KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1737/2005

af 21. oktober 2005

om ændring af forordning (EF) nr. 1726/1999 for så vidt angår definition og fremsendelse af oplysninger om lønomkostninger

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 530/1999 af 9. marts 1999 om statistikker over løn- og lønomkostningsstrukturer (1), særlig artikel 11, nr. ii) og iii), og

ud fra følgende betragtninger:

I Kommissionens forordning (EF) nr. 1726/1999 af 27. juli 1999 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 530/1999 om statistikker over løn- og omkostningsstrukturer for så vidt angår definition og fremsendelse af oplysninger om lønomkostninger (2) er der i overensstemmelse med artikel 11 i forordning (EF) nr. 530/1999 fastsat gennemførelsesbestemmelser om definitionen og opdelingen af de oplysninger, der skal indberettes, og det tekniske format, der er egnet til fremsendelse af resultaterne.

Lønomkostningsundersøgelsen for referenceåret 2000 var den første undersøgelse foretaget på basis af forordning (EF) nr. 1726/1999. Erfaringen med denne undersøgelse har vist, at det er nødvendigt at forbedre bestemmelserne i forordning (EF) nr. 1726/1999 for at bringe dem i overensstemmelse med de tilsvarende bestemmelser i Kommissionens forordning (EF) nr. 1916/2000 af 8. september 2000 om gennemførelse af Rådets forordning (EF) nr. 530/1999 om statistikker over løn- og lønomkostningsstrukturer for så vidt angår definition og fremsendelse af oplysninger om lønstrukturer (3) og for at forbedre sammenhængen mellem dataene fra de forskellige løn- og lønomkostningsundersøgelser, der gennemføres hvert andet år.

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilagene til forordning (EF) nr. 1726/1999 erstattes af teksten i bilagene til nærværende forordning.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EFT L 63 af 12.3.1999, s. 6. Ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

(2) EFT L 203 af 3.8.1999, s. 28.

(3) EFT L 229 af 9.9.2000, s. 3.

(1) Tabel C er kun relevant for lande med NUTS 1-regioner.

For nedenstående variabler skal enten tabel A alene eller alle tre tabeller indberettes. Obligatorisk indberetning er angivet ved »o«, og fakultativ indberetning ved »f«. Indberetningskoderne for de forskellige kategorier af kvalitative variabler og for de kvantitative variablers størrelseskategorier fremgår af et dokument udarbejdet af Eurostat.

BILAG II

DEFINITIONER AF VARIABLER

A. ANTAL ANSATTE

Ved ansatte forstås alle personer, der uanset deres nationalitet og varigheden af deres erhvervsaktivitet i landet har et direkte ansættelsesforhold hos virksomheden eller den lokale enhed (uanset om aftalen er formel eller uformel), og som modtager et vederlag, uanset hvilken type arbejde de udfører, hvor mange timer de arbejder (fuldtid eller deltid), og varigheden af deres kontrakt (tidsbegrænset eller tidsubegrænset). Vederlaget kan bestå af løn, herunder også bonusser, betaling for akkordarbejde og skifteholdsarbejde, tillæg, honorarer, drikkepenge, provision og ydelser i naturalier.

Denne definition af ansatte omfatter arbejdere, funktionærer og ledende personale i den private og den offentlige sektor inden for de økonomiske aktiviteter, der henhører under hovedafdeling C-K og M-O i NACE rev.1.1, i virksomheder med mindst 10 ansatte. (1).

I følgende liste gives der eksempler på kategorier af ansatte, som er omfattet:

— repræsentanter, forudsat at de er opført på lønningslisten og modtager en form for vederlag ud over en eventuel provision

— lønnede medarbejdende virksomhedsejere

— lærlinge

— studerende og praktikanter (kontorelever, sygeplejeelever, forsknings- og undervisningsassistenter, turnuskandidater mv.), der som led i en formel aftale bidrager til enhedens produktion som modydelse for et vederlag

— vikarer og midlertidigt ansatte (f.eks. sekretariatspersonale), der er rekrutteret, ansat og aflønnet af vikarbureauer til at arbejde andetsteds, ofte midlertidigt (2) sæson- og løsarbejdere, hvis de har en formel eller uformel aftale med virksomheden eller den lokale enhed og deres arbejdstid er fastsat på forhånd

— ansatte, for hvilke der påløb lønomkostninger i referenceåret, men som midlertidigt ikke var i arbejde på grund af sygdom eller skade, helligdage eller ferie, strejke eller lockout, uddannelse, barsels- eller forældreorlov, konjunkturbetinget fald i den økonomiske aktivitet, indstilling af arbejdet på grund af dårligt vejr, tekniske problemer, mangel på materialer, brændstof eller el, eller andet midlertidigt fravær

— personer, der arbejder i udlandet, hvis de fortsat modtager vederlag fra den statistiske enhed

— hjemmearbejdere (3), herunder telearbejdere, hvis der foreligger en eksplicit aftale om, at disse arbejdere modtager betaling for det udførte arbejde, dvs. den mængde arbejde, hvormed der er bidraget til en produktionsproces.

