++++

SAERBERETNING FRA REVISIONSRETTEN

om salg af smoer til nedsat pris inden for Faellesskabet

Denne beretning er vedtaget af Revisionsretten paa sit moede den 18 . marts 1982 i henhold til EOEF-traktatens artikel 206a . Den 23 . november 1981 var den blevet fremsendt til udtalelse i Kommissionen , hvis svar er vedfoejet som bilag .

13 . april 1982

INDHOLDSFORTEGNELSE

* Side *

1 . INDLEDNING * 4 *

2 . FORORDNINGSMAESSIG RAMME * 5 *

2.1 . Klassificering af foranstaltningerne * 5 *

2.2 . Analytisk fortegnelse over foranstaltninger * 6 *

2.2.1 . Foranstaltninger , som udelukkende gaelder for oplagret smoer * 6 *

2.2.1.1 . Salg til de vaebnede styrker * 6 *

2.2.1.2 . Salg til institutioner og samfund * 6 *

2.2.1.3 . Konditorvarer , konsumis og andre levnedsmiddelprodukter * 6 *

2.2.1.4 . Umiddelbart forbrug af koncentreret smoer * 6 *

2.2.2 . Foranstaltninger , der gaelder for oplagret smoer og markedssmoer ( saerlige aktioner af begraenset varighed ) * 6 *

2.2.2.1 . " Julesmoer 1977/78 " * 7 *

2.2.2.2 . Afsaetning til nedsat pris 1978/79 * 7 *

2.2.2.3 . Afsaetning til nedsat pris 1979/80 * 7 *

2.2.3 . Foranstaltninger der gaelder for markedssmoer * 7 *

2.2.3.1 . Fast stoette til forbruget * 7 *

2.2.3.2 . Salg til personer , der faar socialhjaelp * 7 *

2.2.3.3 . Undtagelsesordning for indfoersel af smoer fra New Zealand * 8 *

2.2.4 . Kvantitativ status over foranstaltningerne * 8 *

3 . FORVALTNING OG KONTROL * 8 *

3.1 . I Kommissionen * 9 *

3.2 . I Medlemsstaterne * 9 *

3.2.1 . Smoer bestemt til konditorvarer og konsumis * 9 *

3.2.2 . Smoer til institutioner og samfund * 10 *

3.2.3 . Salg til de vaebnede styrker * 10 *

3.2.4 . Koncentreret smoer * 10 *

3.2.5 . " Julesmoer " * 10 *

3.2.6 . Salg af smoer til personer , der faar socialhjaelp * 11 *

3.2.7 . Stoette til forbruget * 11 *

4 . FORANSTALTNINGERNES OEKONOMISKE VIRKNING * 11 *

4.1 . Virkning paa lagrene * 11 *

4.2 . Virking paa priserne * 12 *

4.2.1 . Stoettens omfang * 12 *

4.2.2 . Udviklingen i forbrugerpriserne * 13 *

4.3 . Den samlede virkning paa forbruget * 13 *

5 . SAERLIG VIRKNING PAA FORBRUGET * 13 *

5.1 . Svagheder i vurderingssystemet * 13 *

5.2 . Definitioner : elasticitet , substitution og effektivitet * 14 *

5.3 . Afsaetningsforanstaltningernes effektivitetssats * 14 *

6 . OMKOSTNINGS - OG EFFEKTIVITETSBEREGNING I FORBINDELSE MED FORANSTALTNINGERNE * 16 *

6.1 . Foranstaltningernes samlede omkostninger og enhedsomkostninger * 16 *

6.1.1 . Situationen i 1979 * 16 *

6.1.2 . Sammenholdelse med * *

a ) salg til tredjelande * 17 *

b ) talangivelserne i budgettet * 17 *

6.1.3 . Situationen i 1980 * 17 *

6.1.4 . Oversigt * 18 *

6.2 . Foranstaltningernes marginalomkostninger * 18 *

6.2.1 . Definitioner * 18 *

6.2.2 . Eksport * 18 *

6.2.3 . Finansiel effektivitet * 18 *

7 . ALMINDELIGE KONKLUSIONER * 20 *

Oversigt over bilag I til XII * 21 *

1 . INDLEDNING

1.1 . Der forekommer til stadighed betydelige smoeroverskud i Faellesskabet . Denne uligevaegt er indtil for nylig vokset paa grund af en konstant aarlig produktionsstigning paa omkring 1,5 % samt et ikke mindre konstant fald i forbruget pr . indbygger ( 7,2 kg i 1969 mod 6,5 i 1979 ) . En analyse af de dybere aarsager til disse forhold falder uden for rammerne af denne beretning .

1.2 . De problemer som en definition af en oplagringspolitik byder paa vil heller ikke blive behandlet i denne beretning . I tilfaelde af konstant overproduktion er oplagring nemlig ikke noget middel til at genskabe ligevaegt mellem udbud og efterspoergsel . Oplagring indebaerer tvaertimod en foroegelse af de oekonomiske og finansielle byrder . Oplagring kan kun accepteres i de tilfaelde , hvor det kan forventes at overproduktionen vil vaere midlertidig , idet den da har en regulerende og ikke en opsaettende virkning .

1.3 . Det maa undersoeges , hvilke midler der er de mest effektive og mindst bekostelige for at afsaette de konstaterede overskud , hvad enten de direkte tynger markedet eller oplagres i et vist tidsrum . Faellesskabet har paa et meget tidligt tidspunkt vaeret noedt til at ivaerksaette ordninger med henblik paa foerst at frigoere interventionslagrene for de smoermaengder , som ikke kunne afsaettes paa normale betingelser i loebet af et mejeriaar , og derefter at forebygge eller opsuge overskud , som tenderer mod at blive strukturelle .

I denne beretning behandles alle disse forskellige ordninger . Hermed forfoelges tre formaal :

1 . at opstille en fuldstaendig fortegnelse over foranstaltningerne ;

2 . vurdere betingelserne for forvaltningen og kontrollen af disse foranstaltninger paa grundlag af oplysninger indhentet hos Kommissionen og ved besoeg paa stedet i medlemsstaterne , og

3 . at vurdere deres effektivitet ved at sammenligne deres maalelige virkninger - isaer paa forbruget - med enhedsomkostningerne for at fastslaa omkostningerne ved det konstaterede ekstraforbrug , eller marginalomkostningerne ; denne effektivitetsvurdering indebaerer en sammenholdelse med omkostningerne ved den eksport , der har fundet sted ved hjaelp af restitutioner enten paa verdensmarkedet eller i form af foedevarehjaelp .

1.4 . Revisionsretten har allerede tidligere undersoegt anvendelsen af visse foranstaltninger , som har til formaal at lette afsaetningen af mejeriprodukter og isaer smoer : i 1978 den saakaldte aktion " julesmoer " og i 1979 levering af smoer paa saerlige betingelser til de vaebnede styrker ( 1 ) .

1.5 . Foelgende forhold skal fastslaas :

a ) Ved afsaetning af smoer til nedsat pris forstaas salg af smoer til en pris , der ligger under interventionsprisen , idet interventionsprisen , som fastsaettes aarligt , svarer til indlagringsprisen i offentlige lagre og altsaa normalt til den laveste salgspris paa markedet .

b ) Udviklingen i de budgetmaessige udgifter til oplagring af afsaetning har vaeret som foelge :

aar * udgifter ( 1 ) i mio . ECU * i % af EUGFL , udviklingssektionen * i % af Faellesskabernes almindelige budget *

1975 * 189,9 * 4,2 * 3,0 *

1979 * 672,3 * 6,5 * 4,7 *

1980 * 676,2 * 6,0 * 4,2 *

( 1 ) Udgifterne for 1979 og 1980 omfatter de saerlige foranstaltninger , der er finansieret ved hjaelp af medansvarsafgiften .

c ) Undersoegelsen har omfattet de afsaetningsforanstaltninger , som muliggoer en nedsaettelse af salgsprisen for smoer paa det interne marked , hvad enten det drejer sig om udlagret smoer , markedssmoer eller smoer , som er indfoert paa saerlige betingelser .

d ) Alle de analyserede foranstaltninger bygger paa Raadets grundforordning ( EOEF ) nr . 804/68 af 23 . juni 1968 ( 2 ) , med aendringer , om den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter , med undtagelse af saerordninger for smoer indfoert fra New Zealand i overensstemmelse med protokol 18 til tiltraedelsesakten af 1973 .

e ) Det undersoegte tidsrum loeber almindeligvis fra tidspunktet for de tre nye medlemsstaters tiltraedelse , idet 1979 er taget som referenceaar . Senere begivenheder er imidlertid taget med i betragtning , i de tilfaelde , hvor de har haft indflydelse paa bemaerkningerne eller konklusionerne i denne beretning .

2 . FORORDNINGSMAESSIG RAMME

2.1 . KLASSIFICERING AF FORANSTALTNINGERNE

I nedenstaaende oversigt skelnes der mellem de forskellige foranstaltninger alt efter om de ( A ) udelukkende gaelder for oplagret smoer , ( B ) uden forskel gaelder for oplagret smoer eller markedssmoer og ( C ) udelukkende gaelder for markedssmoer .

TABEL I

Oversigt over foranstaltninger i 1979/80

Foranstaltningens art * Gennemfoerelsesforordning ( EOEF ) nr . * Forordning EOEF nr . 804/68 * Smoerrets oprindelse * Smoerrets bestemmelse * Foranstaltningens art *

A . Foranstaltninger , der udelukkende gaelder for oplagret smoer ( 1 ) * 1282/72 * artikel 6 * offentlig * de vaebnede styrker og dermed ligestillede enheder * permanent *

* 1717/72 * artikel 6 * offentlig * institutioner og samfund , der ikke arbejder med gevinst for oeje * permanent *

* 232/75 * artikel 6 * offentlig og privat * konditorvarer , kiks ( formel A ) , konsumis ( formel B ) , raadej , pulvertilberedninger ( formel C ) * permanent *

* 262/79 * artikel 6 * offentlig og privat * konditorvarer , kiks ( formel A ) , konsumis ( formel B ) , raadej , pulvertilberedninger ( formel C ) * permanent *

* 1468/79 * artikel 6 * offentlig og privat * konditorvarer , kiks ( formel A ) , konsumis ( formel B ) , raadej , pulvertilberedninger ( formel C ) * permanent *

* 349/73 * artikel 6 * offentlig og privat * umiddelbart forbrug i form af koncentreret smoer * permanent *

* 649/78 * artikel 6 * offentlig og privat * umiddelbart forbrug i form af koncentreret smoer * permanent *

B . Foranstaltninger , der gaelder for oplagret smoer eller markedssmoer * 2370/77 * artikel 6 og 12 * offentlig og privat ( + markedet i Italien ) * umiddelbart forbrug ( julesmoer ) 1977/78 * saerforanstaltning *

* 2291/77 ( Italien ) * artikel 6 og 12 * offentlig og privat ( + markedet i Italien ) * umiddelbart forbrug ( julesmoer ) 1977/78 * saerforanstaltning *

* 1901/78 * artikel 6 og 12 * offentlig og privat ( + markedet i Italien og Det forenede Kongerige ) * umiddelbart forbrug ( aktion 1978/79 ) * saerforanstaltning *

* 1764/78 ( Italien ) * artikel 6 og 12 * offentlig og privat ( + markedet i Italien og Det forenede Kongerige ) * umiddelbart forbrug ( aktion 1978/79 ) * saerforanstaltning *

* 2574/78 ( Det forenede Kongerige ) * artikel 6 og 12 * offentlig og privat ( + markedet i Italien og Det forenede Kongerige ) * umiddelbart forbrug ( aktion 1978/79 ) * saerforanstaltning *

* 1269/79 * artikel 6 og 12 * offentlig og privat ( + markedet i Italien ) * umiddelbart forbrug ( operation 1979/80 ) * saerforanstaltning *

* 1785/79 * artikel 6 og 12 * offentlig og privat ( + markedet i Italien ) * umiddelbart forbrug ( operation 1979/80 ) * saerforanstaltning *

C . Foranstaltninger , der gaelder for markedssmoer * 470/75 * artikel 12 * markedssmoer * almindelig stoette til forbrug * permanent *

* 880/77 * artikel 12 * markedssmoer * almindelig stoette til forbrug * permanent *

* 1269/79 * artikel 12 * markedssmoer * almindelig stoette til forbrug * permanent *

* 471/75 * artikel 12 * markedssmoer * personer , der faar socialhjaelp * permanent *

* 1762/78 * artikel 12 * markedssmoer * personer , der faar socialhjaelp * permanent *

* 226/73 * protokol 18 * smoer fra New Zealand * indfoersel i Det forenede Kongerige af smoer fra New Zealand * - den i protokol 18 fastsatte varighed : indtil 1977 *

* 1655/76 * * * * - forlaengelse : 1978 - 1980 *

( 1 ) Siden 1981 anvendes disse foranstaltninger , med undtagelse af stoetten til koncentreret smoer , som er bortfaldet , paa markedssmoer .

I bilag I og II er de maengder smoer , der er beroert af foranstaltningerne i tabel 1 opfoert henholdsvis efter aar - siden 1973 - og efter medlemsstat . Hvis ikke andet er angivet , er de anvendte nedsaettelses - eller stoettesatser dem , som var gaeldende i mejeriaaret 1979/80 .

