Kommissionens beslutning

af 30. januar 2002

om Tysklands statsstøtte til Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH

(meddelt under nummer K(2002) 316)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2002/896/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler(1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

A. SAGSFORLØB

(1) Ved brev af 19. maj 1998 fremsendte Tyskland oplysninger til Kommissionen om allerede trufne støtteforanstaltninger til fordel for Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH (i det følgende benævnt "Gotha Technik"). Sagen blev registreret som NN 64/98.

(2) Ved brev af 28. maj 2001 underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende tilskuddet på 3,655 mio. DEM fra Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (i det følgende benævnt "BvS"). Kommissionen pålagde også Tyskland at fremsende alle oplysninger, der er nødvendige for at vurdere, om de tilskud, der er ydet i henhold til støtteordningen, er forenelige med fællesmarkedet.

(3) Kommissionens beslutning om at indlede proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(2). Kommissionen har dermed opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger. Den støttemodtagende virksomhed afgav sin udtalelse ved brev af 27. juni 2001. Denne udtalelse blev videresendt til Tyskland ved brev af 11. juli 2001. Ved brev af 25. juli 2001 erklærede Tyskland sig indforstået med udtalelsen.

(4) Tyskland afgav sin udtalelse ved brev af 6. juli 2001. Ved brev af 1. oktober 2001 stillede Kommissionen spørgsmål, som Tyskland besvarede ved brev af 17. oktober 2001.

B. BESKRIVELSE

(5) Gotha Technik svejser finkornsstål og fremstiller kranarmsforlængere og hovedmaster til mobile kraner. Virksomheden driver desuden en svejseteknisk grund- og efteruddannelsesinstitution. Virksomheden har sæde i et område, der er berettiget til støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Ifølge de foreliggende oplysninger falder Gotha Technik ind under betegnelsen SMV(3).

I. Baggrund

(6) I 1990 overtog Treuhandanstalt (i det følgende benævnt "THA") ejerskabet over VEB Kraftfahrzeugwerk Gotha, som blev omdannet til selskabet Gothaer Fahrzeugwerk GmbH (i det følgende benævnt "Gotha alt"). På dette tidspunkt fremstillede, reparerede og solgte selskabet køretøjer og køretøjskomponenter af Wartburg-typen. I slutningen af 1994 blev Gotha sammen med syv andre virksomheder privatiseret ved overdragelse til Lintra Beteiligungsholding GmbH. Efter privatiseringen var Gotha alts driftsresultater dog utilstrækkelige, hvilket fremgår af nedenstående tabel:

>TABELPOSITION>

II. Omstrukturering

(7) Da det i 1996 stod klart, at det første privatiseringskoncept var slået fejl, skred BvS ind for at forhindre koncernen i at blive insolvent. For så vidt angår Gotha alt, bestemte BvS sig for at fortsætte omstruktureringen. Da der ikke var nogen, der ville købe hele Gotha alt, forsøgte BvS at sælge virksomhedens to produktionsforløb, dvs. køretøjsproduktionen og komponentproduktionen, hver for sig. Schwabe fremlagde et tilbud fra ledelsen om at overtage virksomheden for så vidt angår to af komponentproduktionens enheder, nemlig fremstillingen af kranarmsforlængere og de svejsetekniske uddannelsesværksteder(4). De øvrige produktionsenheder under komponentproduktionen, som f.eks. produktionen for Audi/VW/MAN og fremstillingen af førerhuse, forblev hos Gotha alt.

(8) Ved kontrakt af 3. november 1997(5) overdrog Gotha alt anlægsaktiver til en bogført værdi af 6,89 mio. DEM og passiver til i alt 1,099 mio. DEM til en ny virksomhed, som Gotha alt står som ejer af, nemlig Die Gothas-Forschungs-Entwicklungs-Projektierung GmbH (i det følgende benævnt "Die Gothas"). Ved aftale af 18. november 1997(6) overdrog Gotha alt sine andele i Die Gothas til en pålydende værdi af 100000 DEM til den nye investor Schwabe formedelst 1 DEM. Herefter blev Die Gothas omdøbt til Gotha Fahrzeugtechnik GmbH.

1. Omstruktureringsplanen

(9) Ved overtagelsen præsenterede den nye investor en omstruktureringsplan gældende for perioden fra 1997 til 2000.

(10) Ifølge de modtagne oplysninger havde Gotha alts markedsorientering igennem længere tid ikke været tilstrækkeligt klar. Ifølge planen skal Gotha Technik koncentrere sig om sin svejseteknik til finkornsstål. Virksomheden fremstiller kranarmsforlængere og hovedmaster til mobile kraner med en vægt på mellem 30 og 300 t. Tabsgivende forretninger som fremstillingen af oliebeholdere og affaldscontainere blev opgivet i slutningen af 1997. Gotha Technik leverer til store kranproducenter og udnytter i denne forbindelse den stigende tendens til at outsource tilbehørsproduktionen, der ses på køretøjsmarkedet. I 2000 hørte Deutsche Grove GmbH med 47 %, Liebherr Werk Ehingen GmbH med 27 %, Mannesmann Dematic GmbH med 15 %, Faun GmbH med 10 % og Sennebogen GmbH med 1 % af omsætningen til virksomhedens aftagere.

(11) Da en højt kvalificeret svejseteknik har en altafgørende betydning for markedet, udgør den svejsetekniske uddannelsesinstitution et yderligere nøgleelement i planen. Institutionen står for grund- og efteruddannelse af svejsere, såvel udefrakommende som virksomhedens egne medarbejdere.

(12) Virksomheden er fra at fremstille enkeltkomponenter gået over til fremstilling af skræddersyede komplette systemer af høj kvalitet. For at muliggøre en højkvalitetsproduktion, som sikrer virksomhedens rentabilitet på længere sigt, blev investeringerne i vid udstrækning anvendt til at erstatte forældede maskiner og udstyr. Selve produktionen blev optimeret og koncentreret i to haller, da den hidtidige opdeling havde været ineffektiv.

