RÅDETS HENSTILLING

af 29. november 2021

om tilgange med blandet læring for inkluderende uddannelse af høj kvalitet på primær- og sekundærtrinnet

(2021/C 504/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 165 og 166,

som henviser til forslag fra Europa-Kommissionen, og

som tager følgende i betragtning:

1. Covid-19-pandemien har påvirket og lagt et hidtil uset pres på uddannelsessystemerne verden over og i hele Unionen. Restriktionerne i samfundet har medført store ændringer i undervisningen og læringen samt i kommunikationen og samarbejdet inden for uddannelsessamfund (1). De har påvirket lærende, deres familier, lærere, undervisere og institutionsledere samt andre fagpersoner, som støtter undervisningen, f.eks. socialarbejdere, psykologer, andre rådgivningsspecialister, sundhedsprofessionelle og kulturundervisere. Medlemsstaterne var i stand til hurtigt at finde løsninger og støtte til fjernundervisning og benyttede sig i mange tilfælde af digitale teknologier. Der er høstet nyttige erfaringer om nye undervisningsmuligheder, herunder en væsentlig stigning i lærernes digitale færdigheder og kompetencer og tættere forbindelser mellem skoler og samfundet som helhed. Mange medlemsstater har dog oplevet, at der var mangler i systemerne, og at de generelt ikke havde beredskab og ressourcer til overgangen til en anden tilgang til undervisning og læring, hvilket fremhævede og forværrede eksisterende uligheder, mangler og behov (2). Uddannelsessystemerne skal imødegå disse og desuden forbedre deres modstandsdygtighed for bedre at kunne håndtere og tilpasse sig ændrede omstændigheder i fremtiden.

2. I Rådets konklusioner om imødegåelse af covid-19-krisen på uddannelsesområdet opfordres medlemsstaterne til at »genoptage lærings- og undervisningsaktiviteter ansigt til ansigt« og til desuden at skabe »muligheder for fjernlæring, digital læring og blandet læring« og samtidig være »yderligere opmærksom på at sikre lige muligheder«. I Rådets konklusioner om digital uddannelse i Europas vidensamfund (3) opfordres Kommissionen endvidere til »i tæt samarbejde med medlemsstaterne og på grundlag af dokumentation at følge op« på ovennævnte konklusioner »og sigte mod en fælles forståelse på EU-plan af metoderne til effektive, inkluderende og inddragende fjernlæringsprocesser«.

3. Handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 beskriver Europa-Kommissionens vision for inkluderende og tilgængelig digital uddannelse af høj kvalitet i Europa. Det er en opfordring til øget samarbejde på europæisk niveau med henblik på at lære af covid-19-pandemien og gøre uddannelsessystemerne klar til den digitale tidsalder. Planen fremhæver teknologiens potentiale til at gøre det nemmere at gøre læringen mere tilgængelig, fleksibel, personlig og fokuseret på de lærende. Målet er at tackle uligheder inden for uddannelse, når der mangler digitale færdigheder og kompetencer, adgang til passende værktøjer og pålidelig konnektivitet. Handlingsplanen fremhæver behovet for at styrke uddannelsessystemernes digitale kapacitet.

4. Udvikling af kompetencer er et af de mål med det europæiske uddannelsesområde, der vil kunne »udnytte potentialet i uddannelse og kultur fuldt ud som drivkraft for beskæftigelse, social retfærdighed og aktivt medborgerskab samt som middel til at opleve europæisk identitet i al dens mangfoldighed« (4). Rådets resolution om en strategiramme for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (5) fastsætter som hovedformålet med det europæiske uddannelsessamarbejde at støtte videreudviklingen af uddannelsessystemerne i medlemsstaterne med henblik på at sikre alle borgeres personlige, sociale og faglige udfoldelse og samtidig fremme af de demokratiske værdier, lighed, social samhørighed, aktivt medborgerskab og interkulturel dialog samt bæredygtig økonomisk velstand, grøn og digital omstilling og beskæftigelsesegnethed.

5. Det første princip i den europæiske søjle for sociale rettigheder (6) fastslår, at alle har ret til inkluderende uddannelse og livslang læring af høj kvalitet med henblik på at bevare og tilegne sig færdigheder, der sætter dem i stand til at deltage fuldt ud i samfundslivet og foretage vellykkede overgange til arbejdsmarkedet. Søjlens princip 11 fastslår, at socialt dårligt stillede børn har ret til særlige foranstaltninger til fremme af lige muligheder. En effektiv gennemførelse af disse principper afhænger i høj grad af medlemsstaternes beslutsomhed og indsats. Tiltag på EU-plan kan supplere nationale tiltag, og Kommissionen fremlagde sit bidrag i handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (7).

