KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 28. marts 2006

om den tekniske specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Styringskontrol og signaler i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog

(meddelt under nummer K(2006) 964)

(EØS-relevant tekst)

(2006/679/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF af 19. marts 2001 om interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog (1), særlig artikel 6, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

Det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog er ved artikel 2, litra c), i direktiv 2001/16/EF opdelt i delsystemer af strukturel eller funktionel karakter. Hvert delsystem skal omfattes af en teknisk specifikation for interoperabilitet (TSI).

Første skridt i udarbejdelsen af en TSI er, at Den Europæiske Sammenslutning for Jernbaners Interoperabilitet (AEIF), der er udpeget som det fælles repræsentative organ, laver et udkast.

AIEF har fået mandat til at lave et TSI-udkast for delsystemet Styringskontrol og signaler, jf. artikel 6, stk. 1, i direktiv 2001/16/EF. Grundparametrene for dette TSI-udkast blev vedtaget ved Kommissionens beslutning 2004/447/EF af 29. april 2004 om ændring af bilag A til beslutning 2002/731/EF og om fastlæggelse af de vigtigste specifikationer for klasse A-systemerne (ERTMS) for delsystemet Styringskontrol og signaler i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, jf. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/16/EF (2) .

Direktiv 2001/16/EF tager i artikel 1 sigte på at fastsætte betingelserne for at tilvejebringe interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog: Betingelserne vedrører planlægning, opbygning, ibrugtagning, omlægning, fornyelse og drift af infrastruktur og rullende materiel, som bidrager til, at system kan fungere, og som skal tages i brug, efter at direktivet er trådt i kraft. Hvad angår infrastruktur og rullende materiel, der allerede er i brug, når denne TSI træder i kraft, anvendes TSI'en fra det tidspunkt, hvor der skal udføres arbejder på den pågældende infrastruktur og det pågældende rullende materiel. I hvilket omfang TSI'en finder anvendelse, afhænger dog af de planlagte arbejders formål og omfang og af omkostninger og fordele ved den påtænkte anvendelse. En forudsætning for, at sådanne stykkevise opgaver tilsammen kan føre til fuldstændig interoperabilitet, er, at de hviler på en sammenhængende implementeringsstrategi. I denne forbindelse bør der skelnes mellem opgradering, fornyelse og vedligeholdelsesmæssig udskiftning.

Eksisterende konventionelle strækninger og rullende materiel er allerede udstyret med styringskontrol- og signalsystemer, der opfylder de væsentlige krav i direktiv 2001/16/EF. Disse »nedarvede« systemer er udviklet og indført efter nationale regler. TSI'ens bilag B indeholder grundlæggende oplysninger om nedarvede systemer. Om interoperabilitetskravet er opfyldt for de nedarvede systemers vedkommende, fastslås ifølge artikel 16, stk. 2, i direktiv 2001/16/EF på grundlag af de krav, der stilles i TSI'en; derfor må det fastsættes, hvilke betingelser de nedarvede systemer skal opfylde i overgangsperioden mellem offentliggørelsen af en beslutning og den fuldstændige gennemførelse af den dertil knyttede TSI ud over de i TSI'en udtrykkelig anførte. Medlemsstaterne bør underrette hinanden og Kommissionen om, hvilke nationale tekniske forskrifter, de anvender for at opfylde interoperabilitetskravet og de væsentlige krav i direktiv 2001/16/EF, hvilke organer de udpeger til at vurdere overensstemmelse eller anvendelsesegnethed, og hvilken verifikationsprocedure de anvender for at kontrollere, om delsystemerne opfylder interoperabilitetskravet, jf. artikel 16, stk. 2, i direktiv 2001/16/EF.

Med dette for øje bør medlemsstaterne ved gennemførelsen af artikel 16, stk. 2, i direktiv 2001/16/EF så vidt muligt følge direktivets principper og kriterier, idet de benytter de organer, der er givet underretning om i henhold til direktivets artikel 20. Kommissionen bør analysere medlemsstaternes oplysninger om nationale forskrifter, procedurer, organer, der har til opgave at gennemføre procedurerne, samt procedurernes varighed, og den bør i givet fald drøfte med udvalget, om der er behov for yderligere foranstaltninger.

TSI'en bør ikke kræve anvendelse af bestemte teknologier eller tekniske løsninger, undtagen hvor dette er strengt nødvendigt for interoperabiliteten i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog.

TSI'en bygger på den bedste ekspertviden, der foreligger på det tidspunkt, hvor udkastet er udarbejdet. Den teknologiske, driftsmæssige eller sikkerhedsmæssige udvikling eller nye samfundsmæssige krav kan medføre, at denne TSI må ændres eller suppleres. Derfor er der tilrettelagt en kontrolprocedure for ændringer med henblik på at konsolidere og opdatere kravene i TSI'ens bilag A. Opdateringsprocessen, som nu er henlagt til AEIF som det fælles repræsentative organ, vil blive overført til Det Europæiske Jernbaneagentur, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 881/2004 (4) , når dette er trådt i funktion. I givet fald vil der i overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, i direktiv 2001/16/EF blive iværksat en mere dybtgående og omfattende revision eller ajourføring, som indebærer ændringer af den fremgangsmåde, der er fastlagt i denne TSI.

Ved anvendelsen af den TSI, der skal vedtages ved denne beslutning, bør der tages hensyn til kriterier for teknisk og driftsmæssig kompatibilitet mellem den infrastruktur og det rullende materiel, der skal tages i brug, og det net, disse elementer skal indgå i. Disse kompatibilitetskrav forudsætter en kompleks teknisk og økonomisk analyse af de specifikke applikationer i hvert enkelt tilfælde. Under denne analyse bør der tages hensyn til grænsefladerne mellem de delsystemer, der er opregnet i direktiv 2001/16/EF, de kategorier af strækninger og rullende materiel, der er opregnet i samme direktiv og det bestående nets tekniske og driftsmæssige sammenhæng.

Det er afgørende, at analysen foretages på baggrund af sammenhængende implementeringsregler og retningslinjer. Derfor må medlemsstaterne tilrettelægge en national implementeringsstrategi for den her omhandlede TSI med angivelse af etaperne i udviklingen hen imod interoperabilitet i nettet. De nationale strategier bør samles og afstemmes indbyrdes inden for rammerne af en EU-helhedsplan, som vil udgøre referencerammen for TSI'ens gennemførelse i et perspektiv, der omfatter hele EU.

Det system, der sigtes mod, » målsystemet « , som er beskrevet i vedlagte TSI (et klasse A-system), hviler på computerteknologi og forventes at have væsentligt kortere levetid end de konventionelle jernbaners nuværende signal- og telekommunikationsudstyr. Derfor er der brug for en proaktiv snarere end reaktiv strategi for indførelsen, idet man derved kan imødegå faren for, at systemet bliver forældet, inden det er indført overalt. Endvidere vil en for sporadisk indførelse i det europæiske jernbanesystem medføre store omkostninger, herunder faste driftsomkostninger. En sammenhængende transeuropæisk implementeringsplan for målsystemet vil medvirke til, at det samlede transeuropæiske jernbanesystem kan udvikle sig harmonisk i overensstemmelse med Fællesskabets strategi for de transeuropæiske transportnet. En sådan plan bør bygge på de tilsvarende nationale implementeringsplaner og tilvejebringe et egnet videngrundlag for de forskellige berørte parters beslutninger, især Kommissionens beslutninger om tildeling af finansiel støtte til jernbaneprojekter. Planudarbejdelsen bør koordineres af Kommissionen, jf. traktatens artikel 155, stk. 2.

Overgangen til målsystemet, det i TSI'en definerede klasse A-system, forudsætter, at der på nationalt plan træffes foranstaltninger til at lette denne overgang. Sådanne foranstaltninger bør sigte mod at muliggøre drift af klasse A-udstyr, der er foreneligt med de eksisterende nedarvede systemer, eller mod at gøre det lettere at gå proaktivt frem for at fremskynde indførelsen af klasse A-anlæg. Hvad førstnævnte angår bør opmærksomheden særlig rettes mod eksterne specifikke transmissionsmoduler til de nedarvede nationale styringskontrolsystemer af klasse B.

TSI'en for delsystemet Styringskontrol og signaler i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog bør derfor vedtages. Det indebærer, at beslutning 2004/447/EF bør ændres i overensstemmelse hermed.

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den tekniske specifikation for interoperabilitet (herefter benævnt »TSI'en«) vedrørende delsystemet Styringskontrol og signaler i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, jf. artikel 6, stk. 1, i direktiv 2001/16/EF, vedtages som beskrevet i bilaget.

Hvis ikke andet fremgår af artikel 2 og 3, anvendes TSI'en i fuldt omfang på infrastruktur og rullende materiel i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, jf. definitionerne i bilag I til direktiv 2001/16/EF.

Artikel 2

1. For de systemer, der er nævnt i TSI'ens bilag B, og på de punkter, der er kategoriseret som »udestående« i TSI'ens bilag G, gælder følgende: Som grundlag for at fastslå, om interoperabilitetskravet er opfyldt, jf. artikel 16, stk. 2, i direktiv 2001/16/EF, benyttes de tekniske regler, som er i brug i den medlemsstat, der giver tilladelse til ibrugtagning af et delsystem, der er omfattet af denne beslutning.

2. Inden seks måneder efter at have modtaget meddelelse om denne beslutning fremsender hver medlemsstat følgende til de øvrige medlemsstater og Kommissionen:

en liste over de i stk. 1 omhandlede tekniske regler, der gælder for de »udestående punkter«, jf. TSI'ens bilag G

oplysning om, hvilke organer den udpeger til at gennemføre disse procedurer for overensstemmelsesvurdering og verifikation.

Artikel 3

Medlemsstaterne udarbejder en national implementeringsplan for TSI'en i overensstemmelse med kriterierne i bilagets kapitel 7.

De sender planen til de øvrige medlemsstater og Kommissionen senest et år efter iværksættelsen af denne beslutning.

På grundlag af disse nationale planer udarbejder Kommissionen en EU-helhedsplan efter principperne i bilagets kapitel 7.

Artikel 4

Medlemsstaterne sikrer, at de nedarvede klasse B-systemer, der er anført i TSI'ens bilag B, og deres grænseflader bevarer deres funktioner i samme omfang som nu specificeret, i givet fald bortset fra ændringer, som anses for nødvendige for at afbøde sikkerhedsrelaterede svagheder ved disse systemer.

Medlemsstaterne stiller de oplysninger om deres nedarvede systemer til rådighed, som der er brug for til at udvikle og sikkerhedscertificere udstyr, der muliggør interoperabilitet mellem klasse A-udstyr som defineret i TSI'ens bilag A og medlemsstaternes nedarvede klasse B-anlæg.

Artikel 5

Medlemsstaterne søger på enhver måde at sikre, at der senest den 31. december 2007 står et eksternt specifikt transmissionsmodul (herefter benævnt »STM«), som defineret i bilagets kapitel 7, til rådighed for deres nedarvede styringskontrolsystemer af klasse B, jf. TSI'ens bilag B.

Artikel 6

Artikel 2 i beslutning 2004/447/EF ophæves med virkning fra denne beslutnings ikrafttræden.

Artikel 7

Denne beslutning træder i kraft seks måneder efter, at den er meddelt.

Artikel 8

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

(1) EFT L 110 af 20.4.2001, s. 1. Ændret ved direktiv 2004/50/EF (EUT L 164 af 30.4.2004, s. 114). Berigtiget i EUT L 220 af 21.6.2004, s. 40.

(2) EUT L 155 af 30.4.2004, s. 63. Berigtiget i EUT L 193 af 1.6.2004, s. 53.

(3) EFT L 235 af 17.9.1996, s. 6. Senest ændret ved direktiv 2004/50/EF.

(4) EFT L 164 af 30.4.2004, s. 1. Berigtiget i EUT L 220 af 21.6.2004, s. 3.