2. Omkostningerne ved omstruktureringen

(13) De samlede omkostninger til omstruktureringen af Gotha Technik på 10,915 mio. DEM fordelte sig på følgende måde:

>TABELPOSITION>

(14) Ifølge Tysklands seneste oplysninger bidrager de offentlige myndigheder med 6,395 mio. DEM, der er fordelt som følger:

>TABELPOSITION>

- Foranstaltning nr. 1: Som forklaret i beslutningen truffet i forbindelse med indledningen af den formelle procedure (i det følgende benævnt "procedureindledningen") modtog Gotha Technik et tilskud på 3,655 mio. DEM fra BvS i forbindelse med salget til den nye investor.

- Foranstaltning nr. 2: Thüringer Aufbaubank (i det følgende benævnt "TAB") ydede et tilskud på 1,738 mio. DEM i henhold til et af Kommissionen godkendt støtteprogram(7).

- Foranstaltning nr. 3: Ifølge de oplysninger, der forelå ved den foreløbige undersøgelse, blev der ved tildelingsmeddelelse af 10. november 1998 ydet et tilskud på 200000 DEM som led i en støtteordning(8). Ved tildelingsmeddelelse af 26. april 1999 modtog virksomheden et yderligere tilskud på 115000 DEM under det samme program. Under den formelle procedure gjorde Tyskland gældende, at virksomheden i 1998, hvor støtten blev ydet første gang, havde gode udsigter til at kunne overleve.

- Foranstaltning nr. 4: Som nævnt i procedureindledningen ydede Kreditanstalt für Wiederaufbau (i det følgende benævnt "KfW") via Deutsche Kreditbank (i det følgende benævnt "DKB") et lån på 1,956 mio. DEM som led i et støtteprogram. Under den formelle procedure betegnede Tyskland programmet som ERP-Aufbauprogramm-Ost(9). Desuden gjorde Tyskland gældende, at lånet havde en intensitet på 120000 DEM.

- Foranstaltning nr. 5: Støtten blev ydet ved tildelingsmeddelelse af 10. november 1998 som led i et støtteprogram(10). Kommissionen blev først underrettet om sagen, efter at proceduren var indledt.

(15) Ifølge de seneste oplysninger bidrager investor og de øvrige parter med 4,341 mio. DEM.

III. Markedsoplysninger

(16) Gotha Technik svejser stålprodukter og fremstiller kranarmsforlængere og hovedmaster til mobile kraner. Gruppen "Fremstilling af andre maskiner til almen anvendelse" og undergruppen "Fremstilling af løfte- og håndteringsudstyr" (NACE Rev. 1 29.22)(11) finder anvendelse. Undergruppen "Fremstilling af dele og tilbehør til motorkøretøjer og motorer hertil" (NACE Rev. 1 34.3)(12) er ligeledes relevant.

(17) Ifølge de foreliggende oplysninger blev virksomhedens omsætning i årene 1998, 1999 og 2000 opnået som følger:

>TABELPOSITION>

(18) Tyskland fremsendte oplysninger om markedet for finkornsstål fra Deutscher Verband für Schweißen und artverwandte Techniken (DVS). Dette meget stærke materiale udmærker sig ved en større trækstyrke og bedre brudforlængelse end almindeligt stål. Som følge af den forbedrede jernværksteknologi tilbydes der flydegrænser på 960 N/mm2, og der er planer om at indføre elasticitetsgrænser på 1100 N/mm2. Dette materiale giver virksomheden mulighed for at fremstille komponenter med mindre styrke og dermed lavere vægt og mindre volumen. For tiden anvendes finkornsstål næsten udelukkende til fremstilling af kraner. På grund af den forbedrede produktions-, støbe- og valseteknologi er finkornsstål særdeles nemt at svejse, og de samlede svejseomkostninger er fem gange mindre end for almindeligt stål. DVS er derfor af den opfattelse, at markedet for finkornsstål med stor trækstyrke fortsat vil vokse.

(19) Hvad angår kapaciteten, understreger Tyskland, at der ikke er overskydende, men derimod for lav kapacitet. Siden begyndelsen af 1990'erne er en stigende del af bruttoværditilvæksten på dette marked blevet overført fra kranproducenterne til producenterne af krantilbehør. Det sker som følge af øget outsourcing og overdragelse af ansvaret for produktion og kvalitetssikring til underleverandørerne. Tæt ved 50 % af tilbehørsproduktionen foregår i øjeblikket ved outsourcing. På grund af den svejsetekniske ekspertise, der kræves, er kranproducenternes muligheder for at gøre brug af outsourcing imidlertid begrænsede.

(20) Hvad markedsandelen angår, fremgår det af de modtagne oplysninger, at Gotha Technik arbejder på basis af ordrer, som virksomhedens kunder har outsourcet til den. Derfor skal Gotha Techniks markedsandel sammenholdes med omfanget af de ordrer, som virksomhedens kunder outsourcer om året. Til oplysning om omfanget af de ordrer, der af virksomhedens kunder er outsourcet til fællesmarkedet og til tredjelande i år 2000, har man fremlagt følgende tabel:

>TABELPOSITION>

(21) Gotha Technik har således en markedsandel på 20 % inden for fællesmarkedet og på 9,5 % uden for Fællesskabet.

(22) Tyskland har påvist, at virksomhedens kapacitet ikke er blevet udvidet under omstruktureringen. For at bruttoværditilvæksten kan øges, er det nødvendigt at bygge en ny produktionshal. Hovedformålet med omstruktureringen var at give virksomheden mulighed for selv at montere det tilbehør, den fremstiller. Den nye produktionshal dækker det øgede behov for lagerplads, montagen og kvalitetsovervågningen.

