KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1023/97 af 6. juni 1997 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på import af flade paller af træ med oprindelse i Polen og om godtagelse af tilsagn afgivet af visse eksportører i forbindelse med den pågældende import

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (2), særlig artikel 7 og 8,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) I juli 1990 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende indførslen af flade paller træ med oprindelse i Polen.

Proceduren indledtes på grundlag af en klage indgivet af Anton Heggenstaller AR, Unterbernbach/Bayern, Tyskland, der optrådte på vegne af FEFPEB (Fédération des fabricants de palettes et emballages en bois), der på sin side optrådte på vegne af alle medlemsorganisationerne af producenter i Frankrig, Tyskland, Italien, Nederlandene, Portugal, Sverige og Det Forenede Kongerige og endvidere på vegne af flere individuelle producenter i Fællesskabet. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare med oprindelse i Polen, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde indledningen af en procedure.

(2) Kommissionen underrettede officielt de producenter, eksportører og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet og klagerne om indledningen af undersøgelsen og gav de direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt.

(3) I betragtning af det store antal økonomiske aktører, der er involveret i proceduren, benyttedes der stikprøveteknik for eksportørerne og EF-producenterne. Kommissionen sendte spørgeskemaer til de eksportselskaber, der indgik i stikprøven, til eksportører, som anmodede om individuel behandling, til en importør i Fællesskabet, som var forretningsmæssigt forbundet med disse eksportører, og til de selskaber, der indgik i stikprøven af EF-producenter.

(4) Kommissionen efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at træffe foreløbig afgørelse i sagen, og den aflagde kontrolbesøg hos en række producenter i Fællesskabet, producenter eksportører i Polen og hos en importør i Fællesskabet, som var forretningsmæssigt forbundet med polske eksportører. De producenter/eksportører i Polen og den forbundne importør i Fællesskabet, hos hvem der er foretaget undersøgelser, er anført nedenfor:

a) Producenter/eksportører i Polen:

- PPHU Alpa, Spolka z o.o., Dobrzyca

- PPHiU Eldagran, Slawoborze

- Intur-KFS, Spolka z o.o., Inowroclaw

- ZPH Palettenwerk Kazimierz Kozik, Bystra Podhalanska

- Paletex, Roman Panasiuk, Warszawa

- PPHU Palimex, Spolka z o.o., Wloszakowice

- RSP Rzecko, Choszczno

- Sabelmar Import-Export, Konczyce Male

- Tor-Pal, Spolka z o.o., Kwidzyn

- ZPPD, Zielona Gora.

b) Importør i Fællesskabet:

- Palettenservice Brigitte Möncke, Hamburg, Tyskland.

(5) I betragtning af den meget negative situation, som EF-erhvervsgrenen befandt sig i, ifølge resultaterne af undersøgelsen af den forvoldte skade, ansås det ikke for behørigt at fremhæve de selskaber, der indgik i stikprøven af EF-producenter (jf. betragtning 33 og 34), ved at anføre deres navne i den foreliggende forordning. Dette ville kunne få negative følger for deres kommercielle forbindelser med kunder og leverandører.

(6) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. januar 1994 til den 31. december 1994 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af spørgsmålet om den forvoldte skade omfattede perioden fra den 1. januar 1991 til udgangen af undersøgelsesperioden.

(7) Den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, og de polske eksportørers dumping er blevet fastlagt på grundlag af faktiske oplysninger indhentet i Fællesskabets område indbefattet de nye medlemsstater Østrig, Finland og Sverige, også for perioden forud for tiltrædelsen. Eftersom eventuelle foranstaltninger vil være gældende for import til Fællesskabet som helhed, bør undersøgelsen således også omfatte Fællesskabet som helhed.

B. DEN AF UNDERSØGELSEN OMFATTEDE VARE OG SAMME VARE

(8) Den af undersøgelsen omfattede vare er flade paller af træ henhørende under KN-kode 4415 20 20. Der er tale om flade, transportable platforme af træ, som anvendes til håndtering, oplagring og transport af varer og materialer. Flade paller af træ fremstilles enten på bestilling eller efter standardspecifikationer, såsom EUR-paller, der er den vigtigste standardtype i henseende til de handlede mængder, samt de forskellige CP-paller, nemlig CP1, CP3 og CP5.

(9) Det konstateredes, at alle typer af paller, uanset om de solgtes på det polske marked, eksporteredes fra Polen til Fællesskabet eller fremstilledes af EF-erhvervsgrenen, har samme anvendelsesformål, og at deres fysiske og tekniske egenskaber er identiske eller tæt op ad hinanden. Alle disse paller ansås derfor i overensstemmelse med artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96, i det følgende benævnt »grundforordningen«, for at være samme vare.

C. DUMPING

1. Stikprøver

(10) I betragtning af det store antal polske producenter/eksportører, der gav udtryk for, at de var rede til at samarbejde med Kommissionen om gennemførelse af proceduren og fremlagde tilstrækkelige oplysninger (56 selskaber), besluttede Kommissionen at begrænse undersøgelsen til et rimeligt antal parter, og den udvalgte et repræsentativt antal bestående af otte selskaber på grundlag af de oplysninger, der forelå på tidspunktet for udvælgelsen, og i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen. Den endelige udvælgelse fandt sted i samråd med klageren, de polske myndigheder og de samarbejdsvillige polske eksportører og med disse parters samtykke.

De udvalgte otte selskaber er følgende:

- PPHiU Eldagran, Slawoborze

- Eurohandels, Spolka z o.o., Szczecin

- Intur-KFS, Spolka z o.o., Inowroclaw,

- Biuro Handlowe Jawar Export-Import, Trzebnica,

- ZPH Palettenwerk Kazimierz Kozik, Bystra Podhalanska

- RSP Rzecko, Choszczno

- Sabelmar Import-Export, Konczyce Male

- ZPPD, Zielona Gora.

(11) Desuden anmodede to polske eksportører, som ikke indgik i stikprøven, om individuel behandling i proceduren. Kommissionen imødekom i overensstemmelse med artikel 17, stk. 3, i grundforordningen denne anmodning i betragtning af, at proceduren ikke i medfør af artikel 24 i grundforordningen var undergivet obligatoriske frister, og de individuelle undersøgelser ville derfor ikke hindre en rettidig afslutning af undersøgelsen. De individuelt behandlede selskaber er:

- PPHU Alpa, Spolka z o.o., Dobrzyca

- PPHU Palimex, Spolka z o.o., Wloszakowice.

(12) En polsk eksportør, der var udvalgt til at indgå i stikprøven, besvarede ikke spørgeskemaet. En anden polsk eksportør, som ikke fremstillede paller og ikke solgte paller på hjemmemarkedet, besvarede spørgeskemaet, men den pågældendes leverandører, hvis medvirken var nødvendig for at fastsætte den normale værdi, nægtede at medvirke. Kommissionen måtte derfor se bort fra de oplysninger, som den pågældende eksportør meddelte.