BILAG

Teknisk specifikation for interoperabilitet gældende for delsystemet Styringskontrol og signaler i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog

INDHOLDSFORTEGNELSE

1. INDLEDNING

1.1. Teknisk anvendelsesområde

1.2. Geografisk anvendelsesområde

1.3. TSI'ens indhold

2. DEFINITIONER OG ANVENDELSESOMRÅDE FOR DELSYSTEMET

2.1. Generelt

2.2. Indføring

2.2.1. Interoperabilitet

2.2.2. Forskellige klasser af togkontrolsystemer

2.2.3. Anvendelsesniveauer

2.2.4. Grænser i infrastrukturnettet

3. VÆSENTLIGE KRAV TIL DELSYSTEMET TOGKONTROL

3.1. Generelt

3.2. Aspekter, som specifikt vedrører delsystemet Togkontrol

3.2.1. Sikkerhed

3.2.2. Driftssikkerhed og tilgængelighed

3.2.3. Sundhed

3.2.4. Miljøbeskyttelse

3.2.5. Teknisk kompatibilitet

4. BESKRIVELSE AF DELSYSTEMET

4.1. Indledning

4.2. Delsystemets funktionelle og tekniske specifikationer

4.2.1. Sikkerhedskarakteristika for togkontrol med relevans for interoperabilitet

4.2.2. ETCS-funktioner i det rullende materiel

4.2.3. ETCS-funktioner i infrastrukturen

4.2.4. EIRENE-funktioner

4.2.5. ETCS- og EIRENE-luftspaltegrænseflader

4.2.6. Togkontrollens interne grænseflader, i det rullende materiel

4.2.7. Togkontrollens interne grænseflader, i infrastrukturen

4.2.8. Håndtering af krypteringsnøgler

4.2.9. Håndtering af ETCS-ID

4.2.10. HABD (akselvarmløbningsdetektor)

4.2.11. Kompatibilitet med togdetekteringssystemer i infrastrukturen

4.2.12. Elektromagnetisk kompatibilitet

4.2.13. ETCS DMI (grænseflade mellem lokomotivfører og førerrumsudrustning)

4.2.14. EIRENE DMI (grænseflade mellem lokomotivfører og førerrumsudrustning)

4.2.15. Grænseflade til lovpligtig registrering af data (havarilog)

4.2.16. Faste togkontrolelementers synlighed

4.3. Funktionelle og tekniske specifikationer for grænseflader til andre delsystemer

4.3.1. Grænseflade til delsystemet Drift og trafikstyring

4.3.2. Grænseflade til delsystemet Rullende materiel

4.3.3. Grænseflader til delsystemet Infrastruktur

4.3.4. Grænseflader med delsystemet Energi

4.4. Driftsregler

4.5. Vedligeholdelsesregler

4.5.1. Udstyrsproducentens ansvar

4.5.2. Ordregivernes ansvar

4.5.3. Infrastrukturforvalterens eller jernbanevirksomhedens ansvar

4.5.4. Vedligeholdelsesplan

4.6. Faglige kvalifikationer

4.7. Sundhed og sikkerhed

4.8. Registre over infrastruktur og rullende materiel

5. INTEROPERABILITETSKOMPONENTER

5.1. Definitioner

5.2. Fortegnelse over interoperabilitetskomponenter

5.2.1. Grundlæggende interoperabilitetskomponenter

5.2.2. Gruppering af interoperabilitetskomponenter

5.3. Komponenters ydeevne og specifikationer

6. VURDERING AF KOMPONENTERNES OVERENSSTEMMELSE OG/ELLER ANVENDELSESEGNETHED SAMT VERIFIKATION AF DELSYSTEMET

6.0. Indledning

6.1. Interoperabilitetskomponenter

6.1.1. Vurderingsprocedurer

6.1.2. Moduler

6.2. Delsystemet Togkontrol

6.2.1. Vurderingsprocedurer

6.2.2. Moduler

7. GENNEMFØRELSE AF TSI'EN FOR TOGKONTROL

7.1. Generelt

7.2. Emner af relevans for gennemførelsen af Tsi'en for togkontrol

7.2.1. Almene overgangskriterier

7.2.2. Tidskriterier

7.2.3. Udbygning: infrastruktur (stationært udstyr)

7.2.4. Indførelse: rullende materiel (mobilt udstyr)

7.2.5. Særlige overgangsløsninger

7.2.6. Forhold, som forudsætter valgfrie funktioner

7.3. Håndtering af ændringer

7.3.1. Indledning

7.3.2. Referencerammer

7.3.3. ERTMS-konsolideringsfasen

7.3.4. Udsendelse af basisversioner

7.3.5. Indførelse af nye basisversioner

7.3.6. Krav til ændringshåndteringsprocessen

7.3.7. Krav til konfigurationshåndteringsplanen

7.3.8. Ledelsesprincipper

7.4. Særtilfælde

7.4.1. Indledning

7.4.2. Fortegnelse over særtilfælde

7.5. Overgangsbestemmelser

BILAG A

BILAG A — TILLÆG 1

BILAG A — TILLÆG 2

BILAG B

BILAG C

Generelle krav

Infrastrukturregister

Registre for det rullende materiel

Fortegnelse over specifikke egenskaber og krav

BILAG D

BILAG E

BILAG F

BILAG G

BILAG H

1. INDLEDNING

1.1. Teknisk anvendelsesområde

Denne TSI gælder delsystemet Styringskontrol og signaler, der fremgår af fortegnelsen i direktiv 2001/16/EF, bilag II, punkt 1. Trods titlen omfatter denne TSI ikke krav til ydre signaler. I dette dokument anvendes betegnelsen »togkontrol« for delsystemet Styringskontrol og signaler, der omfatter togkontrol og togradio.

Yderligere oplysninger om delsystemet Togkontrol findes i kapitel 2 (definitioner og anvendelsesområde for delsystemet).

1.2. Geografisk anvendelsesområde

Denne TSI's geografiske anvendelsesområde er det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog som beskrevet i bilag I til direktiv 2001/16/EF.

1.3. TSI'ens indhold

I overensstemmelse med artikel 5, stk. 3, i direktiv 2001/16/EF omfatter TSI'en følgende:

a) Den angiver det tilsigtede anvendelsesområde (en del af banenettet eller det rullende materiel som nævnt i direktivets bilag I; et delsystem eller en del af et delsystem som nævnt i dets bilag II): Kapitel 2 (Definitioner og anvendelsesområde for delsystemet).

b) Den fastlægger væsentlige krav til det omhandlede delsystem, Togkontrol, og til dets grænseflader til andre delsystemer: Kapitel 3 (Væsentlige krav til delsystemet Togkontrol).

c) Den fastlægger de funktionelle og tekniske specifikationer, som delsystemet og dets grænseflader til andre delsystemer skal opfylde. Disse specifikationer kan om nødvendigt variere alt efter delsystemets anvendelse, f.eks. efter kategori af strækning, knudepunkt og/eller rullende materiel, jf. direktivets bilag I: Kapitel 4 (Beskrivelse af delsystemet).

d) Den fastlægger, hvilke interoperabilitetskomponenter og grænseflader der er omfattet af europæiske specifikationer, herunder europæiske standarder, som er nødvendige for at tilvejebringe interoperabilitet i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog: Kapitel 5 (Interoperabilitetskomponenter).

e) Den angiver i hvert enkelt tilfælde de procedurer, der skal anvendes ved vurderingen af overensstemmelsen eller anvendelsesegnetheden. Dette omfatter især de i afgørelse 93/465/EØF definerede moduler eller efter omstændighederne de specifikke procedurer, der skal anvendes ved vurderingen af enten overensstemmelsen eller anvendelsesegnetheden af interoperabilitetskomponenterne, samt EF-verifikationen af delsystemerne: Kapitel 6 (Vurdering af komponenternes overensstemmelse og/eller anvendelsesegnethed samt verifikation af delsystemet).

f) Den angiver strategien for anvendelsen af TSI'en. Navnlig præciseres faserne i den gradvise overgang fra den bestående til den endelige situation, hvor overholdelse af TSI'en skal være hovedreglen: Kapitel 7 (Gennemførelse af TSI'en for togkontrol).

g) Den angiver, hvilke betingelser der forudsættes for det berørte personale, for så vidt angår faglige kvalifikationer samt sundhed og sikkerhed under arbejdet med drift og vedligeholdelse af det pågældende delsystem og i anvendelsen af TSI'en: Kapitel 4 (Beskrivelse af delsystemet).

Desuden kan der i henhold til artikel 5, stk. 5, i direktiv 2001/16/EF, være fastsat bestemmelser om særtilfælde i hver TSI; dette angives i kapitel 7 (Gennemførelse af TSI'en for togkontrol).

Endelig rummer denne TSI's kapitel 4 (Beskrivelse af delsystemet) drifts- og vedligeholdelsesreglerne for det anvendelsesområde, der angives i ovenstående afsnit 1.1 (Indledning) og 1.2 (Geografisk anvendelsesområde).

2. DEFINITIONER OG ANVENDELSESOMRÅDE FOR DELSYSTEMET

2.1. Generelt

Delsystemet Togkontrol er defineret som det sæt funktioner og gennemførelsen heraf, som giver mulighed for sikker transport med tog.

TSI'en for togkontrol definerer de væsentlige krav til de dele af delsystemet Togkontrol, der har relevans for interoperabilitet og for hvilke der således kræves EF-verifikationserklæring.

De hovedegenskaber i delsystemet Togkontrol, der har at gøre med det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, vurderes på:

1. de FUNKTIONER, som er afgørende for sikker styring af jernbanetrafikken og driften heraf, også under svigtforhold

2. GRÆNSEFLADERNE

3. det YDEEVNENIVEAU, der skal opnås for at opfylde de væsentlige krav.

Disse specifikationer af funktioner, grænseflader og ydeevnekrav findes i kapitel 4 (Beskrivelse af delsystemet), hvor der også henvises til de standarder, der ligger til grund herfor.

2.2. Indføring

Interoperabiliteten i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog afhænger bl.a. af, om det mobile, togmonterede togkontroludstyr fungerer sammen med forskellige typer stillestående udstyr langs banen.

Da udstyret i togene er mobilt, må delsystemet Togkontrol deles i to: mobilt togkontroludstyr i det rullende materiel og fast togkontroludstyr i infrastrukturen (se figur 8 i bilag D).

2.2.1. Interoperabilitet

I denne TSI defineres de funktions-, grænseflade- og ydeevnekrav, der skal være opfyldt som forudsætning for den tekniske interoperabilitet. Teknisk interoperabilitet er forudsætningen for driftsmæssig interoperabilitet, hvor trafikken baseres på pålidelige og sammenhængende oplysninger, der vises i førerrummet i overensstemmelse med harmoniserede krav til driften af det konventionelle banenet. TSI'en indeholder også funktioner, som er nødvendige for at opnå driftsmæssig interoperabilitet (se afsnit 4.3.1, Grænseflade til delsystemet Drift og trafikstyring).

2.2.2. Forskellige klasser af togkontrolsystemer

Inden for delsystemet Togkontrol defineres to klasser af togsikrings- og radiokommunikationssystemer:

Klasse A: Det harmoniserede togkontrolsystem. Klasse B: Togkontrolsystemer og -applikationer, der eksisterede forud for ikrafttrædelsen af direktiv 2001/16/EF, dog kun de i bilag B beskrevne.

For at opnå interoperabilitet skal togs mobile togkontroludstyr sikre:

— klasse A-grænseflader for radio- og datakommunikation med infrastrukturen, hvis driften omfatter klasse A-infrastruktur

— klasse B-grænseflader for radio- og datakommunikation med infrastrukturen, hvis driften omfatter klasse B-infrastruktur. For så vidt angår signaldata kan dette opnås ved at anvende et specifikt transmissionsmodul (STM), hvorved mobilt klasse A-udstyr kan benyttes på strækninger med klasse B-systemer ved at bruge klasse B-data. Grænsefladen mellem det mobile klasse A-system og STM'er defineres i denne TSI.

Medlemsstaterne skal sikre, at klasse B-systemerne forvaltes korrekt i hele deres brugsperiode; det gælder navnlig, at ændringer i specifikationerne herfor ikke må skade interoperabiliteten.

2.2.3. Anvendelsesniveauer

De grænseflader, der specificeres i TSI'en, definerer transmissionsmåden til, og undertiden fra, tog. De klasse A-specifikationer, der omhandles i TSI'en, giver forskellige muligheder, blandt hvilke et projekt kan vælge den mest formålstjenlige transmissionsmåde. Der er defineret tre anvendelsesniveauer:

Niveau 1: Datatransmissionen foregår via punktvis transmission (Eurobalise) og i nogle tilfælde via semi-kontinuerlig transmission (Euroloop eller radio infill). Togdetektering sker i infrastrukturen, normalt sporisolationer eller akseltællere. Signalinformation formidles til lokomotivføreren via et førerrumssignal eller ved udvendige signaler i infrastrukturen. Niveau 2: Dataoverførsel foregår ved punktvis transmission (GSM-R). Til nogle funktioner forudsætter radiotransmissionen supplerende intermitterende transmission (Eurobalise). Togdetektering sker i infrastrukturen, normalt sporisolationer eller akseltællere. Signalinformation formidles til lokomotivføreren via et førerrumssignal eller ved udvendige signaler i infrastrukturen. Niveau 3: Dataoverførsel foregår ved kontinuerlig radiotransmission (GSM-R). For nogle funktioner behøver radiotransmissionen supplerende punktvis transmission (Eurobalise). Togdetektering sker via udstyr i toget, som står i forbindelse med togkontrolsystemets infrastrukturdel. Signalinformation formidles til lokomotivføreren via førerrumsudstyr.

Kravene i denne TSI gælder for alle anvendelsesniveauer. Implementeringen gennemgås i kapitel 7 (Gennemførelse af TSI'en for togkontrol). Et tog, der er udstyret med et klasse A-system til et givet anvendelsesniveau, skal kunne fungere på det pågældende og alle lavere niveauer.

2.2.4. Grænser i infrastrukturnettet

Lokale tekniske grænseflader mellem togkontroludstyr med forskellige anvendelsesniveauer i infrastrukturnet, der grænser op mod hinanden, må ikke hindre tog i at passere mellem nettene uden afbrydelse.

Ethvert højhastighedstog og ethvert konventionelt tog kan, når de er udstyret med et (mobilt) klasse A-system i overensstemmelse med den tilhørende TSI, operere uden indskrænkninger på enhver højhastighedsstrækning og enhver konventionel strækning, der er udstyret med et (fast) klasse A-system i henhold til den tilhørende TSI, så snart togets data i registret for rullende materiel er krydschecket for interoperabilitet med den pågældende stræknings data i infrastrukturregistret.

3. VÆSENTLIGE KRAV TIL DELSYSTEMET TOGKONTROL

3.1. Generelt

I henhold til direktiv 2001/16/EF, artikel 4, stk. 1, skal det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, dets delsystemer og interoperabilitetskomponenter, herunder grænseflader, opfylde de væsentlige krav, som er anført i direktivets bilag III. De væsentlige krav er:

— sikkerhed

— driftssikkerhed og tilgængelighed

— sundhed

— miljøbeskyttelse

— teknisk kompatibilitet.

I henhold til direktivet stilles de væsentlige krav dels til hele det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, dels til hvert delsystem og dets interoperabilitetskomponenter.

De væsentlige krav gennemgås nedenfor. Kravene til klasse B-systemer er de enkelte medlemsstaters ansvar.

3.2. Aspekter, som specifikt vedrører delsystemet Togkontrol

3.2.1. Sikkerhed

Hvert enkelt projekt, som denne specifikation finder anvendelse på, skal bringe de nødvendige foranstaltninger i anvendelse med henblik på at påvise, at risikoen for, at en hændelse opstår inden for togkontroldelsystemets områder, ikke er højere end målet, der kræves for driften. For at sikre, at sikkerhedsløsningerne ikke skader interoperabiliteten, skal kravene i grundparameteren i afsnit 4.2.1 (Sikkerhedskarakteristika for togkontrol med relevans for interoperabilitet) overholdes.

