KOMMISSIONENS FORORDNING (EU) Nr. 813/2013

af 2. august 2013

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF af 21. oktober 2009 om rammerne for fastlæggelse af krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter (1), særlig artikel 15, stk. 1,

efter høring af konsultationsforummet for miljøvenligt design, og

ud fra følgende betragtninger:

I henhold til direktiv 2009/125/EF fastlægger Kommissionen krav til miljøvenligt design af energirelaterede produkter, der sælges og handles i betydelige mængder, har en væsentlig miljøpåvirkning og har et betydeligt potentiale med hensyn til at mindske deres miljøpåvirkning, uden at det medfører urimelige omkostninger.

Ifølge artikel 16, stk. 2, litra a), i direktiv 2009/125/EF udsteder Kommissionen efter proceduren i samme direktivs artikel 19, stk. 3, og kriterierne i artikel 15, stk. 2, og efter høring af Konsultationsforummet for miljøvenligt design eventuelt gennemførelsesforanstaltninger for produkter, der frembyder et stort potentiale for en omkostningseffektiv nedbringelse af drivhusgasemissionerne, f.eks. varme- og varmtvandsanlæg.

De miljøaspekter af anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, der er udpeget som væsentlige i forbindelse med denne forordning, er energiforbruget i brugsfasen og (for varmepumpeanlæg) lydeffektniveauet. For anlæg til rumopvarmning, der anvender fossile brændsler, er emissioner af kvælstofilter, kulilte, partikler og kulbrinter også udpeget som væsentlige miljøaspekter.

Det er ikke hensigtsmæssigt at fastsætte krav til miljøvenligt design for emissioner af kulilte, partikler og kulbrinter, da der endnu ikke findes en egnet europæisk målemetode. Med henblik på at udvikle sådanne målemetoder har Kommissionen givet de europæiske standardiseringsorganisationer mandat til at overveje krav til miljøvenligt design for disse emissioner under revisionen af denne forordning. Det bør være muligt at opretholde og indføre nationale bestemmelser om krav til miljøvenligt design for emissioner af kulilte, partikler og kulbrinter fra anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, indtil de tilsvarende EU-krav til miljøvenligt design træder i kraft. Bestemmelserne i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/142/EF af 30. november 2009 om gasapparater (3) , som sætter grænser for gasapparaters udsendelse af forbrændingsprodukter af hensyn til sundhed og sikkerhed, bør ikke berørt.

Den forberedende undersøgelse viser, at det ikke er nødvendigt at stille krav til andre parametre for miljøvenligt design, jf. direktiv 2009/125/EF, bilag I, del 1, i forbindelse med anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning. Drivhusgasemissioner fra kølemidler, der i dag anvendes i varmepumpeanlæg til opvarmning af den europæiske bygningsmasse, udpeges f.eks. ikke som væsentlige. Om der bør stilles krav til miljøvenligt design for disse drivhusgasemissioner, vurderes igen, når denne forordning revideres.

Forsyningsanlæg, der er konstrueret til brug med flydende eller gasformige brændsler, som overvejende (over 50 %) er fremstillet af biomasse, har særlige tekniske egenskaber, som gør det nødvendigt at foretage yderligere tekniske, økonomiske og miljømæssige analyser. Afhængigt af resultatet af disse analyser, bør der eventuelt senere fastsættes krav til miljøvenligt design af sådanne forsyningsanlæg.

Det årlige energiforbrug for anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning blev anslået til at have været 12 089 PJ (ca. 289 mio. tons olieækvivalent (Mtoe)) i EU i 2005, hvilket svarer til 698 mio. tons CO2-emissioner. Hvis der ikke træffes specifikke foranstaltninger, forventes dette årlige energiforbrug at stige til 10 688 PJ i 2020. De årlige emissioner af kvælstofilter i forbindelse med anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning blev anslået til at have været 821 kt SOx-ækvivalent i EU i 2005. Hvis der ikke træffes specifikke foranstaltninger, forventes de årlige emissioner at stige til 783 kt SOx-ækvivalent i 2020. De forberedende undersøgelser har vist, at energiforbruget og emissionerne af kvælstofilter i forbindelse med anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning kan reduceres væsentligt.

