BILAG

Trin I opbygningen af den fælles cyberenhed

I dette bilag gives en nærmere beskrivelse af de centrale og understøttende foranstaltninger, der er nødvendige for at oprette og operationalisere den fælles cyberenhed.

1. Trin 1 — vurdering af den fælles cyberenheds organisatoriske aspekter og identifikation af EU's tilgængelige operationelle kapacitet

CENTRALE FORANSTALTNINGER

De operationelle deltagere i den fælles cyberenhed, der er samlet i en arbejdsgruppe nedsat af Kommissionen og med støtte fra ENISA, bør indsamle oplysninger om eksisterende operationel kapacitet, herunder en liste over tilgængelige anerkendte fagfolk med angivelse af deres relevante ekspertise, tilgængelige hændelseshåndteringsværktøjer, -funktioner og -aktiver, tilgængelige uddannelses- og øvelsesporteføljer og eksisterende informations- og efterretningsanalyseprodukter. På grundlag af dette input udarbejder de operationelle deltagere en liste over EU's tilgængelige operationelle kapacitet, der er klar til at blive indsat i tilfælde af cyberhændelser eller -kriser, navnlig gennem EU-beredskabshold for cybersikkerhed.

Arbejdsgruppen bør iværksætte en vurdering af de organisatoriske aspekter af den fælles cyberenhed og rollerne og ansvarsområderne for operationelle deltagere inden for denne platform.

For at få et overblik over kapaciteten og nå til enighed om procedurerne bør de centrale og, i videst muligt omfang, de understøttende foranstaltninger under trin 1 være afsluttet senest den 31. december 2021 [6 måneder efter vedtagelsen].

2. Trin 2 — udarbejdelse af hændelses- og kriseberedskabsplaner og gennemførelse af fælles beredskabsaktiviteter

CENTRALE FORANSTALTNINGER

De operationelle deltagere i arbejdsgruppen bør i samråd med de understøttende deltagerne udarbejde EU's hændelses- og kriseberedskabsplan for cybersikkerhed på grundlag af de nationale hændelses- og kriseberedskabsplaner for cybersikkerhed. EU's hændelses- og kriseberedskabsplan for cybersikkerhed bør omfatte mål for EU's beredskab, fastlagte procedurer og sikre informationsudvekslingskanaler, herunder måder at håndtere oplysninger på, samt kriterier for aktivering af mekanismen for gensidig bistand baseret på en aftalt klassificering af hændelser og på listen over tilgængelig EU-kapacitet.

Ved afslutningen af trin 2 bør arbejdsgruppen afslutte sin vurdering af de organisatoriske aspekter af den fælles cyberenhed og rollerne og ansvarsområderne for operationelle deltagere inden for platformen. Arbejdsgruppen bør forelægge resultaterne af denne vurdering for Kommissionen og den højtstående repræsentant. Kommissionen og den højtstående repræsentant bør give Rådet meddelelse om en sådan vurdering. Kommissionen og den højtstående repræsentant bør i overensstemmelse med deres respektive beføjelser arbejde sammen om at udarbejde en fælles rapport på grundlag af vurderingen og opfordre Rådet til at godkende rapporten via Rådets konklusioner.

UNDERSTØTTENDE FORANSTALTNINGER

EU's hændelses- og kriseberedskabsplan for cybersikkerhed bør bygge på hovedelementerne i de nationale hændelses- og kriseberedskabsplaner for cybersikkerhed. I overensstemmelse med Kommissionens forslag til direktiv om foranstaltninger til sikring af et højt fælles cybersikkerhedsniveau i hele Unionen og om ophævelse af direktiv (EU) 2016/1148 (1), bør medlemsstaterne vedtage nationale hændelses- og kriseberedskabsplaner for cybersikkerhed. De nationale planer, som eventuelt kan gøres til genstand for peerevaluering, bør fastsætte mål og nærmere bestemmelser for håndteringen af omfattende cybersikkerhedshændelser og -kriser. De nationale planer skal navnlig omfatte:

a) målsætninger for nationale beredskabsforanstaltninger og -aktiviteter

b) de nationale kompetente myndigheders roller og ansvarsområder

c) nationale krisestyringsprocedurer og informationsudvekslingskanaler

d) beredskabsforanstaltninger, herunder øvelses- og uddannelsesaktiviteter

e) relevante berørte offentlige og private parter og infrastruktur

f) nationale procedurer og ordninger mellem relevante nationale myndigheder og organer, herunder de ansvarlige for cyberfællesskaberne, for at sikre medlemsstatens effektive deltagelse i og støtte til den koordinerede håndtering af omfattende cybersikkerhedshændelser og -kriser på EU-plan.

