KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 2. februar 2007

om oprettelse af et europæisk forskningsråd

(EØS-relevant tekst)

(2007/134/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (1), særlig artikel 2 og 3,

under henvisning til Rådets beslutning 2006/972/EF af 19. december 2006 om særprogrammet »Idéer« til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (2), særlig artikel 4, stk. 2 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

Særprogrammet »Idéer« under syvende rammeprogram har til formål at støtte forskerinitieret frontlinjeforskning på alle felter inden for naturvidenskab, teknik, humaniora og samfundsvidenskab, udført af forskere i emner efter eget valg.

Beslutning 2006/972/EF pålægger Kommissionen at oprette et europæisk forskningsråd (herefter: »EFR«) til at forvalte gennemførelsen af særprogrammet »Idéer«.

Ifølge artikel 4, stk. 3, i beslutning 2006/972/EF skal EFR bestå af et uafhængigt videnskabeligt råd (herefter: »Det Videnskabelige Råd«), der skal støttes af en specifik struktur for gennemførelsen.

Det Videnskabelige Råd skal sammensættes af forskere inden for naturvidenskab, teknik, humaniora og samfundsvidenskab med særlig fremragende renommé, som udpeges personligt af Kommissionen og handler uafhængigt af enhver ydre påvirkning. Det skal handle i overensstemmelse med det mandat, der henvises til i beslutning 2006/972/EF, artikel 5, og med det ene formål at nå de forskningsmæssige mål for særprogrammet »Idéer« på alle disse områder.

Det Videnskabelige Råd bør selvstændigt udvælge en generalsekretær, der handler under dets kontrol. Generalsekretæren skal bl.a. bistå Det Videnskabelige Råd med at holde effektiv kontakt med den specifikke struktur for gennemførelsen og med Kommissionen, og med at tilse, at dets strategi og indstillinger gennemføres effektivt af den specifikke gennemførelsesstruktur.

Grundlaget for Det Videnskabelige Råds arbejde bør være videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet og åbenhed. Kommissionen bør stå som garant for Det Videnskabelige Råds uafhængighed og integritet og sikre dets funktionsevne.

Der bør fastsættes regler for videregivelse af oplysninger fra Det Videnskabelige Råds medlemmer, uden at det berører Kommissionens sikkerhedsforskrifter, der er fastsat i bilaget til Kommissionens forretningsorden ved afgørelse 2001/844/EF, EKSF, Euratom (3) .

Der har været nedsat et uafhængigt udvalg af højtstående sagkyndige til at afgive indstilling om medlemmerne af Det Videnskabelige Råd i dets første mandatperiode. Efter omfattende høringer i det videnskabelige og akademiske miljø har dette udvalg afgivet indstilling, først om, hvilke faktorer og kriterier der bør anlægges ved udvælgelsen af Det Videnskabelige Råds medlemmer, og dernæst om medlemmerne selv.

Der bør oprettes en specifik gennemførelsesstruktur som et eksternt organ i form af et forvaltningsorgan ved en særskilt retsakt efter reglerne i Rådets forordning (EF) nr. 58/2003 af 19. december 2002 om vedtægterne for de forvaltningsorganer, der skal administrere opgaver i forbindelse med EF-programmer (5) .

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

KAPITEL 1

DET EUROPÆISKE FORSKNINGSRÅD

Artikel 1

Oprettelse

Der oprettes hermed et europæisk forskningsråd for perioden mellem denne afgørelses ikrafttrædelsesdato og den 31. december 2013 til gennemførelse af særprogrammet »Idéer«. Det består af et videnskabeligt råd og en specifik gennemførelsesstruktur som fastsat herunder.

KAPITEL 2

DET VIDENSKABELIGE RÅD

Artikel 2

Oprettelse

Der oprettes hermed et videnskabeligt råd.

Artikel 3

Opgaver

1. Det Videnskabelige Råds opgaver er fastsat i beslutning 2006/972/EF, artikel 5, stk. 3.

2. Det Videnskabelige Råd skal bl.a. fastlægge en overordnet videnskabelig strategi for programmet, have fuld beslutningskompetence med hensyn til, hvilken type forskning der skal finansieres, jf. dog artikel 6, stk. 6, i beslutning 2006/972/EF, og stå som garant for indsatsens videnskabelige kvalitet. Dets opgaver vil navnlig bestå i at fastlægge det årlige arbejdsprogram, at fastlægge peer review-processen samt at føre tilsyn og kvalitetskontrol med gennemførelsen af særprogrammet »Idéer«, uden at Kommissionens ansvar derved indskrænkes.

