RAADETS BESLUTNING af 23. november 1994 om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for ikke-nuklear energi (1994-1998) (94/806/EF)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Europa-Parlamentet og Raadet har ved afgoerelse nr. 1110/94/EF (4) vedtaget fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (FTU) for perioden 1994-1998; det fastsaettes heri bl. a., hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for standardisering, maaling og proevning; naervaerende beslutning tager hensyn til den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af; i hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

et beloeb paa 967 mio. ECU skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af programmet; bevillingerne for hvert regnskabsaar fastsaettes af budgetmyndigheden under hensyn til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, og i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF;

programmet for fremme af energiteknologi, som ogsaa omfatter demonstration af energiteknologi, og som Kommissionen gennemfoerer i overensstemmelse med Raadets forordning (EOEF) nr. 2008/90 af 29. juni 1990 om fremme af energiteknologi i Europa (THERMIE-programmet) (5), udloeber den 31. december 1994; disse demonstrations- og formidlingsaktiviteter boer viderefoeres ogsaa efter denne dato;

maalet for Faellesskabets indsats inden for ikke-nuklear energi boer bestaa i at udvikle og demonstrere effektiv, renere og sikrere teknologi, som indebaerer forenelighed mellem produktion og anvendelse af energi, ligevaegten i biosfaeren og den oekonomiske udvikling i dens forskellige aspekter;

trods den nuvaerende energisituation boer der ikke ske nogen afbrydelse i indsatsen for at sprede den europaeiske energiforsyning og at oege energieffektiviteten; FTU bidrager til gennemfoerelsen af disse maal til bedre miljoebeskyttelse over for energiteknologiernes virkninger;

som anfoert i fjerde rammeprogram er det noedvendigt at opnaa komplementaritet mellem paa den ene side forskning og udvikling og paa den anden side demonstration, og med henblik herpaa at styrke integrationen af disse to FTU-faser inden for samme FTU-strategi for Faellesskabet paa energiomraadet;

programmet for den ikke-nukleare energi forudsaetter en sammenhaengende strategi, der daekker hele innovationsprocessen, lige fra det videnskabelige gennembrud til formidlingen;

naervaerende program kan yde et vaesentligt bidrag til stimulering af vaeksten, forbedring af konkurrenceevnen og fremme af beskaeftigelsen i Faellesskabet, som anfoert i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse, navnlig som foelge af udviklingen og en bredere udnyttelse af effektiv energiteknologi;

indholdet i fjerde rammeprogram for Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktiviteter, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for ikke-nuklear energi;

i henhold til afgoerelse nr. 1110/94/EF er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en generel harmonisk udvikling heraf, samtidig med at den opfylder kravene om teknisk-videnskabelig kvalitet; dette program sigter mod at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal ved hjaelp af FTU-projekter, der kan mobilisere de enkelte regioners egne potentielle energiressourcer, under hensyn til de mindst udviklede regioner;

Faellesskabet boer kun stoette FTU-aktiviteter af hoej kvalitet;

de regler for virksomheders, forskningscentres (herunder FFC) og universiteters deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i bestemmelserne i traktatens artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

ved gennemfoerelsen af dette program er det noedvendigt at fastsaette foranstaltninger, som fremmer smaa og mellemstore virksomheders deltagelse, navnlig ved teknologistimulerende foranstaltninger;

Kommissionens bestraebelser paa at forenkle og fremskynde ansoegnings- og udvaelgelsesprocedurerne og goere dem mere gennemsigtige boer fortsaettes med henblik paa at fremme gennemfoerelsen af programmet og lette formaliteterne for de (isaer smaa og mellemstore) virksomheder, forskningscentre og universiteter, der oensker at deltage i en FTU-aktivitet i faellesskabsregi;

dette program bidrager til at styrke synergien mellem de FTU-aktiviteter, der inden for ikke-nuklear energi gennemfoeres af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig SMV, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter;

den type aktiviteter, der ivaerksaettes under dette program, kraever taet samordning med aktiviteter, der gennemfoeres under andre saerprogrammer, navnlig dem, der vedroerer industri- og materialeteknologi samt miljoe og klima;

der boer tilskyndes til grundforskning inden for ikke-nuklear energi;

ved gennemfoerelsen af dette program kan internationalt samarbejde med internationale organisationer og tredjelande vise sig hensigtsmaessigt;

dette program boer ogsaa omfatte stoetteforanstaltninger og foranstaltninger til formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder og hovedsagelig i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt aktiviteter til stimulering af forskermobilitet og -uddannelse inden for dette program og i det for programmets gennemfoerelse fornoedne omfang;

der boer foretages en analyse af de eventuelle oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici, der er forbundet med programmet;

der boer foretages en loebende og systematisk undersoegelse af, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne af programmet, saaledes at alle fornoedne baggrundsoplysninger er til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for femte FTU-rammeprogram; endelig boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte aktioner omfattet af dette program;

FFC kan ogsaa via sit eget program bidrage til gennemfoerelsen af maalsaetningerne for Faellesskabets FTU inden for de omraader, der er omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram der omfatter dels fasen for forskning og teknologisk udvikling og dels demonstrationsfasen inden for ikke-nuklear energi som beskrevet i bilag I vedtages for en periode, som loeber fra datoen for vedtagelsen af denne beslutning indtil den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 967 mio. ECU, herunder hoejst 5,0 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Budgetmyndigheden fastsaetter bevillingerne for hvert regnskabsaar under hensyn til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, og i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF, samt til de principper for forsvarlig forvaltning, der er omhandlet i artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 3

1. De generelle bestemmelser for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelse nr. 1110/94/EF.

2. Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidling af forskningsresultater, er fastsat i de foranstaltninger, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

3. Bilag III indeholder de saerlige bestemmelser for dette programs gennemfoerelse, som supplerer de i stk. 1 og 2 omhandlede bestemmelser.

Artikel 4

1. For bl. a. at sikre en omkostningseffektiv gennemfoerelse af dette program undersoeger Kommissionen loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af programmet er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I, og som er naermere beskrevet i arbejdsprogrammet. Den undersoeger navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne overvaagningsproces.

2. For at bidrage til den evaluering af Faellesskabets indsats, der kraeves i artikel 4, stk. 2, i afgoerelse nr. 1110/94/EF, og for at overholde den tidsplan, der er fastsat i denne stykke, lader Kommissionen kvalificerede uafhaengige eksperter foretage en ekstern vurdering af den indsats, der er gjort inden for de omraader, der er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for vurderingen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen foretage en uafhaengig sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til afgoerelse nr. 1110/94/EF og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, der omfatter dels fasen for forskning og teknologisk udviking og dels demonstrationsfasen, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I og med den vejledende fordeling af de finansielle midler i bilag II, og som om noedvendigt ajourfoeres. I programmet fastlaegges i enkeltheder:

- de videnskabelige og teknologiske maal samt forskningsopgaverne

- tidsplanen for gennemfoerelsen, herunder tidspunkterne for indkaldelse af projektforslag

- de paataenkte finansielle og forvaltningsmaessige foranstaltninger, herunder saerlige regler for gennemfoerelse af teknologistimulerende foranstaltninger over for smaa og mellemstore virksomheder samt hovedtraekkene af andre foranstaltninger, herunder forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger

- foranstaltninger med henblik paa koordinering med andre FTU-aktiviteter paa dette omraade, isaer inden for rammerne of FFC-programmet og andre saerprogrammer, og i givet fald med henblik paa at sikre en bedre interaktion med aktiviteter, der gennemfoeres inden for andre programmer som f. eks. EUREKA og COST

- foranstaltninger til formidling, beskyttelse og udnyttelse af resultaterne af FTU-aktiviteter, der gennemfoeres inden for programmet.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet. Indkaldelserne skal, naar det er muligt, omfatte begge programmets faser.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af to udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand, og som skal varetage henholdsvis programmets forsknings- og udviklingsdel og dets demonstrationsdel. Proceduren i stk. 3 til 6 gaelder for hvert udvalg.

3. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

4. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, hvis de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

5. Er de paataenkte foranstaltninger, ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

6. Har Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2 til 6, anvendes i forbindelse med

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- indholdet af indkaldelsen af projektforslag

- vurderingen af FTU-aktiviteter, som oenskes finansieret af Faellesskabet, og det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til hver af disse aktiviteter, saafremt dette beloeb er paa mindst 0,2 mio. ECU, samt for formidlingsaktiviteter paa mindst 0,1 mio. ECU

- justering af den vejledende fordeling af midlerne, jf. bilag II

- saerlige regler for Faellesskabets finansielle deltagelse i de forskellige planlagte aktiviteter

- foranstaltninger og naermere betingelser vedroerende evalueringen af programmet

- enhver afvigelse fra de regler, der er anfoert i bilag III

- deltagelse i projekter af juridiske personer fra tredjelande og internationale organisationer.

2. Er Faellesskabets bidrag paa mindre end 0,2 mio. ECU eller for formidlingsaktiviteter paa mindre end 0,1 ECU, jf. stk. 1, tredje led, underretter Kommissionen udvalgene om projekterne og resultatet af vurderingen heraf.