På grundlag af input fra medlemsstaterne og EU's institutioner, organer og agenturer bør de operationelle deltagere gennemføre følgende understøttende foranstaltninger inden for rammerne af den fælles cyberenhed:

a) udfærdige EU's første integrerede statusrapport på grundlag af de nationale hændelses- og kriseberedskabsplaner for cybersikkerhed

b) etablere kommunikationskapacitet og sikre redskaber til informationsudveksling

c) lette vedtagelsen af protokoller for gensidig bistand blandt deltagerne

d) tilrettelægge tværnationale øvelser og uddannelse for eksperter, der er opført på listen over EU's tilgængelige operationelle kapacitet

e) udarbejde en flerårig plan for koordinering af øvelser.

Når det er nødvendigt, bør operationelle deltagere høre understøttende deltagerne. ENISA bør med støtte fra Kommissionen, Europol og CERT-EU muliggøre informationsudveksling ved at etablere kommunikationskapacitet og sikre informationsudvekslingsværktøjer.

For at sikre, at de nødvendige planer udformes, og at fælles aktiviteter begynder at blive udrullet, bør de centrale og, i videst muligt omfang, de understøttende foranstaltninger under trin 2 være afsluttet senest den 30. juni 2022 [6 måneder efter afslutningen af trin 1].

3. Trin 3— operationalisering af den fælles cyberenhed

CENTRALE FORANSTALTNINGER

Efter Rådets godkendelse af Kommissionens konklusioner om rapporten under trin 2 bør de operationelle deltagere koordinere indsættelsen af EU-beredskabshold for cybersikkerhed inden for den fælles cyberenhed og etablere en fysisk platform, der gør det muligt for holdene at udføre tekniske og operationelle aktiviteter. På grundlag af det forberedende arbejde, der er udført under trin 2, bør deltagerne færdiggøre EU's hændelses- og kriseberedskabsplan for cybersikkerhed. Operationelle deltagere bør sikre, at de eksperter og den kapacitet, der er opført på listen over EU's tilgængelige operationelle kapacitet, er til rådighed og klar til at bidrage til de aktiviteter, der gennemføres af EU-beredskabshold for cybersikkerhed.

Med henblik på at gennemføre EU's hændelses- og kriseberedskabsplan for cybersikkerhed bør deltagerne fastlægge et årligt arbejdsprogram.

UNDERSTØTTENDE FORANSTALTNINGER

Det cyberdiplomatiske fællesskab kan anvende den fælles cyberenhed til at tilpasse den offentlige kommunikation. Platformen kan give deltagerne mulighed for at bidrage til placering af politisk ansvar og ansvar i strafferetlige efterforskninger inden for politi- og retssystemet. Desuden kan det lette genopretningen og give mulighed for strukturerede synergier med national og grænseoverskridende overvågnings- og detektionskapacitet.

For at sikre operationaliseringen af den fælles cyberenhed bør de centrale og, i videst muligt omfang, de understøttende foranstaltninger under trin 3 være afsluttet senest den 31. december 2022 [6 måneder efter afslutningen af trin 2].

4. Trin 4 — udvidelse af samarbejdet inden for den fælles cyberenhed til private enheder og rapportering om de fremskridt, der er gjort.

CENTRALE FORANSTALTNINGER

Deltagerne i den fælles cyberenhed bør udarbejde en aktivitetsrapport om de fremskridt, der er gjort med gennemførelsen af de fire trin i henstillingen, med en beskrivelse af de opnåede resultater og konstaterede udfordringer. Rapporten bør indeholde statistiske oplysninger om de operationelle samarbejdsaktiviteter, der gennemføres i de fire trin. Rapporten bør forelægges Kommissionen og den højtstående repræsentant.

UNDERSTØTTENDE FORANSTALTNINGER

Med henblik på at udvide kapaciteten og adgangen til oplysninger for EU-beredskabshold for cybersikkerhed, bør deltagerne sikre, at den fælles cyberenhed bistår med indgåelsen af aftaler om udveksling af oplysninger samt operationelle samarbejdsaftaler mellem deltagerne og enheder i den private sektor, der bl.a. leverer trusselsefterretninger og hændelsesresponstjenester. Desuden bør de også sikre, at den fælles cyberenhed støtter regelmæssig dialog og udveksling af oplysninger om trusler og sårbarheder med brugere af cybersikkerhedsløsninger, primært dem, der er omfattet af NIS-direktivets anvendelsesområde, eller som er indsamlet i centre for informationsudveksling og analyse på EU-plan (ISAC'er).

