RAADETS BESLUTNING af 15. december 1994 om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling samt demonstration inden for forskeres uddannelse og mobilitet (1994-1998) (94/916/EF)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Europa-Parlamentet og Raadet vedtog ved afgoerelse nr. 1110/94/EF (4) et fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (FTU) for perioden 1994-1998, som bl. a. fastsaetter, hvilke aktioner der skal gennemfoeres indenfor forskeres uddannelse og mobilitet; i naervaerende beslutning er der taget hensyn til begrundelsen i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af. I hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

de midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 744 mio. ECU; bevillingerne for hvert regnskabsaar fastlaegges af budgetmyndigheden med forbehold af, at der er midler til raadighed inden for de finansielle overslag, og at betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF er opfyldt;

udvikling og bedre udnyttelse af de menneskelige ressourcer i Faellesskabet gennem forskeres uddannelse og mobilitet er et af de prioriterede omraader under fjerde rammeprogram;

faellesskabsaktioner inden for forskeres uddannelse og mobilitet boer bidrage til at oege velstanden i Faellesskabet paa grundlag af erhvervslivets konkurrenceevne, livskvaliteten og en baeredygtig udvikling samt til at stoette vaekst og hoej beskaeftigelse;

fremme af de menneskelige ressourcer boer ogsaa bidrage til en videnskabelig samhoerighed i Faellesskabet, idet der boer gives saadanne muligheder for uddannelse og forskning til videnskabelige institutioner og til forskere i ugunstigt stillede regioner, at det bliver muligt for dem at opnaa et hoejt niveau;

uddybelse af samarbejdet paa faellesskabsniveau ved at skabe et netvaerk (herunder ogsaa parvist samarbejde) af laboratorier og forskerhold i forskellige lande er et vigtigt middel til at styrke grundlaget for den europaeiske forskning; det er ogsaa vigtigt at lette Faellesskabets forskeres adgang til store anlaeg, som er en noedvendig forudsaetning for kvalitetsforskning;

deltagelse i net af laboratorier og forskerhold fra ugunstigt stillede regioner vil sammen med foranstaltninger, der skal opmuntre foerende forskere til at arbejde i disse regioner i laengere tid, bidrage til generelt at styrke og harmonisere Faellesskabets videnskabelige og tekniske ressourcer og muligheder;

uddannelsesaktiviteter, oprettelse af net og stoette til adgang til store anlaeg kraever hensigtsmaessige stoetteforanstaltninger, som f. eks. konferencer og kurser, priser til unge videnskabsmaend, udbredelse og udnyttelse af forskningsresultater og konsultering af europaeiske topforskere og ledende repraesentanter for erhvervslivet;

indholdet i fjerde rammeprogram om Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktioner, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for forskeres uddannelse og mobilitet;

i henhold til afgoerelse nr. 1110/94/EF er en faellesskabsaktion blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til den teknisk-videnskabelige kvalitet; dette program skal bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

Faellesskabet boer kun stoette FTU-aktioner af hoej kvalitet;

de regler for virksomheders, forskningscentres (herunder Det Faelles Forskningscenters (FFC's)) og universiteters deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i bestemmelserne i traktatens artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

Kommissionens bestraebelser paa at forenkle og fremskynde ansoegnings- og udvaelgelsesprocedurerne og goere dem mere gennemsigtige boer fortsaettes med henblik paa at fremme gennemfoerelsen af saerprogrammet og goere det lettere for virksomheder, isaer smaa og mellemstore virksomheder, forskningscentre og universiteter at komme til at deltage i en FTU-aktion paa faellesskabsplan;

dette saerprogram bidrager til at styrke synergien mellem de FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for forskeres uddannelse og mobilitet af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktioner;

aktionerne med henblik paa forskeres uddannelse i saerprogrammerne vedroerende foerste, anden og tredje aktion under fjerde rammeprogram boer samordnes;

i forbindelse med gennemfoerelsen af dette program kan samarbejde med internationale organisationer og tredjelande vise sig hensigtsmaessigt;

gennemfoerelsen af dette program boer ogsaa omfatte formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, herunder isaer virksomheder, der ligger i de medlemsstater og regioner, der deltager mindst i programmet;

