4)

I del I. Statistikproduktion foretages følgende ændringer: a) I punkt 1.1. Europa 2020, affattes første afsnit således: »Vedtagelsen af Europa 2020 har i vid udstrækning udformet en strategisk dagsorden for Unions- og nationale politikker for de kommende år. Under denne dagsorden er der indgået aftale om en række mål og initiativer, som ESS skal udarbejde statistiske indikatorer til inden for en række områder såsom forbedring af betingelserne for innovation, forskning og udvikling, fremme af anstændige jobs, fremme af ligestilling mellem kønnene, opfyldelse af Unionens målsætninger for klimaændringer og energi, effektiv ressourceudnyttelse, forbedring af uddannelsesniveauerne, herunder nedbringelse af skolefrafald, udbredelse af livslang erhvervsfaglig uddannelse og øget læringsmobilitet, sund og aktiv aldring, fremme af social integration og mindskelse af fattigdom. I relevante tilfælde er det nødvendigt med kønsopdelte statistikker for at forstå, hvad kønsbaseret forskelsbehandling indebærer, med fokus på kønsbaseret vold.« b) I Mål 1.1.1 foretages følgende ændringer: i) Første afsnit affattes således: »At levere statistiske data af høj kvalitet, som skal stilles rettidigt til rådighed i forhold til det europæiske semester, med henblik på at overvåge gennemførelsen af Europa 2020. Nye indikatorer skal så vidt muligt være baseret på tilgængelige statistiske data.« ii) Andet afsnit, fjerde led, affattes således: »— beskæftigelsesindikatorer, der skelner mellem deltids- og fuldtidsbeskæftigelse og mellem tidsbegrænsede og tidsubegrænsede kontrakter, samt indikatorer vedrørende arbejdsløshed, som tager højde for personer, der er i aktivering i form af f.eks. uddannelse. Disse indikatorer bør også omfatte data om kønsforskelle.« c) I Mål 1.2.1 erstattes andet afsnit, andet led, af følgende: »— tilvejebringelsen af statistisk input til forbedring af stabilitets- og vækstpagten, med særligt fokus på produktion og forelæggelse af statistikker af høj kvalitet om offentligt underskud og offentlig gæld — tilvejebringelsen af statistisk input til effektivt at overvåge økonomiske uligheder«. d) I Mål 1.3.1 foretages følgende ændringer: i) Første afsnit affattes således: »At forbedre de indikatorer og statistiske oplysninger om økonomisk globalisering og globale værdikæder, som er til rådighed for Unionens beslutningstagere og for offentligheden. Disse oplysninger bør bidrage til en bedre forståelse af de økonomiske, sociale og miljømæssige konsekvenser af globaliseringen.« ii) Andet afsnit, tredje led, erstattes af følgende: »— tilvejebringelsen af data, som muliggør en analyse af de positive og negative konsekvenser for Unionens marked, navnlig Unionens arbejdsmarked — en analyse af globale værdikæder, eventuelt via egnede input-output-tabeller, og udenrigshandels- og virksomhedsstatistik, herunder sammenkædning af mikrodata, og koordinering af resultaterne af denne analyse med de internationale initiativer, der er af interesse for Unionen, og«. e) Punkt 2. Regnskabssystemer, affattes således: »2. Regnskabssystemer Kommissionens meddelelse af 20. august 2009 med titlen »BNP og mere — Måling af fremskridt i en verden i forandring« (»BNP og mere«) og offentliggørelsen af Stiglitz-Sen-Fitoussi-rapporten om måling af økonomiske resultater og sociale fremskridt har givet nye impulser til at imødegå den vigtige udfordring for ESS, nemlig hvordan der ud over de traditionelle opgørelser af økonomisk output kan produceres bedre statistikker om tværgående emner og mere integrerede statistikker til at beskrive komplekse sociale, territoriale, miljømæssige og økonomiske fænomener. Arbejdet inden for rammerne af ESS om »BNP og mere« fokuserer på tre prioritetsområder: statistikker om husholdningssektoren og statistikker over fordelingen af indkomst, forbrug og velstand, måling af livskvalitet på en flerdimensional måde, og måling af miljømæssig bæredygtighed. De nye globale mål for bæredygtig udvikling, der blev vedtaget i 2015, giver yderligere incitament hertil. Det europæiske national- og regionalregnskabssystem (ENS) udgør en integreret og konsistent ramme for al økonomisk statistik, som bør suppleres med andre indikatorer for at tilvejebringe mere fyldestgørende data til brug for beslutningstagningen og politikudformningen. En fuld gennemførelse af ENS 2010 vil blive understøttet af regelmæssige kvalitets- og overensstemmelsesvurderinger, der tager højde for det gradvise udløb af undtagelsesordninger frem til 2020, hvilket vil føre til yderligere forbedringer i aktualiteten og tilgængeligheden af indikatorer.