3. Kommissionen koordinerer udvalgenes arbejde og underretter regelmaessigt udvalget om udviklingen i gennemfoerelsen af programmet i sin helhed.

Artikel 8

Juridiske personer fra tredjelande kan deltage udelukkende i enkeltprojekter under FTU-programmet og uden finansiel stoette fra Faellesskabet, for saa vidt deres deltagelse bidrager effektivt til gennemfoerelsen af programmet, og der tages hensyn til princippet om gensidig fordel.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 23. november 1994.

Paa Raadets vegne

J. BORCHERT

Formand

(1) EFT nr. C 262 af 20. 9. 1994, s. 20.(2) EFT nr. C 205 af 25. 7. 1994.(3) EFT nr. C 295 af 22. 10. 1994, s. 74.(4) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.(5) EFT nr. L 185 af 17. 7. 1990, s. 1.

BILAG I

DET VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE INDHOLD Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i fjerde rammeprogram, foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af dets videnskabelige og teknologiske maal.

Punkt 5 i bilag III (foerste aktion) til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

Baggrund

Det foreslaaede FTU-program (1) paa energiomraadet bygger paa foelgende centrale betragtninger:

- I moderne oekonomi er der en enestaaende og kompleks vekselvirkning mellem anvendelse af energi, produktion af energi, handel med energi og de teknologier, der er forbundet med disse aspekter. Denne vekselvirkning er afgoerende for oekonomisk vaekst, livskvalitet og miljoe. Energiforsyningssikkerhed i ordets bredeste forstand, det vil sige paalidelige energiforsyninger paa acceptable betingelser og med rimelige omkostninger, er hermed blevet et hovedanliggende, som maa vaere den vigtigste begrundelse for stoette til en FTU-indsats i europaeisk maalestok.

- Den stigende interesse for miljoehensyn i relation til produktion og anvendelse af energi (bidrag til drivhuseffekten, emission af forurenende gasser og andre skadelige stoffer, sikkerhed, stoej) og befolkningens accept er i dag blevet vigtige drivkraefter bag aendringer.

- Selv om teknologi er vigtig, skal der mere til. En effektiv FTU-politik maa bygge paa hele det kredsloeb, der omfatter forskning, udvikling, demonstration, videnformidling, markedsfoering af teknologien og de oekonomiske beslutningstageres holdning, I denne politik skal de forskellige regionale dimensioner (lokale emissioner, graenseoverskridende forurening, global forurening) integreres og den skal samordnes med andre EF-politiske instrumenter, der kan faa indflydelse paa energiscenen, saasom energipolitikken, transportpolitikken, landbrugspolitikken, strukturfondene, det internationale samarbejde (herunder EUREKA) og de fiskale foranstaltninger.

Som understreget i hvidbogen »Vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse«, boer forskning og teknologisk udvikling ogsaa prioritere de retningslinjer, der fremmer jobskabelse, navnlig ved at styrke den europaeiske industris konkurrenceevne, som er et vaesentligt grundlag for beskaeftigelsen.

En faelles FTU-aktion paa energiomraadet, som er udformet med dette for oeje, vil kunne blive en vigtig drivende kraft for den oekonomiske udvikling i almindelighed.

Der er faktisk en stigende forstaaelse for, at oekonomisk udvikling ikke blot er et spoergsmaal om virksomheder eller erhvervsgrene, men i hoejere grad en helhed af globale projekter, som involverer samfundet i sin helhed. At sikre at alle faar en baeredygtig energiforsyning i harmoni med miljoeet og samfundets funktionsdygtighed er et af disse globale projekter, som maa privilegeres, hvis man vil undgaa konflikter.

Faellesskabets FTU-indsats tager sigte paa foelgende saerlige aktionslinjer:

- rationel energiudnyttelse

- indfoerelse af vedvarende energi i det europaeiske energisystem

- bedre produktion og omdannelse og renere anvendelse af fossil energi

- nuklear sikkerhed

- fortsaettelse af forskningen i fusionsenergi, som mulighed paa lang sigt.

Dette program vedroerer de tre foerste aktionslinjer sammen med et saerligt forskningsarbejde til stoette for Faellesskabets indsats paa de tvaergaaende energi-miljoe-oekonomiomraader. Der skal foretages strategiske analyser af disse omraaders problemer paa mellemlang og lang sigt, navnlig ud fra en teknologisk og samfundsoekonomisk synsvinkel. I disse analyser skal der tages hensyn til de saerlige energi- og miljoeforhold, der goer sig gaeldende i Faellesskabets lande og regioner, men ogsaa i andre dele af verden (herunder navnlig udviklingslandene og Centraleuropa).

De to andre aktionslinjer, nuklear sikkerhed og fusionsenergi, er omfattet af saerskilte saerprogrammer.

Foreslaaede FTU-aktiviteter

Der opstilles en faellesskabsstrategi for FTU paa energiomraadet med henblik paa indbyrdes integration og sammenhaeng i aktiviteterne i hele FTU-programmet for energi. De foreslaaede FTU-aktiviteter gennemfoeres i to saerskilte faser, nemlig forsknings- og udviklingsfasen og demonstrationsfasen, men som beskrevet nedenfor vil de blive gennemfoert i snaevert indbyrdes samarbejde. En aktivitet til stoette for strategien skal supplere disse to faser.

Der skal som led i programmet udvikles saerlige foranstaltninger til fastlaeggelse, gennemfoerelse og styring af en global FTU-strategi paa energiomraadet til stoette for de teknologiske aktioner. Dette kraever gennemfoerelse af sociooekonomisk forskning i forbindelse med anvendelsen af energi samt udvikling og anvendelse af nye modeller til opstilling af sammenhaengende scenarier for den energimaessige udvikling paa mellemlang og lang sigt. Via disse initiativer kan der opnaas stoerre viden om vekselvirkningerne mellem energi, miljoe og oekonomisk udvikling og en bedre analyse af de virkninger, som FTU-strategien paa energiomraadet kan faa.

Desuden skal FTU-aktiviteterne omfatte supplerende stoette- og ledsageforanstaltninger bl. a.:

- undersoegelser af de oekonomiske beslutningstageres holdninger for bedre at forstaa, hvilke faktorer der er afgoerende for,om et stort antal omkostningsbesparende energiteknologiers indtraengning paa markedet fremmes eller bremses; markedsanalyser og teknologiske unndersoegelser for at styre indtraengningen paa det energiteknologiske marked skal supplere disse undersoegelser

- teknologivurdering i den mere generelle forbindelse med politiske eller oekonomiske instrumenter, som tager sigte paa at fremme deres udbredelse paa markedet; i denne forbindelse skal et skoen over samfundets fordele og ulemper ved udviklingen af forskellige energiformer (eventuelt indfoert i et »groent regnskab« paa europaeisk plan) goere det muligt at udforme saadanne instrumenter paa en bedre maade; den konkrete udvikling af FTU-politiske instrumenter, som kan oeve indflydelse paa, hvorledes energianvendelsen og energiforsyningen udvikler sig, herunder offentlighedens accept af den nye energiteknologi, der maatte blive udviklet.

Ud fra et oenske om at sikre samhoerighed og fremme samspillet mellem FTU og udnyttelsen heraf vil der blive ivaerksat en saerlig aktion til formidling og forbedring af resultaterne. Under denne aktion vil man laegge saerlig vaegt paa at anvende OPET-Nettet (organisationer til fremme af energiteknologi), der er etableret ikke alene i Faellesskabet, men ogsaa i Central- og OEsteuropa, SNG og udviklingslandene. Andre instrumenter vil kunne afproeves og ivaerksaettes ud fra en vurdering af deres effektivitet.

Herudover vil FFC inden for sine kompetenceomraader gennemfoere supplerende aktioner isaer med henblik paa punkt 1.1: Energieffektivitet i bygninger, punkt 2.2: Solcelleenergi og punkt 2.3: Fornyelig energi i bygninger og i industrien. (2)

FTU-aktiviteterne skal saaledes omfatte saavel forsknings- og udviklingsprojekter som demonstrationsprojekter og videnformidling. Det arbejde, der skal gennemfoeres under den ene eller den anden projektform, vil naturligvis variere efter flere kriterier, hvor vaegten i oevrigt kan vaere forskellig alt efter, om man ser det fra F & U-siden eller fra demonstrationssiden.

Programmet vil tage haand om komplekse problemer, navnlig paa omraader som integrerede anvendelser af fornyelig energi, forbraending og bytransport, som forudsaetter en tvaergaaende indsats, der omfatter hele kaeden fra forskning til demonstration med henblik paa markedsudvikling. Programmets projekter kan suppleres med samordnede aktioner, der begraenses til de omraader, hvor der kun er behov for en koordination af medlemsstaternes og de relevante erhvervsgrenes aktiviteter, saaledes at programmet bliver mere effektivt paa EF-plan.

I denne forstand bliver forsknings- og udviklingsaktionerne meget selektive. Der vil derfor foerst og fremmest vaere interesse for projekter, der i praksis kan virke som katalysator paa europaeisk plan paa de omraader, der anses for at vaere strategisk vigtige for energiforsyningssikkerheden, med miljoeet som vigtigste drivkraft.

