++++

FEMTE FORSKNINGSPROGRAM VEDROERENDE ARBEJDSHYGIEJNE I MINERNE

I . INDLEDNING

De fjerde forskningsprogram vedroerende arbejdshygiejne i minerne indledtes i 1978 , og de sidste projekter , der ydes finansiel stoette til , afsluttes i 1983 . Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber har til dette program ydet stoette paa i alt 7 mio ECU over en periode paa fem aar ( 1 ) .

Siden 1957 er der ydet finansiel stoette , fordelt paa fire paa hinanden foelgende fleraarige programmer , paa i alt 19 900 000 ECU til projekter vedroerende sundhedsforhold i minerne omfattende stoevkontrol , bekaempelse af giftige gasser , forbedring af klimaforhold samt undersoegelse af visse problemer i forbindelse med stoejdaempning og endvidere forbedring af sigtbarheden i underjordiske miner .

Med de midler , der var afsat til det fjerde program , har der kunnet ydes finansiel stoette til 52 forskningsprojekter , hvoraf flere er udfoert paa faellesskabsbasis , dvs . at flere institutter har samarbejdet om et projekt vedroerende et emne , man i forvejen var blevet enige om ( 2 ) .

II . TIDLIGERE FORSKNING

Ved en gennemgang af afviklingen af det netop afsluttede fjerde forskningsprogram konstaterer man , at 58,6 % af de finansielle bidrag er anvendt til arbejdet i forbindelse med stoevkontrol ( 45,3 % til kontrol paa selve brydningsstedet og 13,3 % paa andre steder ) 26 % til forskning i miljoefaktorer og epidemiologi , 10,9 % til undersoegelse af problemer i forbindelse med overvaagning af arbejdsmiljoeet ( maalinger og maaleteknik ) og 4,4 % til undersoegelse af sundhedsforholdene i jernmalmminer .

Denne fordeling er et klart bevis paa programmets afgjort praktiske karakter .

1 . Tekniske metoder i forbindelse med kontrol af arbejdsmiljoeet

Den tekniske udvikling , der har fundet sted i forbindelse med de arbejdsmetoder og det materiel , der anvendes i minerne , har isaer foert til en meget staerk koncentration af brydningen , tillige med en foroegelse af produktionen i de enkelte produktionsenheder og en bedre udnyttelse af maskinerne , hvilket betyder , at der maa stilles stoerre krav til forureningsbekaempelsen . I visse kulfelter brydes der desuden i stadig dybereliggende lag , hvilket har til foelge , at ventilationsforholdene bliver vanskeligere , og at der kraeves mere avancerede luftkonditioneringssystemer paa arbejdsstederne . Denne udvikling kan ikke betragtes som afsluttet . I virkeligheden har den betydning for alt arbejde under jorden og i saerdeleshed for alle manoevrer , der medfoerer dannelse af stoev og anden forurening .

Det aktive arbejde med stoevkontrol har isaer vaeret koncentreret om brydningsrum og minegange , hvor man har soegt at afpasse metoderne efter brydningsbehovet og udnytte de tekniske hjaelpemidler bedst muligt .

Bedre systemer til vandindfoering i kullagene samt teknisk tilpasning af kulknusere og omladningssteder har vaeret genstand for flere undersoegelser . I saerdeleshed skal naevnes de bestraebelser , der er gjort , for at faa brydningsmaskinerne paamonteret tromler og mejsler af en saadan form , at der dannes saa lidt findelt materiale som muligt , og brydningen gaar lettere , fordi man kan vaelge den for tromlerne og fremkoerslen mest hensigtsmaessige hastighed .

Forskningen vedroerende vandindfoering i kullagene er blevet viderefoert . Man har forsoegt at anvende denne teknik med indfoeringspunkt et andet sted end i brydningsrummet . Metoderne og materiellet til vandindfoering gennem lange parallelle huller ved brydningsfronten er blevet yderligere forbedret ; det er konstateret , at forudgaaende fjernstyret vandinfoering er effektiv . Der er stadig vanskeligheder med vandindfoering i brydningsfronter i strygningsretningen , fordi der endnu ikke har kunnet findes nogen tilfredsstillende teknisk loesning paa kombinationen af brydning og vandindfoering ; grunden hertil er den hurtige udvikling , der er sket , og manglende tid .