der boer foretages en analyse af de eventuelle samfundsoekonomiske konsekvenser og teknologiske risici i forbindelse med programmet;

der boer foeres loebende og systematisk tilsyn med de fremskridt, der goeres inden for programmet, for om noedvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og teknologiske udvikling paa omraadet; der boer ogsaa til sin tid foretages en uafhaengig evaluering af de fremskridt, der sker i programmet, saaledes at det noedvendige baggrundsmateriale kan staa til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for femte FTU-rammeprogram; ved programmets afslutning boer der foretages en endelig evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte aktioner omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for forskeres uddannelse og mobilitet som beskrevet i bilag I vedtages for perioden fra datoen for vedtagelsen af denne beslutning til den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til gennemfoerelsen af dette program, beloeber sig til 744 mio, ECU, herunder hoejst 5,6 % til Kommissionens personale- og driftsudgifter.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Budgetmyndigheden fastsaetter bevillingerne for hvert regnskabsaar under hensyn til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, samt i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF og under hensyn til principperne for forsvarlig forvaltning, der er omhandlet i artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 3

1. De generelle regler for Faellesskabets finansielle bidrag er omhandlet i bilag IV til afgoerelse nr. 1110/94/EF.

2. Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidlingen af forskningsresultater fastsaettes i de aktioner, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

3. Bilag III fastlaegger de saerlige bestemmelser for gennemfoerelsen af dette program, som supplerer de regler, der er omhandlet i stk. 1 og 2.

Artikel 4

1. For bl. a. at sikre en omkostningseffektiv gennemfoerelse af programmet undersoeger Kommissionen loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I og praeciseret i arbejdsprogrammet. Den undersoeger navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne loebende undersoegelse.

2. For at bidrage til den evaluering af Faellesskabets aktioner, som kraeves i henhold til artikel 4, stk. 2, i afgoerelse nr. 1110/94/EF og under overholdelse af tidsplanen i naevnte stykke, lader Kommissionen uafhaengige eksperter gennemfoere en ekstern evaluering af den indsats, der er gjort inden for de omraader, der er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for evalueringen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen uafhaengige eksperter foretage endelig evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til afgoerelse nr. 1110/94/EF og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I og med den vejledende fordeling af de finansielle midler i bilag II; arbejdsprogrammet ajourfoeres om noedvendigt. Programmet indeholder noeje angivelser vedroerende:

- de videnskabelige og teknologiske maal samt forskningsopgaverne

- tidsplanen for gennemfoerelsen, herunder tidspunkterne for indkaldelse af projektforslag

- de paaregnede finansielle og forvaltningsmaessige foranstaltninger, herunder forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger

- foranstaltninger med henblik paa koordinering med andre FTU-aktioner paa dette omraade, isaer inden for rammerne af andre saerprogrammer

- foranstaltninger til formidling, beskyttelse og udnyttelse af resultaterne af FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for programmet.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. I de artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde bistaas Kommissionen af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

3. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

4. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

5. Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

6. Har Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2 til 6, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det i artikel 5, stk. 1, omhandlede arbejdsprogram

- indholdet af indkaldelsen af projektforslag og fastlaeggelsen af kriterier og mekanismer (herunder individuelle stipendier) med henblik paa udvaelgelse og godkendelse

- vurderingen af FTU-aktioner, som oenskes finansieret af Faellesskabet, og det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til hver af disse aktioner - bortset fra individuelle stipendier - saafremt dette beloeb er paa mindst 100 000 ECU og i forbindelse med euro-konferencer mindst 50 000 ECU

- eventuelle justeringer af den vejledende fordeling af midlerne som angivet i bilag II

- specifikke regler for Faellesskabets finansielle deltagelse i de forskellige planlagte aktioner

- foranstaltninger og naermere krav til evalueringen af programmet

- enhver aendring af de regler, der er anfoert i bilag III

- hvorvidt juridiske personer fra tredjelande og internationale organisationer kan deltage i projekter.

2. Er Faellesskabets bidrag paa mindre end 100 000 ECU og i forbindelse med euro-konferencer mindre end 50 000 ECU, jf. stk. 1, tredje led, underretter Kommissionen udvalget om projekterne og resultatet af deres vurdering.