2.2 . ANALYTISK FORTEGNELSE OVER FORANSTALTNINGER

2.2.1 . Foranstaltninger , som udelukkende gjaldt for oplagret smoer ( 3 )

2.2.1.1 . Salg af smoer til nedsatte priser ( 4 ) ( fra offentlige lagre ) til de vaebnede styrker og dermed ligestillede enheder

Denne frivillige foranstaltning , som havde hjemmel i forordning ( EOEF ) nr . 1282/72 , anvendtes af alle medlemsstaterne .

Salget foregik fra 1978 til en pris , der var lig med interventionsprisen nedsat med hoejst 170,46 ECU/100 kg .

2.2.1.2 . Salg af smoer ( fra offentlige lagre ) til nedsat pris til institutioner og samfund , der ikke arbejder med gevinst for oeje

Denne form for salg havde hjemmel i forordning ( EOEF ) nr . 1717/72 , og alle samfund og institutioner i Faellesskabet var begunstiget heraf .

Den enkelte medlemsstat bestemte , hvilke samfund og institutioner , der kunne koebe dette smoer til nedsat pris , og de fastsatte ligeledes smoermaengden pr . forbruger . Maksimumsmaengderne var saaledes indirekte begraenset .

Betingelserne for salg af dette smoer var de samme som for de vaebnede styrker ( maksimumsnedsaettelse paa 170,46 ECU/100 kg ) .

2.2.1.3 . Salg til nedsat pris af smoer ( fra offentlige lagre og private lagre ) beregnet til fremstilling af konditorvarer , konsumis og andre levnedsmiddelprodukter

a ) offentlige lagre

Denne form for salg foregik med hjemmel i forordning ( EOEF ) nr . 262/79 . Smoerret skulle forarbejdes til kiks , kager eller andet finere bagvaerk ( formel A ) , konsumis eller pulvertilberedninger til fremstilling af konsumis ( formel B ) eller kagedej ( formel C ) .

Hele den europaeiske foedevareindustri havde adgang til dette smoer , idet alle interventionsorganerne sikrede en loebende licitationsprocedure for de beroerte maengder smoer , de laa inde med .

Minimumssalgsprisen blev fastsat af Kommissionen . Ved den 13 . licitation ( indgivelse af tilbud den 11 . september 1979 ) var mindsteprisen for formel A/C f.eks . fastsat til 106 ECU/100 kg og for formel B til 157 ECU/100 kg .

b ) private lagre

For at undgaa at skade udlagringen af smoer , hvortil der var ydet stoette til privat oplagring , var der siden den 16 . juli 1979 ved forordning ( EOEF ) nr . 1468/79 skabt hjemmel til at yde stoette til smoer beregnet til fremstilling af konditorvarer , konsumis og andre levnedsmiddelprodukter , som er fastsat ved forordning ( EOEF ) nr . 262/79 .

Stoettebeloebet , udtrykt i ECU , var lig med forskellen mellem den af interventionsorganet anvendte opkoebspris og den minimumssalgspris , der er fastsat for den i forordning ( EOEF ) nr . 262/79 hjemlede saerlige licitation , fratrukket et beloeb paa 5 ECU/100 kg .

2.2.1.4 . Afsaetning til nedsat pris af interventionssmoer ( fra offentlige lagre og private lagre ) bestemt til umiddelbart forbrug i form af koncentreret smoer

Paa grund af kostvanerne i visse medlemsstater ( Belgien og Forbundsrepublikken Tyskland ) var der aabnet mulighed for afsaetning af smoer til nedsat pris til umiddelbart forbrug i form af koncentreret smoer .

I henhold til forordning ( EOEF ) nr . 649/78 kunne der op til visse maengder , som skulle fastsaettes naermere , saelges smoer til nedsat pris fra offentlige lagre eller ydes stoette til smoer , der havde vaeret omfattet af en privat oplagringskontrakt . Nedsaettelsen eller stoetten androg 170,46 ECU/100 kg .

2.2.2 . Foranstaltninger , der gaelder for oplagret smoer og markedssmoer ( saerlige aktioner af begraenset varighed )

Der er blevet gennemfoert foranstaltninger af denne art fra 1969 til 1973 og igen fra 1977 til 1979 , hver gang under forskellige former .

2.2.2.1 . Til aktion " Julesmoer 1977/78 " blev der stillet en samlet maengde paa 65 000 tons til raadighed fra saavel offentlige som private lagre .

Der var fastsat en fordeling pr . medlemsstat . Denne forordning gjaldt ikke for Det forenede Kongerige , som allerede modtog stoette til forbruget ( jf . pkt . 2.2.3.1 ) . Italien , som ikke havde noget oplagret smoer , fik tilladelse til at yde stoette til 7 000 tons markedssmoer .

Prisnedsaettelsen ( smoer fra offentlige lagre ) eller stoetten ( smoer fra private lagre eller markedssmoer ) androg 70 RE ( 84,63 ECU ) /100 kg .

2.2.2.2 . Ved udgangen af 1978 fik medlemsstaterne mulighed for at vaelge mellem to former for aktioner : en aktion af kortere varighed med en nedsaettelse paa 75 RE ( 90,67 ECU ) /100 kg eller salg af laengere varighed med en nedsaettelse paa 35 RE ( 42,31 ECU ) /100 kg .

Kommissionen fastsatte maksimumsmaengder pr . land efter den af medlemstaten valgte form for aktion . Det drejede sig om 35 700 tons for Forbundsrepublikken Tyskland ( laengere periode ) og 36 400 tons for de andre stoettemodtagende medlemsstater ( kortere periode ) .

Italien fik paa ny tilladelse til at yde stoette til 6 700 tons markedssmoer .

I Det forenede Kongerige kunne der , som led i foranstaltninger ved udgangen af aaret , ydes en tillaegsstoette paa 20 RE ( 24,18 ECU ) /100 kg til en maksimumsmaengde paa 51 025 tons ud over den generelle stoette til forbruget .

2.2.2.3 . For saa vidt angaar mejeriaaret 1979/80 blev der givet samtlige medlemsstater mulighed for at vaelge mellem den nye permanente ordning med generel stoette til brug af markedssmoer ( jf . pkt . 2.2.3.1 ) og stoette til afsaetning af oplagret smoer til nedsat pris for maengder og tidsrum som skulle fastsaettes naermere .

Danmark , Irland , Luxembourg og Det forenede Kongerige valgte den generelle stoette og de oevrige medlemsstater den midlertidige stoette .

Den samlede maengde , som blev stillet til raadighed for den sidste gruppe medlemsstater , androg 156 900 tons fra saavel offentlige som private lagre . Italien fik paa ny tilladelse til at saelge 18 350 tons markedssmoer .

Frankrig foretrak en hoej sats og en mindre maengde og opnaaede 150 ECU/100 kg . De oevrige medlemsstater opnaaede 90 ECU/100 kg .

2.2.3 . Foranstaltninger , der gaelder for markedssmoer

Det drejer sig om to foranstaltninger , som omfatter direkte stoette til forbruget , og saerordningen for smoer indfoert fra New Zealand .

2.2.3.1 . Fast stoette til forbruget

a ) Siden maj 1973 har der ved forskellige forordninger vaeret hjemlet mulighed for , at alle medlemsstaterne kunne yde en stoette , der betoed en saenkning af smoerprisen for den enkelte forbruger . Denne mulighed blev udnyttet af Det forenede Kongerige og Italien fra 1973 og derefter af Luxembourg i 1975 og Danmark i 1977 .

b ) I henhold til forordning ( EOEF ) nr . 1269/79 , som stadig er i kraft , har medlemsstaterne en valgmulighed . For saa vidt angaar formel A ydes der til markedssmoer en generel stoette uden loft , hvor faellesskabsfinansieringen er begraenset til 75 % af den faktisk ydede stoette og ikke maa overstige 50 ECU/100 kg smoer .

De foranstaltninger , der er aabnet mulighed for ved denne forordning , er blevet ivaerksat af Danmark , Irland og Luxembourg , som yder en nedsaettelse paa henholdsvis 98,64 ; 88,96 og 49 ECU/100 kg .

For saa vidt angaar Det forenede Kongerige er den stoette , der kan ydes til markedssmoer , imidlertid blevet fastsat til hoejst 45,94 ECU/100 kg , idet hele beloebet finansieres af Faellesskabet .

Formel B anvendes i virkeligheden ved de saakaldte smoeraktioner " ved aarets udgang " ( jf . pkt . 2.2.2.3 ) .

2.2.3.2 . Salg af smoer til nedsat pris til personer , der faar socialhjaelp

Medlemsstaten kan i henhold til forordning ( EOEF ) nr . 1762/78 , som stadig er i kraft , og som er en viderefoerelse af forskellige tidligere foranstaltninger , yde en fast stoette , hvorved personer , der faar socialhjaelp , kan koebe smoer til nedsat pris . De nationale myndigheder bestemmer modtagergrupperne , og de stoettemodtagende maengder kan ikke overstige en vis maengde pr . person , som er fastsat af medlemsstaten . Stoettebeloebet kan frit fastsaettes af medlemsstaten , men EUGFL finansierer kun hoejst 50 RE ( 60,45 ECU ) /100 kg smoer .

Paa nuvaerende tidspunkt er det kun Irland , som yder stoette , uden ekstra national stoette , til 750 g pr . modtager og pr . maaned . Siden 1979 kan denne stoette ydes samtidig med den generelle stoette til forbruget .

2.2.3.3 . Undtagelsesordning for indfoersel af smoer fra New Zealand

Smoer importeret fra New Zealand saelges paa det britiske marked op til visse fastsatte maengder , hvorpaa der anvendes en saerlig importafgift . Skoent denne form for import ved foerste oejekast kan betragtes som en foranstaltning , som ikke henhoerer under det interne faellessmarked , foregaar den imidlertid paa et faellesmarked med strykturelt overskud og erstatter derfor fuldstaendig europaeisk smoer paa det britiske marked . Det europaeiske smoer tilbydes derfor noedvendigvis til intervention , oplagres , og afsaettes derefter paa det interne marked til nedsat pris eller det udfoeres ved hjaelp af restitutioner .

a ) Fastsaettelse af kvotaer

I medfoer af protokol nr . 18 til tiltraedelsesakten kan Det forenede Kongerige paa visse betingelser og som overgangsforanstaltning fra 1973 til 1977 kunne indfoere visse maengder smoer fra New Zealand . Disse maengder blev fastsat saaledes , at de var faldende ( 165 811 tons i 1973 og 138 176 tons i 1977 ) .

Denne undtagelsesordning for indfoersel af new zealandsk smoer er ved Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1655/76 af 29 . juni 1976 blevet forlaenget indtil 1980 for foelgende maengder :

* ( i tons ) *

Aar * Godkendte maengder * Endeligt godkendte maengder *

1978 * 125 000 * 126 501 *

1979 * 120 000 * 119 947 *

1980 * 115 000 * 100 495 *

b ) Beregning af den saerlige importafgift

Importafgiften beregnes paa grundlag af foelgende faktorer :

- forskellen mellem den ved Raadets forordning fastsatte cif-pris for new zealandsk smoer , forhoejet med forskellige omkostninger svarende til prisen i det foerste afsaetningsled paa det britiske marked , og

- prisen paa det britiske marked for den kvalitet , som svarer til kvaliteten af det new zealandske smoer , som konstateret af Kommissionen paa grundlag af Det forenede Kongeriges anmeldelser .

Importafgiftens stoerrelse fastsaettes ved en kommissionsforordning og kan variere i loebet af aaret .

I 1979 var satsen paa 106,64 RE ( 128,92 ECU ) gaeldende indtil juli maaned s . aa . , som svarer til tidspunktet for ikrafttraedelsen af den nye ordning for stoette til forbruget ( forordning ( EOEF ) nr . 1269/79 ) . Der fandt imidlertid ingen import sted i loebet af hele perioden p . g . a . tilstedevaerelsen af toldlagre . Fra og med dette tidspunkt blev et beloeb paa 45,94 ECU , svarende til stoetten til konsum af smoer med oprindelse i Faellesskabet som blev solgt paa det britiske marked , trukket fra den saerlige importafgift , som svingede mellem 59,40 og 83,68 ECU i resten af 1979 . Denne sats , hvortil den samlede import af kvotaen for 1979 fandt sted , dvs . 120 000 tons , skal sammenlignes med den normale importafgift , som paa dette tidspunkt androg 240,48 ECU/100 kg .

2.2.4 . Kvantitativ status over foranstaltninger

En kvantitativ status over de ovenfor beskrevne foranstaltninger viser , at ud af et tilsyneladende indre forbrug i 1979 paa 1 697 000 tons ( 5 ) er 679 000 tons eller 40 % af det smoer , der er blevet konsumeret af europaeerne , ikke blevet forhandlet til en normal pris . Medregnes de 120 000 tons new zealandsk smoer , der er indfoert paa saerlige vilkaar , naar dette tal endda op paa 47 % .

3 . FORVALTNING OG KONTROL

Gennemfoerelsesforordningerne giver almindeligvis medlemsstaterne stor handlingsfrihed , isaer for saa vidt angaar vedtagelse af bestemmelser , der skal garantere , at kun de tiltaenkte forbrugere nyder godt af stoetten . I to af disse forordninger gives der imidlertid medlemsstaterne en meget snaever margen . Det er tilfaeldet ved forordningen om afsaetning af interventionssmoer til umiddelbart forbrug i form af koncentreret smoer og forordningen om salg af smoer beregnet til fremstilling af konditorvarer , konsumis og andre levnedsmiddelprodukter .

