RAADETS BESLUTNING af 20 . juni 1989 om et saerprogram for forskning og uddannelse i straalingsbeskyttelse ( 1990-1991 ) for Det Europaeiske Atomenergifaellesskab ( 89/416/Euratom )

RAADET FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABERS HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab, navnlig artikel 7,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 1 ),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg ( 2 ), og

ud fra foelgende betragtninger :

Raadet har ved afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF ( 3 ), aendret ved afgoerelse 88/193/EOEF, Euratom ( 4 ), vedtaget et rammeprogram for Faellesskabets aktiviteter inden for forskning og teknologisk udvikling ( 1987-1991 ), der bl.a . omfatter aktiviteter i forbindelse med straalingsbeskyttelse;

Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg har afgivet positiv udtalelse om Kommissionens programforslag (1990-1991 );

det er i Faellesskabets interesse at udbygge og udvide den viden og de videnskabelige oplysninger, som kraeves til en objektiv undersoegelse af menneskers udsaettelse for straaling og radioaktivitet, af foelgerne af menneskers udsaettelse for straaling og vurdering og behandling af de dermed forbundne risici, saaledes som beskrevet i dokumentet »Faellesskabets forskningsbehov inden for straalingsbeskyttelse i tidsrummet 1990-1994«;

videregaaende uddannelse, videnskabeligt samarbejde og udveksling af videnskabsmaend og videnskabelige oplysninger er alt sammen vigtigt for straalingsbeskyttelsen;

den forskning, som omfattes af denne beslutning, er et passende middel til at udfoere en saadan aktion -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING :

Artikel 1 Det i bilag I beskrevne saerprogram for forskning og uddannelse i straalingsbeskyttelse for Det Europaeiske Atomenergifaellesskab vedtages for et tidsrum paa to aar fra den 1 . januar 1990 .

Artikel 2 De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 21,2 mio ECU, herunder udgifter til et personale paa 28 .

I bilag I angives der en vejledende fordeling af disse midler .

Artikel 3 I bilag II angives de naermere regler for programmets gennemfoerelse samt stoerrelsen af Faellesskabets finansielle bidrag .

Artikel 4 1 . Ved programmets afslutning foretager Kommissionen en vurdering af de opnaaede resultater og aflaegger rapport herom til Europa-Parlamentet og Raadet .

2. Den i stk . 1 naevnte rapport udarbejdes under hensyntagen til de maalsaetninger og kriterier, der er opstillet i bilag III til denne beslutning, og i overensstemmelse med artikel 2, stk . 2, i afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF .

Artikel 5 1 . Kommissionen er ansvarlig for programmets udfoerelse og bistaas ved dets ivaerksaettelse af Det Raadgivende Udvalg for Forvaltning og Koordination i forbindelse med Straalingsbeskyttelse ( CGC ), der er nedsat i henhold til Raadets afgoerelse 84/338/Euratom/EKSF/EOEF af 29 . juni 1984 om strukturer og procedurer ved forvaltning og koordinering af Faellesskabets forsknings -, udviklings - og demonstrationsaktiviteter ( 5 ).

2 . De af Kommissionen indgaaede kontrakter indeholder bestemmelser om de enkelte parters rettigheder og forpligtelser, herunder navnlig aftaler om formidling, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresultaterne .

Artikel 6 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne .

Udfaerdiget i Luxembourg, den 20 . juni 1989 .

Paa Raadets vegne

J . SOLANA MADARIAGA

Formand

( 1 ) EFT nr . C 158 af 26 . 6 . 1989 .

( 2 ) EFT nr . C 158 af 26 . 6 . 1989 .

( 3 ) EFT nr . L 302 af 24 . 10 . 1987, s . 1 .

( 4 ) EFT nr . L 89 af 6 . 4 . 1988, s . 35 .

( 5 ) EFT nr . L 177 af 4. 7 . 1984, s . 25 . BILAG I PROGRAMMETS INDHOLD OG VEJLEDENDE INTERNE FORDELING AF MIDLERNE Vejledende fordeling

af midler,

herunder udgifter

til personale og

administration

( mio ECU )

A .

MENNESKERS UDSAETTELSE FOR STRAALING OG RADIOAKTIVITET

7,4

1 .