I EU er der næsten fem mio. boliger med fælles aftræk. Af tekniske grunde kan eksisterende kedelanlæg til rumopvarmning og kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning ikke erstattes af effektive kondensationskedler i boliger med fælles aftræk. I henhold til i denne forordning kan ikke-kondensationskedler, der specifikt er konstrueret til sådanne anlæg, forblive på markedet. Dermed undgås unødige omkostninger for forbrugerne, producenterne får tid til at udvikle kedler til mere effektive opvarmningsteknologier, og medlemsstaterne får tid til at gennemgå de nationale bygningsreglementer.

Den kombinerede effekt af kravene til miljøvenligt design i denne forordning og Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 811/2013 af 18. februar 2013 om udbygning af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU for så vidt angår energimærkning af anlæg til rumopvarmning, anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, pakker med anlæg til rumopvarmning, temperaturstyring og solvarmekomponent samt pakker med anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, temperaturstyring og solvarmekomponent (4) forventes i tiden frem til 2020 at føre til årlige energibesparelser på ca. 1 900 PJ (ca. 45 mio. tons olieækvivalent), hvilket svarer til ca. 110 mio. tons CO2-emissioner, og en reduktion i de årlige emissioner af kvælstofilter på ca. 270 kt SOx-ækvivalent sammenlignet med en situation, hvor der ikke gribes ind.

Kravene til miljøvenligt design bør indføres gradvis for at give producenterne tilstrækkelig tid til at foretage de nødvendige designændringer af produkter, der er omfattet af denne forordning. Faserne bør planlægges, så der tages hensyn til omkostningsvirkningen for producenter, herunder navnlig små og mellemstore virksomheder, samtidig med at forordningens målsætninger nås inden for den planlagte tidsramme.

For at lette kontrollen af overensstemmelsen bør producenterne give oplysninger i den i bilag IV og V til direktiv 2009/125/EF omhandlede tekniske dokumentation i det omfang, oplysningerne vedrører kravene i denne forordning.

For yderligere at begrænse miljøpåvirkningen fra anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning bør producenterne give oplysninger om demontering, genvinding og/eller bortskaffelse.

Ud over de retligt bindende krav i denne forordning bør der angives vejledende referenceværdier for de bedste tilgængelige teknologier med henblik på at sikre, at oplysninger om de miljømæssige egenskaber ved anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning i hele deres livscyklus er bredt og let tilgængelige.

Med undtagelse af artikel 7, stk. 2, og artikel 8 samt bilag III-V bør direktiv 92/42/EØF ophæves, og der bør i denne forordning fastsættes nye bestemmelser, som sikrer, at anvendelsesområdet udvides til andre forsyningsanlæg end kedler med henblik på yderligere at forbedre energieffektiviteten i anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning og forbedre andre væsentlige miljøaspekter af anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning.

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1. Denne forordning fastsætter krav til miljøvenligt design som forudsætning for, at anlæg til rumopvarmning og anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning med en nominel nytteeffekt på ≤ 400 kW må bringes i omsætning og/eller tages i brug; dette gælder også anlæg, der indgår i pakker med anlæg til rumopvarmning, temperaturstyring og solvarmekomponent eller pakker med anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, temperaturstyring og solvarmekomponent, jf. definitionerne i artikel 2 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 811/2013.

2. Denne forordning finder ikke anvendelse på:

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning gælder definitionerne i direktiv 2009/125/EF, og derudover forstås ved:

1) »forsyningsanlæg«: anlæg til rumopvarmning eller anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning

2) »anlæg til rumopvarmning«: et apparat, der

3) »anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der er konstrueret til inden for bestemte tidsrum også at levere varmt drikke- eller brugsvand ved bestemte temperaturniveauer og gennemstrømningshastigheder og i bestemte mængder, og som er tilsluttet en ekstern drikke- eller brugsvandforsyning

4) »vandbaseret centralvarmesystem«: et system, der bruger vand som varmeoverføringsmedie til at distribuere centralt produceret varme til varmegivere til rumopvarmning af bygninger eller dele heraf

5) »varmeproducerende enhed«: den del af et forsyningsanlæg, der producerer varme ved hjælp af en eller flere af følgende processer:

idet en varmeproducerende enhed, der er konstrueret til et forsyningsanlæg, og en krop bestemt til at blive udstyret med en sådan varmeproducerende enhed, også betragtes som et forsyningsanlæg

6) »krop«: den del af et forsyningsanlæg, der er bestemt til at få monteret en varmeproducerende enhed

7) »nominel nytteeffekt« (Prated): forsyningsanlæggets angivne effekt under rumopvarmning og evt. vandopvarmning ved standarddriftsforhold udtrykt i kW; for varmepumpeanlæg til rumopvarmning og varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning er standarddriftsforholdene ved bestemmelse af den nominelle nytteeffekt de dimensionerende referencebetingelser, der er anført i bilag III, tabel 4

