdskraftens kvalifikationsniveau.

- På trods af igangværende reformer er skattetrykket på arbejde fortsat højt.

- Tyskland har i henhold til de tilrådighedsstående oplysninger store kønsbetingede lønforskelle og relativt få børnepasningsfaciliteter.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind på at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at iværksætte en forebyggende politik, øge antallet af ældre erhvervsaktive, fremme livslang uddannelse, lette skattetrykket på arbejde og fremme lige muligheder.

Tyskland bør derfor:

1) for at nedbringe langtidsledigheden drastisk styrke bestræbelserne på at forhindre, at arbejdsløse glider over i langtidsledighed, især i den østlige del af landet og med hensyn til etniske minoriteter og indvandrere, og forbedre effektiviteten af de aktive arbejdsmarkedspolitikker

2) videreføre arbejdet med at fjerne hindringer og motivationsdæmpende faktorer, som bidrager til at holde ældre og andre risikogrupper ude af arbejdsmarkedet; undersøge og informere om igangværende og aftalte aktioners effektivitet og vedtage nye foranstaltninger for at forbedre beskæftigelsesevnen for arbejdstagere på over 55 år

3) tage skridt til, eventuelt som led i "Alliance for Jobs", at gøre arbejdskontrakter og arbejdstilrettelæggelsen mere fleksibel; løse problemet med kvalifikationskløfter på arbejdsmarkedet ved at gennemføre de vedtagne forbedringer med hensyn til grundlæggende erhvervsuddannelse og efter- og videreuddannelse og ved at udvikle en omfattende strategi for livslang uddannelse støttet på kvalitative og kvantitative mål. Arbejdsmarkedsparterne og regeringen opfordres til hver på sit kompetenceområde at styrke indsatsen for at øge kvaliteten af efter- og videreuddannelse og indføre systemer for godkendelse og anerkendelse af formel og non-formel uddannelse

4) videreføre arbejdet med at nedsætte skatter og sociale sikringsbidrag i den nederste del af lønskalaen, så det kan betale sig at arbejde, og så udsigterne til at komme i arbejde bliver realistiske og rimelige; undersøge og udarbejde en rapport om virkningerne af de iværksatte foranstaltninger

5) styrke indsatsen for at reducere forskellene mellem mænds og kvinders løn og se nærmere på, hvordan skattesystemet og de sociale ordninger påvirker kvindernes beskæftigelsessituation; skaffe flere børnepasningsfaciliteter, som i højere grad er indpasset efter arbejdstider og skoletider. Gennemførelsen af disse foranstaltninger bør foretages i samarbejde med alle berørte parter på alle niveauer og overvåges ved hjælp af passende kontrollable indikatorer og mål.

IV. GRÆKENLAND

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

Grækenland har stadig en af de laveste beskæftigelsesfrekvenser i EU (55,6 % samlet og 40,9 % for kvindernes vedkommende, hvilket er betydeligt under Lissabon-målene). Arbejdsløsheden har nu stabiliseret sig på 11 % - en del over EU-gennemsnittet - med en vækst i beskæftigelsen, som udlignes af en langsigtet strukturel stigning i arbejdsstyrken. Langtidsledigheden er faldet til 6,2 %, men er stadig væsentlig højere end EU-gennemsnittet. Situationen afspejler følgende strukturelle problemer på arbejdsmarkedet:

- Beskæftigelsesfrekvensen er lav samtidig med, at der er uudnyttet jobskabelsespotentiale i de små og mellemstore virksomheder og i servicesektoren.

- Selv om ungdomsarbejdsløsheden, arbejdsløsheden blandt kvinder og langtidsledigheden er høj, har de offentlige arbejdsformidlinger endnu ikke anlagt en forebyggende og personaliseret strategi. Der gøres en indsats for at overvåge statistiske data, men noget samlet system findes endnu ikke.

- Med hensyn til de lave beskæftigelsesfrekvenser bør der foretages en revision af skattesystemet og reglerne for pensionsrettigheder med henblik på at øge udbuddet af arbejdskraft.

- Reformerne i undervisningssektoren omfatter initiativer til udvikling af et system for livslang uddannelse, men der findes endnu ingen klar overordnet strategi, og både det almene uddannelsessystem og erhvervsuddannelsessystemet trænger til at blive forbedret yderligere.

- Selv om den nylige arbejdsmarkedsreform udgør et vigtigt skridt hen imod en modernisering af arbejdets tilrettelæggelse, kan den meget vel moderniseres yderligere. Arbejdsmarkedets parter vil skulle inddrages aktivt i dette arbejde, hvis der skal opnås resultater.