3.1 . I KOMMISSIONEN

a ) Afdelingen for mejeriprodukter raader over en raekke oplysninger for at forvalte smoermarkedet . I forordning ( EOEF ) nr . 210/69 af 31 . januar 1969 om medlemsstaternes og Kommissionens gensidige meddelelser inden for sektoren for maelk og mejeriprodukter ( 6 ) fastsaettes , hvilke oplysninger medlemsstaterne skal give Kommissionen . For saa vidt angaar smoer drejer det sig om regelmaessige meddelelser om udviklingen i lagrene ( offentlige og private ) , prisudviklingen ( paa markedet , ved import og i tredjelande ) samt visse oplysninger om import - og eksportlicenser .

Kommissionen foelger desuden smoerprisernes udvikling paa verdensmarkedet , udviklingen i smoerproduktionen , i priserne paa konkurrerende fedtstoffer og i stillingen for fortabte kautioner .

Kommissionen raader endelig over oplysninger fra forvaltningskomiteen og forskellige erhvervsorganisationer .

Kommissionen boer paa grundlag af disse oplysninger i princippet kunne forvalte lagrene , om noedvendigt tilpasse omfanget af stoetten eller nedsaettelserne og undgaa spekulation .

b ) Det skal bemaerkes , at Kommissionen mangler foerstehaandsoplysninger og at dens oplysninger almindeligvis ikke er ajourfoert . Dens beslutninger traeffes derfor noedvendigvis med en vis forsinkelse , idet dens oplysninger ikke muliggoer en noejagtig og hurtig observering af tendenserne . Jo mere direkte forvaltningen er , saaledes som det er tilfaeldet med licitationsproceduren , jo tydeligere bliver ulemperne ved denne situation . Kommissionen foelger desuden gennemfoerelsen af de forordningsmaessige bestemmelser daarligt , isaer for saa vidt angaar kontrol ( jf . pkt . 3.2 ) , og den har ikke noget generelt system til vurdering af de forskellige foranstaltningers resultater . Dette forhold , som allerede blev fremfoert i saerberetningen om " julesmoer " 1977 - 1980 , bliver taget op igen i pkt . 4 nedenfor om foranstaltningernes effektivitet .

3.2 . I MEDLEMSSTATERNE

3.2.1 . Smoer bestemt til konditorvarer og konsumis

a ) I 1978 blev over 70 % og i 1979 omkring 65 % af det oplagrede smoer afsat til nedsat pris paa det interne marked henholdsvis efter forordning ( EOEF ) nr . 232/75 og ( EOEF ) nr . 262/79 . Denne foranstaltning omfatter store maengder og ivaerksaettelsen heraf er kompliceret . Der findes et stort antal taenkelige tilfaelde , som er undergivet forskellige forvaltnings - og kontrolsystemer .

b ) Opkoeb af smoer kan ske fra offentlige eller private lagre saavel i den beroerte medlemsstat som i en anden medlemsstat . Det saaledes opkoebte smoer kan tilsaettes direkte eller undergaa en forudgaaende forarbejdning . I sidstnaevnte tilfaelde kan det forarbejdede smoer anvendes i medlemsstaten selv eller i en anden medlemsstat og sendes igennem en tredje medlemsstat . Det taenkelige tilfaelde bliver endnu mere kompliceret , naar forarbejdningen sker for tredjemand . I de forskellige tilfaelde skal der desuden skelnes mellem smoer bestemt til konditorvarer og andet bagvaerk eller til konsumis .

c ) Tyskland har siden 1976 haft de stoerste lagre , og omkring 35 % af det smoer , der afsaettes i Forbundsrepublikken Tyskland , gaar til Belgien , der har det stoerste forarbejdningsanlaeg i Faellesskabet . Alt efter hvilket aar det drejer sig om , er desuden mellem 50 og 80 % af det smoer fra offentlige lagre , som var bestemt til konsumis , blevet afsat i Forbundsrepublikken Tyskland . Dette skyldes national lovgivning , i henhold til hvilken konsumis skal tilsaettes en vis procentdel smoer . Det samme er tilfaeldet , retligt eller faktisk , i Danmark og Frankrig .

d ) Graenseovergange og de forskellige tilsaettelses - og forarbejdningstransaktioner med forbrug i modtagermedlemsstaten eller efterfoelgende genudfoersel indebaerer lige saa mange kontrolfaser , som i mange medlemsstater gennemfoeres af forskellige organer eller afdelinger . I Belgien udskrives licitationen f.eks . af l'Office Belge de l'Economie et de l'Agriculture ( OBEA ) . I tilfaelde af forarbejdning af smoerret er l'Office National du Lait ansvarlig for identificering af smoerret ved ankomsten til forarbejdningsvirksomheden , og det foretager kontrol af forarbejdningsoperationerne . OBEA opstiller en fremstillingsoversigt pr . forarbejdningsdag samt en markedsfoeringsoversigt over det foerste salg . Kontrol af senere markedsfoering og med smoerrets endelige bestemmelse foretages af l'Inspection Général Economique . Denne afdeling er ansvarlig for samtlige operationer , naar det drejer sig om direkte tilsaettelse . Samme problem er blevet rejst i Italien og i Nederlandene , hvor kontrollen gennemfoeres af forskellige administrative organer .

e ) I betragtning af antallet af organer , som griber ind i den paagaeldende proces , af noedvendigheden af kontrol samt ud fra forordningens indviklede og tekniske karakter , er det oenskeligt , at Kommissionen sikrer sig , at kontrollen i medlemsstaterne byder paa alle de noedvendige garantier .

3.2.2 . Salg af smoer til nedsat pris til institutioner og samfund , der ikke arbejder med gevinst for oeje

a ) Alle medlemsstaterne anvender denne foranstaltning . Det drejer sig om et meget stort antal institutioner og samfund . I 1979 var der omkring 2 800 modtagere i Belgien , 1 350 i Danmark , 1 700 i Forbundsrepublikken Tyskland , 2 100 i Frankrig , ca . 1 000 i Italien , 500 i Nederlandene og 3 000 i Det forenede Kongerige .

I alle de medlemsstater , hvor der er aflagt besoeg , er der fastsat maksimumsmaengder eller vejledende maengder under henvisning til de maengder , der er fastsat i forordningen . Det drejer sig om foelgende normer :

Belgien : 2 kg/maaned ,

Danmark : 5 kg/kvartal ,

Tyskland : 2 kg/maaned ,

Frankrig : 13,5 g/maaltid ,

Italien : 30,0 g/dag ,

Nederlandene : 5 kg/kvartal ,

Det forenede Kongerige : 150,0 g/uge .

b ) Ved hjaelp af de saaledes fastsatte maengder boer det i det mindste vaere muligt at foretage kontrol paa grundlag af bilag hos interventionsorganerne . Ud fra dette synspunkt var det bedre , hvis normerne var mere ensartede og praecise .

c ) I betragtning af at interventionsorganet kun leverer smoerret i ret store minimumsmaengder ( fra 150 kg til 1 ton ) , kan institutionerne og samfundene i medfoer af forordningen slaa sig sammen eller koebe smoerret gennem en mellemmand . Visse medlemsstater fastsaetter en maksimal fortjenestmargen , som er de beroerte institutioner bekendt . Andre medlemsstater har ikke truffet nogen saerlige bestemmelser . Kommissionen boer i dette tilfaelde sikre sig , at fortjenstmargenen ikke opvejer stoetten .

d ) Kontrol paa stedet af bilag for at fastslaa smoerrets anvendelse foretages kun i Danmark ( 1/4 af samfundene kontrolleres hvert aar ) , i Belgien ( mindst én gang om aaret ) , i Forbundsrepublikken Tyskland ( delstaterne er ansvarlige for kontrollen ) og i Det forenede Kongerige ( hver institution i gennemsnit en gang hvert andet aar ) . I de oevrige medlemsstater , hvor der er aflagt besoeg , foretages der faktisk ingen kontrol i disse institutioner . I Frankrig lader det til , at der vil blive taget skridt til at afhjaelpe denne mangel som foelge af Revisionsrettens besoeg . Kommissionen boer sikre sig en vis ensartethed i kontrollen paa stedet .

3.2.3 . Salg til de vaebnede styrker og dermed ligestillede enheder

De vaesentligste konklusioner af undersoegelsen af denne foranstaltning er omtalt i Revisionsrettens aarsberetning for 1979 ( 7 ) .

3.2.4 . Salg til umiddelbart forbrug i form af koncentreret smoer

Omkring 88 % af salget som led i denne foranstaltning foregaar i Forbundsrepublikken Tyskland og hovedsagelig i Bayern . Kontrollen fra forarbejdning til afsaetning i detailleddet foretages af BALMs ( Bundesanstalt fuer landwirtschaftliche Marktordnung ) eksterne afdelinger .

3.2.5 . Aktion " smoer til nedsat pris " ( tidligere julesmoer )

a ) Disse aktioner blev indfoert ved udgangen af 1977 . Der er paa medlemsstaternes anmodning fastsat flere muligheder , hvor der efterhaanden i stoerre og stoerre grad kan vaelges mellem foranstaltninger af kortere varighed med en stor nedsaettelse og foranstaltninger af laengere varighed , endda permanente , med mindre nedsaettelser .

Smoerret pakkes i emballager , der er paatrykt en saerlig tekst . Enhver , der ligger inde med smoer , skal foere et regnskab med navn og adresse paa koeberne og de tilsvarende maengder for at muliggoere kontrol med , at foranstaltningen anvendes rigtigt . Medlemsstaterne skal desuden traeffe de noedvendige foranstaltninger for , at virkningen af prisnedsaettelsen slaar igennem i detailleddet .

b ) Denne ordning indebaerer , at medlemsstaterne foretager et vist antal check fordelt paa perioden fra udlagring til salg i detailleddet . For saa vidt angaar de tre foranstaltninger , som har afloest hinanden siden 1977 , er Kommissionen ikke i stand til at garantere for rigtigheden af eller overensstemmelsen mellem kontrollen i de forskellige medlemsstater .

3.2.6 . Salg af smoer til personer , der faar socialhjaelp

Paa nuvaerende tidspunkt anvendes denne foranstaltning kun i Irland . Efter kriterier , som er fastsat af Irland selv , modtager omkring 15 % af befolkningen denne stoette . Der uddeles nedsaettelseskuponer til modtagerne . En af grundene til , at andre medlemsstater ikke , eller ikke laengere , anvender denne foranstaltning , skyldes problemerne med at sikre en hensigtsmaessig kontrol .

Kontrollen med denne foranstaltning paahviler Socialministeriet . I begyndelsen af 1980 vedtog de irske myndigheder et program med henblik paa kontrol paa stedet hos detaihandlerne for at sikre , at kuponerne anvendes rigtigt .

3.2.7 . Stoette til forbruget

a ) Den britiske eksterne kontrol undersoegte i 1977 ydelsen af denne stoette , idet den lagde saerlig vaegt paa de anmeldte maengder ved aendringen af stoettesatserne .

Det forenede Kongerige har ivaerksat en ordning med registrering af modtagerne , dvs . de personer , der staar for emballeringen , landmaend som fremstiller smoer paa gaardene og importoerer , med pligt til at foere lagerbogholderi . Formaalet med de hyppige kontrolbesoeg isaer hos de stoerste modtagere er isaer at sammenholde lager og finansbogholderiet .

I Irland fastsaettes maksimumspriserne for detailhandelen af ministeren for industri , handel og turisme under hensyntagen til stoettebeloebets stoerrelse . Prisdepartementet kontrollerer , at disse priser overholdes . Der foretages kontrol , naar et mejeris stoetteanmodning er hoejere end normalt eller naar salget foregaar til detailhandlere , som f.eks . samtidig ejer et konditori . Kontrollen i Irland foretages a posteriori . En tilsvarende ordning findes i Danmark og Luxembourg .

b ) I betragtning af denne foranstaltnings maengde - og omkostningsmaessige betydning boer Kommissionen selv sikre sig , at alle de i forordningen kraevede betingelser ( at koeb udelukkende sker til direkte konsum ; at stoetten slaar igennem i detailleddet ; at det smoer , der modtager stoette , forbruges i medlemsstaten ) virkelig er opfyldt og at den nationale andel i paakommende tilfaelde virkelig er udbetalt .

4 . FORANSTALTNINGERNES OEKONOMISKE VIRKNING

For at vurdere foranstaltningernes effektivitet set ud fra et finansielt synspunkt , maa man foert og fremmest vurdere deres fra et oekonomisk synspunkt maalelige resultater , dvs . deres virkning paa lagrene , priserne og selve forbruget .

4.1 . VIRKNING PAA LAGRENE

Paa grundlag af bilag IV , V og VI kan der konstateres foelgende forhold , som gjorde sig gaeldene indtil 1980 :

a ) Omfanget af opkoeb til intervention er steget kraftigt siden faldet i 1974/75 og naaede deres hoejdepunkt i 1978/79 .

I 1978 og 1979 naaede opkoebs/produktionsforholdet op paa 16 til 17 % efter at have ligget paa 7 til 8 % i 1974/75 .

b ) Stoerrelsen af de offentlige lagre afspejler denne udvikling , som under hensyntagen til de aarstidsbestemte svingninger kulminerede i 1979 ( 347 000 tons pr . 30 . juni ) .

c ) Svingningerene i de stoettemodtagende private lagre , som var endnu mere udpraegede paa grund af lagrenes aarstidsregulerende rolle og den obligatoriske udlagring foer den 1 . april , var imidlertid ret regelmaessige i loebet af hele perioden .

d ) Stigningen i antallet af stoetteforanstaltninger og deres spredning synes ikke at have indvirket paa lagerstillingen : de private lagre har paa normal vis haft en regulerende rolle , medens de offentlige lagre fortsat har viderefoert samme lagerbeholdning .