8) »standarddriftsforhold«: standarddriftsforholdene for forsyningsanlæg under gennemsnitlige klimaforhold ved bestemmelse af den nominelle nytteeffekt, årsvirkningsgraden ved rumopvarmning, energieffektiviteten ved vandopvarmning, lydeffektniveauet og emissionerne af kvælstofilter

9) »biomasse«: den bionedbrydelige del af produkter, affald og restprodukter af biologisk oprindelse fra landbrug (herunder vegetabilske og animalske stoffer), skovbrug og tilknyttede industrier, herunder fiskeri og akvakultur, samt den bionedbrydelige del af industriaffald og kommunalt affald

10) »biomassebrændsel«: flydende eller gasformigt brændstof fremstillet på grundlag af biomasse

11) »fossilt brændsel«: flydende eller gasformigt brændstof af fossil oprindelse

12) »kedelanlæg til rumopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der producerer varme ved forbrænding af fossilt brændsel og/eller biomassebrændsel og/eller jouleeffekten i modstandsvarmelegemer

13) »kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et kedelanlæg til rumopvarmning, der er konstrueret til inden for bestemte tidsrum også at levere varmt drikke- eller brugsvand ved bestemte temperaturniveauer og gennemstrømningshastigheder og i bestemte mængder, og som er tilsluttet en ekstern drikke- eller brugsvandforsyning

14) »elektrisk kedelanlæg til rumopvarmning«: et kedelanlæg til rumopvarmning, der producerer varme ved hjælp af jouleeffekten i modstandsvarmelegemer

15) »elektrisk kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, der producerer varme ved hjælp af jouleeffekten i modstandsvarmelegemer

16) »kraftvarmeanlæg til rumopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der på én gang producerer varme og elektricitet i én proces

17) »varmepumpeanlæg til rumopvarmning«: et anlæg til rumopvarmning, der producerer varme ved hjælp af omgivende varme fra en luftkilde, vandkilde eller jordkilde og/eller overskudsvarme; et varmepumpeanlæg til rumopvarmning kan være udstyret med et eller flere supplerende forsyningsanlæg, der producerer varme ved hjælp af jouleeffekten i modstandsvarmelegemer eller forbrænding af fossilt brændsel og/eller biomassebrændsel

18) »varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et varmepumpeanlæg til rumopvarmning, der er konstrueret til inden for bestemte tidsrum også at levere varmt drikke- eller brugsvand ved bestemte temperaturniveauer og gennemstrømningshastigheder og i bestemte mængder, og som er tilsluttet en ekstern drikke- eller brugsvandforsyning

19) »supplerende forsyningsanlæg«: et sekundært forsyningsanlæg, der producerer varme, hvis varmebehovet overstiger den nominelle nytteeffekt for det primære forsyningsanlæg

20) »årsvirkningsgrad ved rumopvarmning« (ηs ): forholdet mellem rumopvarmningsbehovet i en bestemt sæson, der forsynes af et forsyningsanlæg, og det årlige energiforbrug, der kræves for at opfylde dette behov, udtrykt i procent

21) »energieffektivitet ved vandopvarmning« (ηwh ): forholdet mellem nytteenergien i det drikke- eller brugsvand, der leveres af et anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, og den energi, der kræves til dens produktion, udtrykt i procent

22) »lydeffektniveau« (LWA ): det A-vægtede lydeffektniveau indendørs og/eller udendørs udtrykt i dB

23) »omregningskoefficient« (CC): en koefficient, der afspejler elproduktionens anslåede gennemsnitlige effektivitet på 40 % i EU, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/27/EU (7); værdien af omregningskoefficienten er CC = 2,5.

For bilag II-V er der anført yderligere definitioner i bilag I.

Artikel 3

Krav til miljøvenligt design og tidsplan

1. Kravene til miljøvenligt design af forsyningsanlæg er opstillet i bilag II.

2. De forskellige krav til miljøvenligt design træder i kraft efter følgende tidsplan:

3. Om kravene til miljøvenligt design er opfyldt, fastslås ved målinger og beregninger, der opfylder kravene i bilag III.