- Der er store forskelle mellem mænd og kvinder for så vidt angår beskæftigelse og arbejdsløshed. Problemet bør løses bl.a. ved at øge børnepasningsfaciliteterne.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at iværksætte en overordnet politisk strategi, forebygge arbejdsløshed, reformere skattesystemet og de sociale ordninger, fremme livslang uddannelse, modernisere arbejdets tilrettelæggelse og integrere ligestillingsaspektet.

Grækenland bør derfor:

1) forbedre den overordnede strategi, navnlig ved at udvikle et sæt velkoordinerede og afbalancerede politikker for gennemførelsen af beskæftigelsesretningslinjerne på tværs af de fire søjler med det formål at øge beskæftigelsesfrekvensen, især for kvinder og unge

2) fremskynde omstruktureringen af den offentlige arbejdsformidling og iværksætte afgørende og sammenhængende foranstaltninger for at forhindre unge og voksne arbejdstagere i at glide over i langtidsledighed, bl.a. ved hurtigt at indføre den personaliserede metode; forbedre statistiksystemet yderligere, således at indikatorerne for forebyggelse og aktivering kan foreligge i god tid, og overvågningen af fremskridtene blive effektiv

3) undersøge og udrydde skævheder som følge enten af skat på arbejde eller af pensionsrettigheder og dermed gøre det mere attraktivt at arbejde;

4) videreudvikle og gennemføre en omfattende strategi for livslang uddannelse, herunder opstilling af mål, øge investeringerne i og yderligere forbedre det almene uddannelsessystem og erhvervsuddannelsessystemet, herunder lærlingeuddannelserne, for at forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationer og opfylde arbejdsmarkedets behov;

5) sikre fuldstændig gennemførelse af den nylige arbejdsmarkedsreformpakke i tæt samarbejde med arbejdsmarkedets parter; arbejdsmarkedets parter skal i den forbindelse påtage sig yderligere forpligtelser i forbindelse med moderniseringen af arbejdets tilrettelæggelse, samtidig med at de forsøger at finde en passende balance mellem fleksibilitet og tryghed;

6) træffe effektive og omfattende foranstaltninger for at nedbringe forskellene mellem mænds og kvinders beskæftigelses- og arbejdsløshedssituation; til dette formål er der behov for at udvide pasningsmulighederne for børn og andre pasningskrævende personer.

V. SPANIEN

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

Spanien har i de senere år oplevet en støt vækst i både økonomien og beskæftigelsen, men der er stadig store udfordringer at tage fat på:

- Arbejdsløsheden er stadig så høj som 14,1 %, selv om der er sket et markant fald siden 1996. Langtidsledigheden er også faldet, men især kvinderne er fortsat hårdt ramt af arbejdsløshed.

- Beskæftigelsesfrekvensen er på 55 %, og selv om den er stigende, er den en af de laveste i Fællesskabet, langt under Lissabon-målet. Selv om kvindernes beskæftigelsesfrekvens har været stigende, er den fortsat en af de laveste i Fællesskabet med 40,3 %. Forskellen mellem tallene for mænds og kvinders beskæftigelsesfrekvens og arbejdsløshed (henholdsvis 29,6 og 10,8 procentpoint) er blandt de største i Fællesskabet.

- På trods af det generelt lave uddannelsesniveau og de relativt få deltagere i videreuddannelse er der endnu ikke vedtaget en omfattende og sammenhængende strategi for livslang uddannelse.

- Ansættelse på tidsbegrænsede kontrakter er et udbredt fænomen. De fleste af disse midlertidige kontrakter er af kort varighed, og det er i overvejende grad kvinder og unge, der er ansat på sådanne kontrakter.

- De regionale uligheder er store og den geografiske mobilitet meget lav.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at aktivere de arbejdsløse og forebygge arbejdsløshed, integrere ligestillingsaspektet, fremme livslang uddannelse, øge tilpasningsevnen og reducere de regionale uligheder.

Spanien bør derfor:

1) fuldføre moderniseringen og effektiviseringen af den offentlige arbejdsformidling og fremme gennemførelsen af den forebyggende strategi, især i forhold til de voksne arbejdsløse, så alle, der kan få gavn af den, inddrages. Denne indsats bør omfatte færdiggørelsen af det statistiske overvågningssystem

2) træffe effektive og omfattende foranstaltninger for at øge den samlede beskæftigelsesfrekvens og nedbringe forskellene mellem mænds og kvinders beskæftigelses- og arbejdsløshedssituation. Som led i en strategi for integrering af ligestillingsaspektet bør der opstilles mål for tilvejebringelse af plejefaciliteter for børn og andre med pasningsbehov, og disse mål bør virkeliggøres