Man har heller ikke hidtil fundet nogen tilfredsstillende loesning med hensyn til stoevsamlere paa de kombinerede udvindings - og laessemaskiner , hovedsagelig paa grund af pladsmangelen . Man har soegt at videreudvikle teknikken til stoevbinding ved hjaelp af vand , nemlig ved sprinkler - eller overrislingsanlaeg .

Reguleringen af vandtilfoerslen er blevet bedre gennem anvendelse af pumper af ny konstruktion , og trykkene er sat op . Man undersoeger endvidere forholdene omkring automatisk rensning af filtre og sprinkleranlaeg under brydningen .

Da vandindholdet i raakul ikke maa vaere uforholdsmaessigt hoejt , har det vaeret noedvendigt at udvikle en sprinklermetode , der kan justeres efter de brudte kulmaengder samtidig med , at alle sprinkleranlaeggets muligheder udnyttes fuldt ud .

Dette forhold goer sig ogsaa gaeldende for saa vidt angaar arbejdet med kulplove og arbejdet i transportgallerierne .

Med hensyn til brydning ved kulplov er der opnaaet gode resultater med et hoejfrekvent , elektronisk sender/modtager-system som en af metoderne til styring af sprinkleranlaeg .

Hvad angaar transporten har man i undersoegelserne koncentreret sig om omladningssteder mellem brydningsfront og galleri . For transportoerernes vedkommende er det navnlig spoergsmaalet om beskyttelsesbeklaedning paa omladningsstederne , der kraever en loesning , i betragtning af den uafbrudte fremfoersel af materiale . Det idéelle ville vaere , om man kunne finde en sprinklerteknik , der var justeret efter de transporterede ladningers maengde .

Der er foretaget indgaaende undersoegelser i forbindelse med stoevkontrol paa steder med hydrauliske stoettepiller . De foreslaaede sprinkleranlaeg samt stoevudsugningsteknikken har endnu ikke foert til loesninger , der kan anvendes overalt .

Der er gjort forsoeg med en hy metode til stoevkontrol i brydningsrummene , den saakaldte stoevudskillelsesmetode . Den giver mulighed for at reducere stoevmaengden paa arbejdsstederne ved brydningsfronten og at rense luften for stoev ved frontens yderpunkt ved , at man regulerer de stoevholdige luftstroemme i bortrydnings - og brydningszonen . Den rensede luftstroem fra stoevudsugeren er velegnet til brug ved ventilation af galleriernes front , og den forhindrer stoevet i at aflejre sig i gallerierne ved brydningsfronten . Der skal foretages yderligere forsoeg baade nede i minerne og paa modeller .

Ved hjaelp af stoevsamlingsteknikken har man kunnet nedsaette stoevkoncentrationerne rundt om maskiner til drivning af minegange i kullagene . Imidlertid er der den ulempe ved udsugningsaggregaterne , at de er for store . Man har fremmet forskningen i filtermaterialet for derved at finde en bedre metode til udluftning og rensning . Ved hjaelp af trykkabiner , hvori der cirkulerer filtreret luft , er arbejdsforholdene ( stoev , stoej , temperatur ) i forbindelse med selvstyrende maskiner ( jumbo - " continuous miner " ) blevet bedre .

Der maa konstrueres mindre udsugningsaggregater med stor effektivitet , hvis stoevsamlingsteknikken skal kunne anvendes i forbindelse med mobile maskiner og andet udstyr i brydningsrum , i haeldende gange , der gaar nedefra og opefter , paa kulknusere og paa omladningssteder .

Der goeres fortsat forsoeg med anvendelse af koelevand til at daempe stoevet , saaledes at koncentrationen af fint stoev og den omgivende temperatur bliver lavere , og resultaterne er lovende .