Situationen har siden 1980 , udelukkende som foelge af udviklingen i eksporten , vaeret anderledes , hvilket paa ingen maade svaekker ovenstaaende konstateringer .

4.2 . VIRKNING PAA PRISERNE

4.2.1 . Stoettens omfang

I tabel 2 gives en sammenfatning af de pr . 1 . juni 1979 gaeldene stoette - eller nedsaettelsessatser , samt den procentdel , som denne stoette eller nedsaettelse udgoer i forhold til den interventionspris , der var gaeldene for mejeriaaret 1979/80 , nemlig 284,97 ECU/100 kg .

TABEL 2

Sammenfatning af prisnedsaettelserne

( gaeldende pr . 1 . juni 1979 )

* Nedsaettelse i RE ( pr . 100 kg ) * Tilsvarende nedsaettelse i ECU ( pr . 100 kg ) * I procent af interventionsprisen *

A . Oplagret smoer * * * * *

- De vaebnede styrker ( offentlig ) * 141 * 170,46 * 59,8 * *

- Samfund ( offentlig ) * 141 * 170,46 * 59,8 * *

- Konditorvarer/konsumis ( 1 ) ( offentlig ) * * * * *

- Formel A/C ( konditorvarer ) * * 178,97 * 62,8 * *

- Formel B ( konsumis ) * * 127,97 * 44,9 * *

- Konditorvarer/konsumis ( privat ) * * * * *

- Formel A/C ( konditorvarer ) * * 173,97 * 61,0 * *

- Formel B ( konsumis ) * * 122,97 * 43,2 * *

- Koncentreret smoer * 141 * 170,46 * 59,8 * *

B . Aktioner ved udgangen af aaret * * * * *

- Afsaetning 1979/80 * * * * *

- Frankrig * * 150,00 * 52,6 * *

- Belgien , Tyskland , Italien og Nederlandene * * 90,00 * 31,6 * *

C . Markedssmoer * * * * *

- Socialhjaelp * * * * *

- Irland * 50 * 60,45 * 21,2 * 52,4 *

- Stoette til forbruget * * * * *

- Irland * * 50,00 * 17,5 * 52,4 *

herunder national andel * * 88,96 * 31,2 * 52,4 *

- Danmark * * 50,00 * 17,5 *

herunder national andel * * 98,64 * 34,6 *

- Luxembourg * * 36,75 * 12,8 * *

herunder national andel * * 49,00 * 17,2 * *

- Det forenede Kongerige * * 45,94 * 16,1 * *

( 1 ) Nedsaettelsen er beregnet ud fra de laveste priser , der var gaeldende paa referencedatoen .

4.2.2 . Udviklingen i forbrugerpriserne

Ved hjaelp af bilag VII er det muligt for tidsrummet 1974 - 1979 at sammenligne den gennemsnitlige aarlige stigning i alle priser , i priserne paa foedevarer , paa foedevarefedtstoffer og paa smoer alene .

Det viser sig , at forbrugerprisstigningen for smoer i alle faellesskabslandene med undtagelse af Det forenede Kongerige har vaeret lavere end den generelle prisstigning og hoejst lig med stigningen i foedevarepriserne . For saa vidt angaar de otte lande var den aarlige gennemsnitsstigning for smoer paa 7,1 % mod 8,8 % for alle priser og 9,4 % for foedevarepriserne . I Det forenede Kongerige var prisstigningen for smoer derimod halvanden gang hoejere , nemlig 23,9 % mod 15 % for alle priser og 15,9 % for foedevarepriserne .

4.3 . DEN SAMLEDE VIRKNING PAA FORBRUGET

Foranstaltningernes indvirkning paa priserne boer saettes i forhold til udviklingen i selve forbruget ( bilag VIII ) .

a ) Forbruget hat vaeret faldende over en laengere periode ( ti aar ) i alle EF-landene .

I det tidsrum , hvor Faellesskabet reelt har fungeret med ni medlemsstater ( seks aar ) har forbruget vaeret stagnerende :

* 1969 * 1973 * 1979 *

- Samlet forbrug ( 1 000 tons ) * 1 796 * 1 665 * 1 697 *

- Forbrug pr . capita ( kg ) * 7,2 * 6,5 * 6,5 *

b ) Forbrugets ompfang og forbrugertendensen har vaeret meget forskellig fra land til land , saaledes som det fremgaar af tabel 3 nedenfor . Dette reflekterer klart indgroede konsumentvaner ( margarine i Nederlandene , olivenolie i Italien ) .

Det vil bemaerkes , at den negative tendens enten forekommer i de lande , som allerede igennem lang tid har ydet almindelig stoette til forbruget ( Danmark , Irland og Det forenede Kongerige ) eller det land , hvor de oevrige foranstaltninger anvendes meget generelt og hvor interventionen er stoerst ( Forbundsrepublikken Tyskland ) .

c ) Det fremgaar , at i de tilfaelde , hvor nedsaettelsen af smoerprisen over en laengere periode virkelig har slaaet igennem paa forbruget , har den hoejst kunnet bremse faldet i forbruget . Den faktiske prisstigning , der har fundet sted i Det forenede Kongerige , er sandsynligvis , paa trods af de forskellige former for stoette til forbruget og herunder til new zealandsk smoer , en af aarsagerne til forbrugets faldende tendens i dette land .

TABEL 3

Forbrugertendensen

Land * Gennemsnitligt forbrug i tidsrummet 1969 - 1979 ( kg/capita/aar ) * Gennemsnitligt tendens i tidsrummet 1969 - 1979 ( 1 ) ( i % ) *

Belgien/Luxembourg * 9,2 * - 1,48 *

Danmark * 8,8 * - 4,97 *

Tyskland * 7,4 * - 23,24 *

Frankrig * 9,0 * + 10,61 *

Irland * 12,6 * - 6,30 *

Italien * 2,0 * + 0,89 *

Nederlandene * 2,7 * + 5,68 *

Det forenede Kongerige * 8,2 * - 11,17 *

EUR 9 * 6,7 * - 6,03 *

( 1 ) Udviklingen beskrives ved haeldningen af den rette linje bestemt ved mindste kvadraters metode .

5 . SAERLIG VIRKNING PAA FORBRUGET

5.1 . SVAGHEDER I VURDERINGSSYSTEMET

Som bekendt er hovedmaalsaetningen for de foranstaltninger , der bygger paa forordning ( EOEF ) nr . 804/68 at afsaette overskud i form af lagre og at forhindre dannelsen af nye overskud . En udvidelse af det interne marked , dvs . en foroegelse af det direkte og indirekte smoerforbrug i faellesskabslandene ved hjaelp af et nedslag i salgsprisen , er en af maaderne , hvorpaa det er muligt at naa denne maalsaetning . I betragtning af de ovenfor gennemgaaede foranstaltningers forskelligartethed og omkostningerne i forbindelse hermed , vil det vaere interessant at kunne maale resultaterne , ikke globalt men af hver enkelt foranstaltning for sig .

Et systematisk vurderingssystem , der ivaerksaettes og kontrolleres af Kommissionen , synes at udgoere en normal rationel forvaltningsfremgangsmaade . Der findes imidlertid ikke et system af denne art , saaledes som det blev fremfoert af Revisionsretten og erkendt af Kommissionen i Rettens saerberetning om aktion " julesmor " 1977/78 . Kommissionen er ganske vist interesseret i oplysninger , der muliggoer en vurdering af effektiviteten udtrykt i ekstra forbrug af de foranstaltninger , den foreslaar eller fastsaetter . Men indtil i dag har Kommissionen kun kunnet foretage en saadan vurdering ved at stoette sig til oplysninger fra umiddelbart paalidelige nationale institutioner eller organer , som imidlertid ikke giver alle oenskelige garantier for saa vidt angaar en sammenholdelse af metoderne .

Revisionsretten har i mangel af bedre anvendt de samme oplysninger efter at have undersoegt kilderne , og den har bestraebt sig for at give sin egen fortolkning heraf .

5.2 . DEFINITIONER : ELASTICITET , SUBSTITUTION OG EFFEKTIVITET

a ) Naar det forudsaettes , at den opkoebte smoermaengde varierer efter prisen paa et givet tidspunkt , maales variationen ved prisefterspoergselselasticiteten . Elasticitetskoefficienten udtrykker denne maengdeaendring i procent - alt andet lige - naar prisen undergaar en aendring paa 1 % .

Denne koefficient er normalt negativ , hvilket angiver , at naar priserne stiger , falder efterspoergselen : en koefficient paa - 0,50 , som er konstateret i en given medlemsstat , betyder altsaa , at den forbrugte maengde falder to gange langsommere end prisen stiger i procent .

Modsat betyder et prisfald en stigning i forbruget , og altsaa en positiv koefficient .

b ) Ved hjaelp af disse elasticitetskoefficienter kan man beregne den kvantitative virkning paa forbruget som foelge af en prisnedsaettelse .

For et givet salg til nedsat pris , som er karakterisieret ved et givet stoettebeloeb , kan denne virkning saaledes maales :

1 . enten ved substitutionssatsen n : 100 kg afsat med stoette substitueres med n kg solgt paa normal vis uden stoette :

2 . eller ved effektivtetssatsen n' : ud af 100 kg afsat med stoette saelges n' kg mere end , hvad der normalt ville vaere blevet solgt uden stoette .

Forholdet mellem de to satser kan udtrykkes som n + n' = 100 ( 8 ) .

5.3 . EFFEKTIVITETSSATSEN FOR FORANSTALTNINGER TIL AFSAETNING AF SMOER

De af Kommissionen i sin tid anvendte satser fremgaar af tabel 4 nedenfor ( kolonne 1 ) . De er anvendt paa de tilsvarende solgte maengder i 1979 ( kolonne 2 ) for at naa frem til de ekstra maengder , der blev forbrugt som foelge af stoette eller prisnedsaettelser ( kolonne 3 ) .

TABEL 4

Effektivitetssats og ekstra forbrug - 1979

* Kolonne 1 * Kolonne 2 * Kolonne 3 *

A Oplagret smoer * * * * *

De vaebnede styrker * * 95 * 8 600 * 8 170 *

Samfund og institutioner * * 95 * 24 400 * 23 180 *

Konditorvarer - andet bagvaerk * * 88 * 84 000 * 73 920 *

Konsumis * * 55 * 32 000 * 17 600 *

Koncentreret smoer * * 50 * 4 000 * 2 000 *

* * 153 000 * 124 870 *

B Udgangen af aaret 1979/80 * * * * *

Frankrig ( kort periode ) * 12,9 * 27 * 46 500 * 6 000 *

Italien ( markedet ) * 18 * 27 * 19 000 * 3 420 *

Oevrige medlemsstater ( laengere periode ) * 36,4 * 27 * 86 500 * 31 500 *

* * * 152 000 ( 1 ) * 40 920 *

C Markessmoer * * * * *

Socialhjaelp * * 20 * 5 000 * 1 000 *

Generel stoette til forbruget Det forenede Kongerige * * 6,9 * 285 000 ( 2 ) * 19 660 *

Andet * * 11 * 84 000 * 9 240 *

* * * 374 000 * 29 900 *

I alt A + B + C ( i tons ) * * * 679 000 * 195 690 *

( 1 ) Samtlige salg , hvortil der er ydet stoette ved udgangen af aaret , formodes at vaere blevet gennemfoert i 1979 ( foranstaltningen er ikke blevet forlaenget ved udgangen af mejeriaaret 1980/81 ) .

( 2 ) Heri er ikke medregnet 120 000 tons new zealandsk smoer , hvortil der er givet nedslag i den saerlige importafgift paa et beloeb svarende til stoetten til smoerforbruget .

Disse konstateringer giver anledning til foelgende kommentarer :

a ) Foranstaltningernes effektivitet i absolut vaerdi skal vurderes i forhold til det paagaeldende markeds omfang og dets udvidelsesmuligheder ; de vaebnede styrker er et begraenset marked , som ikke kan udvides , institutioner og samfund er et stoerre marked , som uden tvivl kan udvides , men dog ikke i det uendelige .

b ) Konsumismarkedet er delvis bundet paa grund af , at der i visse lande er pligt til at tilsaette visse maengder smoer ( Forbundsrepublikken Tyskland , Danmark og Frankrig ) .

c ) Effektiviteten af de ved aarets udgang ivaerksatte foranstaltninger har en faldende tendens ; den blev anslaaet til 30 % for 1977/78 og var faldet til 25 % for 1978/79 . Dette faenomen , som i 1979/80 havde stabiliseret sig paa omkring 27 % , daekker over betydelige forskelle mellem de fem beroerte lande , alt efter foranstaltningens art .

d ) Den relative effektivitet af stoetten i form af socialhjaelp , som er begraenset til Irland ( 20 % ) , kan forklares ved , at forbruget allerede er hoejt , og at der desuden ydes generel stoette .

e ) Den laveste effektivitetssats forekommer ved den generelle stoette til forbruget . I det forenede Kongerige varierer prisefterspoergselselasticiteten mellem - 0,37 og - 0,47 alt efter kilderne . Under hensyntagen til prisfald paa det normale marked , dvs . 16 til 17 % , var effektivitetssatsen i 1979 af stoerrelsesordenen 7 % med faldende tendens .

f ) Paa grundlag af de af Kommissionen anvendte effektivitetssatser , der er beregnet ud fra oplysninger fra medlemsstaterne , er ca . 196 000 tons smoer , alt andet lige , blevet afsat ekstra i 1979 som foelge af stoette og prisnedsaettelser . Uden disse foranstaltninger ville det interne forbrug kun have vaeret paa omkring 1 500 000 tons i stedet for 1 697 000 tons . Forbruget var derfor 13 % hoejere end hvis der var blevet anvendt almindelige priser . Foranstaltningernes effektivitet viser sig imidlertid at vaere faldende , naar man fra saerlige forvaltningsforanstaltninger , der er tilpasset en saerlig markedstype , gaar over til generelle og permanente foranstaltninger , som i sidste ende begunstiger forbrugeren mere end selve forbruget .