6. I den europæiske dagsorden (8) for færdigheder defineres de foranstaltninger, som skal hjælpe enkeltpersoner og virksomheder med at udvikle flere og bedre færdigheder og bruge dem ved at styrke bæredygtig konkurrenceevne og ved at opbygge modstandsdygtighed til at reagere på kriser baseret på erfaringerne fra covid-19-pandemien. Det foreslås også, at uddannelse inden for STEM (naturvidenskab, teknologi, ingeniørvirksomhed og matematik) fremmes i forsknings- og innovationsforanstaltninger.

7. I Rådets henstilling om oprettelse af en europæisk børnegaranti (9) opfordres medlemsstaterne til at sikre effektiv og gratis adgang til uddannelse og skolebaserede aktiviteter for børn i nød (dvs. i risiko for fattigdom eller social udstødelse). EU-strategien for børns rettigheder (10) opfordrer til opbygning af inklusiv kvalitetsuddannelse.

8. I en hurtigt skiftende og tæt forbundet verden har hvert enkelt individ brug for en lang række kompetencer og for at udvikle dem kontinuerligt gennem hele livet. Nøglekompetencerne som defineret i den europæiske referenceramme for nøglekompetencer for livslang læring (11) skal danne grundlag for at opnå mere lige og mere demokratiske samfund. De er et svar på behovet for inklusiv og bæredygtig vækst, social sammenhængskraft og yderligere udvikling af den demokratiske kultur.

9. I Rådets henstilling om nøglekompetencer for livslang læring (12) anføres det, at kompetenceudvikling gøres lettere ved at fremme forskellige læringstilgange og læringsmiljøer, herunder passende anvendelse af digitale teknologier, ved at støtte uddannelsespersonale og andre interessenter, der understøtter læringsprocesser, herunder familier, ved at støtte og videreudvikle den vurdering og validering af nøglekompetencer, der erhverves i forskellige miljøer, og ved at styrke samarbejdet inden for uddannelse og mellem uddannelses- og læringsmiljøer på alle niveauer og på forskellige områder.

10. I Rådets henstilling om erhvervsrettet uddannelse med henblik på bæredygtig konkurrenceevne, social retfærdighed og modstandsdygtighed (13) foreslås der en moderniseret EU-politikvision for erhvervsrettet uddannelse, herunder digitalisering heraf og anvendelse af blandet læring. Det fremgår af Osnabrückerklæringen om erhvervsrettet uddannelse som katalysator for genopretning og retfærdig omstilling til digitale og grønne økonomier, at digital læring kan spille en vigtig og supplerende rolle (14).

11. Rådets konklusioner om fremtidens europæiske lærere og undervisere (15) anerkender, at lærere, undervisere og skoleledere udgør en uundværlig drivkraft for uddannelse, som bør inddrages i udformningen af uddannelsespolitikker og være uafhængige i forbindelse med anvendelsen af disse politikker i praksis, men som også har behov for støtte fra en samlet tilgang til grunduddannelse, introduktionsforløb og løbende faglig udvikling.

12. Med pandemien er den mangeårige bekymring om børns og unges fysiske, mentale og følelsesmæssige trivsel blevet større. Alle børn og unge bør have den nødvendige støtte til en sund og aktiv livsstil (16), som opmuntrer til livslange positive vaner, og bør have mulighed for at deltage i forskellige idrætsaktiviteter og andre fysiske aktiviteter, som styrker motoriske færdigheder og fremmer den mentale og følelsesmæssige trivsel. Børn og unge har også brug for støtte til deres mentale og følelsesmæssige trivsel under læring, bl.a. hvordan de kan lære nyt under vanskelige omstændigheder og forstå sikker og ansvarlig adfærd på nettet (17). Det er også nødvendigt med støtte til de lærende, som i længere perioder er afskåret fra deres familie, kammerater eller støtte fra skolepersonale. Det er desuden vigtigt at identificere områder, hvor der kan ske forbedringer og afhjælpning af eventuelle læringstab og påvirkning af trivslen.

13. Samtidig med at værdien af læring ansigt til ansigt anerkendes fuldt ud, kan læring på forskellige måder og i forskellige miljøer, f.eks. i skolen, i hjemmet, udendørs, på kultursteder, på arbejdspladser og i digitale miljøer, motivere børn og unge til at styrke deres brede kompetenceudvikling. Dette kan igen hjælpe dem med at forstå og blive motiveret af relevansen af formel uddannelse for deres liv i samfundet og øge deres aktive engagement i lokale og globale udfordringer, f.eks. vedrørende bæredygtighed, miljøet og klimaændringer.