Endvidere skal naevnes et forskningsprojekt paa faellesskabsplan , der gaar ud paa at vurdere tilsaetningsstoffers effektivitet . Anvendelsen af disse stoffer har , skoent man har forsket intensivt paa dette omraade , hidtil ikke foert til nogen resultater af afgoerende betydning for stoevbinding ved hjaelp af sprinkleranlaeg .

2 . Overvaagning af arbejdsmiljoeet

Takket vaere en omfattende faellesskabsforskning vedroerende de stoevmaalingsmetoder og -instrumenter , der anvendes i de forskellige medlemslande , er det lykkedes at finde et grundlag for sammenligning af de maalte stoevholdighedsvaerdier . Endvidere har man gennem dette arbejde faaet meget vigtige oplysninger om klassificering af miner paa grundlag af stoevholdigheden . Det fremgaar heraf , at den nuvaerende klassificering sikrer arbejderne naesten den samme beskyttelse i alle medlemsstater .

Biologiske overvejelser har foert til udvikling og afproevning af instrumenter til maaling af svaevestoevs granulering ( kaskadeimpaktor ) .

Videreudviklingen af optiske maaleinstrumenter med oejeblikkeligt svar har foert til konstruktion af et baerbart instrument . Naar det forbindes med en kurveskriver , kan man faa tidsvariationskurver over stoevkoncentrationen . Instrumentet er konstrueret til direkte at angive gennemsnit beregnet over en lang periode ; det vil derfor kunne supplere de oplysninger , der faas ved hjaelp af de gravimetriske maaleinstrumenter .

I denne forbindelse kan naevnes , at de integrerende maaleinstrumenter Simslin II og TM digital har vaeret afproevet gennem lang tid i Faellesskabets miner , og derved har man faaet et godt kendskab til disse instrumenters muligheder i praksis .

Der er ogsaa udfoert andet arbejde med det formaal at forkorte den tid , der medgaar til rutinemaalinger af koncentrationen af respirabelt stoev .

3 . Miljoefaktorer og sundheden

Den meget omfattende faellesskabsforskning , der har fundet sted i fire faellesskabslande , er nu afsluttet , og man har derigennem faaet stor viden til brug ved fastslaaelse af minestoevkomponenternes fibrosefremkaldende egenskaber . Det skal erindres , at nogle udvalgte miner ( seks i hvert land , fem i Det forenede Kongerige ) havde leveret proever af stoev , som i egentlig forstand var frigjort og opfanget , og ikke blot stoev , der var frigjort ved formaling eller opsamling . Dette stoev blev analyseret efter en aftalt metode , og man fik derved kendskab til dets karakteristiske egenskaber og mineralogiske sammensaetning . Der blev foretaget cytotoksiske forsoeg , og vaevsskaderne blev undersoegt . Endnu mangler den statistiske analyse , hvoraf sammenhaengen mellem undersoegelsesresultaterne og den egentlige epidemiologi vil fremgaa . Dette forskningsarbejde skulle bidrage til at sikre , at foranstaltningerne til forebyggelse af pneumokoniose bliver saa effektive som muligt gennem anvendelse af teknikken og gennem arbejdets tilrettelaeggelse .

I oejeblikket vurderer alle medlemsstaterne stoevekspositionen paa grundlag af gravimetriske maalevaerdier . Man kan saaledes ud fra epidemiologiske kriterer bedoemme den samlede risikos omfang paa grundlag af graensevaerdier for stoevkoncentrationen , stoevets mineralindhold og ud fra ekspositionsvarigheden . Udviklingen af en pneumokoniose kan imidlertid variere efter individ og efter distrikt , men man har endnu ikke fundet nogen tilfredsstillende forklaring paa dette forhold . Dette skulle faellesskabsforskningen kunne raade bod paa .

Endvidere skal naevnes det arbejde , der udfoeres for at faa undersoegt forholdet mellem kronisk bronkitis og stoev , og ligeledes en analyse af , hvilken betydning roeg fra spraengstoffer og udstoedningsgasser fra dieselmotorerer har , skoent koncentrationen af disse forureningsstoffer i kulminer i almindelighed er langt lavere end farlighedsgraensen .

