22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/1 
I 
(Meddelelser) 
KOMMISSION 
FÆLLESSKABETS  KULMARKED  I 1977  — UDSIGTERNE  FOR  1978 
I. OVERSIGT 
1. Kulmarkedet  i 1977 
Efterspørgselen  efter  energi  i Fællesskabet  i 1977  skøn-
nes foreløbigt  kun  at have  ligget  1,1 % over  det tilsva-
rende  tal for året  før,  hovedsagelig  på grund  af en lav 
økonomisk  vækst.  Bevidste  energibesparelser  har også 
spillet  en mindre  rolle.  Det  vil imidlertid  sikkert  blive 
nødvendigt  at korrigere  dette  tal. 
Bidragene  fra naturgas,  atomkraft  og vandkraft  blev  alle 
forøget,  idet disse  kilder  tilsammen  voksede  fra 22 % i 
1976  til 24,6  % i 1977.  Omvendt  faldt  oliens  andel  fra 
55,3 % til 53,7  %, kuls  andel  fra 19,5  % til 18,8  % og 
brunkuls  og tilsvarende  brændselsformers  andel  fra 
3,2 % til 2,9 %. Alt i alt blev  således  i 1977  21,7  % af 
behovet  for energi  i Fællesskabet  dækket  af fast  brænd-
sel sammenholdt  med  22,7  % året  før.  Tabel  1 giver 
detaljerede  tal for de enkelte  lande,  baseret  på skøn  fra 
14. december  1977,  da disse  tal er de eneste  forelig-
gende  ved redaktionens  sluting. Den beskedne  forbedring  for  stålindustrien  i 1976 
vendte  igen  i 1977.  Følgelig  nåede  denne  industris  koks-
forbrug  op på knap  52 mio  tons  eller  6,8 % under  tallet 
for 1976.  Dette  var 16 mio  tons  mindre  end  i 1974, 
hvilket  udgør  et fald  beregnet  i kul på næsten  21 Mtske 
i forhold  til niveauet  i det sidste  år med  et stærkt  stål-
marked. 
Kulforbruget  til elfremstilling  er steget  yderligere  en 
smule  i 1977  efter  et bemærkelsesværdigt  spring  på tæt 
ved 18 % året  før.  Når  man  erindrer,  at der i 1977  til 
forskel  fra 1976  var rigeligt  med  vand  til vandkraft,  og 
at atomkraftens  bidrag  til Fællesskabets  energibehov  er 
steget  betragteligt,  forekommer  kuls  fremgang  inden  for 
elfremstillingen  ret tilfredsstillende.  Set i sammenhæng 
med udformningen  af en energipolitik  for Fællesskabet 
er det mindre  tilfredsstillende,  at ni tiendedele  af de i 
kraftværker  anvendte  121  Mtske  blev  forbrændt  i kun 
tre medlemslande:  Det forenede  Kongerige,  Tyskland  og 
Frankrig. 
Fællesskabets  kulforbrug  blev  i 1977  på omkring  255 
Mtske  (millioner  tons  stenkulækvivalenter)  mod  263 
Mtske  i 1976.  Imidlertid  udgør  hverken  dette  eller  den 
omtalte  aftagende  procent  et fald  i kuls  absolutte  bidrag 
til dækning  af Fællesskabets  energibehov,  såfremt  stål-
industriens  behov  lades  ude  af betragtning.  Tværtimod 
steg kulforbruget  fra 160  Mtske  i 1976  til lidt over  162 
Mtske  sidste  år efter  fradrag  af de kul,  der blev  forbrugt 
i koksværker  og til forskellig  anden  brug  i stålindu-
strien. Fællesskabets  kulproduktion  var i 1977  på omkring  218 
Mtske,  en nedgang  på 9 Mtske  i forhold  til året  før. 
Hovedårsagerne  var de samme  som  gjaldt  for et tilsva-
rende  fald  fra 1975  til 1976:  produktionsindskrænk-
ninger  i Tyskland  som  en reaktion  på markedsvilkårene 
og faldende  produktivitet  i Det forenede  Kongerige.  På 
trods  af disse  ugunstige  forhold  fortsattes  investe-
ringerne  i produktionen  og oparbejdningen  af kul  i 
betydelig  grad  i begge  disse  lande  og i Frankrig. 
Nr. C 118/2 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
FORBRUG  AF  STENKUL STENKULPRODUKTION 
x 106  t SKÆ 
260—EZMZ& (forventet) 
Forbundsrepublikken 
Tyskland 
Det forende 
Kongerige Belgien 
Frankrig Andre 
240 
Boligopvarm. *-«.'.vr-iA  V i-i » v ; —' 
'Z. Eli x 106  t SKÆ 
Koksværker 
60 
Kraftværker 
wm-m 
mmmm liillliiiilliprii 
INFØRSEL  AF STENKUL 
Andre 
I ISydafrika  EI3 
i« ».»i  r~-i 
i0*°o>Australien  1^1 USSR 
Polen 
USA 
X 106tons 
20-
0-* • 
===== 
1976 Æd*  «r~20 "o.«-* PRODUCENTLAGRE 
Stenkul 
Koks 
x 106  tons 
1976 1977  1970 (Forv.) 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/3 
Stigningen  i produktionsomkostningerne  aftog  fortsat  i 
1977,  men  markedsvilkårene  gjorde  det ikke  muligt  at 
dække  disse  ved  tilstrækkeligt  store  prisforhøjelser, 
undtagen  i Det forenede  Kongerige.  Følgelig  er kulindu-
striernes  finansielle  situation  i Tyskland,  Frankrig  og 
Belgien  i årets  løb blevet  forværret,  og deres  behov  for 
statsstøtte  er steget  betydeligt. blemer,  men  kulindustrierne  i de øvrige  medlemsstater 
står over  for voksende  vanskeligheder.  Som  langt  den 
største  producent  af kokskul  og traditionelt  leverandør 
til andre  medlemsstater  er den  tyske  kulindustri  særlig 
kraftigt  påvirket  af afsætningsproblemer,  hvilket  har 
ført til meget  store  lagre  af kul og koks. 
I almindelighed  har  prisforhøjelserne  været  moderate, 
men deres  virkning  på markedet  har  været  sløret  af 
bevægelser  i vekselkurserne.  Medens  kulpriserne  i Tysk-
land således  holdt  sig uændrede  i 1977,  forværredes  den 
konkurrencemæssige  stilling  på grund  af markens  for-
øgede  værdi  i forhold  til de fleste  andre  valutaer,  herun-
der den  amerikanske  dollar.  Omvendt  påvirkede  pris-
forhøjelser  af størrelsesordenen  15 % foretaget  af den 
britiske  kulindustri  ikke  dennes  konkurrenceevne  på 
alvorlig  vis. Ligeledes  har udviklingstendensen  i retning 
af stabile  priser  for kokskul  fra tredjelande  på omkring 
62 $ cif ARA  og for dampkul  på omkring  30—35  $ 
påvirket  forskellige  medlemslande  på forskellig  vis 
afhængig  af deres  valutaers  bevægelser  i forhold  til 
dollaren. 
Samhandelen  inden  for Fællesskabet  steg  med  omkring 
6 % i 1977  og indførselen  fra tredjelande  med  omkring 
2 %. Som  tredjelandsleverandører  bevarede  Polen  og 
USA  henholdsvis  første-  og andenpladsen,  men  deres 
overvægt  er svindende  på grund  af stigende  leverancer 
fra Australien  og Sydafrika.  Frankrigs  og Italiens  stilling 
— i den  rækkefølge  — som  de største  importører  er 
ikke blevet  ændret,  hvilket  også  gælder  den  andel  på 
omkring  50 % af indførselen  fra tredjelande,  der går til 
kraftværker,  mens  resten  går til stålindustrien  og andre 
markeder. 
Da situationen  inden  for stålindustrien  kun  har ændret 
sig lidt  i de forløbne  tre år, beløber  den  kumulative 
nedsættelse  af kulforbruget  i denne  industri  igennem 
hele tidsrummet  sig til omkring  60 Mtske.  Skønt  det 
ekstra  forbrug  af kul til elfremstilling  i det samme  tids-
rum ialt  er på omkring  31 Mtske,  har billigere  forsy-
ninger  af dampkul  fra tredjelande  gjort  det særdeles 
vanskeligt  for Fællesskabets  kulindustri  af afsætte  sit 
overskud  på dette  udvidede  marked  undtagen  i ly af 
nationale  støtteordninger. 
Fællesskabets  kulindustri  står  således  over  for voksende 
afsætnings-  og oplageringsproblemer  som  følge  af det 
svigtende  kokskulmarked,  sammenholdt  med  et kun 
udbetydeligt  fald  i indførselen  af kokskul  fra tredjelande 
og ringe  fremgang  på området  elfremstilling. 2. Udsigter  for kulmarkedet  for 1978 
Den beskedne  stigning  i den  økonomiske  aktivitet,  der 
forventes  i Fællesskabet  i 1978,  vil næppe  føre  til en til-
strækkelig  stor  forøgelse  i anlæggenes  udnyttelsesgrad 
til i rimelig  grad  at tilskynde  til en stigning  i investe-
ringerne. 
Følgelig  kan der ikke  forventes  nogen  stigning  af betyd-
ning i efterspørgselen  efter  kul og koks  fra stålindustri-
ens side.  Medmindre  investeringsklimaet  bedres  i årets 
anden  halvdel  vil dette  marked  sandsynligvis  stagnere  i 
1978. 
På den anden  side  antyder  prognoserne,  at kulforbruget 
til elfremstilling  vil vokse  yderligere  og sandsynligvis  en 
smule  hurtigere  end  i 1977  for at nå op på 127  Mtske 
for Fællesskabet.  Det forventes,  at denne  vækst  vil blive 
ledsaget  af to i høj grad  ønskelige  tendenser,  nemlig  en 
svag stigning  i kulfyringen  andre  steder  end i de vigtig-
ste kulproducerende  medlemslande  og en stigning  i sal-
get Fællesskabets  lande  imellem  af kul til kraftværker. 
Omfanget  af det første  forhold  vil hovedsagelig  blive 
bestemt  af tekniske  forhold,  mens  prisspørgsmålet  vil 
have  en tendens  til at udøve  en afgørende  indflydelse  på 
det andet. 
Der kan  ikke  regnes  med  nogle  kendelige  ændringer  i 
det industrielle  marked  i almindelighed,  medmindre 
nogle  yderligere  omstillinger  til kulfyring  inden  for 
cementindustrien  måtte  finde  sted.  Husholdningssekto-
ren må forventes  fortsat  at skrumpe  ind. 
Fællesskabets  kulproduktion  i 1978  er foreløbig  blevet 
anslået  til omkring  det samme  niveau  som  i 1977  under 
to betydningsfulde  forudsætninger.  Disse  er, at produk-
tionen  i Ruhr-distriktet  bevidst  vil blive  begrænset  til sit 
1977-niveau,  og at indførelsen  af produktivitetspræmier 
i den  britiske  kulindustri  ikke  vil bevirke  andet  end  et 
stop af den  nedadgående  tendens  i produktionen  igen-
nem de seneste  år. 
Lavere  britiske  produktionsomkostninger  har givet  Det 
forenede  Kongeriges  kulindustri  mulighed  for at afsætte 
sin produktion  på hjemmemarkedet  uden  større  pro-Store  lagre  og kokskul-  og koksmarkedets  trykkede 
situation  gør  det  lidet  sandsynligt,  at antagelsen  om 
1978-produktionsniveauet  i Ruhr  vil vise  sig fejlagtig. 
Nr. C 118/4 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
På den anden  side  kan der ikke  på nuværende  tidspunkt 
foretages  nogen  velbegrundede  forudsigelser  om virk-
ningerne  af indførelsen  af produktivitetspræmier  i Det 
forenede  Kongerige. 
Et tilsvarende  dobbeltaspekt  gælder  for den sandsynlige 
udvikling  i samhandelen  mellem  Fællesskabets  lande  og 
for indførselen  fra tredjelande  i 1978,  idet  det nemlig 
for kokskuls  og koks  vedkommende  er usandsynligt,  at 
der vil forekomme  kendelige  variationer  i forhold  til 
1977,  mens  der med  hensyn  til kul til kraftværker  består 
en betydelig  usikkerhedsmargen.  For tiden  skønnes  det, 
at indførselen  af kul fra tredjelande  til kraftværker  vil 
forblive  på 1977-niveauet,  og at leverancer  Fællesska-
bets lande  imellem  vil stige  med  omkring  1 — 1,5 mio 
tons,  men  muligheden  for  yderligere  aftaler  mellem 
kulproducenter  og elektricitetsindustrien  i andre  med-
lemslande,  som  kunne  føre  til en øget  andel  af dette 
marked  for kul fra Fællesskabet,  bør ikke  udelukkes. 
Hverken  den  stigende  anvendelse  af kul til el-produk-
tion inden  for de sidste  3 år eller  det mindre  skift  i 
udviklingstendensen  for EF-samhandelen  og i importen fra tredjelande,  der regnes  med  i 1978,  har imidlertid 
større  betydning  for følgende  grundlæggende  proble-
mer: 
— visse  medlemslandes  fortsatte  kraftige  afhængighed 
af olie  og gas til el-produktionen; 
— utilstrækkelige  investeringer  i kulfyrede  kraftværker 
for at undgå  et kraftigt  stigende  behov  for olie  og 
gas til el-produktion  i 1980erne; 
— bortset  fra de kulproducerende  medlemslande  er der 
en stærk  utilbøjelighed  hos  el-producenterne,  for-
brugerne  og regeringerne  i EF til, sammen  med 
kulproducenterne,  at bære  de finansielle  byrder,  der 
opstår  for øjeblikket  på grund  af, at EF-kul  anven-
des i kraftværker  i konkurrence  med  kul fra tredje-
lande; 
— stigende  vanskeligheder  med  at bevare  og udbygge 
EFs kulproduktionskapacitet  så længe  der ikke  eksi-
sterer  et større,  mere  effektivt  marked  for  kraft-
værkskul  inden  for EF. 