Ved klasse A-systemer fordeles delsystemets totale sikkerhedsmål mellem enhederne i det rullende materiel og i infrastrukturen. De detaljerede krav specificeres i grundparameteren i afsnit 4.2.1 (Sikkerhedskarakteristika for togkontrol med relevans for interoperabilitet). Dette sikkerhedskrav skal opfyldes, ligesom tilgængelighedskravet i afsnit 3.2.2 (Driftssikkerhed og tilgængelighed).

Ved klasse B-systemer, der anvendes i konventionel banedrift, påhviler det de pågældende medlemsstater (defineret i bilag B) at:

— sikre, at udformningen af klasse B-systemet opfylder de nationale sikkerhedsmål

— sikre, at anvendelsen af klasse B-systemet opfylder de nationale sikkerhedsmål

— definere parametre for sikker drift og anvendelsesbetingelser for klasse B-systemet (hvilket som minimum omfatter vedligeholdelse og regler for situationer, hvor delsystemer er degraderet).

3.2.2. Driftssikkerhed og tilgængelighed

a) For klasse A-systemet skal delsystemets totale driftssikkerheds- og tilgængelighedsmål fordeles mellem de mobile og faste enheder. De detaljerede krav specificeres i grundparameteren i afsnit 4.2.1 (Sikkerhedskarakteristika for togkontrol med relevans for interoperabilitet).

b) Kvaliteten af vedligeholdelsesorganisationen for alle systemer, som togkontroldelsystemet indgår i, skal sikre, at risikoniveauet styres i takt med, at delene bliver ældre og slides. Kvaliteten af vedligeholdelsen skal sikre, at sikkerheden ikke kompromitteres heraf. Se afsnit 4.5 (Vedligeholdelsesrepler).

3.2.3. Sundhed

I henhold til de europæiske regler og de nationale forskrifter til gennemførelse af EU-lovgivningen skal der træffes foranstaltninger for at sikre, at de materialer, der bruges i projekteringen af togkontroldelsystemerne, ikke udgør en sundhedsfare for de personer, der har adgang til dem.

3.2.4. Miljøbeskyttelse

I henhold til de europæiske regler og de nationale forskrifter til gennemførelse af EU-lovgivningen gælder følgende:

— Togkontroludstyret må, hvis det udsættes for ekstrem varme eller brand, ikke overskride grænserne for miljøskadelige eller -farlige dampe eller gasser.

— Togkontroludstyret må ikke indeholde stoffer, der under normal anvendelse forurener miljøet ekstraordinært.

— Togkontroludstyret skal være underlagt den gældende europæiske lovgivning, der kontrollerer emissionsniveauer af og modtagelighed for elektromagnetisk interferens ved jernbanearealet.

— Togkontroludstyret skal overholde den eksisterende lovgivning om støjforurening.

— Togkontroludstyret må ikke foranledige overdrevne vibrationer, som kan skade infrastrukturen (når den er i korrekt vedligeholdelsesstand).

3.2.5. Teknisk kompatibilitet

Teknisk kompatibilitet omfatter de funktioner, grænseflader og de resultatkrav, der skal overholdes for at opnå interoperabilitet.

Kravet om teknisk kompatibilitet er underopdelt i følgende tre kategorier:

— Den første kategori angiver de generelle konstruktionskrav for interoperabilitet, dvs. miljøforhold, intern elektromagnetisk kompatibilitet (EMC) inden for jernbanearealet, og installation. Disse kompatibilitetskrav defineres i dette kapitel.

— Den anden kategori angiver, hvordan delsystemet Togkontrol skal anvendes, og hvilke funktioner det skal omfatte for at sikre interoperabiliteten. Denne kategori defineres i kapitel 4.

— Den tredje kategori angiver, hvordan delsystemet Togkontrol skal virke for at sikre interoperabiliteten. Denne kategori defineres i kapitel 4.

3.2.5.1. Konstruktionskompatibilitet

3.2.5.1.1. Fysiske miljøforhold

Systemer, der overholder klasse A-kravene, skal kunne fungere under de klimatiske og fysiske forhold, der findes i de relevante dele af det transeuropæiske jernbanenet for konventionelle tog. Grænsefladerne angives for rullende materiel i afsnit 4.3.2.5 (Fysiske miljøforhold) og for infrastruktur i afsnit 4.3.3.3 (Fysiske miljøforhold).

Systemer, der overholder klasse B-kravene, skal som minimum overholde de fysiske miljøspecifikationer for de tilsvarende klasse B-systemer, så de kan fungere under de klimatiske og fysiske forhold, der findes på de pågældende konventionelle ruter.

3.2.5.1.2. Intern elektromagnetisk kompatibilitet

Grundparameteren beskrives i afsnit 4.2.12 (Elektromagnetisk kompatibilitet). Grænsefladerne angives for rullende materiel i afsnit 4.3.2.6 (Elektromagnetisk kompatibilitet), for infrastruktur i afsnit 4.3.3.4 (Elektromagnetisk kompatibilitet) og for energi i afsnit 4.3.4.1 (Elektromagnetisk kompatibilitet).

3.2.5.2. Kompatibilitet i Togkontrol-systemet

Kapitel 4 definerer sammen med bilag A og B kravene til interoperabilitet i delsystemet Togkontrol.

For så vidt angår delsystemet Togkontrol sikrer denne TSI desuden sammen med TSI'en for togkontrol for det transeuropæiske højhastighedsbanenet den tekniske interoperabilitet mellem transeuropæiske højhastighedssystemer og konventionelle systemer, når begge er udstyret med klasse A-systemer.

4. BESKRIVELSE AF DELSYSTEMET

4.1. Indledning

Det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog, som direktiv 2001/16/EF finder anvendelse på, og som delsystemet Togkontrol er led i, er et integreret system, hvis indre sammenhæng kræver verifikation. Sammenhængen skal navnlig kontrolleres med hensyn til specifikationerne i delsystemet, dets grænseflade til det system, det indgår i, samt drifts- og vedligeholdelsesregler.

Under hensyntagen til alle relevante væsentlige krav karakteriseres delsystemet Togkontrol ved følgende grundparametre:

— sikkerhedskarakteristika for togkontrol med relevans for interoperabilitet (afsnit 4.2.1)

— ETCS-funktioner i det rullende materiel (afsnit 4.2.2)

— ETCS-funktioner i infrastrukturen (afsnit 4.2.3)

— EIRENE-funktioner (afsnit 4.2.4)

— ETCS- og EIRENE-luftspaltegrænseflader (afsnit 4.2.5)

— togkontrollens interne grænseflader, i det rullende materiel (afsnit 4.2.6)

— togkontrollens interne grænseflader, i infrastrukturen (afsnit 4.2.7)

— håndtering af krypteringsnøgler (afsnit 4.2.8)

— håndtering af ECTS-ID (afsnit 4.2.9)

— HABD (akselvarmløbningsdetektor) (afsnit 4.2.10)

— kompatibilitet med togdetekteringssystemer i infrastrukturen (afsnit 4.2.11)

— elektromagnetisk kompatibilitet (afsnit 4.2.12)

— ETCS DMI (grænseflade mellem lokomotivfører og førerrumsudrustning) (afsnit 4.2.13)

— EIRENE DMI (grænseflade mellem lokomotivfører og førerrumsudrustning) (afsnit 4.2.14)

— grænseflade til lovpligtig registrering af data (havarilog) (afsnit 4.2.15)

— faste togkontrolelementers synlighed (afsnit 4.2.16).

Kravene i afsnit

— 4.2.10 (HABD (akselvarmløbningsdetektor))

— 4.2.11 (Kompatibilitet med togdetekteringssystemer i infrastrukturen)

— 4.2.12 (Elektromagnetisk kompatibilitet)

— 4.2.16 (Faste togkontrolelementers synlighed)

gælder altid, uanset hvilken klasse systemet er.

Alle andre krav i afsnit 4.2 (Delsystemets funktionelle og tekniske specifikationer) gælder til enhver tid kun for klasse A-systemer. Kravene i klasse B-systemer er de pågældende medlemsstaters ansvar. Bilag B omhandler klasse B-systemers karakteristika, og det angiver, hvilke medlemsstater der har ansvaret herfor.

STM'erne, der gør det muligt for et klasse A-system at fungere på klasse B-infrastruktur, er underlagt systemkravene for klasse B.

For at tilvejebringe interoperabilitet er det ikke nødvendigt at standardisere alle funktionerne i delsystemet Togkontrol. De funktioner for automatisk togdækning og -styring, som omhandles i kapitel 4, er:

— standardfunktioner i det rullende materiel, der sikrer, at alle tog vil reagere på data, der modtages fra infrastrukturen, på en forudsigelig måde

— standardfunktioner i infrastrukturen, der kan læse data fra nationale sikrings- og signalsystemer samt oversætte sådanne data til standardmeldinger til togene

— standardgrænseflader for kommunikation fra spor til tog og omvendt.

Togkontrolfunktionerne er inddelt i kategorier, der angiver om de f.eks. er valgfrie eller obligatoriske. Kategorierne defineres i bilag A, indeks 1 og bilag A, indeks 32, og funktionernes klassifikation angives i teksten dertil.

Bilag A, indeks 3, indeholder en ordliste over ETCS-udtryk og -definitioner, som anvendes i de specifikationer, der henvises til i bilag A.

På baggrund af de væsentlige krav i kapitel 3 er de funktionelle og tekniske specifikationer for delsystemet Togkontrol som følger:

4.2. Delsystemets funktionelle og tekniske specifikationer

4.2.1. Sikkerhedskarakteristika for togkontrol med relevans for interoperabilitet

Denne grundparameter beskriver sikkerhedskravene til mobile enheder og sikkerhedskravene til faste enheder.

Med henvisning til det væsentlige krav »sikkerhed« (se afsnit 3.2.1, Sikkerhed) etablerer denne grundparameter de obligatoriske krav til interoperabilitet:

— For at sikre, at løsninger, hvis formål er sikkerhed, ikke skader interoperabiliteten, skal kravene i bilag A, indeks 47, overholdes.

— For den sikkerhedsrelaterede del af en mobil eller fast enhed er sikkerhedskravet til ETCS niveau 1 eller niveau 2 (1): et acceptabelt risikoniveau (THR: Tolerable Hazard Rate) på 10-9/time (for tilfældige fejl), hvilket svarer til Safety Integrity Level 4. De detaljerede krav for klasse A-udstyr specificeres i bilag A, indeks 27. Der kan vedtages mindre restriktive sikkerhedskrav for THR ved fast udstyr, forudsat at sikkerhedsmålet for driften overholdes.

— Kravene til driftssikkerhed og tilgængelighed i bilag A, indeks 28, skal overholdes.

4.2.2. ETCS-funktioner i det rullende materiel

Denne grundparameter beskriver ETCS-funktionerne i mobile enheder. Den indeholder alle funktioner, der forudsættes for sikker drift af toget. Funktionernes virkemåde skal være i overensstemmelse med bilag A, indeks 14. Funktionerne skal implementeres i overensstemmelse med bilag A, indeks 1, 2, 4, 13, 23, 24, 53 og de nedenfor angivne tekniske specifikationer:

— Kommunikation med faste togkontrolenheder. Den kontinuerlige datatransmission (infill-funktion) på ETCS-niveau 1 er kun påkrævet i det rullende materiel under de forhold, der er defineret i afsnit 7. Dataradiofunktionalitet for ETCS er kun obligatorisk ved anvendelser på ETCS-niveau 2 eller 3. — Eurobalise-modtagelse. Se bilag A, indeks 9, 36, 43. — Euroloop-modtagelse. Se bilag A, indeks 15, 16, 50. — Radiotransmission og forvaltning af protokoller for radiomeddelelser. Se bilag A, indeks 10, 11, 12, 18, 19, 22, 39, 40.

— Kommunikation med lokomotivfører — Støtte til kørsel. Se bilag A, indeks 51. — Vejimpulsgiverinformation. Se bilag A, indeks 51.

— Kommunikation med STM'er. Se bilag A, indeks 8, 25, 26, 36, 52. Denne funktion omfatter: — håndtering af output fra STM’er — videresendelse af data til brug for STM'en — håndtering af STM-overgange.

— Tilvejebringelse af automatisk togkontrol og førerrumssignalering. Se bilag A, indeks 6, 7, 31, 37. Denne funktion omfatter: — lokalisering af tog i et Eurobalise-koordinationssystem, som danner grundlag for overvågning af den dynamiske hastighedsprofil — beregning af den dynamiske hastighedsprofil for kørslen — overvågning af den dynamiske hastighedsprofil under kørslen — valg af hastighedsovervågningsmetode — overvågning af togets overholdelse af nationale grænseværdier — fastlæggelse og udførelse af interventionsfunktion — indstilling af togkarakteristika.

— Påvisning af togets opfyldelse af driftsreglerne (togintegritet) — obligatorisk for niveau 3, ikke påkrævet for niveau 1 eller 2.

— Overvågning af udstyrsstand og støtte i tilfælde af svigt. Denne funktion omfatter: — opstart af den mobile ETCS-funktionalitet — støtte i tilfælde af svigt — udkobling af mobile ETCS-funktioner.

— Understøttelse af lovpligtig dataregistrering (havarilog). Se bilag A, indeks 5, 41, 55.

— Dødmandsanordning. Se bilag A, indeks 42. Implementeringen kan ske: — uden for den mobile ERTMS/ETCS-interoperabilitetskomponent (se kapitel 5), med en valgfri grænseflade til det mobile ERTMS/ETCS-udstyr, eller — inden for det mobile ERTMS/ETCS-udstyr.