3. I forbindelse med individuelle stipendier underretter Kommissionen udvalget om, hvilke forslag det har modtaget, og hvorledes de har vurderet dem.

Artikel 8

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. december 1994.

Paa Raadets vegne

A. MERKEL

Formand

(1) EFT nr. C 228 af 17. 8. 1994, s. 209, og EFT nr. C 262 af 20. 9. 1994, s. 27.(2) EFT nr. C 205 af 25. 7. 1994, s. 322.(3) Udtalelse afgivet den 14. september 1994/endnu ikke offentliggjort i Tidende.(4) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.

BILAG I

SAERPROGRAMMETS VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL OG INDHOLD Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i det fjerde rammeprogram, idet det foelger udvaelgelseskriterierne og indeholder en naermere praecisering af dets videnskabelige og teknologiske maal.

Afsnittet om fjerde aktion i bilag III til fjerde rammeprogram udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

1. BAGGRUND

1.1. Indhold

Optimal anvendelse af menneskelige ressourcer er grundlaeggende for al sociooekonomisk aktivitet. I Kommissionens hvidbog »Vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse« tales saerligt om vigtigheden af uddannelsesniveauet for forskere og deres tilpasning til sektorer i udvikling, samt i hvilken grad den kapital, de repraesenterer, udnyttes med henblik paa at bidrage til genskabelse af vaekst, til at styrke konkurrenceevnen og til at udvikle beskaeftigelsen i Faellesskabet.

Europa raader over en betydelig menneskelig kapital inden for forskning, med en vigtig position paa verdensniveau, men dens anvendelse bremses og sinkes ofte af barrierer medlemsstaterne imellem, der skiller de enkelte discipliner. Udvikling af de menneskelige ressourcer paa uddannelsesomraadet via forskning og en bedre udnyttelse via mobilitet og samarbejde over graenserne er grundlaeggende midler til at opnaa de generelle maalsaetninger i rammeprogrammet. Det er i denne forbindelse af afgoerende betydning, at der er lige muligheder for maend og kvinder inden for forskning.

Samtidig med at tage hensyn til det for Faellesskabets FTU-programmer grundlaeggende princip om, at forskningen skal vaere af meget hoej kvalitet, vil dette program ogsaa bidrage vaesentligt til den oekonomiske og sociale samhoerighed ved at mindske forskernes isolation, ved at forbedre kommunikationen og ved at skabe samarbejde inden for europaeiske forskning.

For at stoette kreativitet og innovation maa man stimulere de uddannelses- og samarbejdsaktioner paa tvaers af graenserne, der spontant foreslaas af forskerne (den saakaldte bottom up-strategi) uden udefra paalagt maalsaetning eller forhaandsfastsatte maal. Overlapning skal undgaas (i forbindelse med forslag til projekter under fjerde aktion, der opfylder de specifikke maal for foerste aktion) og samtidig skal de supplere hinanden i et saadant omfang, at uddannelses- og mobilitetsaktionerne i faellesskabsprogrammerne bidrager til at skabe forbindelse imellem grundforskningen og den anvendte forskning. Der skal derfor foretages en koordinering med uddannelsesaktionerne i foerste aktions saerprogrammer og med aktiviteterne i FFC (Det Faelles Forskningscenter).

Dette saerprogram, som sigter paa en avanceret uddannelse i laboratorier overalt i Faellesskabet, er af en aaben karakter og understreger desuden samarbejdet mellem universiteter og erhvervslivet.

1.2. Kontinuiteten i og udviklingen af programmet

Dette program ligger, med de noedvendige tilpasninger, i forlaengelse af programmet »Menneskelige ressourcer og mobilitet« (1992-1994) og de endnu tidligere programmer »Stimulation« (1983-1988), »SCIENCE« (1988-1992) »Adgangen til store videnskabelige og tekniske anlaeg« (1989-1992) og »SPES« (1989-1992).