Artikel 4

Overensstemmelsesvurdering

1. Proceduren for overensstemmelsesvurdering i artikel 8, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF er den interne designkontrol, der er fastlagt i samme direktivs bilag IV, eller det forvaltningssystem, der er fastlagt i samme direktivs bilag V, jf. dog artikel 7, stk. 2, og artikel 8 samt bilag III til V i Rådet direktiv 92/42/EØF.

2. I forbindelse med overensstemmelsesvurdering skal den tekniske dokumentation omfatte resultaterne af den beregning, der er beskrevet i punkt 5, litra b), i denne forordnings bilag II.

Artikel 5

Verifikationsprocedure i forbindelse med markedstilsyn

Medlemsstaternes myndigheder skal, når de udfører markedstilsyn i henhold til artikel 3, stk. 2, i direktiv 2009/125/EF for at sikre overensstemmelse med kravene i denne forordnings bilag II, anvende verifikationsproceduren i denne forordnings bilag IV.

Artikel 6

Vejledende referenceværdier

De vejledende referenceværdier for de miljømæssigt bedste forsyningsanlæg på markedet på tidspunktet for ikrafttrædelsen af denne forordning er anført i bilag V.

Artikel 7

Revision

Kommissionen reviderer denne forordning i lyset af den teknologiske udvikling på området for forsyningsanlæg og forelægger Konsultationsforummet for miljøvenligt design resultaterne af revisionen senest fem år efter forordningens ikrafttrædelse. Ved revisionen skal det navnlig vurderes:

om det vil være hensigtsmæssigt at fastsætte krav til miljøvenligt design for så vidt angår drivhusgasemissioner, der skyldes kølemidler

hvor omfattende krav til miljøvenligt design for så vidt angår emission af kulilte, kulbrinter og partikler, de målemetoder, der er under udvikling, giver grundlag for at indføre

om det vil være hensigtsmæssigt at fastsætte strengere krav til miljøvenligt design for så vidt angår energieffektiviteten af kedelanlæg til rumopvarmning og kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, lydeffektniveauet og emissioner af kvælstofilter

om det vil være hensigtsmæssigt at fastsætte krav til miljøvenligt design for forsyningsanlæg, der specifikt er konstrueret til brug med flydende eller gasformige brændsler, som overvejende er fremstillet af biomasse

Artikel 8

Overgangsbestemmelser

1. Indtil den 26. september 2015 kan medlemsstaterne tillade, at forsyningsanlæg bringes i omsætning og/eller tages i brug, hvis de opfylder de nationale bestemmelser om årsvirkningsgrad ved rumopvarmning, energieffektivitet ved vandopvarmning og lydeffektniveau, der er i kraft ved denne forordnings vedtagelse.

2. Indtil den 26. september 2018 kan medlemsstaterne tillade, at forsyningsanlæg bringes i omsætning og/eller tages i brug, hvis de opfylder de nationale bestemmelser om emission af kvælstofilter, der er i kraft ved denne forordnings vedtagelse.

Artikel 9

Ophævelse

Med undtagelse af artikel 7, stk. 2 og artikel 8 samt bilag III-V ophæves Rådets direktiv 92/42/EØF, uden at dette berører medlemsstaternes forpligtelser med hensyn til direktivets gennemførelse i national ret og anvendelse, i tiden frem til kravene til miljøvenligt design i denne forordnings bilag II træder i kraft.

Artikel 10

Ikrafttrædelse

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EUT L 285 af 31.10.2009, s. 10.

(2) EFT L 167 af 22.6.1992, s. 17.

(3) EUT L 330 af 16.12.2009, s. 10.

(4) Se side 1 i denne EUT.

(5) EUT L 316 af 14.11.2012, s. 12.

(6) EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

(7) EUT L 315 af 14.11.2012, s. 1.

BILAG I

Definitioner, der gælder for bilag II-V

I bilag II-V forstås ved:

Definitioner vedrørende forsyningsanlæg

1) »standbytilstand«: en tilstand, hvori forsyningsanlægget er tilsluttet elnettet, er afhængigt af energitilførsel fra elnettet for at fungere efter hensigten og kun tilbyder følgende funktioner, som kan stå til rådighed i ubegrænset tid: en reaktiveringsfunktion eller en reaktiveringsfunktion sammen med en simpel angivelse af, at reaktiveringsfunktionen er slået til, og/eller informations- eller statusvisning

2) »elforbrug i standbytilstand« (PSB ): et forsyningsanlægs elforbrug i kW i standbytilstand

3) »gennemsnitlige klimaforhold«: temperaturforhold, der er kendetegnende for byen Strasbourg