14. Uddannelse er en grundlæggende menneskeret og en af barnets rettigheder. Adgangen til uddannelse skal garanteres, uafhængigt af hvilket miljø den finder sted i – det være sig i skolen, i andre fysiske miljøer, som fjernundervisning eller en kombination – og uafhængigt af de lærendes forskellige personlige og sociale forhold. Samtidig med at værdien af læring i skolen og læring ansigt til ansigt anerkendes fuldt ud, er tilgange med blandet læring en mulighed, også efter pandemien, for at forbedre uddannelsers kvalitet, relevans og inklusion, blandt andet gennem bedre læringsudbud i landdistrikter og fjerntliggende områder, herunder regioner i den yderste periferi og øsamfund, og for andre lærende, som (midlertidigt) ikke kan gå i skole på fuld tid: lærende, som tilhører nomadesamfund eller som på grund af deres erhverv ikke er bofaste, unge omsorgspersoner, lærende med sundhedsproblemer eller med bopæl på hospitaler og behandlingscentre, personer, der udøver eliteidræt, og lærende i erhvervsuddannelse eller betalt arbejde. Der bør være lige adgang til alle miljøer og værktøjer for alle minoritetsgrupper, børn og unge med handicap og børn og unge fra socioøkonomisk dårligt stillede miljøer, og de bør ikke føre til diskrimination eller segregering.

15. Tilgange med blandet læring anerkender skolens værdi som et fælles sted for personlig og social interaktion, som er vigtig for læring som en måde at forstå omverdenen på. Både skolearkitektur og udformning af skolemiljøer er vigtige i denne henseende.

16. Tilgange med blandet læring kan fremme bred kompetenceudvikling på grund af de forskellige læringsopgaver og -værktøjer, de kan omfatte. Anvendelsen af digital teknologi, herunder onlineforbindelse af udstyr, kan fremme de lærendes interaktion med andre lærende, læringsprogrammer og andre informationskilder og kan støtte læring ansigt til ansigt og læring i forskellige miljøer. Tilegnelse af digitale kompetencer og datakompetencer kan lettes ved hjælp af tilgange med blandet læring. Supplerende anvendelse af videnskabeligt udstyr, åbne uddannelsesressourcer, værktøj, realia (genstande, der findes og anvendes i hverdagen), publikationer og skriveværktøjer og værktøjer til visuel kunst kan støtte kreativiteten og den personlige udfoldelse både individuelt og sammen med andre.

17. Tilgange med blandet læring kræver en sammenhængende, systemdækkende tilgang for at skabe grundforudsætningerne. Dette omfatter inddragelse af personer med forskellige ekspertiseområder og fremme af samarbejdet med lokalsamfundet, hvilket giver en følelse af fælles ansvar for børns og unges udvikling. Effektiviteten af systematiske foranstaltninger til støtte for tilgange med blandet læring afhænger også af formuleringen af og støtten til relationerne mellem forskellige elementer af økosystemet, mellem de lokale, regionale og nationale uddannelsesmyndigheder, uddannelsesressourceindustrien (levering af teknologi, publiceringsudstyr og andet læseplanudstyr), forsknings- og uddannelsesinstitutioner, lokalsamfund, civilsamfundsorganisationer og -initiativer samt familier og de lærende selv uanset deres behov eller evner.

18. Tilgange med blandet læring er en praksis, der ofte anvendes i grundlæggende erhvervsuddannelse (18), men pandemirestriktioner har udfordret institutionernes og organisationernes kapacitet til at tilbyde arbejdsbaseret læring og opretholde kommunikationen med undervisere og mentorer og har haft en indvirkning på udbuddet af lærlingeuddannelser. Den begrænsede adgang til praktiske erfaringer har fremhævet erhvervsuddannelsernes velkendte behov for at drage fordel af digital teknologi, herunder digitalt udstyr og digitale læringsplatforme, ePortfolios og udvidet virkelighed og virtuel virkelighed til simuleringer. Den har også forstærket behovet for at forstå og koordinere, hvordan digitale teknologier anvendes til læring i forskellige miljøer (f.eks. på skolen eller under praktikophold) for at forberede lærende til livet og det fremtidige arbejdsmarked.

19. Vigtigheden og relevansen af ikkeformel læring fremgår tydeligt af erfaringer, der er opnået gennem ungdomsarbejde, frivilligt arbejde og deltagelse i kulturelle aktiviteter, herunder breddeidræt. Ikkeformel læring spiller en vigtig rolle med hensyn til at støtte udviklingen af essentielle interpersonelle, kommunikative, kognitive og personlige færdigheder, f.eks. kreativitet, der letter unges overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet (19). Identificering af nye læringsmetoder omfatter bedre samarbejde mellem formelle og ikkeformelle læringsmiljøer (20).