Kommissionen  fortsætter  sine  bestræbelser  på at søge  at 
løse disse  problemer. 
II. DEN  ALMINDELIGE  ØKONOMISKE  SITUATION  OG  UDSIGTER 
(tabel  2) 
Efter  en nedadgående  tendens  i økonomien  tidligere  i 
1977  begyndte  industriproduktionen  og det  private 
forbrug  at stige  i adskillige  medlemsstater  i løbet  af 
efteråret.  På den  anden  side  har en ringe  udnyttelse  af 
industrianlæg  fortsat  stillet  sig hindrende  i vejen  for 
investeringer.  For  året  som  helhed  steg  Fællesskabets 
bruttonationalprodukt  i faste  priser  med  omkring  1,9 % 
mod 4,8 % i 1976,  idet  meget  langsom  vækst  inden  for 
landbrug  og tjenesteydelser  til dels  er årsag  til det lave 
tal. 
Arbejdsløsheden  steg  indtil  efteråret  efterhånden  som  et 
stigende  antal  unge  kom  ud på arbejdsmarkedet.  Den 
har imidlertid  siden  stabiliseret  sig på 5,7 % af den  ci-
vile arbejdsdygtige  befolkning. Udsigterne  i hvert  fald  for første  halvdel  af 1978  giver 
anledning  til behersket  optimisme.  Udførselen  fra Fæl-
lesskabet  til ikke-medlemslande  forventes  at stige,  og 
væksten  i efterspørgselen  på hjemmemarkedet  vil sand-
synligvis  blive  øget.  Store  lagre  af visse  produkter  kan 
imidlertid  få en dæmpende  virkning. 
Skønt  industriproduktionen  forventes  øget  i beskedent 
omfang  i første  halvdel  af 1978,  er det lidet  sandsynligt, 
at dette  vil øge udnyttelsen  af industrianlæggene  kende-
ligt. Medmindre  dette  kan opnås  senere  på året,  vil stig-
ningen  i Fællesskabets  bruttonationalprodukt  højst  blive 
på 3 % for året  som  helhed. 
På trods  af en træg  udførsel  siden  sommeren  er Fælles-
skabets  betalingsbalance  blevet  stadig  bedre  som  følge 
af lavere  indførsel  fra tredjelande.  Inflationsraten  og 
stigningen  i forbrugerpriserne  i Fællesskabet  mindskedes 
yderligere  i årets  anden  halvdel,  og forskellen  medlems-
staterne  imellem  i denne  henseende  blev  mindre  udtalt. Prisernes  opadgående  bevægelse  vil formentlig  blive 
yderligere  dæmpet,  og betalingsbalancen  skulle  fortsat 
bedres.  På den  anden  side  vil arbejdsløsheden  atter 
kunne  stige  en smule,  efterhånden  som  den  arbejdsdyg-
tige befolkning  øges. 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/5 
III. EFTERSPØRGSEL  EFTER  KUL  FORDELT  PÅ SEKTORER 
1. Jern-  og stålindustrien  og andre  forbrugere  af koks 
(tabel  4—7) 
Den alvorligste  verdensomspændende  tilbagegang  for 
jern-  og stålindustrien  i tredive  år indledtes  i 1975  og 
har varet  ved siden  uden  ændringer  af betydning. 
Gentagne  forventninger  om en vedvarende  opgang  er 
blevet  skuffet,  og den  samlede  stålproduktion  i Fælles-
skabet  i 1977  på 126  mio  tons  lå næsten  30 mio  tons 
under  højdepunktet  i 1974  og kun  en ubetydelighed 
over det laveste  punkt  under  den  nuværende  tilbage-
gang,  og hvad  værre  er set fra kulindustriens  side,  har 
faldet  på tæt ved 24 mio  tons  i produktionen  af råjern  i 
forhold  til højdepunktet  i 1974  procentvis  været  endnu 
alvorligere. 
Udviklingen  har varieret  mellem  medlemsstaterne  ind-
byrdes,  idet  tilbagegangen  har  været  særlig  alvorlig  j 
jern-  og stålindustrierne  i Belgien  og Luxembourg  tæt 
fulgt  af Tyskland,  der  alle  er storforbrugere  af koks 
sædvanligvis  fremstillet  af kul  fra Fællesskabet,  især 
tyske  kul.  Mens  faldet  i stålproduktionen  fra højde-
punktet  i 1974  og frem  til 1977  var på 32 % i Belgien 
og Luxembourg  og over  26 % i Tyskland,  var det på 
17 % i Frankrig,  mens  det af forskellige  årsager  i Italien 
og i Det  forenede  Kongerige  kun  var ubetydeligt  sam-
menlignet  med  niveauet  i 1974.  Når  man  imidlertid 
tager  det forhold  i betragtning,  at problemerne  omkring 
arbejdsforholdene  i den  britiske  kul-  og stålindustri 
påvirkede  produktionsresultatet  i 1974  i nedadgående 
retning,  og derfor  benytter  de foregående  år som  sam-
menligningsgrundlag,  viser  det sig,  at stålproduktions-
resultatet  i Det  forenede  Kongerige  faldt  med  22 % i 
forhold  til dets  højdepunkt  tidligere  i tiåret. 
Af de tre sidstnævnte  lande  har Frankrig  store  stålvær-
ker beliggende  ved kysten  og således  bedre  placeret  for 
modtagelse  af deres  forsyninger  af kul og jernmalm  fra 
udlandet  end  fra kilder  i Fællesskabet.  Det  samme  for-
hold gælder  for Italien,  hvor  yderligere  kun  omkring 
50 % af stålet  fremstilles  af råjern. 
For Det  forenede  Kongeriges  vedkommende  baserer 
jern-  og stålindustrien  sig stort  set på indenlandske 
kokskul  suppleret  med  indførsel  af specielle  kvaliteter 
fra tredjelande,  og den  udgør  således  ikke  et væsentligt 
traditionelt  marked  for kokskul  eller  koks  fremstillet  i 
andre  medlemsstater. 
Da tilbagegangen  i jern-  og stålproduktionen  har været 
særligt  slem  på den  tyske  kulindustris  vigtigste  marke-
der for  kul  og koks,  har  dens  afsætningsproblemer 
været  tilsvarende  alvorlige  og genspejles  i kraftige  stig-
ninger  i lagrene  på trods  af bevidste  nedskæringer  i 
produktionen.  Mens  den  tyske  kulproduktion  i 1977 var omkring.  10 mio  tons  mindre  end i 1974,  var indu-
striens  lagre  af kul og koks,  de sidstnævnte  omregnet  til 
deres  ækvivalent  i kul,  omkring  30 mio  tons  større. 
På det tidspunkt,  hvor  indsamlingen  af det her fremlagte 
materiale  fandt  sted,  var der intet,  der pegede  mod  en 
væsentlig  stigning  i efterspørgselen  efter  stål  i 1978. 
Udsigterne  for stålproduktionen  er derfor  blevet  anslået 
til 129  mio  tons  og for produktionen  af råjern  til lidt 
under  91 mio  tons,  idet  det førstnævnte  er en stigning 
på lige  godt  2 % og det sidstnævnte  på omkring  3 % i 
forhold  til 1977. 
Den forholdsvis  bedre  udnyttelse  af visse  moderne  in-
stallationer  beliggende  ved  kysten  i modsætning  til 
nogle  ældre  anlæg  beliggende  i områder  med  traditionel 
indlandsproduktion  er den  vigtigste  forklaring  på det 
store  fald  i det specifikke  input  af koks  mellem  1976  og 
1977,  især  i Frankrig.  Med  forventning  om en meget 
lille ændring  i 1978  er det derfor  lidet  sandsynligt,  at 
stålindustriens  behov  for koks  vil afvige  væsentligt  fra, 
hvad  tilfældet  var i 1977. 
Forbruget  af ovnkoks  i andre  industrier  på omkring 
4,8 mio  tons  i 1977  viste  en ubetydelig  stigning  i for-
hold til 1976  og påregnes  at forblive  på dette  niveau  i 
1978.  Deres  anvendelse  til opvarmning  af private 
boliger  falder  imidlertid  fortsat,  således  som  tilfældet  er 
med al fast  brændsel. 
Når alle  markeder  medregnes,  blev  der i 1977  forbrugt 
omkring  63 mio  tons  ovnkoks.  Dette  repræsenterer  et 
fald på over  6 % i forhold  til året  før,  men  i 1978  for-
ventes  dette  eftérspørgselsniveau  at holde  sig uændret 
eller muligvis  at stige  en smule. 
2. Kraftværker 
(tabel  8 A, 8 B og 8 C) 
Elforbruget  i Fællesskabet  i 1977  blev  omkring  4 ,5 % 
større  end  året  før.  Elproduktionen  i Fællesskabet  var 
imidlertid  kun  3,3 % større,  og forklaringen  på forskel-
len er en kraftigt  øget  nettoindførsel  af vandkraftprodu-
ceret  elektricitet  fra Østrig,  Schweiz  og den  skandina-
viske  halvø  på grund  af rigelige  vandforsyninger  efter 
det foregånde  års tørke. 
Bortset  fra kraftig  øget  disponibilitet  af vandkraftelek-
tricitet,  både  indført  udefra  og produceret  i Fællesska-
bet, er den  eneste  anden  betydningsfulde  ændring  i 
elproduktionens  mønster  i 1977  i forhold  til 1976  en 
anselig  stigning  i produktionen  ud  fra  atomkraft. 
Nr. C 118/6 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
Omvendt  faldt  elproduktionen  ud fra gas,  såvel  i form 
af naturgas  og som  biprodukt,  fra brunkul,  tørv  og olie, 
for sidstnævntes  vedkommende  med  8,7 %. I modsæt-
ning hertil  registreredes  for kul en marginal  stigning. 
På grund  af fordelagtige  priser  på indenlandske  kul i 
Det forenede  Kongerige  i forhold  til prisen  på olie  steg 
kulforbruget  i dette  lands  kraftværker  med  omkring  2 
Mtske  og udgjorde  fortsat  over  halvdelen  af det samlede 
tal for Fællesskabet.  Omvendt  forekom  der i Frankrig 
og Italien  ingen  ændring  af betydning  i forbruget  af kul 
til elproduktion,  men  procentvis  betydelige  stigninger 
registreredes  i Belgien,  Danmark  og Nederlandene, 
mens  det faldt  med  mere  end 4 % i Tyskland. 
Det samlede  forbrug  af kul til elproduktion  i Fællesska-
bet i 1977  var på omkring  121  Mtske,  hvilket  betyder 
en stigning  på omkring  2 % i forhold  til 1976.  Skønt 
dette  er lidt i forhold  til foregående  års stigning  på ca. 
18 %, må det erindres,  at denne  kolossale  stigning  til 
dels skyldtes  en alvorlig  mangel  på vand  til elproduk-
tion baseret  på vandkraft.  Vurderet  over  toårsperioden 
fra 1975  er kulfyret  elproduktion  steget  omkring  dob-
belt så hurtigt  som  den  samlede  elproduktion  i Fælles-
skabet. 
Forbruget  af brunkul  til elproduktion  i Tyskland  er 
blevet  reduceret  med  8,8 % i 1977  for at fremme  an-
vendelsen  af stenkul  i denne  sektor. 
Der består  imidlertid  stadig  en kraftig  uligevægt  mellem 
de forskellige  medlemslande,  idet  mindre  end  10 % af 
det samlede  kulforbrug  til elproduktion  blev  anvendt 
uden  for Det forenede  Kongerige,  Tyskland  eller  Frank-
rig. Yderligere  forholder  det sig således,  at leverancer  af 
kul til kraftværker  udviser  en meget  kraftigere  stigning 
for indførselen  fra tredjelande  end fra andre  medlemmer 
af Fællesskabet  (Tabel  8 C). 
Sidste  års tendens  til en moderat  stigning  i kulforbruget 
til elproduktion  forventes  at fortsætte  i 1978.  Forskel-
lige særlige  forhold  forventes  imidlertid  at påvirke  situ-
ationen  i medlemsstaterne. Betydelige  forøgelser  af kulforbruget  i kraftværker  kan 
forventes  i Danmark  og Italien  i 1978.  Det  sandsynlige 
samlede  forbrug  på omkring  4,4 Mtske  i Danmark  vil 
bringe  kul op på næsten  55 % af det samlede  forbrug  af 
brændsel  til elproduktion,  hvilket  er langt  den  højeste 
procentdel  i Fællesskabet  efter  Det forenede  Kongerige. 
Omkring  1,4 Mtske  heraf  vil sandsynligvis  være  kul fra 
Fællesskabet.  I modsætning  hertil  er det påregnede  for-
brug  af kul på 2,3 Mtske  i Italien  i 1978  stadig  mindre 
end halvdelen  af det mål  på 5 Mtske,  der ønskes  for-
brændt  til elproduktion  i 1980,  og vil udgøre  lige akku-
rat 6 % af fossilt  brændsel  ialt mod  oliens  76 %. 
I andre  fællesskabslande  forventes  varierende  moderate 
stigninger  i kulforbruget  til elproduktion  i 1978.  Endvi-
dere vil den  del af kullene,  der stammer  fra Fællesska-
bets forsyningskilder  i stedet  for fra tredjelande,  stige  i 
Frankrig  og muligvis  også  andre  steder. 