TABEL 5

Enhedsomkostninger og samlede omkostninger for samtlige foranstaltninger i 1979

Foranstaltning * Tons * EUGFL-nedsaettelser ( ECU/t ) * Omkostninger til offentlig oplagring ( 1 aar ) ( ECU/t ) * Omkostninger til privat oplagring ( 6 maaneder ) ( ECU/t ) * Enhedsomkostninger ( ECU/t ) * Samlede omkostninger ( Mio . ECU ) *

A Oplagret smoer * * * * * * *

De vaebnede styrker * 8 600 * 1 704,60 * 365,96 * - * 2 070,56 * 17,8 *

Samfund og institutioner * 24 400 * 1 704,60 * 365,96 * - * 2 070,56 * 50,5 *

Konditorvarer - konsumis ( offentlig ) * * * * * * *

- Formel A/C * 77 500 * 1 789,70 * 365,96 * - * 2 155,66 * 167,1 *

- Formel B * 31 700 * 1 279,70 * 365,96 * - * 1 645,66 * 52,2 *

Konditorvarer - konsumis ( privat ) * * * * * * *

- Formel A/C * 6 500 * 1 739,70 * - * 233,00 * 1 972,70 * 12,8 *

- Formel B * 300 * 1 229,70 * - * 233,00 * 1 462,70 * 0,4 *

Koncentreret smoer ( offentlig ) * 1 300 * 1 704,60 * 365,96 * - * 2 070,56 * 2,7 *

Koncentreret smoer ( privat ) * 2 700 * 1 704,60 * - * 233,00 * 1 937,60 * 5,2 *

A i alt * 153 000 * 1 660,23 ( 3 ) * 357,70 ( 3 ) * 2 017,93 ( 3 ) * 308,7 *

B Aktioner ved udgangen af aaret * * * * * * *

Udgangen af aaret 1979/80 ( 1 ) * * * * * * *

Frankrig ( offentlig ) * 15 000 * 1 500,00 * 365,96 * - * 1 865,96 * 28,0 *

( kortere periode ) ( privat ) * 31 500 * 1 500,00 * - * 233,00 * 1 733,00 * 54,6 *

Oevrige medlemsstater ( offentlig ) * 63 500 * 900,00 * 365,96 * - * 1 265,96 * 80,4 *

( laengere periode ) ( privat ) * 23 000 * 900,00 * - * 233,00 * 1 133,00 * 26,1 *

Italien ( marked ) * 19 000 * 900,00 * - * - * 900,00 * 17,1 *

B i alt * 152 000 * 1 083,55 ( 3 ) * 272,54 ( 3 ) * 1 356,09 ( 3 ) * 206,2 *

C Markedssmoer * * * * * * *

Stoette til forbruget * * * * * * *

- Danmark * 41 000 * 500,00 * - * - * 500,00 * 20,5 *

- Irland * 40 000 * 500,00 * - * - * 500,00 * 20,0 *

- Luxembourg * 3 000 * 367,50 * - * - * 367,50 * 1,1 *

- Det forenede Kongerige * 285 000 * 459,40 * - * - * 459,40 * 130,9 *

Socialhjaelp * 5 000 * 604,50 * - * - * 604,50 * 3,0 *

C i alt * 374 000 * 469,39 ( 3 ) * * * 469,39 ( 3 ) * 175,5 *

Samlet total A + B + C * 679 000 * * * * 1 016,82 * 690,4 *

( p . m . : New Zealand ) ( 2 ) * ( 120 000 ) * * * * ( 1 768,00 ) ( 3 ) * ( 212,0 ) *

( 1 ) Der gaas ud fra , at alt dette smoer er afsat i 1979 .

( 2 ) De samlede minimumsomkostninger for saerordningen for new zealandsk smoer er beregnet i bilag XI . Disse omkostninger omfatter ekstraomkostninger paa 55 128 000 ECU som foelge af et nedslag i den saerlige importafgift paa 459,40 ECU/t , svarende til nedslaget i stoetten til forbruget af smoer i Det forenede Kongerige .

( 3 ) Afvejede middelvaerdier .

6 . OMKOSTNINGS - OG EFFEKTIVITETSBEREGNING I FORBINDELSE MED FORANSTALTNINGERNE

6.1 . FORANSTALTNINGERNES SAMLEDE OMKOSTNINGER OG ENHEDSOMKOSTNINGER

6.1.1 . Tabel 5 nedenfor viser for hver foranstaltning de enhedsomkostninger og de samlede omkostninger , der er paaloebet i 1979 ud fra den stoette eller de nedsaettelser , der er gennemgaaet ovenfor , og i paakommende tilfaelde under hensyntagen til oplagringsomkostningerne for hele aaret for saa vidt angaar offentlig oplagring og for en gennemsnitsperiode paa seks maaneder for saa vidt angaar privat oplagring ( 9 ) .

Det bemaerkes bl.a . , at det samlede forbrug , hvortil der blev ydet stoette , var paa 679 000 tons ( 10 ) til i alt 690 mio . ECU . De gennemsnitlige enhedsomkostninger laa saaledes paa 1 016 ECU/t , hvilket svarer til et nedslag paa 35,5 % i den for mejeriaaret 1979/80 gaeldende interventionspris ( 2 849,7 ECU/t ) .

6.1.2 . Talangivelserne vedroerende omkostningerne i forbindelse med foranstaltninger til afsaetning til nedsat pris paa det interne marked , som er beregnet ud fra enhedsomkostningerne og de beroerte maengder i 1979 , skal sammenholdes med :

a ) angivelserne vedroerende salg til tredjelande , som andrager 440 000 tons i form af erhvervsmaessig eksport og 60 000 tons i form af foedevarehjaelp , hvorfor udgiften for EUGFL i form af restitutioner androg 994 mio . ECU ( 11 ) ;

b ) talangivelserne i budgettet i henhold til udgiftsposteringer for regnskabsaaret 1979 : foranstaltningernes samlede omkostninger andrager 690 mio ECU for 679 000 tons , som skal sammenholdes med de 672 mio . ECU , som faktisk er udgiftsfoert i regnskabsaaret under kapitel 62 ; Den ringe forskel skyldes et sammentraef , da saavel de finansielle foelger af aktionen " afsaetning af smoer til nedsat pris 1978/79 " som udgifterne til samme aktion for 1979/80 delvis er afholdt over regnskabsaaret 1979 .

Ved beregningen af foranstaltningernes samlede omkostninger har man derimod kun taget aktionen for 1979/80 i betragtning , idet den anslaas at vaere fuldstaendig finansieret over regnskabsaaret 1979 .

6.1.3 . I 1980 gik udviklingen i retning af et maengdemaessigt ( 564 000 t ) og omkostningsmaessigt ( 543 mio . ECU ) fald . Budgettallene steg imidlertid let ( 676 mio ECU ) i forhold til 1979 , hvilket skyldes virkningen af en forholdsvis betydelig udgiftsfremfoersel som foelge af aktionen " afsaetning af smoer til nedsat pris 1979/80 " samtidig med , at der ikke fandtes en saadan aktion for 1980/81 . Der er ikke taget hoejde for denne virkning ved beregningen af omkostningerne ( jf . 6.1.2 . b ) ) .

Der skete en kraftig stigning i salg til tredjelande , isaer til gunst for den erhvervsmaessige eksport ( 631 000 tons til 702 ECU ) . Gennemsnitsenhedsomkostningerne for salg inden for Faellesskabet naermede sig kraftigt gennemsnitsenhedsomkostningerne for afsaetningsforanstaltningerne , som androg 963 ECU/t svarende til et nedslag paa 33 % i interventionsprisen for 1980/81 ( 2 916 ECU/t ) .

TABEL 6

Komparativ oversigt over enhedsomkostninger og samlede omkostninger i 1979 og 1980

Bestemmelse * Maengde ( 1 000 t ) * Gennemsnitsenhedsomkostninger ( ECU/t ) * Samlede omkostninger ( Mio . ECU ) *

Afsaetning paa det interne marked * * * *

1979 * 679 * 1 016 * 690 *

1980 * 564 * 963 * 543 *

Salg til tredjelande * * * *

1979 * 500 * 1 989 * 994 *

1980 * 631 * 1 112 * 702 *

6.1.4 . Oversigt

I 1979 blev der ydet et gennemsnitligt nedslag paa 35,5 % i interventionsprisen fuer 679 000 tons smoer , som udgoer 40 % af det interne forbrug . I 1980 , hvor produktionen var af samme omfang og en stigning i eksporten medfoerte en begyndende opsugning af lagrene , udgjorde det interne forbrug , hvortil der blev ydet stoette , dvs . 564 000 tons , kun 35 % af det samlede forbrug , som ligeledes var staerkt faldende . Det gennemsnitlige nedslag i interventionsprisen faldt til 33 % . Men enhedsomkostningerne for salg til tredjelande naermede sig maerkbart enhedsomkostningerne for afsaetningsforanstaltningerne ( 12 ) .

6.2 . FORANSTALTNINGERNES MARGINALOMKOSTNINGER

6.2.1 . Definitioner

a ) Omkostningerne i forbindelse med det ekstra forbrug som foelger af stoetteforanstaltningerne , saadan som det er ansat for hver foranstaltning eller for alle foranstaltningerne i pkt . 5 , er selvfoelgelig en afgoerende faktor for fra et oekonomisk synspunkt at vurdere disse foranstaltningers effektivitet . Omkostningerne boer ligeledes udgoere et af de vaesentligste kriterier for valget af hvilke foranstaltninger , der boer satses saerlig paa , der boer fortsaettes eller ophaeves i overensstemmelse med de gaeldende forskrifters hovedmaalsaetning , som er og bliver afsaetning af faellesskabsproduktionen .

b ) Disse omkostninger til ekstra forbrug , eller marginalomkostninger , faas ved en sammenholdelse af de effektivitetssatser og enhedsomkostninger , man er naaet frem til ovenfor . Ved hjaelp af tabel 7 kan man for hver foranstaltning , herunder eksport , udlede marginalomkostningerne og altsaa den finansielle effektivitet af foranstaltningerne i 1979 , ved at medregne eventuelle oplagringsomkostninger . De oplysninger , der er indhentet hos Kommissionen for 1980 , bekraefter i alle henseender dette effektivitetshierarki , skoent de ikke tager hensyn til oplagringen

( bilag XII b og c ) .

6.2.2 . Eksport

Som allerede omtalt i indledningen til beretningen ( pkt . 1.3 til 3 ) indebaerer enhver maaling af effektiviteten af foranstaltningerne til afsaetning paa det interne marked en sammenholdelse med omkostningerne i forbindelse med eksport gennemfoert ved hjaelp af faellesskabsrestitutioner .

Denne sammenholdelse udtrykt i enhedsomkostninger og samlede omkostninger er foretaget ovenfor i pkt . 6.1 og er ikke saerlig gunstig for eksporten , paa trods af en tydelig faldende tendens i restitutionssatserne i 1980 .

Det forholder sig ganske anderledes , hvis man betragter marginalomkostningerne , dvs . udgifterne til det ekstra forbrug som foelger af stoetteforanstaltningerne : det kan nemlig antages , at al eksport , som er gennemfoert ved hjaelp af restitutioner , udgoer en ekstra afsat maengde , hvorpaa der kan anvendes en fysisk effektivitetssats lig 100 , medens enhver form for intern afsaetningsforanstaltning kun delvis , og i visse tilfaelde i meget ringe grad , betyder et ekstra forbrug .

Hvis der ikke tages hensyn til oplagringsomkostningerne , er det kun interne foranstaltninger - saasom stoette til de vaebnede styrkers og institutioners og samfunds forbrug - som i oevrigt er af begraenset anvendelse , som forekommer billigere end eksport . Medregnes oplagringsomkostningerne derimod , forekommer salg til tredjelande absolut billigst i forhold til alle de interne foranstaltninger , isaer da stoerstedelen af eksporten foregaar direkte fra markedet .

Det eneste forbehold , der maa tages i forbindelse med denne konklusion , haenger sammen med det eksterne markeds aftagningsevne . Det er ikke sagt , at det eksterne marked i 1979 eller 1980 kunne have aftaget de omkring 200 000 tons ekstra , som ville have vaeret disponible i mangel af enhver form for intern foranstaltning til samme omkostninger . Konklusionen holder ikke desto mindre , idet det for saa vidt angaar en forsvarlig oekonomisk forvaltning var berettiget at fremme eksporten under de davaerende forhold .