20. Denne henstilling respekterer nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet fuldt ud. Den anerkender, at der er stor forskel fra medlemsstat til medlemsstat på uddannelsesinstitutionernes niveau af selvstændighed. I nogle medlemsstater har uddannelsesinstitutioner, læreruddannelsesinstitutioner samt lærere og undervisere en høj grad af selvstændighed. Henstillingen vil blive gennemført i overensstemmelse med de nationale forhold,

som tager hensyn til følgende definition af »blandet læring«:

I denne henstilling forstås ved blandet læring inden for formel uddannelse, at der inddrages en række forskellige tilgange, hvor en skole (uddannelser på primær- og sekundærtrinnet, herunder erhvervsrettede uddannelser), lærere og undervisere eller lærende anvender mere end én tilgang i læringsprocessen:

— ved at kombinere skolen og andre fysiske miljøer uden for skolen (enten med tilstedeværelse af en lærer/underviser eller adskilt rumligt og/eller tidsligt i form af fjernundervisning)

— ved at kombinere forskellige læringsværktøjer, som kan være digitale (herunder onlinelæring) og ikkedigitale.

Lærerne, underviserne og skolerne vælger ud fra en faglig pædagogisk vurdering, hvilke tilgange der skal indføres, og fremmer anvendelsen af dem som led i engagerende og effektive læringsopgaver, der støtter bred kompetenceudvikling, alt efter de lærendes alder, evner og situation og forventede læringsresultater.

Andre fysiske miljøer kan f.eks. være, på den ene side: hjemmet, hospitaler (i tilfælde af syge eller tilskadekomne børn) og, på den anden side, kultur- og hukommelsesinstitutioner, landbrug, virksomheder og andre arbejdspladser, naturområder og udendørslokaliteter, idrætsanlæg og ungdomsrum.

Fjernundervisning defineres som læring, der finder sted med læreren/underviseren adskilt fra den lærende rumligt og/eller tidsligt, under hensyntagen til nationale forhold.

Onlinelæring defineres som læring, der finder sted ved hjælp af digital teknologi, der forbinder forskelligt udstyr og letter interaktionen mellem den lærende og lærere, undervisere eller andet uddannelsespersonale eller andre lærende med det formål at få adgang til læringsindhold eller andre oplysninger med henblik på at nå målene i læringsprogrammer.

Digitale læringsværktøjer kan f.eks. være smartboards og projektorer til samarbejde i klasseværelset, mobile enheder, tablets og laptops med applikationer til udformning, udforskning og deling af arbejde, tv og radio, hvor man kan følge programmer, samt værktøjer til udvidet virkelighed og virtuel virkelighed og applikationer, der øger interaktiviteten. Digitale læringsværktøjer behøver ikke altid at være forbundet med internettet,

HENSTILLER, AT MEDLEMSSTATERNE:

1. på grundlag af erfaringerne med covid-19-pandemien støtter uddannelsessystemernes genopretning og beredskab ved at tackle konsekvenserne af pandemien for lærende, lærere, undervisere og andet uddannelsespersonale, udvikler mere langsigtede strategiske tilgange til blandet læring og bygger videre på vellykket innovation, som blev indført eller afprøvet under pandemien for at dele og sprede god praksis, i overensstemmelse med principperne i denne henstilling (21). Denne innovation erstatter ikke, men supplerer læringen i skolen og ansigt til ansigt,

2. støtter de lærende ved at overveje følgende tiltag:

Som direkte reaktion på krisen

a) Tilrådighedsstillelse af yderligere læringsmuligheder og målrettet støtte til lærende med henblik på at afhjælpe det læringstab, der skyldes delvis lukning af skoler og begrænsninger af ansigt til ansigt-undervisningen, navnlig til dem, som har indlæringsvanskeligheder eller særlige uddannelsesbehov, som kommer fra dårligt stillede grupper eller på anden vis har været berørt af uddannelsesafbrydelse. Dette kan f.eks. omfatte øget individuel støtte og personlig vejledning, mentorordninger (herunder peervejledning), inklusive læringsfællesskaber, tildeling af ekstra lærerressourcer til klassen (f.eks. tolærerordning), øget rådgivningsstøtte, ekstra undervisning i løbet af skoleåret og/eller ferieperioder og adgang til yderligere læringsmiljøer, såsom offentlige biblioteker og fællesarealer, og til aktiviteter efter skoletid med pædagogisk støtte.