Følgende kategorier er ikke omfattet:

— repræsentanter og andre personer, hvis vederlag udelukkende består af honorarer eller provision, som ikke er opført på lønningslisten, eller som er selvstændige

— ejere eller ledere, hvis vederlag udelukkende består af en andel af overskuddet

— medarbejdende familiemedlemmer, der ikke er ansat (jf. definitionen ovenfor) i virksomheden eller den lokale enhed

— selvstændige uden ansatte

— ulønnede frivillige arbejdstagere (der f.eks. typisk arbejder for nonprofitinstitutioner såsom velgørende organisationer).

Ref. ENS 95: 11.12-11.14

A.1 Antal ansatte i alt

Denne variabel dækker fuldtidsansatte (A.11), deltidsansatte (A.12) og lærlinge (A.13).

Ref. erhvervsstrukturundersøgelsen: kode 16130 (antal lønmodtagere)

A.11 Fuldtidsansatte (ekskl. lærlinge)

Herved forstås ansatte (ekskl. lærlinge), hvis normale arbejdstid svarer til det overenskomstmæssige eller sædvanlige antal timer for den pågældende virksomhed eller lokale enhed, også selv om deres kontrakt gælder i mindre end et år. Det tal, der skal oplyses, er det gennemsnitlige månedlige antal fuldtidsansatte, der arbejdede i den indberettende enhed i referenceåret.

A.12 Deltidsansatte (ekskl. lærlinge)

Herved forstås ansatte (ekskl. lærlinge), hvis normale arbejdstid er mindre end det overenskomstmæssige eller almindelige antal timer for den pågældende virksomhed eller lokale enhed, uanset om den beregnes på dags-, uge- eller månedsbasis (halvdagsarbejde, trekvart tid, firefemtedel tid osv.) Det tal, der skal oplyses, er det gennemsnitlige månedlige antal deltidsansatte, der arbejdede i den indberettende enhed i referenceåret.

A.121 Deltidsansatte omregnet til fuldtidsækvivalenter

Omregningen foretages enten direkte af den indberetningspligtige virksomhed eller lokale enhed eller af dataindsamlingskontoret/det nationale statistiske kontor på grundlag af den normale arbejdstid for fuldtidsansatte i den pågældende virksomhed/lokale enhed ved hjælp af den metode, de finder bedst egnet. Det tal, der skal oplyses, er det gennemsnitlige månedlige antal deltidsansatte (omregnet til fuldtidsækvivalenter), der arbejdede i den indberettende enhed i referenceåret.

Ref. ENS 95: 11.32-11.34

A.13 Lærlinge

Herved forstås alle ansatte, på fuldtid eller deltid, der endnu ikke deltager fuldt ud i produktionsprocessen, og som har en lærlingekontrakt eller arbejder i en stilling, hvor erhvervsuddannelsen er vigtigere end produktiviteten. Det tal, der skal oplyses, er det gennemsnitlige månedlige antal lærlinge, der arbejdede i den indberettende enhed i referenceåret.

A.131 Deltidsansatte lærlinge omregnet til fuldtidsækvivalenter

Omregningen foretages enten direkte af den indberetningspligtige virksomhed eller lokale enhed eller af dataindsamlingskontoret/det nationale statistiske kontor ved hjælp af den metode, de finder bedst egnet. Den tid, der medgår til uddannelse i virksomheden/den lokale enhed eller på en skole, medregnes ikke. Det tal, der skal oplyses, er det gennemsnitlige månedlige antal deltidsansatte lærlinge (omregnet til fuldtidsækvivalenter), der arbejdede i den indberettende enhed i referenceåret. (4).

Ref. ENS 95: 11.32-11.34; ref. erhvervsstrukturundersøgelsen: kode 16140 (A.11 + A.121 + A.131 svarer til erhvervsstrukturundersøgelsesvariablen »antal lønmodtagere i fuldtidsækvivalenter«)

B. ANTAL FAKTISK UDFØRTE ARBEJDSTIMER

Statistikken dækker det samlede antal arbejdstimer udført af alle ansatte i løbet af året. Det samlede antal faktisk udførte arbejdstimer (B.1) registreres særskilt for fuldtidsansatte (B.11), deltidsansatte (B.12) og lærlinge (B.13).

Ved det faktisk udførte antal arbejdstimer forstås summen af al den tid, der medgår direkte og i form af hjælpeaktiviteter til produktion af varer og tjenesteydelser.

Under faktisk udførte arbejdstimer medregnes:

— arbejdstimer, der udføres i den normale arbejdstid

— betalt overarbejde, dvs. det antal arbejdstimer, der udføres ud over normal arbejdstid, uanset hvilken timelønssats der anvendes (f.eks. anføres én time udført for det dobbelte af den normale timelønssats som én time)

— ubetalt overarbejde (5),

— den tid, der bruges til forberedelse af arbejdet og arbejdspladsen; forberedelse, vedligeholdelse, reparation og rengøring af værktøj og maskiner; udarbejdelse af kvitteringer og fakturaer; udarbejdelse af arbejdssedler og rapporter osv.