3) gøre en energisk indsats for at fuldføre reformerne af erhvervsuddannelsen, så de kommer til at inkludere en omfattende og sammenhængende strategi for livslang uddannelse, herunder opstilling af kontrollerbare mål, med det formål at hæve det generelle uddannelsesniveau, få flere voksne i gang med uddannelsesaktiviteter og hæve det lave kvalifikationsniveau samt udvikle non-formelle uddannelsesaktiviteter

4) yderligere modernisere arbejdsmarkedet og arbejdets tilrettelæggelse med aktiv deltagelse af arbejdsmarkedets parter med henblik på at nedbringe det store antal tidsbegrænsede ansættelseskontrakter og øge udbredelsen af deltidskontrakter

5) nedbringe de regionale uligheder i beskæftigelsen og arbejdsløsheden ved at fremme vilkår, som gør det lettere at skabe beskæftigelsesmuligheder i tilbagestående regioner og samtidig begrænse hindringerne for arbejdskraftens mobilitet.

VI. FRANKRIG

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

Beskæftigelsessituationen er i fortsat bedring. Med 62,2 % nærmer den samlede beskæftigelsesfrekvens sig gennemsnittet i Det Europæiske Fællesskab, medens kvindernes beskæftigelsesfrekvens allerede har overhalet EU-gennemsnittet.

Der består imidlertid nogle meget vigtige strukturelle problemer:

- Beskæftigelsesfrekvensen blandt de 55-64-årige er steget i 2000, men ligger stadig en hel del under gennemsnittet i Fællesskabet (29,7 % mod 37,7 %).

- Der er sket fremskridt, men marginalskatten er stadig forholdsvis høj.

- Arbejdsløsheden holder sig fortsat over gennemsnittet i Fællesskabet (9,5 % mod 8,2 %), og der synes derfor at være behov for at videreføre og evaluere de programmer, hvormed den forebyggende strategi gennemføres.

- Moderniseringen af arbejdets tilrettelæggelse bør videreføres. Gennemførelsen af lovgivning om arbejdstid er en ny stor udfordring for de små virksomheder.

- Der bør gøres en indsats for at fremme livslang uddannelse, og den sociale dialog på dette område bør styrkes.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at øge antallet af ældre erhvervsaktive, lette skattetrykket på arbejde, forebygge arbejdsløshed, gennemføre lovgivningen om en 35-timers arbejdsuge samt fremme livslang uddannelse.

Frankrig bør derfor:

1) styrke indsatsen for at modvirke, at de ældre arbejdstagere forlader arbejdsmarkedet for tidligt, og til dette formål - med deltagelse af arbejdsmarkedets parter - udvikle en mere omfattende strategi for at forlænge den erhvervsaktive alder

2) med udgangspunkt i de nylige reformer af skattesystemet og de sociale ordninger fortsætte med at gennemføre og føre tilsyn med virkningerne af politiske foranstaltninger, der skal tilskynde arbejdstagerne til at søge arbejde eller blive i arbejde, navnlig foranstaltninger, som retter sig mod mindre kvalificeret arbejdskraft og lavtlønnede grupper

3) fortsætte gennemførelsen af personaliserede ordninger og ordninger for tidlig indgriben over for arbejdsløse, undersøge gennemslagskraften af og rapportere om gennemførelsen af de personaliserede handlingsplaner som led i Ny Start-initiativet, evaluere virkningerne på mellemlang sigt af den igangværende indsats for at skabe nye beskæftigelsesmuligheder for unge

4) intensivere bestræbelserne på at modernisere arbejdets tilrettelæggelse, så tryghed bedre lader sig kombinere med tilpasningsevne, og det bliver nemmere at komme i arbejde; føre nøje tilsyn med nettovirkningerne af gennemførelsen af lovgivningen om en 35-timers arbejdsuge, især for små virksomheder

5) fortsætte bestræbelserne på som led i den sociale dialog at effektivisere videreuddannelsessystemet og fremme en omfattende strategi for livslang uddannelse.

VII. IRLAND

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

Irlands økonomiske og beskæftigelsesmæssige resultater har været særdeles gode. I 2000 var den samlede beskæftigelsesfrekvens med 65,1 % for andet år i træk højere end EU-gennemsnittet, og de i forvejen lave arbejdsløshedstal vedblev at falde for alle kategorier. Denne udvikling tyder på et yderligere presset arbejdsmarked, og der er stadig nogle strukturelle problemer:

- Medens den stigende mangel på arbejdskraft i løbet af de senere år har skabt et inflatorisk lønpres, er kvindernes beskæftigelsesfrekvens (på trods af nylige stigninger) kun lige nået op på EU-gennemsnittet (54 %), så de kønsbetingede forskelle på arbejdsmarkedet er fortsat høje.

- I denne sammenhæng spiller den lave deltagelse i videreuddannelse en rolle. Der er behov for at fremme videreuddannelser, især blandt de erhvervsaktive.