b) Prioritering af de lærendes og deres familiers fysiske og mentale trivsel. Dette kunne omfatte: styrkelse af den psykologiske støtte og udarbejdelse af vejledning om mental sundhed, herunder politikker med henblik på de lærendes trivsel og antimobning i skolens mål, overvågnings- og kvalitetssikringsprocesser (som en del af den normale kvalitetssikring eller skoleinspektionen eller i forbindelse med specifikke vurderinger af skolesituationen i forbindelse med pandemien), tildeling af særligt personale eller facilitering af adgang til kvalificerede fagfolk og støttepersoner inden for mental sundhed og dertil hørende ydelser.

c) Mere skub i udviklingen af alle lærendes og deres familiers digitale færdigheder og kompetencer under hensyntagen til den digitale kløft og den kønsbestemte digitale kløft, samtidig med at alle stereotyper og al forudindtagethed tackles, herunder kønsstereotyper og kønsbias, og mere skub i uddannelsessystemernes digitale kapacitet ved at tilskynde til investeringer på skole- og samfundsniveau i disponibelt udstyr og konnektivitet og ved at skabe muligheder for at forbedre digitale færdigheder og kompetencer, herunder anvendelse af teknologi til kommunikation, både til selvstændig og samarbejdsbaseret læring og til selvevaluering for at forbedre yderligere læring. Gennemførelse af de investeringer og reformer, der er fastsat i nationale genopretnings- og resiliensfacilitetsplaner, sikrer, at alle lærende har adgang til det nødvendige udstyr og de nødvendige læringsmuligheder.

For at støtte uddannelsessystemernes genopretning og mere langsigtede beredskab

d) Udforskning af metoder til at udvikle tilgange med blandet læring inden for uddannelser på primær- og sekundærtrinnet, herunder erhvervsrettede uddannelser, til gavn for alle lærende og sikre en vedvarende positiv virkning på undervisning og læring, som er tilpasset til de lærendes alder, evner, særlige behov og læringsmål, samtidig med at værdien af læring i skolen og læring ansigt til ansigt anerkendes fuldt ud. Dette kunne omfatte styrkelse af udviklingen og integreringen af forskellige læringsværktøjer for at skabe muligheder for undersøgelse og udtryk, bl.a. for at udvikle naturvidenskabelige færdigheder, digitale færdigheder og mediekendskab, støtte til læring, der kombinerer forskellige miljøer for at berige læringsoplevelsen, skabelse af en passende balance mellem læring, der ledes af elever og lærere på den ene side, og samarbejdsbaseret og selvstændig læring på den anden side, undersøgelse af læringsmetoder for at gøre nye muligheder attraktive og tilbyde bedre læringsløsninger for både lærende og lærere.

e) Anvendelse af tilgange med blandet læring som en metode til at støtte de lærendes trivsel, selvstændighed og individualiserede læring (under hensyntagen til de lærendes alder, evner og særlige læringsbehov) og udvikle deres personlige kompetence, sociale kompetence og læringskompetence (en af de otte nøglekompetencer for livslang læring (22), som udvikles yderligere i Kommissionens initiativ om den europæiske ramme LifeComp) (23),

3. støtter lærere og undervisere ved at overveje følgende tiltag:

Som direkte reaktion på krisen

a) Støtte til læreres selvevaluering af brugen af digitale teknologier samt opkvalificeringskurser og andre former for faglig læring for lærere og undervisere for at hjælpe dem med at anvende og integrere digitale programmer og værktøjer i undervisningen (24). Udvikling og videreformidling af pædagogiske moduler og ressourcer online og i klasseværelset for at hjælpe lærere og undervisere med at tilpasse deres undervisningsmetoder og -praksis til tilgange med blandet læring (25) på baggrund af deres erfaring og feedback samt samarbejde med dem om anvendelsen af nye værktøjer og materialer, herunder hvordan digitale miljøer kan anvendes sikkert og etisk, og hvordan elever kan få støtte til at gøre det.

b) Øget fokus på læreres, underviseres, skolelederes og andet uddannelsespersonales trivsel og kvalitet i arbejdslivet for at mindske stress og forebygge udbrændthed. Dette kunne omfatte: facilitering af adgang til kvalificerede fagfolk og støttepersoner inden for mental sundhed og dertil hørende ydelser, fremme af udviklingen og/eller organiseringen af peerstøtte for at mindske stress og tilbud om forbedrede muligheder for uddannelse i modstandsdygtighed/mental trivsel i lærergrunduddannelsen og løbende faglige udviklingsprogrammer.