4) »temperaturstyring«: det udstyr, der danner grænseflade mod slutbrugeren for så vidt angår værdier og tidsrum for ønsket indetemperatur, og som sender relevante data til en grænseflade på forsyningsanlægget, f.eks. en CPU, og dermed hjælper med at regulere indetemperaturen

5) »øvre brændværdi« (Hø ): den samlede varmemængde, der frigøres af en brændselsenhed, når den forbrændes fuldstændigt med oxygen, og når forbrændingsprodukterne returneres til omgivelsestemperatur; denne mængde omfatter kondensationsvarme fra vanddamp i brændslet og vanddamp, der dannes ved forbrænding af hydrogen i brændslet

6) »ækvivalent model«: model, som med hensyn til de tekniske parametre i bilag II, punkt 5, tabel 1 henholdsvis tabel 2, er identisk med en anden model, som den samme producent har bragt i omsætning

Definitioner vedrørende kedelanlæg til rumopvarmning, kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning og kraftvarmeanlæg til rumopvarmning

7) »brændselsfyret kedelanlæg til rumopvarmning«: et kedelanlæg til rumopvarmning, der producerer varme ved forbrænding af fossilt brændsel og/eller biomassebrændsel, og som kan være udstyret med en eller flere yderligere varmeproducerende enheder baseret på jouleeffekten i modstandsvarmelegemer

8) »brændselsfyret kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning«: et kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, der producerer varme ved forbrænding af fossilt brændsel og/eller biomassebrændsel, og som kan være udstyret med en eller flere yderligere varmeproducerende enheder baseret på jouleeffekten i modstandsvarmelegemer

9) »type B1-kedel«: et brændselsfyret kedelanlæg til rumopvarmning med trækafbryder, beregnet til at blive tilsluttet et røgrør med naturligt aftræk, som fører forbrændingsresterne ud af det rum, hvor kedelanlægget til rumopvarmning er placeret, og som henter forbrændingsluften direkte fra rummet; en type B1-kedel markedsføres kun som en type B1-kedel

10) »type B1-kombinationskedel«: et brændselsfyret kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning med trækafbryder, beregnet til at blive tilsluttet et røgrør med naturligt aftræk, som fører forbrændingsresterne ud af det rum, hvor kedelanlægget til rum- og vandopvarmning er placeret, og som henter forbrændingsluften direkte fra rummet; en type B1-kombinationskedel markedsføres kun som en type B1-kombinationskedel

11) »årsvirkningsgrad ved rumopvarmning i aktiv tilstand« (ηson ):

— for brændselsfyrede kedelanlæg til rumopvarmning og brændselsfyrede kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning et vægtet gennemsnit af virkningsgraden ved den nominelle nytteeffekt og virkningsgraden ved 30 % af den nominelle nytteeffekt i procent

— for elektriske kedelanlæg til rumopvarmning og elektriske kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning virkningsgraden ved den nominelle nytteeffekt i procent

— for kraftvarmeanlæg til rumopvarmning, der ikke er forsynet med supplerende forsyningsanlæg, virkningsgraden ved den nominelle nytteeffekt i procent

— for kraftvarmeanlæg til rumopvarmning, der er forsynet med supplerende forsyningsanlæg, et vægtet gennemsnit af virkningsgraden ved den nominelle nytteeffekt, hvor det supplerende forsyningsanlæg er deaktiveret, og virkningsgraden ved den nominelle nytteeffekt, hvor det supplerende forsyningsanlæg er aktiveret, i procent

12) »virkningsgrad« (η): forholdet mellem nyttevarmeproduktionen og det samlede energiinput i et kedelanlæg til rumopvarmning, et kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning eller et kraftvarmeanlæg til rumopvarmning udtrykt i procent, hvor det samlede energiinput udtrykkes på grundlag af Hø og/eller som endelig energi ganget med CC

13) »nyttevarmeproduktion« (P): varmeeffekten i et kedelanlæg til rumopvarmning, et kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning eller et kraftvarmeanlæg til rumopvarmning overført til det varmebærende medium udtrykt i kW

14) »elvirkningsgrad« (ηel ): forholdet mellem elproduktionen og det samlede energiinput i et kraftvarmeanlæg til rumopvarmning i procent, hvor det samlede energiinput udtrykkes på grundlag af Hø og/eller som endelig energi ganget med CC

15) »pilotflammes forbrug« (Pign ): forbruget for en brænder, der har til formål at aktivere hovedbrænderen, udtrykt i W på grundlag af Hø