Projekterne under disse forskningsaktioner skal udformes ensartet for EU-landene, saa de direkte kan sammenlignes paa internationalt plan. Deres anvendelsesomraader vedroerer endvidere ikke blot EU-landene, men ogsaa udviklingslandene, OEsteuropa og Samfundet af Uafhaengige Stater (SNG) (med de fornoedne tilpasninger). Ekspertnet opretholdes eller oprettes i alle EU-landene, og der knyttes naere forbindelser med internationale organisationer og tredjelande for at opnaa ensartede metoder.

Demonstrationsaktionerne, som er mere markedsnaere, bliver mere forskelligartede: de udgoer en forlaengelse af ikke blot Faellesskabets men ogsaa medlemsstaternes private eller offentlige FTU-indsats; de gaar endvidere ud paa en mere direkte stoette til de forskellige energipolitiske aspekter (navnlig forsyningssikkerhed); de fastlaegges saaledes, at FTU i vaesentlig grad bidrager til at styrke den europaeiske industris konkurrenceevne (herunder smaa og mellemstore virksomheder) og til oekonomisk og social samhoerighed, blandt andet paa tvaers af udviklingen af lokale og regionale ressourcer. Deres bidrag til at reducere og hindre forureningen af atmosfaeren og genskabe vaeksten, styrke konkurrenceevnen og udvikle beskaeftigelsen og den oekonomiske og sociale samhoerighed vil i afgoerende grad afhaenge af, hvordan og i hvilket omfang der tages hensyn til markedets muligheder for senere at udnytte de paagaeldende teknologier.

Forskellige teknologier (isaer forbraending, forgasning, lagring...) har en interessant generisk karakter, som er anvendelig saavel inden for fossil energi som inden for vedvarende energi. Det er derfor afgoerende at sikre faelles udvikling af disse teknologier, som vil blive anvendt for alle energikilder og -sektorer.

Dette vil fremme etableringen af pilot- eller demonstrations-installationer af faelles interesse (f. eks. en kaede af avancerede forgasningsprocesser, anvendelig for forbraending af baade fast fossil energi og biomasse), og vil ligeledes hjaelpe introduktionen af vedvarende energi i energiforsyningssystemet.

1. RATIONEL ENERGIUDNYTTELSE Rationel energiudnyttelse omfatter foranstaltninger vedroerende energieffektivitet i energisektorens efterspoergselsafdeling. Begraensning af energiforbruget og stimulering af nye effektive og renere teknologiers indtraengning paa markedet er af afgoerende betydning med hensyn til at formindske afhaengigheden af forsyninger af energiprodukter fra tredjelande og at afboede paa den belastning af miljoeet, som brugen af energien medfoerer.

Ud over specifikke demonstrationsaktiviteter vil der blive fulgt en integreret metode med hensyn til anvendelsen af renere og effektive teknologier i saadanne sektorer som bygninger, industri og transport. Transport er den sektor, hvor energiefterspoergslen stiger mest, og derfor vil energitransportsystemet blive genstand for saerlig opmaerksomhed.

Faellesskabets aktiviteter vil omfatte foelgende fem omraader:

- energieffektivitet i bygninger

- energieffektivitet i industrien

- energiindustri, elektricitet og varme samt braendselsceller

- energilagring

- transport og bymaessig infrastruktur.

1.1. Energieffektivitet i bygninger

Maalet er en vaesentlig formindskelse baade af energiforbrug og af emissioner af CO2 og andre forurenende stoffer i bygninger i boligsektoren, erhvervssektoren eller den offentlige sektor ved hjaelp af tekniske og oekonomiske forbedringer og effektive forvaltnings- og styresystemer.

Metoder til energibesparelser i bygninger er ikke begraenset til teknologi, men afhaenger ogsaa af en raekke hindringer og fordrejninger af social, oekonomisk eller juridisk art eller af forbrugernes adfaerd, som der kraeves stoerre indsigt i. Den teknologiske forskning, der er omhandlet i det nedenstaaende, skal derfor ledsages af sociooekonomisk forskning, som omfattes af foranstaltningen til stoette for FTU-strategien paa energiomraadet, men som kan have form af integrerede projekter i ordets bredeste forstand, det vil sige omfattende konkrete forsoeg med oekonomiske instrumenter ledsaget af indfoerelsen af ny teknologi. Der vil blive tilstraebt samordning med lignende aktiviteter, der for oejeblikket udfoeres under SAVE-programmet.

FTU-indsatsen skal ogsaa goere det muligt at udvikle integrerede energisystemer til industri-, bygnings- og landbrugssektorerne, navnlig kombineret kraft/varmeproduktion (herunder smaa kombinerede kraft/varmeanlaeg paa under 10 kW) og andre systemer (anlaeg, som omfatter turbiner, braendselsceller, dieselmotorer, varmepumper, batterier, osv.). Der vil blive lagt saerlig vaegt paa effektiviteten i integrerede systemer til slutbrug af elektricitet saavel i industrien som i bygninger, herunder bedre ydeevne ved transport, distribution og oplagring af energi.

Forskning og udvikling

F & U-projekterne vil navnlig omfatte integrerede projekter, hvor der skal anvendes avancerede teknologier, medens der regnes med mere traditionelle teknologier i demonstrationsfasen. Der foretages ogsaa en analyse af tekniske og andre hindringer for decentraliseret energiproduktion.

I bygningssektoren anvendes der foerst og fremmest systemrelaterede tiltag, som skal gennemfoeres i naert samarbejde med arbejdet vedroerende vedvarende energi i bygninger, som er beskrevet i punkt 2.3. Hvad F & U angaar tager disse tiltag sigte paa rationel og oekonomisk udnyttelse af braendsel og elektricitet. De omfatter forskning i intelligente huse, CFC-frie varmepumpesystemer osv. Der paaregnes ligeledes standardforberedende arbejde. Der vil blive taget hensyn til indeklimaets kvalitet.

Foranstaltningerne vil kunne tilpasses med henblik paa deres anvendelse i udviklingslandene, landene i OEst- og Centraleuropa og SNG. Der skal endvidere tages hensyn til resultaterne fra andre FTU-programmer.

Demonstration

Demonstrationsaktiviteterne vil omfatte lavenergibygninger, bedre materialer og komponenter, integreret belastningsforvaltning af varme-, koele- og elforbrug og bedre elektriske apparater og varme-, ventilations- og klimaanlaeg med effektiv integrering af vedvarende energisystemer, hvor dette er muligt. Demonstrationsarbejdet vil ogsaa omfatte modernisering af store kommercielle eller offentlige bygninger og boligblokke. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa standardiserede og modulopbyggede komponenter og ofret saerlig opmaerksomhed paa bygningsintegrerede systemer. Der vil blive taget hensyn til indeklimaets kvalitet.

1.2. Energieffektivitet i industrien

Maalet er at reducere det specifikke energiforbrug per produktionsenhed eller at oege produktiviteten ved uaendret energiforbrug for at styrke den europaeiske industris konkurrenceevne eller udvikle nye produkter.

Forskning og udvikling

Inden for industrisektoren skal F & U-indsatsen koncentreres om en begraenset raekke genetiske teknologier, som er af afgoerende betydning for energi, miljoe og i visse tilfaelde vand, for eksempel integration af processer og faerdigudvikling af nye processer, varmevekslere (tilstopning osv.), adskillelsesprocesser, (saasom membranekstraktion, krystallisering og absorption), stationaer forbraending (jf. punkt 3.2) og integration af solenergi. Projekter om mere effektiv udnyttelse af elektricitet skal ogsaa overvejes. Industrien vil blive kraftigt opfordret til at deltage. Der vil blive foretaget undersoegelser af en raekke innovative energieffektive processer med henblik paa energiintensive sektorer.

Demonstration

Demonstrationsforanstaltningerne vil stoette innovative teknologier, som kan forbedre eller erstatte de anvendte fremstillingsprocesser, saaledes at der kan opnaas en vaesentlig formindskelse af produkternes energiforbrug eller -intensitet samt en bedre udnyttelse af residual- eller spildvarme, og at et oeget energiforbrug kan begraenses eller undgaas som foelge af gennemfoerelsen af miljoebeskyttelse.

1.3. Energiindustri, elektricitet og varme samt braendselsceller

Maalet er at effektivisere omdannelsen af primaerenergi til varme og/eller elektricitet samt transporten og distributionen af nyttig energi.

Forskning og udvikling

Med F & U i sektoren for braendselsceller skal der udvikles en strategi i samraad med alle beroerte parter og de potentielle brugere med henblik paa at fastsaette optimale maal. Uden foregribelse af de aendringer, der kan resultere af dette samraad, er de prioriterede foranstaltninger beskrevet nedenfor.

F & U-arbejdet med braendselsceller skal koncentreres omkring fuldstaendige systemer og installering af prototyper til forskellige anvendelsesformaal (elproduktion, kombineret kraft-varmeproduktion, drivkraft i biler, skibe og tog). De to foelgende emner skal behandles:

- Stationaere anvendelsesformaal (navnlig kombineret kraft-varmeproduktion i bygninger og i industrien): udvikling af fast oxid systemer paa hoejst 400 kW og flydende karbonat braendselsceller med det maal at naa op paa en virkningsgrad paa 55 til 60 %, en berammet omkostning paa 1 500 ECU/kW og en begraensning af NOx-emissionerne med en faktor 10 til 100 i forhold til gasturbiner og dieselmotorer. Til kombineret kraft-varmeproduktion i bygninger udvikles der systemer baseret paa braendselscelle-systemer af den faste polymer-type.