— den tid, hvor der ikke udføres noget arbejde på arbejdspladsen på grund af f.eks. maskinstop, ulykker eller lejlighedsvis mangel på arbejde, men som der ydes betaling for i henhold til ansættelseskontrakten

— korte hvileperioder på arbejdspladsen, herunder kaffepauser

— den tid, der medgår til uddannelse i virksomheden/den lokale enhed eller på en skole (medregnes ikke for lærlinge).

Under faktisk udførte arbejdstimer medregnes ikke:

— betalte, men ikke udførte arbejdstimer, f.eks.: ferie eller helligdage, fravær i forbindelse med sygdom, barsel osv.

— ikke udførte og ikke betalte arbejdstimer, f.eks. i forbindelse med sygdom og barsel

— ikke udførte arbejdstimer (betalte eller ubetalte) ved fravær i forbindelse med lægeundersøgelser, bryllupper, begravelser, flytninger, som følge af ulykke osv.

— spisepauser i forbindelse med hovedmåltid (dvs. ikke korte hvileperioder eller arbejdsstandsninger til indtagelse af forfriskninger)

— ikke udførte arbejdstimer (betalte eller ubetalte) i forbindelse med korttidsarbejde, arbejdskonflikter, lockout osv.

— den tid, der medgår til transport mellem hjem og arbejde

— den tid, lærlinge bruger på uddannelse i virksomheden/den lokale enhed eller på en skole.

Ref. ENS 95: 11.26-11.29; ref. erhvervsstrukturundersøgelsen: kode 16150 (antal arbejdstimer udført af lønmodtagere)

C. ANTAL BETALTE TIMER

Denne variabel dækker det samlede antal betalte arbejdstimer i løbet af året. Det samlede antal betalte timer (C.1) registreres særskilt for fuldtidsansatte (C.11), deltidsansatte (C.12) og lærlinge (C.13).

Ved det årlige antal betalte timer forstås:

— det antal normale arbejdstimer og overarbejdstimer, som der er ydet betaling for i løbet af året

— det antal timer, for hvilke de ansatte er aflønnet efter en lavere sats, selv om forskellen er udlignet ved betalinger fra sociale fonde og kasser

— betalte, men ikke udførte timer i referenceperioden (ferie, fravær på grund af sygdom, helligdage og andre betalte timer, herunder arbejdsfrihed i forbindelse med lægeundersøgelser, fødsler, bryllupper, begravelser, flytninger osv.).

Beregning af årligt antal faktisk udførte arbejdstimer og årligt antal betalte arbejdstimer

Beregningerne foretages enten direkte af de indberetningspligtige virksomheder eller lokale enheder eller af dataindsamlingskontorerne/de nationale statistiske kontorer ved hjælp af den metode, de finder bedst egnet. Følgende modeller viser, hvordan antallet af faktisk udførte arbejdstimer og betalte arbejdstimer kan beregnes skønsmæssigt ved hjælp af foreliggende oplysninger.

Årligt antal faktisk udførte arbejdstimer for fuldtidsansatte (B.11)

Der antages at foreligge oplysninger for følgende variabler:

(A.11) det gennemsnitlige månedlige antal fuldtidsansatte a) det gennemsnitlige årlige antal normale arbejdstimer i henhold til ansættelseskontrakten for en fuldtidsansat, ekskl. overarbejde og spisepauser (hovedmåltid) b) det gennemsnitlige årlige antal overarbejdstimer (både betalte og ubetalte) for en fuldtidsansat c) det gennemsnitlige daglige antal arbejdstimer i henhold til ansættelseskontrakten plus antal overarbejdstimer for en fuldtidsansat, ekskl. spisepauser (hovedmåltid) d) det gennemsnitlige årlige antal feriedage, som arbejdsgiveren indrømmer pr. fuldtidsansat e) det gennemsnitlige årlige antal helligdage pr. fuldtidsansat f) det gennemsnitlige årlige antal syge- og barselsorlovsdage pr. fuldtidsansat g) det gennemsnitlige årlige antal dage, der medgår til korttidsarbejde og arbejdskonflikter pr. fuldtidsansat h) det gennemsnitlige antal øvrige dage, hvor der reelt ikke arbejdes, pr. fuldtidsansat (f.eks. ved fravær i forbindelse med lægeundersøgelser, barsel, bryllupper, flytninger, som følge af ulykke osv.).

Det samlede årlige antal udførte arbejdstimer for fuldtidsansatte (før korrektion for dage, hvor der reelt ikke er arbejdet) er (A.11) × (a + b). Ved at fratrække det samlede årlige antal timer, hvor der reelt ikke er arbejdet, nemlig (A.11) × c × (d + e + f + g + h), opnår man (B.11), dvs. det samlede årlige antal faktisk udførte arbejdstimer for fuldtidsansatte:

(B.11) = (A.11) × [(a + b) – c (d + e + f + g + h)].

Årligt antal faktisk udførte arbejdstimer for deltidsansatte (B.12) og lærlinge (B.13)

Lignende modeller kan anvendes til beregning af antal udførte arbejdstimer for deltidsansatte og lærlinge.