Kraftværkers  forbrug  af brunkul  og tørv  var i 1977  på 
omkring  34 Mtske  mod  37 Mtske  året  før.  En overve-
jende  del heraf  anvendtes  i de brunkulsfyrede  anlæg  på 
omtrent  14 000  MW  i Koln-Aachen  området  i Tysk-
land.  De eneste  andre  medlemsstater,  hvor  brændsel 
med lav brændværdi  har en vis national  betydning,  er 
Frankrig  og Irland.  Tørveforbruget  udgjorde  i 1977  i 
sidstnævnte  land  1 Mtske,  hvilket,  svarede  til omkring 
34 % af brændselet  til elproduktion. 
Såvel  brunkuls  som  tørvs  stilling  vil sandsynligvis  for-
blive  uændret  i 1978. 
3. Forskellige  industrier 
(Tabel  9) 
Til forskel  fra efterspørgselen  efter  kul og koks  fra jern-
og stålindustrien  viser  salget  til det industrielle  marked  i 
almindelighed,  især  for kuls  vedkommende,  en opadgå-
ende  tendens  i 1977  i forhold  til året  før. Dette  er særlig 
tydeligt  i Det  forenede  Kongerige,  men  den  samme 
tendens  kan også  spores  andre  steder. 
Elproducenter  i Belgien  gik vinteren  1977/1978  i møde 
med kullagre  over  sædvanlig  størrelse.  Det forventes,  at 
de vil blive  nedbragt  i løbet  af 1978  med  det resultat,  at 
leverancer  til kraftværker  muligvis  vil ligge  en smule 
under  kulforbrændingen. Noget  tyder  på, at denne  stigning  i kul-  og koksforbru-
get snarere  skyldes  stigende  økonomisk  aktivitet  end 
nogen  omstilling  af betydning  til kulfyring  fra andre 
brændselsarter.  Der  er sandsynligt,  at denne  vil lade 
vente  på sig indtil  »fluidised-bed«-kedler,  som  er i stand 
til at frembringe  den samme  kaloriemængde  med  mere 
kompakte  anlæg  end konventionelle  kulfyrede  kedler,  er 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/7 
industrielt  tilgængelige;  en yderligere  fordel  herved  er, 
at emissionen  af skadelige  røggasser  i høj grad  nedsæt-
tes. 
I øjeblikket  er der ingen  tydelige  tegn  på en yderligere 
stigning  i kul-  og koksforbruget  for industrien  i almin-
delighed  i 1978,  men  yderligere  omlægninger  til kulfy-
ring i cementindustrien  kunne  medføre  noget  sådant. 
Det generelle  industrielle  marked  er imidlertid  så alsi-
digt,  at forudsigelser  herom  er særdeles  vanskelige. 
4. Boligsektoren 
(tabel  10) 
Den ubønhørlige  nedgang  for fast  brændsel  inden  for 
boligsektoren  er fortsat  overalt  i Fællesskabet  undtagen i Irland  og i Det forenede  Kongerige.  Til forskel  fra den 
seneste  tid udviser  forbruget  af stenkulsbriketter  ikke 
længere  en betydeligt  lavere  nedgangsrate,  end hvad  der 
gælder  for kul. 
Yderligere  er det i de kulproducerede  lande  således,  at 
en betydelig  andel  af det faste  brændsel,  der anvendes  i 
husholdninger,  består  af kontraktmæssige  leverancer  til 
personer,  der er beskæftigede  ved eller  pensionerede  fra 
virksomheder,  der udvinder  fast  brændsel.  I gennemsnit 
for Fællesskabet  løber  disse  mængder  op i 13 % ialt, 
mens  de i Tyskland  udgør  omkring  en fjerdedel.  Derfor 
er det egentlige  marked  for fast  brændsel  fakstisk  min-
dre, end det fremgår  af tallene  i tabel  10. 
Intet  tyder  på en ændring  i denne  tendens.  Forbruget  af 
fast brændsel  forventes  derfor  for første  gang  at ligge  på 
under  30 Mtske  i 1978  for Fællesskabet. 
IV. KULPRODUKTIONEN  I FÆLLESSKABET 
1. Produktionsstatistik 
Med  undtagelse  af størsteparten  af den  tyske  produk-
tion bliver  stenkulsproduktionen  i producentlandenes 
statistikker  i almindelighed  angivet  i tonsvægt  (t=t).  For 
at muliggøre  sammenligninger  med  nationale  statistik-
ker er produktionstallene  i tabel  11 derfor  angivet  i t=t. 
Endvidere  er tallene;  for den samlede  tyske  »anvendelige 
produktion«,  således  som  den  defineres  for dette  lands 
statistik,  angivet  i parentes. 
a) Kvantitativ  produktionsanalyse 
(tabel  11 og 12) 
Fællesskabets  kulproduktion  beløb  sig i 1977  til om-
kring  238  mio  tons  (218  Mtske),  det vil sige  et fald  på 
10 mio  tons  (9 Mtske)  eller  3,8 % under  tallet  for 1976. 
De overslag  over  produktionen,  der blev  udarbejdet  ved 
årets  begyndelse,  viste  sig at være  9—10  mio  tons  for 
høje både  i 1976  og i 1977.  Hovedårsagerne  var de 
samme:  tilpasning  til markedsvilkårene  ved arbejdsfor-
deling,  forberedende  arbejder  i stedet  for produktion  i 
Tyskland  og lavere  produktivitet  end  påregnet  i Det 
forenede  Kongerige. 
Noget  tyder  på, at denne  stigning  i kul-  og koksforbru-
get snarere  skyldes  stigende  økonomisk  aktivitet  end 
nogen  omstilling  af betydning  til kulfyring  fra andre 
brændselsarter.  Det  er' sandsynligt,  at denne  vil lade 
vente  på sig indtil  »fluidised-bed«-kedler,  som  er i stand 
til at frembringe  den samme  kaloriemængde  med  mere 
kompakte  anlæg  end konventionelle  kulfyrede  kedler,  er lesskabets  andre  områder  holdt  produktionen  sig uæn-
dret,  undtagen  i det kulfelt,  der strækker  sig fra det syd-
lige Belgien  og ind i det nordlige  Frankrig,  hvor  produk-
tionen  gradvis  nedsættes  med  henblik  på en endelig 
nedlæggelse  i Belgien  i 1982  og i Frankrig  i 1985. 
To forhold  gør udsigterne  for 1978  usikre.  Det første  af 
disse  er den tyske  kulindustris  manglende  lyst til at fort-
sætte  arbejdsfordelingen  kombineret  med  bekosteligt 
ikke-afkastgivende  forberedende  arbejde  i stedet  for at 
benytte  de materielle  og menneskelige  ressourcer  med 
potentielt  større  økonomisk  udbytte  til kulproduktion. 
Medmindre  den  tyske  regering  eller  Fællesskabet  måtte 
foretage  kraftige  indgreb,  er det imidlertid  vanskeligt  at 
få øje på et market  for den  ekstra  produktion,  som 
måtte  blive  resultatet,  og udsigterne  for den  tyske  pro-
duktion  er derfor  blevet  anslået  til omtrent  samme  ni-
veau,  som  blev  nået  i 1977. 
Udsigterne  for Det forenede  Kongeriges  kulindustri  var 
usikre,  da indsamlingen  af det her fremlagte  materiale 
fandt  sted,  idet  virkningerne  af indførelsen  af produkti-
vitetspræmier  ikke  kan  overskues  i øjeblikket.  Produk-
tionen  i 1978  er derfor  foreløbig  anslået  til samme  tal 
som for 1977. 
Ud fra ovenstående  antagelser  om den tyske  og den bri-
tiske  kulindustri  vil Fællesskabets  produktion  i 1978 
blive  af størrelsesordenen  238  mio  tons  (218  Mtske), 
det samme  som  i 1977. 
Nr. C 118/8 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
b) Arbejdskraft  og produktivitet 
(tabel  13 og 14) 
Tallet,  der viser  en nedgang  på 7 200  mand  eller  2,2 % i 
arbejdsstyrken  under  jorden  i Fællesskabets  kulindustri, 
er en tendens,  der ses i alle kulproducerende  medlems-
stater.  Det  bør  imidlertid  bemærkes,  at på trods  af at 
6 500  arbejdere  under  jorden  i en alder  af 62 år og 
derover  i sommer  har  forladt  den  britiske  kulindustri 
som følge  af nye  pensionsregler,  var nettonedgangen  i 
arbejdsstyrken  under  jorden  i Det  forenede  Kongerige 
ved udgangen  af 1977  kun  på omkring  2 000  mand 
(dette  fremtræder  som  en nedgang  i den gennemsnitlige 
arbejdsstyrke  over  hele  året  på 1 000 mand  (se tabel 
13)). 
Produktivitetsudviklingen  udviser  modsat  rettede  ten-
denser  i Det forenede  Kongerige  og i de øvrige  kulpro-
ducerende  medlemslande.  Endvidere  har visse  specielle 
forhold  forvrænget  produktivitetsudviklingen." 
I 1977  har produktiviteten  under  jorden  overalt  undta-
gen i Belgien  vist  sig at være  skuffende  sammenholdt 
med udsigterne  ved  årets  begyndelse.  For  »Tysklands 
vedkommende  er den  meget  lille  stigning  hovedsagelig 
en følge  af beskæftigelse  ud over  det normale  af mand-
skab  med  forberedende  arbejde  i stedet  for med  kulpro-
duktion  som  følge  af det svækkede  marked  for tyske 
kul. På den  anden  side  regnes  der næsten  overalt  med, 
at faldet  i produktiviteten  i Det forenede  Kongerige  har 
været  forårsaget  af mangelen  på virkningsfulde  produk-
tivitetspræmier,  og det var først  henimod  slutningen  af 
1977,  at de indledende  foranstaltninger  kunne  træffes  til 
indførelse  af sådanne  præmier  for det kommende  år. 
I 1978  påregnes  udviklingen  for arbejdskraften  under 
jorden  at følge  de samme  linjer  som  året  før.  Produktivi-
teten  kan  imidlertid  blive  påvirket  af så mange  uforud-
sete forhold,  hvad  angår  produktionspolitik  og ar-
bejdsmarkedsforhold,  at prognoserne  aldrig  kan  blive 
mere  end forsøgsvise.  Dette  vil navnlig  være  tilfældet  for 
Det forenede  Kongeriges  vedkommende,  hvor  tendensen 
fra de seneste  år muligvis  vil vende  fuldstændigt  i 1978, 
og en 10 procents  stigning  i kulproduktionen  under 
jorden  i forhold  til 1977  ligger  inden  for mulighedernes 
grænser. 
Når Kommissionen  i løbet  af sommeren  udarbejder  sin 
revision  af udsigterne  for Fællesskabets  kulmarked  for 
indeværende  år, skulle  det være  muligt  at foretage  en 
realistisk  vurdering  af effekten  af indførelsen  af de nye 
produktivitetsfremmende  foranstaltninger  i Det  fore-
nede  Kongerige  og af den  sandsynlige  virkning  på den 
samlede  produktion  i 1978. 
2. Finansiel  udvikling 
a) Produktionsomkostninger  og  udbytte 
(tabel  15) 
I alle  Fællesskabets  kulproducerende  lande  er omkost-
ningerne  steget  langsommere  i 1977  end  i 1976.  Denne udvikling  skyldtes  til dels  de lavere  lønstigninger  i 1977 
i forhold  til 1976  og til dels  de forholdsvis  ringe  stig-
ninger  i materialeomkostninger,  som  kan  henføres  til 
det generelt  aftagende  inflationære  pres. 
Den vigtigste  faktor  i produktionsomkostningernes 
udvikling  er forholdet  mellem  lønninger  og produktivi-
tet. I 1977  steg  lønningerne  mere  end produktionen  pr. 
skiftehold  under  jorden;  dette  misforhold  var  særlig 
udtalt  for den  britiske  kulindustri  på grund  af et reelt 
fald i produktiviteten  i 1977  i forhold  til 1976.  Ved  en 
sammenligning  mellem  omkostningsstigningerne  i Det 
forenede  Kongerige  og i de andre  kulproducerende 
medlemsstater  må kursbevægelserne  for pundet  i for-
hold til disse  landes  valutaer  imidlertid  tages  i betragt-
ning. 
Udviklingen  i kulindustriens  udbytte  fra 1976  til 1977 
varierer  de kulproducerende  lande  imellem. 
I Belgien  har der fundet  et forholdsvis  brat  fald  sted  i 
udbyttet,  fordi  priserne  på kokskul  blev  sænket  en 
smule,  og visse  partier  kokskul  blev  solgt  til kraftværker 
til damp  kulpriser  for at undgå  voksende  lagre.  I Tysk-
land skyldtes  nedgangen  i udbytte  ændrede  markeds-
vilkår;  mens  salg  af kokskul  til forholdsvis  høje  priser 
er gået  ned,  er salget  af dampkul  stagneret.  Der  fandt 
ingen  prisnedsættelser  sted  i Tyskland  i 1977.  Større 
udbytte  i Frankrig  og i Det forenede  Kongerige  skyldtes 
prisforhøjelser. 
Omkostningers  og udbytters  divergerende  udvikling  har 
ført til en forringelse  af virksomhedernes  rentabilitet. 
