*****

KOMMISSIONENS FORORDNING (EOEF) Nr. 1908/84

af 4. juli 1984

om fastsaettelse af referencemetoderne til bestemmelse af kvaliteten af korn

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2727/75 af 29. oktober 1975 om den faelles markedsordning for korn (1), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 1018/84 (2), saerlig artikel 3, stk. 2,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2731/75 af 29. oktober 1975 om fastsaettelse af standardkvaliteter for bloed hvede, rug, majs og haard hvede (3), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 1028/84 (4), saerlig artikel 6, og

ud fra foelgende betragtninger:

Ifoelge forordning (EOEF) nr. 2731/75 fastlaegges de noedvendige metoder til bestemmelse af kvaliteten af bloed hvede, haard hvede, rug byg, majs og sorghum efter fremgangsmaaden i artikel 26 i forordning (EOEF) nr. 2727/75; denne forordning bestemmer disse metoder;

de i denne forordning fastsatte forholdsregler er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomiteen for Korn -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Ved anvendelse af artikel 6 i Raadets forordning (EOEF) nr. 2731/75 fastlaegges referencemetoden til bestemmelse af bestanddele, som ikke er mangelfuldt basiskorn, som anfoert i bilag I.

Den praktiske referencemetode til bestemmelse af vandinholdet er anfoert i bilag II.

Artikel 2

Denne forordning traeder i kraft paa tredjedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Den anvendes

- fra den 1. juli 1984 for haard hvede,

- fra den 1. august 1984 for de oevrige kornarter.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 4. juli 1984.

Paa Kommissionens vegne

Poul DALSAGER

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. L 281 af 1. 11. 1975, s. 1.

(2) EFT nr. L 107 af 19. 4. 1984, s. 1.

(3) EFT nr. L 281 af 1. 11. 1975, s. 22.

(4) EFT nr. L 107 af 19. 4. 1984, s. 17.

BILAG I

REFERENCEMETODE TIL BESTEMMELSE AF DE BESTANDDELE, SOM IKKE ER MANGELFRIT BASISKORN

1. For bloed hvede, haard hvede, rug og byg sigtes en gennemsnitsproeve paa 250 gram gennem to slidssigter, den ene med 3,5 mm og den anden med 1 mm slidsbredde, i begge tilfaelde i loebet af et halvt minut. For at sikre en konstant sigtning anbefales en mekanisk sigte f. eks. et vibrationsbord med paamonterede sigter.

De bestanddele, der holdes tilbage af sigten med en slidsbredde paa 3,5 mm, og de, der passerer gennem sigten med en slidsbredde paa 1 mm, vejes sammen og betragtes som egentlige urenheder. Saafremt de bestanddele, der holdes tilbage af sigten med en slidsbredde paa 3,5 mm omfatter kerner, der hoerer under gruppen »andre kornarter« eller meget tykke kerner af basiskornet, skal disse igen tilbage i den sigtede proeve. Ved sigtning gennem sigten med 1 mm slidsbredde skal det undersoeges, om der i proeven findes levende skadedyr.

Af den sigtede proeve tages ved hjaelp af en proevedeler en proeve paa 50 til 100 gram. Denne delproeve vejes.

Derefter spredes denne delproeve ved hjaelp af en pincet eller en hornspatel ud paa en bordflade, og knaekkede kerner, andre kornarter, spirede kerner, kerner angrebet af skadedyr, frostskadede kerner, kerner med misfarvede kim, plettede kerner, ukrudtsfroe, meldroeje, fordaervede kerner, kerner angrebet af brand og rust, avner, levende skadedyr og doede insekter fjernes.

Saafremt delproeven indeholder kerner, som endnu sidder i avnerne, afskalles disse kerner med haanden, idet avnerne henregnes til gruppen avner. Sten, sand og dele af halmstraa betragtes som egentlige urenheder.

Delproeven sigtes i et halvt minut gennem en sigte med en slidsbredde paa 2 mm for bloed hvede, 1,8 mm for rug, 1,9 mm for haard hvede og 2,2 mm for byg, og de, der passerer gennem denne sigte, anses for uudviklede kerner. Frostskadede samt umodne groenne kerner henhoerer under gruppen uudviklede.