IV. Begrundelse for indledning af proceduren i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(23) Kommissionen var i tvivl om, hvorvidt Gotha Technik har draget fordel af et tilskud på 6,1 mio. DEM fra BvS til Gotha alt i 1997. Det var også Kommissionens opfattelse, at virksomheden havde modtaget et yderligere tilskud til lønomkostningerne på 398000 DEM. Endvidere herskede der tvivl om, hvorvidt salget var forbundet med støtte til investor.

(24) Foranstaltning nr. 2-4 er ydet på grundlag af støtteprogrammer, som Kommissionen har godkendt. På grund af manglende oplysninger kunne Kommissionen imidlertid ikke i procedureindledningen bedømme, om støtten opfyldte programmets betingelser. Af denne grund blev der udstedt et påbud om oplysninger i henhold til artikel 10, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93(13).

(25) Foranstaltning nr. 1 til et beløb af 3,655 mio. DEM blev kategoriseret som ny støtte. Den blev vurderet i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, litra c) og Kommissionens meddelelse "Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder"(14) (i det følgende benævnt "rammebestemmelserne"). Rammebestemmelserne fra 1994 skal fortsat anvendes på ikke-anmeldt støtte, der er ydet inden offentliggørelse af rammebestemmelserne fra 1999(15). Dette er tilfældet med støtten til Gotha Technik. Kommissionen nærede tvivl om, hvorvidt planen kan genoprette virksomhedens rentabilitet, hvorvidt der er overskydende kapacitet på de markeder, som virksomheden betjener, og om, hvorvidt investoren yder et betydeligt bidrag eller ej.

C. RETLIG VURDERING

I. Støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1

(26) Som nævnt i procedureindledningen blev foranstaltning nr. 1-4 anset som støtte, hvilket Tyskland heller ikke afviste i sin udtalelse. Foranstaltning nr. 5 skal ligeledes anses som støtte. De nævnte foranstaltninger har uden tvivl været fordelagtige for Gotha Technik, da virksomhedens almindelige omkostninger er blevet reduceret. Støttemodtageren Gotha Technik fremstiller hovedmaster og kranarmsforlængere til kraner, hvilket er en økonomisk aktivitet, der omfatter handel mellem medlemsstaterne.

1. Støtteelementer i forbindelse med salget af Gotha Technik

(27) Tyskland gør gældende, at investors tilbud var det bedste set i forhold til ønsket om et åbent og gennemsigtigt salg. Da der ikke var nogen, der ville overtage hele Gotha alt under ét, forsøgte BvS at afsætte virksomhedens komponentproduktion separat. Der indgik tilbud fra ledelsen om at overtage to af komponentproduktionens enheder, nemlig fremstillingen af hovedmaster og uddannelsesinstitutionen. Hovedmastproduktionens og uddannelsesinstitutionens aktiver og passiver blev overført til en ny virksomhed, som ejedes af Gotha alt, hvis andele blev overdraget til investor for 1 DEM. Ifølge Tysklands opfattelse indeholdt denne transaktion ikke noget støtteelement, da der ikke kunne være opnået nogen bedre pris på markedet.

(28) For at udelukke, at der kunne være tale om elementer af støtte i forbindelse med forretningen, var BvS nødt til at kræve en pris for virksomheden, som svarede til markedsværdien. Kommissionen undersøger derfor, om salget var en egnet måde at fastsætte markedsprisen på. I henhold til Kommissionens meddelelse 97/C 209/03 om statsstøtteelementer i forbindelse med offentlige myndigheders salg af jord og bygninger(16) og Kommissionens bemærkninger om privatiseringen i årsberetningen fra 1993(17) er salgsprisen pr. definition lig med markedsprisen, hvis salget foretages ved et offentligt og betingelsesløst udbud, og aktiverne går til højestbydende eller til den eneste, der har budt. De bydende skal have tilstrækkeligt med tid og oplysninger til at kunne foretage en rimelig vurdering af aktiverne. Anvendes dette tilbud ikke, skal markedsværdien fastsættes ved en uvildig vurdering. På grund af manglende oplysninger kunne Kommissionen ikke foretage denne vurdering i forbindelse med procedureindledningen og udstedte derfor et påbud om oplysninger.

(29) I første omgang undersøger Kommissionen, om der er gennemført en udbudsprocedure svarende til de forudsætninger, der er anført i betragtning 28. Kommissionen konstaterer, at der ikke blev iværksat noget udbud i 1997. Tyskland anså det for unødvendigt at iværksætte et nyt udbud, da interessen for salget af virksomheden havde været behandlet i et stort antal artikler i pressen og dermed ikke var nogen nyhed for branchen. Desuden var potentielt interesserede blevet kontaktet skriftligt(18). Der er tale om et offentligt salg, når pressen vedbliver med at gøre opmærksom på sagen så længe, at alle potentielle bydende har fået kendskab til sagen(19). At kontakte kun fem potentielle interesserede er ikke en hensigtsmæssig måde at informere alle potentielle bydende på. Set i lyset af oplysningerne i den formelle procedure C 31/01 - Schmitz Gotha(20) synes der desuden i denne forbindelse at være tale om virksomheder, hvis aktiviteter snarere ligger inden for køretøjsindustrien end i den sektor, som Gotha Technik tilhører. Hvad angår artiklerne i pressen, har Tyskland hverken fremsendt et eksemplar eller oplysninger om kilde og indhold. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at der ikke var tale om et offentligt udbud. Et udbud, der ikke kan anses som offentligt, egner sig ikke til fastsættelse af markedsværdien.