- (Elektrisk) drivkraft i vejkoeretoejer: udvikling af braendselscelle-systemer af den faste polymer-type. Maalet er paa lang sigt at naa frem til en virkningsgrad paa 45-50 %, en omkostning paa 100-200 ECU/kW og en begraensning af emissionerne med en faktor 100 til 1 000 i forhold til traditionelle systemer. En saadan udvikling haenger noeje sammen med F & U-indsaten i forbindelse med produktion af energiformer som hydrogen eller methanol. Vejtransport navnlig med busser (hvor der allerede vil kunne demonstreres en omkostningsbesparelse), og kombineret kraft-varmeproduktion i bygninger eller i industrien omfattes af pilotforanstaltninger i forbindelse med demonstrationsprojekter.

Der regnes endvidere med stoette til udvikling af rene og effektive processer til omdannelse af naturgas, methanol og svaere olier (reforming) eller kul (forgasning) til brint. Noegleproblemerne bliver deres integration i braendselsceller, optimering af energivirkningsgraden og forurenende emissioner, for saa vidt angaar det samlede system og fjernelse af de resterende forurenende stoffer ved hjaelp af forskellige udskillelsesmetoder. Dette arbejde vil tillige kunne foere til udvikling af nye elektrolyseceller med hoej virkningsgrad (herunder eventuel anvendelse i forbindelse med lagring af vedvarende energi).

Demonstration

Maalet med demonstrationsprojekter i sektoren for braendselsceller er at skabe de rigtige forudsaetninger, for at brugerne kan faa den fornoedne tillid til indfoerelsen af braendselsceller paa markedet for el- og varmeproduktion samt paa transportomraadet. Foranstaltningerne koncentreres omkring demonstration af braendselsceller med fosforsyre, fast polymer og flydende karbonat. Der oenskes navnlig opnaaet fremskridt inden for anlaegsbalance og teknologioverfoersel.

Generelle demonstrationsaktiviteter vil omfatte demonstration af nye produktionssystemer, kombineret kraft-varmeproduktion, mere energieffektive metoder til forvaltning af net til transport, distribution og oplagring af energi og forbedring af kondensationsbaserede systemer.

1.4. Energilagring

Der er behov for energilagring inden for flere omraader, som f. eks. transport, belastningsudjaevning, vedvarende energi, elektronisk udstyr osv. Programmet vil blive koncentreret omkring lagring af elektricitet, navnlig til transportformaal (som stoette til de aktiviteter, der er beskrevet i punkt 1.5)

Forskning og udvikling

Batteriforskning vil foregaa sideloebende med den i punkt 1.3 naevnte forskning i braendselsceller til koeretoejer. Den vil omfatte udviklingen af batterier og superkondensatorer med henblik paa at maksimere kraften i hybridkonfigurationer med braendselsceller.

Der vil blive lagt saerlig vaegt paa de mest lovende batteriteknologier, som batterier paa basis af lithiumpolymer eller metallisk nikkelhydrid i stedet for NiCd-batterier, som indeholder giftige stoffer. Der vil blive undfoert standardforberedende forskning i procedurerne for afproevning af batterier i et net af bil- og batterifabrikanter.

Andre former for energilagring vil blive undersoegt.

1.5. Transport og bymaessig infrastruktur

Maalet er en vaesentlig forbedring af den samlede energieffektivitet i offentlige transportsystemer, en mere sammenhaengende transportforvaltning og oeget opmaerksomhed mod offentlig transport. Forskningen i baeredygtige avancerede vejtransportsystemer boer prioriteres. Formaalet skal vaere at udvikle transporttjenester, der er attraktive for forbrugeren og konkurrencedygtige i oekonomisk henseende, og som resulterer i meget smaa lokale emissioner af forurenende stoffer, reducerer emissionerne af drivhusgasser kraftigt og oeger energisikkerheden.

Flere punkter i dette ikke-nukleare energiprogram behandler en raekke emner og aktioner paa transportomraadet. Disse aktiviteter skal integreres i en sammenhaengende aktion vedroerende bytransport i snaevert samarbejde med de integrationsaktiviteter, der gennemfoeres i saerprogrammet for forskning med henblik paa en europaeisk transportpolitik.

Denne aktion skal bidrage til at finde planlaegningsmodeller, der skal reducere transportbehovet, og tekniske loesninger paa specifikke bytransportproblemer og yde stoette til overvejelser og analyser med henblik paa afgoerelser, som skal traeffes i denne sektor i forbindelse med »baeredygtig mobilitet« under optimale vilkaar for saa vidt angaar energieffektivitet, miljoe og social velfaerd.

De aktiviteter, der er naevnt i dette punkt, vil blive noeje samordnet med dem, der udfoeres inden for rammerne af programmerne for transport, telematik og industrielle teknologier. Udbredelsen af teknologier, der afproeves udvalgte steder i Faellesskabet, boer ogsaa udvides til at daekke hele det europaeiske marked.

Forskning og udvikling

Forskningen og udviklingen vedroerer integration af systemer til energilagring, omdannelse, transmission og styring i koeretoejer. Det omfatter systemer til kemisk og kinetisk oplagring af elektricitet, energiomdannere saasom forbraendingsmotorer, som koerer paa flere forskellige braendstoffer, braendselsceller og andre hybride systemer.

Set ud fra et energisynspunkt er det, for at opnaa vaesentlige fremskridt inden for disse forskningsomraader, af afgoerende betydning at se paa en lang raekke generiske teknologier, saasom modelberegning og simulering af forbraendingen, datamatstoettede energistyringssystemer, udvikling af alternative batteriteknologier, bedre transmissionssystemer, regenerativ bremsning og modeller for energiforbrug og lokal luftforurening.

Optimering af den eksisterende kapacitet kraever ogsaa udnyttelse af resultater, som er opnaaet inden for anvendelse af edb til trafikkontrol og trafikstyring og inden for transportinformationssystemer. Resultaterne fra forundersoegelser skal goere det muligt at finde frem til anvendelsesomraader, hvor de forskellige fremdriftssystemer bedst kan indbygges, at afproeve forskellige konstruktionsmuligheder, at fastlaegge, hvilken forskningsstrategi der skal foelges, og at fastlaegge demonstrationsprojekter i fuld maalestok i tilknytning til aktiviteterne i demonstrationsfasen.

Demonstration

Demonstrationsforanstaltningerne vil omfatte metoder til forvaltning og styring af trafikken, herunder avancerede informationssystemer for brugerne, forbedrede intermodale omstigningsmuligheder, effektive flaader af offentlige transportmidler i byomraader og supplerende foranstaltninger, der kan fremme en omlaegning fra privat til offentlig transport. Der vil blive taget hensyn til integration og intermodal omlaegning. Aktiviteterne vil ogsaa omfatte energieffektivitetsforbedringer i nye former for fremdriftssystemer til koeretoejer, som koerer paa alternative eller traditionelle braendstoffer, herunder el-, hybrid- og braendselscellekoeretoejer. Der vil i saerlig grad blive fokuseret paa el-biler, specielt i bykernerne, for derved at undgaa negative virkninger for befolkningen samt paa bygninger og kulturarv foraarsaget af udstoedning fra forbraendingsmotorer.

2. VEDVARENDE ENERGI Mulighederne for anvendelse af vedvarende energi, i nye og moderne former, som gaar laengere end til den klassiske udnyttelse af vandkraft og braende, er langt fra udnyttet fuldt ud, paa grund af manglende udviklingsarbejde. Disse rene og lokale energikilder anses imidlertid for at vaere velegnede til at bekaempe drivhuseffekten og bidrage til energiforsyningssikkerheden paa lang sigt. Som kilder til teknologisk innovation vil de kunne skabe nye industriaktiviteter og beskaeftigelse for arbejdskraft paa alle uddannelsesniveauer, herunder navnlig i Europas mindre gunstigt stillede omraader. Da de er saa decentraliserede, staar de endvidere borgerne naermere. I forbindelse med det internationale samarbejde har vedvarende energi en vigtig rolle at spille for at undgaa, at den tredje verden, som er paa vej til at blive den stoerste forbruger af energi, ikke ogsaa bliver den stoerste forurener.

I betragtning af dualismen mellem livskvalitet og samfundskonsekvenser, skal disse vigtige energiformer bidrage til at goere fremtidens oegede energiforbrug baeredygtigt, hvilket er grundlaget for enhver oekonomisk vaekst, som tager hensyn til miljoeet.

Dette program vedroerer en ny dimension i vedvarende energi, som skal bane vejen for en betydelig indfoerelse af disse nye energikilder i det europaeiske energisystem. Med dette formaal vil der blive ivaerksat en passende strategi for at koncentrere indsatsen omkring ambitioese men realistiske maalsaetninger paa kort og mellemlang sigt.

Integration med den tredje verden og med OEsteuropa vil ligeledes kraeve en saerlig indsats for at tilpasse teknologierne, forberede teknologioverfoersel og stoette den europaeiske industri paa de kommende eksportmarkeder.