(13) Under disse omstændigheder anså Kommissionen det for hensigtsmæssigt at lade yderligere to producenter indgå i den oprindelige stikprøve for at styrke repræsentativiteten, både i kvantitativ henseende og i relation til vilkårene på det polske marked for paller.

Nævnte to selskaber er:

- Paletex, Roman Panasiuk, Warszawa

- Tor-Pal, Spolka z o.o., Kwidzyn.

(14) En del af de selskaber, der indgår i stikprøven, og en del af de øvrige samarbejdsvillige selskaber, er medlemmer af den polske sammenslutning af producenter af EUR-paller. Medlemmerne af denne sammenslutning har krævet at blive behandlet særskilt i forhold til ikke-medlemmer med den begrundelse, at der er langt større sandsynlighed for, at sidstnævnte, som er ikke-organiserede, små producenter, eksporterer til dumpingpriser.

(15) Det fremgår imidlertid af undersøgelsen, at der ikke foreligger væsentlige forskelle mellem de to grupper af selskaber, som vil kunne begrunde særskilt behandling.

2. Normal værdi

(16) Den normale værdi måtte almindeligvis beregnes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen, eftersom salget på hjemmemarkedet enten ikke fandt sted i tilstrækkelige mængder eller i normal handel. Ved beregningen af den normale værdi for en bestemt type paller benyttedes de salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA& G), som påløb hos den pågældende producent ved salg på hjemmemarkedet af denne type eller andre typer, forudsat at salget havde fundet sted i tilstrækkelige mængder. Den fortjeneste, som den pågældende producent havde opnået ved salg på hjemmemarkedet af andre typer, benyttedes, når disse salg havde fundet sted i tilstrækkelige mængder og i normal handel. I andre tilfælde beregnedes SA& G og fortjeneste på grundlag af det vejede gennemsnit af henholdsvis de SA& G, der påløb hos andre undersøgte producenter i forbindelse med hjemmemarkedssalget af tilsvarende typer, og den fortjeneste, som disse producenter opnåede på dette salg.

(17) Kun for én producent kunne den normale værdi for alle typer, der eksporteredes til Fællesskabet, fastsættes på grundlag af de faktiske priser på hjemmemarkedet ved salg til uafhængige kunder af tilsvarende typer, idet det pågældende salg fandt sted i tilstrækkelige mængder og i normal handel.

(18) For en type, der eksporteredes til Fællesskabet af otte af de undersøgte producenter, solgte de seks ikke en tilsvarende type på hjemmemarkedet enten i tilstrækkelige mængder eller i normal handel. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i grundforordningen fastsattes den normale værdi for den pågældende type, for så vidt angår fem af nævnte seks producenter på grundlag af den vejede gennemsnitspris for de øvrige to undersøgte producenter, som solgte den pågældende type på hjemmemarkedet i tilstrækkelige mængder og i normal handel. Med hensyn til den sjette producent beregnedes den normale værdi i overensstemmelse med den i betragtning 16 omhandlede metode, idet det viste sig, at den vejede gennemsnitspris for nævnte to andre producenter var lavere end den pågældende producents produktionsomkostninger for den pågældende type, som solgtes på hjemmemarkedet i tilstrækkelige mængder.

3. Eksportpris

(19) Eksportprisen fastsattes generelt på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for de paller, der solgtes til eksport til uafhængige importører i Fællesskabet.

(20) En producent solgte en del af sine paller til et uafhængigt selskab i Polen, som derefter eksporterede pallerne til Fællesskabet. Eftersom producenten var bekendt med pallernes bestemmelsessted, ansås de for at være solgt til eksport til Fællesskabet af den pågældende producent. Eksportprisen for det pågældende salg fastsattes følgelig på grundlag af de priser, som den uafhængige polske eksportør faktisk havde betalt eller skulle betale til den undersøgte producent.

(21) For to producenters vedkommende gik al eksport til Fællesskabet til den samme med de pågældende forbundne importør og til priser, som ikke ansås for pålidelige. Det besluttedes derfor i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen at beregne eksportprisen for disse producenter på grundlag af de priser, hvortil de importerede varer første gang videresolgtes til en uafhængig køber i Fællesskabet. For at nå frem til en pålidelig eksportpris blev der foretaget en justering for at tage hensyn til alle omkostninger, der påløb hos importøren mellem indførsel og videresalg, og et beløb til dækning af fortjeneste. Fortjenesten fastsattes på grundlag af den fortjeneste, som en uafhængig importør i Fællesskabet normalt opnår.

4. Sammenligning

(22) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen sammenlignedes den vejede gennemsnitlige normale værdi for hver palletype for alle eksporttransaktioner til Fællesskabet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende type. Sammenligningerne fandt sted på grundlag af priser ab fabrik og i samme handelsled. For at sikre en rimelig sammenligning tog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen hensyn til forskelle, der angiveligt påvirkede priserne og sammenligneligheden heraf, hvis dette påvistes at være tilfældet.

(23) To producenter krævede en justering for forskelle i rabatter. Kommissionen kunne ikke indrømme en sådan justering, da producenterne ikke kunne godtgøre, at der faktisk ydedes rabat som påstået eller forelå aftale herom.

(24) Flere selskaber krævede justering for forskelle i handelsled mellem salg til eksport og på hjemmemarkedet, idet de angiveligt udelukkende solgte til handelsselskaber i Fællesskabet, medens de i Polen udelukkende eller hovedsagelig solgte til den endelige bruger.

For én af de to producenter, hvis normale værdi var fastsat på grundlag af deres egne hjemmemarkedspriser, indrømmede Kommissionen ikke nogen justering for forskelle i handelsled, eftersom der ikke kunne konstateres konsekvente og tydelige forskelle i sælgers priser og funktioner i de forskellige handelsled på hjemmemarkedet. For den anden producent indrømmedes der imidlertid en særlig justering, selv om en foreliggende forskel i handelsled ikke kunne kvantificeres, fordi der kun var ét handelsled på hjemmemarkedet. Hvad angår producenter, for hvilke den normale værdi måtte beregnes, var denne allerede fastsat for samme handelsled som eksportsalget, og det var derfor ikke nødvendigt at foretage nogen justering for forskelle i handelsled.

(25) Til omregning af fakturabeløbene for eksporttransaktionerne, som var fastsat i EF-valutaer (hovedsagelig DM), til indenlandsk valuta (Zloty), krævede fire producenter, at man benyttede den vekselkurs der gjaldt 60 dage efter fakturadato i stedet for vekselkursen på fakturadatoen. Til støtte for dette krav henviste disse producenter til artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen og den kontinuerlige devaluering af zloty i løbet af undersøgelsesperioden. Kommissionen indrømmede ikke en sådan justering, da formålet med artikel 2, stk. 10, litra j), er at give eksportørerne tid til at justere deres eksportpriser, så de afspejler vedvarende bevægelser i vekselkurserne. Det følger heraf, at denne artikel ikke åbner mulighed for en justering, hvor der tages hensyn til svingninger i vekselkursen, som indtræffer efter salgsdatoen.