Årligt antal betalte arbejdstimer for fuldtidsansatte (C.11)

Hvis der foreligger oplysninger for følgende variabler:

(A.11) det gennemsnitlige månedlige antal fuldtidsansatte a1) det gennemsnitlige årlige antal betalte arbejdstimer i henhold til ansættelseskontrakten for en fuldtidsansat, ekskl. overarbejde og spisepauser (hovedmåltid) b1) det årlige antal betalte overarbejdstimer for en fuldtidsansat

udtrykkes det samlede årlige antal betalte arbejdstimer for fuldtidsansatte ved ligningen:

(C.11) = (A.11) × (a1 + b1).

Årligt antal betalte arbejdstimer for deltidsansatte (C.12) og lærlinge (C.13)

Lignende modeller kan anvendes til beregning af antal betalte arbejdstimer for deltidsansatte og lærlinge.

D. LØNOMKOSTNINGER

Herved forstås de samlede udgifter, som en arbejdsgiver har til arbejdskraft. Begrebet anvendes på fællesskabsplan og stemmer i det store og hele med den internationale definition, der er vedtaget af den internationale konference om beskæftigelsesstatistik (Genève, 1966). Lønomkostninger omfatter aflønning af ansatte (D.1) i form af lønninger i kontanter eller naturalier og arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger, udgifter til erhvervsuddannelse (D.2), andre udgifter (D.3), skatter i tilknytning til arbejdskraften, der betragtes som lønomkostninger (D.4), minus eventuelle tilskud (D.5). Udgifter til personer ansat af vikarbureauer medregnes i det pågældende bureaus erhverv (NACE rev.1.1, undergruppe 74.50) og ikke i det erhverv, som den virksomhed, de rent faktisk arbejder for, tilhører.

Figur 1-3 i bilag I giver et overblik over opdelingen af de samlede lønomkostninger.

D.1 Aflønning af ansatte

Ved aflønning af ansatte forstås de samlede vederlag i kontanter og naturalier, som arbejdsgiverne betaler de ansatte for det arbejde, de har udført i referenceperioden. Aflønning af ansatte opdeles i:

— løn (D.11), hovedsagelig bestående af løn (ekskl. lærlinge) (D.111) og aflønning af lærlinge (D.112)

— arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (D.12), hovedsagelig bestående af faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (ekskl. lærlinge) (D.121), imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (ekskl. lærlinge) (D.122) og arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger for lærlinge (D.123).

Ref. ENS 95: 4.02 (kode D.1); ref. erhvervsstrukturundersøgelsen: kode 13310 (personaleudgifter)

D.11 Løn

Løn omfatter også bonusser, betaling for akkord- og skifteholdsarbejde, godtgørelser, honorarer, drikkepenge og gratialer, provision og vederlag i naturalier. Lønnen registreres i den periode, hvor arbejdet udføres. Dog registreres ekstraordinære bonusser og udbetalinger (13. månedsløn, efterbetalinger mv.), når de forfalder til betaling.

Figur 2 i bilag I indeholder en fuldstændig opdeling af løn.

Ref. ENS 95: 4.03-4.07 og 4.12 a) (kode D.11); ref. erhvervsstrukturundersøgelsen: kode 13320 (lønomkostninger)

D.111 Løn (ekskl. lærlinge)

D.1111 Direkte vederlag, bonusser og godtgørelser

Direkte vederlag, bonusser og godtgørelser omfatter også alle bidrag til sociale ordninger, indkomstskat mv., som påhviler de ansatte, selv om de faktisk tilbageholdes af arbejdsgiverne og indbetales direkte til sociale forsikringsordninger, skattemyndigheder mv. på de ansattes vegne.

En bonus er en form for belønning eller anerkendelse fra arbejdsgiverens side. Når en ansat modtager en bonus, foreligger der ikke nogen forventning om eller antagelse af, at den vil blive brugt til at dække en bestemt udgift. Beløb og tidspunkt for bonusbetalingen kan være overladt til arbejdsgiverens skøn eller fastlagt i aftaler indgået på de enkelte arbejdspladser.

En godtgørelse er den ansattes ret til en ydelse fra arbejdsgiveren til dækning af en bestemt, ikke-arbejdsrelateret udgift, den ansatte har afholdt. Godtgørelsen er ofte fastlagt i aftaler indgået på de enkelte arbejdspladser og betales almindeligvis, når retten opstår.

D.11111 Direkte vederlag, bonusser og godtgørelser, der betales i hver lønperiode

Herved forstås vederlag i form af kontanter, der udbetales regelmæssigt i hver lønperiode i løbet af året. For de fleste ansatte er lønperioden ugentlig eller månedlig. Betalinger, der modtages mindre hyppigt (hver måned i tilfælde af regelmæssige ugentlige betalinger eller hvert kvartal, hver sjette måned eller en gang om året) eller på ad hoc-basis, medregnes ikke. Arbejdsgiverbidrag til opsparingsordninger for ansatte medregnes heller ikke her, men under D.1112.