Straalingsdosimetri og fortolkning af den

1.1 .

Udvikling og indfoerelse af normer og procedurer i tilknytning til begreberne dosisaekvivalentmaengder for baade intern og ekstern udsaettelse .

1.2 .

Straaling og instrumentering med henblik paa individuel dosimetri og omraadedosimetri .

1.3 .

Afledningen af organdoser og effektiv dosisaekvivalent .

1.4 .

Vurdering af den interne udsaettelse .

2 .

Radionukliders overfoersel til miljoeet og deres opfoersel i det

2.1 .

Radionukliders opfoersel i miljoeet i situationer, der kraever saerlig opmaerksomhed af hensyn til den langsigtede adfaerd eller forholdene efter ulykker .

2.2 .

Naturlig radioaktivitet i miljoeet og dens vej til mennesket .

2.3 .

Virkningen af artsdannelse, kemisk aendring, aendringer af fysisk-kemiske egenskaber og biologiske omdannelse, navnlig med hensyn til :

- langvarige spaltnings - og korrosionsprodukter

- aktinider, tritium, f.eks . reduktionen af hydrogenforbindelser og omdannelse af uorganisk bundet tritium til organisk bundet

- spildevand fra radiofarmaceutika og nuklear medicin .

2.4 .

Tilfaeldigt udloeste radionukliders opfoersel, vurdering af overfoerselsparametrenes paalidelighed og undersoegelser ved hjaelp af forsoeg .

2.5 .

Betydningen af radionukliders tilbageholdelse og udledning i naturlige oekosystemer som skove, heder, moser, marskomraader, soeer og vandloeb og marginal landbrugsjord .

2.6 .

Udvikling af modforanstaltninger, som skal formindske forureningen af miljoeet og forhindre, at den overfoeres til mennesker .

Vejledende fordeling

af midler,

herunder udgifter

til personale og

administration

( mio ECU )

B .

FOELGERNE AF MENNESKERS UDSAETTELSE FOR STRAALING; VURDERING, FOREBYGGELSE OG BEHANDLING AF DISSE FOELGER

7,4

1 .

Straalings stokastiske virkninger

1.1 .

Fortolkning af virkningerne af smaa doser og lave dosishastigheder ved hjaelp af mikrodosimetri .

1.2 .

Behandling og aendring af genetiske skader og individuel radiosensitivitet .

1.3 .

Undersoegelser ved hjaelp af celler, molekyler og forsoegsdyr for at fastslaa risikoen ved straalings stokastiske, somatiske virkninger i forbindelse med smaa doser, lav dosishastighed og straalingens kvalitet .

1.4 .

Vurdering af genetiske risici hos mennesker .

1.5 .

Radionukliders indvirkninger paa maalceller i forbindelse med radionuklidmetabolisme og undersoegelser af radionuklidinduceret kraeft, navnlig lunge -, knogle- og leverkraeft hos biologiske modeller .

2 .

Straalings ikke -stokastiske virkninger

2.1 .

Straalingssyndromer og behandling af dem, naar store dele af legemet er blevet udsat .

2.2 .

Bestraaling og udsaettelse af inkorporerede radionuklider .

2.3 .

Straalingssyndromer og deres behandling efter lokal udsaettelse af hud og subkutane vaev .

2.4 .

Straalingsskader i linsevaev, skjoldbruskvaev og andre vaev, som er vigtige i forbindelse med straalingsbeskyttelse .

3 .

Straalings virkninger paa den levende organismes udvikling .

Vejledende fordeling

af midler,

herunder udgifter

til personale og

administration

( mio ECU )

C .

RISICI I FORBINDELSE MED UDSAETTELSE FOR STRAALING OG BEHANDLING AF DEN

6,4

1 .

Vurdering af menneskers udsaettelse for straaling

1.1 .

Vurdering af forskellige former, hvorunder mennesker udsaettes for straaling, og statistik over dem .

1.2 .

Udsaettelse for naturlig radioaktivitet og vurdering af parametre, som paavirker disse risici .

1.3 .

Sammenlignende vurdering af udsaettelse og risici .

1.4 .

Epidemiologiske undersoegelser hos forskellige befolkningsgrupper .

2 .

Optimering og styring af straalingsbeskyttelsen

2.1 .