5. Dumpingmargen

a) Samarbejdsvillige producenter i stikprøven

(26) Af den sammenligning, der er beskrevet i betragtning 22, fremgår det, at der finder dumping sted for seks producenters vedkommende. For to producenter konstateredes der ikke dumping. De foreløbige dumpingmargener for de otte producenter udtrykt i procent af importprisen, frit Fællesskabets grænse, udgør:

>TABELPOSITION>

b) Individuelt behandlede producenter

(27) Af ovennævnte sammenligning fremgår det, at der finder dumping sted, for så vidt angår de to individuelt behandlede producenter (PPHU Alpa, Spolka z o.o., Dobrzyca og PPHU Palimex, Spolka z o.o., Wloszakowice). I betragtning af, at de to producenter er indirekte forbundet med hinanden gennem den samme med dem forbundne importør, fastsattes der kun en enkelt dumpingmargen for disse producenter for at udelukke, at fremtidig eksport til Fællesskabet dirigeres via det selskab, der har den laveste dumpingmargen. Den pågældende dumpingmargen fastsattes på grundlag af det vejede gennemsnit af producenternes individuelle dumpingmargener og udgør 6,3 %.

c) Andre samarbejdsvillige producenter, der ikke indgår i stikprøven

(28) For at fastsætte dumpingmargenen for de samarbejdsvillige polske producenter, der ikke indgik i stikprøven, beregnede Kommissionen som fastsat i artikel 9, stk. 6, i grundforordningen en vejet gennemsnitlig dumpingmargen for producenterne i stikprøven.

(29) Med henblik på denne beregning blev der i overensstemmelse med artikel 9, stk. 6, i grundforordningen set bort fra minimalmargener og margener, der var fastsat på grundlag af de mest pålidelige oplysninger, der forelå.

(30) På grundlag af ovennævnte beregning fastsattes der en vejet gennemsnitlig dumpingmargen på 6,3 %.

d) Ikke-samarbejdsvillige selskaber

(31) For de to producenter, der indgik i stikprøven, men som ikke var rede til at medvirke i undersøgelsen, og for alle andre ikke-samarbejdsvillige producenter i Polen, måtte de foreløbige dumpingmargener fastsættes på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Med henblik herpå benyttedes den højeste dumpingmargen, der var fastsat for undersøgte producenter, dvs. 10,6 %. Uanset den betydelige del af den samlede eksport fra Polen til Fællesskabet, som de samarbejdsvillige producenter tegnede sig for, ville det således i overensstemmelse med artikel 18, stk. 6, i grundforordningen være en belønning af manglende samarbejdsvilje at antage, at dumpingmargenen for selskaber, som ikke var samarbejdsvillige, eller som ikke gav sig til kende, er lavere end den højeste dumpingmargen, der er fastsat for en undersøgt samarbejdsvillig producent.

D. ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET

1. Definition

(32) De EF-producenter, der støttede klagen i denne procedure, tegnede sig for en betydelig del af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare, jf. artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.

En importør påstod, at flere producenter i Fællesskabet importerede de paller, der angiveligt eksporteredes til dumpingpriser fra Polen. Det fremgår imidlertid af undersøgelsen, at de mængder af paller, som nogle EF-producenter importerede fra Polen, var forholdsvis små sammenlignet med størrelsen af disse producenters produktion, og at deres hovedinteresse fortsat var produktionen af paller i Fællesskabet. Den pågældende begrænsede import var en forsvarsreaktion mod lavprisimporten fra Polen.

Det ville følgelig ikke være berettiget at holde producenter, der importerer paller fra Polen, uden for definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet. De EF-producenter, der støttede klagen, udgør således den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet som defineret i artikel 4, stk. 1, i grundforordningen.

2. Stikprøver

(33) I betragtning af det store antal selskaber, der støttede klagen, og som hovedsagelig har hjemsted i Frankrig, Tyskland, Italien, Nederlandene, Sverige, Det Forenede Kongerige og Portugal, fulgtes følgende fremgangsmåde: Som et første skridt konstateredes det, at det franske, italienske, nederlandske og tyske marked var repræsentativt for EF-markedet som helhed. Disse medlemsstater, i det følgende benævnt »udvalgte markeder«, tegner sig således tilsammen for langt størstedelen af den samlede produktion i Fællesskabet og den samlede import fra Polen af den pågældende vare, nemlig over 70 % af den samlede produktion og over 85 % af den samlede import fra Polen.

(34) Som et næste skridt begrænsedes i overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen undersøgelsen af EF-erhvervsgrenens situation til at omfatte nogle af producenterne i ovennævnte »udvalgte markeder«, idet der udvalgtes en stikprøve.

Denne stikprøve af producenter, i det følgende benævnt »stikprøven«, tegnede sig for en repræsentativ del af EF-erhvervsgrenens produktion og salg, som Kommissionen anså det for muligt at undersøge inden for en rimelig periode. Stikprøven omfattede ni producenter i de udvalgte markeder, og de var udvalgt blandt dem, der havde givet udtryk for støtte til klagen.

Der udvalgtes tre producenter i Tyskland og to i hvert af ovennævnte tre markeder. Udvælgelsen fandt sted på grundlag af omsætning, geografisk beliggenhed i hver medlemsstat og en vis varesammensætning.

I overensstemmelse med artikel 17 i grundforordningen underrettedes alle interesserede parter om denne udvælgelse, og ingen gjorde indsigelse herimod.

E. SKADE

(35) På grundlag af definitionen af erhvervsgrenen i Fællesskabet og ovennævnte stikprøve er spørgsmålet om skade, som defineret i artikel 3, stk. 2, 3 og 5, i grundforordningen, blevet undersøgt på grundlag af to kategorier af oplysninger. Den første kategori vedrører EF-erhvervsgrenens situation og det pågældende salg samt indikatorer for markedsandel, produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse og beskæftigelse. De relevante oplysninger indhentedes og efterprøvedes hos de nationale sammenslutninger af palleproducenter og hos medlemsstaternes myndigheder. Den anden kategori af oplysninger omfatter resultatrelaterede skadesindikatorer for de enkelte selskaber i stikprøven i form af rentabilitet, prisudvikling, prisunderbud og målprisunderbud. Sidstnævnte data indhentet hos stikprøveparterne er blevet kontrolleret mod de oplysninger, der er indhentet hos myndighederne i medlemsstaterne og hos nævnte nationale sammenslutninger.