Medlemsstaterne bør hjælpe enheder, der opererer på deres område, navnlig dem, der er omfattet af NIS-direktivets anvendelsesområde, med at få adgang til og bidrage til offentlig-private dialoger med ISAC'er på EU-plan.

For at sikre passende involvering af den private sektor bør de centrale og, i videst muligt omfang, de understøttende foranstaltninger under trin 4 være afsluttet senest den 30. juni 2023 [6 måneder efter afslutningen af trin 3].

HVORDAN EU'S OPERATIONELLE KAPACITET HURTIGT KAN MOBILISERES HVEM STILLER KAPACITET TIL RÅDIGHED: Operationelle deltagere HVEM FORVALTER KAPACITETEN: Deltagerne i den fælles cyberenhed i overensstemmelse med aftalte roller og ansvarsområder Trin Formål Opgave Central foranstaltning Understøttende foranstaltning Trin 1 — definition Senest den 31. december 2021 [6 måneder efter vedtagelsen] BEREDSKAB Fastlægge kapacitet De operationelle deltagere opstiller en liste over EU's tilgængelige operationelle kapacitet. Trin 2 — forberedelse Senest den 30. juni 2022 [6 måneder efter afslutningen af trin 1] BEREDSKAB Fastlægge relevante procedurer og ordninger for aktivering af kapacitet i tilfælde af behov De operationelle deltagere udfærdiger EU's hændelses- og kriseberedskabsplan for cybersikkerhed (EU-krisereaktionsramme for cybersikkerhed i henhold til planen) på grundlag af vedtagne nationale planer De operationelle deltagere udarbejder EU's integrerede statusrapporter på grundlag af den tekniske EU-cybersikkerhedsrapport BEREDSKAB Øvelseskapacitet Deltagerne tilrettelægger fælles øvelser og uddannelse (tværnationalt) Deltagerne udarbejder en flerårig plan for koordinering af øvelser. SITUATIONSBEVIDSTHED Indføre værktøjer til udveksling af oplysninger og anmodninger om støtte Deltagerne udvikler sikker og hurtig udveksling af oplysninger DEN FÆLLES CYBERENHED ER OPERATIONEL baseres på det forberedende arbejde, der udføres af deltagerne i en arbejdsgruppe, der nedsættes af Kommissionen Trin 3 — gennemførelse Senest den 31. december 2022 [6 måneder efter afslutningen af trin 2] BEREDSKAB Vedtage relevante procedurer, ordninger og aftalememoranda for aktivering af kapacitet i tilfælde af behov De operationelle deltagere færdiggør EU's hændelses- og kriseberedskabsplan for cybersikkerhed og fastlægger gennemførelsen heraf gennem årlige arbejdsprogrammer. Deltagerne understøtter etableringen af national og grænseoverskridende overvågnings- og detektionskapacitet, herunder etablering af sikkerhedsoperationscentre KOORDINERET REAKTION Indsættelse af kapacitet i tilfælde af behov De operationelle deltagere koordinerer EU's beredskabshold for cybersikkerhed gennem den fælles cyberenheds virtuelle og fysiske platform i Bruxelles. Deltagerne koordinerer offentlig kommunikation og bidrager til placering af politisk ansvar og ansvar i strafferetlige efterforskninger Trin 4 — udvidelse og rapportering Senest den 30. juni 2023 [6 måneder efter afslutningen af trin 3] SITUATIONSBEVIDSTHED Sikre skalerbarhed ved inddragelse af den private sektor for at dække nye behov Deltagerne indsender en aktivitetsrapport om de fremskridt, der er gjort, med beskrivelse af resultater og udfordringer understøttet af statistiske oplysninger. Deltagerne indgår aftaler om udveksling af oplysninger samt operationelle samarbejdsaftaler med cybersikkerhedsudbydere KOORDINERET REAKTION Deltagerne indgår aftaler om udveksling af oplysninger med cybersikkerhedsbrugere, primært enheder omfattet af NIS-direktivet og EU-ISAC'er

(1) COM(2020) 823 final 2020/0359 (COD), Bruxelles, 16.12.2020.