(30) Kommissionen undersøger derfor, om markedsprisen er fastsat ved en uvildig vurdering. På grundlag af et uafhængigt dokument fra 1997 om fastsættelse af Gotha alts likvidationsværdi (i det følgende benævnt "1997-studiet")(21) fastsætter Tyskland likvidationsværdien af de materielle anlægsaktiver, som investor har overtaget, til nul. 1997-studiet indeholder bl.a. en likviditetsplan for hele komponentproduktionen i den påtænkte afviklingsfase (7/1997-6/1998)(22). Planen henviser til de tal for provenu og investeringer, der anslås for afviklingsfasen, fratrukket de reserver, der er anvendt det pågældende år. I planen anføres en likviditet på 4,18 mio. DEM for komponentproduktionens vedkommende. Ifølge Tyskland inkluderer beløbet på 4,18 mio. DEM en omsætningsformue fra produktionsenheder i komponentproduktionen til en værdi af 6,851 mio. DEM, som ikke er overdraget til investor, men derimod forblev hos Gotha alt. Af denne grund er det Tysklands opfattelse, at der ikke skal tages hensyn til disse aktiver ved beregning af afviklingsværdien for hovedmastproduktionen og uddannelsesinstitutionen, som investor har overtaget. Tyskland mener af denne grund, at likvidationsværdien af disse til investor overdragne produktionsenheder er lig nul, og at den af investor betalte pris på 1 DEM derfor svarer til markedsprisen. Kommissionen konstaterer imidlertid, at den af Tyskland fremsatte værdi på 4,18 mio. DEM fremgår af en likviditetsplan, der imidlertid ikke bygger på komponentproduktionens værdi som aktiv eller på den aktivværdi, som enkelte produktionsenheder under komponentproduktionen måtte have. Tysklands hypotese, ifølge hvilken de 4,18 mio. DEM omfatter aktiver, der er forblevet hos Gotha alt, og som der ikke tages hensyn til, er derfor ikke plausibel. Kommissionen har derfor den opfattelse, at Tysklands tese, ifølge hvilken investor har betalt markedsprisen, ikke kan underbygges af 1997-studiet.

(31) I mangel af et offentligt udbud og af en anvendelig uvildig vurdering kan Kommissionen ikke gå ud fra, at den pris, investor har betalt, faktisk var markedsprisen. Kommissionen kan således ikke udelukke, at transaktionen omfattede støtte til Schwabe. Set i lyset af, at overdragelsen til den nye investor udgør et væsentligt element i omstruktureringen af et selskab, der har sæde i de nye delstater, og at rammebestemmelserne fra 1994 er gældende herfor, vil Kommissionen undersøge foranstaltningen som led i nærværende procedure. Hvad angår støttens størrelse, konstaterer Kommissionen, at virksomhedens afvikling ville have været eneste alternativ til salget til den nye investor. Derfor er det Kommissionens opfattelse, at det er likvidationsværdien, der bedst afspejler Gotha alts faktiske værdi på tidspunktet for salget. På baggrund af oplysningerne fra den formelle procedure ligger komponentproduktionens likvidationsværdi på i alt 1,173 mio. DEM(23). Den støtte, som investor modtog i forbindelse med overdragelsen, kan derfor maksimalt beløbe sig til 1,173 mio. DEM. I mangel af yderligere oplysninger er Kommissionen nødsaget til at anvende denne værdi.

2. Støtteelementer i virksomhedsandelen i TBS

(32) I procedureindledningen var Kommissionen ikke i stand til at bedømme, om Gotha Techniks erhvervelse af en af BvS kontrolleret andel på 5 % i Technische Bildungsstätte GmbH (i det følgende benævnt "TBS") fra Gotha alt omfattede støtteelementer eller ej. Der blev derfor udstedt et påbud om oplysninger. I løbet af proceduren erfarede Kommissionen, at andelene i virksomheden til en pålydende værdi af 200000 DEM efter et offentligt og betingelsesløst udbud ved aftale af 19. juni 1998 blev overdraget til virksomhedsledelsen og syv virksomheder for en pris af 1 DEM. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at Gotha Techniks erhvervelse af virksomhedsandelen ikke omfattede støtteelementer.

3. Tilskud fra BvS på 6,1 mio. DEM

(33) I september 1997 modtog Gotha alt et BvS-tilskud på 6,1 mio. DEM til betaling af fratrædelsesgodtgørelser til de afskedigede medarbejdere. I procedureindledningen gav Kommissionen udtryk for den opfattelse, at også Gotha Technik nød godt af denne støtte(24). Da Kommissionen ikke var i besiddelse af tilstrækkelige oplysninger om, hvordan støtten var blevet anvendt, ansås den i første omgang som støtte til begge Gotha-virksomhederne, og der blev udstedt et påbud om oplysninger.

(34) I sin besvarelse af påbuddet gjorde Tyskland opmærksom på, at § 613a i Bürgerliches Gesetzbuch (BGB) først kunne anvendes i de nye delstater efter den 1. januar 1999. Ifølge de afgivne oplysninger blev støtten anvendt til betaling af fratrædelsesgodtgørelser til Gotha alts afskedigede medarbejdere. Ifølge Tyskland har Gotha Technik overtaget alle 90 ansatte fra Gotha alts hovedmastproduktion og svejsetekniske uddannelsesinstitution. Da alle fordringer fra de ansatte som følge af deres ansættelsesforholds længde blev overført til virksomheden, skulle Gotha Technik ingen fratrædelsesgodtgørelser betale. Som følge heraf modtog virksomheden ikke nogen støtte. Efter Kommissionens opfattelse er spørgsmålet om, hvorvidt § 613a i BGB var relevant på det givne tidspunkt, underordnet, da Die Gothas (nu Gotha Technik) selv indgik aftale om at overtage ansatte. Det vigtigste element i Kommissionens vurdering er den faktiske anvendelse af støtten, som Kommissionen først blev underrettet om under proceduren. Som det fremgår af de oplysninger, der er modtaget under den formelle procedure, blev der ikke foretaget støttebetalinger til Gotha Technik. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at Gotha Technik ikke kan anses som støttemodtager.