6.2.3 . Finansiel effektivitet

a ) Som foelge af markedsforholdene i 1979 og i betragtning af , at naesten al eksport foregik uden oplagringsomkostninger , viste salg til tredjelande af 1 kg ekstra smoer sig at vaere klart billigere end enhver anden form for afsaetningsforanstaltning paa det interne marked .

b ) I den udstraekning , hvor intervention fortsat var paakraevet og gav sig udtryk i en foroegelse af de offentlige lagre , viste det sig at vaere forholdsvis effektivt at anvende afsaetningsforanstaltninger , der var tilpasset en bestemt markedstype , saasom institutioner og samfund eller konditorvarer - andet bagvaerk og konsumis .

TABEL 7

Afsaetningsforanstaltningernes marginalomkostninger i 1979

* Effektivitetssats ( i % ) * Enhedsomkostninger * Omkostninger pr . 100 ekstra kg *

* * Uden oplagring * Inklusive oplagring * Uden oplagring * Inklusive oplagring *

* Kolonne 1 * Kolonne 2 * Kolonne 3 * Kolonne 4 ( 2 ) / ( 1 ) gange 100 * Kolonne 5 ( 3 ) / ( 1 ) gange 100 *

A . Oplagret smoer * * * * * *

De vaebnede styrker - samfund * 95 * 170 * 207 * 179 * 218 *

Konditorvarer - andet bagvaerk : * * * * * *

offentlig * 88 * 179 * 215 * 203 * 244 *

privat * 88 * 174 * 197 * 197 * 223 *

Konsumis : offentlig * 55 * 128 * 164 * 232 * 298 *

Koncentreret smoer : * * * * * *

offentlig * 50 * 170 * 207 * 340 * 414 *

privat * 50 * 170 * 193 * 340 * 386 *

B . Aktioner ved udgangen af aaret ( 1979/80 ) * * * * * *

Frankrig : * * * * * *

offentlig * 12,9 * 150 * 186 * 1 162 * 1 442 *

privat * 12,9 * 150 * 173 * 1 162 * 1 341 *

D , NL , B : * * * * * *

offentlig * 36,4 * 90 * 126 * 247 * 346 *

privat * 36,4 * 90 * 113 * 247 * 310 *

Italien : marked * 18 * 90 * 90 * 500 * 500 *

C . Markedssmoer * * * * * *

Stoette til forbruget Det forenede Kongerige * 6,9 * 46 * 46 * 666 * 666 *

Oevrige lande : * 11 * 50 * 50 * 454 * 454 *

IRL , DK , L * 11 * 36 * 36 * 327 * 327 *

Socialhjaelp * 20 * 60 * 60 * 300 * 300 *

D . Salg til tredjelande * * * * * *

Eksportrestitutioner : * * * * * *

- lagre ( 1 ) * 100 * 199 * 236 * 199 * 236 *

- marked * 100 * 199 * 199 * 199 * 199 *

( 1 ) For hver 100 kg , som er blevet udlagret med henblik paa eksport , er der paaloebet nettooplagringsomkostninger paa 36,6 ECU . Disse maengder udgoer hoejst 6 % af eksporten .

c ) Salg i begraenset omfang af privat oplagret smoer viste sig mere fordelagtigt end afsaetning af offentligt oplagret smoer under samme betingelser .

d ) Foranstaltninger , der skal fremme det umiddelbare forbrug af markedssmoer gennem stoette til forbruget , forekommer at vaere blandt de dyreste foranstaltninger , naar de vedroerer store maengder med begraenset faellesskabsstoette , som ikke suppleres med national stoette , saadan som det er tilfaeldet i Det forenede Kongerige . De kan , naar alt kommer til alt , betragtes som stoette til forbrugeren og ikke som afsaetningsforanstaltninger . Foranstaltningerne ved udgangen af aaret har samme tendens og er i oevrigt ikke blevet fortsat .

e ) Paa trods af en helt anderledes situation som foelge af udviklingen i det eksterne marked blev dette effektivitetshierarki tydeligt bekraeftet i 1980 ; dvs . at eksport indtil videre er langt den mest effektive foranstaltning udtrykt i marginalomkostninger , dvs . budgetudgifter pr . ekstra solgt maengde .

7 . ALMINDELIG KONKLUSION

Paa grundlag af ovennaevnte bemaerkninger kan der drages en raekke generelle konklusioner om alle de foranstaltninger til afsaetning af smoer til nedsat pris , som er gennemgaaet i denne beretning .

a ) Formaalet med forordningerne , som stadigvaek danner grundlaget for de forskellige foranstaltninger , var , ved en forbrugstilskyndelse , at afsaette den i forhold til behovene paa det interne marked overskydende smoerproduktion inden for Faellesskabet . Denne maalsaetning er ikke blevet naaet , eftersom forbruget fortsat er faldende . Ikke desto mindre er antallet af foranstaltninger vokset og omkostningerne er steget vaesentligt indtil for nylig , som om det oprindelige maal gradvis men ubemaerket var blevet erstattet af et andet , nemlig at bremse prisstigningen paa smoer til fordel for faellesskabsforbrugeren . En saadan udvikling goer det i dag paakraevet med et klart valg og derfor i paakommende tilfaelde en revision af grundforordningen , idet enhver vurdering af foranstaltningernes effektivitet forudsaetter en bestemt maalsaetning .

b ) Uanset den paagaeldende maalsaetning er det absolut paakraevet , at Kommissionen vedligeholder en permanent og trovaerdig ordning til maaling af resultaterne : dette er ikke tilfaeldet paa nuvaerende tidspunkt , hvor de ansvarlige for forvaltningen kun indhenter de oplysninger , der er noedvendige for at traeffe beslutninger eller fremsaette forslag , gennem de meddelelser , der med en vis forsinkelse fremsendes af medlemsstaterne selv , uden at hverken deres ensartethed eller objektivitet kan bekraeftes .

c ) I forhold til den officielt anfoerte maalsaetning og i den udstraekning , hvor oplysningerne om effektiviteten trods alt er til raadighed og accepteres under faellesskabsdroeftelser , viser det sig , at der hersker en stor ulighed mellem de forskellige foranstaltninger udtrykt i marginalomkostninger , dvs . omkostninger pr . ekstra afsat maengde .

d ) En rational forvaltning af foranstaltningerne indebaerer ikke kun en vurdering af deres oekonomiske og finansielle effektivitet men ligeledes en noeje vurdering af de faktiske forhold , hvorunder de er ivaerksat , isaer set ud fra overholdelsen af de forskriftsmaessige betingelser samt for at undgaa , at smoerret ikke anvendes til andre formaal .

Disse bemaerkninger blev vedtaget af Revisionsretten paa moedet den 18 . marts 1982 .

Luxembourg , den 13 . april 1982 .

Paa Revisionsrettens vegne

Pierre LELONG

Formand

( 1 ) Saerberetning om forskellige foranstaltninger vedroerende forvaltningen af EUGFL , garantisektionen , ( regnskabsaaret 1978 ) , EFT nr . C 258 af 16 . 10 . 1980 , s . 2 samt Aarsberetning for regnskabsaaret 1979 , EFT nr . C 342 af 31 . 12 . 1980 , s . 72 .

( 2 ) EFT nr . L 148 af 28 . 6 . 1968 .

( 3 ) Foruden nedennaevnte foranstaltninger , findes der med hjemmel i forordning ( EOEF ) nr . 2315/76 , en foranstaltning , som udelukkende vedroerer offentlige lagre , som danner det almindelige retsgrundlag for salg af smoer fra offentlige lagre . I bilag III foretages der en kort gennemgang heraf . Denne form for salg foregaar til en pris , der er hoejere end interventionsprisen .

( 4 ) Jf . Revisionsrettens aarsberetning for regnskabsaaret 1979 , EFT nr . C 342 af 31 . 12 . 1980 , s . 72 .

( 5 ) Talstoerrelserne for det tilsyneladende interne forbrug , som stammer fra forbrugsoversigten , jf . bilag IV , afviger lidt fra tallene for det faktiske forbrug , hvor der tages hensyn til svind og forarbejdede maengder . Det er denne stoerrelse , som herefter anvendes som maalestok for forbruget .

( 6 ) EFT nr . L 28 af 5 . 2 . 1969 .

( 7 ) EFT nr . C 342 af 31 . 12 . 1980 , pkt . 4.80 til 4.86 .

( 8 ) Uafhaengigt af virkningen af en prisaendring kan ethvert forbrug substitueres med et andet forbrug eller en anden anvendelse ( opsparing ) : heraf kommer udtrykket " substitutionssats " . Udtrykket " effektivitetssats " vil imidlertid blive anvendt i beretningen , idet det er i overensstemmelse med den af Kommissionen anvendte terminologi , i betydningen fysisk effektivitet i modsaetning til finansiel effektivitet ( nyttevirkning ) , som vil blive omtalt i pkt . 6 og i konklusionen til denne beretning .

( 9 ) For beregning af oplagringsomkostningerne se bilag X .

( 10 ) Den samlede maengde er paa 799 000 tons , hvis der tages hensyn til smoer importeret fra New Zealand . Denne ubetydelige forskel i forhold til de 791 000 tons , som anfoeres i bilag IV , forklares bl.a . ud fra problemerne med bogfoering af transaktioner ved aarets udgang .

( 11 ) Beloebet paa 1 989 ECU/t for saa vidt angaar restitutioner , som var gaeldende indtil 16 . november 1979 , blev anvendt for hele aaret . Eksport af butteroil er omregnet til smoeraekvivalenter .

( 12 ) I sine oversigter over smoerrets anvendelse ( jf . bilag IV ) henregner Kommissionen smoer importeret fra New Zealand til de maengder , der er forbrugt paa det interne marked , og som modtager stoette til forbruget . Hvis denne faktor var blevet medregnet i denne beretning , ville de stoettemodtagende maengder have vaeret paa 799 000 tons i 1979 og 664 000 tons i 1980 , og det tilsvarende udgiftsbeloeb skulle have vaeret forhoejet til 212 mio . ECU i 1979 og 102 mio . ECU i 1980 .

BILAG

I . Foranstaltninger for afsaetning af smoer

II . Foranstaltninger for afsaetning af smoer 1973 - 1980

III . Salg af smoer fra offentlige lagre med prisforhoejelse

IV . Smoerbalance

V . Udviklingen i smoerlagrene

VI . Interventionsorganernes opkoeb af smoer i EOEF

VII . Priser : gennemsnitlig aarlig stigningstakt 1974 - 1979

VIII . Udviklingen i smoerforbruget pr . indbygger

IX . Udviklingen i margarineforbruget pr . indbygger

X . Beregning af omkostningerne ved offentlig og privat oplagring

XI . Omkostninger i forbindelse med saerforanstaltningen for import af smoer fra New Zealand

XII . Foranstaltningernes effektivitet eller marginalomkostninger 1979/80 ifoelge Kommissionen ( XII a ) , b ) og c ) )

BILAG I

FORANSTALTNINGER FOR AFSAETNING AF SMOER

Sammenfatning pr . foranstaltning

* ( i tons ) *

* 1973 * 1974 * 1975 * 1976 * 1977 * 1978 * 1979 * 1980 *

De vaebnede styrker ( 1 ) * 5 871 * 8 552 * 8 866 * 9 644 * 7 819 * 8 214 * 8 584 * 8 609 *

Samfund , der arbejder uden gevinst for oeje ( 1 ) * 8 188 * 14 468 * 14 649 * 17 986 * 20 495 * 22 396 * 24 384 * 26 227 *

Konditorvarer - konsumis * * * * * * * * *

( offentlig ) * 84 196 * 80 354 * 76 736 * 67 305 * 71 774 * 103 430 * 110 302 * 141 982 *

( privat ) ( 1 ) * - * - * - * - * - * - * 7 847 * 10 406 *

Koncentreret smoer * * * * * * * * *

( offentlig ) * 6 610 * 4 717 * 4 222 * 3 554 * 2 500 * 2 804 * 1 332 * 2 421 *

( privat ) ( 1 ) * - * - * 610 * 216 * - * 1 412 * 2 636 * 2 303 *

A i alt * 104 865 * 108 091 * 105 083 * 98 705 * 102 588 * 138 256 * 155 085 * 191 948 *

Julesmoer 1977/78 ( 1 ) * - * - * - * - * 64 594 * - * - * - *

Afsaetning 1978/79 ( 1 ) * - * - * - * - * - * 65 400 * - * - *

Afsaetning 1979/80 ( 1 ) * - * - * - * - * - * - * 156 900 ( 1 ) * - *

Stoette til forbruget Italien ( 1 ) * - * - * - * - * 7 000 * 6 700 * - * - *

Stoette til forbruget UK ( 1 ) * - * - * - * - * - * 51 025 * - * - *

B i alt * - * - * - * - * 71 594 * 123 125 * 156 900 * - *

Socialhjaelp ( 3 ) * 679 * 1 847 * 1 451 * 1 355 * 3 * 66 * 3 705 * 6 000 *

Stoette til forbruget ( 2 ) * 266 396 * 547 839 * 531 183 * 480 391 * 329 906 * 465 503 * 368 622 * 349 400 *

New zealandsk smoer ( 1 ) * 130 895 * 117 358 * 119 816 * 121 947 * 137 713 * 126 501 * 119 947 * 100 495 *

C i alt * 397 970 * 667 044 * 652 450 * 603 693 * 467 622 * 592 070 * 492 274 * 455 895 *

Samlet total * 502 835 * 775 135 * 757 533 * 702 398 * 641 804 * 853 451 * 804 259 * 647 843 *

P . m . : * * * * * * * * *

+ 2,5 RE/100 kg * * * * * * * * *

( + 3 RE for saa vidt angaar 1973 og 1974 ) * 9 322 * 11 396 * - * 5 690 * 58 160 * 8 416 * 28 690 * 40 928 *

Kilde :

( 1 ) GD VI - D 1 .