Svælget  mellem  omkostninger  og indtægter  er størst  i 
Belgien,  mens  den britiske  kulindustri  i 1977  arbejdede  i 
nærheden  af ligevægtspunktet. 
b) Medlemsstaternes  finansielle  interventioner 
(tabel  16) 
Alle kulproducenter  i Fællesskabet  modtog  statsstøtte  til 
dækning  af visse  særlige  udgifter,  omkostninger  eller 
tab i 1977.  På grund  af forringelsen  i rentabilitet  har 
denne  støtte  overalt  været  større  end  i 1976.  Tallene  i 
tabel  16 genspejler  kulmineindustriens  forskellige  finan-
sielle  resultater;  situationen  er værst  i Belgien,  hvor  man 
måtte  udbetale  den  største  støtte,  og gunstigst  i Det 
forenede  Kongerige,  hvor  det  kun  var  nødvendigt  at 
foretage  yderst  beskedne  udbetalinger. 
Foretages  en sammenligning  mellem  støtten  til kulindu-
strien  i Fællesskabets  kulproducerende  medlemslande, 
må det forhold  tages  i betragtning,  at finansiel  støtte  fra 
staten  ikke  er den eneste  form  for støtte.  I nogle  tilfælde 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/9 
tager  finansielle  foranstaltninger  sigte  på produktions-
omkostningerne,  i andre  tilfælde  garanterer  særlige 
foranstaltninger  kulindustrien  priser,  der dækker  dens 
produktionsomkostninger,  hvorved  det bliver  muligt  at 
nedsætte  støtten  fra offentlige  midler. 
Der blev  opnået  enighed  om et nyt finansielt  forhold 
mellem  den  franske  regering  og kulindustrien  ved star-
ten af 1978.  Dette  indebærer,  at regeringen  har overta-
get industriens  forpligtelser  fra tidligere  men  nu indstil-
lede aktiviteter,  og at den vil betale  et standardtilskud  til 
kulproduktionen  på 14 ffr.  pr. »thermie«  (103  kcal). 
Denne  støtte  vil blive  reguleret  i modsat  forhold  til pri-
sen på svær  fuel  olie. 
3. Udvikling  i produktionskapaciteten 
a) Investeringer  i kulproduktion  og  -klargøring 
(tabel  17) 
Det investeringsopsving,  der indledtes  i 1974,  fortsattes 
i 1975  og 1976  på trods  af faldende  kulproduktion.  I 
dette  tidsrum  blev  kapitalinvesteringerne  i kulminer 
mere  end  fordoblet.  Selv  om de årlige  vækstrater  for 
kapitalinvesteringer  mindskes  for  Fællesskabet  i gen-
nemsnit,  er de stadig  ganske  betydelige: 1974/1973  +  22 % 
1975/1974  +  58 % 
1976/1975  +  40 % 
Påbegyndte  eller  forpligtede  investeringer  for 1977  og 
1978  ligger  lidt  under  niveauet  for 1976,  men  lægges 
yderligere  sandsynlige  investeringer  til, kan  der forven-
tes en stabilisering  på et højt  niveau. 
Kapitalinvesteringer  i Det forenede  Kongerige  og i Tysk-
land pr. ton  produceret  kul er stadig  i toppen,  mens 
de i Lorraine  også  ligger  over  gennemsnittet  for Fælles-
skabet  på 3,20  ERE  pr. ton (1976). 
b) Lukning  af miner 
(tabel  18) 
Lukningerne  i 1977  var af et ubetydeligt  omfang  omfat-
tende  i alt 7 små  miner  med  en samlet  produktion  på 
0,8 mio  tons  året  før. 
For 1978  er der  imidlertid  planlagt  mere  omfattende 
lukninger.  De omfatter  blandt  andet  en mine  i Ruhr-
distriktet  med  en produktion  på over  2 mio  tons  og en i 
Nord/Pas-de-Calais  distriktet  med  en produktion  på 
mere  end en mio  ton. 
V. KULPRISER 
1. Udvikling  i kulpriserne 
(Tabel  19 og 20) 
I perioder  med  monetær  ustabilitet  må der i menigsfulde 
kommentarer  til energiprisernes  udvikling  tages  hensyn 
til både  rent  interne  prisbevægelser  og ændrede  prisfor-
hold som  følge  af kurssvingninger. 
Det første  af disse  forhold  fremgår  af tabel  19, og i tabel 
20 er gjort  et forsøg  på at illustrere  det sidstnævnte. 
Ganske  vist  illustreres  den  indbyrdes  prisudvikling  for 
forskellige  kul typer  i Fællesskabet  i tabel  20; bevægel-
ser i priserne  på disse  kultyper  over  for kul fra tredje-
lande  angivet  i dollars  kan  imidlertid  ikke  gives  i øje-
blikket.  Kommissionen  håber  dog  at blive  i stand  til at 
give en sådan  mere  fuldstændig  sammenligning  i let 
overskuelig  form  i sin næste  årsrapport  på grundlag  af 
en beslutning,  som  medlemsstaternes  regeringer  traf  i 
Rådet  den 7. november  1977  om overvågning  på fælles-
skabsplan  af indførselen  af stenkul  med  oprindelse  i 
tredjelande. Rent  internt  har udviklingen  i 1977  fulgt  det foregående 
års mønster  med  almindeligvis  moderate  forhøjelser  af 
listepriserne  på fællesskab  skul (tabel  19). 
Sådanne  ændringer  udtrykt  i nationale  valutaer  er imid-
lertid  kun  et forhold,  som  påvirker  konkurrencedygtig-
heden  for  de forskellige  i Fællesskabet  producerede 
kultyper,  mens  et andet  har været  bevægelserne  i vek-
selkurserne.  Skønt  priserne  på tyske  kul forblev  uæn-
drede  gennem  1976  og 1977,  har kursstigningen  på DM 
fået dem  til at stige  kraftigt  udtrykt  i de fleste  andre 
medlemsstaters  valutaer  og i forhold  til indført  energi  til 
priser  i amerikanske  dollars.  På den anden  side  fastholdt 
britiske  kul på trods  af en gennemsnitlig  prisforhøjelse 
på 15 % deres  konkurrencemæssige  førerstilling  over 
for andet  brændsel  i Det forenede  Kongerige 
2. Kokskul 
Middelprisen  cif ARA  for kokskul  fra tredjelande,  den 
af Kommissionen  udregnede  såkaldte  indikativpris, 
fandt  sit leje  omkring  62,10  $ pr. ton i det meste  af 
Nr. C 118/10 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
1977,  hvilket  vil sige  ca. 1 $ lavere  end året  før.  Dette 
fald på omkring  3 % udtrykt  i dollars  var betydeligt 
større  udtrykt  i valutaerne  for de fællesskabslande,  som 
er gået  op i forhold  til dollars. 
Priserne  for kokskul  fremstillet  i Fællesskabet  lå i al-
mindelighed  ikke  mere  end 10 — 15 % over  Kommis-
sionens  indikativpriser  for kontrakter  om indførsel  fra 
tredjelande.  Den  verdensomfattende  tilbagegang  inden 
for stålindustrien  har imidlertid  fortsat  udøvet  et pres  i 
nedadgående  retning  på locomarkedet,  hvilket  har ført 
til udbud  af mængder  af kokskul  fra tredjelande  til 
meget  lavere  priser  med  forstyrrende  virkninger  på fæl-
lesskabsindustriens  afsætning. 
3. Dampkul 
Den stigende  tendens  for priserne  på dampkul  på op til 
5 $ pr. tske  over  niveauet  på 30-—33  $ cif ARA  det 
meste  af 1976,  som  det viste  sig ved årets  udgang,  holdt 
sig ikke.  Følgelig  holdt  verdensmarkedets  priser,  udtrykt 
i Fællesskabets  valutaer,  på kul  til elproduktion  sig 
uændrede  eller  faldt  i 1977  afhængigt  af de relative 
bevægelser  i vekselkurserne.  De bevarede  således  deres 
stilling  godt  under  priserne  på den  olie  og gas,  der 
konkurrerer  på kraftværksmarkedet. 
I modsætning  til den  forholdsvis  lille  forskel  mellem 
Fællesskabets  kokskulpriser  og Kommissionens  indika-
tivpriser  for indførsel  fra tredjelande  lå prisforskellen 
mellem  dampkul  fra Fællesskabet  og dampkul  fra tred-
jelande  til kraftværksmarkedet  fra omkring  20 % for visse  britiske  kul  typer  til over  100  % for  kul  fra 
Tyskland,  og Belgien. 
Korte  afstande  mellem  kulminer  og kraftværker  i Det 
forenede  Kongerige  har i almindelighed  sat den  britiske 
kulindustri  i stand  til med  held  at konkurrere  med  ind-
førsel  fra tredjelande  og at afsætte  sin produktion  til 
elværkerne  uden  støtte  fra statens  side.  Priserne  hos 
Fællesskabets  øvrige  kulproducenter  har imidlertid  lig-
get så meget  over  priserne  for indførsel  fra tredjelande, 
at hovedparten  af deres  salg  krævede  en eller  anden 
form  for indgreb  fra statens  side.  Da sådanne  indgreb 
kun blev  gennemført  i kulproducerede  medlemsstater, 
og i praksis  kun  virkede  over  for landets  egen  kulindu-
stri, gjorde  det kun  lidet  til at udvikle  et egentlig  fælles-
skabsmarked  for kul til kraftværker. 
4. Udsigter  for 1978 
Den 1. januar  1978  forhøjede  den tyske  kulindustri  sine 
listepriser  med  op til 10 % på trods  af ugunstige  mar-
kedsvilkår.  Denne  forhøjelse  er, ligesom  de forhøjelser 
af tilsvarende  størrelsesorden,  der er sandsynlige  senere 
på året  i de øvrige  kulproducerende  medlemsstater, 
blevet  påtvunget  industrien  af stigende  omkostninger. 
Problemet  med  stigende  omkostninger,  der  tvinger 
kulindustrien  til at forhøje  priserne,  mens  markedsvilkå-
rene gør  prisstabilitet  eller  nedsættelser  ønskelige,  vil 
sandsynligvis  blive  det mest  indviklede  problem  på det 
prispolitiske  område  i 1978. 
VI. KOKS 
1. Udvikling  af forkoksningskapaciteten 
(tabel  21) 
I løbet  af 1977  blev  Fællesskabets  forkoksningskapaci-
tet reduceret  fra 92 mio  tons  til 89,2  mio  tons  årligt, 
hovedsageligt  ved lukninger  i Tyskland. 
I Ruhr-distriktet  blev  koksværkerne  Radbod  og Hugo 
med en samlet  kapacitet  på 1,1 mio  tons  årligt  lukket  i 
begyndelsen  af året,  og yderligere  to koksværker,  nemlig 
Friedrich  Thyssen  og Konigsborn  blev  lukket  ved årets 
slutning.  Årsagerne  var de nuværende  trykkede  vilkår 
for stålindustrien  i forbindelse  med  de langsigtede  ten-
denser  mod  integrerede  stålværker  med  egne  koks-
ovne;  i øjeblikket  regnes  der  derfor  ikke  med  nogen 
erstatning  for de lukkede  anlæg. 
I 1978  vil lukningen  af koksovne  ved Vendin  i det nord-
lige Frankrig  reducere  den  franske  kapacitet  med  0,8 mio tons  og yderligere  lukninger  i Ruhr  vil reducere  den 
tyske  forkoksningskapacitet  med  yderligere  2,2  mio 
tons.  I modsætning  hertil  har British  Steel  Corporation 
planlagt  at sætte  nye  koksovne  med  en kapacitet  på 
næsten  2 mio  tons  i drift. 
2. Koksproduktion  og koksværkernes  forsyning  med 
kul 
(tabel  22 og 23) 
Skønt  koksforbruget  til koksovne  i Fællesskabet  i 1977 
var omkring  20 mio  tons  lavere  end i 1974,  var produk-
tionen  kun  blevet  nedsat  med  6,5 mio  tons  i 1976  og 
med omkring  14 mio  tons  i 1977  i forhold  til niveauet  i 
1974. 
Den tyske  kulindustri  oplægger  traditionelt  betydelige 
kokslagre  i perioder  med  træg  efterspørgsel,  men  usæd-
vanlig  kraftig  opbygning  af lagre  gennem  de seneste  tre 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/11 
år har i stigende  grad  tvunget  niveauet  for koksproduk-
tionen  i Fællesskabet  mere  ind på linje  med  forbruget. 
Omkring  halvdelen  af indskrænkningen  i koksproduk-tionen  har fundet  sted  i Tyskland,  mens  resten  er fordelt 
ret jævnt  på Belgien,  Frankrig,  Italien,  Nederlandene  og 
Det forenede  Kongerige. 
VII. HANDEL  MED  KUL  OG  KOKS 
1. Handel  mellem  fællesskabslandene 
(tabel  24 og 25) 
Tyskland  har traditionelt  indtaget  en plads  af afgørende 
betydning  som  leverandør,  af kul  og koks  til andre 
medlemsstater,  med  denne  plads  er i stigende  grad  ble-
vet undermineret  først  og fremmest  af de i foregående 
kapital  anførte  årsager.  I den periode,  hvor  jern-  og stål-
industriens  aktivitet  var på sit højeste  i 1974,  udgjorde 
kulleverancerne  fra Tyskland  til andre  fællesskabslande 
16,5 mio  tons,  hvortil  kom  8 mio  tons  koks,  hvilket  ialt 
giver  26,8  mio  tons,  når koksene  omregnes  til stenkul-
ækvivalenter.  Som  det  fremgår  af tabel  24 påregnes 
tyske  kulleverancer  inden  for Fællesskabet  i 1978  at 
beløbe  sig til 13,5  mio  tons  og koksleverancer  til 4,4 
mio tons,  hvilket  giver  19,2  mio  tons  ialt  med  koks 
omregnet  til kul.  Som  det anføres  nedenfor,  kan  disse 
tal imidlertid  vise  sig at blive  højere  som  følge  af yder-
ligere  salg  til brug  i elværker. 