Som et supplement til det arbejde , der igennem lang tid er gjort som led i ergonomiforskningen , gennemfoeres der i oejeblikket nogle undersoegelser af stoej paa saerlige steder i minen .

III . PROGRAMMET

1 . Generelt

Forbedringen af minearbejdernes sundhedstilstand igennem de seneste aar er sikkert et resultat af de stadige bestraebelser , der goeres for at bekaempe stoevfaren med tekniske midler , og Faellesskabets forskellige forskningspogrammer er etaper paa vejen hertil . Det ville imidlertid vaere forkert at paastaa , at sundhedstilstanden i minerne nu har naaet et tilfredsstillende niveau . Pneumokonioseendemien er ganske vist ikke laengere saa voldsom som foer , men den giver stadig vaek anledning til stor bekymring i forbindelse med arbejdshygiejne .

Der maa overalt udvises agtpaagivenhed og goeres en stadig indsats , der i hoej grad skal baseres paa praktisk arbejde . Programmet maa tilpasses de nye forhold i minedriften saasom brydning i kullag i store dybder , mekaniseringen af brydningen og skaeretromlers arbejde i klippelag , udbredt anvendelse af mekaniseret afstivning , anvendelse af kulknusere , mekanisk drivning af minegange osv .

Programmet bliver mere effektivt , hvis man udnytter tidligere erfaringer og koordinerer forskningsindsatsen i et faellesskabssamarbejde .

Problemerne er naesten de samme for alle minedistrikter , og sammen med forskningen kan en udveksling af erfaringer bidrage til , at teknikken bliver bedre .

Stoevkontrol er stadig programmets hovedformaal og vil ligesom hidtil stadig kraeve den stoerste indsats . Der er nemlig paa grund af den teknologiske udvikling opstaaet nye problemer i forbindelse med endemien . I programmet indgaar imidlertid ogsaa bekaempelse af anden luftforurening i minerne , bl.a . forurening ved roeg fra spraengninger og anvendelse af dieselmotormaskiner .

Nogle af problemerne i forbindelse med stoejdaempning i underjordiske grubeanlaeg kan ogsaa tages op inden for rammerne af dette program , men de maa ikke prioriteres hoejere end problemerne i forbindelse med stoevkontrol .

Der boer goeres en stor indsats for , at man lige fra tegnebraedtstadiet taenker paa , at maskinerne skal vaere forsynet med stoevudsugningssystemer , og for , at der i almindelighed tages hensyn til samtlige sundhedsforhold ( stoev , klima , stoej ) .

Forskningsemnerne er underopdelt paa saedvanlig vis : teknisk kontrol med stoev og andre forureningsstoffer i minerne , stoevmaaling og bestemmelser af stoevets egenskaber , penumokoniose og miljoefaktorre samt diverse problemer . Paa grundlag af denne underopdeling kan arbejdet jaevnfoeres med aktiviteterne under de tidligere programmer , og man ser saaledes en ensartethed og kontinuitet i arbejdet . Ud over kontrollen med forureningsstofferne kommer herved yderligere teknikken til , hvorigennem man kan faa et reelt kendskab til disse stoffer , samt det epidemiologiske arbejde , som er grundlaget for den generelle forebyggelsespolitik .

2 . Tekniske metoder til forureningsbekaempelse

De metoder , der er genstand for forskning vedroerende stoev , er dem , der anvendes i forbindelse med kuludvinding under jorden ( langvaegsbrydning , ru - eller magasinbrydning , hvor adskillelserne bestaar af stoettepiller , horisontale lag , haeldende lag , sorteringspladser osv . ) , men de naermere omstaendigheder ved denne form for brydning er ofte forskellige og afhaengig af kulforekomsternes saerlige karakter . Ved vanskelige brydningsforhold kraeves der specielle bekaempningsmetoder .