Der blev set bort fra EF-producenternes import af polske paller ved fastlæggelsen af de skadesfaktorer, der var relevante for EF-erhvervsgrenen.

1. Forbrug i Fællesskabet

(36) Det samlede forbrug i Fællesskabet blev fastlagt på grundlag af den samlede import til Fællesskabet af paller plus det samlede salg af paller fremstillet i Fællesskabet minus den samlede eksport af paller fra Fællesskabet til tredjelande. Fra 1991 til 1994 lå forbruget udtrykt i tons ret stabilt omkring 5 200 000 tons.

2. Dumpingimportens omfang og markedsandel

(37) Fra 1991 til udgangen af undersøgelsesperioden steg importen fra Polen fra 297 000 tons til 557 000 tons, altså en stigning på 87 %.

(38) Kommissionen fastslog, at dumpingimporten fra Polen tegnede sig for en markedsandel i Fællesskabet, som steg fra 5,7 % til 10,6 % altså med 86 %.

3. Prisniveau og prissammenligning i Fællesskabet

a) Gennemsnitsprisen for dumpingimporten fra Polen

(39) Den gennemsnitlige importpris for de polske paller globalt set, dvs. omfattende alle forskellige modeller af importerede paller, beregnet på grundlag af Eurostat's importstatistikker faldt fra 212 ECU i 1991 til 157 ECU i undersøgelsesperioden, altså med 26 %.

(40) På grundlag af data meddelt af de samarbejdsvillige polske eksportører, der indgik i stikprøven, beregnedes den gennemsnitlige cif-pris pr. ton for undersøgelsesperioden til 158 ECU, altså et resultat, der var i overensstemmelse med den gennemsnitlige importpris, der beregnedes for den samlede import fra Polen.

b) Prisudviklingen for EF-erhvervsgrenen

(41) Det konstateredes, at for stikprøven udviste den samlede prisudvikling for salg af alle typer af paller i Fællesskabet mellem 1991 og undersøgelsesperioden et fald på 7,5 %.

(42) Endvidere undersøgtes udviklingen i stikprøvens priser på de udvalgte markeder, hvor konkurrencen fra de polske varer er særlig følelig. Denne undersøgelse blev foretaget for de modeller af paller, der udgør hovedparten af både importen fra Polen og stikprøvens salg i Fællesskabet, nemlig EUR-paller og paller af typerne CP1, CP3 og CP5. Af denne undersøgelse fremgik det, at priserne faldt med over 15 % i ovennævnte periode.

c) Prisunderbud

(43) De undersøgte polske producenters videresalgspriser til uafhængige købere i Fællesskabet sammenlignedes med stikprøvens priser for identiske modeller på de udvalgte markeder og i samme handelsled.

De identiske modeller, der sammenlignedes, var EUR-paller og paller af typerne CP1, CP3 og CP5.

(44) Salget af ovennævnte palletyper tegnede sig for den største del af stikprøvens samlede omsætning i undersøgelsesperioden. Det konstateredes også, at ovennævnte modeller i høj grad var repræsentative for de undersøgte polske eksportørers samlede eksportomsætning ved salg til Fællesskabet i samme periode.

(45) På grundlag af ovennævnte konstateredes der underbudsmargener på mellem 2 og 31 % for de pågældende polske eksportører. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen udtrykt i procent af stikprøvens videresalgspris udgjorde 14 %.

4. EF-erhvervsgrenens situation

a) Salg

(46) EF-erhvervsgrenens salg faldt mellem 1991 og undersøgelsesperioden med 7 %, nemlig fra ca. 2 921 000 tons til 2 716 000 tons.

b) Markedsandel

(47) Som resultat af ovennævnte nedgang i salget faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel fra 55,8 % i 1991 til 51,6 % i 1994, dvs. med 7,5 %.

c) Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

(48) Mellem 1991 og undersøgelsesperioden faldt EF-erhvervsgrenens produktion med 6,6 %, nemlig fra 2 861 000 tons til 2 674 000 tons.

I samme periode lå EF-erhvervsgrenens samlede kapacitet på et uændret niveau på ca. 3 100 000 tons. Kapacitetsudnyttelsen faldt imidlertid med 5 procentpoint, nemlig fra 91 % til 86 %.

d) Beskæftigelse

(49) Mellem 1991 og 1994 faldt antallet af beskæftigede i EF-erhvervsgrenen med 2 800, svarende til 14 %. I samme periode forsvandt desuden mere end 100 små og mellemstore virksomheder inden for den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet.

e) Rentabilitet

(50) Den gennemsnitlige fortjeneste på salget af den pågældende vare faldt fra en fortjeneste på 1,5 % af omsætningen til et tab på 2,9 % i undersøgelsesperioden.

5. Konklusion vedrørende skade

(51) For alle skadesfaktorer var der tale om en negativ udvikling i den betragtede periode. Det er navnlig konstateret, at EF-erhvervsgrenen har registreret en nedgang i salgspriserne og lidt finansielle tab. Dette er resultatet af undersøgelsen til trods for, at visse faktorer, såsom salget, udviste en forbedring fra 1993 og indtil undersøgelsesperioden. Denne forbedring skal imidlertid ses på baggrund af markedsopsvinget på 9 % i samme periode.

(52) Selv om EF-erhvervsgrenen sænkede priserne betydeligt i perioden fra 1991 til 1994, måtte den i et stagnerende marked registrere en nedgang i markedsandelen, medens de polske eksportører fortsat øgede deres andel.

EF-erhvervsgrenens produktion, salg og kapacitetsudnyttelse faldt ligeledes. Beskæftigelsessituationen var meget negativ, og forringelsen af rentabiliteten sammen med tilbagegang i salget havde negative følger for EF-erhvervsgrenens likviditet og mulighed for at tilvejebringe kapital.

(53) Ovenstående analyse af skadesfaktorerne viser, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i den af undersøgelsen omfattede periode.

F. ÅRSAGEN TIL SKADEN

(54) For at sikre, at skade, der skyldes andre faktorer end dumpingimporten, ikke tilskrives sidstnævnte, undersøgte Kommissionen, om den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, er forårsaget af dumpingimporten fra Polen, eller om andre faktorer kan have forårsaget eller bidraget hertil.

Sådanne andre faktorer, som kan have haft indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation, er konkurrencen fra andre producenter i Fællesskabet, anden import end importen fra Polen og de økonomiske vilkår i hele den periode, der er omfattet af undersøgelsen, navnlig en eventuel nedgang i efterspørgslen.