Leverancer  inden  for  Fællesskabet  fra  Det  forenede 
Kongerige,  som  er næststørst  inden  for dette  felt,  har 
udviklet  sig på en anden  måde.  På grund  af en strejke  i 
1974  var  Det  forenede  Kongeriges  kulindustri  ude  af 
stand  til at nyde  godt  af dette  års sælgers  marked,  både 
hvad  angår  kokskul  og kul  til kraftværker,  ligesom 
ringe  produktivitet  kombineret  med  en stærk  efter-
spørgsel  fra de britiske  elværkers  side  kun  efterlod  et 
lille overskud  til eksport  i de følgende  år. 
Følgelig  har Det  forenede  Kongeriges  leverancer  af kul 
til Fællesskabets  interne  marked  mellem  1974  og 1977 
svinget  mellem  1,3 mio  tons  og 2 mio  tons,  mens  de for 
koks'  vedkommende  er forblevet  ubetydelige.  Prognoser 
om kulleverancer  til andre  fællesskabslande  i 1978  på 
2,3 mio  tons  tyder  imidlertid  på muligheden  for udvik-
ling af en opadgående  tendens,  som  kunne  øges  heni-
mod årets  slutning  som  følge  af en forventet  stigning  i 
produktivitet  i den britiske  kulindustri. 
Den grundlæggende  forskel  mellem  udviklingen  i tyske 
og britiske  leverancer  inden  for Fællesskabet  i de for-
løbne  år ligger  i det forhold,  at mens  den tyske  kulindu-
stri hovedsagelig  har  leveret  til stålindustrien,  der for 
tiden  er udsat  for en vedholdende  tilbagegangsperiode, 
producerer  den  britiske  kulindustri  fortrinsvis  kul,  som 
er velegnede  for det voksende  marked  for kul til elpro-duktion.  Tyske  kulproducenter  har imidlertid  i stigende 
grad søgt  at sikre  sig kontrakter  om kulforsyninger  til 
Fællesskabets  elværker,  og yderligere  succes  i denne 
retning  kunne  medføre,  at leverancerne  inden  for Fæl-
lesskabet  i 1978  bliver  større  end  det  overslag,  der 
fremgår  af tabel  24. 
Blandt  modtagerne  af kul  fra leverandører  inden  for 
Fællesskabet  er den mest  lovende  udvikling  forekommet 
i Danmark  og Frankrig,  og den forventes  at fortsætte  i 
1978.  I begge  disse  lande  er kulforbruget  til elproduk-
tion steget  kraftigt  siden  1973.  Efter  en periode,  hvor 
praktisk  taget  hele  denne  stigning  blev  tilgodeset  ved en 
voksende  indførsel  fra tredjelande,  er den tyske  kulindu-
stri nu begyndt  at sikre  sig en voksende  del af disse 
markeder. 
Ikke desto  mindre  er forholdet  det,  at hverken  disse 
forbedringer  af det tyske  salg  til kraftværker  i andre 
medlemsstater  eller  den  beskedne  stigning  i udsigterne 
for Det  forenede  Kongeriges  leverancer  gør andet  end 
delvis  at modvirke  de seneste  års tendens  til en vigende 
handel  fællesskabslandene  imellem  med  kul  og koks, 
mens  indførselen  fra tredjelande  er steget  kraftigt.  Den 
vigtigste  årsag  til vanskelighederne  for  Fællesskabets 
egen  kulindustri  med  at finde  ny afsætning  på det vok-
sende  marked  for kul til kraftværker  til erstatning  af de 
svindende  muligheder  inden  for jern-  og stålindustrien 
ligger  i de høje  omkostninger  ved store  dele  af kulpro-
duktionen  i Fællesskabet,  i visse  tilfælde  forværret  af 
geografiske  forhold,  der fører  store  transportudgifter 
med sig. 
2. Indførsler  fra tredjelande 
(tabel  26 og 27) 
Efter  en stigning  i indførslerne  af kul fra lande  uden  for 
Fællesskabet  på omkring  50 % i årene  efter  1973,  synes 
disse  nu at have  nået  et stabilt  niveau  på mellem  43 mio 
tons og 45 mio  tons  om året. 
Drivkraften  bag  denne  udvidelse  har været  en næsten 
tredobling  af indførslerne  af dampkul,  bestemt  praktisk 
talt udelukkende  til elproduktion,  fra 8 mio  tons  i 1973 
til omkring  23 mio  tons  i 1977.1  modsætning  hertil  har 
indførselen  af kokskul  ikke  bevæget  sig langt,  fra 17 mio 
Nr. C 118/12 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
tons til 18 mio  tons,  mens  den  for forskellige  industri-
elle markeder  og boligmarkedet  har vist en nedadgående 
tendens.  I den samme  periode  er leverancerne  af kul og 
koks  fællesskabslandene  imellem,  hovedsagelig  til jern-
og stålindustrien,  imidlertid  faldet  med  omkring  25 %. 
Blandt  medlemsstaterne  har  Frankrig  registreret  langt 
den største  stigning  i indførselen  af kul fra tredjelande. 
Mens  denne  i 1973  kun  lå en smule  over  5 mio  tons,  var 
tallet  for 1977  mere  end  15 mio  tons.  Andetsteds  har 
stigningerne  været  langt  mere  beherskede,  idet  de i 
almindelighed  ikke  har  oversteget  1 mio  tons,  mens 
indførselen  i nogle  medlemsstater  næsten  overhovedet 
ikke er steget. 
I den samme  periode  har der været  en tendens  til spred-
ning,  når  det gælder  oprindelseslande.  Mens  75 % af 
kullene  fra lande  uden  for Fællesskabet  i 1973  kom  fra De forenede  Stater  eller  Polen,  faldt  procenten  for leve-
rancer  fra disse  to lande  under  58 % i 1977.  Indførs-
lerne  fra Sovjetunionen,  hovedsagelig  bestemt  for det 
industrielle  marked  og boligmarkedet,  har kun  ændret 
sig lidt,  mens  de er steget  kraftigt  fra Australien  og 
Sydafrika,  og forskellige  andre  kulproducerende  lande, 
herunder  specielt  Indien,  viser  en vågen  interesse  for at 
følge  prøvesalg  til Fællesskabets  elværker  op med  større 
leverancer. 
Prognoser  for 1978  viser  en let faldende  tendens  for 
indførselen  af kokskul  og ingen  ændring  for dem,  der 
fortrinsvis  er bestemt  for kraftværker.  Der er imidlertid 
en mulighed  for yderligere  erstatning  af de sidstnævnte 
ved øget  samhandel  Fællesskabets  lande  imellem,  forud-
sat at parterne  kan  finde  metoder  til at overkomme  de 
vanskeligheder,  der skyldes  prisforskelle  mellem  kul fra 
Fællesskabet  og fra tredjelande. 
VIII.  LAGRE  AF STENKUL  OG  KOKS 
(Tabel  28, 29 og 30) 
I betragtning  af kulforsyningssituationens  voksende 
betydning  for Fællesskabets  elværker  og omvendt  den 
voksende  betydning  af kulindustriens  finansielle  byrde 
på grund  af usædvanlig  store  lagre  på produktionsste-
det, har Kommissionens  årlige  rapporter  om Fællesska-
bets kulmarked  i stigende  grad  givet  detaljerede  oversig-
ter over  kul-  og kokslagre. 
Med  rapporten  for sidste  år indførtes  derfor  særskilte 
tabeller  over  producentlagre  af kul og koks  ved  årets 
udgang  (tabel  28)  og over  kullagre  ved  kraftværker 
(tabel  29).  Der  er nu blevet  tilføjet  yderligere  et par 
tabeller,  som  viser  producentlagre  af kul fordelt  på land, 
type og oparbejdningsgrad  (tabel  30 A) og fordelt  på 
land,  kulfelt  og type  (tabel  30 B). Da detaljerede  oplys-
ninger  om dette  forhold,  da denne  rapport  blev  udar-
bejdet,  kun  forelå  for udgangen  af september  1977,  er 
det situationen  pr. denne  dato,  der fremtræder  i tabel  30 
A og 30 B, mens  de samlede  tal i tabel  28 A gælder  ved 
årets  udgang. 
1. Producentlagre  af kul og koks 
(Tabel  28 og 29) 
I tabel  28 er tydelig  vist de meget  specielle  problemer, 
som den  tyske  kulindustri  i øjeblikket  har,  belastet  med 
samlede  kul-  og kokslagre  på mere  end  36 mio  tons, 
hvoraf  omkring  10 mio  tons  for statens  regning  i det såkaldte  »Notgemeinschaft«.  36 mio  tons  er tæt  ved 
40 % af den  tyske  produktion  i 1977,  sammenlignet 
med producentlagre  ved årets  udgang  på 32 % af pro-
duktionen  i Frankrig,  13 % i Belgien  og 12 % i Det 
forenede  Kongerige. 
Af tabel  28 B fremgår  kokslagrene,  og af tabel  30A  en 
oversigt  over  producentlagrene  af kul fordelt  på typer, 
hvilket  viser  forbindelsen  mellem  store  lagre  og stålin-
dustriens  trykkede  situation.  Således  består  i Tyskland 
af de samlede  lagre  på omkring  36 mio  tons  mindst  30 
mio tons  enten  af koks  eller  af kul af typerne  V og VI, 
der almindeligvis  betragtes  som  kokskul,  og det samme 
forhold  gælder  i Frankrig  med  hensyn  til 5 mio  tons  af 
de samlede  lagre  på 6,8 mio  tons. 
De grundlæggende  årsager  til de nuværende  usædvanlig 
store  producentlagre  af kul og koks  ligger  i det forhold, 
at mens  produktionsomkostningerne  gør det muligt  at 
tilbyde  en stor  procentdel  af Fællesskabets  kul til priser, 
som ikke  er håbløst  ude  af trit med  dem,  der gælder  på 
verdens  kokskulmarked,  er de alt for høje  til at kunne 
accepteres  af elproducenter,  som  er i stand  til at købe 
dampkul  fra tredjelande.  Den  eneste  undtagelse  herfra 
er situationen  i Det forenede  Kongerige. 
Produktionen  af kokskul,  der ikke  i øjeblikket  er behov 
for i stålindustrien,  kan  derfor  ikke  afsættes  til elpro-
duktion  uden  meget  store  tilskud  eller  statsindgreb, 
hvilket  for begge  deles  vedkommende  for tiden  bringes  i 
anvendelse  til fremme  af kulfyring  inden  for de kulpro-
ducerende  medlemsstater. 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/13 
2. Kullagre  ved kraftværker 
(tabel  30) 
Elværkerne  førte  ved  undgangen  af 1977  lagre,  som 
rakte  fra 79 dages  forsyninger  i Det forenede  Kongerige 
til 230  dage  i Danmark. 
Overvejelser  vedrørende  forsyningssikkerheden  førte  de 
elproducerende  foretagender,  der er afhængige  af kul-
indførsel,  til at føre  større  lagre,  end  tilfældet  er for dem,  der  ligger  tæt ved  egne  forsyningskilder.  Denne 
tendens  genspejles  i tabel  30, bortset  fra de ualmindelig 
store  lagre  ved  belgiske  kraftværker;  disse  skyldes  en 
overførsel  af lagrene  på produktionsstedet,  som  det 
fremgår  af tabel  28 og 29. 
Da der ikke  synes  at være  tegn  på uro inden  for Fælles-
skabets  kulindustri  i den første  del af 1978  eller  på for-
styrrelser  på verdens  energimarked,  synes  de kullagre, 
der førtes  af Fællesskabets  elproducerende  industri  ved 
udgangen  af 1977,  generelt  at være  tilfredsstillende. 
Nr. C 118/14 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
TABEL  1 
De forskellige  primære  energiformers  andel  i de interne  bruttoforbrug  af energi 
o %; 
Stenkul 
og 
tilsvarende Brunkul 
og 
tilsvarende Olie 
og 
tilsvarende Naturgas Atomkraft Elektricitet 
og andet 
brændsel  (J) 
1976 
Belgien 22,2 — 54,3 20,1 5,0 — 1,6 
Danmark 14,5 — 84,6 — — 0,9 
Forbundsrepublikken  Tyskland 19,8 10,1 52,4 14,0 2,1 1,6 
Frankrig 16,1 0,6 64,9 9,9 2,0 6,5 
Irland 7,3 13,7 76,7 — — 2,3 
Italien 6,3 0,2 69,2 16,6 0,6 7,1 
Luxembourg 41,0 0,4 31,0 8,8 — 18,8 
Nederlandene 4,8 — 42,5 51,0 1,3 0,4 
Det forenede  Kongerige 35,4 — 43,2 16,6 4,0 0,8 
EØF 19,5 3,2 55,3 16,7 2,3 3,0 
1977  (>) 
Belgien 21,1 — 56,4 20,3 4,8 — 2,6 
Danmark 15,4 — 85,5 — — - 0,9 
Forbundsrepublikken  Tyskland 18,6 9,2 51,6 15,0 3,5 2,1 
Frankrig 16,6 0,5 60,4 10,8 2,5 9,2 
Irland 7,8 12,9 78,4 — — 0,9 
Italien 5,8 0,2 68,3 15,9 0,6 9,2 
Luxembourg 37,8 0,3 32,0 8,3 — 21,6 
Nederlandene 4,9 — 38,5 55,6 1,3 - 0,1 
Det forenede  Kongerige 34,4 — 43,0 17,1 5,0 0,5 
EØF 19,0 2,8 53,9 17,5 3,0 3,8 
(') Skannede  tal pr.  14.  12.  1977. 