4. Beskæftigelsestilskud på 398000 DEM

(35) Ifølge de oplysninger, der var indgået inden procedurens indledning, havde virksomheden øjensynligt modtaget beskæftigelsestilskud på i alt 398000 DEM. På grund af manglende oplysninger kunne Kommissionen dog i sin procedureindledning ikke vurdere, om disse tilskud skal anses som støtte. Af den grund blev der udstedt et påbud om oplysninger. Ifølge de oplysninger, der blev afgivet under proceduren, er der på baggrund af en af Kommissionen godkendt støtteordning(25) ydet et tilskud på 170000 DEM, som derfor udgør støtte. Om denne støtte er forenelig med fællesmarkedet undersøges i betragtning 41. Et tilskud på 228000 DEM er ydet i henhold til § 217 i den tyske sociallovbogs del III (Sozialgesetzbuch Teil III (SGBIII)) og altså ikke på grundlag af en godkendt støtteordning. Kommissionen gør opmærksom på, at virksomheder har ret til denne type tilskud, såfremt retsforskrifterne herom overholdes. Da foranstaltningen ikke er begrænset til en bestemt virksomhed eller til en produktionsgren, er der tale om almen støtte(26).

II. Bestående støtteordninger ifølge Tyskland

(36) Støtte nr. 2-5 og beskæftigelsestilskuddet er ifølge Tysklands opfattelse dækket af bestående støtteordninger.

(37) Med hensyn til støtte nr. 2 (tilskud fra støtteprogrammet "Gemeinschaftsaufgabe") kunne Kommissionen ikke i procedureindledningen bedømme, om støttens anvendelse opfylder kriterierne i det pågældende program, hvorfor der blev udstedt et påbud om oplysninger. Investeringsprojektet vedrører et område, der falder ind under EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). I Gotha Techniks tilfælde ligger den maksimale støtteintensitet på 43 % brutto. I tiden mellem oktober 1997 og oktober 2000 blev der foretaget støtteberettigende investeringer for 5,765 mio. DEM. Da regionalstøtten inklusive støtte nr. 2-4 (plus ekstraordinære afskrivninger) i alt når op på 3,343 mio. DEM, ligger støtteintensiteten rent faktisk på 43 %. Der er således tale om en bestående støtte, som der dog tages hensyn til ved vurderingen af proportionaliteten ifølge rammebestemmelserne.

(38) Støtteforanstaltning nr. 3 er ydet på grundlag af SMV-investeringsprogrammet ("KMU-Investitionsprogramm"). Kun virksomheder med gode overlevelsesudsigter er imidlertid støtteberettigede i henhold til dette program. I procedureindledningen var Kommissionen dog forbeholden med hensyn til virksomhedens levedygtighed og var derfor også i tvivl om, hvorvidt støtte nr. 3 svarede til programmet. Der blev derfor udstedt et påbud om oplysninger. Under den formelle procedure gjorde Tyskland gældende, at virksomheden fra slutningen af 1998 havde gode udsigter til at overleve. Til underbyggelse heraf fremlagdes der virksomhedsoplysninger pr. september måned 1998, som vurderingen af støtteforanstaltning nr. 3 på daværende tidspunkt støttede sig til. Kommissionen konstaterer, at Gotha alt i 1997 var konkurstruet og dermed ikke levedygtig. Gotha alts hovedmastproduktion var på tidspunktet for salget til investor helt klart tabsgivende. Under den nye investor lykkedes det at øge virksomhedens omsætning i 1998 betydeligt, så der i september 1998 var tale om et driftsoverskud på 865000 DEM. Hele dette år var virksomhedens kapacitet fuldt belagt. Aktiverne voksede i værdi fra 12,887 mio. DEM i 1997 til 18,702 mio. DEM i september 1998. Kommissionen konstaterer, at der i dette tilfælde ikke blev stillet krav om den kaution, delstaten i sådanne tilfælde normalt stiller over for bankerne. Kommissionen har derfor den opfattelse, at virksomheden på det tidspunkt, hvor støtten blev tildelt i slutningen af 1998, faktisk havde gode udsigter til at overleve(27). Kommissionen har derfor den opfattelse, at der i forbindelse med foranstaltning nr. 3 er tale om en allerede bestående støtte, som der vil blive taget hensyn til ved vurdering af proportionaliteten.

(39) Hvad angår støtteforanstaltning nr. 4, har Tyskland under proceduren blot meddelt, at der er tale om Kreditanstalt für Wiederaufbaus "ERP-Aufbauprogramm-Ost". Ifølge de oplysninger, der er afgivet under proceduren, er forudsætningerne, herunder specielt maksimumsgrænsen for støtte på 7,5 % for SMV med sæde i de nye delstater, opfyldt(28). Der er således tale om en allerede bestående støtte, som der udelukkende tages hensyn til i forbindelse med proportionaliteten i henhold til rammebestemmelserne. Med hensyn til lånets element af støtte blev der under proceduren gjort et beløb på 120000 DEM gældende. Kommissionen konstaterer, at det eneste mulige støtteelement i forbindelse med lånet består i et rentetilskud(29). Ved vurderingen af rentetilskuddet benytter Kommissionen Fællesskabets referencerentesats, der på det pågældende tidspunkt lå på 4,6 %. Støtteelementet udgør dermed reelt 120000 DEM.

(40) Hvad angår støtteforanstaltning nr. 5, dvs. skatterefusionen, modtog Kommissionen først oplysninger efter procedurens indledning. Forudsætningerne, herunder specielt den maksimale støtteintensitet på 10 % brutto for SMV i de nye deltstater, er dog opfyldt(30). Der er således tale om en allerede bestående støtte, som der dog tages hensyn til ved vurderingen af proportionaliteten i henhold til rammebestemmelserne.