Denne variabel dækker nærmere bestemt:

— grundløn

— direkte vederlag, der beregnes på grundlag af udført arbejdstid, resultater eller akkordarbejde

— vederlag og supplerende betalinger for overarbejde, natarbejde, arbejde på søn- og helligdage samt skifteholdsarbejde

— bonusser og godtgørelser, der betales regelmæssigt i hver lønperiode, f.eks.: — bonusser for støj, risici, vanskeligt arbejde, skifteholdsarbejde eller kontinuerlig drift, natarbejde eller arbejde på søn- og helligdage — individuelle bonusser for særlig fortjeneste, for resultater, produktion, produktivitet, ansvar, hurtighed, præcision, anciennitet (regelmæssigt udbetalte bonusser), kvalifikationer og specialviden.

I tillægget til bilag II gives der yderligere eksempler på lønposter, der medregnes her.

Variabel D.11111 dækker bruttobeløb, dvs. før fradrag af skat og bidrag til sociale sikringsordninger, som påhviler de ansatte.

D.11112 Direkte vederlag, bonusser og godtgørelser, der ikke betales i hver lønperiode

Herved forstås alle betalinger til ansatte, der ikke udbetales regelmæssigt (ugentligt eller månedligt) i hver lønperiode. De omfatter bl.a. bonusser og godtgørelser, der betales periodisk (f.eks. hver måned, når de regelmæssige betalinger er ugentlige, eller hvert kvartal, hver sjette måned eller en gang om året), og bonusser for individuel eller kollektiv fortjeneste. Særlig fratrædelsesgodtgørelse til ansatte medregnes, forudsat at udbetalingen ikke sker i henhold til en kollektiv overenskomst. Hvis der ikke foreligger oplysninger om en mulig relation til en kollektiv overenskomst, eller hvis det vides, at udbetalingen sker i henhold til en kollektiv overenskomst, medregnes særlig fratrædelsesgodtgørelse ikke her, men under D.1223. Arbejdsgiverbidrag til opsparingsordninger for ansatte medregnes heller ikke her, men under D.1112.

Tillægget til bilag II indeholder eksempler på lønposter, der henhører under D.11112.

Variabel D.11112 dækker bruttobeløb, dvs. før fradrag af skat og bidrag til sociale sikringsordninger, som påhviler de ansatte.

D.1112 Arbejdsgiverbidrag til opsparingsordninger for ansatte

Denne variabel dækker beløb, der indbetales til opsparingsordninger for ansatte (f.eks. firmaopsparingsordninger).

Ref. ENS 95: 4.03 i)

D.1113 Betalte fridage

Vederlag, der betales i forbindelse med lovbefalede, kontraktmæssige eller frivilligt indrømmede ferie- og helligdage og andre betalte fridage. Der gives eksempler i tillægget til bilag II.

D.1114 Lønninger i naturalier

Denne variabel dækker et skøn over værdien af alle varer og tjenesteydelser, som virksomheden eller den lokale enhed stiller til rådighed for de ansatte. Den omfatter bl.a. firmaprodukter, tjenesteboliger, firmabiler, aktieoptioner og aktiekøbsordninger. Hvis der foreligger oplysninger om indkomstskat på lønninger i naturalier, kan disse anvendes som approksimation.

I tillægget til bilag II gives der eksempler på lønninger i naturalier.

Ref. ENS 95: 4.04, 4.05, 4.06 (kode D.11)

D.11141 Firmaprodukter

Produkter, der stilles gratis til rådighed for personalet til privat konsum eller sælges under kostprisen, f.eks. levnedsmidler og drikkevarer (bortset fra udgifter til kantiner og spisebilletter), kul, gas, el, fyringsolie, varme, fodtøj og tøj (bortset fra arbejdstøj) og pc'er.

Det er virksomhedens nettoudgifter, der skal oplyses, dvs. prisen på de produkter, der stilles gratis til rådighed, eller forskellen mellem produkternes værdi og den pris, hvortil de sælges til personalet. Ikke-anvendte godtgørelser og ydelser i naturalier skal også oplyses.

D.11142 Tjenesteboliger

Herved forstås virksomhedens udgifter til boliger til de ansatte, herunder udgifter til boliger, der ejes af virksomheden (udgifter til vedligeholdelse og administration af boliger samt skatter og forsikringer i forbindelse med disse), og lavrentelån til opførelse og køb af boliger til personalet (forskellen mellem markedsrentesatsen og den af virksomheden bevilgede sats oplyses) samt godtgørelser og tilskud til de ansatte i forbindelse med bolig og bosættelse, bortset fra godtgørelse af udgifter til flytning.

D.11143 Firmabiler

Virksomhedens udgifter til firmabiler, der stilles til rådighed for de ansatte til privat brug. Denne variabel omfatter virksomhedens løbende nettoomkostninger (de årlige udgifter til leasing og rentebetalinger — afskrivning, forsikring, vedligeholdelse og reparationer samt parkeringsudgifter). Den omfatter ikke investeringsudgifter til køb af køretøjer og heller ikke indtægter fra salg af køretøjer.