1. Dumpingimportens følgevirkninger

(55) Det konstateredes, at paller fremstillet i Fællesskabet var i direkte konkurrence på EF-markedet med de paller, der importeredes fra Polen. Der er i det væsentlige tale om priskonkurrence i betragtning af, at pallerne hovedsagelig fremstilles efter standardspecifikationer, og at der ikke foreligger væsentlige kvalitetsforskelle mellem importerede paller og paller fremstillet i Fællesskabet. Begge typer sigter mod samme kunder og sælges gennem de samme salgskanaler i hele EF-markedet. Lavprisimport til et så gennemsigtigt marked havde derfor en direkte negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

(56) Som det fremgår af ovennævnte undersøgelsesresultater, er der sammenfald mellem forværringen af EF-erhvervsgrenens situation i henseende til salg, produktion, markedsandel, beskæftigelse og rentabilitet og væksten i lavprisimporten fra Polen til priser, der var væsentligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser.

(57) For at illustrere virkningerne af dumpingimporten fra Polen og den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, har Kommissionen på globalt plan særskilt analyseret de skadesfaktorer, der var relevante for EF-erhvervsgrenen på de udvalgte markeder, hvor polske lavprispaller er til stede i det største omfang.

Det er for disse markeder fastslået, at importen fra Polen steg med 88 % fra 1991 til 1994, medens EF-erhvervsgrenens markedsandel gik tilbage med 12 %, salget faldt med 11 %, produktionen med 12 %, kapacitetsudnyttelsen med 9 % og beskæftigelsen med 22 %.

(58) Forværringen af EF-erhvervsgrenens økonomiske situation på de udvalgte markeder er endnu mere udtalt, end det var tilfældet for Fællesskabet som helhed. Denne konklusion forstærkes af, at EF-erhvervsgrenen som beskrevet i betragtning 42 udsattes for større prisfald på disse markeder.

(59) Af en analyse af både de polske eksportørers og EF-erhvervsgrenens resultater på hele EF-markedet fremgik det endvidere, at både da forbruget faldt i 1993 og steg igen i 1994, havde dumpingimporten fra Polen konsekvent og konstant en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.

(60) Uanset en nedgang i forbruget på mere end 5 % i 1993 sammenholdt med 1992, steg importen fra Polen med 8 % målt i mængde og markedsandelen herfor med to procentpoint, medens den gennemsnitlige importpris for polske paller faldt med 12 %. I samme periode faldt EF-erhvervsgrenens salg og produktion med 3 % trods et fald i salgspriserne på i gennemsnit 8 %. Dette resulterede i en yderligere forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation, som det fremgik af det negative resultat i 1993 (et tab på 2,7 % af omsætningen).

(61) I 1994 (undersøgelsesperioden) steg EF-erhvervsgrenens salg på trods af en forøgelse af forbruget på 9 % i forhold til 1993, kun med 5 %, med en deraf følgende yderligere nedgang i markedsandelen på 2 % og negative finansielle resultater, selv om salgsprisen steg med 4 %. Samtidig reducerede eksportørerne af de polske paller fortsat deres salgspriser med det resultat, at deres salg steg med 34 % og deres markedsandel med 39 %.

(62) Konklusionerne af ovenstående detaljerede analyse og årsagssammenhængen mellem den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, og dumpingimporten fra Polen, forstærkes af undersøgelsesresultaterne vedrørende EF-erhvervsgrenens situation i de udvalgte markeder, hvor de negative virkninger af dumpingimporten fra Polen har været endnu stærkere.

2. Andre faktorer

a) Situationen for andre producenter i Fællesskabet

(63) En analyse af situationen for andre producenter i Fællesskabet viser, at i den periode, der er omfattet af undersøgelsen, har udviklingen i skadesfaktorerne mellem 1992 og undersøgelsesperioden også været negativ for deres vedkommende; deres markedsandel faldt således fra 34,7 % til 33,3 %, dvs. med 4 %, beskæftigelsen faldt med 5 % og kapacitetsudnyttelsen med 4 %.

Det kan på grundlag af de foreliggende oplysninger ikke fastslås, at de øvrige producenter i Fællesskabet anvender en teknologi, der er højere udviklet eller indebærer større produktivitet, end det er tilfældet for den resterende del af palleindustrien. Da eventuelle forskelle mellem de produktionsresultater, som henholdsvis de klagende og de ikke-klagende producenter i Fællesskabet kan opvise, er meget lille, kan den skade, som førstnævnte producenter har lidt, ikke være en følge af deres utilstrækkelige effektivitet.

De øvrige producenter udøver imidlertid traditionelt i tilslutning til fremstillingen af paller en diversificeret handelsvirksomhed (dvs. træ og andre dermed beslægtede varer, reparerede paller m.v.), hvilket forklarer, at de befandt sig i en noget bedre situation end de klagende producenter i undersøgelsesperioden.

(64) Det skal anføres, at de paller, der sælges af mange af de øvrige producenter i Fællesskabet, er beregnet for lokale købere, der bestiller små mængder, medens de klagende producenter sædvanligvis leverer til kunder, der afgiver ordre på store mængder af paller; konkurrencen mellem de to grupper af EF-producenter var derfor ret begrænset. Den negative udviklingstendens i skadesfaktorerne vedrørende de øvrige EF-producenter bekræfter således blot den konklusion, at de også påførtes skade som følge af dumpingimporten fra Polen.

b) Anden import til Fællesskabet

(65) Fra 1991 til undersøgelsesperioden faldt anden import til Fællesskabet med 33 %; denne import hidrører hovedsagelig fra Ungarn, Tjekkiet og Slovakiet, der tilsammen tegner sig for 75 % af al anden import af paller til Fællesskabet. Denne gennemsnitlige importpris var ret stabil, og nedgangen i markedsandelen for denne import, nemlig fra 6 % i 1991 til 4 % i undersøgelsesperioden, var udelukkende til fordel for de polske eksportører. Denne imports eventuelle indvirkning på EF-erhvervsgrenen var derfor også meget begrænset.

c) Økonomiske vilkår

(66) Det fremgår af undersøgelsen, at den generelle lavkonjunktur i Fællesskabet også forårsagede tilbagegang på markedet for paller, hovedsagelig i 1993, som det fremgår af udviklingstendensen for palleforbruget i Fællesskabet. I betragtning af en sådan situations generelle karakter skulle virkningerne heraf imidlertid forventes at berøre alle økonomiske aktører i samme grad. Det fremgår imidlertid af ovenstående analyse, at dette ikke var tilfældet, idet importen til Fællesskabet fra Polen steg, medens EF-erhvervsgrenens salg faldt.

(67) Det fremgår således af undersøgelsen af spørgsmålet om den forvoldte skade, at importen fra Polen i hele undersøgelsesperioden havde en negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation, både i perioden med lavkonjunktur og i perioden derefter, hvor virkningerne af lavkonjunkturen stort set var overvundet i 1994.