- Betragtelige regionale uligheder - i beskæftigelsesfrekvensen og i arbejdsløsheden og desuden i uddannelses- og lønniveauet - udgør en risiko for den stabile og velafbalancerede udvikling.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen, især blandt kvinderne, fremme livslang uddannelse, især via virksomhedernes egne uddannelsesprogrammer, og afhjælpe de regionale uligheder.

Irland bør derfor:

1) videreføre helhedsstrategien med henblik på at øge udbuddet af arbejdskraft og beskæftigelsesfrekvensen. Navnlig skal der arbejdes på at få endnu flere ikke erhvervsaktive personer, navnlig kvinder, ud på arbejdsmarkedet ved at fjerne hindringerne i skattesystemet, skabe flere børnepasningsfaciliteter til rimelige priser og nedbringe de kønsbetingede lønforskelle

2) fortsætte indsatsen for at opretholde væksten i produktiviteten og opkvalificere arbejdsstyrken med mere vægt på efteruddannelse ude i virksomhederne og videreudvikling af systemet for livslang uddannelse, herunder opstilling af overordnede mål, og i denne sammenhæng tilskynde til aktiv deltagelse fra arbejdsmarkedsparternes side ved gennemførelsen af programmet for velstand og fairness

3) som led det geografiske strategiprogram, forsøge at afhjælpe den ulige fordeling af beskæftigelse, arbejdsløshed, jobskabelse og menneskelige ressourcer mellem de forskellige regioner i Irland.

VIII. ITALIEN

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

Som det foregående år steg beskæftigelsen, og arbejdsløsheden faldt i 2000. På trods af forbedringerne er der dog flere problemer på det italienske arbejdsmarked, som endnu ikke er blevet løst:

- Den lave beskæftigelsesfrekvens på 53,5 % er stadig cirka 10 procentpoint under gennemsnittet i Fællesskabet og langt under Lissabon-målet. Kvindernes beskæftigelsesfrekvens (39,6 %) er den laveste i Det Europæiske Fællesskab, og ældre menneskers beskæftigelsesfrekvens er en af de laveste (27,8 %).

- Der er behov for en yderligere modernisering af arbejdets tilrettelæggelse. Den planlagte generelle revision af det sociale sikringssystem blev udskudt for anden gang.

- Arbejdsløsheden faldt til 10,5 %, men ligger fortsat næsten 2 procentpoint over EU-gennemsnittet. De regionale uligheder er stadig anseelige med arbejdsløshedstal fra mindre end 5 % til over 20 % på trods af den stigende vækst, der har kunnet konstateres i de sydlige regioner.

- Den store forskel mellem mænds og kvinders beskæftigelsesfrekvens er med 27,9 procentpoint karakteristisk for arbejdsmarkedet, især i de sydlige regioner, og kvindernes arbejdsløshed er med 14,4 % næsten dobbelt så høj som mændenes, der er på 8 %.

- I betragtning af det lave uddannelsesniveau og de få deltagere i efter- og videreuddannelse er der behov for at forbedre strategien for livslang uddannelse, også over for dem, der allerede er i arbejde.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at finde den rette policy mix for at fremme væksten i beskæftigelsen, nedbringe de regionale uligevægte, bekæmpe sort arbejde, reformere skattesystemet og de sociale ordninger, aktivere de arbejdsløse og forebygge arbejdsløshed, integrere ligestillingsaspektet og fjerne de kønsbetingede forskelle samt fremme livslang uddannelse.

Italien bør derfor:

1) videreføre politiske reformer for at understøtte væksten i beskæftigelsesfrekvensen, navnlig for kvinder. Arbejdsmarkedets parter bør inddrages aktivt i reformarbejdet, som bør tilstræbe at løse problemerne med de regionale uligevægte via en yderligere styrkelse af politikkerne til forbedring af beskæftigelsesegnetheden og ved at fremme jobskabelse og bekæmpe sort arbejde

2) fortsætte bestræbelserne på at skabe et mere fleksibelt arbejdsmarked, så tryghed bedre lader sig kombinere med tilpasningsevne, og det bliver nemmere at komme i arbejde; fortsætte reformen af pensionssystemet i form af den revision, der ifølge planerne skal foretages i 2001, og iværksætte den planlagte revision af andre sociale ordninger for at bremse udvandringen fra arbejdsmarkedet; gå videre med bestræbelserne på at lette skattetrykket på arbejde, især for lavtlønsgrupper og lavtkvalificerede arbejdstagere