Den kontinuitet, der er noedvendig for alle langsigtede aktioner, omfatter maalene (effektivisering af forskningen og forskningsinfrastrukturerne gennem uddannelse, mobilitet og samarbejde) samhoerigheden (de ugunstigt stillede regioner maa imoedekommes med hensyn til deres behov for kvalificeret videnskabeligt personale) og subsidiariteten (udnyttelse af katalysatoreffekten ved at sammenbringe den kompetence og de ressourcer, der er spredt i Faellesskabet).

2. FORSLAG TIL FTU-ARBEJDE

2.1. Generelle maalsaetninger

Programmets formaal er ved forbedring af forskernes uddannelse og mobilitet at oege antallet og forbedre kvaliteten af de menneskelige ressourcer i Faellesskabet og associerede lande (1). De generelle maalsaetninger er foelgende

- at stimulere uddannelse gennem forskning og gennem samarbejde, udnytte Faellesskabets kvalitetsforskere bedre

- at oege mobiliteten for forskerne overalt i Faellesskabet ved at tilskynde til faglig mobilitet samt mobilitet mellem universiteter og mellem forskningsinstitutter og erhvervslivet, saaledes at forskningspotentialet i de forskellige fag bedre kan udnyttes

- at fremme tvaernationalt samarbejde, f. eks. gennem net, til fordel for forskningsaktioner, som forskerne hovedsagelig selv foreslaar, og som ikke kan modtage stoette under foerste aktion

- at lette alle europaeiske forskeres adgang til store eksisterende anlaeg, som er en noedvendig forudsaetning for kvalitetsforskning

- at forbedre den videnskabelige og teknologiske samhoerighed i Faellesskabet og bidrage til opnaaelse af et hoejt kvalitetsniveau ved at tilbyde videnskabelige organer og forskere fra alle regioner i Faellesskabet forskningsmuligheder. Forskere fra de mest ugunstigt stillede regioner vil blive opmuntret til at vende tilbage til deres hjemland og modtage oekonomisk stoette, i lighed med fremgangsmaaden under programmet »Menneskelige ressourcer og mobilitet« (1992-1994).

Denne aktion skal omfatte eksakte videnskaber og naturvidenskaber, oekonomi og management samt samfundsvidenskab og humaniora, som bidrager til gennemfoerelsen af Faellesskabets maalsaetninger inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration.

2.2. Saeraktioner

Programmet er opdelt i tre indbyrdes afhaengige omraader (forskningsnet, adgang til store anlaeg og uddannelse gennem forskning), hvortil kommer gennemfoerelsen af ledsageforanstaltninger til forbedring af kommunikationen mellem forskere og erhvervslivet, incitamenter til unge videnskabsfolk og udbredelse af viden om programmets resultater.

2.2.1. Forskningsnetvaerk

Netvaerkerne skal goere det muligt for forskere fra mindst fem forskergrupper fra mindst tre lande at slaa sig sammen om et faelles forskningsprojekt og saaledes danne grupper, der kan udfoere forskning af hoejere kvalitet. Mindre sammenslutninger af laboratorier og forskerhold i forskellige lande (herunder ogsaa parvist samarbejde), kan ogsaa modtage stoette, hvis de betragtes som udgangspunktet for et mere omfattende net.

Der tildeles midler, saaledes at forskerne kan gennemfoere faelles projekter, udveksle resultater, oege medarbejderstaben ved midlertidigt at ansaette videnskabsmaend fra et andet land end det, det paagaeldende forskerhold kommer fra og, undtagelsesvis, til daekning af ekstraudgifter til videnskabeligt udstyr, naar dette er noedvendigt for at gennemfoere nettets faelles forskningsprojekter. Det gennemsnitlige aarlige bidrag til en forskergruppe i nettet svarer typisk til udgifterne til en postdoktoral forsker.

Hvert net skal gennem hensigtsmaessig projektstyring fordele forskningsansvaret mellem sine forskerhold og koordinere forskningsindsatsen saaledes, at samarbejdet og kommunikationen fungerer saa aabent og effektivt som muligt. Naar som helst det kan lade sig goere, anvendes den moderne telematiks ressourcer og muligheder.