2. En gennemsnitsproeve paa 500 gram for majs og paa 250 gram for sorghum rystes i et halvt minut i en slidssigte med en slidsbredde paa 1 mm. Det konstateres, om der forekommer levende skadedyr og doede insekter.

I de bestanddele, der bliver tilbage efter sigtning med en sigte med en slidsbredde paa 1 mm, frasorteres sten, sand, dele af halmstraa og andre egentlige urenheder ved hjaelp af en picet eller en hornspatel.

De saaledes fjernede egentlige urenheder foejes til de bestanddele, der er passeret gennem sigten med en slidsbredde paa 1 mm, og vejes sammen med disse.

Ved hjaelp af en proevedeler tages en proeve paa 100 til 200 gram for majs og paa 25 gram for sorghum af den sigtede proeve. Denne delproeve vejes. Derefter spredes den i et tyndt lag ud paa en bordplade. Ved hjaelp af en pincet eller en hornspatel fjernes dele af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr, frostskadede kerner, spirede kerner, ukrudstfroe, fordaervede kerner, avner, levende skadedyr og doede insekter.

Derefter sigtes denne delproeve gennem en rundthulssigte med huldiameter paa 4,5 mm for majs og med en huldiameter paa 1,8 mm for sorghum.

3. De grupper af bestanddele, der ikke er mangelfrit basiskorn, og som er bestemt i henhold til de under punkterne 1 og 2 naevnte metoder, og for hvilke de procentvise andele er fastsat i artiklerne 1 til 5, skal vejes saa akkurat som muligt med en noejagtighed paa 0,01 gram og beregnes i procentvise andele af gennemsnitsproeven. Oplysningerne i analyserapporten angives med en noejagtighed paa 0,1 %. Det konstateres, om der er levende skadedyr til stede.

Principielt skal der ved hver proeve foretages to analyser. De maa med hensyn til de samlede ovenfor naevnte bestanddele ikke afvige fra hinanden med mere end 10 %.

4. Ved de under punkterne 1, 2 og 3 naevnte metoder skal foelgende apparatur anvendes:

a) proevedeler, f.eks. en konisk eller en riflet proevedeler:

b) praecisions- og finvaegt;

c) slidssigter med en slidsbredde paa 1 mm, 1,8 mm, 1,9 mm, 2 mm, 2,2 mm og 3,5 mm og en rundthulssigte med en huldiameter paa 1,8 mm og 4,5 mm. Sigterne monteres eventuelt paa et vibrationsbord.

BILAG II

PRAKTISK REFERENCEMETODE TIL BESTEMMELSE AF VANDINDHOLDET

1. PRINCIP

Produktet toerres ved en temperatur paa 130 til 133 °C og ved normalt atmosfaerisk lufttryk i et i forhold til partiklernes stoerrelse passende tidsrum.

2. ANVENDELSESOMRAADE

Denne toerringsmetode gaelder for knust korn, hvoraf mindst 50 % af partiklerne passerer gennem en sigte med en maskestoerrelse paa 0,5 mm, og hoejst 10 % holdes tilbage af en sigte med runde huller paa 1 mm. Metoden gaelder ogsaa for mel.

3. APPARATUR

Praecisionsvaegt.

Findelingsapparat af et materiale, som ikke absorberer fugtighed, er let at rense, giver en hurtig og ensartet formaling uden at fremkalde en maerkbar opvarmning, hvor kontakt med den omgivende luft saa vidt muligt undgaas, og som svarer til de i punkt 2 stillede krav (f.eks. en keglemoelle, der kan skilles ad).

Beholder af korrosionsbestandigt metal eller af glas med slebet laag; og en nytteflade maa muliggoere en fordeling af proeven med 0,3 gram pr. cm2.

Elektrisk opvarmet, termostatstyret toerreskab, som er indstillet paa en temperatur mellem 130 og 133 °C (1) og med tilstraekkelig ventilation (2).