3) tage yderligere skridt som led i foranstaltningerne for at forbedre beskæftigelsesegnetheden for at forhindre unge og voksne arbejdsløse i at glide over i langtidsledighed; en sådan indsats bør omfatte: fuld gennemførelse af reformen af den offentlige arbejdsformidling over hele landet, hurtig indførelse af beskæftigelsesinformationssystemet og videreførelse af det igangværende arbejde med at forbedre det statistiske overvågningssystem

4) effektivisere de aktive arbejdsmarkedspolitikker og gennemføre specifikke foranstaltninger for at nedbringe de store forskelle mellem mænd og kvinder med hensyn til beskæftigelse og arbejdsløshed som led i en overordnet strategi for integrering af ligestillingsaspektet, navnlig ved at opstille mål for tilvejebringelse af pasningsordninger for børn og andre med pasningsbehov

5) styrke indsatsen for at få vedtaget og gennemført en sammenhængende strategi for livslang uddannelse, herunder opstilling af nationale mål; arbejdsmarkedsparterne bør fortsætte bestræbelserne på at skabe flere uddannelsesmuligheder for arbejdsstyrken.

IX. LUXEMBOURG

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

Vilkårene er gunstige på det luxembourgske arbejdsmarked, understøttet af en stærk økonomisk vækst (8,5 %) og en stigning i beskæftigelsen (5,5 %). Arbejdsløshedsprocenten er stadig den laveste i Det Europæiske Fællesskab (2,4 %). Der er dog stadig visse strukturelle problemer:

- Beskæftigelsesfrekvensen (62,9 %) ligger fortsat under de fælles målsætninger på trods af en meget positiv beskæftigelsessituation, som dog i vidt omfang skyldes et stort antal grænsearbejdere. Erhvervsfrekvensen er i særlig grad lav for ældre arbejdstagere (27,4 %) og for kvinderne (50,3 %), om end disse tal har været stigende siden 1996.

- Forskellen mellem mænds og kvinders beskæftigelsesfrekvens er med 24,8 procentpoint en af de største i Fællesskabet.

- Indsatsen på efter- og videreuddannelsesområdet skal fortsættes for at tilfredsstille de krav, der stilles i en moderne og dynamisk økonomi.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at få flere ældre og kvinder ud på arbejdsmarkedet og sikre en bedre sammenhæng i politikken for livslang uddannelse.

Luxembourg bør derfor:

1) styrke indsatsen for at øge arbejdsmarkedsdeltagelsen væsentligt blandt arbejdstagere over 55 år ved at revidere førtids- og invalidepensionsordningerne

2) øge bestræbelserne på at få flere kvinder ud på arbejdsmarkedet ved at skabe bedre muligheder for at forene arbejds- og familieliv, ved at anspore kvinderne til at genoptage arbejdet efter længere perioder uden for arbejdsmarkedet og ved at vedtage foranstaltninger til fremme af ligestillingen mellem mænd og kvinder, især på lønområdet

3) sikre en effektiv gennemførelse af rammelovgivningen om efter- og videreuddannelse med aktiv bistand fra arbejdsmarkedets parter, forebygge, at de unge forlader skolen for tidligt, og foretage en revision af det samlede uddannelsessystem for at opnå en bedre sammenhæng mellem de forskellige sektorer for almen uddannelse og for erhvervsuddannelse.

X. NEDERLANDENE

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

I Nederlandene udviklede beskæftigelsessituationen sig positivt i 2000, og beskæftigelsesfrekvensen (73,2 % samlet og 63,7 % for kvinder) er klart over EU-gennemsnittet og Lissabon-målene. Nedgangen i det officielle arbejdsløshedstal fortsatte i 2000 til under 3 %, hvilket er væsentligt under EU-gennemsnittet. Arbejdsmarkedet er imidlertid præget af en væsentlig strukturel skævhed:

- På trods af en begyndende arbejdskraftmangel er arbejdsstyrken begrænset af, at en stor del af befolkningen i den erhvervsaktive alder oppebærer invalidepension, arbejdsløshedsunderstøttelse eller bistandshjælp.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at øge arbejdsstyrken og reformere de sociale ordninger.

Nederlandene bør derfor:

1) ud over foranstaltninger for at nedbringe antallet af personer, som oppebærer invalidepension, udvikle effektive politikker, som gør det muligt at reintegrere personer, som modtager en sådan pension, i stillinger, som deres arbejdsevne tillader dem at udføre

2) for at udnytte enhver potentiel arbejdskraftressource og nedbringe antallet af ikke-erhvervsaktive personer, se nærmere på problemet med kumulation af ydelser, herunder lokale leveomkostningsbidrag til lavindkomstmodtagere.