(41) Med hensyn til beskæftigelsestilskuddet på 170000 DEM erfarede Kommissionen under proceduren, at dette blev ydet på grundlag af en godkendt støtteordning(31). På grundlag af de oplysninger, der er indleveret i løbet af proceduren, er det Kommissionens opfattelse, at tilskuddet opfylder forudsætningerne. Støtten anses derfor som allerede bestående, men medtages dog ved vurderingen af proportionaliteten.

III. Ny støtte

(42) Som gennemgået i procedureindledningen bygger støtteforanstaltning nr. 1 (BvS-tilskud) ikke på nogen bestående støtteordning og skal derfor anses som ny støtte, der skal vurderes i forbindelse med denne procedure. En sådan støtte er principielt uforenelig med fællesmarkedet, såfremt den ikke falder ind under en af undtagelses- eller fritagelsesmulighederne efter EF-traktatens artikel 87.

(43) Tyskland har ikke gjort nogen af undtagelserne i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 2, gældende. Der blev heller ikke gjort forsøg på at retfærdiggøre støtten med fritagelsesmulighederne i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra b) og d). Med hensyn til en fritagelse efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), konstaterer Kommissionen, at Thüringen hører til blandt de støtteområder, bestemmelsen omhandler. Som beskrevet i Kommissionens retningslinjer for statsstøtte med regionalt sigte(32), er Kommissionen af den opfattelse, at særskilt ad hoc-støtte til fordel for kun én virksomhed - medmindre det modsatte er bevist - ikke opfylder forudsætningerne for tildeling af regionalstøtte. Kommissionen går i disse retningslinjer endvidere ud fra, at ad hoc-støtte til fordel for individuelle kriseramte virksomheder ikke skal behandles som regionalstøtte, men derimod falder ind under artikel 87, stk. 3, litra c). I betragtning af hovedformålet med støtten, dvs. genopretning af en virksomheds levedygtighed, er fritagelsen i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), derfor relevant her. Kommissionen har i overensstemmelse hermed undersøgt, om støtten opfylder rammebestemmelsernes kriterier for bedømmelse af statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (se betragtning 25).

1. Støtteberettigelse i henhold til rammebestemmelserne

(44) I henhold til punkt 2.1 i rammebestemmelserne hører faldende omsætning, stigende tab, forringet cashflow og lav nettoformue til de typiske symptomer på en kriseramt virksomhed. Kommissionen konstaterer, at Gotha alt var konkurstruet i 1997, og at Gotha Technik på tidspunktet for salget til den nye investor og støttetildelingen var klart tabsgivende. Derfor kommer virksomheden på tale til en omstruktureringsstøtte i overensstemmelse med rammebestemmelserne.

2. Retablering af rentabiliteten inden for et rimeligt tidsrum

(45) I henhold til punkt 3.2.2.i) i rammebestemmelserne skal omstruktureringsplanen inden for et rimeligt tidsrum genoprette virksomhedens rentabilitet på længere sigt på basis af en realistisk vurdering af virksomhedens fremtidige driftsvilkår.

(46) Kommissionen konstaterer, at virksomheden udviklede sig bedre end forventet. Rentabiliteten var allerede genoprettet i 1998 - mod som forventet i 1999. I 2000 havde virksomheden en omsætning på 36,7 mio. DEM og et driftsoverskud på 1,175 mio. DEM. I procedureindledningen tog Kommissionen imidlertid fat på spørgsmålet om, hvorvidt forpligtelsen til at tilbagesøge støtte, der er uforenelig med fællesmarkedet, til ca. 7 mio. DEM fra Gotha alt som led i støttesag C 41/99 (Lintra)(33) kan anses som et yderligere passiv i forbindelse med Gotha Techniks omstrukturering, hvilket ville have kunnet påvirke vurderingen af rentabilitetskriteriet. Ifølge de oplysninger, der blev afgivet under proceduren, efterkom Gotha alt den 20. juni 2001 sin tilbagebetalingsforpligtelse (plus renter) ved betaling af et beløb på i alt 8,236 mio. DEM. Kommissionen mener, at dette spørgsmål hermed er ude af verden.

(47) Kommissionen har således den opfattelse, at virksomheden kan klare konkurrencen på egen hånd. De betænkeligheder i forbindelse med rentabiliteten, som Kommissionen gav udtryk for i procedureindledningen, er fejet af bordet som følge af de oplysninger, der er modtaget i løbet af proceduren.

3. Ingen urimelige konkurrencefordrejninger

(48) Ifølge rammebestemmelserne må støtten ikke i urimelig grad fordreje konkurrencevilkårene. I henhold til punkt 3.2.2.ii) i rammebestemmelserne skal omstruktureringsplanen, hvis der er tale om overkapacitet i branchen, omfatte en nedskæring af støttemodtagerens kapacitet.

(49) Kommissionen konstaterer, at Gotha Technik regnes som SMV med sæde i et område som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Gotha Technik fremstiller hovedmaster og kranarmsforlængere til kranindustrien, som er et stærkt specialiseret marked. Ifølge de seneste oplysninger er virksomhedens markedsandel på 20 % inden for fællesmarkedet og på 9,5 % uden for Fællesskabet, og den drager fordel af kranproducenternes stigende tendens til at overlade produktionen af tilbehør til underleverandører.