Eksikkator med en tyk, perforeret plade af metal eller eventuelt porcelaen, indeholdende et effektiv toerringsmiddel.

4. FREMGANGSMAADE

a) Toerring

I den paa forhaand tarerede beholder afvejes med en noejagtighed paa ± 1 mg ca. 5 g af den formalde substans af smaakernet korn eller ca. 8 g majs. Beholderen anbringes i et toerreskab, der er opvarmet til 130° C. Anbringelsen foregaar saa hurtigt som muligt for at undgaa, at toerreskabets temperatur falder for meget. Naar toerreskabet paany har naaet en temperatur paa 130° C lader man smaakernet korn toerre i to timer eller majs i fire timer. Derefter tages beholderen ud af toerreskabet, laaget laegges hurtigt paa, og den afkoeles i 30 til 45 minuter i en ekssikkator, hvorefter den vejes (med en noejagtighed paa ± 1 mg).

b) Fortoerring

Kerner, hvis vandindhold er stoerre end 17 % (15 % for havre og majs), skal fortoerres paa foelgende maade:

I den paa forhaand tarerede beholder afvejes med en noejagtighed paa ± 1 mg, 20 g umalede kerner fra smaakernet korn, som toerres i et toerreskab i 7 til 10 minutter ved 130° C, tages ud af toerreskabet, koeles afdaekket i laboratoriet i to timer og vejes (med en noejagtighed paa ± 1 mg). De delvis toerrede kerner males, og det resterende vandindhold bestemmes som beskrevet under litra a).

Hvis proeven bestaar af majs, afvejes ca. 100 g med en noejagtighed paa 10 mg af proeven i en vaegtskaal af metal med en nytteflade, der muliggoer, at kernerne kan spredes i et ensartet lag; proeven toerrer i et toerreskab indstillet paa mellem 60 og 80° C laenge nok til, at vandindholdet bringes ned paa mellem 9 og 15 %; derefter tages proeven ud af toerreskabet, afkoeles afdaekket i laboratoriet i mindst to timer og vejes med en noejagtighed paa 10 mg. Ca. 30 g af de delvis toerrede kerner formales, blandes ensartet ved hjaelp af en spatel, og vandindholdet bestemmes som angivet under litra a).

5. BEREGNINGSMETODE OG FORMLER:

1.2 // E // = proevens oprindelige vaegt i gram, // M // = proevens vaegt i gram efter konditionering, // M' // = Proevens vaegt i gram efter formaling, // m // = proevens vaegt i gram efter toerring.

Produktets vandindhold, udtrykt i procent er lig med:

1.2 // - uden forudgaaende konditionering (E - m) × // 100 E // // 1.2.3.4.5.6.7.8.9.10.11.12.13 // - med forudgaaende konditionering // [ // (M' - m) M M' // + E - M // ] // × // 100 E // = 100 // ( // 1 - // Mm EM' // ) // .

Der foretages mindst to proever.

6. BESTEMMELSENS NOEJAGTIGHED

Forskellen mellem de vaerdier, der opnaas ved to bestemmelser foretaget samtidigt eller hurtigt efter hinanden af den samme analytiker maa ikke overstige 0,15 g vand pr. 100 g proevemateriale. Hvis denne vaerdi er overskredet skal bestemmelserne gentages.

(1) Lufttemperaturen i toerreskabets indre.

(2) Toerreskabet skal have en saadan varmekapacitet, at det med en indstilling paa 131° C naar op paa denne temperatur senest 45 minutter efter, at det hoejeste antal proever, der toerres samtidig, er sat ind. Ventilationen skal vaere af en saadan beskaffenhed, at forskellen mellem de resultater, der opnaas efter to timers toerring af smaakernet korn (bloed hvede, haard hvede, byg, havre og rug) eller fire timers toerring af majs, for alle de proever af fine gryn, henholdsvis majs, som skabet kan rumme, og de resultater, der opnaas efter tre timers toerring af smaakernet korn og fem timers toerring af majs, er mindre end 0,15 %