XI. ØSTRIG

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

Situationen på det østrigske arbejdsmarked forbedredes sidste år, da den samlede beskæftigelse nåede op på 68,3 % (59,4 % for kvinder), hvilket er tæt på den målsætning, som blev opstillet på topmødet i Lissabon, og pænt over EU-gennemsnittet. Den samlede arbejdsløshed blev reduceret til 3,7 % i 2000, og sammen med ungdom- og langtidsledigheden er den stadig blandt de laveste i Det Europæiske Fællesskab. På trods af disse generelt gode resultater er arbejdsmarkedet endnu ikke frit for strukturelle problemer:

- Der er behov for at sikre udbuddet af arbejdskraft på et stadig mere presset arbejdsmarked, og der vil i denne forbindelse være muligheder for at få flere ældre og lavtlønnede samt etniske minoriteter og indvandrere i arbejde.

- Der er stadig en markant forskel mellem mændenes og kvindernes beskæftigelsesfrekvens, og forskellen mellem mænds og kvinders løn er en af de største i Fællesskabet. Der er behov for nye foranstaltninger for at gøre det lettere at forene arbejds- og familieliv. Østrig er et af de lande, der har de færreste børnepasningsfaciliteter i Fællesskabet. Der er behov for en forbedring på dette område.

- "Zukunftsforum Weiterbildung" gør en indsats for at fastlægge en omfattende og sammenhængende strategi for livslang uddannelse, der inddrager alle relevante parter, og i kraft af hvilken der vil blive udarbejdet kvantitative mål for finansiering og deltagelse i overensstemmelse med de nationale retlige rammer.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at øge antallet af erhvervsaktive, fremme ligestillingen og tilvejebringe børnepasningsfaciliteter samt fremme livslang uddannelse.

Østrig bør derfor:

1) udvikle politikker, som kan sikre et tilstrækkeligt arbejdskraftudbud i fremtiden. I denne sammenhæng bør Østrig fortsætte og udvide reformen af skattesystemet og de sociale ordninger for at få flere ældre, lavtkvalificerede og lavtlønnede i arbejde og tilstræbe ligestilling for etniske minoriteter og indvandrere på arbejdsmarkedet

2) udvikle en målrettet strategi for i samarbejde med arbejdsmarkedets parter at udligne lønforskellene mellem mænd og kvinder og fremme aktioner på alle niveauer for at mindske de kønsbetingede forskelle på arbejdsmarkedet ved at forbedre børnepasningsfaciliteterne og gøre det lettere at forene arbejds- og familieliv

3) vedtage og indføre en omfattende og sammenhængende strategi for livslang uddannelse i samråd med alle de involverede parter; strategien skal indeholde indikatorer og nationale kvantitative mål, og den skal sikre, at de nødvendige midler stilles til rådighed for at støtte strukturelle forbindelser mellem obligatorisk uddannelse og videreuddannelse, grundlæggende erhvervsuddannelse og efter- og videreuddannelse samt voksenuddannelse.

XII. PORTUGAL

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

Beskæftigelsessituationen er blevet yderligere forbedret og er med en samlet beskæftigelsesfrekvens på 68,3 % tæt på Lissabon-målet. Med 4,2 % er arbejdsløsheden blandt de laveste i Det Europæiske Fællesskab, og langtidsledigheden er lav (2,7 %). Arbejdsmarkedet lider imidlertid af nogle strukturelle svagheder, som bør afhjælpes:

- I betragtning af det lave uddannelsesniveau, de få deltagere i videreuddannelse og det forhold, at andelen af elever, der forlader skolen i en tidlig alder, (på trods af et fald) er det højeste i Fællesskabet, 43,1 %, er der behov for at forbedre ordningerne for livslang uddannelse.

- Der er fortsat behov for en aktiv indsats fra arbejdsmarkedsparternes side, for at de væsentligste problemer på det portugisiske arbejdsmarked kan løses, navnlig højnelse af det lave kvalifikationsniveau og modernisering af arbejdets tilrettelæggelse og arbejdsforholdene.

- Portugal har opnået gode resultater for så vidt angår kvindernes beskæftigelsesfrekvens, som nu er nået op på de 60 %, der blev sat som mål på Lissabon-topmødet. Imidlertid ser man på det portugisiske arbejdsmarked et af de mest udtalte eksempler i Fællesskabet på ulige repræsentation af mænd og kvinder i de forskellige sektorer.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at fremme livslang uddannelse og kvalifikationer, indgåelse af partnerskaber og en mere ligelig repræsentation af mænd og kvinder.