4.2.3. ETCS-funktioner i infrastrukturen

Denne grundparameter beskriver ETCS-funktionerne i infrastrukturen. Den omfatter alle ETCS-funktioner, som garanterer et bestemt tog en sikker kørsel. Funktionernes virkemåde skal være i overensstemmelse med bilag A, indeks 14. Funktionerne skal implementeres i overensstemmelse med bilag A, indeks 1, 2, 4, 13, 23, 24, 31, 37, 53 og de nedenfor angivne tekniske specifikationer:

— Kommunikation med fast signaludstyr (sikringsanlæg, signaler)

— Lokalisering af et bestemt tog i et Eurobalise-koordinatsystem (niveau 2 og 3)

— Konvertering af information fra signaludstyret i infrastrukturen til et standardformat til togkontrolenheden i toget

— Generering af kørselstilladelser, bl.a. med beskrivelse af spor og instrukser til et bestemt tog

— Kommunikation med mobile togkontrolenheder. Dette omfatter: — Eurobalise-transmission. Se bilag A, indeks 9, 43 — radio infill. Se bilag A, indeks 18, 19, 21. Radio infill vedrører kun niveau 1, hvor det er valgfrit. (se også afsnit 7.2.6) — Euroloop. Se bilag A, indeks 16, 50. Euroloop vedrører kun niveau 1, hvor det er valgfrit (se også afsnit 7.2.6) — RBC radiokommunikation. Se bilag A, indeks 10, 11, 12, 39, 40. RBC radiokommunikation vedrører kun niveau 2 og 3.

— Tilvejebringelse af information vedrørende frit spor til sikringsanlægget. Denne funktion er kun obligatorisk for niveau 3.

4.2.4. EIRENE-funktioner

Denne grundparameter beskriver EIRENE-funktionerne med tale- og datakommunikation:

— funktioner vedrørende lokomotivføreropkald

— driftsrelaterede radiofunktioner

— datakommunikation.

Funktionerne skal gennemføres i henhold til de tekniske specifikationer, der er anført i bilag A, indeks 32, 33 og 48, og deres virkemåde skal stemme overens med bilag A, indeks 54.

4.2.5. ETCS- og EIRENE-luftspaltegrænseflader

De samlede grænsefladespecifikationer omfatter to dele:

— specifikation af protokoller for overførsel af information fra og til ERTMS-funktioner og for sikring af kommunikationssikkerheden

— specifikation af grænseflader mellem forskelligt udstyr. Grænsefladerne mellem udstyret beskrives i: — afsnit 4.2.6 (Togkontrollens interne grænseflader, i det rullende matriel) — afsnit 4.2.7 (Togkontrollens interne grænseflader, i infrastrukturen) for fast udstyr.

Denne grundparameter beskriver luftspalten mellem de faste og de mobile togkontrolenheder. Beskrivelsen omfatter:

— hvilke fysiske, elektriske og elektromagnetiske værdier der skal overholdes for at garantere sikker drift

— hvilken kommunikationsprotokol der skal anvendes

— kommunikationskanalens tilgængelighed.

Følgende specifikationer finder anvendelse:

— Radiokommunikation med toget. Grænseflader for klasse A-radiokommunikation skal anvende GSM-R-båndet. Se bilag A, indeks 35. Protokollerne skal overholde bilag A, indeks 10, 18, 19, 39, 40.

— Eurobalise- og Euroloop-kommunikation med toget. Grænseflader for Eurobalise-kommunikation skal være i overensstemmelse med bilag A, indeks 9, 43. Grænseflader for Euroloop-kommunikation skal være i overensstemmelse med bilag A, indeks 16, 50.

4.2.6. Togkontrollens interne grænseflader, i det rullende materiel

Denne grundparameter består af tre dele.

4.2.6.1. Grænseflade mellem ETCS og STM

Det specifikke transmissionsmodul (STM) gør det muligt at benytte mobilt ETCS-udstyr på strækninger med klasse B-systemer.

Grænsefladen mellem de mobile ETCS-funktioner og STM'erne til klasse B-systemer defineres i bilag A, indeks 4, 8, 25, 26. I bilag A, indeks 45, specificeres interface K. Interface K er ikke obligatorisk, men hvis den indføres, skal det ske i overensstemmelse med bilag A, indeks 45.

4.2.6.2. GSM-R/ETCS

Grænsefladen mellem klasse A-radioen og de mobile ETCS-funktioner. Kravene specificeres i bilag A, indeks 4, 7, 20, 22, 34.

4.2.6.3. Vejimpulsgiver

Grænsefladen mellem vejimpulsgiverfunktionen og de mobile ETCS-funktioner skal opfylde kravene i bilag A, indeks 44. Denne grænseflade vedrører kun denne grundparameter, når udstyret udgør en særskilt interoperabilitetskomponent (se afsnit 5.2.2, Gruppering af interoperabilitetskomponenter).

4.2.7. Togkontrollens interne grænseflader, i infrastrukturen

Denne grundparameter består af seks dele.

4.2.7.1. Funktionel grænseflade mellem RBC'er

Denne grænseflade bruges til at definere de data, der skal udveksles mellem radioblokcentre (RBC), der grænser op til hinanden, så et tog kan flyttes sikkert fra et RBC-område til et andet. Den beskriver:

— informationen fra »afsender-RBC« til »modtager-RBC«

— informationen fra »modtager-RBC« til »afsender-RBC«.

Kravene angives i bilag A, indeks 12.

4.2.7.2. Teknisk grænseflade mellem RBC'er

Dette er den tekniske grænseflade mellem to RBC'er. Kravene angives i bilag A, indeks 58.

4.2.7.3. GSM-R/RBC

Dette er grænsefladen mellem klasse A-radiosystemet og de faste ETCS-funktioner. Kravene specificeres i bilag A, indeks 4, 20, 22, 34.

4.2.7.4. Eurobalise/LEU

Dette er grænsefladen mellem Eurobalise og den faste elektroniske enhed i infrastrukturen (Line-side Electronic Unit, LEU). Kravene angives i bilag A, indeks 9. Denne grænseflade vedrører kun denne grundparameter, når Eurobalise og LEU'er udgør særskilte interoperabilitetskomponenter (se afsnit 5.2.2, Gruppering af interoperabilitetskomponenter).

4.2.7.5. Euroloop/LEU

Dette er grænsefladen mellem Euroloop og LEU. Kravene angives i bilag A, indeks 16. Denne grænseflade vedrører kun denne grundparameter, når Euroloop og LEU'er udgør særskilte interoperabilitetskomponenter (se afsnit 5.2.2, Gruppering af interoperabilitetskomponenter).

4.2.7.6. Krav til installationsforberedelse (prefitting) af fast ERTMS-udstyr

Dette er grænsefladen mellem fast klasse A-udstyr og fast togkontrolinfrastruktur. Kravene angives i bilag A, indeks 59. Indekset beskriver, hvordan de faste anlæg forberedes til installation af klasse A-udstyr.

4.2.8. Håndtering af krypteringsnøgler

Denne grundparameter vedrører de sikkerhedsrelaterede data, der transmitteres via radio og beskyttes af mekanismer, som forudsætter kryptograferingsnøgler. Infrastrukturforvalteren og jernbanevirksomhederne skal tilvejebringe et håndteringssystem, der styrer og håndterer nøglerne. En grænseflade for håndtering af krypteringsnøgler er nødvendig:

— mellem de forskellige infrastrukturforvalteres systemer til håndtering af krypteringsnøgler

— mellem jernbanevirksomhedernes og infrastrukturforvalternes systemer til håndtering af krypteringsnøgler

— mellem systemer til håndtering af krypteringsnøgler og det mobile og faste ETCS-udstyr.

Kravene til håndtering af krypteringsnøgle mellem interoperable områders systemer til håndtering af krypteringsnøgler angives i bilag A, indeks 11.

4.2.9. Håndtering af ETCS-ID

Denne grundparameter vedrører de særskilte ETCS-identiteter til udstyr i faste og mobile enheder. Kravene angives i bilag A, indeks 23. Tildelingen af variabler defineres i bilag A, indeks 53.

Leverandører af mobilt togkontroludstyr er ansvarlige for håndteringen af særskilte identiteter inden for tildelingsområdet jf. bilag A, indeks 53. Indehavere af rullende materiel skal tilvejebringe et håndteringssystem, som styrer og håndterer identiteterne i hele enhedens levetid.

Bilag A, indeks 53, angiver tildelingen af identiteter til de enkelte medlemsstater. Medlemsstaterne skal selv håndtere fordelingen af disse tildelingsområder blandt deres ordregivere.

Ordregivere på faste enheder skal selv håndtere de særskilte identiteter inden for deres tildelingsområde. Infrastrukturforvalteren skal tilvejebringe et håndteringssystem, som styrer og håndterer identiteterne i hele enhedens levetid.

4.2.10. HABD (akselvarmløbningsdetektor)

Denne grundparameter angiver kravene til det faste udstyr, som anvendes til at kontrollere, om aksellejetemperaturen på forbikørende rullende materiel overstiger en bestemt værdi, og videresende information herom til et kontrolcenter. Kravene angives i bilag A, tillæg 2.

Håndtering af rullende materiel med mobilt detekteringsudstyr beskrives også i TSI-RS HS, afsnit 4.2.11.

4.2.11. Kompatibilitet med togdetekteringssystemer i infrastrukturen

Denne grundparameter angiver karakteristika for togdetekteringssystemer i infrastrukturen, som skal aktiveres af rullende materiel, der er i overensstemmelse med TSI'en om rullende materiel.

Det rullende materiel skal have de nødvendige egenskaber til drift af togdetekteringssystemer i infrastrukturen. Bilag A, tillæg 1, angiver kravene til køretøjerne. Disse specifikationer defineres i TSI'en om rullende materiel og TSI'en om godsvogne, i de i tabellen angivne afsnit, og medtages også i de fremtidige TSI'er om rullende materiel.

Parameter Tillæg 1 TSI om togkontrol TSI om rullende materiel, højh. TSI om rullende materiel, godsvogne TSI om rullende materiel, motorvognssæt, EMU'er, DMU'er og personvogne TSI om drift og trafikstyring (højh.) TSI om drift og trafikstyring (konv.) Akselafstand 2.1, herunder fig. 6 Endnu ikke specificeret 4.2.3.2 ? — Hjulgeometri 2,2, herunder fig. 7 4.2.10 5.4.2.3 ? — Køretøjsmasse (mindste akseltryk) 4.1.2 4.2.3.2 ? — Metalfrit område omkring hjul 3.2 Endnu ikke specificeret Kapitel 6 (2) ? — Køretøjets metalmasse 3.3 Endnu ikke specificeret Under drøftelse ? — Hjulmateriale 3.4 Endnu ikke specificeret 5.4.2.3 ? — Impedans mellem hjul 3.5 4.2.10e 4.2.3.3.1 ? — Køretøjsimpedans 3.6 Endnu ikke specificeret Nej ? — Brug af sandingsudstyr 4.1 Endnu ikke specificeret Nej ? Endnu ikke behandlet Brug af kompositbremseklodser 4.2 Endnu ikke specificeret Under drøftelse ? — Kørestrøm 5.1 Endnu ikke specificeret Nej ? — Brug af elektriske/magnetiske bremser 5.2 4.1.5, 4.2.15, 4.3.6 Nej ? (3) Elektriske, magnetiske, elektromagnetiske felter 5.3 4.1.9 Nej ? —

4.2.12. Elektromagnetisk kompatibilitet

Denne grundparameter består af to dele.

4.2.12.1. Togkontroludstyrs interne elektromagnetiske kompatibilitet

Togkontroludstyr må ikke forårsage interferens med andet togkontroludstyr.

4.2.12.2. Elektromagnetisk kompatibilitet mellem rullende materiel og togkontroludstyr i infrastrukturen

Dette omfatter specifikationer for alle påvirkninger af den elektromagnetiske kompatibilitet (ledet og induceret kørestrøm og andre typer strøm fra tog, elektromagnetiske feltspecifikationer samt statiske felter), som rullende materiel skal overholde for at sikre, at det faste togkontroludstyr fungerer korrekt. Dette omfatter også beskrivelser af, hvordan værdierne måles.

Togdetekteringssystemerne i infrastrukturen skal have de nødvendige egenskaber til at være kompatible med rullende materiel, der stemmer overens med TSI'en om rullende materiel.

Bilag A, tillæg 1, angiver de specifikationer for togdetekteringssystemer, der skal sikre kompatibiliteten med det rullende materiel. Disse specifikationer medtages også i TSI'erne om rullende materiel.

4.2.13. ETCS DMI (grænseflade mellem lokomotivfører og førerrumsudrustning)

Denne grundparameter beskriver den information, som føreren modtager via det mobile ETCS-system og som føreren videregiver til det mobile ERTMS/ETCS-system. Se bilag A, indeks 51.

Det omfatter:

— ergonomi (herunder synlighed)

— de ETCS-funktioner, der skal vises for lokomotivføreren

— de ETCS-funktioner, der aktiveres ved lokomotivførerens påvirkning af systemet.

4.2.14. EIRENE DMI (grænseflade mellem lokomotivfører og førerrumsudrustning)

Denne grundparameter beskriver den information, som lokomotivføreren modtager via det mobile EIRENE-system og som lokomotivføreren videregiver til det mobile EIRENE-system. Se bilag A, indeks 32, 33, 51.

Det omfatter:

— ergonomi (herunder synlighed)

— de EIRENE-funktioner, der skal vises

— information vedrørende udgående opkald

— information vedrørende indgående opkald.

4.2.15. Grænseflade til lovpligtig registrering af data (havarilog)

Denne grundparameter beskriver:

— dataudveksling mellem havarilog og databehandlingsværktøjet

— kommunikationsprotokoller

— fysisk grænseflade

— funktionelle krav til og anvendelse af dataregistrering.

Hver medlemsstats undersøgelsesmyndigheder skal have adgang til de registrerede data, der opfylder de påkrævede dataregistreringskrav, til officielle formål og til undersøgelsesbrug.

Se bilag A, indeks 4, 5, 41, 55.