Hvert net skal gennem offentliggoerelse af brochurer og oversigtsartikler paa passende tidspunkter soerge for at udsende sine vaesentlige forskningsresultater. Der skal etableres en regelmaessig dialog med de industrilaboratorier, isaer i smaa og mellemstore virksomheder, som kan taenkes at kunne udnytte resultaterne og finansiere forskningens viderefoerelse mod nye maalsaetninger. Smaa og mellemstore virksomheder i de daarligere stillede regioner kobles í videst muligt omfang paa denne dialog og opmuntres til at slutte sig til tvaernationale forskerhold.

Det foreslaas, at samarbejdet i et net ikke maa vare under tre aar.

2.2.2. Adgang til store anlaeg

Denne aktion omhandler udelukkende store forskningsanlaeg, som er unikke eller sjaeldne i Faellesskabet, dyre at anlaegge og vedligeholde, og saa vigtige for forskningen, at det berettiger en vaesentlig indsats paa faellesskabsplan. Det er saerligt vigtigt for videnskabsmaend, som arbejder i omraader i Faellesskabet, hvor der ikke findes saadanne anlaeg.

Faellesskabets aktioner, som supplerer handlinger paa nationalt og internationalt niveau, omfatter

- stoette til forskere for at lette adgangen til store anlaeg og store instrumenter, som er sjaeldne i Faellesskabet, og som er noedvendige for forskningen

- stoette til forbedring af store anlaeg (f. eks. udvikling af nye teknologier, som er vaesentlige for anlaeggene, udvikling af nye generationer af periferiudstyr samt instrumentering), hvis en saadan stoette er noedvendig for, at Faellesskabets forskere kan faa oeget adgang hertil, og anlaeggene saaledes kan udnyttes bedre.

2.2.3. Uddannelse gennem forskning

- Ivaerksaettelse af en uddannelsesforanstaltning gennem forskning og stimulering af forskeres mobilitet paa alle omraader, der er omfattet af programmet. Uddannelsesperioderne kan vaere fra tre maaneder til tre aar og skal goere det muligt for de europaeiske forskere at uddanne sig og specialisere sig uden for deres hjemland. Den videnskabelige og teknologiske samhoerighed i Faellesskabet tilgodeses, idet der traeffes foranstaltninger til at opmuntre forskere, der kommer fra ugunstigt stillede regioner, til at vende tilbage hertil.

Der vil blive truffet andre foranstaltninger, navnlig for saa vidt angaar stoetteniveauet for at goere det muligt for hoejt kvalificerede videnskabsmaend fra industrialiserede regioner at arbejde i laengere perioder i forskningscentrene i ugunstigt stillede regioner. Hovedformaalet med deres ophold er at lade disse centre nyde godt af deres viden og forskningsresultater. Saadanne arrangementer skal holdes adskilt fra arrangementer vedroerende stoettemodtagende forskere.

Samtidig med at princippet om forskningens kvalitet overholdes vil der blive gjort en saerlig uddannelsesindsats for at goere det lettere for personalet i virksomhederne at tilpasse sig aendringer som foelge af ny teknologi. Uddannelse af forskere fra smaa og mellemstore virksomheder tildeles hoej prioritet.

- Koordination af de uddannelsesaktioner, der er fastlagt i saerprogrammerne for foerste, anden og tredje aktion under fjerde rammeprogram. Der skal fastlaegges en harmoniseret og sammenhaengende ramme (overensstemmelse mellem stipendier og kategorier af modtagere, faelles modtagelsescenter for forslag og udgiftsforpligtelser, vurderings- og udvaelgelsesprocedurer goeres ensartede osv.) for de forskellige EF-uddannelsesprogrammer gennem forskning, uden dog at paalaegge en centralisering, der ikke imoedekommer de enkelte programmers saerlige krav.

- Betingelser for modtagelse af Faellesskabets stoettemodtagende forskere. Som fastsat i artikel 5 indeholder arbejdsprogrammet naermere regler for stoettemodtagende forskere.

2.2.4. Ledsageforanstaltninger

Ledsageforanstaltningernes formaal er at bidrage til opnaaelse af programmets maalsaetning, dvs. fremme af forskeres mobilitet og uddannelse; samtidig skal man herigennem udbrede oplysninger om betingelserne og procedurerne for deltagelse i programmets forskellige aktiviteter og udbredelse af resultaterne.