Optimering af straalingsbeskyttelsen .

2.2 .

Begraensning af patientens udsaettelse ved medicinsk diagnostiseringsradiologi .

2.3 .

Styring af straalingsbeskyttelsen under normale forhold og i forbindelse med ulykker .

2.4 .

Probabilistisk risikovurdering og tidstro modeller for vurdering af foelgende af tilfaeldige radioaktivitetsudslip og for vurdering af modforanstaltningernes effektivitet og gennemfoerlighed .

I ALT

(¹) 21,2 (¹)

(¹) Heraf ca . 5,87 mio ECU til udgifter til personale og administration .

BILAG II PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE OG STOERRELSEN AF FAELLESSKABETS FINANSIELLE BIDRAG Programmet bestaar af aktiviteter, der udfoeres ved hjaelp af forskningskontrakter med omkostningsdeling, som indgaas med kompetente offentlige eller private forskningsinstitutter i medlemsstaterne .

Ud over forskningskontrakter med omkostningsdeling kan programmet ligeledes gennemfoeres ved hjaelp af forskningsaftaler og koordinerende aktioner . Der vil blive lagt saerlig vaegt paa tilskud til uddannelse og til fremme af geografisk mobilitet . Saadanne kontrakter og tilskud skal, hvor dette er hensigtsmaessigt, tildeles efter en udvaelgelsesprocedure paa grundlag af indkaldelser af forslag, der offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .

Deltagere i forskningskontrakter med omkostningsdeling kan vaere tilknyttet offentlige eller private forskningsinstitutter, herunder universiteter i medlemsstaterne. Det forventes, at enhver kontrahent yder et betydningsfuldt bidrag til projekterne . Kontrahenten forventes at afholde en betydelig del af udgifterne, hvoraf 50 % normalt afholdes af Faellesskabet . Naar universiteter og lignende institutioner udfoerer projekter, kan Faellesskabet subsidiaert afholde indtil 100 % af de hermed forbundne ekstraudgifter .

Forskningsprojekter med omkostningsdeling skal som hovedregel udfoeres af deltagere fra mere end en medlemsstat .

Kommissionen skal paa alle faellesskabssprog udsende oplysningsmateriale sammen med opfordringen til at deltage i programmet, saaledes at der sikres virksomheder, universiteter og forskningscentre i medlemsstaterne lige muligheder .

De oplysninger, der hidroerer fra gennemfoerelsen af aktiviteterne med omkostningsdeling, skal i lige omfang goeres tilgaengelige for alle medlemsstaterne . Licenser og/eller andre rettigheder, der indroemmes som led i programmet, skal vaere underlagt Faellesskabets normale kontraktvilkaar .

BILAG III MAALSAETNINGER OG EVALUERINGSKRITERIER FOR PROGRAMMET Programmet for straalingsbeskyttelse 1990-1991 udgoer en del af Faellesskabets forskningsbehov inden for straalingsbeskyttelse i tidsrummet 1990-1994, saaledes som beskrevet i Kommissionens meddelelse ( KOM(88 ) 789 endelig udg .), og tager sigte paa ved hjaelp af et europaeisk forskningssamarbejde at tilvejebringe foelgende :

- det videnskabelige grundlag for en fortsat ajourfoering af de »grundlaeggende normer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, der er forbundet med ioniserende straaling«, og et incitament til fortsat udvikling af straalingsbeskyttelsens teorier i alle medlemsstater paa baggrund af den erfaring, der i medlemsstaterne allerede er indhoestet paa omraadet

- den videnskabelige viden, som kraeves til bedoemmelse af de carcinogene og genetiske risici, arbejdstagere og offentlighed udsaettes for i forbindelse med forskellige former for straaling i smaa doser, som har lave dosishastigheder og skyldes naturlige straalingskilder, medicinsk diagnosticeringsradiologi og kernekraftindustri

- metoder, hvormed risikoen i forbindelse med straalingsulykker samt det teoretiske og tekniske grundlag for ivaerksaettelse af modforanstaltninger kan bedoemmes

- de oplysninger, som er noedvendige for at straalingsbeskyttelsens teori og praksis kan udvides som foelge af behov, der opstaar i forbindelse med f.eks . nye anvendelser af straaling inden for medicin og industri