For at støtte genopretning og læreres og underviseres mere langsigtede beredskab

c) Indarbejde tilgange med blandet læring i lærergrunduddannelsen (26) og programmer for løbende faglig udvikling (27) for at hjælpe uddannelsespersonale med at tilpasse undervisningen til deres faglige sammenhæng og hjælpe dem med at blive gode til at tilrettelægge læring i en række indendørs- og udendørsmiljøer og med forskellige værktøjer og opgaver.

d) Adgang til ekspertisecentre og til relevante ressourcer med henblik på tilrettelæggelse og forbedring af tilgange med blandet læring. Støtte til uddannelsespersonale med henblik på at udvikle tilgange med blandet læring i deres konkrete sammenhæng gennem personaleudveksling, peerlæring, oprettelse af stærke skoleteams gennem samarbejdsbaseret læring, netværk, samarbejdsprojekter og praktikfællesskaber.

e) Udvikling af vejledning i nye tilgange til vurdering og afgangsprøver, herunder online, med passende værktøjer til formativ og sammenfattende vurdering, som er relevante for forskellige uddannelsesniveauer og læringsmiljøer.

f) Tilskyndelse af uddannelsespersonale til at deltage i forberedende projekter og forskning, herunder afprøvning af anvendelsen af opgaver i andre læringsmiljøer og anvendelse af digital teknologi til at understøtte undervisnings- og læringsprocesser,

4. støtter skoler ved at overveje følgende tiltag:

Som direkte reaktion på krisen

a) Tilvejebringelse af værktøjer og ressourcer til tilgange med blandet læring samt vejledning til skoler om, hvordan disse kan anvendes effektivt (28).

b) Mobilisering eller ansættelse af yderligere personale for at give mere tid til individuel støtte i skolen og i aktiviteter efter skoletid, hvis det er muligt.

c) Støtte til effektive partnerskaber for infrastruktur og ressourcer mellem forskellige uddannelsesudbydere, herunder fra lokale og regionale myndigheder, erhvervslivet, faglige sammenslutninger, kunstarter, kulturarv, idræt, natur, videregående uddannelsesinstitutioner og forskningsinstitutter, civilsamfundet, undervisningsressourceindustrien (herunder teknologi, publiceringsudstyr og andet læseplansudstyr) og forskning på uddannelsesområdet.

d) Støtte til skoler i forbindelse med overvågning og selvevaluering af deres inklusionsstrategier og -praksis med hensyn til tilgange med blandet læring og i forbindelse med at træffe de foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe mangler, herunder anvendelsen af EU-værktøjer (29).

e) Forbedring af forældres, værgers og familiers forståelse af læringsmiljøer, -værktøjer og -opgaver gennem systematisk kommunikation og vejledning uden at skabe yderligere byrder for dem.

For at støtte mere langsigtet genopretning og forbedre kapaciteten til at indføre organisatoriske ændringer

f) Investering i højhastighedsinternetforbindelser til skoler og fjernundervisningsmiljøer, som onlinelæring afhænger af, ledsaget af planer for vedligeholdelse og modernisering af den tekniske infrastruktur.

g) Hvor det er muligt og i overensstemmelse med national og regional lovgivning og nationale og regionale forhold, muliggørelse af et tilstrækkeligt niveau af selvstændighed ved beslutningstagning på skoleniveau (skolebestyrelser, rektorer og skoleledere) for at fremme innovation, reaktivitet og tilpasning til lokale og regionale behov.

h) Støtte til skoleledere, der er centrale for håndteringen af organisatoriske ændringer og igangværende forbedringer, i form af særlig faglig udvikling og vejledning i deres roller. Støtte til skoler og tilknyttede uddannelsesudbydere til at overveje tilgange med blandet læring i deres strategiske planlægning og processer for skoleforbedring, som kan omfatte anvendelse af selvevalueringsværktøjer.

i) Støtte til dialog og netværkssamarbejde mellem en række interessenter, herunder familier, der beskæftiger sig med læring i skoler og i andre fysiske miljøer og med i fjernundervisning, for at få feedback og ideer til fremtidig udvikling fra forskellige kilder. Dette bør også omfatte dialog, vejledning og strategier med henblik på at beskytte børns og unges tryghed og sikre fortroligheden og beskyttelsen af deres data samt deres sikkerhed og privatliv i den digitale verden.

j) Hvor det er muligt, anvendelse af en del af en skoles interne og/eller eksterne revisions- og kvalitetssikringsmekanismer til blandingen af læringsmiljøer og -værktøjer med evaluering af/via andre udbydere end skolen,

5. gør fuld brug af EU-midler og ekspertise til reformer og investeringer i infrastruktur, værktøjer og pædagogik for at øge modstandsdygtigheden og beredskabet for fremtidssikrede skoler, navnlig Erasmus+, genopretnings- og resiliensfaciliteten, Den Europæiske Socialfond Plus, Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), programmet for et digitalt Europa, Horisont Europa og instrumentet for teknisk støtte,