(1) Et »associeret land« er et tredjeland, der bidrager oekonomisk til programmet. Det drejer sig isaer om lande, der har ratificeret aftalen om Det Europaeiske OEkonomiske Samarbejdsomraade, og som deltager i gennemfoerelsen af rammeprogrammet.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF MIDLERNE "" ID="1">1. Laboratorienet> ID="2">335 (1)"> ID="1">2. Adgang til store anlaeg> ID="2">112"> ID="1">3. Uddannelse gennem forskning> ID="2">260"> ID="1">4. Ledsageforanstaltninger> ID="2"> 37"> ID="1">I alt > ID="2">744 (2)"">

Fordelingen paa forskellige omraader udelukker ikke, at et projekt kan hoere ind under flere omraader.

(1) Hvoraf ca. 50 % skal bruges til at stoette uddannelse inden for netvaerkets forskerhold.(2) Herunder hoejst 2,7 % til personaleudgifter og 2,9 % til driftsudgifter.

BILAG III

SPECIFIKKE BESTEMMELSER FOR PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE 1. Forskningsnetvaerk

Deltagerne i denne aktion med omkostningsdeling er forskerhold fra universiteter, forskningsinstitutter og virksomheder, som er organiserede i tvaernationale forskningsnet med henblik paa gennemfoerelse af et faelles forskningsprojekt.

Et net skal normalt bestaa af mindst fem forskerhold fra mindst tre forskellige lande; det skal efter planen have en varighed paa mindst tre aar. Net, der bestaar af mindre end fem deltagere fra forskellige lande (herunder parvist samarbejde), kan eventuelt modtage stoette, hvis disse net kan opfattes som kernen i et senere, stoerre net. Saadanne net finansieres i indledningsfasen maksimalt i to aar; der gives kun stoette herudover, hvis deltagerantallet oeges til fem eller mere fra mindst tre forskellige lande.

De net, der finansieres af Faellesskabet, udvaelges paa grundlag af deres videnskabelige kvalitet og under hensyntagen til den mervaerdi, deres samarbejde repraesenterer for den europaeiske videnskab og, i paakommende tilfaelde, erhvervslivets deltagelse i det foreslaaede projekt. Den videnskabelige kvalitet er selvfoelgelig det grundlaeggende kriterium i udvaelgelsesprocessen, men samarbejdet mellem veletablerede laboratorier af hoej kvalitet og lovende laboratorier fra ugunstigt stillede regioner er saerdeles oenskeligt.

Faellesskabets bidrag vil daekke 100 % af de yderligere omkostninger i forbindelse med oprettelse og vedligeholdelse af nettet. Almindeligvis kan disse midler ikke anvendes til at indkoebe varigt udstyr eller bidrage til omkostninger i forbindelse med infrastruktur. En del af Faellesskabets bidrag til et net kan dog anvendes til at daekke udgifter til »infrastrukturudstyr«, naar det er noedvendigt for at bistaa en postdoktoral forsker, der har modtaget et stipendium inden for rammerne af dette program eller under programmet »Menneskelige ressourcer og mobilitet« med at etablere et nyt forskerhold i en af Faellesskabets ugunstigt stillede regioner (1).

2. Adgang til store anlaeg

Et stort anlaeg er et anlaeg, som er sjaeldent i Faellesskabet, som er dyrt at anlaegge og vedligeholde, men saa vigtigt for forskningen, at det berettiger en vaesentlig indsats paa faellesskabsplan, saaledes at forskeres adgang hertil lettes, og anlaegget derfor udnyttes mere effektivt. Flere smaa anlaeg, der supplerer hinanden, og som er beliggende samme sted kan ogsaa betragtes som et stort anlaeg, hvis de i oevrigt svarer til ovenstaaende beskrivelse af et stort anlaeg.