Portugal bør derfor:

1) koordinere strategien for livslang uddannelse bedre ved at forbedre systemerne for almen uddannelse og erhvervsuddannelse for at undgå mangel på kvalificeret arbejdskraft, øge udbuddet af kvalificeret arbejdskraft og derved fremme skabelsen af job for personer med kvalifikationer på mellemhøjt og højt niveau og øge arbejdsstyrkens produktivitet

2) fortsætte bestræbelserne for indgåelse af partnerskaber og tilskynde arbejdsmarkedets parter til at forpligte sig til at gøre en indsats på konkrete områder, navnlig med hensyn til modernisering af arbejdets tilrettelæggelse, tilpasning af arbejdsforholdene, herunder arbejdsmarkedslovgivning, og samtidig føre nøje tilsyn med gennemførelsen af de aftaler, som regeringen allerede har indgået med arbejdsmarkedsparterne

3) fortsætte bestræbelserne for, at arbejde og familieliv kan forenes, især ved en udvidelse af børnepasningsfaciliteterne, og undersøge nye metoder til at opnå en mere ligelig fordeling af mænd og kvinder i de forskellige sektorer.

XIII. FINLAND

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

Finland har i de seneste fem år oplevet en kraftig økonomisk vækst med en samlet beskæftigelsesfrekvens, som med 67,5 % er tæt på Lissabon-målet, og en beskæftigelsesfrekvens for kvinder, der med 64,4 % overstiger både gennemsnittet i Fællesskabet og Lissabon-målet. Alligevel er der stadig en række større strukturelle problemer:

- Den samlede arbejdsløshed er med 9,8 % stadig høj. Især er der grund til bekymring hvad angår ungdomsarbejdsløsheden og langtidsledigheden for ældre arbejdstagere. Arbejdsløshedssituationen udviser også store regionale forskelle.

- Finland har en høj beskæftigelsesfrekvens for kvinder, og ligestillingspolitikkerne er veludviklede. Imidlertid ser man på det finske arbejdsmarked et af de mest udtalte eksempler i Det Europæiske Fællesskab på ulige repræsentation af mænd og kvinder i de forskellige sektorer og erhverv, og desuden er der store lønforskelle mellem mænd og kvinder.

- Finland mangler kvalificeret arbejdskraft i flere sektorer (både på højere og lavere kvalifikationsniveau) og i nogle regioner. Resultatet af aktive arbejdsmarkedsprogrammer med hensyn til varig integration på arbejdsmarkedet er blandet.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at få flere i arbejde via incitamenter over skattesystemet og de sociale ordninger og løse problemerne med lønforskellene, den skæve kønsfordeling på arbejdsmarkedet og de regionale uligheder.

Finland bør derfor:

1) gå videre med reformen af skattesystemerne og de sociale ordninger for at få flere ud på arbejdsmarkedet og sikre arbejdskraftudbuddet; især styrke indsatsen for at reducere den høje effektive marginalbeskatning af især lavtlønnede og forbedre incitamenterne i de sociale ordninger, navnlig pensionsordningerne, til at tage arbejde eller til at blive på arbejdsmarkedet længere

2) i forbindelse med strategien for integration af kønsaspektet træffe passende foranstaltninger til at udrydde lønforskelle og fortsætte indsatsen for at sikre en mere lige repræsentation af mænd og kvinder i både erhverv og sektorer

3) sikre effektiviteten af aktive arbejdsmarkedsprogrammer med det formål at bekæmpe arbejdsløsheden og reducere de regionale uligevægte og flaskehalsene på arbejdsmarkedet, idet opmærksomheden især bør rettes mod de langtidsledige og ungdomsarbejdsløsheden.

XIV. SVERIGE

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

En samlet beskæftigelsesfrekvens på 73 % og en beskæftigelsesfrekvens for kvinder på 71 % placerer Sverige blandt de lande, der har de bedste resultater i Det Europæiske Fællesskab, og begge tal overstiger Lissabon-målene. Den samlede arbejdsløshed faldt til 5,9 % i 2000. Der er dog fortsat en række strukturelle problemer på arbejdsmarkedet:

- Sverige har truffet en række foranstaltninger for at reducere antallet af personer der modtager overførselsindkomster; skattesystemet og de sociale ordninger vil imidlertid kunne revideres yderligere i tråd med beskæftigelsesretningslinjerne, så det bliver mere attraktivt at arbejde; skattetrykket på arbejde er stadig højt.

- Sverige har en høj beskæftigelsesfrekvens for kvinder, og ligestillingspolitikkerne er veludviklede. Ikke desto mindre er det svenske arbejdsmarked et af de mest kønsopdelte i Fællesskabet, både med hensyn til sektorer og erhverv.

- Arbejdsløshedssituationen er fortsat til en vis grad forskellig i de forskellige regioner, og de etniske minoriteters og indvandrernes situation på arbejdsmarkedet kunne forbedres. Resultaterne af de forskellige former for aktive arbejdsmarkedspolitikker er blandede.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at lette skattetrykket på arbejde og reformere skattesystemet og de sociale ordninger for at gøre det mere attraktivt at arbejde, rette op på den skæve kønsfordeling og øge effektiviteten af de aktive arbejdsmarkedspolitikker.