(2) Elproduktion  plus  nettoimporr. 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/15 
TABEL  2 
Bruttonationalproduktet  i mængder 
(Variationer  i % i forhold  til det  foregående  år) 
1976 1977 1978 
Belgien 3,0 2,4 2,3 
Danmark 4,8 0,9 1,5 
Forbundsrepublikken  Tyskland 5,6 2,6 3,1 
Frankrig 5,2 2,3 2,7 
Irland 3,2 5,6 6,0 
Italien 5,6 1,8 1,7 
Luxembourg 2,8 1,1 1,4 
Nederlandene 4,6 2,4 2,1 
Det forenede  Kongerige 2,8 —0,1 3,5 
EØF 4,8 1,9 2,8 
TABEL  3 A 
Fællesskabets  forbrug  af stenkul  fordelt  på sektorer 
(l 1 000 tske) 
1976 1977 1978 1977/1976 1978/1977 
Faktisk Anslået Forventet % % 
Kraftværker 118 361 120 839 126 836 + 2,1 
+ 
O 
Koksværker 99 400 89 710 88 410 - 9,7 - 1,4 
Jern-  og stålindustrien 3 296 2 645 2 700 — 19,7 + 2,1 
Andre  industrier 10 375 12 965 13 070 + 25,0 + 0,8 
Boligopvarmning 20 266 19 933 18 415 — 3,5 — 8,2 
Briketværker 5 296 4 915 4 305 — 7,2 — 12,4 
Forbrug  på produktion 2 206 2 162 2 320 — 2,0 + 7,3 
Gasværker 1 396 1 265 1 155 - 9,4 — 8,7 
Andre 2 0430 1 288 1 145 — 37,0 - 11,1 
I alt (2) 262 639 255 722 258 356 - 2,7 + 1,0 
(*) Herunder  statistiske  justeringer. 
(2) Der  er en mindre  uoverensstemmelse  mellem  disse  tal og procentangivelserne  forkulforbruget  i tabel  1, eftersom  sidst-
nævnte  medregner  oplagret  koks,  hvorimod  alt forkokset  kul her  betragtes  som  forbrugt  kul.  Denne  forskel  i behand-
lingen  forklarer  således,  hvorfor  tallene  for kulforbruget  i denne  rapport  ligger  en smule  over  tallene  i Kommissionens 
beretning  om energisituationen  i Fællesskabet. 
Nr. C 118/16 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
TABEL  3 B 
Fællesskabets  forbrug  af stenkul  fordelt  på lande 
(I 1 000 tske) 
1976 
Faktisk 1977 
Anslået 1978 
Forventet 1977/1976 
% 1978/1977 
% 
Belgien 13 699 13 111 13 145 — 4,3 + 0,2 
Danmark 3 904 4 525 5 043 + 15,9 + 11,4 
Forbundsrepublikken  Tyskland 82 900 75 373 75 529 - 9,1 + oa 
Frankrig 38 540 37 887 38 744 - 1,7 + 2,3 
Irland 705 752 763 + 6,7 + 1,5 
Italien 12 536 11 171 11 846 — 10,9 + 6,4 
Luxembourg 618 608 606 — 1,6 — 0,3 
Nederlandene 4 794 5 263 5 640 + 9,8 + 7,2 
Det forenede  Kongerige 104 943 107 032 107 040 + 2,0 — 
EØF 262 639 255 722 258 356 — 2,7 + 1,0 
TABEL  4 
Produktion  af råjern 
(I 1 000 tons) 
1976 1977 1978 1977/1976 1978/1977 
Faktisk Anslået Foventet % % 
Belgien 9 961 8 725 9 200 — 12,4 + 5,4 
Forbundsrepublikken  Tyskland 31 849 29 000 30 000 - 9,0 + 3,4 
Frankrig 19 024 18 350 18 800 — 3,5 + 2,5 
Italien 11 696 11 600 11 225 — 0,8 — 3,2 
Luxembourg 3 756 3 700 3 925 - 1,5 + 6,1 
Nederlandene 4 265 4125 4175 — 3,3 + 1,2 
Det forenede  Kongerige 14 099 12 875 13 550 - 8,7 + 5,2 
EØF 94 650 88 375 90 875 — 6,6 + 2,8 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/17 
TABEL  5 
Forbrænding  af koks  i højovne 
(l kg pr. tons) 
1976 1977 1978 
Faktisk Anslået Foventet 
Belgien 539 540 540 
Forbundsrepublikken  Tyskland 482 490 490 
Frankrig 520 502 500 
Italien 470 460 450 
Luxembourg 493 485 475 
Nederlandene 441 450 450 
Det forenede  Kongerige 601 590 590 
EØF 520 506 505 
TABEL  6 
Forbrug  af ovnkoks  i jern-  og stålindustrien 
(1 1 000  tons) 
1976 
Faktisk 1977 
Anslået 1978 
Forventet 1977/76 
% 1978/77 
% 
Belgien 6 134 5 310 5 570 — 13,4 + 4,9 
Danmark 29 40 40 — 
Forbundsrepublikken  Tyskland 18 099 16 790 17 400 — 7,2 + 3,6 
Frankrig 11 010 10 340 10 525 — 6,1 + 1,8 
Irland — 10 10 — 
Italien 6 399 6 200 5 900 - 3,1 — 4,8 
Luxembourg 2 114 2 055 2 125 — 2,8 + 3,4 
Nederlandene 2 071 2 055 2 080 — 0,8 + 1,2 
Det forenede  Kongerige 9 832 9 100 9 500 - 7,5 + 4,4 
EØF 55 688 51900 53 150 — 6,8 + 2,4 
Enkeltheder: 
Koksforbrug  i højovne 48 233 44 720 45 860 - 7,3 + 2,5 
Sintringsanlæggene 6 966 6 675 6 755 — 4,2 + 1,2 
Til andre  formål 490 505 535 + 3,1 + 5,9 
Nr. C 118/18 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
TABEL  7 
Fællesskabets  koksforbrug  opdelt  på sektorer 
(I 1 000 tons) 
1976 
Faktisk 1977 
Anslået 197S 
Forventet 1977/1976 
% 1978/1977 
% 
Jern-  og stålindustrien 55 688 51 900 53 150 — 6,8 + 2,4 
Andre  industrier 4 578 4 762 4 738 + 4,0 — 0,5 
Boligopvarmning 5 132 4 950 4 634 - 3,4 - 6,4 
Andre 1 657  (x) 1 160 1 140 — — 1,7 
I alt 67 055 62 772 63 662 - 6,4 + 1,4 
(') Tallene  i denne  linje  omfatter  statistiske  justeringer  og har  derfor  kun  begrænset  betydning,  hvad  angår  udviklingen 
fra et ir til det  næste. 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/19 
TABEL  8 A 
Bruttoproduktion  af elektricitet  i Fællesskabet 
Fordeling  på energikilder 
Produktion  i TWh Fordeling  i % 
Stigning  i % 
Faktisk Anslået Forventet Faktisk Anslået Forventet 
1976 1977 1978 1976 1977 1978 1977/1976 1978/1977 
Bruttoproduktion  i 
Belgien 47,3 47,6 51,2 + 0,6 + 7,6 
Danmark 20,9 22,6 24,2 + 8,5 + 6,8 
Forbundsrepublikken  Tyskland 333,7 338,8 350,9 + 1,5 + 3,6 
Frankrig 203,4 216,3 233,6 + 6,3 + 8,0 
Irland 8,6 9,3 9,9 + 8,0 + 6,8 
Italien 163,6 168,0 182,3 + 2,7 + 8,5 
Luxembourg 1,5 1,4 1,6 — 9,9 + 16,9 
Nederlandene 58,1 58,9 63,3 + 1,3 + 7,5 
Det forenede  Kongerige 277,0 288,4 294,7 + 4,1 + 2,2 
I alt 1 114,1 1 151,3 1 211,7 100 100 100 + 3,3 + 5,3 
Vandkraft  i alt 111,3 150,6 132,3 10,5 13,1 10,9 + 35,3 - 12,1 
fra strømkraftværker 105,3 144,8 124,6 9,9 12,6 10,3 + 37,6 — 14,0 
fra pumpekraftværker 6,0 5,8 7,7 0,6 0,5 0,6 - 3,4 + 32,9 
Geotermik 2,5 2,5 2,7 0,2 0,2 0,2 — 0,9 o 
+ 
Atomkraft 93,9 121,9 154,7 3,1 10,6 12,8 + 29,9 + 26,9 
Konventionel  varmekraft 
i alt 906,4 876,3 922,0 81,2 76,1 76,1 — 3,3 + 5,2 
Stenkul  og koks 343,7 353,0 371,4 30,6 30,7 30,7 + 2,7 + 5,2 
Brunkul  og tørv 104,3 96,6 92,1 9,2 8,4 7,6 - 7,4 - 4,6 
Olie 283,8 259,0 282,5 25,6 22,5 23,3 — 8,7 + 9,1 
Naturgas 141,8 136,0 143,4 12,9 11,8 11,8 — 4,1 + 5,5 
Afledt  gas 25,6 25,5 26,1 2,3 2,2 2,2 — 0,4 + 2,4 
Andet  brændsel 7,1 6,2 6,5 0,6 0,5 0,5 — 12,6 + 4,5 
Nr. C 118/20 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
TABEL  8 B 
Konventionelle  kraftværkers  brændselsforbrug  og procentvise  dækning  af behovet 
1976 1977 1978 
Faktisk Anslået Forventet Ændring  i % 
1 000  t ske % 1000  t ske % 1000  t ske % 1977/1976 1978/1977 
Belgien 
Stenkul 2 706 21,9 3 096 26,0 3 235 25,0 + 14,4 + 4,5 
Brunkul — — — — — — — — 
Olieprodukter 5 382 43,5 4 460 37,5 5 110 39,4 — 17,1 + 14,6 
Naturgas 3 268 26,4 3 351 28,2 3 566 27,5 + 2,5 + 6,4 
Andet  brændsel 1 017 8,2 992 8,3 1 045 8,1 - 2,5 + 5,3 
I alt 12 373 100,0 11 899 100,0 12 956 100,0 — 3,8 + 8,9 
Danmark 
Stenkul 3 356 47,3 3 914 51,5 4 443 54,6 + 16,6 + 13,5 
Brunkul — — — — — — — — 
Olieprodukter 3 745 52,7 3 691 48,5 3 691 45,4 - 1,4 — 
Naturgas — — — — — — — — 
Andet  brændsel — — — 
I alt 7 101 100,0 7 605 100,0 8 134 100,0 + 7,1 + 7,0 
Forbundsrepublikken  Tyskland 
Stenkul 32 591 32,4 31 143 32,5 32 629 34,4 — 4,4 + 4,8 
Brunkul 34 600 34,4 31571 33,0 29 714 31,3 — 8,8 - 5,9 
Olieprodukter 10 693 10,6 10 857 11,3 10 586 11,1 + 1,5 - 2,5 
Naturgas 17 451 17,3 17 129 17,9 16 857 17,7 — 1,8 — 1,6 
Andet  brændsel 5 279 5,3 5 059 5,3 5 204 5,5 — 4,2 + 2,9 
I alt 100 614 100,0 95 759 100,0 94 990 100,0 — 4,8 — 0,8 
Frankrig 
Stenkul 14 953 34,5 15 457 40,2 16 814 38,7 + 3,4 + 8,8 
Brunkul 1 259 2,9 997 2,6 1 164 2,7 — 20,8 + 16,8 
Olieprodukter 21 438 49,5 16 389 42,6 19 881 45,7 — 23,6 + 21,3 
Naturgas 3 105 7,2 3 076 8,0 3 076 7,1 — 0,9 — 
Andet  brændsel 2 544 5,9 2 539 6,6 2 524 5,8 — 0,2 — 0,6 
I alt 43 299 100,0 38 458 100,0 43 459 100,0 — 11,2 + 13,0 
Irland 
Stenkul 37 1,3 27 0,9 38 1,2 — 27,0 + 40,7 
Brunkul 985 34,2 1 041 33,6 1 041 31,7 + 5,7 — 
Olieprodukter 1 857 64,5 2 031 65,5 2 206 67,1 + 9,4 + 8,6 
Naturgas — — — — — — — — 
Andet  brændsel — — — — — — — — 
I alt 2 879 100,0 1 
3 099 100,0 3 285 100,0 + 7,6 
+ 
o\ 
o 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/21 
TABEL  8 B (fortsat) 
Konventionelle  kraftværkers  brændselforbrug  og procentvise  dækning  af behovet 
1976 - 1977 1978 
Faktisk Anslå;t Forventet Ændring  i % 
1000  t ske % 1000  t ske % 1000  t ske % 1977/1976 1978/1977 
Italien 
Stenkul 1 195 3,3 1 171 3,5 2 286 5,8 — 2,0 + 95,2 
Brunkul 463 1,3 343 1,0 457 1,2 — 25,9 + 33,2 
Olieprodukter 28 676 78,9 27 000 80,4 30 129 76,4 — 5,8 + 11,6 
Naturgas 4 457 12,2 3 514 10,5 5 000 12,7 — 21,2 + 42,3 