Adgang til store anlaeg finansieres af Faellesskabet paa grundlag af foelgende kriterier:

- anlaeggets kvaliteter, saerlig forsoegsmulighedernes originalitet og raekkevidde, samt den videnskabelige, tekniske og logistiske infrastrukturkapacitet

- omfanget af den interesse, som potentielle nye brugere med rimelig tydelighed har vist for anlaegget

- faellesskabsstoettens omkostningseffektivitet

- vaerdien for Faellesskabet, naar det drejer sig om at styrke det videnskabelige og tekniske potentiale i mindre gunstigt stillede regioner.

For saa vidt angaar forslag til forbedring af faciliteter ydes der kun faellesskabsstoette, hvor faciliteterne anvendes af flere lande. Udvaelgelseskriterierne omfatter foelgende forhold:

- faciliteternes forventede kapacitetsudvidelse, der kan give forskere bedre adgang

- den paataenkte udviklings interesse for Europa, saerlig om den er original og supplerer eksisterende faciliteter andetsteds (udvikling, som medfoerer et duplikat af udstyr og ydeevne, der findes i andre anlaeg i Faellesskabet, vil ikke blive finansieret).

Aktioner med omkostningsdeling

Faellesskabets stoette vil daekke 100 % af de yderligere omkostninger, der goer det muligt for forskere, som har en anden nationalitet end vaertsorganisationen, at anvende eksisterende anlaeg. Nye brugere og forskere, der kommer fra andre lande end det land, hvori anlaegget er beliggende, har prioritet. Der gives stoette til daekning af forskernes rejse- og leveomkostninger, forskeres betaling for anvendelse af anlaegget (herunder gebyrer for introduktionskurser for nye brugere) og til offentliggoerelse og udbredelse af videnskabelige resultater. En saadan stoette maa ikke anvendes til indkoeb af varigt udstyr eller bidrage til infrastrukturomkostninger.

Hvis anlaeggene forbedres vil faellesskabsfinansieringen hoejst daekke 50 % af omkostningerne ved projektet, idet deltagelsen nedsaettes gradvis jo naermere projektet er paa markedet. De universiteter og oevrige institutioner, der ikke har analytiske budgetregnskaber, vil modtage godtgoerelse paa grundlag af de samlede yderligere omkostninger. Hvor der i forbindelse med dette programs maalsaetninger skal anskaffes udstyr, vil faellesskabsstoetten staa i forhold til den brug af udstyret, der goeres i forbindelse med programmet.

Specifikke stoetteforanstaltninger

Specifikke stoetteforanstaltninger (undersoegelser, seminarer, workshops osv.) kan ogsaa modtage stoette med henblik paa en bedre informationsudveksling mellem de store anlaeg og europaeiske forskere om emner af faelles interesse, som supplerer den indsats, der goeres paa nationalt og internationalt plan.

3. Uddannelse gennem forskning

Deltagerne i denne aktion bestaar dels af forskere med en doktorgrad eller et tilsvarende uddannelsesniveau, som oensker at uddanne eller specialisere sig uden for deres hjemland, dels af de forskningsinstitutioner, som modtager dem.

Forskerne skal vaere statsborgere i en af Faellesskabets medlemsstater eller i et associeret land.

Forskningsinstitutterne skal vaere en juridisk person, der er etableret i Faellesskabet eller i et associeret land, og som er i stand til at tilbyde uddannelse gennem forskning.

Aktionen finansieres gennem EF-stoette til uddannelse og mobilitet til daekning af forskernes mobilitets- og leveomkostninger, og er et passende bidrag til bl. a. modtagerlaboratoriers forsknings- og managementudgifter. Hensigten med de kommende ordninger er at sikre forskere inden for alle programmer og alle medlemsstater ensartede loen- og stoetteforhold under hensyn til lokale omstaendigheder. Uddannelsens varighed kan vaere fra tre maaneder til tre aar.

Uddannelsesprogrammet skal omfatte forskning inden for alle de eksakte videnskaber og naturvidenskaber, oekonomi og management samt samfundsvidenskab og humaniora, som bidrager til opnaaelse af Faellesskabets FTU-maalsaetninger.