Der foretages skøn ud fra de oplysninger, der er til rådighed i virksomhederne, f.eks. optegnelser over firmabilparken, vurderingen af de gennemsnitlige omkostninger pr. køretøj og den skønsmæssige beregning af den del, der kan tilskrives den ansattes private brug af køretøjet.

D.11144 Aktieoptioner og aktiekøbsordninger

Denne fakultative variabel dækker alle former for betaling i naturalier, der kan betegnes som aktiebaseret vederlæggelse. Aktieoptioner, aktiekøbsordninger og andre egenkapitalinstrumenter, der måtte udvikles fremover, hører til denne kategori. Disse instrumenter kendetegnes typisk ved, at de afregnes i egenkapital, dvs. at der overføres egenkapitalinstrumenter fra virksomheden eller den lokale enhed til den ansatte. De former for aflønning, der er omfattet af D.11144, er de samme som dem, der er omhandlet under overskriften »Aktiebaseret vederlæggelse afregnet i egenkapital« i den internationale regnskabsstandard (IFRS) 2 »Aktiebaseret vederlæggelse«.

Aktiekøbsordninger består typisk i overdragelse af aktier i en virksomhed til dennes ansatte. Overdragelsen finder sted uden opsættelse (tildelingstidspunktet) og baseres på en pris, der ligger under dagens markedspris (»strike-prisen«). Omkostningerne for virksomheden svarer til det samlede antal aktier ganget med forskellen mellem markedsprisen og »strike-prisen«.

Ved aktieoptionsordninger får de ansatte typisk overdraget retten til at købe aktier i deres virksomhed til en favorabel allerede (på tildelingstidspunktet) fastsat »strike-pris« på et bestemt tidspunkt i fremtiden (retserhvervelsestidspunktet). De ansatte vil kun udnytte denne rettighed, hvis markedsprisen på eller efter retserhvervelsestidspunktet ligger over »strike-prisen«. Også i dette tilfælde svarer omkostningerne for virksomheden til det samlede antal aktier ganget med forskellen mellem markedsprisen og »strike-prisen«. Både i forbindelse med lønomkostningsstatistikker og på regnskabsområdet henføres omkostningerne til og fordeles på »optjeningsperioden«, der er perioden mellem tildelingstidspunktet og retserhvervelsestidspunktet. Disse beløb er usikre i optjeningsperioden og skal derfor ansættes skønsmæssigt.

Et skøn over variablen D.11144 i referenceåret opnås bedst ved hjælp af retningslinjerne i IFRS 2-standarden »Aktiebaseret vederlæggelse«. Hvis et sådant skøn ikke foreligger, kan der anvendes data baseret på regnskabsstandarder eller medlemsstatens skattesystem, forudsat at de dækker egenkapitalinstrumenterne under D.11144 og referenceperioden for lønomkostningsundersøgelsen.

De beløb, der indbetales til en særlig fond med henblik på køb af aktier i virksomheden til fordel for de ansatte, selv om de ikke har direkte adgang til disse aktiver, skal oplyses efter fradrag af eventuelle skattefritagelser. Aktiebaseret vederlæggelse med kontantafregning som f.eks. udbytterettigheder er ikke omfattet af variablen D.11144, men af D.11112.

D.11145 Andet

Denne variabel dækker især indirekte ydelser, der påhviler arbejdsgiveren:

— kantiner og spisebilletter

— faciliteter og tjenesteydelser i forbindelse med kulturelle aktiviteter, sport og fritid

— børnehaver og vuggestuer

— personalebutikker

— udgifter til transport mellem hjemmet og den normale arbejdsplads

— betalinger til fagforeningskasser og omkostninger i forbindelse med samarbejdsudvalg.

Alle disse udgifter omfatter også mindre reparationer og regelmæssig vedligeholdelse af de bygninger og installationer, der anvendes til ovennævnte faciliteter og tjenesteydelser i forbindelse med sociale og kulturelle aktiviteter eller fritid. Lønninger, som virksomheden betaler direkte til det personale, der er beskæftiget med disse tjenesteydelser og faciliteter, henhører ikke under variabel D.11145.

D.112 Aflønning af lærlinge

Se D.11.

D.12 Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger

Denne variabel dækker et beløb svarende til de bidrag til sociale ordninger, der påhviler arbejdsgiverne til sikring af de ansattes ret til sociale ydelser. Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger kan være faktiske eller imputerede.

Figur 3 i bilag I viser en fuldstændig opdeling af arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger.

Ref. ENS 95: 4.08 (kode D.12); ref. erhvervsstrukturundersøgelsen: kode 13330 (udgifter til socialforsikring)

D.121 Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (ekskl. lærlinge)

Disse bidrag består i arbejdsgivernes betalinger til fordel for de ansatte til sikringsinstitutioner (sociale fonde og kasser og private fondsbaserede sikringsordninger som f.eks. arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger). Disse betalinger dækker lovbefalede, kollektivt aftalte, kontraktmæssige og frivillige bidrag til sikring mod sociale risici og til opfyldelse af sociale behov. Faktiske arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger registreres i den periode, hvor arbejdet udføres.