For programmet som helhed skal F & U isaer koncentreres om de eksisterende teknologier, som, bortset fra visse saerlige tilfaelde, endnu ligger langt fra markedsvilkaarene. F & U-aktiviteterne stiler mod de prioriterede videnskabelige, teknologiske og industrielle maal. Der vil blive knyttet en saerlig forbindelse med de ikke-teknologiske instrumenter, som dem der vedroerer juridiske og administrative hindringer: der vil faktisk blive lagt oeget vaegt paa analyse af de fornoedne instrumenter til indfoerelse af vedvarende energi i samfundet; sociooekonomisk forskning, planlaegning og uddannelse kommer til at indgaa i en saadan analyse (i forbindelse med foranstaltningen til stoette for FTU-strategien paa energiomraadet).

Inden for demonstration laegges der saerlig vaegt paa maalrettede demonstrationsprojekter med henblik paa at naa vaesentlige energimaal paa kort og mellemlang sigt. Demonstrationsaktiviteterne inden for vedvarende energi vil omfatte alle vedvarende energikilder, hvor det er relevant i tilknytning til andre faellesskabsaktiviteter, for at stimulere markedet og for at naa de fastsatte energimaal.

I den hensigt, vil aktiviteterne i dette kapitel blive gennemfoert med taet tilknytning til temaet i kapitlerne vedroerende »Rational energiudnyttelse« og »Fossilt braendsel« (isaer forforbraending, produktion af elektricitet og varme, lagring, braendselsceller og energi-oekonomi i bygninger), som repraesenterer en direkte interesse for at naa de tekniske og oekonomiske maal vedroerende introduktionen og udnyttelsen af vedvarende energi.

Den finansielle indsats, der primaert er koncentreret om de omraader, der er omhandlet i punkt 2.1 til 2.5, vil dreje sig om foelgende emner:

2.1. Integration af vedvarende energi

Forskning og udvikling

Dette nye initiativ gaar ud paa at lette integrationen af vedvarende energi ud fra et teknologisk synspunkt, samtidig med at der tages hensyn til sociale og oekonomiske aspekter. Vedvarende energi er i meget forskellige former af betydning for faelles aktiviteter i alle samfundsgrene.

Der skal goeres en tvaerfaglig indsats blandt de forskellige beroerte erhverv, forskere, industridrivende og fremtidige brugere for at vedvarende energi kan udbredes saa hurtigt og bredt som muligt. Der skal laegges saerlig vaegt paa integration af vedvarende energi i de fremtidige energisystemer, i landbrugsdistrikter og i store integrerede projekter, saasom udvikling af elproduktion paa basis af vedvarende energi. Vedvarende energikilders virkninger for landbrug, industri og distributionsnet skal undersoeges grundigt i de regioner og byer, hvor de udvikles. Virkningerne for samfundet og andre dimensioner skal analyseres. Udviklingskontrakter og saerlige, sektorbestemte handlingsprogrammer skal tilrettelaegges ved hjaelp af net, hvoraf flere igen samles i det »store net for udvikling af vedvarende energi«. Det skal blandt andet omfatte tematiske delnet, de vigtigste europaeiske elselskaber, kendte arkitekter og bygningsingenioerer, videncentre, pilotbyer, regioner og oeer. Der vil blive foretaget en samordning med de aktiviteter, der for oejeblikket udfoeres under ALTENER-programmet under hensyn til maalet om, at den vedvarende energi skal udgoere en vaesentligt stoerre andel af Europas energisystem og oekonomi.

Integration med den tredje verden og med OEsteuropa vil ligeledes kraeve en saerlig indsats for at tilpasse teknologierne, forberede teknologioverfoersel og stoette den europaeiske industri paa de kommende eksportmarkeder.

2.2. Solcelleenergi

Forskning og udvikling

Der laegges inden for F & U saerlig vaegt pa en vertikal fremgangsmaade »i tre etager«, som for det foerste bestaar i fortsaettelse af forskningen i solceller, krystallinske eller som tynde film, i en samlet indsats fra industrien og universiteternes og de hoejere laereanstalters forskningslaboratorier. For det andet saettes der ind med fremskyndet industrialisering af celler og moduler. Det drejer sig om et nyt initiativ i faellesskabsprogrammet til stoette for industriens, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheders, FTU med hensyn til praekonkurrencemaessig udvikling af teknik, smidige industriprocesser og meget stor kapacitet.

Formaalet med dette arbejde vil vaere at fastlaegge retningslinjer med henblik paa et produktionsomkostningsniveau paa 1 ECU/Wspidseffekt for produktionslinjer med mange MW.

For det tredje vil udviklingen og demonstrationen af pilotsolcellesystemer blive fortsat og fremskyndet med henblik paa at begraense omkostningerne og oege udstyrets ydeevne og paalidelighed. Proevning og maaling af nye solcellemoduler og -systemer fortsaettes af FFC i naert samarbejde med nationale forskningscentre med henblik paa deltagelse i udarbejdelsen af europaeiske standarder og udarbejdelsen af anbefalinger til brug for fabrikanter og brugere.

Et vigtigt maal vil vaere at bringe fuldstaendige solcellesystemers paalidelighed og levetid (ekskl. elektrokemiske batterier) op paa samme niveau som solcellemodulers (levetid mindst 20 aar).

Demonstration

Demonstrationsaktiviteterne vil navnlig omfatte storstilet markedsfoering af afsidesliggende isolerede anvendelser af solceller og nettilsluttede solcellesystemer og vil ogsaa omfatte elvaerker og andre vigtige aktoerer.

2.3. Vedvarende energi i bygninger og i industrien

Forskning og udvikling

Den bedst egnede fremgangsmaade i denne sektor er ogsaa vertikal og drejer sig for det foerste om at viderefoere indsaten i forbindelse med komponenter og procedurer til integrering af aktiv og passiv solenergi samt naturlig og anden belysning. Forskningen skal foerst og fremmest beskaeftige sig med bygninger og bliver af standardforberedende karakter og rettet mod standardiseringsmuligheder. Der vil blive taget hensyn til indeklimaets kvalitet.

For det andet fortsaettes indsatsen i forbindelse med udviklingen af forsoegsbygninger, hvor de vaesentligste kriterier er resultater paa de energimaessige, aestetiske og arkitektoniske omraader. Et nyt element i denne sammenhaeng bliver udviklingen af det bioklimatiske habitat og energirenovering af eksisterende bygninger.

Endelig skal der udvikles en moderne byplanlaegning i harmoni med de saerlige behov for saa vidt angaar energi, arkitektur og samfundsindretning i en ny integration af arbejde, liv og fritid i bymiljoeet. Denne udvikling skal munde ud i fremme af nye rene forsoegs-bykvarterer med minimale emissioner. Dette sidste aktivitetsniveau skal gennemfoeres i form af samordning med net bestaaende af byer, regioner, byplanlaeggere med solenergiekspertise og arkitekter.

Dette initiativ skal tage sigte paa at fastlaegge planlaegningsteknologier og dermed forbundene teknologier for nye bykoncepter baseret paa solarkitekturens principper.

Aktionerne skal gennemfoeres paa en sammenhaengende maade, og saaledes at de supplerer de aktiviteter i forbindelse med rationel energiudnyttelse i bygninger, der er naevnt i punkt 1.1.

Demonstration

Demonstrationsaktiviteterne vil omfatte varmeformaal med henblik paa produktion af store maengder varmt vand (eller andre vaesker) til opvarmnings- og/eller koeleformaal og produktion af store maengder varm luft til ventilation eller toerring. Hoejtemperatur-solvarmeenergi i kombination med el-produktion paa grundlag af fossilt braendsel vil ogsaa blive daekket.

2.4. Vindenergi

Forskning og udvikling

F & U-aktiviteterne integreres vertikalt som foelger: for det foerste udvikles nye materialer og komponenter, navnlig vingeblade af avancerede kompositmaterialer. Dernaest indledes der, efter afviklingen af det nuvaerende program om udvikling af vindkraft, et program for udvikling af en ny generation af kraftigere vindenergianlaeg med en effekt paa over 1-2 MW under anvendelse af nye ultralette vingeblade og andre nye komponenter. Turbiner, som er meget fornyende og af mindre maalestok, kan ogsaa komme i betragtning. Mulighederne for stoejreduktion vil blive undersoegt.

Det generelle maal vil vaere at goere vindenergi konkurrencedygtig i energiomkostningshenseende i forhold til de billigste traditionelle elektricitetskilder (f. eks. 0,04 ECU/kWh) og andre bedre accepteret af befolkningen.

Endelig gaar programmet ud paa at fremme alternative placeringer af vindmoelleparker, herunder navnlig under vanskelige terraenforhold og ved ogsaa at goere vindenergi konkurrencedygtig under lavere gennemsnitlige vindhastigheder.

Demonstration

Demonstrationsaktiviteterne koncentreres om teknologier, som forbedrer virkningsgrad, effektivitet, paalidelighed og stoejreduktion, og som medfoerer omkostningsbesparelser. Den maksimale udnyttelse af vindpotentialet vil blive opnaaet ved stoerst mulig anvendelse af mellemstore vindturbiner og maskiner, der er specielt udformet til lavere vindpotentiale og til ny anvendelse i individuelle anlaeg eller i vindmoelleparker.