Andet  brændsel 1566 4,3 1543 4,6 1 557 3,9 - 1,5 + 0,9 
I alt 36 357 100,0 33 571 100,0 39 429 100,0 - 7,7 + 17,4 
Luxembourg 
Stenkul 1 0,2 1 0,2 1 0,2 — — 
Brunkul — — — — — — — — , 
Olieprodukter 98 21,1 96 20,6 97 20,9 — 2,0 + 1,0 
Naturgas 190 40,9 195 41,8 197 42,4 + 2,6 + 1,0 
Andet  brændsel 176 37,8 175 37,4 170 36,5 + 0,6 - 2,9 
I alt 465 100,0 467 100,0 465 100,0 + 0,4 - 0,4 
Nederlandene 
Stenkul 999 5,7 1 643 9,2 2 000 10,4 + 64,5 + 21,7 
Brunkul — — — — — — — — 
Olieprodukter 1589 9,0 1700 9,6 1907 9,9 + 7,0 + 12,2 
Naturgas 13 944 79,3 13 453 75,8 14 224 74,1 — 3,5 + 5,7 
Andet  brændsel 1044 6,0 950 5,4 1 064 5,6 - 9,0 + 12,0 
I alt 17 576 100,0 17 746 100,0 19 195 100,0 + 1,0 + 8,2 
Det forenede  Kongerige 
Stenkul 62 523 75,4 64 387 77,9 65 390 78,0 + 3,0 + 1,6 
Brunkul — — — — — — — — 
Olieprodukter 16 986 20,5 15 230 18,4 15 337 18,3 — 10,3 + 0,7 
Naturgas 2 519 3,1 2 179 2,6 2 200 2,6 — 13,5 + 1,0 
Andet  brændsel 844 1,0 871 1,1 879 1,1 + 3,2 + 0,9 
I alt 82 872 100,0 82 667 100,0 83 806 100,0 — 0,3 + 1,4 
EØF 
Stenkul 118 361 39,0 120 839 41,5 126 836 41,5 + 2,1 + 5,0 
Brunkul 37 307 12,3 33 952 11,7 32 376 10,6 - 9,0 — 4,6 
Olieprodukter 90 464 29,8 81454 28,0 88 944 29,1 — 10,0 + 9,2 
Naturgas 44 934 14,8 42 897 14,7 45 120 14,7 - 4,5 + 3,2 
Andet  brændsel 12 470 4,1 12 129 4,2 12 443 4,1 - 2,7 -f- 2,6 
1 alt 303 536 100,0 291 271 100,0 305 719 100,0 — 5,0 o 
+ 
Nr. C 118/22 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
TABEL  8 C 
Kulforsyninger  til offentlige  kraftværker 
(Denne  tabel  omfatter  ikke  forsyninger  til kraftværker,  som  ejes  af kulindustrien  eller  egen-
producenter) 
(I 1 000 tons) 
Kul fra 
eget  land Kul fra 
EKSF-Kul fra 
EKSF 
i alt Kul fra 
ninger 
i alt 
Belgien  (') 1975 1 374 349 1 723 465 2 188 
1976 1 934 175 2 109 497 2 606 
1977 2 720 335 3 055 600 3 655 
Danmark 1975 — 3 454 3 454 
1976 — 5 5 3 366 3 371 
1977 — 800 800 3 590 4 390 
Forbundsrepublik-
ken Tyskland 1975 
1976 18 847 
25 050 725 
753 19 572 
25 803 3 774 
3 617 23 346 
29 420 
1977 24 250 750 25 000 4 000 29 000 
Frankrig 1975 2 549 894 3 443 4 521 7 964 
1976 3 316 562 3 878 6 918 10 796 
1977  . 3 500 1 500 5 000 10 000 15 000 
Italien 1975 — — 1 007 1 007 
1976 — — — 1 179 1 179 
1977 — — — 1 800 1 800 
Nederlandene 1975 — 8 8 22 30 
1976 10 49 59 937 996 
1977 — 100 100 1 150 1 125 
Det forenede 
Kongerige 1975 
1976 74 755 
78 139 2 
67 74 757 
78 206 4 130 
1 254 78 887 
79 460 
1977 78 850 100 78 950 1 300 80 250 
EØF 1975 97 525 1 978 99 503 17 373 116 876 
1976 108 449 1 611 110 060 17 768 127 828 
1977 109 320 3 585 112 905 22 440 135 345 
C) Omfatter  ikke  skifergenvinding. 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/23 
TABEL  9 
Forbrug  af kul  og koksværkskoks  (') i diverse  industrier 
(Elværker  ikke  medregnet) 
(l l 000  torts) 
1976 1977 1978 1977/1976 1978/1977 
Faktisk Anslået Forventet % % 
Belgien 1227 1 165 990 - 5,1 — 15,0 
Danmark 477 460 455 — 3,6 - 1,1 
Forbundsrepublikken  Tyskland 3 187 3 360 3 350 + 5,4 — 0,3 
Frankrig 2 527 2 700 2 900 + 6,8 + 7,4 
Irland 30 30 30 — — 
Italien 572 640 640 + 11,9 — 
Luxembourg 1 3 3 — — 
Nederlandene 422 295 295 — 30,1 — 
Det forenede  Kongerige 7 040(2) 9 020 9145 + 28,1  (*) + 1,4 
EØF 15 483 17 673 17 808 — + 0,8 
(') Koksvacrkskoks  er anført  til værdien  1. 
(2) Foreløbige  tal. 
Nr. C 118/24 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
TABEL  10 
Leverancer  af fast  brændsel  til boligopvarmning 
(inklusive  uddeling  til minearbejdere) 
(I Mtske) 
1976 1977 1978 1977/1976 1978/1977 
Faktisk Anslået Forventer % % 
Belgien 2,0 1,9 1,7 — 3,5 - 11,9 
heraf:  Stenkul 1,7 1,6 1,4 - 3,9 — 13,2 
stenkulsbriketter 0,2 0,2 0,2 - 2,1 - 4,3 
koks 0,1 0,1 0,1 + 11,1 
Danmark 0,1 0,1 0,1 - 4,2 - 0,9 
Forbundsrepublikken  Tyskland 7,8 7,2 6,6 — 8,0 - 7,5 
heraf:  Stenkul 1,6 1,4 1,3 — 14,3 - 7,1 
stenkulsbriketter 1,1 1,1 1,0 - 6,9 - 4,8 
koks 2,4 2,3 2,2 - 3,1 — 6,0 
brunkul  og briketter 2,6 2,4 2,1 — 8,9 — 10,4 
Frankrig 6,3 5,8 5,2 - 8,7 — 10,2 
heraf:  Stenkul 3,3 3,0 2,7 — 10,6 — 8,5 
stenkulsbriketter 2,6 2,4 2,1 - 6,1 — 12,5 
koks 0,3 0,3 0,3 — 8,5 - 7,5 
brunkul  og briketter 0,1 0,1 0,1 — 13,2 — 12,0 
Irland 0,9 0,9 0,9 + 5,8 — 0,5 
heraf:  Stenkul 0,6 0,7 0,7 + 9,2 — 
tørv og briketter 0,3 0,2 0,2 — 1,8 - 1,8 
Italien 0,5 0,4 0,4 — 8,6 — 10,1 
heraf:  Stenkul  og sflenkulsbriketter 0,3 0,2 0,2 — 19,2 — 24,3 
koks 0,2 0,2 0,2 — — 
Nederlandene 0,1 0,1 0,1 - 7,6 — 12,8 
Det forenede  Kongerige 16,7 16,7 15,4 - 7,7 
heraf:  Stenkul 12,7 13,0 12,1 + 2,3 - 7,0 
stenkulsbriketter 1,1 1,0 0,8 — 13,9 — 18,0 
koks 2,9 2,7 2,5 — 6,3 - 8,1 
EØF 34,4 33,2 30,5 — 3,5 — 8,2 
heraf:  Stenkul 20,3 19,9 18,4 — 2,0 — 7,5 
stenkulsbriketter 5,1 4,7 4,2 — 7,8 — 11,6 
koks 5,9 5,6 5,3 - 4,8 - 6,7 
brunkul  og tørv 3,1 3,0 2,6 — 6,6 — 8,5 
N.B.:  Forskelle  skyldes  afrunding. 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/25 
TABEL  11 
Stenkulproduktionens  fordeling  på områder 
(11 000  tons,  t - • t) 
1976 
Faktisk 1977 
Foreløbig 1978 
Forventet 
Campine 
Sud 6 112 
1 126 6 225 
815 6 700 
715 
Belgien 7 238 7 040 7 415 
Ruhr 
Aachen 
Niedersachsen 
Saarland 
Mindre  miner 79 021 
5 674 
2 007 
9 295 
329 73 600 
5 700 
2 000 
9 400 
300 73 200 
5 700 
2 000 
9 400 
300 
Forbundsrepublikken  Tyskland 
(National  statistik) 96 325 
(89 269) 91 000 
(84 400) 90 600 
(84 000) 
Nord/Pas-de-Calais 
Lorraine 
Centre-Midi 7 318 
9 970 
4 591 6 600 
10 000 
4 600 5 700 
10 000 
4 200 
Frankrig 21 879 21 200 19 900 
Irland. 48 50 50 
Scotland 
North  East 
Yorkshire 
North  West 
Midlands 
South  Wales 
Koncessionerede  miner  og åbne  brud 9 370 
13 418 
31096 
11594 
36 320 
7 866 
12 538 8 500 
12 700 
31 100 
10 800 
35 800 
7 400 
13 100 
Det forenede  Kongerige 122 202 119 400 119 900 
EØF 
(National  statistik) 247 693 
(240  637) 238 400 
(232  090) 237 800 
(231  265) 
Nr. C 118/26 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
TABEL  12 
Stenkulproduktion 
(11 000  tons  ske) 
1976 
Faktisk 1977 
Foreløbig 1978 
Forventet Ændring  i % 
1976 
Faktisk 1977 
Foreløbig 1978 
Forventet 
1977/1976 1978/1977 
Belgien 6 491 6 310 6 650 — 2,8 + 5,4 
Forbundsrepublikken  Tyskland 90 158 85 170 84 800 — 5,5 — 0,3 
Frankrig 19 870 19 250 18 075 — 3,1 - 6,1 
Irland 49 50 50 — — 
Det forenede  Kongerige 110 127 107 250 108 000 — 2,6 + 0,7 
EØF 226 695 218 030 217 575 — 3,8 — 0,2 
TABEL  13 
Gennemsnitligt  antal  minearbejdere  beskæftiget  under  jorden 
(I tusinder) 
1976 
Faktisk 1977 
Anslået 1978 
Forventet Udsving  1977/1976 Udsving  1978/1977 1976 
Faktisk 1977 
Anslået 1978 
Forventet 
1000  mand % 1000  mand % 
Belgien 
Forbundsrepublikken  Tyskland 
Frankrig 
Det forenede  Kongerige 17,7 
105,8 
38,0 
169,8 16,5 
103,0 
35,8 
168,8 15,6 
101,5 
32,0 
170,0 - 1,2 
- 2,8 
— 2,2 
- 1,0 — 6,8 
— 2,7 
— 5,8 
— 0,6 - 0,9 
- 1,5 
- 3,8 
+ 1,2 — 5,5 
— 1,5 
—10,6 
+ 0,7 
EØF 331,3 324,1 319,1 — 7,2 — 2,2 — 5,0 — 1,5 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/27 
TABEL  14 
Produktion  pr. mand  pr. skiftehold  under  jorden 
kg pr. mand  pr. skiftehold 
1976 
Faktisk 1977 
Foreløbig 1978 
Forventet 1977/1976 1978/1977 
Belgien 2 524 2 655 2 930 + 5,2 + 10,4 
Forbundsrepublikken  Tyskland 4 153 4 170 4 300 + 0,4 + 3,1 
Frankrig 2 781 3 057 3 241 + 9,9 + 6,0 
Det forenede  Kongerige 3 406 3 340 3 400 - 2,0 + 1,8 
TABEL  15 
Produktionsomkostninger  og indtægter  pr. ton 
(Procentvise  udsving  i henhold  til de i national  valuta  givne  oplysninger) 
Produktionsomkostninger Indtægter 
1976/1975 1977/1976 
Foreløbig 1976/1975 1977/1976 
Foreløbig 
Belgien + 6,2 + 3,6 - 1,9 - 4,2 
Forbundsrepublikken  Tyskland + 7,0 + 6,0 + 9,2 - 1,2 
Frankrig + 12,4 + 7,7 + 3,2 + 2,3 
Det forenede  Kongerige +24,6 + 17,3 +22,4 + 17,1 
TABEL  16 
Statsstøtte  til kulindustrien 
(Direkte  og indirekte  støtte) 
(I ERE  pr. ton) 
Direkte  støtte  (l) Indirekte  støtte I alt 
1976 1977 1976 1977 1976 1977 
Belgien 22,88 28,51 1,79 2,24 24,67 30,45 
Forbundsrepublikken  Tyskland 2,16 3,56 0,20 0,39 2,36 3,95 
Frankrig 13,27 19,51 0,23 0,26 13,50 19,77 
Det forenede  Kongerige 0,22 0,48 — — 0,22 0,48 
2,80 4,11 0,15 0,24 2,95 4,35 
(') Inklusive  støtten  til kokskul. 