(50) I procedureindledningen havde Kommissionen ikke oplysninger nok til at undersøge, om der er overkapacitet på markedet. Ud fra de oplysninger, der er afgivet under sagens forløb, er det Kommissionens opfattelse, at der er tale om et marked i vækst. Der er ikke nogen overkapacitet, og efter Tysklands oplysninger at dømme vil kapaciteten forblive uændret, og kun produktionen vil stige. Da der savnedes oplysninger, kunne Kommissionen imidlertid ikke i procedureindledningen bedømme, om opførelsen af en ny produktionshal ville betyde en kapacitetsstigning eller ej. I forbindelse med den formelle procedure har Tyskland påvist, at byggeriet er nødvendigt for at øge værditilvæksten i henhold til omstruktureringsplanen uden at udvide kapaciteten. Inden procedurens indledning blev der gjort opmærksom på, at virksomheden også svejser aluminiumsprofiler til skinnekøretøjer. Da brancheoplysningerne ikke var omfattende nok, kunne Kommissionen ikke i forbindelse med procedurens indledning bedømme, om der er overkapacitet på det pågældende marked. Under proceduren meddelte Tyskland, at man aldrig var kommet i gang med at svejse aluminiumsprofiler.

(51) På baggrund af de oplysninger, der er afgivet i forbindelse med den formelle procedure, anser Kommissionen de betænkeligheder, der blev fremsat i procedureindledningens beslutning, for at være ryddet af vejen. Kommissionen konkluderer, at støtten ikke indebærer nogen urimelig fordrejning af konkurrencevilkårene.

4. Støttens proportionalitet

(52) I henhold til rammebestemmelsernes punkt 3.2.2.iii) skal støtten begrænses til, hvad der er strengt nødvendigt af hensyn til omstruktureringen. Støttemodtagerne skal normalt selv bidrage i betydeligt omfang til omstruktureringsplanen.

(53) De statslige myndigheder bidrager i alt til omstruktureringen med 7,738 mio. DEM.

(54) I procedureindledningen gav Kommissionen udtryk for betænkeligheder ved, om et investorbidrag på 200000 DEM eller 1,2 % er betydeligt. Det bidrag på 3,1 mio. DEM, som Tyskland gjorde gældende, kunne der på grund af manglende oplysninger ikke tages hensyn til på det pågældende tidspunkt, hvorfor der blev udstedt et påbud om oplysninger. Under proceduren blev der fremlagt en ajourført tabel, ifølge hvilken investor og bankerne bidrager med 4,341 mio. DEM, som fordeler sig som følger:

>TABELPOSITION>

- Da procedureindledningen blev bekendtgjort, havde Kommissionen ingen nærmere oplysninger om bidrag nr. 2. Ifølge de oplysninger, der er modtaget under sagens forløb, lyder det pågældende lån på 0,5 mio. DEM til en rente på 6,45 % p.a. og en løbetid på ét år med sikkerhed i en prioritet på grundstykket i Gotha. Kommissionen gør opmærksom på, at virksomheden på tidspunktet for lånets optagelse havde gode udsigter til at blive rentabel. Kommissionen er derfor af den opfattelse, at lånet skal anses som et bidrag fra investor.

- Heller ikke for bidrag nr. 3's vedkommende havde Kommissionen fået meddelt de nærmere betingelser, inden den formelle procedure blev indledt. Ifølge de seneste oplysninger er seks private virksomheder involveret. Låneaftalen vedrører maskiner og udstyr med en rente på mellem 5,22 og 7,09 % og en løbetid på mellem 36 og 60 måneder. Det er derfor Kommissionens opfattelse, at disse aftaler godt kunne anses som bidrag fra investor.

- Med hensyn til bidrag nr. 4 konstaterer Kommissionen, at lånet fra Kreditanstalt für Wiederaufbau, som blev ydet via Deutsche Kreditbank AG, tildeltes som led i et støtteprogram. Som nærmere forklaret i betragtning 39 beløber støtteelementet sig til 120000 DEM. Det er så spørgsmålet, om den del af lånet, der ikke falder ind under støtteprogrammet, kan anses som bidrag fra investor. Kommissionen fastslår, at rentetilskuddet udgør det eneste støtteelement i dette tilfælde(34). Det er derfor Kommissionens opfattelse, at DKB's egenhæftelse på 1,836 mio. DEM kan anses som bidrag fra investor.

- Hvad angår bidrag nr. 5, erfarede Kommissionen under den formelle procedure, at der er tale om et lån ydet i 1998 af syv ledende medarbejdere til en rente på 15 % og en løbetid indtil september 2000. I sin praksis har Kommissionen godkendt lån fra virksomhedsledelsen som bidrag fra investor i tilfælde, hvor omstruktureringen er gennemført, ved at ledelsen har overtaget virksomheden. Tyskland har imidlertid på intet tidspunkt gjort det klart, om de syv ledende ansatte rent faktisk indgår i virksomhedens ledelse. Kommissionen kan derfor ikke anse lånet som værende et bidrag fra investor.

(55) I procedureindledningen tog Kommissionen fat på spørgsmålet, om forpligtelsen til at tilbagesøge støtte på ca. 7 mio. DEM, der er uforenelig med fællesmarkedet, fra Gotha alt i forbindelse med støttesag C 41/99 (Lintra), kan påvirke vurderingen af støttens proportionalitet. Som forklaret under nr. 46 efterkom Gotha alt sin tilbagebetalingsforpligtelse ved en betaling foretaget den 20. juni 2001. Som følge heraf anser Kommissionen dette spørgsmål som afklaret.

(56) Herefter bliver investors bidrag så på 4,218 mio. DEM. Kommissionen minder dog om, at der i salget af Die Gothas (nu Gotha Technik) til investor til en pris af 1 DEM skulle ses et støttebeløb på 1,173 mio. DEM (se betragtning 31). Ifølge rammebestemmelserne skal investor bidrage til omstruktureringen af egne midler eller gennem finansiering udefra til markedsvilkår. Det foreliggende bidrag fra investor opfylder ikke dette kriterium på højde med den støtte, der er ydet investor. Herefter beløber investors bidrag sig til 3,045 mio. DEM eller 27,9 % af omstruktureringsomkostningerne. Kommissionen anser dette beløb for at være betydeligt i rammebestemmelsernes forstand. På baggrund af de oplysninger, der er afgivet under proceduren, er det Kommissionens opfattelse, at dens betænkeligheder er ryddet af vejen. Kommissionen anser derfor støtten for at stå i et rimeligt forhold til de derved opnåede fordele.