( 2 ) IBAP ( Intervention Board for Agricultural Produce ) , rigsrevisionen i Danmark , Service d'Economie Rurale i Luxembourg , landbrugsministeriet i Irland .

( 3 ) Landbrugsministeriet i Irland .

( 4 ) Maengde fastsat i programmet .

BILAG II

FORANSTALTNINGER FOR AFSAETNING AF SMOER 1973 - 1980

* ( i tons ) *

* Belgien * Danmark * Tyskland * Frankrig * Irland * Italien * Luxembourg * Nederlandene * Det forenede Kongerige * EOEF *

De vaebnede styrker ( 1 ) * 5 354 * - * 30 691 * 20 285 * 5 * 833 * 2 534 * 2 646 * 3 811 * 66 159 *

Samfund , der arbejder uden gevinst for oeje ( 1 ) * 19 316 * 6 403 * 71 603 * 20 790 * 89 * 863 * 1 372 * 5 871 * 22 486 * 148 793 *

Konditorvarer - konsumis * 23 534 * 21 293 * 483 790 * 93 690 * - * 3 290 * 2 596 * 79 006 * 37 133 * 754 332 *

Koncentreret smoer * 2 927 * - * 32 031 * - * - * - * 143 * 76 * 160 * 35 337 *

A i alt * 61 131 * 27 696 * 618 115 * 134 765 * 94 * 4 986 * 6 645 * 87 599 * 63 590 * 1 004 621 *

Julesmoer 1977/78 * 23 506 * 4 300 * 129 805 * 91 583 * 3 600 * 19 000 * 200 * 14 900 * - * 286 894 *

Afsaetning 1978/79 * 23 506 * 4 300 * 129 805 * 91 583 * 3 600 * 19 000 * 200 * 14 900 * - * 286 894 *

Afsaetning 1979/80 * 23 506 * 4 300 * 129 805 * 91 583 * 3 600 * 19 000 * 200 * 14 900 * - * 286 894 *

Stoette til forbruget Italien * - * - * - * - * - * 13 700 * - * - * - * 13 700 *

Stoette til forbruget Det forenede Kongerige * - * - * - * - * - * - * - * - * 51 025 * 51 025 *

B i alt * 23 506 * 4 300 * 129 805 * 91 583 * 3 600 * 32 700 * 200 * 14 900 * 51 025 * 351 619 *

Socialhjaelp ( 3 ) * - * - * - * - * 15 106 * - * - * - * - * 15 106 *

Stoette til forbruget ( 2 ) * - * 128 722 * - * - * 283 993 * - * 13 800 * - * 2 912 725 * 3 339 240 *

New zealandsk smoer * - * - * - * - * - * - * - * - * 974 672 * 974 672 *

C i alt * - * 128 722 * - * - * 299 099 * - * 13 800 * - * 3 887 397 * 4 329 018 *

Samlet total * 84 637 * 160 718 * 747 920 * 226 348 * 302 793 * 37 686 * 20 645 * 102 499 * 4 002 012 * 5 685 258 *

P . m . : * * * * * * * * * * *

+ 2,5 RE/100 kg ( + 3 RE for saa vidt angaar 1973 og 1974 ) * 11 802 * 5 971 * 7 727 * 62 650 * 2 603 * 4 514 * - * 4 015 * 63 320 * 162 602 *

Kilde :

( 1 ) GD VI - D 1 .

( 2 ) I.B.A.P . , ( Intervention Board for Agricultural Produce ) , rigsrevisionen i Danmark , Service d'Economie Rurale i Luxembourg , landbrugsministeriet i Irland .

( 3 ) Landbrugsministeriet i Irland .

BILAG III

SALG AF SMOER FRA OFFENTLIGE LAGRE MED PRISFORHOEJELSE ( normalt salg )

Denne foranstaltning anvendes af de erhvervsdrivende , som er noedt til at overholde kortfristede kontrakter for smoer af en bestemt kvalitet , som de ikke ligger inde med .

I medfoer af forordning ( EOEF ) nr . 2315/76 aabnes der i dette tilfaelde mulighed for , at interventionsorganerne kan saelge offentligt oplagret smoer paa foelgende betingelser :

- afstaaelsesprisen er lig med interventionsorganets opkoebspris samme dag forhoejet med et fast beloeb paa 2,5 RE ( 3,02 ECU ) /100 kg . I 1973 og 1974 var dette beloeb paa 3 RE ( 3,62 ECU ) /100 kg .

- det solgte smoer skal have vaeret oplagret mindst seks maaneder .

De 2,5 RE ( 3,02 ECU ) /100 kg daekker kun en lille del af de oplagringsomkostninger , som interventionsorganet maa afholde for det solgte smoer i mindst seks maaneder . Hvis en saadan transaktion ikke fandt sted , skulle det oplagrede smoer imidlertid til sidst saelges til en endnu lavere pris , som altid ville ligge under interventionsprisen .

I 1979 blev 28 690 tons smoer solgt fra offentlige lagre paa disse betingelser . I 1980 var det over 40 900 tons .

BILAG IV

SMOERBALANCE

* ( 1 000 tons ) *

* Statistik *

* 1973 * 1974 * 1975 * 1976 * 1977 * 1978 * 1979 * 1980 *

Lagre pr . 1 . januar * 393 * * 201 * * 147 * * 164 * * 255 * * 245 * * 418 * * 372 * *

heraf : * * * * * * * * * * * * * * * * *

offentlige * * * * 117 * * 53 * * 71 * * 176 * * 117 * * 231 * * 271 *

private * * * * 84 * * 94 * * 93 * * 79 * * 78 * * 187 * * 101 *

overslag over det frie lager Det forenede Kongerige * * - * * - * * - * * - * * - * * 50 * * - * * - *

- Produktion * 1 733 * * 1 663 * * 1 727 * * 1 803 * * 1 827 * * 1 974 * * 2 009 * * 2 010 * *

- Import * 150 * * 154 * * 159 * * 164 * * 136 * * 130 * * 120 * * 97 * *

- Til raadighed * 2 276 * * 2 018 * * 2 033 * * 2 131 * * 2 218 * * 2 349 * * 2 547 * * 2 479 * *

- Intern anvendelse ( uden svind ) * 1 665 * * 1 774 * * 1 778 * * 1 689 * * 1 689 * * 1 656 * * 1 697 * * 1 609 * *

heraf : * * * * * * * * * * * * * * * * *

- smoer , hvortil der ikke ydes stoette , og som ikke er omfattet af saerforanstaltninger * * 1 544 * * 1 123 * * 1 124 * * 1 103 * * 1 199 * * 922 * * 906 * * 950 *

- smoer , hvortil der ydes stoette til forbruget * * 1 544 * 651 * 510 * 654 * 536 * 586 * 481 * 490 * 320 * 734 * 474 * 791 * 496 * 659 * 447 *

- smoer , der er omfattet af saerlige afsaetningsforanstaltninger ( a ) * * 121 * 651 * 141 * 654 * 118 * 586 * 105 * 490 * 170 * 734 * 260 * 791 * 295 * 659 * 212 *

- Eksport * 410 * * 99 * * 66 * * 157 * * 269 * * 254 * * 500 * * 631 * *

heraf : * * * * * * * * * * * * * * * * *

- erhvervsmaessig * * 306 * * 67 * * 30 * * 110 * * 218 * * 191 * * 440 * * 577 *

- foedevarehjaelp ( butteroil udtrykt i smoer ) * * 18 * * 32 * * 36 * * 47 * * 51 * * 63 * * 60 * * 54 *

- i medfoer af saerforanstaltninger * * 86 * * - * * - * * - * * - * * - * * - * * - *

- Lagre pr . 31 . 12 . * 201 * * 147 * * 164 * * 255 * * 245 * * 418 * * 372 * * 239 * *

heraf : * * * * * * * * * * * * * * * * *

- offentlige * * * * 53 * * 71 * * 176 * * 117 * * 231 * * 271 * * 128 *

- private * * * * 94 * * 93 * * 79 * * 78 * * 187 * * 101 * * 111 *

overslag over det frie lager Det forenede Kongerige * * * * - * * - * * - * * 50 * * - * * - * * - *

- Statistisk afvigelse , svind og variationer i det frie lager * * * - 2 * * 25 * * 30 * * 11 * * 5 * * * * * *

Afrundet gennemsnitligt offentligt lager * * * 99 * * 61 * * 164 * * 171 * * 186 * * 303 * * 226 * *

( a ) Herunder de maengder , der er afsat med stoette til personer , der modtager socialhjaelp .

Kilde : Arbejdsdokument vedroerende udarbejdelse af overslag over EUGFLs udgifter for regnskabsaaret 1982 ( Dok . VI/100/81 rev . udg . 1 af 31 . 8 . 1981 ) .

BILAG V : JFR . EFT

BILAG VI

INTERVENTIONSORGANERNES OPKOEB AF SMOER I EOEF

* ( i tons ) *

Lande * 1973 * 1974 * 1975 * 1976 * 1977 * 1978 * 1979 * 1980 *

Tyskland * 153 250 * 63 820 * 57 975 * 125 914 * 111 791 * 199 213 * 193 275 * 108 273 *

Frankrig * 126 498 * 40 700 * 54 079 * 67 555 * 17 903 * 35 211 * 34 631 * 11 887 *

Italien * - * - * - * - * 4 993 * - * - * 10 *

Nederlandene * 28 919 * - * 17 627 * 20 883 * 28 540 * 33 524 * 27 395 * 439 *

Belgien * 20 372 * 8 807 * 11 739 * 11 510 * 8 345 * 22 372 * 22 918 * 2 649 *

Luxembourg * 2 072 * 290 * 634 * 1 212 * 1 936 * 2 835 * 3 023 * 1 173 *

Det forenede Kongerige * 20 948 * - * - * 19 781 * 18 139 * 38 625 * 48 141 * 18 983 *

Irland * - * - * - * - * - * - * - * 2 903 *

Danmark * 32 084 * 2 742 * 2 125 * 9 746 * 4 508 * 9 763 * 1 661 * - *

I alt EOEF 384 153 * 116 359 * 144 179 * 256 601 * 195 860 * 341 543 * 331 044 * 146 317 *

Kilde : FORMAs aarsberetning .

BILAG VII

PRISER : GENNEMSNITLIG AARLIG STIGNINGSTAKT 1974 - 1979

* Tyskland * Frankrig * Italien * Nederlandene * Belgien * Luxembourg * De forenede Kongerige * Irland * Danmark * EUR 9 * uden Det forenede Kongerige EUR 8 * EUR 6 *

Samtlige forbrugerpriser * + 4,4 * + 9,8 * + 14,7 * + 6,5 * + 7,1 * + 7,0 * + 15,0 * + 14,6 * + 9,4 * + 10,1 * + 8,8 * + 9,2 *

Foedevarer * + 3,3 * + 10,1 * + 15,5 * + 5,2 * + 6,2 * + 6,6 * + 15,9 * + 15,0 * + 10,0 * + 10,8 * + 9,4 * + 9,3 *

Smoer , vegetabilsk og animalsk fedt * + 3,2 * + 7,3 * + 13,7 * - 0,3 * + 5,5 * + 5,5 * + 22,0 * + 15,0 * + 3,6 * + 7,7 * * *

Smoer * + 3,4 * + 9,1 * + 11,9 * - 5,2 * + 5,2 * + 3,5 * + 23,9 * + 11,7 * + 4,6 * + 12,6 * + 7,1 * + 7,0 *

Kilde : Faellesskabernes statistiske Kontor .

BILAG VIII

UDVIKLINGEN I SMOERFORBRUGET PR . INDBYGGER

* ( bruttoforbrug i kg/capita ) *

Medlemsstat * 1969 * 1970 * 1971 * 1972 * 1973 * 1974 * 1975 * 1976 * 1977 * 1978 * 1979 * 1980 *

Belgien/Luxembourg * 9,6 * 9,6 * 8,7 * 8,7 * 9,5 * 9,3 * 9,3 * 9,6 * 9,6 * 8,5 * 9,7 * 8,5 *

Danmark * 9,2 * 9,1 * 8,7 * 8,6 * 8,2 * 8,9 * 8,7 * 7,7 * 8,4 * 9,8 * 10,6 * 10,5 *

Tyskland * 8,5 * 8,8 * 7,9 * 7,1 * 7,3 * 7,1 * 6,7 * 6,4 * 6,6 * 6,8 * 7,0 * 7,1 *

Frankrig * 9,2 * 9,0 * 8,3 * 8,6 * 8,8 * 9,3 * 9,4 * 9,5 * 9,6 * 9,3 * 9,8 * 9,6 *

Irland * 12,6 * 12,2 * 13,4 * 12,6 * 12,8 * 13,3 * 11,8 * 12,7 * 12,2 * 12,1 * 11,6 * 12,3 *

Italien * 2,0 * 2,0 * 2,0 * 2,0 * 2,2 * 2,2 * 1,9 * 2,2 * 2,1 * 2,0 * 2,0 * 2,0 *

Nederlandene * 2,8 * 2,8 * 2,0 * 2,1 * 1,9 * 2,3 * 4,2 * 2,8 * 3,5 * 2,4 * 3,3 * 3,6 *

Det forenede Kongerige * 9,1 * 8,7 * 8,0 * 7,2 * 7,6 * 9,0 * 9,3 * 8,0 * 7,5 * 7,3 * 6,8 * 5,8 *

EUR 9 * 7,2 * 7,1 * 6,6 * 6,2 * 6,5 * 6,9 * 6,9 * 6,5 * 6,5 * 6,3 * 6,5 * 6,2 *

Kilde : Talangivelser fra Eurostat .