6. investerer i forskning i samt overvågning og evaluering af de politiske udfordringer og af virkningen af disse initiativer på uddannelsesøkosystemer med henblik på at bygge videre på indhøstede erfaringer og lade det indgå i fremtidige politiske reformer, bl.a. ved at bygge videre på lærendes erfaringer samt på eventuelt foreliggende oplysninger indsamlet for at udvikle bedste praksis og skræddersyede AI-løsninger for forbedrede læringsprogrammer,

7. træffer foranstaltninger og følger op på gennemførelsen af denne henstilling i overensstemmelse med nationale og regionale uddannelsessystemer; hvis det er relevant, tager hensyn til foranstaltninger, der understøtter tilgange med blandet læring i de nationale handlingsplaner for gennemførelse af den europæiske børnegaranti,

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL UNDER BEHØRIG HENSYNTAGEN TIL NÆRHEDSPRINCIPPET OG NATIONALE FORHOLD:

1. at støtte gennemførelsen af henstillingen ved at fremme gensidig læring og udveksling mellem medlemsstaterne og alle relevante interessenter, med forbehold af fastlæggelse og videreudvikling af foranstaltninger, gennem i) strategirammen for det europæiske uddannelsessamarbejde på og uden for det europæiske uddannelsesområde (2021-2030) (30) ii) det nye europæiske digitale uddannelsescentrum og den nye strukturerede dialog med medlemsstaterne, som bliver fastsat under handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027 til støtte for tværsektorielt samarbejde om digital uddannelse iii) EU-onlineplatforme og uddannelsessamfund, herunder School Education Gateway, eTwinning og den europæiske værktøjskasse for skoler »Fremme af inkluderende uddannelse og tackling af skolefrafald«

2. i samarbejde med medlemsstaterne at støtte udviklingen af ressourcer, der skal anvendes på frivillig basis, såsom: i) evidensbaseret vejledende materiale om tilrettelæggelse af læring og skolens organisatoriske praksis inden for rammerne af tilgange med blandet læring, herunder om eventuelle digitale værktøjer, tilgange til vurdering og validering af læring samt databeskyttelse, privatliv og onlinesikkerhed ii) skabelse og deling af digitalt uddannelsesindhold af høj kvalitet, også ved at undersøge potentialet i de europæiske rammer for digitalt uddannelsesindhold, som Kommissionen er i færd med at udvikle

3. at støtte faglige udviklings- og læringsmuligheder for lærere, undervisere og andet uddannelsespersonale ved i) fremme af masselæringskurser online (MOOC’er) om tilgange med blandet læring for lærere, undervisere, skoleledere og seminarielærere via platformen School Education Gateway og fremme af bred anvendelse af disse kurser for skolers uddannelsespersonale ii) udveksling af god praksis fra personaleudveksling, projekter og netværk inden for Erasmus+, herunder gennem onlinefællesskabet eTwinning, de fremtidige Erasmus+-lærerakademier og erhvervsekspertisecentrene iii) fremme af det nye onlineværktøj SELFIE for lærere for at hjælpe dem med at overveje deres digitale kompetencer og planlægge yderligere forbedringer. Dette bygger på SELFIE-værktøjet for hele skolesamfundets digitale planlægning, som kan være med til at understøtte effektive tilgange med blandet læring, herunder erhvervsrettet uddannelse

4. at samarbejde med alle interessenter, herunder software- og hardwareleverandører, om metoder til at forbedre digital infrastruktur og digitale værktøjer og deres anvendelse i forbindelse med uddannelse og desuden at understrege betydningen af fortrolighed og databeskyttelse i den forbindelse

5. at støtte initiativer til yderligere udvikling og fremme af inkluderende, retfærdig kvalitetsundervisning og muligheder for livslang læring for alle, navnlig med hensyn til inklusion af lærende i forskellige omstændigheder, der påvirker deres adgang til visse læringsmiljøer og -værktøjer, og inklusion af de lærende, som har behov for målrettet støtte i læringsprocessen

6. fortsat at støtte medlemsstater, der gennemfører reformer for at forbedre uddannelsessystemernes kvalitet og inklusivitet, og støtte deres digitale parathed i overensstemmelse med de mål, der er fastsat i handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027

7. at redegøre for udviklingen af tilgange med blandet læring inden for uddannelser på primær- og sekundærtrinnet, herunder erhvervsrettede uddannelser, i regelmæssige statusrapporter om det europæiske uddannelsesområde og handlingsplanen for digital uddannelse 2021-2027.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. november 2021. På Rådets vegne S. KUSTEC Formand

(1) Rådets konklusioner om imødegåelse af covid-19-krisen på uddannelsesområdet (EUT C 212 I af 26.6.2020, s. 9).