Der gives eksempler i tillægget til bilag II.

Ref. ENS 95: 4.09 (kode D.121) og 4.12 b)

D.1211 Lovbefalede bidrag til sociale sikringsordninger

Bidrag, der betales af arbejdsgiveren til socialsikringsinstitutioner, og som er lovbefalede. De pågældende beløb skal oplyses netto (minus eventuelle tilskud). De omfatter:

— bidrag til sikringsordninger for alderspension, sygdom, barsel og invaliditet

— lovbefalede bidrag til arbejdsløshedsforsikringsordninger

— lovbefalede bidrag til sikringsordninger for arbejdsulykker og erhvervssygdomme

— lovbefalede bidrag til børnetilskudsordninger

— alle andre lovbefalede bidrag i.a.n.

D.1212 Kollektivt aftalte, kontraktmæssige og frivillige bidrag til sociale sikringsordninger, der betales af arbejdsgiveren

Herved forstås alle bidrag, der betales af arbejdsgiveren til sociale sikringsordninger, og som supplerer de lovbefalede bidrag. Der skal tages hensyn til eventuelle skattefritagelser. Disse bidrag omfatter:

— supplerende pensionsordninger, arbejdsmarkedsrelaterede pensionsordninger (forsikringsplaner, selvadministrerede fonde, bogføringstekniske reserver og hensættelser samt alle andre udgifter til finansiering af supplerende pensionsordninger)

— supplerende sygesikringsordninger

— supplerende arbejdsløshedsforsikringsordninger

— alle andre ikke-lovbefalede supplerende sociale sikringsordninger i.a.n.

D.122 Imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger (ekskl. lærlinge)

Der er behov for oplysninger om imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger for at komplettere opgørelsen over lønomkostninger på det tidspunkt, hvor arbejdet udføres. Disse bidrag er modstykket til de faktisk udbetalte ikke-fondsbaserede sociale ydelser.

Ikke-fondsbaserede sociale ydelser betales direkte af arbejdsgiverne til deres ansatte eller tidligere ansatte samt andre ydelsesberettigede uden om sociale kasser eller fonde, forsikringsselskaber eller selvstændige pensionskasser og uden at oprette særlige fonde eller separate reserver til formålet. Arbejdsgivere, der administrerer ikke-fondsbaserede ordninger, betaler ydelserne af egne midler. Det forhold, at visse sociale overførsler betales direkte af arbejdsgiverne og ikke gennem sociale fonde eller kasser eller sikringsinstitutioner, ændrer intet ved deres karakter af sociale ydelser. D.122 kan være særlig relevant, når arbejdsgiveren er en ikke-markedsproducent (sektoren offentlig forvaltning og service).

Beløbet under D.122 fastsættes på grundlag af arbejdsgiverens fremtidige forpligtelser til at betale sociale ydelser. Aktuarmæssige skøn er det bedste grundlag for beregningen af D.122 for arbejdsgivere, der administrerer ikke-fondsbaserede sociale forsikringsordninger. Foreligger der ikke sådanne skøn, skal der anvendes andre beregningsmetoder. Nogle lande anvender f.eks. faktisk udbetalte ikke-fondsbaserede sociale ydelser, minus eventuelle lønmodtagerbidrag til sociale ordninger, til skønsmæssig ansættelse af D.122.

Variabel D.122 dækker især imputerede arbejdsgiverbidrag til pensioner og sundhedspleje. Den omfatter også modværdien af den løn, som arbejdsgiverne midlertidigt fortsætter med at betale i tilfælde af sygdom, barsel, arbejdsskade, invaliditet, afskedigelse osv., forudsat at dette beløb kan skilles ud.

Der gives eksempler i tillægget til bilag II.

Ref. ENS 95: 4.10 (kode D.122) og 4.12 c)

D.1221 Lønsikring ved sygdom

Denne variabel dækker beløb, der betales direkte af arbejdsgiveren til de ansatte, for at de fortsat kan oppebære et vederlag i tilfælde af sygdom, barsel eller arbejdsulykke, minus eventuelle godtgørelser, der betales af socialsikringsinstitutioner.

D.1222 Imputerede arbejdsgiverbidrag til pensioner og sundhedspleje

Denne bestanddel af D.122 dækker imputerede betalinger til ikke-fondsbaserede pensions- og sundhedsplejeordninger, særlig i sektoren for offentlig forvaltning og service. I nogle europæiske lande administrerer arbejdsgivere i sektoren for offentlig forvaltning og service ikke-fondsbaserede pensionsordninger for alle ansatte eller for bestemte grupper af ansatte (»tjenestemænd«). I så fald hensætter arbejdsgiveren ikke særlige reserver eller akkumulerer aktiver for at kunne betale fremtidige pensioner. For disse ansatte skal der tages højde for imputerede arbejdsgiverbidrag til pensions- og sundhedsplejeordninger.