« f) Punkt 2.1. Økonomiske og sociale resultater, affattes således: »2.1. Økonomiske og sociale resultater Den økonomiske krise har understreget behovet for makroøkonomiske indikatorer af høj kvalitet for bedre at forstå og analysere de økonomiske konjunkturer samt for bedre at forstå og analysere udviklingen i den økonomiske ulighed og dens virkninger på samfundet og derved lette beslutningsprocessen. Den stadig mere globaliserede produktion gør det nødvendigt at udvikle nogle konsistente rammer, som gør det lettere at fortolke og integrere statistikker fra forskellige områder.« g) I Mål 2.1.1, andet afsnit, foretages følgende ændringer: i) Andet led affattes således: »— udarbejdelsen af indikatorer for indkomst-, forbrugs- og velstandsfordelingen mellem husholdningerne og afstemningen af nationalregnskabsaggregater med data fra husholdningsundersøgelser eller administrative data«. ii) Fjerde led erstattes af følgende: »— styrkelsen af forbindelserne med nationalregnskaberne inden for social beskyttelse, sundhed og uddannelse — udviklingen af en ramme for måling af livskvalitet, der kan styrke husholdningsperspektivet i nationalregnskabet — udarbejdelsen af indikatorer relateret til »BNP og mere«, der måler miljømæssig bæredygtighed samt eksterne virkninger i et nationalregnskabsperspektiv«. iii) Følgende led indsættes efter femte led: »— yderligere udvikling af rettidige sociale indikatorer, herunder avancerede teknikker til nowcasting og flashestimater — understøttelse af international udveksling af makroøkonomiske data for at reducere den administrative byrde for producenterne og forbedre tilgængeligheden af sammenlignelige og konsekvente data for brugerne — udvikling og finjustering af aggregerede indikatorer for indkomst og aspekter af velstandsulighed — måling og analyse af ulighed mellem kønnene, herunder lønforskelle«. h) I Mål 2.1.2, andet afsnit, affattes sidste led således: »— tilvejebringelsen og udvidelsen af harmoniserede statistikker om boligpriser for alle medlemsstater.« i) I Mål 2.2.1 affattes andet afsnit således: »Målet skal nås ved hjælp af: — yderligere udvikling af et sammenhængende miljøregnskabssystem, som er opbygget som et »satellitregnskab« til nationalregnskabet, og som indeholder oplysninger om luftforurening, energiforbrug, strømme af naturressourcer, handel med råstoffer, miljøafgifter og miljøbeskyttelsesudgifter, herunder eventuelt også grøn vækst og offentlige grønne indkøb — yderligere udvikling af eksperimentelle økosystemregnskaber, som kan gøre det muligt at anvende eksisterende data, herunder datasæt, der er udarbejdet af EU-institutioner, -organer, -kontorer eller -agenturer, som led i et langsigtet dataintegrationsinitiativ — yderligere udviklingsarbejde med henblik på bedre udnyttelse af eksisterende dataindsamlinger til klimarelaterede statistikker og — yderligere udvikling af indikatorer, der måler miljømæssige »fodaftryk« på basis af eksisterende data.« j) I Mål 3.1.1 foretages følgende ændringer: i) Første afsnit affattes således: »At forbedre effektiviteten i de statistiske produktionsprocesser. I overensstemmelse med dagsordenen for bedre regulering er det nødvendigt at strømline lovgivningen vedrørende søjlen for erhvervsstatistikker. I den forbindelse bør der tages behørigt hensyn til de begrænsede ressourcer, der er til rådighed for producenterne, og den overordnede byrde for respondenterne i overensstemmelse med Kommissionens program for målrettet og effektiv regulering (REFIT). At tilvejebringe statistik af høj kvalitet om kerneområder, hvor virksomhederne er i centrum, f.eks. virksomhedsstatistik, konjunkturindikatorer, investeringer i menneskelige ressourcer og kompetencer, internationale transaktioner, globalisering, overvågning af det indre marked, forskning, udvikling og innovation og turisme. Det er særlig vigtigt, at der foreligger data om industri- og servicesektorer med høj værditilvækst, navnlig inden for grøn økonomi, digital økonomi, deleøkonomi, den sundhedsrelaterede, den uddannelsesrelaterede og den sociale økonomi.« ii) Andet afsnit, første led, affattes således: »— genanvendelsen af data i det statistiske system og i samfundet, oprettelsen af en fælles retlig ramme for erhvervsstatistikker og indførelsen af en fælles infrastruktur og fælles værktøjer«. k) I Mål 3.2.1 foretages følgende ændringer: i) Første afsnit affattes således: »At tilvejebringe statistikker om de vigtigste områder inden for socialpolitikken, hvor borgeren er i centrum, f.eks. trivsel, bæredygtighed, social samhørighed, fattigdom, uligheder, demografiske udfordringer, navnlig befolkningens aldring, affolkning, geografisk spredning af befolkningen og migration, arbejdsmarkedet, uddannelse, herunder undervisning af børn, voksenuddannelse, erhvervsuddannelse