16) »kondensationskedel«: et kedelanlæg til rumopvarmning eller et kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, hvor vanddamp i forbrændingsprodukterne under normale driftsforhold og ved bestemte procesvandtemperaturer kondenseres for at udnytte den latente varme i denne vanddamp til opvarmning

17) »supplerende elforbrug«: det årlige elforbrug til den angivne drift af et kedelanlæg til rumopvarmning, et kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning eller et kraftvarmeanlæg til rumopvarmning beregnet ud fra elforbruget ved fuld belastning (elmax), ved delvis belastning (elmin), i standbytilstand og standarddriftstimer i hver tilstand udtrykt i kWh endelig energi

18) »varmetab ved standby« (Pstby ): varmetabet fra et kedelanlæg til rumopvarmning, et kedelanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning eller et kraftvarmeanlæg til rumopvarmning i driftstilstande uden varmebehov udtrykt i kW

Definitioner vedrørende varmepumpeanlæg til rumopvarmning og varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning

19) »udetemperatur« (Tj ): udendørs tørtemperatur i grader Celsius, hvis relative luftfugtighed kan angives ved en tilsvarende vådtemperatur

20) »nominel effektfaktor« (COPrated ) eller »nominel primærenergi-effektfaktor« (PERrated ): den angivne varmeydelse udtrykt i kW divideret med energiinput udtrykt i kW på grundlag af Hø og/eller i kW endelig energi ganget med CC for opvarmning ved standarddriftsforhold

21) »dimensionerende referencebetingelser«: kombinationen af den dimensionerende referencetemperatur, den maksimale bivalenttemperatur og den maksimale temperaturgrænse for drift, jf. bilag III, tabel 4

22) »dimensionerende referencetemperatur« (Tdesignh): udetemperaturen udtrykt i grader Celsius, jf. bilag III, tabel 4, hvor dellastfaktoren er lig med 1

23) »dellastfaktor« (pl(Tj )): udetemperaturen minus 16 °C divideret med den dimensionerende referencetemperatur minus 16 °C

24) »varmesæson«: et sæt driftsbetingelser, som for hver bin beskriver kombinationen af udetemperaturer og antallet af timer, hvor disse temperaturer optræder pr. sæson

25) »bin« (binj ): en kombination af udetemperaturer og bin-timer, jf. bilag III, tabel 5

26) »bin-timer« (Hj ): antallet af timer pr. varmesæson, hvor udetemperaturen optræder for hver bin, jf. bilag III, tabel 5

27) »varmedellast« (Ph(Tj )): varmelasten ved en specifik udetemperatur beregnet som den dimensionerende last ganget med dellastfaktoren i kW

28) »sæsoneffektfaktor« (SCOP) eller »sæsonbaseret primærenergi-effektfaktor« (SPER): den overordnede effektfaktor for et varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller et varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, som anvender elektricitet, eller den overordnede primærenergi-effektfaktor for et varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller et varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, som anvender brændsler, som er repræsentativ for den angivne varmesæson og beregnet som det årlige referencevarmebehov divideret med det årlige energiforbrug

29) »årligt referencevarmebehov« (QH ): referencevarmebehovet i kWh/år for en valgt varmesæson, der bruges som grundlaget for beregningen af SCOP eller SPER og beregnes som produktet af den dimensionerende last for opvarmning og de årlige varmetimeækvivalenter

30) »årligt energiforbrug« (QHE ): det energiforbrug, der kræves for at opfylde det årlige referencevarmebehov for en angivet varmesæson udtrykt i kWh på grundlag af Hø og/eller i kW endelig energi ganget med CC

31) »årlige varmetimeækvivalenter« (HHE ): det skønnede antal timer pr. år, hvor et varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller et varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning skal levere den dimensionerende last for opvarmning for at opfylde det årlige opvarmningsbehov, udtrykt i h

32) »effektfaktor i opvarmningstilstand« (SCOPon ) eller »primærenergi-effektfaktor i opvarmningstilstand« (SPERon ): den gennemsnitlige effektfaktor for et varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller et varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, der anvender elektricitet i opvarmningstilstand, eller primærenergi-effektfaktoren for et varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller et varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, der anvender brændsler i opvarmningstilstand i den angivne varmesæson

33) »supplerende varmeydelse« (sup(Tj)): den nominelle nytteeffekt Psup for et supplerende forsyningsanlæg, der supplerer den angivne varmeydelse for at dække varmedellasten, hvis den angivne varmeydelse er mindre end varmedellasten, udtrykt i kW