4.2.16. Faste togkontrolelementers synlighed

Denne grundparameter beskriver:

— specifikationer for skilte med refleksvirkning

— førerens udvendige synsfelt. Faste togkontrolelementer, som lokomotivføreren skal kunne se, skal placeres under hensyntagen til lokomotivførerens udvendige synsfelt som defineret i TSI'en om drift og trafikstyring.

4.3. Funktionelle og tekniske specifikationer for grænseflader til andre delsystemer

4.3.1. Grænseflade til delsystemet Drift og trafikstyring

Alle henvisninger til TSI OPE CR er foreløbige og skal bekræftes, når TSI'en bliver godkendt.

4.3.1.1. Driftsregler

Det konventionelle europæiske banenet vil være underlagt visse harmoniserede driftskrav, som beskrives i TSI'en om drift og trafikstyring (konv.) (se også afsnit 4.4, Driftsregler).

TSI OPE CR: afsnit 4.4 (skal bekræftes).

4.3.1.2. ETCS-grænseflade mellem lokomotivfører og førerrumsudrustning

Denne grænseflade beskriver den information, som lokomotivføreren modtager via det mobile ERMTS ETCS-system og som lokomotivføreren videregiver til det mobile ERMTS ETCS-system. Grundparameteren for togkontrol beskrives i afsnit 4.2.13 (ETCS DMI (grænseflade mellem lokomotivfører og førerrumsudrustning)).

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer. Kravene til klasse B-systemer fastsættes af den pågældende medlemsstat (se bilag B).

TSI OPE CR: afsnit 4.4 (skal bekræftes).

4.3.1.3. EIRENE-grænseflade mellem lokomotivfører og førerrumsudrustning

Denne grænseflade beskriver den information, som lokomotivføreren modtager via det mobile EIRENE-system og som lokomotivføreren videregiver til det mobile EIRENE-system. Grundparameteren for togkontrol beskrives i afsnit 4.2.14 (EIRENE DMI (grænseflade mellem lokomotivfører og førerrumsudrustning)).

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer. De tilsvarende krav til klasse B-systemer fastsættes af den pågældende medlemsstat (se bilag B).

TSI OPE CR: afsnit 4.4 (skal bekræftes).

4.3.1.4. Grænseflade for lovpligtig registrering af data (havarilog)

Denne grænseflade vedrører de funktionelle krav til og anvendelse af dataregistrering. Grundparameteren for togkontrol beskrives i afsnit 4.2.15 (Grænseflade til lovpligtig registrering af data (havarilog)).

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer. De tilsvarende krav til klasse B-systemer fastsættes af den pågældende medlemsstat (se bilag B).

TSI OPE CR: afsnit 4.2.3.5 (skal bekræftes).

4.3.1.5. Garanteret bremseydeevne for toget og specifikationer herfor

Delsystemet Togkontrol indeholder krav om opstilling af garanteret bremseydeevne for toget. I TSI'en om drift og trafikstyring fastlægges reglerne for, hvordan et togs garanterede bremseydeevne fastslås. TSI'erne om rullende materiel fastlægger beregningsmetoderne for køretøjers bremseydeevne.

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer. De tilsvarende krav til klasse B-systemer fastsættes af den pågældende medlemsstat (se bilag B).

TSI OPE CR: afsnit 4.2.2.4 (skal bekræftes).

4.3.1.6. Udkobling af mobile ETCS-funktioner

Denne grænseflade omhandler driftskravene for udkobling af mobile ETCS-funktioner ved svigt. Togkontrolkravene findes i afsnit 4.2.2 (ETCS-funktioner i det rullende materiel).

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer. De tilsvarende krav til klasse B-systemer fastsættes af den pågældende medlemsstat (se bilag B).

TSI OPE CR: afsnit 4.4 (skal bekræftes).

4.3.1.7. Håndtering af krypteringsnøgle

Denne grænseflade omhandler driftskravene for håndtering af krypteringsnøgle. Grundparameteren for togkontrol beskrives i afsnit 4.2.8 (Håndtering af krypteringsnøgler).

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer.

TSI OPE CR: Skal bekræftes.

4.3.1.8. Akselvarmløbningsdetektorer

Denne grænseflade omhandler driftskravene for akselvarmløbningsdetektorer. Grundparameteren for togkontrol beskrives i afsnit 4.2.10 (HABD (akselvarmløbningsdetektor)).

TSI OPE CR: afsnit 4.2.3.5.1 (skal bekræftes).

4.3.1.9. Dødmandsanordning

Denne grænseflade omhandler driftskravene for dødmandsanordninger. Grundparameteren for togkontrol beskrives i afsnit 4.2.2 (ETCS-funktioner i det rullende materiel).

TSI OPE CR: afsnit 4.3.3.7 (skal bekræftes).

4.3.1.10. Brug af sandingsudstyr

Denne grænseflade omhandler driftskravene for lokomotivførere med henblik på, at sanding ikke skal forringe funktionsevnen for togdetekteringsudstyr i infrastrukturen. Grundparameteren for togkontrol beskrives i afsnit 4.2.11 (Kompatibilitet med togdetekteringssystemer i infrastrukturen).

TSI OPE CR: Endnu ikke omhandlet i OPE TSI på grund af forskellige detaljeringsgrader: skal bekræftes.

4.3.1.11. Førerens udvendige synsfelt

Denne grænseflade omhandler lokomotivførers synsfelt gennem førerrummets frontrude. Togkontrolkravene beskrives i afsnit 4.2.16 (Faste togkontrolelementers synlighed).

TSI OPE CR: afsnit 4.3.2.2 (skal bekræftes).

4.3.2. Grænseflade til delsystemet Rullende materiel

Alle henvisninger til grænseflader med TSI'en om konventionelt rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne er fortsat under drøftelse. Trækkraftenheder betyder lokomotiver og eldrevne og dieseldrevne togsæt.

4.3.2.1. Kompatibilitet med togdetekteringssystemer i infrastrukturen

Faste detekteringssystemer skal have de nødvendige karakteristika til at blive aktiveret af rullende materiel, der er i overensstemmelse med TSI'en om rullende materiel. Grundparameteren for togkontrol og henvisningerne til de relevante TSI'er om rullende materiel beskrives i afsnit 4.2.11 (Kompatibilitet med togdetekteringssystemer i infrastrukturen).

4.3.2.2. Elektromagnetisk kompatibilitet mellem rullende materiel og fast togkontroludstyr

Denne grænseflade omfatter specifikationer for alle påvirkninger af den elektromagnetiske kompatibilitet (ledningsbundet og induceret kørestrøm og andre typer strøm fra tog, elektromagnetiske feltspecifikationer samt statiske felter), som rullende materiel skal overholde for at sikre, at det faste togkontroludstyr fungerer korrekt. Grundparameteren for togkontrol beskrives i afsnit 4.2.12.2 (Elektromagnetisk kompatibilitet mellem rullende materiel og togkontroludstyr i infrastrukturen).

TSI om rullende materiel, godsvogne: bedrøres ikke.

TSI om rullende materiel, højhastighed: afsnit 4.1.9

TSI om rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne:

4.3.2.3. Garanteret bremseydeevne for toget og specifikationer herfor

Delsystemet Togkontrol indeholder krav om opstilling af garanteret bremseydeevne for toget. TSI'erne om rullende materiel fastlægger beregningsmetoderne for køretøjers bremseydeevne. I TSI'en om drift og trafikstyring fastlægges reglerne for, hvordan et togs garanterede bremseydeevne fastslås.

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer. De tilsvarende krav til klasse B-systemer fastsættes af den pågældende medlemsstat (se bilag B).

TSI om rullende materiel, godsvogne: afsnit 4.2.4.1.2.

TSI om rullende materiel, højhastighed: afsnit 4.1.5, 4.3.7, 4.3.9.

TSI om rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne:

4.3.2.4. Placering af mobile togkontrolantenner

Placeringen af Eurobalise- og Euroloop-antenner på det rullende materiel skal være således, at der sikres pålidelig datakommunikation i de yderste områder af sporgeometrien, der kan gennemkøres af rullende materiel. Der skal tages hensyn til det rullende materiels bevægelse og adfærd. Grundparameteren for togkontrol beskrives i afsnit 4.2.2 (ETCS-funktioner i det rullende materiel).

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer. Kravene til klasse B-systemer fastsættes af den pågældende medlemsstat (se bilag B).

Placeringen af GSM-R-antennen på taget af køretøjer afgøres ud fra målinger, der skal foretages for hver type køretøj, hvor der også tages hensyn til placeringen af andre (nye eller eksisterende) antenner. Ved afprøvning skal antennemålingerne være i overensstemmelse med kravene i afsnit 4.2.5 (Luftspaltegrænseflader). Afprøvningsforholdene beskrives også i afsnit 4.2.5 (ETCS- og EIRENE-luftspaltegrænseflader).

TSI om rullende materiel, godsvogne: berøres ikke.

TSI om rullende materiel, højhastighed: bilag 0, 0.5, afsnit 4.2.4

TSI om rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne:

4.3.2.5. Fysiske miljøforhold

De klimatiske og fysiske miljøforhold, der forventes for togkontroludstyret i toget, defineres ved henvisning til infrastrukturregistrene for de strækninger, hvor toget skal bruges, og ved henvisning til bilag A, indeks A4.

TSI om rullende materiel, højhastighed: afsnit 4.3.12.

TSI om rullende materiel, godsvogne: berøres ikke.

TSI om rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne:

4.3.2.6. Elektromagnetisk kompatibilitet

For at sikre, at togkontroludstyr i nyt rullende materiel til brug i det transeuropæiske konventionelle jernbanenet kan anvendes overalt, defineres de elektromagnetiske forhold, der forventes i toget, efter bilag A, indeks A6. Endvidere gælder bestemmelserne i bilag A, indeks 9, for Eurobalise-kommunikationssystemer.

Kravene til klasse B-systemer fastsættes af den pågældende medlemsstat (se bilag B).

TSI om rullende materiel, højhastighed:

TSI om rullende materiel, godsvogne: berøres ikke.

TSI om rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne:

4.3.2.7. Udkobling af de mobile ETCS-funktioner

Denne grænseflade omhandler udkobling af de mobile ETCS-funktioner. Togkontrolkravene findes i afsnit 4.2.2 (ETCS-funktioner i det rullende materiel).

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer. De tilsvarende krav til klasse B-systemer fastsættes af de ansvarlige medlemsstater (se bilag B).

TSI om rullende materiel, højhastighed: afsnit 4.2.4 (tilføjes senere)

TSI om rullende materiel, godsvogne: berøres ikke.

TSI om rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne:

4.3.2.8. Datagrænseflader

Datagrænsefladen mellem toget og den mobile togkontrolenhed defineres i bilag A, indeks 7.

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer. De tilsvarende krav til klasse B-systemer fastsættes af den pågældende medlemsstat (se bilag B).

TSI om rullende materiel, højhastighed: afsnit 4.2.4, 4.3.13.

TSI'en om rullende materiel, godsvogne: berøres ikke for så vidt angår ETCS-niveau 1 og 2.

TSI om rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne:

Kravene til grænsefladerne mellem radiokommunikation og delsystemet Rullende materiel er anført i bilag A, indeks 33.

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer. De tilsvarende krav til klasse B-systemer fastsættes af den pågældende medlemsstat (se bilag B).

De forskellige tilsvarende specifikationer er fastlagt i

— TSI om rullende materiel, godsvogne: berøres ikke

— TSI om rullende materiel, højhastighed: afsnit

— TSI om rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne:

4.3.2.9. Akselvarmløbningsdetektorer

Denne grænseflade omhandler de tekniske krav til akselvarmløbningsdetektorer. Grundparameteren for togkontrol beskrives i afsnit 4.2.10 (HABD (akselvarmløbningsdetektor)).

De forskellige tilsvarende specifikationer er fastlagt i

— TSI om rullende materiel, godsvogne: afsnit 4.2.3.3.2

— TSI om rullende materiel, højhastighed: afsnit 4.2.11, 4.3.13

— TSI om rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne:

4.3.2.10. Frontlys på køretøjer

Denne grænseflade angiver de tekniske krav til kromaticiteten og luminositeten af frontlys på køretøjer, der skal sikre, at reflekterende beklædning og reflekterende skiltning på banelegemet kan ses. Togkontrolkravene beskrives i afsnit 4.2.16 (Faste togkontrolelementers synlighed).

TSI om rullende materiel, godsvogne: berøres ikke.

TSI om rullende materiel, højhastighed: afsnit 4.2.20.

TSI om rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne:

4.3.2.11. Dødmandsanordning

Denne grænseflade omhandler de tekniske krav for dødmandsanordninger. Grundparameteren for togkontrol beskrives i afsnit 4.2.2 (ETCS-funktioner i det rullende materiel).

TSI om rullende materiel, godsvogne: berøres ikke.

TSI om rullende materiel, højhastighed: afsnit 4.2.2.

TSI om rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne:

4.3.2.12. Vejimpulsgiver

Dette er grænsefladen mellem vejimpulsgiveren og de vejimpulsfunktioner, der kræves til de mobile ETCS-funktioner.

Denne grænseflade med TSI'erne om rullende materiel vedrører kun den grundparameter, der omhandles i afsnit 4.2.6.3 (Vejimpulsgiver), når vejimpulsgiverudstyret udgør en særskilt interoperabilitetskomponent (se afsnit 5.2.2, Gruppering af interoperabilitetskomponenter).

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer. De tilsvarende krav til klasse B-systemer fastsættes af den pågældende medlemsstat (se bilag B). TSI om rullende materiel, højhastighed: afsnit 4.2.4.

TSI om rullende materiel, godsvogne: berøres ikke.

TSI om rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne:

4.3.2.13. Grænseflade for lovpligtig registrering af data (havarilog)

Denne grænseflade omhandler de tekniske krav for dataregistrering. Grundparameteren for togkontrol beskrives i afsnit 4.2.15 (Grænseflade for lovpligtig registrering af data (havarilog)).