Sverige bør derfor:

1) videreføre reformer, herunder opstilling af mål under hensyntagen til den nationale situation, for at lette det kraftige skattetryk på arbejde væsentligt, navnlig for lavindkomstgrupper; videreføre reformerne af skattesystemet og de sociale ordninger for at gøre det mere attraktivt at arbejde

2) tage nye initiativer til at løse problemet med den skæve fordeling af mænd og kvinder (i både sektorer og erhverv) som led i de reformer til integration af ligestillingsaspektet, som blev påbegyndt i 1999

3) sikre, at de aktive arbejdsmarkedsprogrammer fungerer tilfredsstillende, især i forhold til langtidsledigheden og i denne sammenhæng især i forhold til de etniske minoriteters og indvandrernes behov.

XV. DET FORENEDE KONGERIGE

Problemer med udviklingen i beskæftigelsessituationen

I Det Forenede Kongerige steg beskæftigelsen yderligere i 2000, og med henholdsvis 77,8 % og 64,6 % ligger mændenes og kvindernes beskæftigelsesfrekvens pænt over EU-gennemsnittet og Lissabon-målene. Arbejdsløsheden fortsatte sit fald i 2000 til 5,5 %, hvilket er under EU-gennemsnittet. Der er dog stadig store strukturelle problemer:

- Til trods for at arbejdsmarkedsparternes rolle er blevet mere markant og synlig, er der ingen generel strategi på nationalt plan for arbejdsmarkedsparternes deltagelse, som derfor er begrænset til et antal specifikke områder.

- Selv om udviklingen går den rigtige vej, er der stadig store lønforskelle mellem mænd og kvinder, ligesom den skæve kønsfordeling på arbejdsmarkedet (både i erhverv og sektorer) er større end EU-gennemsnittet. Det er i denne forbindelse vigtigt at sørge for tilstrækkelige og økonomisk overkommelige pasningsmuligheder for børn, om end udviklingen på dette område begynder at gå i den rigtige retning.

- Antallet af nye langtidsledige blandt unge og voksne faldt kun lidt i 2000 (til henholdsvis 16 % og 10 %), hvilket stadig er temmelig højt. Den manglende aktivitet, langtidsledigheden og den lave beskæftigelsesfrekvens er koncentreret om husstande, hvor ingen er i arbejde, bestemte regioner og særligt dårligt stillede grupper (enlige forsørgere, visse etniske minoriteter, ældre mandlige arbejdstagere, handicappede og lavtkvalificerede personer).

- Det forhold, at arbejdsstyrkens grundlæggende kvalifikationsniveau er lavt, bidrager til en begyndende kvalifikationskløft og til, at arbejdsstyrkens produktivitet på trods af forbedringer i den senere tid stadig er lav.

En grundig analyse viser, at der må sættes yderligere ind for at gennemføre beskæftigelsesretningslinjerne og henstillingerne med hensyn til at indgåelse af partnerskaber, rette op på den skæve kønsfordeling, iværksætte aktiveringsforanstaltninger, især for voksne og dårligt stillede grupper, og satse på uddannelse via praktisk arbejde som led i indsatsen for at afhjælpe kvalifikationskløften.

Det Forenede Kongerige bør derfor:

1) yderligere fremme indgåelsen af sociale partnerskaber på nationalt plan for navnlig at øge produktiviteten og kvalifikationsniveauet og modernisere arbejdslivet

2) styrke indsatsen for at nedbringe lønforskellene mellem mænd og kvinder og afhjælpe den ulige repræsentation af mænd og kvinder i forskellige erhverv og sektorer ved at indrage alle de relevante aktører, herunder arbejdsmarkedets parter, og gøre det muligt at føre tilsyn ved hjælp af passende kontrollerbare indikatorer og mål; fortsætte gennemførelsen af og tilsynet med indvirkningen af de foranstaltninger, der er blevet truffet med henblik på at skaffe flere økonomisk overkommelige børnepasningsfaciliteter

3) styrke de aktive arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger for at få voksne arbejdsløse i arbejde inden tolv måneders ledighed som supplement til den støtte, der ydes via Jobseekers' Allowance (ydelse til aktive arbejdssøgende) og ordningerne for at effektivisere jobsøgningen; i denne sammenhæng bør der tages specielt hensyn til grupper med særlige problemer på arbejdsmarkedet

4) styrke den nuværende indsats for at fremme og udvikle uddannelse via praktisk arbejde med henblik på at afhjælpe det stigende problem med kvalifikationskløft og arbejdsstyrkens ringe grundlæggende kvalifikationer.