Artikel 4

Medlemmer

1. Det Videnskabelige Råd sammensættes af op til 22 medlemmer.

2. Det Videnskabelige Råd består af repræsentanter for forskersamfundet i Europa med særlig fremragende renommé og med relevant sagkundskab; de dækker tilsammen et bredt spektrum af forskningsområder og handler i deres personlige egenskab uafhængigt af politiske eller andre interesser.

3. De første medlemmer af Det Videnskabelige Råd er indstillet på grundlag af de faktorer og kriterier, der er anført i bilag I; de udnævnes hermed og er opført i bilag II.

4. Fremtidige medlemmer udnævnes af Kommissionen på grundlag af de faktorer og kriterier, der er anført i bilag I, efter en uafhængig og åben indstillingsprocedure, som der er enighed om med Det Videnskabelige Råd, og som omfatter en høring af forskersamfundet og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet. Udnævnelsen af fremtidige medlemmer offentliggøres efter reglerne i forordning (EF) nr. 45/2001.

5. Medlemmerne udfører deres hverv uafhængigt af enhver ydre påvirkning. De underretter i tide Kommissionen om enhver interessekonflikt, der kunne gå ud over deres objektivitet.

6. Medlemmerne udnævnes med et firårigt mandat, der kan fornys én gang i et rotationssystem, der skal sikre kontinuiteten i Det Videnskabelige Råds arbejde. Der kan dog udnævnes medlemmer for mindre end den maksimale mandatperiode for at muliggøre forskudt rotation af medlemmerne. Medlemmerne varetager deres opgaver, indtil de udskiftes, eller deres mandat udløber.

7. Hvis et medlem træder tilbage, eller mandatet udløber og ikke kan fornys, udnævner Kommissionen et nyt medlem.

8. For at opretholde Det Videnskabelige Råds integritet og/eller kontinuitet kan Kommissionen undtagelsesvis på eget initiativ afslutte et medlems mandat.

9. Medlemskab af Det Videnskabelige Råd er ulønnet.

Artikel 5

Principper og metoder

1. Det Videnskabelige Råd arbejder selvstændigt og uafhængigt.

2. Når der er behov for det, konsulterer Det Videnskabelige Råd forskersamfundene inden for naturvidenskab, teknik, humaniora og samfundsvidenskab.

3. Det Videnskabelige Råd handler med det ene formål at nå målene for særprogrammet »Idéer« inden for naturvidenskab, teknik, humaniora og samfundsvidenskab. Det skal handle hæderligt og ubestikkeligt og varetage sine opgaver effektivt og i størst mulig åbenhed.

4. Det Videnskabelige Råd står til ansvar over for Kommissionen, holder sig i tæt kontakt med denne og med den specifikke gennemførelsesstruktur og tilrettelægger de ordninger, dette kræver.

5. Viden, der er fremkommet under udførelsen af opgaverne, videregives ikke, hvis Kommissionen eller Det Videnskabelige Råds formand vurderer, at den berører fortrolige forhold.

6. Kommissionen stiller den nødvendige viden og assistance til rådighed for Det Videnskabelige Råd, således at det kan varetage sine opgaver i fuld uafhængighed.

7. Det Videnskabelige Råd aflægger regelmæssigt rapport til Kommissionen og leverer de oplysninger og den bistand, som er nødvendig for Kommissionens obligatoriske rapporteringsopgaver (f.eks. årsberetning og årlig aktivitetsrapport).

Artikel 6

Arbejdsmåde

1. Det Videnskabelige Råd vælger blandt sine medlemmer en formand og to næstformænd, som repræsenterer det efter forretningsordenens bestemmelser, og som vejleder og bistår det under tilrettelæggelsen af dets arbejde, herunder med udarbejdelse af dagsordner og dokumenter til møderne.

2. Formanden og næstformændene for Det Videnskabelige Råd kan også benytte titlerne formand hhv. næstformand for Det Europæiske Forskningsråd.

3. Det Videnskabelige Råd vedtager en forretningsorden med nærmere bestemmelser om det i stk. 1 omhandlede valg og en adfærdskodeks om, hvordan potentielle interessekonflikter håndteres.

4. Det Videnskabelige Råd holder plenarmøde så ofte, som dets arbejde kræver.

5. Formanden for Det Videnskabelige Råd kan beslutte at holde møder med begrænset deltagerkreds.

Artikel 7

EFR's generalsekretær

1. Det Videnskabelige Råd udvælger selvstændigt en generalsekretær, der handler under dets kontrol. Generalsekretæren skal bl.a. bistå Det Videnskabelige Råd med at holde effektiv kontakt med Kommissionen og den specifikke gennemførelsesstruktur.