34) »bin-specifik effektfaktor« (COPbin(Tj)) eller »bin-specifik primærenergi-effektfaktor« (PERbin(Tj)): effektfaktoren for et varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller et varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, der anvender elektricitet, eller primærenergi-effektfaktoren for et varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller et varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning, der anvender brændsler, for hver bin i en sæson, afledt af varmedellasten, den angivne varmeydelse og den angivne effektfaktor for angivne bins og beregnet for andre bins ved interpolation eller ekstrapolation om nødvendigt korrigeret med koefficienten for effektivitetstab

35) »angivet varmeydelse« (Pdh(Tj )): den varmeydelse, som et varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller et varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning kan levere ved en udetemperatur, udtrykt i kW

36) »ydelsesregulering«: muligheden for at ændre ydelsen for et varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller et varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning ved at regulere volumenstrømmen for mindst én af de væsker, der bruges til at regulere kølecyklussen; der benyttes følgende angivelser: »fast«, hvis volumenstrømmen ikke kan reguleres, og »variabel«, hvis volumenstrømmen kan reguleres eller varieres i to eller flere trin

37) »dimensionerende last for opvarmning« (Pdesignh): den nominelle nytteeffekt (Prated) for et varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller et varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning ved den dimensionerende referencetemperatur, hvor den dimensionerende last for opvarmning er lig med varmedellasten, og udetemperaturen er lig med den dimensionerende referencetemperatur, udtrykt i kW

38) »angivet effektfaktor« (COPd(Tj)) eller »angivet primærenergi-effektfaktor« (PERd(Tj)): effektfaktoren eller primærenergi-effektfaktoren ved et begrænset antal angivne bins

39) »bivalenttemperatur« (Tbiv ): den udetemperatur, for hvilken producenten i forbindelse med opvarmning har oplyst, at den angivne varmeydelse er lig med varmedellasten, og under hvilken den angivne varmeydelse kræver supplerende varmeydelse for at dække varmedellasten, udtrykt i grader Celsius

40) »temperaturgrænse for drift« (TOL): den udetemperatur, for hvilken producenten i forbindelse med opvarmning har oplyst, at luft-vand-varmepumpeanlægget til rumopvarmning eller kombineret rum- og brugsvandsopvarmning med ikke kan levere nogen varmeydelse, og den angivne varmeydelse bliver lig med nul, udtrykt i grader Celsius

41) »temperaturgrænse for vandopvarmning« (WTOL): den udløbsvandtemperatur, for hvilken producenten i forbindelse med opvarmning har oplyst, at varmepumpeanlægget til rumopvarmning eller kombineret rum- og brugsvandsopvarmning ikke kan levere nogen varmeydelse, og den angivne varmeydelse bliver lig med nul, udtrykt i grader Celsius

42) »cyklusintervalydelse for opvarmning« (Pcych): den integrerede varmeydelse over cyklustestintervallet for opvarmning, udtrykt i kW

43) »cyklusintervallets effektivitet« (COPcyc eller PERcyc): den gennemsnitlige effektfaktor eller den gennemsnitlige primærenergi-effektfaktor over cyklustestintervallet beregnet som den integrerede varmeydelse over intervallet i kWh divideret med det integrerede energiinput i det samme interval udtrykt i kWh på grundlag af Hø og/eller i kW endelig energi ganget med CC

44) »koefficient for effektivitetstab« (Cdh): målet for effektivitetstab på grund af en cyklisk aktivitet for varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning; hvis Cdh ikke bestemmes ved måling, er koefficienten for effektivitetstab som standard Cdh = 0,9

45) »opvarmningstilstand«: den tilstand, der svarer til timerne med opvarmningslast for rummet og aktiveret opvarmningsfunktion; denne tilstand kan omfatte en cyklisk aktivitet for varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning for at nå eller opretholde en krævet indetemperatur

46) »slukket tilstand«: en tilstand, hvor varmepumpeanlægget til rumopvarmning eller kombineret rum- og brugsvandsopvarmning er tilsluttet elnettet og ikke udfører en funktion, herunder tilstande, som kun angiver slukket tilstand, og tilstande, der kun udfører de funktioner, der er nødvendige for at sikre elektromagnetisk kompatibilitet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/108/EF (1)