Det er en vigtig faktor i forskningen , at stoevudsugningsanordningerne skal kunne arbejde paalideligt , og at metoderne skal kunne accepteres uden vanskelighed af personalet . Ligeledes er det vigtigt at tage hensyn til vekselvirkningen mellem de tekniske metoder til stoevkontrol og andre miljoefaktorer som f.eks . grubegas , varme og fugtighed samt den stoej , de tekniske forebyggelsesmidler frembringer ( f.eks . ventilatorer nede i minen ) .

Foelgende omraader indgaar i programmet :

1 ) AEndring af brydningsmaskinerne og deres funktionsmaade med henblik paa at formindske stoevdannelsen .

2 ) Forbedring af de tekniske stoevbindingsmetoder ved indfoering af vand , herunder metoder til regulering af vandtilfoerslen . I dette arbejde maa der noedvendigvis tages hensyn til de forskellige maskintypers saerlige beskaffenhed : skrammemaskiner og kulplove giver jo nemlig ikke anledning til samme problemer .

Yderligere boer der soeges metoder , hvorved der opnaas samme eller stoerre effektivitet ved anvendelse af ringere maengder vand , for hvis der anvendes for meget vand , kan der opstaa problemer baade i oparbejdningsinstallationerne og i luften i minerne . Anvendelse af koelevand til stoevbinding frembyder fordele , som der boer goeres naermere rede for med hensyn til en forbedring af arbejdsvilkaarene .

3 ) Undersoegelse af mulighederne for at udvikle og anvende stoevsamlingsteknikken , dvs . at tilvejebringe og gennemproeve apparater og installationer , hvormed svaevestoev kan tilbageholdes og ledes ind i udsugningsaggregater .

Hvis denne teknik skal udnyttes bedre , maa metoderne til luftens udledning og rensning gennem udsugningsaggregater videreudvikles , saaledes at installationen goeres mindre samtidig med , at den maengde luft , der skal renses , oeges . Denne videreudvikling er af saerlig stor betydning , hvis man vil anvende denne stoevudsugningsmetode paa mobile maskiner , der anvendes til arbejdet i brydningsrum eller ved drivning af gallerier eller i umiddelbar naerhed af saadanne arbejdspladser , f.eks . i nicher .

Det er ogsaa noedvendigt , at der konstrueres anlaeg af mindre omfang til rensning af store maengder luft ved brydningsfronterne .

Forskningen boer koncentreres om systemer til udskilning og binding af stoev baade ved hjaelp af sprinkleranlaeg og toeranlaeg . Stoevudsugningssystemer , hvortil anvendes vanddrevne udsugningsroer , og som er indbygget i skrammemaskinen , ser ud til at kunne blive saerlig effektive . Man boer ogsaa vaere opmaerksom paa de virkninger , anvendelsen af lignende systemer kan faa paa grubegasmaengden .

Man kunne ogsaa forbedre indretningen af kontrolstationer , f.eks . ved at tilfoere dem frisk luft , til styring af maskiner til drivning af minegange eller til selektiv brydning .

Generelt kan personalet lettere beskyttes , hvis maskinerne ved hjaelp af fjernstyring og fjernovervaagningssystemer arbejder laengere borte .

4 ) Teknikken i forbindelse med vandindfoering i kullagen boer forbedres .

5 ) Fortsat forskning i metoder til udskilning af luftstroemmerne baade af aerodynamisk og fysisk vej langs maskiners og personales bevaegelsesbaner ved brydningsfronterne , saaledes at arbejderne her udsaettes mindre for stoev . Anvendelsen af denne teknik hoerer sammen med rensning af luften , naar den sendes tilbage fra brydningsfronten .

6 ) Fortsat forskning vedroerende stoevproblemerne i forbindelse med mekanisk afstivning . De stoevkoncentrationer , der opstaar ved afstivningernes bevaegelse , kan udgoere en betydelig del af stoevet ved brydningsfronten .

7 ) Fortsatte undersoegelser af de virkninger , som en lokal forhoejelse af lufthastigheden kan have paa stoevet . Forskning i , hvad der sker med stoev og andre giftige stoffer i ventilationssystemet ; luftstroemmen oeges , fordi grubeanlaeggene bliver dybere og dybere , og lufthastigheden naar visse steder op paa meget hoeje vaerdier . Saadanne undersoegelser kan udfoeres paa modeller , proevebaenke eller i selve minen .