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer. Kravene til klasse B-systemer fastsættes af den pågældende medlemsstat (se bilag B).

TSI om rullende materiel, godsvogne: berøres ikke.

TSI om rullende materiel, højhastighed: afsnit 4.3.13.

TSI om rullende materiel, trækkraftenheder og personvogne:

4.3.2.14. Installationsforberedelse (prefitting) for det mobile udstyr

Denne grænseflade omhandler omfanget af installationsforberedelse på rullende materiel med klasse A-udstyr jf. bilag A, indeks 57.

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer.

TSI om rullende materiel, højhastighed: afsnit 4.2.4.

4.3.3. Grænseflader til delsystemet Infrastruktur

4.3.3.1. Togdetekteringssystemer

Infrastrukturinstallationen skal sikre, at togdetekteringssystemet overholder kravene i afsnit 4.2.11 (Kompatibilitet med togdetekteringssystemer i infrastrukturen).

TSI om infrastruktur: Der indsættes en henvisning til TSI'en for togkontrol i den fremtidige TSI, så infrastruktur overholder togkontrolkravene.

4.3.3.2. Antenner i infrastrukturen

Antennernes placering på de faste delsystemer skal være således, at der sikres pålidelig datakommunikation i de yderste områder af sporgeometrien, der kan gennemkøres af rullende materiel. Der skal tages hensyn til det rullende materiels bevægelse og adfærd. Se afsnit 4.2.5 (ETCS- og EIRENE-luftspaltegrænseflader).

Denne grænseflade vedrører klasse A-systemer. De tilsvarende krav til klasse B-systemer fastsættes af den pågældende medlemsstat (se bilag B).

TSI om infrastruktur: fastlægges afhængigt af måling

4.3.3.3. Fysiske miljøforhold

De klimatiske og fysiske miljøforhold, som forventes i infrastrukturen, angives i infrastrukturregistret ved henvisning til bilag A, indeks A5.

4.3.3.4. Elektromagnetisk kompatibilitet

De elektromagnetiske forhold, som forventes i infrastrukturen, angives i infrastrukturregistret ved henvisning til bilag A, indeks A7. Endvidere gælder bestemmelserne i bilag A, indeks 9, for Eurobalise-kommunikationssystemer. En mobil togkontrolenhed, der er i overensstemmelse med bilag A, indeks A6, og de særlige krav til Eurobalise i bilag A, indeks 9, betragtes som værende i overensstemmelse med de relevante væsentlige krav.

4.3.4. Grænseflader med delsystemet Energi

4.3.4.1. Elektromagnetisk kompatibilitet

De elektromagnetiske forhold, som forventes i infrastrukturen, angives ved henvisning til bilag A, indeks A7. Endvidere gælder bestemmelserne i bilag A, indeks 9, for Eurobalise-kommunikationssystemer. En mobil togkontrolenhed, der er i overensstemmelse med bilag A, indeks A6, og de særlige krav til Eurobalise i bilag A, indeks 9, betragtes som værende i overensstemmelse med de relevante væsentlige krav.

4.4. Driftsregler

De driftsregler, der specifikt gælder for delsystemet Togkontrol, angives i TSI'en om drift og trafikstyring.

4.5. Vedligeholdelsesregler

Vedligeholdelsesreglerne for det delsystem, denne TSI omhandler, skal sikre, at de værdier, der angives i grundparametrene som nævnt i kapitel 4, holdes inden for de forudsatte grænser i enhedernes fulde levetid. Ved forebyggende vedligeholdelse eller fejlretning kan det dog ske, at delsystemet ikke kan overholde værdierne i grundparametrene; vedligeholdelsesreglerne skal sikre, at sikkerheden ikke kompromitteres af disse aktiviteter.

Med henblik herpå skal følgende angivelser overholdes.

4.5.1. Udstyrsproducentens ansvar

Producenten af udstyr, der indgår i delsystemet, skal oplyse:

— alle vedligeholdelseskrav og -procedurer (herunder overvågning af korrekt funktion, diagnosticerings- og afprøvningsmetoder og -værktøjer), som er nødvendige for at overholde de væsentlige krav og værdier, som angives i denne TSI's obligatoriske krav, i hele udstyrets levetid (transport og opbevaring før installation, normal drift, fejltilstande, reparation, kontrol- og vedligeholdelsesforanstaltninger, demontering osv.)

— enhver sundheds- eller sikkerhedsrisiko, som kan påvirke almenheden og vedligeholdelsespersonalet

— betingelserne for førsteinstansvedligehold (dvs. definering af umiddelbart udskiftelige enheder (LRU, Line Replaceable Unit), definering af godkendte kompatible versioner af hardware og software, udskiftning af defekte LRU'er og f.eks. de forhold, LRU'er og defekte LRU'er skal opbevares under

— tekniske betingelser for kørsel med et tog med defekt udstyr til den endelige destination eller til værksted (teknisk forringet tilstand, hvor funktioner f.eks. er helt eller delvist frakoblede, isoleret fra andre funktioner osv.)

— kontroller, der skal gennemføres, hvis udstyret belastes kraftigt (f.eks. ved usædvanlige miljøforhold, stød eller rystelser).

4.5.2. Ordregivernes ansvar

Ordregiverne skal:

— sikre, at der for alle komponenters vedkommende, som TSI'en omfatter (uanset om der er tale om interoperabilitetskomponenter), er defineret vedligeholdelseskrav som omhandlet i afsnit 4.5.1 (Udstyrsproducentens ansvar)

— opstille de fornødne vedligeholdelsesregler, som er relevante for alle komponenter, TSI'en omfatter, under hensyntagen til de risici, der måtte følge af samspillet mellem forskellige typer udstyr i delsystemet og i grænsefladerne til andre delsystemer.

4.5.3. Infrastrukturforvalterens eller jernbanevirksomhedens ansvar

Infrastrukturforvalteren eller jernbanevirksomheden, som er ansvarlig for driften af den mobile eller faste enhed:

— skal opstille en vedligeholdelsesplan jf. afsnit 4.5.4 (Vedligeholdelsesplan).

4.5.4. Vedligeholdelsesplan

Vedligeholdelsesplanen skal baseres på bestemmelserne i afsnit 4.5.1 (Udstyrsproducentens ansvar), 4.5.2 (Ordregivernes ansvar) og 4.5.3 (Infrastrukturforvalterens eller jernbanevirksomhedens ansvar) og skal som minimum omfatte:

— udstyrets brugsvilkår i henhold til producentens angivelser

— udspecificering af vedligeholdelsesprogrammer (f.eks. opstilling af kategorier af forebyggende vedligeholdelse og fejlretning og dertil hørende forholdsregler til sikring af delsystemets og vedligeholdelsespersonalets sikkerhed, vurdering af vedligeholdelsesarbejdets indvirkning på driften af delsystemet Togkontrol)

— krav til opbevaring af reservedele

— definering af fejlretning

— regler for håndtering af defekt udstyr

— minimumskrav til vedligeholdelsespersonalets kvalifikationer ud fra sundheds- og sikkerhedshensyn

— definering af vedligeholdelsespersonalets ansvar og kompetencer (f.eks. adgang til udstyr, håndtering af begrænsninger og/eller afbrydelser i systemets drift, udskiftning af LRU'er, reparation af defekte LRU'er, retablering af normal systemdrift)

— procedurer for håndtering af ETCS-identiteter. Se afsnit 4.2.9 (Håndtering af ETCS-ID)

— metoder til indberetning af udstyrsoplysninger til producenten ved sikkerhedskritiske mangler og hyppige systemsvigt.

4.6. Faglige kvalifikationer

De faglige kvalifikationer, der er nødvendige for driften af delsystemet Togkontrol, gennemgås i TSI'en om drift og trafikstyring.

Kvalifikationskravene vedrørende vedligeholdelse af delsystemet Togkontrol skal udspecificeres i vedligeholdelsesplanen (se afsnit 4.5.4, Vedligeholdelsesplan).

4.7. Sundhed og sikkerhed

Ud over de krav, der specificeres i vedligeholdelsesplanerne, se afsnit 4.5 (Vedligeholdelsesregler), skal der træffes forholdsregler til sikring af vedligeholdelses- og driftspersonalets sundhed og sikkerhed jf. EU-reglerne og de nationale regler, der er i overensstemmelse med EU-lovgivningen.

4.8. Registre over infrastruktur og rullende materiel

Delsystemet Togkontrol behandles som to enheder:

— den mobile enhed

— den faste enhed.

Kravene til indholdet af registrene over infrastrukturen og det rullende materiel i det konventionelle banenet for så vidt angår togkontrolenheder specificeres i bilag C (Stræknings- og togspecifikke egenskaber).

5. INTEROPERABILITETSKOMPONENTER

5.1. Definitioner

I henhold til artikel 2, litra d), i direktiv 2001/16/EF forstås ved:

»»interoperabilitetskomponenter«: hver enkelt del, gruppe af dele, underenhed eller komplet enhed af materiel, som indgår i eller er bestemt til at indgå i et delsystem, som er direkte eller indirekte afgørende for interoperabiliteten i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog. Begrebet »komponent« omfatter både materielle og immaterielle objekter, f.eks. programmel.«

Delsystemet Togkontrol er som angivet i kapitel 2 opdelt i to enheder, og derfor kan direktivets generelle definition tilpasses som følger:

Ved interoperabilitetskomponenter i togkontroldelen forstås hver enkelt udstyrskomponent, -komponentgruppe eller -underenhed, som indgår i eller er beregnet til at indgå i en fast eller mobil enhed og som er en direkte eller indirekte forudsætning for interoperabiliteten i det transeuropæiske jernbanesystem for konventionelle tog. Begrebet »komponent« omfatter både materielle og immaterielle objekter, f.eks. software.

5.2. Fortegnelse over interoperabilitetskomponenter

5.2.1. Grundlæggende interoperabilitetskomponenter

Interoperabilitetskomponenterne i delsystemet Togkontrol angives i:

— tabel 5.1.a for den mobile enheds vedkommende

— tabel 5.2.a for den faste enheds vedkommende

Ved interoperabilitetskomponenten »sikkerhedsplatform« forstås et element (generisk, anvendelsesuafhængigt produkt) sammensat af hardware og grundlæggende software (firmware og/eller operativsystem og/eller støtteredskaber), som kan anvendes til opbygning af mere komplekse systemer (generiske applikationer, dvs. klasser af applikationer).

5.2.2. Gruppering af interoperabilitetskomponenter

Togkontrollens grundlæggende interoperabilitetskomponenter, der er defineret i tabel 5.1.a og 5.2.a, må gerne kombineres til en større enhed. Gruppen defineres således af funktionerne i de integrerede interoperabilitetskomponenter og de resterende grænseflader uden for gruppen. Hvis en gruppe opbygges sådan, betragtes den som en interoperabilitetskomponent.

— I tabel 5.1.b anføres grupperne af interoperabilitetskomponenter i den mobile enhed

— I tabel 5.2.b anføres grupperne af interoperabilitetskomponenter i den faste enhed

Når der ikke foreligger obligatoriske specifikationer i TSI'en til støtte for en grænseflade, kan der eventuelt opnås overensstemmelseserklæring ved gruppering af interoperabilitetskomponenter.

5.3. Komponenters ydeevne og specifikationer

For hver grundlæggende interoperabilitetskomponent eller gruppe af interoperabilitetskomponenter beskrives i tabellerne i kapitel 5:

— i kolonne 3: funktioner og grænseflader. Bemærk, at nogle interoperabilitetskomponenter har funktioner og/eller grænseflader, der er valgfrie.

— i kolonne 4: de obligatoriske specifikationer for overensstemmelsesvurdering af hver enkelt funktion eller grænseflade, hvor det er relevant, ved henvisning til det relevante afsnit i kapitel 4.

— i kolonne 5: de moduler, der skal anvendes til overensstemmelsesvurdering, og som beskrives i denne TSI's kapitel 6.

Bemærk, at kravene i afsnit 4.5.1 (Udstyrsproducentens ansvar) gælder for hver enkelt interoperabilitetskomponent eller gruppe af interoperabilitetskomponenter.

Tabel 5.1.a

Grundlæggende interoperabilitetskomponenter i den mobile togkontrolenhed

1 2 3 4 5 N Interoperabilitetskomponent Specifikationer Specifikke krav til vurdering ved henvisning til bilag A, indeks N Modul 1 ERTMS ETCS, mobil Sikkerhed 4.2.1 Mobile ETCS-funktioner 4.2.2 H2 eller B med D eller B med F Dog ikke: — Vejimpulsgiver — Lovpligtig dataregistrering (havarilog) ETCS- og EIRENE-luftspaltegrænseflader 4.2.5 RBC (niveau 2 og 3) Radio infill-enhed (valgfrit på niveau 1) Eurobalise luftspalte Euroloop luftspalte (valgfrit på niveau 1) Grænseflader STM (gennemførelse af interface K valgfri) 4.2.6.1 ERTMS GSM-R, mobil 4.2.6.2 Vejmåling 4.2.6.3 Håndteringssystem for krypteringsnøgle 4.2.8 Håndtering af ETCS-ID 4.2.9 ETCS-grænseflade mellem lokomotivfører og førerrumsudrustning 4.2.13 Håndtering af krypteringsnøgle 4.3.1.7. Fysiske miljøforhold 4.3.2.5 EMC 4.3.2.6 Datagrænseflade. Dette omfatter også dødmandsanordninger (valgfrit) og togintegritet (kun niveau 3) 4.3.2.8 Registrering af sikkerhedsoplysninger ingen 2 Sikkerhedsplatform, mobil Sikkerhed 4.2 H2 eller B med D eller B med F 3 Registrering af sikkerhedsoplysninger Mobile ETCS-funktioner 4.2.2 H2 eller B med D eller B med F Dataregistrering kun til lovpligtig brug (havarilog) Grænseflader Downloadværktøj for lovpligtig dataregistrering (havarilog) 4.2.15 ERTMS/ETCS, mobil ingen Miljøforhold 4.3.2.5 EMC 4.3.2.6 4 Vejmåling Sikkerhed 4.2.1 H2 eller B med D eller B med F Mobile ETCS-funktioner 4.2.2 Kun vejimpulsgiver Grænseflader ERTMS ETCS, mobil 4.2.6.3 Miljøforhold 4.3.2.5 EMC 4.3.2.6 5 Ekstern STM Funktioner og sikkerhed ingen H2 eller B med D eller B med F I henhold til nationale specifikationer Grænseflader ERTMS ETCS, mobil 4.2.6.1 Luftspalte i klasse B-system I henhold til nationale specifikationer ingen Miljøforhold I henhold til nationale specifikationer ingen EMC I henhold til nationale specifikationer ingen 6 ERTMS/GSM-R, mobil EIRENE-funktioner 4.2.4 H2 eller B med D eller B med F Datakommunikation kun på niveau 2 eller 3 eller niveau 1 med radio infill Grænseflader ERTMS ETCS, mobil Kun på niveau 2 eller 3 eller niveau 1 med radio infill 4.2.6.2 GSM-R 4.2.5 EIRENE-grænseflade mellem lokomotivfører og førerrumsudrustning 4.2.14 Miljøforhold 4.3.2.5 EMC 4.3.2.6





Tabel 5.1.b

Grupper af interoperabilitetskomponenter i den mobile togkontrolenhed

Denne tabel er et eksempel for at vise strukturen. Der kan stilles forslag om andre grupperinger.