På trods af en betydelig fremgang på markedet i 1994 sammenlignet med 1993 forværredes EF-erhvervsgrenens generelle situation således på grund af den stigende import og de meget lave polske priser, som i modsætning til den generelle udviklingstendens stadig faldt i denne periode og dermed hindrede økonomisk fremgang i EF-erhvervsgrenen.

Lavkonjunkturen i Fællesskabet har således nok svækket EF-erhvervsgrenen og alle de øvrige økonomiske aktører, men importen fra Polen har ganske klart hindret fornyet fremgang i opgangsperioden fra 1994.

3. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

(68) I betragtning af, at paller teknisk set er en simpel vare, og at paller med oprindelse i Polen, der eksporteres til Fællesskabet, samt paller, der fremstilles af EF-erhvervsgrenen og sælges på EF-markedet, ifølge det foreliggende var samme vare, som afsattes via de samme salgskanaler i Fællesskabet, fastslår Kommissionen, at dumpingimporten fra Polen har haft en negativ indvirkning på det samlede EF-marked.

Denne virkning forstærkedes af, at markedet for paller er gennemsigtigt, således at EF-producenternes og de polske eksportørers potentielle og faste kunder havde fuldt kendskab til de lave priser.

(69) Af disse grunde og på grundlag af den detaljerede analyse, der er omhandlet i det foregående, fastslår Kommissionen, at dumpingimporten fra Polen har påført EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.

G. FÆLLESSKABETS INTERESSER

1. Generelle bemærkninger

(70) Til trods for de begrænsede oplysninger, som de interesserede parter meddelte Kommissionen, eller som den på anden måde havde adgang til, blev der for så vidt angår Fællesskabet foretaget en vurdering af alle de forskellige økonomiske aktørers interesser. Med henblik herpå og i overensstemmelse med artikel 21 i grundforordningen undersøgte Kommissionen foreløbigt, om det trods undersøgelsesresultaterne vedrørende dumpingimportens skadelige virkninger klart kunne konkluderes, at det ville være i Fællesskabets interesse at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger.

Kommissionen har med henblik herpå undersøgt følgevirkningerne af at indføre, henholdsvis ikke at indføre foranstaltninger.

2. Følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen

(71) Hvad angår EF-erhvervsgrenen fastslog Kommissionen, at selv om denne erhvervsgren i den af undersøgelsen omfattede periode var konkurrencedygtig og levedygtig som helhed, forværredes dens økonomiske situation, som det klart fremgik af den stærke priskonkurrence og de finansielle tab, den led.

(72) Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil mange EF-producenters situation, hovedsagelig små og mellemstore virksomheder, utvivlsomt forværres yderligere og ganske klart medføre, at nogle virksomheder må lukke. Denne mulighed illustreres ved det antal virksomhedslukninger, der allerede har fundet sted inden for den pågældende erhvervsgren i de seneste år, som det fremgår af betragtning 49. Dette vil medføre en begrænsning af konkurrencen og beskæftigelsen på EF-markedet.

3. Følgevirkninger for senere led i produktionskæden

(73) Træindustrien, som er leverandør af det vigtigste råmateriale til fremstillingen af paller, er i høj grad afhængig af salget til palleindustrien. Hvis en del af sidstnævnte forsvinder, vil det derfor få særdeles negative følger for hele træindustrien i henseende til rentabilitet og beskæftigelse, og træffes der ikke foranstaltninger, vil træindustrien også blive påvirket negativt af dumpingimporten fra Polen.

4. Følgevirkninger for brugerne

(74) Kommissionen har foretaget en analyse af de potentielle brugere af paller på markedet. Det fremgår af denne analyse, at de vigtigste brugere er transport- og logistikselskaber sammen med en heterogen gruppe af industrier (navnlig byggematerialer, kemiske produkter, bryggerier m.v.), der benytter paller til deres egen emballering og transport.

(75) Indføres der ikke foranstaltninger, som kan genskabe en situation med redelig konkurrence, vil brugerindustrierne formentlig kunne opnå visse fordele ved at købe lavprispaller. De omkostningsmæssige fordele vil imidlertid være meget begrænsede i betragtning af, at paller er billige, kan genanvendes mange gange og kun udgør en beskeden del af brugernes transportomkostninger. Denne konklusion understøttes af, at ingen brugerselskaber gav sig til kende og meddelte oplysninger som led i den foreliggende undersøgelse.

Desuden vil virkningerne af omkostningsstigninger for brugerne af paller blive modereret af den stærke konkurrence på EF-markedet, hvor et stort antal leverandører, der ikke berøres af foranstaltningerne, udøver deres virksomhed.

5. Følgevirkninger for importørerne

(76) En importør gjorde generelt gældende, at det ville være i modstrid med Fællesskabets interesser at indføre foranstaltninger.

Importøren påstod, at foranstaltninger kun ville indvirke negativt på pallepriser, omkostninger og beskæftigelse i Fællesskabet, især for importører og brugere, idet det i den sammenhæng også anførtes, at polsk fremstillede paller ofte ikke kunne sammenlignes med paller fremstillet i Fællesskabet på grund af kvalitetsforskelle.

(77) Da der ikke blev fremlagt dokumentation for ovennævnte påstande, konkluderede Kommissionen, at de ikke kunne tages i betragtning.

6. Følgevirkninger for konkurrencen

(78) Hvad angår konkurrencen på markedet for paller af træ, skal to aspekter fremhæves. For det første vil de påtænkte foranstaltningers form og omfang ikke indebære, at polske eksportører udelukkes fra EF-markedet, og polske paller vil derfor fortsat være til stede på markedet.

For det andet er der intet, der tyder på, at anden import til Fællesskabet, som havde tabt en betydelig markedsandel i løbet af den af undersøgelsen omfattede periode, ikke vil kunne øge sin andel af EF-markedet, når først der er genskabt en situation med redelige konkurrencevilkår.

Brugerne af den pågældende vare vil derfor formentlig kunne drage fordel af vilkårene på et marked præget af yderligere konkurrence.

7. Konklusion

(79) Kommissionen har vurderet de negative virkninger af en eventuel prisforhøjelse for importører og brugere i forhold til følgevirkningerne for EF-erhvervsgrenen og den økonomiske situation som helhed, hvis der ikke indføres foranstaltninger.

Kommissionen konkluderer, at hvis der ikke indføres foranstaltninger, er det meget sandsynligt at flere små og mellemstore virksomheder i Fællesskabet må lukke med alle de negative følger, dette vil have for den samlede økonomi. Hvad angår de mulige negative følgevirkninger for importører og brugere, er det opfattelsen, at fordelene ved ikke at træffe foranstaltninger kun vil begunstige et begrænset antal importører, og ikke nødvendigvis brugerindustrierne i betragtning af de fordele, der generelt vil være forbundet med en øget redelig konkurrence på markedet.