8 ) Forskning vedroerende den bedst mulige udnyttelse af de individuelle stoevbeskyttelsesmidler paa forskellige steder i minen og for forskellige grupper af mennesker . Forskning i tekniske metoder til tilfoersel af ren luft til arbejdsstederne .

9 ) I de traditionelle ventilationsanlaeg bliver forureningskilderne ( stoev , grubegas , varme , ... ) moedt i serier af ventilationsstroemme fra luftindgangen , hvor bortrydningsinstallationerne findes , og helt ind til forreste punkt af brydningsfronten . Man kunne faa bedre arbejdshygiejne og sundhedsforhold , hvis man anbragte ventilationssystemmet anderledes ( f.eks . nedadgaaende ventilation ) ; man maa vurdere fordele og ulemper ved de forskellige loesninger for at kunne traeffe det rigtig valg .

3 . Maaling af stoev og bestemmelse af dets karakteristiske egenskaber

Med de i oejeblikket mest anvendte stoevmaalingsinstrumenter kan man maale koncentrationen af respirabelt stoev paa et bestemt sted . Der boer gennemfoeres forskning i eller videreudvikling af maaleinstrumenter til kontinuerlig maaling af stoevniveauet samt til momentane korttidsmaalinger , som kan vaere et supplement til de oplysninger , der faas ved de gaengse metoder . Man vil saaledes kunne foere kontrol med udviklingen i stoevdannelsen i min * og lave kort over stoevfordelingen .

Det ville vaere hensigtsmaessigt , om man kunne supplere disse maaleinstrumenter med instrumenter , der kunne maale , hvilke maengder stoev de mennesker , der bevaeger sig fra sted til sted i minen , hver isaer udsaettes for . Man maa ogsaa undersoege stoevpartiklernes granulometriske fordeling , fordi det maaske ikke er tilstraekkeligt til undersoegelse af de forskellige kullejers specielle giftighed at foretage en samlet vurdering af en enkelt kategori af respirabelt stoev .

I samme forbindelse skal naevnes , at man boer udvikle stoevproeveudtagningsinstrumenter og analysemetoder til bestemmelse af de forskellige stoevarters og de dermed foelgende vaeskeformige og oploeselige urenheders kemiske , fysiske og mineralogiske egenskaber .

Maaling af andre giftige stoffer i luften , f.eks . nitroese gasser og aerosoler , kraever udvikling af let betjenelige maaleapparater , navnlig til grubegasholdige miner .

Udviklingen i produktionsteknikken kraever undersoegelse af en relevant gruppe stoevproever , saaledes at man ved , hvor der skal foretages lokale maalinger af hensyn til stoevkontrollen og til personalets placering .

4 . Pneumokoniose og miljoefaktorer

Gennem undersoegelser , ogsaa epidemiologiske , boer der soeges naermere oplysning om , hvilke virkninger langvarig eksposition for stoev og andre skadelige stoffer har paa luftvejene paa laengere sigt . Der boer fortsat foretages undersoegelser af de forskellige stoevarters fysiske egenskaber og deres sammensaetning , herunder deres saerlige giftighed , for at man kan faa stoerre kendskab til forholdet mellem stoevet paa den ene side og forekomsten af almindelig pneumokoniose og svaer , fremadskridende fibrose paa den anden side .

Det er vigtigt at undersoege forholdet mellem de granulometriske parametre og stoevaflejringen paa forskellige steder i aandedraetssystemet for derved at faa stoerre kendskab til forholdet mellem stoevet og forekomsten af luftvejssygdomme .

Der boer fortsat foretages undersoegelser til nedsaettelse af udviklingen af gas og giftig roeg . Det boer ogsaa undersoeges , om der er en samvirken mellem dels giftig roeg og giftige gasser og dels respirabelt stoev .