1 2 3 4 5 N Interoperabilitetskomponent Specifikationer Specifikke krav til vurdering ved henvisning til bilag A, indeks N Modul 1 Sikkerhedsplatform, mobil ERTMS ETCS, mobil Registrering af sikkerhedsoplysninger Vejmåling Sikkerhed 4.2.1 Mobile ETCS-funktioner 4.2.2 H2 eller B med D eller B med F ETCS- og EIRENE-luftspaltegrænseflader 4.2.5 RBC (niveau 2 og 3) Radio infill-enhed (valgfrit på niveau 1) Eurobalise luftspalte Euroloop luftspalte (valgfrit på niveau 1) Grænseflader STM (gennemførelse af interface K valgfri) 4.2.6.1 ERTMS GSM-R, mobil 4.2.6.2 System til håndtering af krypteringsnøgle 4.2.8 Håndtering af ETCS-ID 4.2.9 ETCS-grænseflade mellem lokomotivfører og førerrumsudrustning 4.2.13 Fysiske miljøforhold 4.3.2.5 EMC 4.3.2.6 Downloadværktøj til dataregistrering (havarilog) 4.2.15 Datagrænseflade. Dette omfatter også dødmandsanordninger (valgfrit) og togintegritet (kun niveau 3) 4.3.2.8





Tabel 5.2.a

Grundlæggende interoperabilitetskomponenter i den faste togkontrolenhed

1 2 3 4 5 N Interoperabilitetskomponent Specifikationer Specifikke krav til vurdering ved henvisning til kapitel 4 Modul 1 RBC Sikkerhed 4.2.1 Faste ETCS-funktioner 4.2.3 H2 eller B med D eller B med F Omfatter ikke kommunikation via Eurobalise, radio infill og Euroloop ETCS- og EIRENE-luftspaltegrænseflader 4.2.5 Kun radiokommunikation med tog Grænseflader Tilstødende RBC 4.2.7.1, 4.2.7.2 ERTMS GSM-R, fast 4.2.7.3 System til håndtering af krypteringsnøgle 4.2.8 Håndtering af ETCS-ID 4.2.9 Sikringsanlæg ingen Miljøforhold 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 2 Radio infill-enhed Sikkerhed 4.2.1 Faste ETCS-funktioner 4.2.3 H2 eller B med D eller B med F Omfatter ikke kommunikation via Eurobalise, Euroloop og funktioner i niveau 2/3 ETCS- og EIRENE-luftspaltegrænseflader 4.2.5 Kun radiokommunikation med tog Grænseflader ERTMS GSM-R, fast 4.2.7.3 System til håndtering af krypteringsnøgle 4.2.8 Håndtering af ETCS-ID 4.2.9 Sikringsanlæg og LEU 4.2.3 Miljøforhold 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 3 Eurobalise Sikkerhed 4.2.1 ETCS- og EIRENE-luftspaltegrænseflader 4.2.5 H2 eller B med D eller B med F Kun Eurobalise-kommunikation med tog Grænseflader LEU Eurobalise 4.2.7.4 Håndtering af ETCS-ID 4.2.9 Miljøforhold 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 4 Euroloop Sikkerhed 4.2.1 ETCS- og EIRENE-luftspaltegrænseflader 4.2.5 H2 eller B med D eller B med F Kun Euroloop-kommunikation med tog Grænseflader LEU Euroloop 4.2.7.5 Håndtering af ETCS-ID 4.2.9 Miljøforhold 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 5 LEU Eurobalise Sikkerhed 4.2.1 Faste ETCS-funktioner 4.2.3 H2 eller B med D eller B med F Omfatter ikke kommunikation via radio infill, Euroloop og funktioner i niveau 2 og 3 Grænseflader Faste signaler Ingen Eurobalise 4.2.7.4 Håndtering af ETCS-ID 4.2.9 Miljøforhold 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 6 LEU Euroloop Sikkerhed 4.2.1 Faste ETCS-funktioner 4.2.3 H2 eller B med D eller B med F Omfatter ikke kommunikation via radio infill, Eurobalise og funktioner i niveau 2 og 3 Grænseflader Faste signaler Ingen Euroloop 4.2.7.5 Håndtering af ETCS-ID 4.2.9 Miljøforhold 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 7 Sikkerhedsplatform, fast Sikkerhed 4.2.1 H2 eller B med D eller B med F





Tabel 5.2.b

Grupper af interoperabilitetskomponenter i den faste togkontrolenhed

Denne tabel er et eksempel for at vise strukturen. Der kan stilles forslag om andre grupperinger.





1 2 3 4 5 N Interoperabilitetskomponent Specifikationer Specifikke krav til vurdering ved henvisning til kapitel 4 Modul 1 Sikkerhedsplatform, fast Eurobalise LEU Eurobalise Sikkerhed 4.2.1 Faste ETCS-funktioner 4.2.3 H2 eller B med D eller B med F Omfatter ikke kommunikation via Euroloop og funktioner i niveau 2 og 3 ETCS- og EIRENE-luftspaltegrænseflader 4.2.5 Kun Eurobalise-kommunikation med tog Grænseflader Faste signaler Ingen Håndtering af ETCS-ID 4.2.9 Miljøforhold 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4 2 Sikkerhedsplatform, fast Euroloop LEU Euroloop Sikkerhed 4.2.1 Faste ETCS-funktioner 4.2.3 H2 eller B med D eller B med F Omfatter ikke kommunikation via Eurobalise og funktioner i niveau 2 og 3 ETCS- og EIRENE-luftspaltegrænseflader 4.2.5 Kun Euroloop-kommunikation med tog Grænseflader Faste signaler Ingen Håndtering af ETCS-ID 4.2.9 Miljøforhold 4.3.3.3 EMC 4.3.3.4

6. VURDERING AF KOMPONENTERNES OVERENSSTEMMELSE OG/ELLER ANVENDELSESEGNETHED SAMT VERIFIKATION AF DELSYSTEMET

6.0. Indledning

Inden for denne TSI's anvendelsesområde sikres opfyldelsen af de relevante væsentlige krav i TSI'ens kapitel 3 i kraft af overensstemmelsen med de specifikationer, der beskrives i kapitel 4 og opfølgende i kapitel 5 for interoperabilitetskomponenternes vedkommende, og dette bekræftes ved et positivt resultat af vurderingen af interoperabilitetskomponentens overensstemmelse og/eller anvendelsesegnethed samt delsystemverifikationen som omtalt i kapitel 6.

Men hvis nogle af de væsentlige krav opfyldes ved hjælp af nationale regler på grund af:

a) anvendelse af klasse B-systemer (herunder nationale funktioner i STM'er)

b) uafklarede punkter i TSI'en

c) fravigelser i henhold til artikel 7 i direktiv 2001/16/EF

d) særtilfælde som angivet i afsnit 7.3

foretages overensstemmelsesvurderingen under den pågældende medlemsstats ansvar efter de indberettede procedurer.

6.1. Interoperabilitetskomponenter

6.1.1. Vurderingsprocedurer

Producenten af en interoperabilitetskomponent (og/eller grupper heraf) eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant skal udfærdige en EF-overensstemmelseserklæring eller en EF-erklæring om anvendelsesegnethed i henhold til artikel 13, stk. 1, og bilag IV, i direktiv 2001/16/EF, før komponenterne markedsføres.

Overensstemmelsesvurderingsproceduren for interoperabilitetskomponenter og/eller grupper heraf, som er defineret i kapitel 5 i denne TSI, skal gennemføres ved anvendelse af moduler, som er anført i afsnit 6.1.2 (Moduler).

Nogle af specifikationerne i denne TSI indeholder obligatoriske og/eller valgfri funktioner. Det bemyndigede organ skal:

— sikre sig, at alle obligatoriske funktioner, som er relevante for interoperabilitetskomponenten, indbygges

— kontrollere, hvilke valgfri funktioner der indbygges

og gennemføre overensstemmelsesvurderingen.

Leverandøren skal i EF-erklæringen angive, hvilke valgfri funktioner der er anvendt.

Det bemyndigede organ skal kontrollere, at ingen af de ekstrafunktioner, der er anvendt, kommer i konflikt med anvendte obligatoriske eller valgfrie funktioner.

6.1.1.1. Det specifikke transmissionsmodul (STM)

STM skal opfylde nationale krav, og ansvaret for godkendelsen af den ligger hos den pågældende medlemsstat, som anført i bilag B.

Verifikationen af grænsefladen mellem STM og det mobile ERTMS/ETCS-udstyr kræver, at der udføres en overensstemmelsesvurdering af et bemyndiget organ. Organet skal kontrollere, at medlemsstaten har godkendt den nationale del af STM.

6.1.1.2. EF-erklæring om anvendelsesegnethed

Der kræves ingen EF-erklæring om anvendelsesegnethed for interoperabilitetskomponenter i delsystemet Togkontrol.

6.1.2. Moduler

Som led i vurderingsproceduren for interoperabilitetskomponenter i delsystemet Togkontrol kan producenten eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant vælge modulerne i henhold til angivelserne i tabel 5.1.a, 5.1.b, 5.2.a og 5.2.b:

— enten typegodkendelsesproceduren (modul B) for projekterings- og udviklingsfasen i kombination med produktionskvalitetssikringsproceduren (modul D) for produktionsfasen, eller

— typegodkendelsesproceduren (modul B) for projekterings- og udviklingsfasen, i kombination med produktverifikationsproceduren (modul F), eller

— den fuldstændige kvalitetssikringsprocedure med konstruktionsundersøgelse (modul H2).

Modulerne beskrives i TSI'ens bilag E.

Modul D (produktionskvalitetssikring) må kun vælges, hvis producenten benytter et kvalitetssystem til produktion samt eftersyn og prøvning af slutproduktet, som er godkendt og vurderet af et bemyndiget organ.

Modul H2 (fuldstændig kvalitetssikring med konstruktionsundersøgelse) må kun vælges, såfremt producenten benytter et kvalitetssystem til projektering og produktion samt eftersyn og prøvning af slutproduktet, som er godkendt og vurderet af et bemyndiget organ.

Ved anvendelse af visse moduler bør følgende punkter tydeliggøres:

— For så vidt angår kapitel 4 i beskrivelsen af modul B (typegodkendelse) i bilag E: a) der kræves konstruktionsundersøgelse b) der stilles ikke krav om fremstillingsundersøgelse, hvis modul B (typegodkendelse) bruges sammen med modul D (produktionskvalitetssikring) c) der stilles ikke krav om fremstillingsundersøgelse, hvis modul B (typegodkendelse) bruges sammen med modul F (produktverifikation).

— For så vidt angår kapitel 3 i beskrivelsen af modul F (produktverifikation) i bilag E er statistisk verifikation ikke tilladt, dvs. at samtlige interoperabilitetskomponenter skal undersøges enkeltvis.

— For så vidt angår afsnit 6.3 i modul H2 (fuldstændig kvalitetssikring med konstruktionsundersøgelse) kræves en typeprøve.

Uanset hvilket modul der er valgt, gælder bestemmelserne i bilag A, indeks 47, indeks A1, indeks A2 og indeks A3 ved certificering af interoperabilitetskomponenter, der er underlagt kravene i grundparameteren sikkerhed (afsnit 4.2.1, Sikkerhedskarakteristika for togkontrol med relevans for interoperabiliter).

Uanset hvilket modul der er valgt, skal det sikres, at leverandørens angivelser vedrørende vedligeholdelse af interoperabilitetskomponenten er i overensstemmelse med kravene i TSI'ens afsnit 4.5 (Vedligeholdelsesregler).

Hvis modul B (typegodkendelse) anvendes, skal det ske på grundlag af en gennemgang af den tekniske dokumentation (se afsnit 3 og 4.1 i beskrivelsen af modul B (typegodkendelse)).

Hvis modul H2 (fuldstændig kvalitetssikring med konstruktionsundersøgelse) anvendes, skal ansøgningen om konstruktionsundersøgelse omfatte alle oplysninger, der dokumenterer, at kravene i TSI'ens afsnit 4.5 (Vedligeholdelsesregler) er opfyldt.

6.2. Delsystemet Togkontrol

6.2.1. Vurderingsprocedurer

Dette afsnit omhandler EF-verifikationserklæring af delsystemet Togkontrol. Som anført i kapitel 2 betragtes anvendelsen af delsystemet Togkontrol som to enheder:

— den mobile enhed

— den faste enhed.

Der kræves en EF-verifikationserklæring for hver enhed.