- det objektive, videnskabelige grundlag, der er noedvendigt for at kunne bistaa de nationale myndigheder med at traeffe forsvarlige afgoerelser i forbindelse med drift af kernekraftindustri, udvikling af miljoekriterier for radioaktivitet, optraeden i usaedvanlige katastrofesituationer, og for at kunne give offentligheden objektive oplysninger om risici og fordele

- tilskyndelse og stoette til samarbejde mellem videnskabsmaend og forskningsinstitutter fra forskellige medlemsstater, samt den videregaaende uddannelse, som kraeves for at bevare Faellesskabets kompetence, herunder for en forbedret, alsidig uddannelse af unge videnskabsmaend inden for straalingsbeskyttelse

- effektiv udnyttelse og dokumentering af den viden, der erhverves inden for dette og tidligere faellesskabsprogrammer for straalingsbeskyttelse, som kan bidrage til en bedre almen forstaaelse for videnskabelige spoergsmaal og foere til, at offentligheden informeres bedre herom .

I overensstemmelse med Faellesskabets handlingsplan for evaluering af EF's forsknings - og udviklingsaktiviteter vil uafhaengige eksperter vurdere, i hvilken udstraekning programmet opfylder ovennaevnte maalsaetninger .

Programmets vigtigste evalueringskriterier er foelgende :

- dets tekniske og videnskabelige bidrag til Faellesskabets straalingsbeskyttelsespolitik

- de opnaaede forskningsresultaters relevans for den fortsatte ajourfoering af de »grundlaeggende normer til beskyttelse af befolkningens og arbejdstagernes sundhed mod de farer, der er forbundet med ioniserende straaling« og for straalingsbeskyttelsens teoretiske grundlag og praktiske anvendelse

- arbejdets videnskabelige originalitet, dets relevans for vurderingen af risici, saerlig ved udsaettelse for smaa doser og lave dosishastigheder i forbindelse med naturlige medicinske og menneskefrembragte kilder, og dets bidrag til vurderingen af og kontrollen med risici i forbindelse med straalingsulykker

- hvordan der ved hjaelp af oplysninger fra programmet er blevet udviklet beskyttelsesteorier og -metoder, der har kunnet imoedekomme de behov, som nye straalingsanvendelser har skabt, og hvordan saadanne oplysninger har hjulpet de beroerte nationale myndigheder til at naa frem til forsvarlige afgoerelser vedroerende straalingsbeskyttelse i normale saavel som i katastrofesituationer

- dets betydning for ekspertisens udbredelse

- i hvilken udstraekning programmet har bidraget til samarbejdet mellem laboratorier i medlemsstaterne, fremmet unge videnskabsmaends videregaaende uddannelse og fremmet formidlingen af videnskabelig ekspertise paa straalingsbeskyttelses omraadet

- ledelsens effektivitet

Desuden boer foelgende kriterier, der blev opstillet i forbindelse med 1988-1989 revisionen (;), ogsaa tages i betragtning :

- om programmet har ydet et vaerdifuldt bidrag til udvikling af mere rentable teknikker, der kan forebygge og modvirke de skadelige virkninger af straaling, ikke mindst virkninger, der, i betragtning af Tjernobyl-situationen, kunne taenkes at opstaa i forbindelse med ulykkestilfaelde, naermere betegnet :

- om modellerne for transport gennem luften over store afstande er blevet mere paalidelige

- om data og modeller for overfoersel af radionuklider i foedekaeden er blevet bedre

- om epidemiologiske undersoegelser af de sundhedsmaessige foelger for befolkningen har vist sig gennemfoerlige eller ikke

- om scenarier for de straalingsmaessige foelger af atomulykker forstaas bedre

- om det videnskabelige grundlag for de tilgrundliggende data for afledte katastrofereferenceniveauer er blevet videreudviklet

- om de praktiske modforanstaltninger for landbrugs - og vandmiljoeet, bymiljoeet og den forebyggende medicinske behandling er blevet bedre

- om bedre metoder for kontrol og overvaagning i forbindelse med ulykkestilfaelde er blevet fundet

- om metoderne for behandling og diagnosticering af udsatte personer har udviklet sig .

(;) EFT nr . L 16 af 21 . 1 . 1988, s . 44 .