D.1223 Fratrædelsesgodtgørelse

Denne bestanddel svarer til beløb, der rent faktisk betales til afskedigede arbejdstagere (fratrædelsesgodtgørelse og godtgørelse for opsigelsesperiode), hvis udbetalingen sker i henhold til en kollektiv overenskomst, eller hvis det ikke vides, om den sker i henhold til en sådan overenskomst. Udbetaling, der ikke sker i henhold til en kollektiv overenskomst, er omfattet af D.11112.

Beløb, der betales til de ansatte ved pensionering, f.eks. som en del af deres pensionsrettigheder, medregnes ikke under D.1223.

D.1224 Andre imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger

Denne post dækker alle andre imputerede arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger i.a.n., f.eks. uddannelsestilskud til de ansatte og deres familier og lønsikring ved korttidsarbejde. Ved sidstnævnte forstås beløb, der betales direkte af arbejdsgiveren til de ansatte, for at de fortsat kan oppebære et vederlag i tilfælde af korttidsarbejde, minus eventuelle godtgørelser, der betales til arbejdsgiveren af socialsikringsinstitutioner.

D.123 Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger for lærlinge

Denne variabel er summen af faktisk betalte bidrag og eventuelle imputerede bidrag for lærlinge. Eventuelle imputerede bidrag til sociale ordninger for lærlinge er som regel meget beskedne.

Ref. ENS 95: 4.09 (kode D.121), 4.10 (kode D.122) og 4.12 b)

D.2 Udgifter til erhvervsuddannelse, der betales af arbejdsgiveren

Disse omfatter: udgifter til erhvervsuddannelsestjenester og -faciliteter (også for lærlinge, men ikke disses lønninger), mindre reparationer og vedligeholdelse af bygninger og installationer, ekskl. personaleomkostninger; udgifter til deltagelse i kurser; honorarer til eksterne undervisere; udgifter til undervisningsmateriale og værktøjer til brug i undervisningen; beløb, der betales af virksomheden til erhvervsuddannelsesorganisationer osv. Tilskud i tilknytning til erhvervsuddannelse trækkes fra.

Ref. ENS 95: Forbrug i produktionen

D.3 Andre udgifter, der betales af arbejdsgiveren

Disse omfatter især:

— ansættelsesomkostninger (beløb, der betales til rekrutteringsbureauer, udgifter til stillingsannoncer i pressen, betaling af rejseudgifter for ansøgere, der indkaldes til samtale, bosættelsesgodtgørelse for nyansatte osv. Disse omkostninger omfatter ikke løbende administrative omkostninger (kontorudgifter, personalelønninger mv.)

— arbejdstøj, der stilles til rådighed af arbejdsgiveren.

Der gives eksempler i tillægget til bilag II.

Ref. ENS 95: Forbrug i produktionen

D.4 Skatter, der betales af arbejdsgiveren

Denne variabel dækker alle skatter på udbetalt lønsum og arbejdskraft. Disse skatter betragtes som lønomkostninger.

Variabel D.4 omfatter også den strafskat, der i nogle europæiske lande pålægges arbejdsgivere, der har for få handicappede blandt de ansatte, og lignende skatter og afgifter.

Ref. ENS 95: 4.23 c) (kode D.29)

D.5 Tilskud, der modtages af arbejdsgiveren

Herved forstås alle beløb, der modtages i form af almindelige tilskud, og som skal dække alle eller en del af udgifterne til direkte vederlag, men ikke omkostningerne i forbindelse med sociale sikringsordninger eller erhvervsuddannelse. Omfatter ikke socialsikringsinstitutioners og supplerende forsikringsfondes tilbagebetalinger til arbejdsgiveren.

Ref. ENS 95: 4.37 a) (kode D.39)

(1) Hovedafdeling L i NACE rev.1.1 kan medtages. Ansatte i virksomheder med under 10 ansatte kan ligeledes medtages. Indberetningskoderne for de økonomiske aktiviteter i NACE rev.1.1, landet eller regionen i henhold til den gældende NUTS-nomenklatur og virksomhedernes størrelseskategorier fremgår af et dokument udarbejdet af Eurostat.

(2) For at undgå dobbelttælling medregnes det antal arbejdstimer, der udføres af personer ansat af vikarbureauer, i det pågældende kontors NACE-kategori (NACE rev.1.1, undergruppe 74.50) og ikke i den NACE-kategori, som den virksomhed, de rent faktisk arbejder for, tilhører.

(3) En hjemmearbejder er en person, som indvilliger i at arbejde for en bestemt virksomhed eller levere en bestemt mængde varer eller tjenesteydelser til en bestemt virksomhed efter forudgående aftale eller kontrakt med samme virksomhed, men hvis arbejdsplads ikke er inden for virksomheden (jf.. ENS 95, 11.13 g). Hjemmearbejderes antal faktisk udførte arbejdstimer kan ansættes skønsmæssigt.

(4) Hvis man foretrækker det, kan man indberette det gennemsnitlige ugentlige (eller daglige) antal ansatte i referenceåret. Et gennemsnit baseret på kvartalstal accepteres også.

(5) Ubetalt overarbejde, der indgår i »antal faktisk udførte arbejdstimer«, skal ofte ansættes skønsmæssigt, f.eks. på grundlag af data fra husstandsundersøgelser.