2.5. Energi fra biomasse og affald

Maalet bliver at begraense skadelige emissioner og omkostningerne ved elproduktion, oege paalideligheden, fremme den bredere anvendelse af kendt teknologi, forbedre anvendelsen og integreringen heraf, oege dens konkurrenceevne og reducere omkostninger herved.

Forskning og udvikling

Denne sektor er saerlig vigtig for F & U-aktiviteterne og deres forbindelser med miljoe og regionaludvikling samt udvikling af landdistrikter. En integreret behandling af biomasse og bioenergi er noedvendig, hvis der skal vaere sammenhaeng og konsekvens i Faellesskabets F & U-indsats i forbindelse med hele bioenergikaeden, baade hvad de tekniske og andre dimensioner angaar (herunder for eksempel aspekter vedroerende energibalancen, forholdet mellem omkostninger og effektivitet, den offentlige politiks indflydelse osv.): kombineret produktion og behandling af landbrugsraastoffer, anvendelse og omdannelse af disse raastoffer til energiformaal. Avancerede omdannelsesprocesser for hydrogenproduktion paa grundlag af biomasse vil ligeledes blive studeret.

Dette strategiske tiltag skal koordineres med AIR-programmet. Programmet for agro-industriel forskning koncentreres om produktion af raastoffer, logistik og behandling, medens energiprogrammet koncentreres om arbejde i forbindelse med omdannelse og anvendelse af biomasse, udnyttelse af nye hurtigtvoksende traesorter eller landbrugsprodukter eller af affald, hvilket skal tjene som grundlag for en ny aktivitet vedroerende termisk omdannelse til flydende, gasformig og fast braendsel eller direkte til varme. By-, landbrugs-, skovbrugs- og industriaffald skal behandles sammen med de aktiviteter, der er beskrevet i punkt 3.1.

Programmet skal tage sigte paa at vise, at det er muligt at opnaa en baeredygtig biomasseproduktion, og at biomasse kan anvendes til elektricitet og varmeenergi samt transportbraendstoffer med termokemiske konverteringsmetoder.

Der skal endvidere udvikles pilotprojekter, bl. a. for decentraliseret elproduktion under anvendelse af motorer og turbiner med hoej ydeevne.

Demonstration

Demonstrationsaktiviteterne koncentreres om energiproduktion paa basis af fast biomasse som braendsel, produktion, substitution og/eller energibesparelser fra by-, industri-, landbrugs-, dyre- og skovbrugsaffald og begraensning af omkostningerne ved tilvejebringelse af energi produceret paa basis af biomasse.

2.6. Vandkraft

Demonstration

Dette omraade vil kun blive stoettet inden for rammerne af demonstrationsprojekter. Aktiviteterne vil omfatte udformning og konstruktion, materialer eller metoder til drift og styring af ny teknologi. Industriinitiativer med henblik paa at producere paalideligt og konkurrencedygtigt standardudstyr af hoej kvalitet og paa at perfektionere enkle, paalidelige og billige teknikker eller teknologier vil ogsaa blive fremmet, herunder navnlig dem, der er afpasset efter markederne og behovene i lande, hvis udvikling sakker bagud. Retablering eller modernisering af forladte anlaegsomraader eller omraader, der naermer sig slutningen af deres levetid ved hjaelp af hoejtydende avancerede teknologier, vil ogsaa vaere omfattet. Man vil ogsaa soege at fjerne de hindringer for udbredelse af vandkraft, som skyldes problemer i forbindelse med miljoe og fysisk planlaegning.

2.7. Geotermisk energi

Forskning og udvikling

Den forskning og udviklingen, der stadig skal behandles paa det geotermiske omraade, og som maaske fortjener fortsat stoette paa europaeisk plan, vedroerer toerre, varme bjergarter. Inden for dette emne bestaar aktionen i at stoette et enkelt europaeisk pilotprojekt, som skal danne grundlag for en demonstrationsprototype paa et senere stadium. Der kan ogsaa foretages undersoegelser af teknologier, der er relevante for toerre, varme bjergarter, gennem stimulering af omraader med lav permeabilitet i hoejenthalpifelter. Dette vil bidrage direkte til traditionel geotermisk energiudnyttelse, som ellers henhoerer under demonstrationsfasen. Der vil desuden kunne gennemfoeres yderligere forskning i andre aspekter af den geotermiske energi.

Demonstration

Arbejdet her vil omfatte boreteknik, broendtopudstyr, korrosion, aflejring af udfaeldede stoffer, automatisering og systemer til saltvandsbehandling, udnyttelse af geotermiske felter med paaviste ressourcer og udvikling af geotermiske anvendelsesformaal for landbrug, akvakultur og fjernvarme.

2.8. Andre muligheder

Forskning og udvikling

Der arbejdes i begraenset omfang videre med en raekke samordnede foranstaltninger om forskellige former for vedvarende energikilder, som befinder sig paa forskellige udviklingstrin. Det drejer sig om boelgeenergi. tidevandsenergi, smaa vandkraftvaerker, termodynamisk solenergi, ren produktion og anvendelse af brint samt andre energikilder. Formaalet med dette arbejde vil vaere at udvikle pilotinstallationer med nogle faa MW. Der skal ogsaa taenkes paa de teknologier, der skal anvendes i forbindelse med vedvarende energi, herunder navnlig anlaeg til lagring af elektrisk energi eller varmeenergi. Hovedformaalet vil vaere at udvikle nye pilot-lagringsanordninger (f. eks. batterier, svinghjul og brint).

3. FOSSIL ENERGI Verdens energiforbrug er i overvejende grad baseret paa fossilt braendsel, og dette vil sandsynligvis fortsat gaelde langt ind i fremtiden. I medlemsstaterne udgoer forbruget af fossil energi, dvs. kul, olie og naturgas, i dag 82 % af det samlede energiforbrug i EU. Denne del vil uvaegerligt stige regelmaessigt i loebet af de kommende tiaar, dog med visse variationer mellem de forskellige energikilder.

Naturgas vil for eksempel efterhaanden traenge yderligere frem paa det europaeiske marked, selv om transporten heraf over laengere straekninger (fra Afrika, Nordsoeen, Sibirien) i flydende form (LNG) eller gasform indebaerer en raekke tekniske og oekonomiske problemer. Sidstnaevnte udgoer en alvorlig hindring for anvendelsen. Hvad angaar kul, hvor reserverne paa verdensplan er tilstraekkelige til flere hundrede aar, saa spiller det en stor og stadig stoerre rolle, men der er brug for renere anvendelsesmetoder. Oliens andel vil derimod kun stige lidt, omend konstant, i loebet af de kommende aar. Denne stigning vil navnlig goere sig gaeldende i transportsektoren.

Et stort problem ved fossilt braendsel er emissionen af CO2 og andre gasformige og faste forurenende stoffer. Faellesskabsaktionen boer derfor foerst og fremmest viderefoere og stimulere den indsats, der goeres for at reducere de forurenende emissioner og effektivisere omdannelsen og udnyttelsen af fossilt braendsel.

De F & U-aktiviteter, der er beskrevet i dette kapitel, vedroerer forbedring af kul- og kulbrintebaserede energiomdannelsessystemer, udvikling af nye energisystemer, energibesparelser i forbrugssektorerne, energilagring og mere effektiv efterforskning efter og produktion af egne kulbrinteressourcer.

Til supplering af disse specifikke aktiviteter vil der blive fulgt en integreret metode med henblik paa anvendelse af renere og effektiv teknologi inden for sektorer som byggeri, industri og transport. Da transport er den sektor, hvor energiefterspoergslen er steget kraftigst, vil der blive lagt saerlig vaegt paa energi-transportsystemet, og der er planer om bl. a. et integreret bytransportprojekt.

3.1. Renere teknologi i forbindelse med fast fossilt braendsel

Ved »fast braendsel« forstaas alle former for fast braendsel i tilknytning til kul, saasom brunkul og toerv samt orimulsion (emulsion af bitumen i vand) og andre tunge braendsler, der produceres ved raffinering af olie. Disse braendelsformer kan anvendes alene eller blandet med by-, industri- eller landbrugsaffald eller -reststoffer eller biomasse, forudsat at de emissioner, der udledes, forbliver paa samme niveau, og den vaesentligste del af energien produceres ved fast braendsel. Programmet omfatter endvidere processer, hvor der soeges opnaaet synergi mellem fast braendsel og naturgas.

Den demonstrationsindsats, der goeres inden for omraadet fast braendsel, skal samordnes med forskningen paa tilsvarende omraader og integreres i det europaeiske net, der skal oprettes.

Der vil i samarbejde med den anden foranstaltning under rammeprogrammet og i synergi med F & U-arbejdet blive gennemfoert en bredt anlagt aktion rettet mod udviklingslandene og OEsteuropa med det formaal at goere produktionen og anvendelsen af kul i disse lande saa lidt forurenende som muligt. Uden at der ses bort fra den avancerede teknologi, vil denne aktion tage skyldigt hensyn til de traditionelle valmuligheder, hvis de paa kort sigt kan bidrage til at mindske forureningen i vaesentlig grad.