Betingelser for at modtage stoette

Foelgende akademikere kan modtage stoette:

- personer paa postdoktoralt-niveau: phd, doktorat eller lignende eller mindst fire aars heltidsforskning efter afsluttet universitetseksamen

- erfarne forskere: mindst otte aars forskningsarbejde paa heltid efter afsluttet universitetseksamen

- personer med afsluttet universitetseksamen: afsluttet eksamen fra et universitet eller en institution paa lignende niveau, som giver direkte adgang til arbejde paa phd-niveau eller lignende.

Hjemrejsestoette

Hjemrejsestoette, der tildeles for en periode paa et aar, er forbeholdt forskere, der kommer fra ugunstigt stillede regioner, og som har modtaget stoette til uddannelse gennem forskning i mindst to aar. Stoetten skal goere det muligt for forskeren at vende tilbage til oprindelsesregionen, som han skal bevise, at han har tilknytning til (foedested eller bopael i en laengere periode i de naermest forudgaaende aar). Ansoegninger om en saadan stoette kan indgives seks maaneder foer udloebet af uddannelsesperioden; der foretages en foreloebig vurdering og den endelige godkendelse og udbetaling af stoetten er betinget af, at uddannelsesprojektet er gennemfoert tilfredsstillende.

Udvaelgelseskriterier

Curriculum vitae

Forskningserfaring

Forslagenes videnskabelige interesse

Nyttevaerdien og den praktiske gennemfoerelse af arbejdet

Modtagerlaboratoriets egenskaber og kompetence.

Forskerne indsender selv ansoegningerne med godkendelse fra den institution, hvor han oensker at uddanne sig.

Indkaldelse af projektforslag

Der vil regelmaessigt paa forud meddelte datoer blive indkaldt projektforslag, saa laenge programmet koerer

4. Ledsageforanstaltninger

De ledsageforanstaltninger, der er omhandlet i bilag I, omfatter navnlig:

- udviklingen af et system af euro-konferencer

- afholdelse af praktiske kurser i laboratorier, blandt andet industrilaboratorier, for at forskerne kan stifte bekendtskab med metoder og teknikker, der er nye eller mindre anvendt. Disse kurser vil, naar det rent praktisk kan lade sig goere, blive afholdt i Faellesskabets ugunstigt stillede regioner

- sommerkurser eller tilsvarende aktiviteter, der bidrager til unge forskeres uddannelse

- tildeling af priser til universitetsstuderende og en konkurrence for talentfulde unge videnskabsfolk paa undervisningssystemets sekundaertrin

- undersoegelse af kvindelige forskeres deltagelse i programmet og af foranstaltninger, der kan ivaerksaettes for at forbedre forholdene paa dette omraade

- fremme af de ugunstigt stillede regioners deltagelse i programmet

- offentliggoerelse og udbredelse under anvendelse af alle passende midler af programmets maalsaetninger, naermere betingelser for deltagelse, gennemfoerelse og resultater

- tilrettelaeggelse af seminarer som forum for debat med stipendiaterne om programmets betydning for deres videnskabelige aktiviteter og karriere

- evaluering af den oekonomiske og samfundsmaessige virkning og de eventuelle teknologiske risici som foelge af de aktioner, der gennemfoeres som led i programmet

- regelmaessig evaluering i direkte samraad med medlemsstaterne af de fremskridt med hensyn til samhoerigheden, der goeres i forbindelse med programmet

- undersoegelse af muligheden for at tilrettelaegge fjernundervisning for de ugunstigt stillede regioner i Faellesskabet i naer tilknytning til andre faellesskabsprogrammer

Der vil regelmaessigt blive indkaldt forslag til euro-konferencer, praktiske kurser og sommerkurser. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa unge forskeres deltagelse, idet det sikres, at ovennaevnte aktiviteter er af en hoej videnskabelig kvalitet.

Finansiering

De valgte ledsageforanstaltninger omfattes af en kontrakt mellem Kommissionen og forslagsstilleren (-erne). Der kan vaere tale om et bidrag fra Faellesskabet paa op til 100 % af de accepterede omkostninger.

(1) Maal nr. 1 i forordning (EOEF) nr. 2081/93 (EFT nr. L 193 af 31. 7. 1993, s. 5) og maal nr. 6 i protokol nr. 6 om saerlige bestemmelser for maal nr. 6 i forbindelse med strukturfondene i Finland og Sverige.