5 . Forskning vedroerende stoej og vibrationer

Et programm vedroerende arbejdshygiejne i minerne maa noedvendigvis ogsaa omfatte undersoegelser med henblik paa stoejdaempning baade ved stoejkilden og paa de bestemte arbejdssteder , hvor arbejderne er udsat for stoej . Men naar der stilles forslag i den forbindelse , boer der tages hensyn til , at dette problem kun kan tillaegges en relativ betydning , der vil vaere afhaengig af industriens reelle behov . Man kunne eventuelt udsende opfordringer til at foretage forskning paa dette omraade for derved at faa loest visse sider af beskyttelsesproblemet .

Det er oenskeligt at faa gennemfoert undersoegelser i forbindelse med stoejdaempning ved kilden , stoerre afstand mellem stoejkilde og personale , isolering af personalet eller fjernstyringssystemer tilligemed souomebriske maalinger og maaling af nedsaettelse af hoereevnen hos personalet .

IV . UDFOERELSE AF FORSKNINGSARBEJDET

Det forskningsarbejde , der skal udfoeres som led i programmet , bliver i det store og hele udfoert af faellesskabslandenes mineforskningsinstitutter . Disse institutter , som igennem mange aar har forsket i sundhedsforhold i miner , har udfoert det arbejde , der indgik i det netop afviklede program , og har vist deres evne til at udfoere arbejdet i henhold til det nye program .

Projekterne fordeles mellem de forskellige institutter i henhold til disses faciliteter og deres generelle forskningsomraader , saaledes at programmet kan gennemfoeres med stoerst mulig effektivitet og udbytte .

V . FREMGANGSMAADER

Naar Det raadgivende Udvalg for EKSF har afgivet en positiv udtalelse og Raadet en samstemmende udtalelse om et af Kommissionen toreslaaet forskningsprogram , er det Kommissionens opgave at traeffe bestemmelser om gennemfoerelsen og afholde de for programmets ivaerksaettelse noedvendige konsultationer .

Tre raadgivende udvalg - Forskningsudvalget , Udvalget sammensat af producenter og arbejdstagere vedroerende Arbejdssikkerhed og Arbejdsmedicin samt Udvalget sammensat af Regeringseksperter - raadgiver Kommissionen , naar denne droefter projekternes stoetteberettigelse .

Naar Kommissionen har godkendt projektet , udarbejdes der en kontrakt med en beskrivelse af alle betingelser for projektets gennemfoerelse , bl.a . udarbejdelse af tekniske forskningsrapporter med jaevne mellemrum og af en afsluttende rapport . Disse rapporter gennemgaas af ekspertudvalgene , hvis medlemmer besidder saadanne tekniske kundskaber , at de kan yde relevant raadgivning med hensyn til arbejdets gang og resultaterne af forskningen . Antallet af udvalg og deres medlemmer er begraenset mest muligt . Dette system til fremme af forskningen har vaeret tilfredstillende i forbindelse med de foregaaende forskningsprogrammer , og det foreslaas derfor ogsaa anvendt for dette programs vedkommende .

VI . FORSKNINGSRESULTATER

Medlemmerne af de ovenfor omtalte ekspertudvalg har til opgave at informere om forskningen . De modtager omgaaende alle tekniske forskningsrapporter om de emner , der behandles af deres respektive udvalg . Paa den maade modtager mineindustrierne i Faellesskabets medlemslande meget hurtigt informationerne .

Med henblik paa en formidling til videre kredse af informationerne om det forskningsarbejde , der er udfoert , udgives der korte redegoerelser for forskningsresultaterne og patenterne i Kommissionens publikationer . Der kunne goeres f * oeg med andre formidlingssystemer for herigennem at sikre en hurtigere og bedre information . Hertil kommer , at enhver person eller ethvert organ , som har behov for mere detaljeret information kan efter anmodning faa udfoerlige rapporter om de forskningsprojekter , hvortil der er ydet finansiel stoette . Efter en endt programperiode udarbejdes der en fuldstaendig oversigtsrapport over programmet , som udsendes til vide kredse . Eventuelt afholder Kommissionen informationsmoeder for visse kategorier af minepersonale .