47) »termostat fra-tilstand«: tilstand, der svarer til de timer, hvor der ikke er nogen varmelast og aktiveret opvarmningsfunktion, og hvor varmefunktionen er tændt, men varmepumpeanlægget til rumopvarmning eller kombineret rum- og brugsvandsopvarmning ikke er i drift; cyklisk aktivitet i aktiv tilstand anses ikke for at være termostat fra-tilstand

48) »krumtaphusopvarmningstilstand«: en tilstand, hvor en varmeproducerende enhed aktiveres for at forhindre, at kølemiddel løber frem til kompressoren, med henblik på at begrænse kølemiddelkoncentrationen i olien ved kompressorstart

49) »elforbrug i slukket tilstand« (POFF ): elforbruget for et varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller et varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning i slukket tilstand udtrykt i kW

50) »elforbrug i termostat fra-tilstand« (PTO ): elforbruget for et varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller et varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning i termostat fra-tilstand udtrykt i kW

51) »elforbrug i krumtaphusopvarmningstilstand« (PCK ): elforbruget for et varmepumpeanlæg til rumopvarmning eller et varmepumpeanlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning i krumtaphusopvarmningstilstand udtrykt i kW

52) »lavtemperaturvarmepumpe«: et varmepumpeanlæg til rumopvarmning, der specifikt er konstrueret til anvendelse ved lav temperatur, og som ikke kan levere opvarmningsvand ved en udløbstemperatur på 52 °C ved en indløbstørtemperatur (hhv. -vådtemperatur) på – 7 °C (– 8 °C) ved de dimensionerende referencebetingelser under gennemsnitlige klimaforhold

53) »lavtemperaturanvendelse«: en anvendelse, hvor et varmepumpeanlæg til rumopvarmning leverer sin angivne varmeydelse ved en indetemperatur på varmevekslerudløbet på 35 °C

54) »middeltemperaturanvendelse«: en anvendelse, hvor et varmepumpeanlæg til rumopvarmning leverer sin angivne varmeydelse ved en indetemperatur på varmevekslerudløbet på 55 °C

Definitioner vedrørende anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning

55) »forbrugsprofil«: en given sekvens af vandudtag, jf. bilag III, tabel 7; hvert anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning opfylder mindst én forbrugsprofil

56) »vandudtag«: en given kombination af effektiv vandgennemstrømning, effektiv vandtemperatur, effektivt energiindhold og spidstemperatur, jf. bilag III, tabel 7

57) »effektiv vandgennemstrømning« (f): minimumsgennemstrømningen udtrykt i liter pr. minut, for hvilken varmt vand bidrager til referenceenergien, jf. bilag III, tabel 7

58) »effektiv vandtemperatur« (Tm ): vandtemperaturen udtrykt i grader Celsius, hvor varmt vand begynder at bidrage til referenceenergien, jf. bilag III, tabel 7

59) »effektivt energiindhold« (Qtap ): energiindholdet i varmt vand udtrykt i kWh ved en temperatur, der er lig med eller højere end den effektive vandtemperatur, og ved vandgennemstrømninger, der er lig med eller overstiger den effektive gennemstrømning, jf. bilag III, tabel 7

60) »energiindholdet i varmt vand«: produktet af vands specifikke varmekapacitet, den gennemsnitlige temperaturforskel mellem varmtvandsudtag og koldtvandstilførsel, og den samlede mængde af leveret varmt vand

61) »spidstemperatur« (Tp ): den vandtemperatur udtrykt i grader Celsius, der som minimum opnås under vandudtag, jf. bilag III, tabel 7

62) »referenceenergi« (Qref ): summen af det effektive energiindhold i vandudtag udtrykt i kWh ved en bestemt forbrugsprofil, jf. bilag III, tabel 7

63) »maksimal forbrugsprofil«: forbrugsprofilen med den højeste referenceenergi, som et anlæg til kombineret rum- og brugsvandsopvarmning kan levere, samtidig med at temperatur- og gennemstrømningsbetingelserne for den pågældende forbrugsprofil opfyldes

64) »angivet forbrugsprofil«: den forbrugsprofil, der er anvendt ved overensstemmelsesvurderingen

65) »dagligt elforbrug« (Qelec ): elforbruget til vandopvarmning i et døgn ved den angivne forbrugsprofil udtrykt i kWh endelig energi

66) »dagligt brændselsforbrug« (Qfuel ): brændselsforbruget til vandopvarmning i et døgn ved den angivne forbrugsprofil udtrykt i kWh på grundlag af Hø .

(1) EUT L 390 af 31.12.2004, s. 24.