På foranledning af ordregiver eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant udfører det bemyndigede organ EF-verifikationen af en mobil eller fast enhed i overensstemmelse med bilag VI i direktiv 2001/16/EF.

Ordregiveren skal udfærdige EF-verifikationserklæringen for togkontrolenheden i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, og bilag V i direktiv 2001/16/EF.

Indholdet af EF-verifikationserklæringen skal være i overensstemmelse med bilag V i direktiv 2001/16/EF. Det omfatter verifikation af, om interoperabilitetskomponenterne er korrekt integreret i enheden; i tabel 6.1 og 6.2 defineres det, hvilke egenskaber der skal kontrolleres og hvilke obligatoriske specifikationer der skal følges.

Nogle af specifikationerne i denne TSI indeholder obligatoriske og/eller valgfri funktioner. Det bemyndigede organ skal:

— sikre sig, at alle obligatoriske funktioner, som kræves for enheden, er gennemført

— kontrollere, at alle valgfri funktioner, som er nødvendige på grund af særlige forhold i det faste eller mobile udstyr, er gennemført.

Det bemyndigede organ skal kontrollere, at ingen af de ekstrafunktioner, der er gennemført i enheden, interfererer med anvendte obligatoriske eller valgfrie funktioner.

Der angives oplysninger om, hvordan den faste enhed og den mobile enhed er gennemført, i infrastrukturregistret og registret over rullende materiel jf. bilag C.

EF-verifikationserklæringen for den faste enhed eller den mobile enhed konkret skal indeholde alle oplysninger, der kræves for optagelse i ovennævnte registre. Registrene skal forvaltes i overensstemmelse med interoperabilitetsdirektivet 2001/16/EF, artikel 24.

Verifikationserklæringen for de mobile og faste enheder er, sammen med overensstemmelsesattesterne, tilstrækkeligt til at sikre, at en fast enhed kan fungere med en mobil enhed, der er udstyret med tilsvarende egenskaber, som defineret i registret for det rullende materiel og infrastrukturregistret, uden en yderligere EF-verifikationserklæring for delsystemet.

6.2.1.1. Kontrol af en mobil enheds funktionelle integration

Denne kontrol foretages for en togkontrolenhed, som er installeret i et køretøj. For togkontroludstyr, som ikke er defineret som klasse A, er kun de kontrolkrav, der har at gøre med interoperabilitet (f.eks. grænseflade mellem STM og mobil ERTMS/ETCS) medtaget i denne TSI.

Før der kan foretages en funktionskontrol på mobilt udstyr, skal interoperabilitetskomponenterne i enheden vurderes i henhold til angivelserne i ovenstående afsnit 6.1, som munder ud i en EF-overensstemmelseserklæring. Det bemyndigede organ vurderer, om komponenterne er egnede til anvendelsen (f.eks. hvad angår de gennemførte valgfrie funktioner).

Klasse A-funktioner, som allerede er kontrolleret på interoperabilitetskomponentniveau, behøver ikke kontrolleres yderligere.

Integrationskontrolprøverne gennemføres for at vise, at enhedens komponenter har de korrekte forbindelser og grænseflader til toget, så det sikres, at enheden i den pågældende anvendelse har de foreskrevne funktioner og ydeevner. Når identiske mobile togkontrolenheder installeres på identiske rullende materielenheder, skal integrationskontrollen kun gennemføres én gang på én materielenhed.

Det kontrolleres:

— at den mobile togkontrolenhed er korrekt installeret (f.eks. at den overholder de tekniske standarder, at det forbundne udstyr fungerer sammen, at der ikke forekommer farlige samvirkninger og, hvor det er nødvendigt, at der lagres applikationsspecifikke data)

— at grænsefladerne med rullende materiel fungerer korrekt (f.eks. bremser, dødmandsanordning, togintegritet)

— at enheden kan kommunikere med faste togkontrolenheder med tilsvarende karakteristika (f.eks. ETCS-applikationsniveau med valgfri funktioner installeret)

— at alle foreskrevne oplysninger kan lagres i og hentes fra sikkerhedsdataregistreringsanordningen (om nødvendigt også i systemer uden ETCS).

Det er tilladt at foretage kontrollen på et klargøringscenter eller værksted.

Kontrollen af, om den mobile enhed kan kommunikere med en fast enhed, omfatter kontrol af, om den kan læse en certificeret Eurobalise og (hvis den funktion er installeret i toget) Euroloop og etablere GSM-R-forbindelser til tale og (hvis funktionen er installeret) til data.

Hvis enheden omfatter klasse B-udstyr, skal det bemyndigede organ kontrollere, at de krav, den pågældende medlemsstat stiller til integrationsprøvning, er opfyldt.

6.2.1.2. Kontrol af en fast enheds funktionelle integration

Denne kontrol foretages for en fast togkontrolenhed, som er installeret på infrastruktur. For togkontroludstyr, som ikke er defineret som klasse A, er kun de kontrolkrav, der har at gøre med interoperabilitet (f.eks. mobil EMC) medtaget i denne TSI.

Før der kan foretages en funktionskontrol på fast udstyr, skal interoperabilitetskomponenterne i enheden vurderes i henhold til angivelserne i ovenstående afsnit 6.1 (Interoperabilitetskomponenter) og have en EF-overensstemmelseserklæring. Det bemyndigede organ kontrollerer, om komponenterne er egnede til anvendelsen (f.eks. hvad angår de gennemførte valgfri funktioner).

Klasse A-funktioner, som allerede er kontrolleret på interoperabilitetskomponentniveau, behøver ikke kontrolleres yderligere.

For så vidt angår udformningen af ERTMS/ETCS-delen af den faste togkontrolenhed skal TSI-kravene suppleres af nationale specifikationer om f.eks.

— beskrivelsen af strækningen, specifikationer såsom stignings- og faldforhold, afstande, positioner for elementer i togvejen, for baliser/loops, lokaliteter, der skal beskyttes osv.

— signaleringsdata og -regler, der skal håndteres af ERTMS/ETCS-systemet.

Integrationskontrolprøverne gennemføres for at vise, at enhedens komponenter har de korrekte forbindelser og grænseflader til det nationale faste udstyr, så det sikres, at enheden i den pågældende anvendelse har de foreskrevne funktioner og ydeevner.

Følgende faste grænseflader vurderes:

— mellem klasse A-radiosystemet og ERTMS/ETCS (i påkommende tilfælde RBC- eller radio infill-enheden)

— mellem Eurobalise og LEU

— mellem Euroloop og LEU

— mellem RBC'er, der grænser op til hinanden

— mellem ERTMS/ETCS (RBC, LEU, radio infill-enhed) og sikrings- eller nationale signalsystemer, hvor det er relevant.

Det kontrolleres:

— at den faste togkontrolenheds ERTMS/ETCS-del er korrekt installeret (f.eks. at den overholder de tekniske standarder, at det forbundne udstyr fungerer sammen, at der ikke forekommer farlige samvirkninger og, hvor det er nødvendigt, at der lagres applikationsspecifikke data i henhold til ovennævnte nationale specifikationer)

— at enheden fungerer korrekt i grænsefladerne med nationalt fast udstyr

— at den kan kommunikere med en mobil enhed med tilsvarende karakteristika (f.eks. ETCS applikationsniveau)

6.2.1.3. Vurdering i overgangsfaser

Opgradering af en eksisterende fast eller mobil togkontrolenhed kan ske trinvis jf. afsnit 7.2.3 og 7.2.4. I hvert trin sikres kun overholdelsen af de TSI-krav, der vedrører dette trin, mens kravene til de resterende trin ikke overholdes.

Ordregiveren kan ansøge et bemyndiget organ om at vurdere enheden på dette trin.

Uanset hvilke moduler ordregiveren har valgt, skal det bemyndigede organ kontrollere:

— at de TSI-krav, der vedrører det pågældende trin, overholdes

— at de TSI-krav, der tidligere har været vurderet, ikke kompromitteres.

Det er ikke nødvendigt at kontrollere funktioner igen, der tidligere er vurderet og ikke er blevet ændret eller påvirkes af dette trin.

Den eller de attester, som det bemyndigede organ udsteder efter positiv vurdering af enheden, vedlægges forbehold med angivelse af atteste(r)n(e)s begrænsninger og af, hvilke TSI-krav der er opfyldt og hvilke ikke.

Forbeholdene angives i registret over rullende materiel og/eller infrastrukturregistret, alt efter hvad der er relevant.

6.2.2. Moduler

Alle moduler, der angives herunder, specificeres i TSI'ens bilag E.

6.2.2.1. Den mobile enhed

Som led i verifikationsproceduren for den mobile enhed kan ordregiveren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant vælge mellem følgende:

— typegodkendelsesproceduren (modul SB) for projekterings- og udviklingsfasen i kombination med produktionskvalitetssikringsproceduren (modul SD) for produktionsfasen, eller

— typegodkendelsesproceduren (modul SB) for projekterings- og udviklingsfasen, i kombination med produktverifikationsproceduren (modul SF), eller

— den fuldstændige kvalitetssikringsprocedure med konstruktionsundersøgelse (modul SH2).

6.2.2.2. Den faste enhed

Som led i verifikationsproceduren af den faste enhed kan ordregiveren eller dennes i Fællesskabet etablerede repræsentant vælge mellem følgende:

— enhedsverifikationsproceduren (modul SG), eller

— typegodkendelsesproceduren (modul SB) for projekterings- og udviklingsfasen i kombination med produktionskvalitetssikringsproceduren (modul SD) for produktionsfasen, eller

— typegodkendelsesproceduren (modul SB) for projekterings- og udviklingsfasen, i kombination med produktverifikationsproceduren (modul SF), eller

— den fuldstændige kvalitetssikringsprocedure med konstruktionsundersøgelse (modul SH2).

6.2.2.3. Anvendelsesvilkår for moduler til mobile og faste enheder

Modul SD (produktionskvalitetssikring) må kun vælges, såfremt ordregiveren kun handler med producenter, der benytter et kvalitetssystem til produktion samt eftersyn og prøvning af slutproduktet, som et bemyndiget organ har godkendt og fører tilsyn med.

Modulet SH2 (fuldstændig kvalitetssikring med konstruktionsundersøgelse) må kun vælges, såfremt alle aktiviteterne, der bidrager til det delsystemsprojekt, der skal verificeres (projektering, fabrikation, montering, installation), er underlagt et kvalitetssystem for projektering og fabrikation, samt eftersyn og afprøvning af slutproduktet, som er godkendt og overvåget af et bemyndiget organ.

Uanset hvilket modul der er valgt, skal det som led i konstruktionsundersøgelsen kontrolleres, at kravene i TSI'ens afsnit 4.5 (Vedligeholdelsesregler) overholdes.

Uanset hvilket modul der er valgt, gælder bestemmelserne i bilag A, indeks 47, indeks A1, og, hvor det er relevant, indeks A2 og indeks A3.

For så vidt angår kapitel 4 i modul SB (typegodkendelse) kræves der konstruktionsundersøgelse.

For så vidt angår afsnit 4.3 i modul SH2 (fuldstændig kvalitetssikring med konstruktionsundersøgelse) kræves en typeprøve.

For så vidt angår

— afsnit 5.2 i modul SD (produktionskvalitetssikring)

— kapitel 7 i modul SF (produktverifikation)

— kapitel 4 i modul SG (enhedsverifikation)

— afsnit 5.2 i modul SH2 (fuldstændig kvalitetssikring med konstruktionsundersøgelse) er validering under fuld driftskonfiguration defineret i afsnit 6.2.2.3.1 (Validering af mobil enhed) og afsnit 6.2.2.3.2 (Validering af fast enhed).

Validering af mobil enhed

For en mobil enheds vedkommende udføres valideringen under fuld driftskonfiguration i form af en typeprøve. Den behøves kun blive udført på en enkelt enhed ved hjælp af prøvekørsler, der er omfattende nok til at kontrollere:

— vejimpulsgiverfunktionernes ydeevne

— togkontrolenhedens kompatibilitet med det rullende materiels udstyr og miljø (f.eks. EMC), så den mobile enheds indbygningsmetoder også kan anvendes på andre lokomotiver af samme type

— det rullende materiels kompatibilitet med faste togkontrolenheder (f.eks. EMC-aspekter og brug af sporisolationer og akseltællere).

Sådanne prøvekørsler skal udføres på en infrastruktur, der giver mulighed for at kontrollere enheden under forhold, der svarer til det europæiske konventionelle banenets (f.eks. hvad angår fald og stigninger, hastigheder, vibrationer, trækkraft og temperatur).

Hvis prøverne viser, at specifikationerne ikke altid overholdes (f.eks. ved at TSI-kravene kun overholdes op til en bestemt hastighed), indskrives konsekvenserne for overholdelsen af TSI-kravene på overensstemmelsescertifikatet og i registret over rullende materiel.

Validering af fast enhed

For en fast enheds vedkommende udføres valideringen under fuld driftskonfiguration i form af en prøvekørsel med rullende materiel med kendte specifikationer, der er omfattende nok til at kontrollere kompatibiliteten mellem det rullende materiel og den faste togkontrolenhed (f.eks. EMC-aspekter og brug af sporisolationer og akseltællere). Sådanne prøvekørsler udføres med egnet rullende materiel med kendte specifikationer, så kontrollen kan foregå under forhold svarende til almindelig drift (f.eks. hastighed, trækkraft).

Ved prøvekørsler kontrolleres det også, at de oplysninger, lokomotivføreren modtager fra den faste enhed, stemmer overens med den fysiske rute (f.eks. hastighedsgrænser).

Hvis TSI'en omhandler endnu ikke fastlagte specifikationer til kontrol af en fast enhed, kontrolleres den ved hensigtsmæssige prøver i felten (der fastlægges af ordregiveren for den faste enhed).

6.2.2.4. Vurdering af vedligeholdelse

Overensstemmelsesvurdering af vedligeholdelsen påhviler et organ, der udpeges af medlemsstaten. I bilag F beskrives den procedure, hvorved organet godtgør, at vedligeholdelsesordning