D. KONKLUSION

(57) Kommissionen slår fast, at Tyskland har ydet støtten under overtrædelse af EF-traktatens artikel 88, stk. 3. Støtten er imidlertid forenelig med fællesmarkedet, da den opfylder forudsætningerne i rammebestemmelserne fra 1994 -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Tysklands støtte til Gothaer Fahrzeugtechnik GmbH til et beløb af 3,655 mio. DEM (1686711,83 EUR) er forenelig med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. januar 2002.

På Kommissionens vegne

Mario Monti

Medlem af Kommissionen

(1) EFT C 211 af 28.7.2001, s. 2.

(2) Se fodnote 1.

(3) Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til små og mellemstore virksomheder (EFT C 213 af 23.7.1996, s. 4).

(4) Kommissionen gør opmærksom på, at Gotha alts køretøjsproduktion er blevet opkøbt af Schmitz Cargobull AG og Josef-Koch GmbH for 1 DEM. Den i denne forbindelse ydede støtte undersøges i øjeblikket som C 31/01 - Schmitz-Gotha.

(5) "Vertrag über die Einbringung von Betriebsvermögen" (Aftale om tilførsel af driftskapital) af 3.11.1997 med virkning fra 30.9.1997.

(6) "Geschäftsanteilkauf- und Abtretungsvertrag" (Aftale om køb og aftrædelse af forretningsandel) af 18.11.1997 med virkning fra 1.10.1997.

(7) NN 123/97 - Gemeinschaftsaufgabe "Förderung der regionalen Wirtschaftsstruktur" (Forbundsstatens og delstaternes fælles støtteordning "Fremme af den regionale erhvervsstruktur", 26. plan, SG(97) D/7104 af 18.8.1997.

(8) NN 142/97 - "Richtlinie des Landes Thüringen zugunsten von Investitionen von KMU" (Delstaten Thüringens retningslinjer til fremme af små og mellemstore virksomheders investeringer), SG(96) D/4313 af 2.6.1998.

(9) N 563/C/94, SG(94) D/17293 af 1.12.1994.

(10) N 494/A/95 - "Investitionszulagengesetz", SG(95) D/17154 af 27.12.1995.

(11) Europa-Kommissionen: "Panorama der EU-Industrie 1999", s. 283.

(12) Europa-Kommissionen: "Panorama der EU-Industrie 1999", s. 385.

(13) EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

(14) EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12.

(15) Se punkt 7.5 i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder ("Meddelelse til medlemsstaterne med forslag til hensigtsmæssige foranstaltninger") fra 1999 (EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2).

(16) EFT C 209 af 10.7.1997, s. 3.

(17) Europa-Kommissionen: "23. beretning om konkurrencepolitikken (1993)", 1994, s. 270.

(18) Heriblandt bl.a. Kässbohrer Fahrzeugwerke, Kögel Fahrzeugwerk AG, Fahrzeugwerk Bernhardt Krone GmbH, Fahrzeugbau Langendorf GmbH & Co. KG og Schmitz Cargobull AG.

(19) Meddelelse om offentligt salg af jord, se fodnote 16, s. 2.

(20) Jf. Tysklands brev af 10.8.2001.

(21) Forensika GmbH Wirtschaftsprüfungsgesellschaft: "Gutachten zur Ermittlung des Liquidationswertes der Gothaer Fahrzeugwerk GmbH zum 1.7.1997", 1997.

(22) Se bilag 4 til vurderingen.

(23) Denne værdi fremgår af nyvurderingen af Gotha alts handelsbalance i forventning om virksomhedens opløsning, se bilag 1 til 1997-studiet.

(24) I henhold til salgsaftalen sikrede Gotha alt sig på en hensigtsmæssig måde, at kun 90 ansatte overførtes til Die Gothas (det senere Gotha Technik) i overensstemmelse med § 613a i BGB (Bürgerliches Gesetzbuch). Nedskæringen af Gotha alts ansatte fra 316 til 163 så ud til at være gennemført med det formål at opfylde disse kontraktlige forpligtelser og anses derfor som indledende foranstaltning i forbindelse med overtagelsen.

(25) NN 107/97 - "Lohnkostenzuschuss-Ost" (SG(98) D/1049 af 6.2.1998).

(26) Samme standpunkt kom til udtryk i sag C 35/2000 - Saalfelder Hebezeugbau GmbH - jf. brev til Tyskland af 20.7.2001 (SG(2001) D/28991).

(27) Denne vurdering bekræftes af bedømmelsen af levedygtighedskriteriet i betragtning 45 ff.

(28) Da de støtteberettigede investeringer på 5,765 mio. DEM foretoges i tiden indtil juli 2000, ligger intensiteten på 1,27 %.

(29) Der blev i Gotha Techniks tilfælde ikke stillet krav om den statsgaranti, der sædvanligvis gives bankerne som sikkerhed i sådanne tilfælde, eller om ansvarsfritagelse.

(30) Da de støtteberettigede investeringer på 5,765 mio. DEM blev foretaget i tiden indtil juli 2000, ligger intensiteten på 9,93 %.

(31) Se fodnote 25.

(32) EFT C 74 af 10.3.1998, s. 8.

(33) EFT L 236 af 5.9.2001, s. 3.

(34) Der blev ikke stillet nogen statsgaranti eller aftalt ansvarsfritagelse, lånet var derimod udelukkende sikret med en prioritet i grundstykket i Gotha.