2. Generalsekretærens opgaver fastlægges af Det Videnskabelige Råd. De omfatter overvågning af, at den strategi og de indstillinger, Det Videnskabelige Råd har vedtaget, gennemføres af den specifikke gennemførelsesstruktur.

3. Der ydes støtte til generalsekretærens indsættelse og aktiviteter gennem særprogrammet »Idéer«.

4. Generalsekretærens embedsperiode er på højst 30 måneder og kan fornyes én gang.

Artikel 8

Mødeudgifter

1. I det omfang det er nødvendigt for Det Videnskabelige Råds arbejde, refunderer Kommissionen rejseudgifter og i givet fald opholdsudgifter for rådsmedlemmerne efter Kommissionens regler for godtgørelser til eksterne eksperter. Efter forhåndsgodkendelse kan Kommissionen også dække rejse- og opholdsudgifter til afholdelse af andre møder, der er nødvendige for Det Videnskabelige Råds arbejde; dette gælder for møder mellem medlemmer af Det Videnskabelige Råd og eksterne eksperter og berørte parter.

2. Mødeudgifter godtgøres efter årlig anmodning fra Det Videnskabelige Råd, uden at Kommissionens ansvar derved indskrænkes.

KAPITEL 3

Artikel 9

Specifik gennemførelsesstruktur

Den specifikke gennemførelsesstruktur oprettes som et eksternt organ; indtil dette eksterne organ er oprettet og funktionsdygtigt, varetages dets gennemførelsesopgaver af en særskilt tjenestegren i Kommissionen.

KAPITEL 4

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 10

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft den dag, den vedtages.

(1) EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1.

(2) EUT L 400 af 30.12.2006, s. 243.

(3) EFT L 317 af 3.12.2001, s. 1. Senest ændret ved beslutning 2006/548/EF, Euratom (EUT L 215 af 5.8.2006, s. 38).

(4) EFT L 8 af 12.1.2001, s. 1.

(5) EFT L 11 af 16.1.2003, s. 1.

BILAG I

Faktorer og kriterier, der er bestemmende for udpegningen af Det Videnskabelige Råds medlemmer

Det Videnskabelige Råds sammensætning skal vise, at rådet kan præstere en autoritativ og absolut uafhængig forskningsledelse, der kombinerer indsigt og erfaring med fremsynethed og fantasi. Det Videnskabelige Råds troværdighed vil bygge på afvejningen af kvaliteter blandt de mænd og kvinder, det er sammensat af, og de bør tilsammen afspejle det europæiske forskersamfund i hele dets bredde. Medlemmerne af Det Videnskabelige Råd skal hver især have et ubestridt ry som førende forskere og være kendt for deres uafhængighed og engagement i forskningen. De skal i almindelighed være eller indtil for nylig have været aktivt praktiserende forskere; det gælder også dem, der har været videnskabeligt ledende forskere på europæisk eller globalt plan. Der bør også gives plads til yngre forskere, der er på vej som næste generations ledere.

Medlemmerne skal afspejle bredden i forskningens fagområder og dække såvel de eksakte og tekniske videnskaber som samfundsvidenskaberne og humaniora. De bør dog ikke anses for at være repræsentanter for et fag eller en bestemt forskningsretning og bør ikke se sig selv i det perspektiv, men derimod være præget af et bredt udsyn, som afføder en kollektiv forståelse af betydningsfulde udviklinger i forskningen, herunder tvær- og multifaglig forskning, og af behovet for forskning på europæisk niveau.

Medlemmerne bør imidlertid ud over deres solide ry som fremragende forskere tilsammen tilføre rådet en bredere erfaringshorisont, der er opnået ved arbejde ikke kun i forskellige europæiske lande, men også i andre forskningsintensive dele af verden. Hertil kan også høre erfaring på områder som støtte til og fremme af grundforskning, tilrettelæggelse og ledelse af forskning og videnoverførsel på universiteter og andre akademiske institutioner og i erhvervslivet, viden om nationale og internationale forskningsaktiviteter, relevante finansieringsordninger for forskningen og den bredere politiske kontekst omkring Det Europæiske Forskningsråd.

Medlemmerne bør tilsammen afspejle forskersamfundets forskellige komponenter og det brede spektrum af videnskabelige institutioner, hvor der udføres forskning; de bør eksempelvis omfatte forskere med erfaringer fra universiteter, forskningsinstitutter, akademier, finansieringsorganer og erhvervs- og industriforskning. Desuden bør der være medlemmer, der har erfaringer fra mere end ét land, og medlemmer, der kommer fra forskerkredse uden for Europa.