BILAG IX

UDVIKLINGEN I MARGARINEFORBRUGET PR . INDBYGGER

* ( bruttoforbrug i kg/capita ) *

Medlemsstat * 1973 * 1974 * 1975 * 1976 * 1977 * 1978 * 1979 * 1980 *

Belgien/Luxembourg * 11,7 * 11,5 * 11,1 * 10,5 * 10,2 * 9,7 * 9,5 * 9,4 *

Danmark * 16,1 * 15,1 * 15,0 * 11,4 * 12,0 * 11,6 * 11,7 * 11,9 *

Tyskland * 7,6 * 7,6 * 7,2 * 7,7 * 7,6 * 7,5 * 7,3 * 7,3 *

Frankrig * 2,9 * 2,9 * 2,9 * 3,0 * 3,1 * 3,2 * 3,2 * 3,4 *

Irland * 3,9 * 3,5 * 3,5 * 3,7 * 4,0 * 3,9 * 4,2 * 4,1 *

Italien * 0,5 * 0,6 * 0,6 * 0,6 * 0,6 * 0,7 * 0,8 * 0,8 *

Nederlandene * 14,7 * 13,4 * 13,5 * 13,3 * 13,1 * 12,5 * 12,0 * 12,0 *

Det forenede Kongerige * 4,9 * 4,5 * 4,4 * 5,2 * 5,7 * 5,3 * 6,0 * 6,4 *

EUR 9 * 5,2 * 5,0 * 4,9 * 5,1 * 5,2 * 5,1 * 5,1 * 5,3 *

Kilde : Talangivelser fra Eurostat .

BILAG X

A . Beregning af omkostningerne ved offentlig oplagring ( et aar/1979 )

Basis : 1 ton

Varighed : 365 dage

Interventionspris : 2 849,7 ECU/t

a ) indlagringsudgifter * 12,03 ECU/t *

b ) oplagringsudgifter : 0,33 ECU/t/dag * 120,45 ECU/t *

c ) finansieringsudgifter : 8 % p.a . * 227,98 ECU/t *

d ) udlagringsudgifter * 5,50 ECU/t *

* 365,96 ECU/t *

B . Beregning af omkostningerne ved privat oplagring ( seks mdr./1979 )

Basis : 1 ton

Varighed : 180 dage

Interventionspris : 2 849,7 ECU/t

a ) faste udgifter pr . tons * 20,43 ECU/t *

b ) oplagringsudgifter : 0,375 ECU/t/dag * 67,50 ECU/t *

c ) finansieringsudgifter : 9,5 % p.a . * 135,37 ECU/t *

d ) fast beloeb pr . ton for kvalitetsrisiko for en oplagringsperiode paa mindst fire maaneder * 9,70 ECU/t *

* 233,00 ECU/t *

BILAG XI

OMKOSTNINGER I FORBINDELSE MED SAERFORANSTALTNINGEN FOR IMPORT AF SMOER FRA NEW ZEALAND

Kommissionen havde i 1977 som svar paa et spoergsmaal i Parlamentet fremlagt en raekke oplysninger om grundlaget for denne beregning ( 1 ) .

Paa grundlag af disse oplysninger har det vaeret muligt at foretage nedenstaaende beregning for 1977 og 1979 ud fra den betragtning , at import fra New Zealand foregaar til et europaeisk marked med strukturoverskud , og at den fuldstaendig erstatter europaeisk smoer paa det britiske marked . Det europaeiske smoer udbydes derfor noedvendigvis til intervention , oplagres og afsaettes derefter enten til nedsat pris paa det interne marked eller eksporteres ved hjaelp af restitutioner . Da sidstnaevnte foranstaltning er den billigste , er den blevet anvendt ved beregningen af minimumsomkostningerne for de europaeiske finanser i forbindelse med saerordningen for new zealandsk smoer .

Restitutioner :

1977 : 137 756 t gange 1 597,5 RE gange 1,208 953 ( 3 ) = 266 048 495 ECU

1979 : 119 947 t gange 1 989,0 ECU = 238 574 583 ECU

Oplagring ( Et aar ) :

1977 : 137 756 t gange 300,0 RE gange 1,208 953 ( 3 ) = 49 962 159 ECU

1979 : 119 947 t gange 365,96 ECU = 43 895 804 ECU

Monetaere udligningsbeloeb ( ydet ved import af new zealandsk smoer ) :

1977 : 56 100 000 RE ( 2 ) gange 1,208 953 ( 3 ) = 67 822 263 ECU

1979 : ( 4 ) = 9 659 000 ECU

Saerlig importafgift ( opkraevet ved import af new zealandsk smoer ) :

1977 : 106 700 000 RE ( 2 ) gange 1,208 953 ( 3 ) = 128 995 285 ECU

1979 : ( 4 ) = 80 044 302 ECU

64 400 t gange 594 ECU = 38 253 600

35 060 t gange 703 ECU = 24 647 180

20 487 t gange 836,8 ECU = 17 143 522

* 1977 * 1979 *

Restitutioner * 266 048 495 * 238 574 583 *

Oplagring * 49 962 159 * 43 895 804 *

Ydede monetaere udligningsbeloeb * 67 822 263 * 9 659 000 *

* 383 832 917 * 292 129 387 *

Importafgifter * - 128 995 285 * - 80 044 302 *

Samlede nettoomkostninger * 254 837 632 * 212 085 085 *

Nettoenhedsomkostninger * 1 850 ECU/t * 1 768 ECU/t *

( 1 ) Skriftlig forespoergsel nr . 938/77 af 23 . 12 . 1977 , EFT nr . C 88 af 11 . 4 . 1978 . Kommissionen anfoerer 137 756 tons , hvilket kun afviger lidt fra den samlede maengde , der er anfoert paa side 12 .

( 2 ) Skriftlig forespoergsel nr . 938/77 af 23 . 12 . 1977 - EFT nr . C 88 af 11 . 4 . 1978 .

( 3 ) Omregningskoefficienten for RE til ECU .

( 4 ) De beregnede monetaere udligningsbeloeb og importafgifter tager hoejde for det forhold , at importen i 1979 reelt var indstillet indtil den 19 . 7 .

BILAG XII a )

FORANSTALTNINGER TIL AFSAETNING AF SMOER I FAELLESSKABET ( i 1979 )

Foranstaltningernes art * Maengde solgt ( i 1 000 t ) * Nuvaerende stoerrelse af stoetten eller prisnedsaettelsen , der finansieres af EUGFL ( ECU/100 kg ) * Overslag over de aarlige omkostninger paa grundlag af den nuvaerende stoette ( Mio . ECU ) * Effektivitetssats ( anslaaet ) * Marginalomkostninger EUGFL ( pr . 100 kg ekstra smoer ) ( ECU/100 kg ) *

Salg til de vaebnede styrker og dermed ligestillede enheder * 8,6 * 170,5 * 14,7 * 95 * 180 *

Salg til samfund , der ikke arbejder med gevinst for oeje * 24,4 * 170,5 * 41,6 * 95 * 180 *

Erhvervsmaessig smoereksport * 302,1 * 181,0 * 546,8 * 100 * 181 *

Erhvervmaessig eksport af butteroil ( i smoeraekvivalenter ) * 197,0 * 193,0 * 380,2 * 100 * 193 *

Salg til konditorier og bagere * 84,0 * 190,0 * 159,6 * 88 * 215 *

Salg til konsumis-producenter * 32,0 * 134,0 * 42,9 * 55 * 244 *

Foedevarehjaelp : butteroil ( i smoeraekvivalenter ) * 59,5 * 300,0 ( 3 ) * 178,5 * - * 300 *

Modtagere af socialhjaelp * 5,0 * 60,4 * 3,0 * 20 * 302 *

Salg af koncentreret smoer * 4,0 * 170,5 * 6,8 * 50 * 340 *

Stoette til forbruget ( 1 ) * * * * * *

- Det forenede Kongerige * 285,0 ( 2 ) * 45,94 * 130,9 * 6,9 * 660 *

- Danmark * 41,0 * 50,0 * 42,0 * 11,0 * 380 *

- Irland * 40,0 * 50,0 * 42,0 * 11,0 * 380 *

- Luxembourg * 3,0 * 36,75 * 42,0 * 11,0 * 380 *

( 1 ) Jf tabel II .

( 2 ) Heri ikke medregnet smoer fra New Zealand .

( 3 ) EUGFL afholder kun restitutionsbeloebet , idet de oevrige udgifter afholdes over budgettet for " udviklingshjaelp " .

Kilde : Arbejdsdokument , GD VI , D 1 af 1 . 3 . 1980 .

BILAG XII b )

FORANSTALTNINGER TIL AFSAETNING AF SMOER I FAELLESSKABET ( i 1980 )

Foranstaltningernes art * Maengde solgt ( i 1 000 tons ) Nuvaerende stoerrelse af stoetten eller prisnedsaettelsen , der finansieres af EUGFL ( ECU/100 kg ) * Overslag over de aarlige omkostninger paa den nuvaerende stoette Mio . ECU * Effektivitetssats ( anslaaet ) * Marginalomkostninger EUGFL ( pr . 100 kg ekstra smoer ( ECU/100 kg ) *

Salg til de vaebnede styrker og dermed ligestillede enheder * 8,6 * 170,5 * 14,7 * 95 * 180 *

Salg til samfund , der ikke arbejder med gevinst for oeje * 26,2 * 170,5 * 44,7 * 95 * 180 *

Erhvervsmaessig smoereksport * 348,4 * 105,0 * 365,8 * 100 * 105 *

Erhvervsmaessig eksport af butteroil ( i smoeraekvivalenter ) * 228,7 * 118,9 * 271,9 * 100 * 119 *

Salg til konditorier og bagere * 108,1 * 171,0 * 184,9 * 75 * 228 *

Salg til konsumisproducenter * 44,2 * 111,0 * 49,1 * 60 * 185 *

Foedevarehjaelp : butteroil ( i smoeraekvivalenter ) * 54,4 * 118,9 ( 3 ) * 64,7 * - * 119 *

Modtagere af socialhjaelp * 6,0 * 60,4 * 3,6 * 20 * 302 *

Salg af koncentreret smoer * 4,7 * 170,5 * 8,0 * 80 * 213 *

Stoette til forbruget ( 1 ) * * * * * *

- Det forenede Kongerige * 265,0 ( 2 ) * 45,94 * 121,7 * 6,2 * 740 *

- Danmark * 41,5 * 50,0 * 20,8 * 19,0 * 264 *

- Irland * 40,4 * 50,0 * 20,2 * 18,4 * 273 *

- Luxembourg * 2,5 * 36,83 * 0,9 * 9,0 * 410 *

( 1 ) Jf . tabel XII c .

( 2 ) Heri ikke medregnet smoer fra New Zealand .

( 3 ) EUGFL afholder kun restitutionsbeloebet , idet de oevrige udgifter afholdes over budgettet for " udviklingshjaelp " .

Kilde : Arbejdsdokument GD VI D 1 af 16 . 3 . 1981 .

BILAG XII c )

STOETTE TIL SMOERFORBRUGET ( i 1980 )

* * Danmark * Irland * Det forenede Kongerige * Luxembourg *

1 . * Samlet stoette ( ECU/100 kg ) ( a ) * 96,20 * 92,83 * 45,94 * 49,00 *

* heraf : * * * * *

* EUGFL-andel * 50,00 * 50,00 * 45,94 * 36,83 *

* national andel * 46,20 * 42,83 * - * 12,17 *

2 . * Samlet smoerforbrug i 1980 ( i tons ) ( b ) * 41 500 * 40 391 * 265 000 ( d ) * 2 500 *

3 . * Samlede udgifter for EUGFL ( Mio . ECU ) 20,75 * 20,20 * 121,70 * 0,92 *

4 . * Prisefterspoergselselasticitet * - 0,50 * - 0,45 * - 0,37 * - 0,55 *

5 . * Fald i forbruget i tilfaelde af at stoetten ikke ydes * * * * *

* - procent ( c ) * 19 * 18,4 * 6,2 * 9,0 *

* - i tons ( c ) * 7 865 * 7 400 * 16 400 * 224 *

6 . * Samlede marginalomkostninger ( ECU/100 kg ) * 508 * 507 * 740 * 550 *

* omkostninger for EUGFL ( ECU/100 kg ) * 264 * 273 * 740 * 410 *

( a ) Opgivet af medlemsstaterne , marts 1981 .

( b ) Opgivet af medlemsstaterne , december 1980 .

( c ) Paa grundlag af en normal forbrugerpris paa 350 ECU/100 kg i Danmark og Luxembourg og 320 ECU/100 kg i Det forenede Kongerige og Irland .

( d ) Heri er ikke medregnet smoer fra New Zealand .

Kilde : Arbejdsdokument GD VI , D 1 af 16 . 3 . 1981 .