(80) På grundlag af ovenstående kendsgerninger og betragtninger og en vurdering af alle foreliggende oplysninger, og navnlig under hensyntagen til, at det er nødvendigt at afhjælpe den fordrejning af handelen, som skyldes skadelig dumping, og at genskabe en situation med effektiv konkurrence, fastslog Kommissionen, at der alt i alt ikke foreligger tvingende grunde til ikke at træffe foranstaltninger mod den pågældende import.

H. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER

1. Skadestærskel

(81) Med henblik på at fastsætte niveauet for de foranstaltninger, der er nødvendige for at afhjælpe dumpingimportens skadelige virkninger, sammenlignede Kommissionen eksportprisen for dumpingvarerne med den pris, der vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at få dækning for sine omkostninger og opnå en rimelig fortjeneste.

(82) Der beregnedes følgelig en skadestærskel pr. palletype ved at sammenligne eksportpriserne for en bestemt type med de undersøgte EF-producenters gennemsnitlige produktionsomkostninger for den tilsvarende type med tillæg af en fortjenstmargen på 5 % af omsætningen. Det ansås for påkrævet, at EF-erhvervsgrenen opnåede en fortjeneste af denne størrelse af hensyn til langfristede investeringer, hvor der ikke forelå skadelig dumping.

2. Tilsagn

(83) Nogle polske producenter afgav i henhold til artikel 8, stk. 1, i grundforordningen pristilsagn med hensyn til de mest betydningsfulde palletyper i henseende til eksporterede mængder, dvs. EUR-paller. De respektive prisforhøjelser, der er tilbudt i henhold til disse tilsagn, svarer til dem, der er nødvendige for at afhjælpe de skadelige virkninger af dumpingimporten. Kommissionen finder derfor, at de eksporterende producenters tilsagn kan godtages.

(84) Kommissionen gør opmærksom på, at i tilfælde af misligholdelse eller tilbagetrækning af tilsagn, kan der i henhold til artikel 8, stk. 10, i grundforordningen indføres midlertidig antidumpingtold på grundlag af de bedste oplysninger, der foreligger.

(85) Det skal endvidere anføres, at undersøgelsen af spørgsmålet om dumping og skade fuldføres i henhold til artikel 8, stk. 6, i grundforordningen, uanset om der godtages tilsagn i løbet af undersøgelsen.

3. Midlertidig told

(86) I henhold til artikel 7, stk. 2, i grundforordningen skal den midlertidige told være lig med dumpingmargenen eller det beløb, der er nødvendigt for at afhjælpe skaden, hvad der måtte være lavest.

(87) For alle undersøgte polske producenter var det beløb, der var nødvendigt for at afhjælpe skaden (skadestærsklen) i alle tilfælde højere end de fastlagte dumpingmargener, begge udtrykt i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for den pågældende import. Endvidere var den vejede gennemsnitlige skadestærskel, der foreløbigt var fastlagt for de polske producenter, der indgik i stikprøven, højere end den dertil svarende vejede gennemsnitlige dumpingmargen. Den midlertidige told skal altså i alle tilfælde fastsættes på grundlag af de fastlagte dumpingmargener.

(88) For to polske producenter vil der ikke blive indført midlertidig told, da der ifølge den foreløbige undersøgelse ikke konstateredes dumping.

(89) For de to polske producenter, der indgik i stikprøven, men som ikke medvirkede i undersøgelsen, og for alle andre ikke-samarbejdsvillige producenter i Polen, bør den midlertidige told af de grunde, der er anført i betragtning 31, fastsættes på grundlag af den højeste dumpingmargen, der er konstateret for de undersøgte samarbejdsvillige producenter.

I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

(90) I medfør af Europaaftalen mellem Fællesskaberne og Polen underrettede Kommissionen den 27. november 1996 Associeringsrådet EF/Polen om de foreløbige undersøgelsesresultater og om de påtænkte midlertidige foranstaltninger med henblik på at finde en for Polen og Fællesskabet acceptabel løsning. Eftersom Associeringsrådet ikke traf afgørelse inden for en frist på 30 dage efter denne underretning, kan Kommissionen i henhold til artikel 33, stk. 3, litra b), i Europaaftalen mellem Fællesskaberne og Polen, vedtage midlertidige antidumpingforanstaltninger vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Polen.

(91) Af forvaltningsmæssige grunde bør der fastsættes en frist, inden for hvilken de berørte parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Det skal endvidere anføres, at alle undersøgelsesresultater med henblik på denne forordning er foreløbige og eventuelt skal tages op til yderligere undersøgelse med henblik på indførelse af endelige foranstaltninger, som Kommissionen måtte foreslå -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af flade paller af træ, henhørende under KN-kode ex 4415 20 20 (Taric-kode: 4415 20 20 10) og med oprindelse i Polen.

2. Den midlertidige told fastsættes til 10,6 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet (Taric-tillægskode: 8900).

3. De i stk. 1 omhandlede varer, som fremstilles af følgende selskaber, pålægges ikke den told, der er anført i stk. 2:

a) For nedenstående selskaber fastsættes tolden i stedet til følgende satser:

>TABELPOSITION>

b) De selskaber, der er anført i bilag I, pålægges en told på 6,3 % (Taric-tillægskode: 8019).

4. De i stk. 1 omhandlede varer, som fremstilles af følgende selskaber, fritages for midlertidig told:

>TABELPOSITION>

5. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.

6. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af de varer, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

Uanset artikel 1 pålægges den midlertidige told ikke importen af en bestemt type paller, EUR-paller, som er flade paller af træ, der markedsføres under et registreret varemærke »EUR« og initialerne på den godkendende jernbane, og som fremstilles, eksporteres og faktureres direkte til købere i Fællesskabet af de selskaber, der er anført i listen i bilag II (Taric-tillægskode: 8021), for hvilke de afgivne tilsagn godtages.

Artikel 3

I medfør af artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 384/96, og uden at dette berører artikel 20, stk. 2 og 3, i nævnte forordning, kan de berørte parter inden for en frist på femten dage fra nærværende forordnings ikrafttræden tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen.

I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96, kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden, fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse i seks måneder, medmindre Rådet forinden vedtager endelige foranstaltninger, jf. artikel 7, 9, 10 og 14 i forordning (EF) nr. 384/96.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. juni 1997.

På Kommissionens vegne

Leon BRITTAN

Næstformand

(1) EFT nr. L 56 af 6. 3. 1996, s. 1.

(2) EFT nr. L 317 af 6. 12. 1996, s. 1.

(3) EFT nr. C 178 af 13. 7. 1995, s. 6.