Formaalet er at reducere de emissioner, der opstaar ved anvendelsen af fast braendsel, og isaer at opnaa renere kulfyrede kraftvaerker ved at reducere emissionerne af CO2 og andre drivhusgasser samt af varm luft til atmosfaeren, at opnaa en bedre neutralisering af faste reststoffer, at nedbringe forbruget af kul til en lige saa stor elproduktion via oeget virkningsgrad eller delvis substitution af kul med braendsel, som ikke afgiver CO2 (biomasse og affald), med acceptable omkostninger.

Forskning og udvikling

Arbejdet vedroerer processer, som skal kunne traenge ind paa markedet paa kort, mellemlang og lang sigt. Paa kort sigt stiles der mod at foretage en vaesentlig effektivitetsforbedring paa de traditionelle kraftvaerker med dampturbiner og at opnaa virkningsgrader paa over 40 % med kul/biomasse/affalds-systemerne.

Paa mellemlang sigt satses der foerst og fremmest paa integreret forgasning i kombineret turbinedrift (IGCC) med en virkningsgrad paa over 45 % og yderligere reduktion af forurenende stoffer. Paa lang sigt soeger man at udvikle »generationen efter IGCC« (virkningsgrad paa over 50 %).

Opgaverne paa mellemlang og lang sigt privilegeres. De traditionelle muligheder stoettes dog i passende grad under aktionerne for samarbejde med udviklingslandene, de central- og oesteuropaeiske lande og landene i det tidligere Sovjetunionen i synergi med den anden foranstaltning under rammeprogrammet.

Forsknings- og udviklingsprojekterne vedroerer:

- udvikling af integreret forgasning i kombineret turbinedrift og avancerede atmosfaeriske og tryksatte forbraendingsprocesser (overkritisk dampdrift eller kombineret gas- og dampturbinedrift) med henblik paa stoerre virkningsgrad og en yderligere reduktion af forurenende stoffer (ved kilden eller i roeggassen), herunder rensning af roeggassen og nye driftsformer

- udvikling af processer til kombineret forgasning (eller forbraending) af kul og biomasse eller by-, industri- eller landbrugsaffald, som forventes at kunne begraense CO2-emissionerne med 10 til 20 % (denne foranstaltning gennemfoeres i naer forbindelse med foranstaltningerne i punkt 2.5); streng kontrol med alle emissioner og affaldsprodukter. Hoejst evaluering af metoder til opfangning og oplagring af CO2 boer vaere omfattet af programmet

- forskning i integrering af hoejtemperaturmaterialer i avancerede systemer (fremfor en forskning i selve materialerne)

- integrering af braendselsceller, hvor der anvendes gas fra fast braendsel i kombineret drift(under anvendelse af eksisterende braendselsceller, idet F & U er omfattet af punkt 1.3).

F & U gennemfoeres i form af integrerede projekter og maalrettede projekter. Et vigtigt maal er at oprette et europaeisk vidennet, som kan sikre en effektiv anvendelse og udnyttelse af de bedste tilgaengelige kulteknologier. Under programmets gennemfoerelse vil der blive ivaerksat samarbejdsforanstaltninger, saerlig med OEsteuropa og Kina.

Demonstration

Demonstrations-, formidlings- og nyttiggoerelsesaktiviteterne vedroerer foerst og fremmest el- og varmeproduktion ved hjaelp af fast braendsel, udnyttelse af biprodukter og produktion af raastoffer. Der soeges efter synergi med naturgas.

El- og varmeproduktion omfatter:

- forbraending i atmosfaerisk cirkulerende fluidiseret leje

- forbraending i stationaer eller cirkulerende tryksat fluidiseret leje

- de foerste foranstaltninger til bekaempelse af emissioner og roeggasbehandling.

Integreret forgasning i kombineret turbinedrift (IGCC) og »Topping Cycle«, behandling af gas ved hoeje temperaturer og braendselsceller, som anvender gas fra fast braendsel, skal ogsaa finansieres under denne aktivitet.

3.2. Generisk forbraending

Forskning og udvikling

Der indfoeres en generisk forskningsaktion paa forbraendingsomraadet med henblik paa at opnaa maerkbare fremskridt for effektiviteten i forbraendingsprocesser og begraensningen af emissionerne herfra. En saadan forskning har baade karakter af generisk forskning og af grundforskning, som det fremgaar af foelgende emner: basisforskning i aarsagerne til forureningens opstaaen, modelberegninger af forbraendingsprocesser og -systemer, videreudvikling af diagnoseudstyr, forbedring af roeggasbehandlingssystemer osv.

De generiske emner, der skal daekkes, omfatter bilmotorer, herunder anvendelse af alternative braendstoffer, gasturbiner, forbraending og forgasning af kul og biomasse og braendere til stationaere anvendelsesformaal i bygninger og i industrien.

Aktionen gennemfoeres i samarbejde med de vigtigste europaeiske bil- og kedelfabrikanter, olieselskaber og brugere for at sikre teknologioverfoerslen mellem forskermiljoeet og brugerne. Der tages ogsaa hensyn til EPEFE-programmet (European Programme Engines, Fuels, Emissions), som Faellesskabet deltager i i samarbejdet med de europaeiske olie- og automobilsammenslutninger.

3.3. Kulbrinter og nye braendstoffer til transportformaal

Forskning og udvikling

Paa dette omraade vil der blive lagt saerlig vaegt paa udviklingen af renere braendstoffer til transportformaal ved at effektivisere reformuleringsprocessen. Arbejdet vil bl a. blive koncentreret omkring katalytisk omdannelse af naturgas til flydende braendstof (og tilsaetningsstoffer til braendstoffer) med stoerre mervaerdi og som lettere kan transporteres. I denne sammenhaeng skal der ses paa de spoergsmaal, der har forbindelse med den samlede sociooekonomiske virkning og med forskningssikkerheden i forbindelse med anvendelsen af alternative braendstoffer, saasom methan.

I betragtning af det stigende behov for lette produkter, og det deraf foelgende fald i efterspoergslen efter svaere olier, fortsaettes F & U-indsatsen i forbindelse med katalytisk omdannelse af de svaere oliefraktioner.

Mulighederne for at anvende alternative braendstoffer, herunder brint og brintblandinger vil ogsaa blive undersoegt. Der arbejdes videre paa en bedre forstaaelse af forholdene mellem braendstoffets kvalitet, motorteknologi og emission af forurerende stoffer, saerlig i forbindelse med EPEFE-projektet (European Programme: Engines, Fuels, Emissions), som allerede er naevnt i punkt 3.2. Man vil vaere opmaerksom paa tankningsinfrastrukturer for alternative braendstoffer.

Demonstrationsaktiviteterne vil blive kocentreret om naturgasprocesser som beskrevet i punkt 3.4.

3.4. Kulbrinteefterforskning og -produktion

Maalet for indsatsen paa dette omraade er at oege industriens evne til at imoedekomme behovet paa kort og lang sigt med hensyn til at stille effektive teknologier til raadighed og til at gennemfoere dem i olie- og gassektorerne. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa markederne i landene i OEst- og Centraleuropa og i SNG.

F & U-aktionerne tager sigte paa problemerne paa mellemlang og lang sigt med hensyn til bedre udnyttelse af olie- og gasfelter og til at udvide den europaeiske industris teknologiske grundlag. Demonstration, formidling og optimering af aktiviteterne er saerlig vigtig paa dette omraade af hensyn til indtraengningen paa markedet af ny teknologi fra en industrisektor, som er af stor strategisk betydning for Den Europaeiske Unions oekonomi, konkurrenceevne og energiproduktion. Disse foranstaltninger bliver i begge kategorier navnlig til gavn for de selskaber, der beskaeftiger sig med olie og gas, og som udvikler fornyende og effektive teknologier med henblik paa bedre efterforskning efter samt produktion og udnyttelse af kulbrinter, samt for forsynings- og sercicevirksomheder, idet der skal laegges saerlig vaegt paa smaa og mellemstore virksomheder.

Forskning og udvikling

F & U koncentreres om:

- udvikling af effektive teknologier, som foerer til bedre karakterisering og forvaltning af reservoirerne og en mere noejagtig prognose for produktionen fra reservoirerne; der vil ogsaa blive udfoert arbejde vedroerende termodynamik og modelberegninger for saa vidt angaar komplekse vaesker til stoette for undersoegelser af forbedrede udvindingsteknikker og modelberegninger for vaesketransport i borehuller og roerledningsnet

- analyse af sedimentbassiner og anvendelse af tredimensionale modeller til opnaaelse af en bedre beskrivelse af dannelsen af bassiserne og deres geo-historiske udvikling

- identificering af dybtliggende, smaa eller mere komplekse strukturer under anvendelse af avancerede geokemiske og geofysiske prospekteringsmetoder

- udvikling af teknologier, der skal forbedre boreeffektiviteten og broendenes ydeevne og give mulighed for at udnytte dybtliggende offshore felter, marginale felter og satellitfelter samt meget dybtliggende felter med hoej temperatur og hoejt tryk.