Disse metoder , der er udarbejdet og forbedret gennem aarene , har vist sig at vaere tilfredsstillende , og det foreslaas , at de ogsaa anvendes i forbindelse med dette program vedroerende arbejdshygiejne i minerne .

VII . OEKONOMISKE ASPEKTER OG PROGRAMMETS VARIGHED

Erfaringerne med forvaltningen af de tidligere programmer har vist , at fem aar er nok til gennemfoerelse af et rammeprogram paa det arbejdshygiejniske omraade . Dette program indledes i 1983 . I almindelighed straekker programmets forskningsprojekter sig over to eller tre aar .

Den samlede stoette til programmet fastsaettes i overensstemmelse med de erfaringer , der er gjort under gennemfoerelsen af programmer af samme karakter , og efter en analyse af de forskellige poster , der er opfoert i overslaget over forskningsarbejder , som det har vaeret muligt at foretage paa grundlag af fortloebende finanskontrol efter udloebet af forskningskontrakterne .

Der boer ogsaa tages hensyn til de stadig voksende omkostninger paa forskningsomraadet .

Faellesskabets finansielle stoette maa maksimalt andrage 75 % af de samlede forskningsudgifter , og stoettemodtageren maa selv soerge for den resterende finansiering .

Af hensyn til oekonomien og en god udnyttelse af de faciliteter , der findes i forskningsorganerne , er det ligesom tidligere vigtigt at sikre en rationel fordeling af arbejdet , saaledes at faciliteterne anvendes bedst muligt .

Ud over finansieringen af de egentlige forskningsudgifter , afsaettes der tilstraekkelige midler til daekning af udgifter i tilknytning til programmet .

I administrationsomkostningerne indgaar afholdelse af de til programmets gennemfoerelse noedvendige moeder , rejse - og dagpenge til eksperter og forskere , afholdelse af studie - og informationsmoeder samt offentliggoerelse og formidling af resultaterne af den gennemfoerte forskning .

Alle disse forhold taget i betragtning anslaas den finansielle stoette , der kraeves til gennemfoerelse af et program , der paa hensigtsmaessig vis kan bidrage til bedre arbejdshygiejne i minerne , til 11 000 000 ECU .

VIII . KONKLUSION

Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber ,

- der skoenner det noedvendigt at oege arbejdshygiejnen i minerne ,

- der henviser til de positive og samstemmende udtalelser fra de raadgivende faglige udvalg , regeringsudvalg og videnskabelige udvalg samt til de adspurgte specialinstitutters og -organisationers hensigter med hensyn til forskning .

- under henvisning til artikel 55 i EKSF-traktaten ,

beslutter , at der tildeles 11 000 000 ECU til gennemfoerelse over en periode paa fem aar begyndende i 1983 af et femte forskningsprogram vedroerende arbejdshygiejne i minerne .

( 1 ) EFT nr . C 159 af 5 . 7 . 1978 , s . 2 .

( 2 ) Der findes en oversigt over forskningsresultaterne i foelgende haefter :

- Technical measures of dust prevention and suppression in mines , Report on the results of research in industrial medicine , hygiene and safety ( as of 1 January 1967 ) , Luxembourg 1967 , ( haefte nr . 4194/2/67/1 ) .

- Technical measures of dust prevention and suppression in mines , Mine climate , State of research at 1 January 1968 , Luxembourg 1968 , ( haefte nr . 3890/2/66/1 ) .

- Technical measures of dust prevention and suppression in mines , Synthesis report on research carried out within the framework of the second programme 1964 to 1970 , Luxembourg 1972 , ( haeftet EUR 4851 ) .

- Health in mines , Synthesis report on research in the third programme 1971 to 1976 , 1978 , ( haeftet EUR 5931 ) .

Haefterne blev udgivet efter de enkelte forskningsperioders afslutning . Et haefte , af samme karakter om det 4 , program , er under udarbejdelse og udkommer i 1983 . ( Haefterne foreligger ikke oversat til dansk ) .