(2) Se arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene SWD(2021) 219 final, del 1, s. 6 (fodnote 2).

(3) EUT C 415 af 1.12.2020, s. 22.

(4) COM(2017) 673 final.

(5) EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1.

(6) EUT C 428 af 13.12.2017, s. 10.

(7) COM(2021) 102 final.

(8) COM(2020) 274 final.

(9) EUT L 223 af 22.6.2021, s. 14.

(10) COM(2021) 142 final.

(11) EUT C 189 af 4.6.2018, s. 7.

(12) EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1.

(13) EUT C 417 af 2.12.2020, s. 1.

(14) Godkendt den 30. november 2020.

(15) EUT C 193 af 9.6.2020, s. 11.

(16) På EU-plan har Europa-Kommissionen f.eks. iværksat initiativet »HealthyLifestyle4All« som en toårig kampagne, der har til formål at kæde idræt og en aktiv livsstil sammen med sundheds- og fødevarepolitikken og politikken på flere andre områder.

(17) Jf. Det Fælles Forskningscenters rapport: »The likely impact of COVID-19 on education: Reflections based on the existing literature and recent international datasets« (Di Pietro, G., Biagi, F., Dinis Mota Da Costa, P., Karpinski, Z. og Mazza, J., 2020).

(18) Grundlæggende erhvervsuddannelse foregår som regel på ungdomsuddannelser og på postsekundært trin, før eleverne påbegynder arbejdslivet. Den foregår enten i et skolemiljø (hovedsageligt i et klasseværelse) eller i arbejdsbaserede miljøer, f.eks. på uddannelsescentre og i virksomheder, afhængigt af nationale uddannelsessystemer og økonomiske strukturer.

(19) Rådets konklusioner om ungdomsarbejdets rolle i at støtte unges udvikling af grundlæggende livsfærdigheder, der letter deres vellykkede overgang til voksenlivet, et aktivt medborgerskab og arbejdslivet (EUT C 189 af 15.6.2017, s. 30).

(20) Rådets konklusioner om maksimal udnyttelse af den rolle, som breddeidræt spiller i udviklingen af tværfaglige kvalifikationer, især blandt unge (EUT C 172 af 27.5.2015, s. 8).

(21) Rammen for blandet læring, som blev fremlagt i arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene SWD (2021) 219 final, kan danne grundlag for specifikke tiltag, der er tilpasset til landenes situationer.

(22) Rådets henstilling af 22. maj 2018 om nøglekompetencer for livslang læring (EUT C 189 af 4.6.2018, s. 1).

(23) LifeComp omfatter tre tæt forbundne kompetenceområder: »personlige kompetencer«, »sociale kompetencer« og »at lære at lære«. Hvert område omfatter tre kompetencer: selvregulering, fleksibilitet, trivsel (det personlige område); empati, kommunikation, samarbejde (det sociale område); vækstmentalitet, kritisk tænkning og læringsstyring (at lære at lære-området). LifeComp-kompetencerne gælder på alle livets områder og kan opnås livet igennem ved hjælp af formel, uformel og ikkeformel uddannelse. https://ec.europa.eu/jrc/en/lifecomp.

(24) Den 5. oktober 2021 lancerede Europa-Kommissionen det nye værktøj for lærere kaldet SELFIE, som kan støtte undervisere i at planlægge udviklingen af deres digitale kompetencer.

(25) School Education Gateway omfatter allerede nogle ressourcer om blandet læring, der er beregnet til lærere og undervisere.

(26) En formel studieperiode for at opnå en anerkendt kvalifikation og blive ansat som lærer. Dette tilbydes typisk af uddannelsesafdelinger på universiteter eller selvstændige læreruddannelsesinstitutioner (jf. ordlisten i arbejdsdokumentet fra Kommissionens tjenestegrene SWD (2021) 219 final).

(27) Efteruddannelse af fagfolk på et hvilket som helst tidspunkt i deres karriere for at øge deres kompetencer (jf. ordliste i arbejdsdokument fra Kommissionens tjenestegrene SWD (2021) 219 final).

(28) SELFIE-værktøjet kan hjælpe skoler med at gøre sig overvejelser over og indsamle dokumentation om deres nuværende situation og behov. Værktøjet er modulopbygget, og alle skoler kan tilpasse det til deres egne forhold.

(29) Den europæiske værktøjskasse for skoler »Fremme af inkluderende uddannelse og tackling af skolefrafald« tilbyder et hav af ressourcer og praktiske eksempler samt et selvevalueringsværktøj for skoler.

(30) EUT C 66 af 26.2.2021, s. 1.