Det er endvidere hensigten at foelge aktionen op med et integreret geovidenskabeligt forskningstiltag. Dette tiltag skal ikke blot levere de oplysninger, der er noedvendige for efterforskningen efter kulbrinter, men skal ogsaa give mulighed for en forbedring af det videnskabelige videngrundlag, som er nyttigt for andre forskningsomraader.

Demonstration

Demonstrationsaktiviteterne tager sigte paa trinene baade foer og efter udvindingen:

- Aktiviteterne paa trinet foer udvindingen vedroerer foroegelse af efterforskningskapaciteten, ny teknologi til udnyttelse af marginale felter, sikkerhed og miljoebeskyttelse. De omfatter saavel efterforskningen som produktionen og tager sigte paa at begraense omkostningerne. Der skal ofres saerlig opmaerksomhed paa Nordsoeen og paa andre reservoirer, hvor de oekonomiske betingelser er vanskelige.

- Transport og lagring af braendstoffer, idet der skal laegges saerlig vaegt paa gasroerledninger under vandet og LNG-systemer.

- Aktiviteterne paa trinet efter udvindingen vedroerer anvendelsen af naturgas, for eksempel omdannelse af gas og anvendelsen heraf i transportsektoren eller til at opnaa bedre industriprocesser.

(1) FTU omfatter i denne kontekst forskning, teknologisk udvikling og demonstration.(2) En beskrivelse af de aktiviteter, som det foreslaas at FFC skal ivaerksaette paa disse omraader, findes i forslag til Raadets beslutning vedroerende FFC's aktiviteter (dok. KOM(94) 68 endelig udg. af 30. marts 1994/0095 (CNS)). Et uddrag af dette forslag er vedlagt naervaerende beslutning.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKOENNES NOEDVENDIGE

"(mio. ECU)

"" ID="1">1. Rationel energiudnyttelse> ID="2">116> ID="3">145> ID="4">261"> ID="1">2. Fornyelig energi> ID="2">271> ID="3">164> ID="4">435"> ID="1">3. Fossilt braendsel> ID="2">48> ID="3">223> ID="4">271"> ID="1">I alt> ID="2">435> ID="3">532> ID="4">967 (1) (1)""Opdelingen paa forskellige omraader udelukker ikke, at et projekt kan hoere ind under flere emneomraader.

>

(1) Herunder:

- hoejst 2,85 % til personaleudgifter og 2,15 % til driftsudgifter

- hoejst 6 % til stoetteaktiviteter for fastlaeggelsen og gennemfoerelsen af FTU-strategien paa energiomraadet (inklusive modelberegninger og sociooekonomisk forskning) og af programmet

- 24 mio. ECU til formidling og bedre udnyttelse af resultaterne

- op til 5 % til specifikke foranstaltinger til fordel for smaa og mellemstore virksomheder.(1) Et beloeb paa 35 mio. ECU, som udgoer forskellen mellem det beloeb, der skoennes noedvendigt til dette program, og det beloeb, der i fjerde FTU-rammeprogram er afsat til ikke-nuklear energi, er oeremaerket til det FTU-saerprogram, »der skal gennemfoeres dels ved hjaelp af direkte foranstaltninger (FFC) og dels ved hjaelp af konkurrencebaserede aktiviteter som teknisk-videnskabelig stoette til Faellesskabets politikker (1995-1998)«.

BILAG III

SAERLIGE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE Programmet gennemfoeres ved hjaelp af indirekte foranstaltninger, hvor Faellesskabet bidrager til finansieringen af FTU-aktiviteter, som gennemfoeres af tredjeparter eller FCC's institutter i samarbejde med tredjeparter:

1. Foelgende typer foranstaltninger med omkostningsdeling:

a) F & U-projekter, der gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter, herunder naar dette er relevant industriorienteret grundforskning.

Faellesskabsfinansieringen overstiger normalt ikke 50 % af projektomkostningerne med en gradvis lavere procentsats jo naermere projektet er paa markedet. Universiteter og andre institutioner, der ikke selv foerer omkostningsregnskab, faar refunderet deres ekstraudgifter hertil med 100 %.

b) Demonstrationsprojekter, der samfinansieres med andre kilder fra den offentlige og/eller private sektor og med normalt mindst én operatoer, der garanterer kontinuiteten, vil kunne modtage faellesskabsstoette paa hoejst 40 % af de stoetteberettigede omkostninger, idet denne procentsats dog reduceres for de mere markedsnaere projekter.

Formaalet med demonstrationsprojekterne er at vise, at en ny teknologi er teknisk levedygtig, og at den eventuelt vil kunne give oekonomiske fordele.

c) Teknologistimulerende foranstaltninger, som skal tilskynde til og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i FTU-aktiviteter

i) ved hjaelp af praemier til gennemfoerelse af forundersoegelsesfase af en FTU-foranstaltning, som der samarbejdes om, herunder soegning efter partnere, i en periode paa op til tolv maaneder. Praemien ydes efter udvaelgelsen af forslag, som normalt kan forelaegges af mindst to indbyrdes uafhaengige smaa og mellemstore virksomheder fra to forskellige medlemsstater. Praemien daekker op til 75 % af omkostningerne i forbindelse med forundersoegelsesfasen, dog hoejst 45 000 ECU eller 22 500 ECU, hvis der undtagelsesvis kun er en enkelt virksomhed, der ansoeger; og

ii) ved at stoette forskningsprojekter, som der samarbejdes om, hvorved smaa og mellemstore virksomheder, der har lignede tekniske problemer uden at have relevante forskningsfaciliteter, kan engagere andre juridiske personer til at udfoere FTU paa deres vegne. Faellesskabsfinansieringen af forskningssamarbejdsprojekter, der normalt skal omfatte mindst fire indbyrdes uafhaengige smaa og mellemstore virksomheder fra mindst to forskellige medlemsstater, daekker normalt 50 % af forskningsomkostningerne.

Efter en foerste indkaldelse kan forslag i begge tilfaelde forelaegges paa et hvilket som helst tidspunkt i loebet den periode, som det igangvaerende arbejdsprogram daekker.

Disse aktiviteter suppleres med saerlige forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger.

2. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger saasom:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- stoette til udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshoppers og andre videnskabelige eller tekniske moeder, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser

- videnskabelige publikationer og aktiviteter til formidling, fremme og udnyttelse af resultaterne, samordnet med de aktiviteter, der gennemfoeres under tredje foranstaltning; der tages fra begyndelsen og under hele FTU-projekternes forloeb hensyn til faktorer, der kan fremme udnyttelsen af resultaterne, idet projektparterne udgoer et centralt netvaerk for formidling og udnyttelse af resultaterne

- analyse af de eventuelle sociooekonomiske konsekvenser og teknologiske risici, der er forbundet med programmet, hvilket ogsaa vil bidrage til saerprogrammet for maalrettet sociooekonomisk forskning

- uddannelse i forbindelse med den FTU, der er omfattet af programmet, for at fremme teknologioverfoersel og forbedre beskaeftigelseskvalifikationerne

- uafhaengig evaluering af programmets forvaltning og ivaerksaettelse og af aktiviteternes gennemfoerelse

- foranstaltninger til stoette for driften af nettene med henblik paa oeget bevidstgoerelse og decentraliseret bistand til smaa og mellemstore virksomheder, samordnet med Euromanagement-foranstaltningen vedroerende FTU-audit.

Faellesskabsfinansieringen kan daekke op til 100 % af omkostningerne i forbindelse med disse foranstaltninger.

3. Samordnede foranstaltninger, der bestaar i koordinering af FTU-projekter inden for programmet og af dem, der allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Samordnede foranstaltninger kan ogsaa anvendes til den fornoedne samordning af driften af faelles interessegrupper (vidennet), som gennem FTU-projekter under foranstaltninger med omkostningsdeling (jf. punkt 1, litra a)) samler fabrikanter, servicevirksomheder, brugere, universiteter og forskningscentre omkring samme teknologiske eller industrielle maal.

Faellesskabet daekker op til 100 % af udgifterne til samordning.

Beskrivelse af Det Faelles Forskningscenters (FFC's) forskningsaktiviteter svarende til emnerne omfattet af dette saerprogram og genstand for forslag til Raadets beslutning om FFC's Program (KOM(94) 68 endelig udg. - 94/0095 (CNS)) FCC vil bidrage til udviklingen af teknologier til en renere og mere effektiv energiudnyttelse via en standardforberedende forskning og ved at laegge vaegt paa de miljoemaessige aspekter inden for foelgende omraader og i snaever samordning med de tilsvarende handlingsprogrammer med omkostningsdeling:

- Solenergi: aktiviteterne vil omfatte afproevning af komponenter og undersoegelser af udformning og kontrol af systemer med en betydelig kapacitet. Denne forskning vil stoette sig paa udnyttelsen af anlaegget ESTI (European Solar Testing Installation) under FFC samt paa et net af partnere i medlemsstaterne. Det grundlaeggende videnskabelige arbejde vedroerende energibesparelse vil blive fortsat.

- Materialer til renere teknologier: denne forskning vil dreje sig om udvikling af materialer til renere teknologier saasom katalysatorer med lang levetid til emissionskontrol, nanoporoese keramiske membraner til avancerede keramiske filtre, keramiske legeringer og kompositmaterialer til anvendelse ved hoej temperatur (turbiner og varmevekslere).