og unges læringsmobilitet, kultur, fysisk aktivitet, livskvalitet, sikkerhed, sundhed, handicap, forbrug, fri bevægelighed og det indre marked, unges mobilitet, teknologisk innovation og ny livsstil. Hvor det er hensigtsmæssigt, kønsopdeles disse statistikker for grupper, der er af særlig interesse for socialpolitiske beslutningstagere. Prioriteringer opstilles i overensstemmelse med artikel 6. I overensstemmelse med dagsordenen for bedre regulering er det nødvendigt at strømline lovgivningen vedrørende søjlen for socialstatistikker. I den forbindelse bør der tages behørigt hensyn til de begrænsede ressourcer, producenterne har til rådighed, og til den samlede byrde for respondenterne i overensstemmelse med REFIT.« ii) Andet afsnit, fjerde led, affattes således: »— tilvejebringelsen af statistikker over indkomstuligheder med indikatorer som f.eks. Gini-indekset og udarbejdelsen af øverste deciler for indkomstfordeling, så der kan fremskaffes en sammenlignelig national primær indikator, samt data vedrørende uligheder i adgangen til basale varer og tjenesteydelser«. iii) Andet afsnit, syvende led, erstattes af følgende: »— gennemførelsen af aktioner i arbejdsprogrammet for mainstreaming af migrationsstatistik under hensyntagen til nye udfordringer, navnlig internationale udviklinger — tilvejebringelsen af befolkningsfremskrivninger og årlige opdateringer heraf — udviklingen af omfattende indikatorer for situationen for migranter i Unionen — yderligere samarbejde med specialiserede organer og organisationer vedrørende situationen for flygtninge — udviklingen af en metode til frivillig undersøgelse af kønsbaseret vold, i samarbejde med de europæiske institutioner, organer, kontorer og agenturer, der arbejder på dette område — indførelsen af et fælles retsgrundlag for socialstatistikker og skabelsen af en fælles infrastruktur og fælles værktøjer«. l) I punkt 3.3. Geospatiale, miljømæssige, landbrugsmæssige og andre sektorspecifikke statistikker, affattes tredje afsnit således: »Landbrug vil fortsat være et vigtigt politikområde for Unionen. Den fælles landbrugspolitik understreger nødvendigheden af en holdbar fødevareproduktion, bæredygtig forvaltning af naturressourcer og klimatiltag samt en afbalanceret territorial udvikling, hvilket er denne politiks vigtigste mål. Der vil blive lagt vægt på miljøspørgsmål, biodiversitet/økosystemer, økonomiske spørgsmål, sundhed og sikkerhed og sociale aspekter.« m) I Mål 3.3.1 foretages følgende ændringer: i) Første afsnit affattes således: »At understøtte evidensbaseret politikudformning via mere fleksibel og øget anvendelse af geodata kombineret med sociale, territoriale, økonomiske og miljømæssige statistikker for regioner, regionaltypologier, byer og urbaniseringsgraden.« ii) I andet afsnit tilføjes følgende to led: »— gennemførelse af statistik over arealanvendelse og arealdække — koordinering af statistiske data for regioner, byer og territorialtypologier.« n) I Mål 3.3.3 foretages følgende ændringer: i) Følgende afsnit indsættes efter første afsnit: »I overensstemmelse med Kommissionens prioritet vedrørende den europæiske energiunion og i så vid udstrækning som muligt baseret på eksisterende data vil der være et særligt fokus på statistikker om energiforbrug, energieffektivitet, vedvarende energikilder, energiafhængighed, energifattigdomsaspekter og forsyningssikkerhed og den cirkulære økonomi. Energistatistikker vil desuden skulle understøtte 2030-rammen for klima- og energi, der har til formål at skabe større konkurrenceevne, sikkerhed og mere bæredygtighed i Unionens økonomi og energisystem.« ii) Følgende led tilføjes i andet afsnit: »— energiafhængighed og forsyningssikkerhed.« o) I Mål 3.3.4 foretages følgende ændringer: i) Første afsnit affattes således: »At tilvejebringe landbrugs-, fiskeri- og skovbrugsstatistik til udvikling og overvågning af den fælles landbrugs- og fiskeripolitik til realisering af vigtige EU-strategimål vedrørende bæredygtighed samt udvikling af landdistrikterne ved at udføre regelmæssige aktiviteter i forbindelse med udvikling, produktion og formidling af statistikker. I overensstemmelse med dagsordenen for bedre regulering er det nødvendigt at strømline lovgivningen vedrørende landbrugsstatistikker. I den forbindelse bør der tages behørigt hensyn til de begrænsede ressourcer, producenterne har til rådighed, og den samlede byrde for respondenterne i overensstemmelse REFIT.« ii) I andet afsnit tilføjes følgende led: »— udarbejdelsen og gennemførelsen af landbrugstællingen for 2020 — indførelsen af et fælles retsgrundlag for landbrugsstatistikker og skabelsen af en fælles infrastruktur og fælles værktøjer.«