BILAG I

Producent

»Baum-Holz« SC, PL-10-547 Olsztyn

»DAST« GmbH, PL-60-682 Poznan

Drew-Pol Import-Export, Mr. Wodarz Norbert, PL-46-030 Murow

Eugeniusz Dziurny - Czeslaw Nowak, PL-38-313 Snietnica

FPH »Tina« - E.J. Grabias, PL-40-733 Katowice

Firma Produkcyjno-Handlowa, Mr. Tadeusz Fisher, PL-87-313 Maly Gleboczek

Firma Produkcyjno-Uslugowo-Handlowa »Rol-Mar«, Mr. Adam Piatek, PL-57-300 Klodzko

Import-Export, Miroslaw Przybyiek, PL-98-363 Klonowa

Internationale Paletten Company, PL-84-300 Lebork

»Kross-Pol« Sp. z o o, PL-78-100 Kolobrzeg

PPH »Drewnex« SA, PL-31-159 Kraków

PPH »GKT« SC, PL-23-414 Majdan Nowy

PPH »Pamadex« J. Szczypka, PL-43-518 Ligota

PPH »Unikat«, PL-23-408 Aleksandrow IV

PPHU »ADAPOL« SC, PL-06-200 Wolomin

Sp. »PPHU« Alwa z o o, PL-76-123 Tychowo

PPHU »SMS« - St. Mrozowicz, PL-83-320 Suleczyno

PTH »Mirex«, PL-78-100 Kolobrzeg

»PW Peteco« Sp. z o o, PL-04-330 Warszawa

Parafia Rzymsko-Katolicka, M. B. Niepokalanej Dzialalnosc Gospodaroza, PL-33-300 Nowy Sacz

Produkcja Palet »Andrzej Adamus«, Mr. Marek Gajzler, PL-63-523 Kuznia Grabowska

Produkcja, Skup Palet Drewnanych, Stanislaw Lachowicz, PL-37-536 Majdan Sieniawski 170

Przedsiebiorstwo »Amesko«, Mr. Andrzej Skora, Director, PL-55-100 Trzebnica

Przedsiebiorstwo Handlowe Uslugowe »Justyna«, PL-66-620 Gubin

Przedsiebiorstwo Handlowe-Uslugowe »Akropol«, PL-30-140 Kraków

Przedsiebiorstwo Handlowe Uslugowe Produkcyjne »Lech«, Mr. Lech Szwec, PL-68-200 Zary

Przedsiebiorstwo Obrobki Drewna »Palet-Pol« Sp. o o, Mr. Andrzej Niemiec, PL-66-311 Dabrowka WLKP

Przedsiebiorstwo Produkcyjno Handlowe, Zygmunt Skibinski, ul. Kopernika 18, PL-87-820 Kowal

Przedsiebiorstwo Produkcyjno Handlowe-Uslugowe, »AWA« Sp. z o o, PL-33-300 Nowy Sacz

Przedsiebiorstwo Wielobranzowe, Mr. Zdzislaw Milocki, PL-14-100 Ostroda

»Scan-Product-System Wood« SA, Podczerwone, PL-34-470 Czarny Dunajec

SC »Cama«, Mr. Dariusz Zuk, PL-21-004 Krasienin

SUTR »Rol Trak«, PL-59-230 Prochowice

Stolarstwo Export-Import, Mr. Tadeusz Swirski, PL-57-520 Dlugopole Zdroj

Torunskie Przedsiebiorstwo Przemyslu Drzewnego w Toruniu, Mr. Adam Wisniewski, PL-87-100 Torun

»Transdrewneks« Sp. z o o, PL-86-317 Grudziadz-Owczarki

WZPUM »Euro-Tech«, Import-Export Spedycja, PL-87-111 Rakszawa

Wytwazanie Skrzyn i Opakowan Drewnianych, Malgorzata i Ryszard Nowak, PL-77-207 Piaszyna

Zaklad Produkcyjno Bohuszko, Mr. Ryszard Bohuszko, PL-69-220 Osno

Zaklad Produkcyjno Handlowy »Maw« SC, Mr. Andrzej Kulej, PL-58-536 Lubomierz

Zaklad Uslugowo-Handlowy »Rolmex«, Mr. E. Cackowski, Direktor, PL-87-600 Lipno

Zaklad Wielobranzowy Produkcyjno Uslugowy, Ryszard Potoniec, PL-33-370 Muszyna

Zaklad Przerobu Drewna, JZS Kawinscy, PL-78-500 Drawsko Pomorskie

Zphu »Drewex«, Spolka Cywilna, Ms. Agnieszka Pawlaczyk, PL-66-440 Skwierzyna

BILAG II

Producent

»Baum-Holz« SC, PL-10-547 Olsztyn

Eugeniusz Dziurny - Czeslaw Nowak, PL-38-313 Snietnica

FPH »Tina« - E.J. Grabias, PL-40-733 Katowice

Firma »Sabelmar« - Leszek Sabela, PL-43-525 Konczyce Male

Import-Export, Miroslaw Przybylek, PL-98-363 Klonowa

Internationale Paletten Company, PL-84-300 Lebork

»Kross-Pol« Sp. z o o, PL-78-100 Kolobrzeg

PPH »Drewnex« SA, PL-31-159 Kraków

PPH »GKT« SC, PL-23-414 Majdan Nowy

PPH »Pamadex« J. Szcypka, PL-43-518 Ligota

PPH »Unikat«, PL-23-408 Aleksandrow IV

PPHU »ADAPOL« SC, PL-06-200 Wolomin

PPHU »Alpa« Sp. z o o, PL-76-038 Dobrzyca

»PPHU« Alwa Sp. z o o, PL-76-123 Tychowo

PPHU »Palimex« Sp. z o o, PL-64-140 Wloszakowice

PPHU »SMS« - St. Mrozowicz, PL-83-320 Suleczyno

PTH »Mirex«, PL-78-100 Kolobrzeg

PW »Intur-KFS« Sp. z o o, PL-88-100 Inowroclaw

PW »Peteco« Sp. z o o, PL-04-330 Warszawa

»Paletex« Produkcja Palet, Roman Panasiuk, PL-01-601 Warszawa

Produkcja Palet »Andrzej Adamus«, Mr. Marek Gajzler, PL-63-523 Kuznia Grabowska

Przedsiebiorstwo Produkcyjno Handlowe, Zygmunt Skibinski, ul. Kopernika 18, PL-87-820 Kowal

Przedsiebiorstwo Handlowe-Uszugowe »Akropol«, PL-30-140 Kraków

SUTR »Rol Trak«, PL-59-230 Prochowice

»Scan-Product-System Wood« SA, Podczerwone, PL-34-470 Czarny Dunajec

»Transdrewneks« Sp. z o o, PL-86-317 Grudziadz-Owczarki

WZPUM »Euro-Tech«, Import-Export Spedycja, PL-87-111 Rakszawa

ZPH »Palettenwerk« - K. Kozik, PL-34-789 Bystra Podhalanska

Zakzad Przerobu Drewna, JZS Kawinscy, PL-78-500 Drawsko Pomorskie.