Nr. C 118/28 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
TABEL  17 
Investeringer  i kulproduktion  og -klargøring 
(I millioner  ERE) 
1976 1977 1978  (l) 
Faktisk Anslået Forventet 
Belgien 9,4 16,5 0,2 
Forbundsrepublikken  Tyskland 251,9 273,2 172,5 
Frankrig 45,4 52,5 46,8 
Det forenede  Kongerige 481,0 424,5 392,1 
EØF 787,7 766,7 611,6 
(') Der  er kun  medtaget  de investeringer,  der  er indledt,  og dem,  der  er truffet  afgørelse  om,  men  som  endnu  ikke  er indledt 
TABEL  18 
Minelukninger 
1977 1978 
1976 1976 
Antal produktion Antal produktion 
(lOOOt) (1 000  t) 
Belgien 
— Sud 2 228 1 115 
Forbundsrepublikken  Tyskland 
— Ruhr — — 1 2 110 
Frankrig 
— NPC — — 3 1 303 
— Centre-Midi — — 2 98 
Det forenede  Kongerige 
— Scottish 1 44 1 174 
— North  East 1 111 — — 
— Western 1 223 — — 
— South  Wales 2 144 — — 
— Barnsley — — 1 200 
— South  Yorkshire — — 1 309 
EØF 7 800 10 4 309 
NB.:  De  for  Det  forenede  Kongerige  opgivne  tal  for  1978  omfatter  kun  tidsrummet  januar  —  marts  (slutningen 
af finansåret  1977/1978). 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/29 North Yorkshire 
£ 1 1 1 1 1 1 1 1 1 "0 o o ON (N 
rS JQ JO ON OO 
S r3 
25,10  (4) 
29,04 
29,04 vo <n k vo vo tO Tf Tf »O VO VO Scottish 
£ 1 1 1 1 1 1 1 1 1 00 <N O OO 00 vo oCoC (N fS ts o o O r^ro 
^ 
56,25 
65,11 
65,11 Wales 
£ o t\ NfOfO Tt oCoC ro ro ro ro VO v© <h ve vc 1 1 1 1 1 1 1 1 1 
33,27  (*) 
38,29 
38,29 noo rC vo" vo" to vo VO Lothringen 
ffr 1 1 1 1 1 1 1 1 1 lo O O ro »o ^ N N N O N N (N (N (S 00 o o ro VO VO ro ro ro (S lo to O ro ro lO "O »O Nord 
ffr fH O O 
ro rf Tf 1 1 1 1 1 1 I 1 1 1 1 1 O O O 
ro ro ro O O O OOHH •"t" lo lo Belgien 
Bfr 
3 450 
3 450 
3 550 
3 350 1 
3 350 
3 450 1 1 1 
2 450 
2 450 
2 450 
2 450 
2 450 
2 450 
2 050 
2 050 
2 105 >o ® >o DM 1 1 1 1 1 1 1 1 1 
176,00 
176,00 
192,00 
173,00 
173,00 
189,00 o o o o_ o o o o 
286,00 
286,00 
- 299,00 Aachen 
DM 1 1 1 
205,00 
205,00 
225,25 
181,00 
181,00 
198,75 1 1 1 1 1 1 
167,50 
167,50 
184,00 
257,00 
257,00 
272,00 Ruhr 
DM 
219,00 
219,00 
236,00 
211,00 
211,00 
226,00 
167,00 
167,00 
182,00 
155,50 
155,50 
170,50 
157,50 
157,50 
172,50 
165,50 
165,50 
175,50 
258,00 
258,00 
274,00 Dato 
15. 1. 1977 
1.4. 1977 
1. 1. 1978 
15.1.1977 
1.4. 1977 
1.1.1978 
15.1.1977 
1.4.1977 
1.1.1978 
15.1.1977 
1.4.1977 
1.1.1978 
15. 1. 1977 
1.4. 1977 
1.1.1978 
15.1.1977 
1.4.1977 
1. 1. 1978 
15.1. 1977 
1.4.1977 
1.1.1978 
1 ro 
u S^ "O o T* "O ro v 
£ A <N » 
Nødde  3 
20/30  mm 
%"-lV4" 
Nødde  4 
10/20  mm 
O"-3// 
Nødde  2 
30/50  mm 
1" -2" S, 
13 -a o • s ^ * * 
Højovnskoks 
40 mm 
1V2" Kategorier 
Antracitkul 
Magre  kul 
Halvfede  kul 
Flammekul 
Flammekul 
Kokskul 
Koks i Ms & 1*  'o N uJ 2 X 
Nr. C 118/30 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
ja w 
c 
S 
-D 
OH 
Udsving 
•/. »o OS tv vont os oo Tf oo >o so 00 oo os O O tv O IV 00 N ro i H00O OHO 00 t\ O N rH m Højeste 
priser 
96,55 
94,24 
112,25 
93,75 
91,51 
107,49 Tf Tf ro ro tv <o 
tv io Tf tv |v Os O "O (N fS so ro 
tv tv OS Os ro 00 
ro" N 0\" tv fv OO r| N N 
so" "O o" tv tv OS 
122,21 
119,68 
142,21 Laveste 
58,36 
67,70 
76,48 TMOOON 
os rv"«o Tf lo \£) SO 00 SO ro oo io 
T-H~OS  so 
tv so 00 r-1 ro >o SO ro OS 
pT ro oo os o Tf CD so tv 
•«f Os" Tf ro ro Tf oo os 
Os SO Tf Tf to 
95,14 
102,62 
109,62 North 
Yorkshire 1 1 1 1 1 1 1 1 1 fN ro io SO ro OS 
|v ro 00 ro Tf Tf OS O Tf O SO, tv 
Tf OS Tf ro ro Tf 
42,83  (3) 
49,93 
56,41 
95,14 
111,11 
125,52 Scottish 1 1 1 1 1 1 1 1 1 
44,50 
51,28 
57,93 ^ ^ lo 
46,19  (3) 
53,82 
60,80 
95,98 
111,96 
126,48 Wales voooo ro |\ rf 
oo r-T so »O SO tv 
49,71 
57,88 
65,39 1 1 1 1 1 1 1 1 1 tv Tf 00 Nooro 
so "o Tf >o so IV 
97,65 
113,64 
128,38 Lothringen 1 1 1 1 1 1 1 1 1 (N O Tf Iv^ro  tv 
N O ro Tf lo <0 
42,44  (4) 
44,87  (5) 
47,93  (6) ro Tf 00 SO Tf ro 
OO <N |v so tv |v 
101,93 
107,65 
114,99 Nord tv 
IV Tf O tv 00 OS 1 1 1 1 1 1 II, 1 1 1 
64,98 
68,41 
73,08 
97,46 
102,62 
109,62 Belgien 
96,55 
94,24 
108,40 
93,75 
91,51 
105,34 1 1 1 »o os oo 
oo so Tf SO so tv !o OS 00 tv O tv (OO^N 
107,75 
105,16 
111,45 
J 1 1 1 ,,, 1 1 1 O <0 <N <N SO ro 
tv [v OS ro N OS IV (V. 00 HNN Os ro ro 
SO io O |v tv OS 
122,21 
119,68 
142,21 Aachen ' ' ' 
87,60 
85,79 
107,13 Tf Tf ro ro tv^io^ 
tv io Tf" |v tv Os 1 1 1 1 1 1 |V OS rN io o io 
<-H" ©" tv" IV tv 00 
109,82 
107,55 
129,37 Ruhr 
93,58 
91,64 
112,25 
90,16 
88,30 
107,49 ro 00 »o 
tv S o§ \o r-T \o\o  oo 
67,30 
65,91 
82,05 rN vo |v tv rs Tf 
O OS ro" tv so 00 
110,24 
107,96 
130,32 Dato 
15.1.1977 
1.4.1977 
1. 1.1978 
15.1.1977 
1.4.1977 
1. 1. 1978 
15.1.  1977 
1.4.1977 
1. 1. 1978 
15. 1. 1977 
1.4. 1977 
1. 1. 1978 
15. 1. 1977 
1.4. 1977 
1. 1. 1978 
15. 1. 1977 
1.4. 1977 
1. 1. 1978 
15.1.  1977 
1.4. 1977 
1. 1. 1978 
J 
Nødde  3 
20/30  mm 
3/4"-lV/ 
Nødde  3 
20/30  mm 
%"-l  V4" 
Nødde  4 
10/20  mm 
0"-3/4" 
Nødde  2 
30/50  mm 
l"-2" u c ^ -o c 1 T3 O ' 
Mellem-
flygtige 
Højovnskoks 
40 mm 
iv2" Kategorier 
Antracitkul 
Magre  kul 
Halvfede  kul 
Flammekul 
Flammekul 
Kokskul 
Koks •gONrl  w 
•Q ^ ^ 
-OC^oS  —»el COO^  •* s  S o 
> »g a\ o <u 
« O rvf rsf rvf oJ 
=* b\ 02  5) -* •* 
I «  å g g 
> Tf  T-l N Q  'x,  UJ  W 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/31 
TABEL  21 
Koksværkers  produktionskapacitet 
(I millioner  tons) 
Belgien Forbunds-
republikken 
Tyskland Frankrig Italien Neder-
landene Det 
forenede 
Kongerige F.ØF 
1976 
Minekoksværker — 27,1 7,6 — — 4,7 39,4 
Jern-  og stålindustriens  koksværker 7,7 9,6 6,7 9,0 2,5 10,0 45,5 
Uafhængige  koksværker — — — 2,6 0,6 3,3 i1) 6,5 
J alt 7,7 36,7 14,3 11,6 3,1 18,0 91,4 
heraf  koksværker  ved  kysten (1,5) (0,5) (4,0) (11,6) (3,1) (••) (••) 
1977 
Minekoksværker — 24,2 7,4 — — 4,7 36,3 
Jern-  og stålindustriens  koksværker 7,8 9,6 6,0 9,0 2,5 10,1 45,4 
Uafhængige  koksværker — — — 2,6 0,6 3,0 i1) 6,2 
I alt 7,8 33,8 13,8 11,6 3,1 17,8 87,9 
heraf  koksværker  ved  kysten (1,6) (0,5) (4,0) (11,6) (3,1) (••) (••) 
1978 
Minekoksværker — 21,8 6,5 — — 4,4 32,7 
Jern-  og stålindustriens  koksværker 8,1 9,6 6,7 9,0 2,5 12,0 47,9 
Uafhængige  koksværker — — — 2,6 0,6 3,0 0 6,2 
I alt 8,1 31,4 13,2 11,6 3,1 19,4 86,8 
heraf  ved  kysten (1,6) (0,5) (4,0) (11,6) (3,1) (••) (••) 
(') Omfatter  også  lavtemperaturkoks. 
Nr. C 118/32 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
TABEL  22 
Koksværkskoks 
(I 1 000  t) 
Produktion  af koksværkskoks 
Kulleve-
rancer  til 
koksværker Kulforbrug 
i koksværker 1 000  tons Udsving 
i % i for-
hold  til 
foregående 
år 
1976  (Faktisk) 
Belgien 8 464 8 226 6 216 + 8,5 
Forbundsrepublikken  Tyskland 40 947 40 9'67 31 951 — 8,2 
Frankrig 14 765 14 765 11 313 — 1,2 
Italien 10 703 10 824 7 970 — 1,2 
Nederlandene 3 546 3 565 2 813 + 4,9 
Det forenede  Kongerige 21 278 21 053 15 753 - 0,7 
EØF 99 703 99 400 76 016 — 3,3 
1977  (Anslået) 
Belgien 7 050 7 150 5 500 —11,5 
Forbundsrepublikken  Tyskland 36 100 36 050 27 700 —13,3 
Frankrig 13 900 13 900 10 700 — 5,4 
Italien 9 580 9 560 7 350 — 7,8 
Nederlandene 3 450 3 450 2 650 — 5,8 
Det forenede  Kongerige 19 600 19 600 14 500 - 7,8 
EØF 89 680 89 710 68 400 —10,0 
1978  (Forventet) 
Belgien 7 400 7 400 5 700 + 3,6 
Forbundsrepublikken  Tyskland 35 100 35 100 27 000 — 2,5 
Frankrig 13 800 13 800 10 600 - 0,9 
Italien 9 180 9 180 7 000 - 4,9 
Nederlandene 3 480 3 480 2 675 + 0,9 
Det forenede  Kongerige 19 450 19 450 14 400 — 0,7 
EØF 88 410 88 410 67 375 — 1,5 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/33 
TABEL  23 
Kul til koksværker 
(7 2 000  t) 
Stenkul  fra 
eget  land Stenkul  fra 
F.KSF-lande Stenkul  fra 
EKSF  i alt Stenkul  fra 
tredjelande Forsyninger 
i alt 
Belgien 
1975 4 052 1 837 5 889 1 704 7 593 
1976 3 818 1 978 5 796 2 611 8 407 
1977 3 520 1 400 4 920 2 130 7 050 
Forbundsrepublikken  Tyskland 
1975 44 327 229 44 556 33 44 589 
1976 40 651 209 40 860 87 40 947 
1977 35 800 200 36 000 100 36 100 
Frankrig 
1975 6 823 3 419 10 242 4 138 14 381 
1976 6 793 3 422 10 215 4 588 14 804 
1977 6 700 3 300 10 000 3 900 13 900 
Italien 
1975 — 2 800 2 800 8 333 11 133 
1976 — 2 321 2 321 8 523 10 845 
1977 — 2 150 2 150 7 430 9 580 
Nederlandene 
1975 — 893 893 2 777 3 670 
1976 — 700 700 2 882 3 582 
1977 — 600 600 2 850 3 450 
Det forenede  Kongerige 
1975 21 302 — 21 302 690 21 992 
1976 20 229 124 20 353  . 1 250 21 603 
1977 18 455 100 18 555 1 045 19 600 
EØF 
1975 76 504 9 178 85 682 17 675 103 358 
1976 71 491 8 754 80 245 19 941 100 188 
1977 64 475 7 750 72 225 17 455 89 680 
NB.: 1977  = anslået. 
Nr. C 118/34 De Europgiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
TABEL  24 
Udviklingen  i samhandelen  inden  for  Fællesskabet  med  stenkul 
(i 1000  t) 
' Fra 
Til Belgien Dan-For-
bunds-
repu-
blikken 
Tysk-Frankrig Irland Italien Luxem- Neder-
landene Det 
forende 
Kon-
gerige I alt 
Belgien 
1976 3 425 79 224 3 728 
1977 — — 3 070 70 — — — — 85 3 225 
1978 — — 2 745 75 — — — — 170 2 990 
Danmark 
1976 — — 1 29 30 
1977 — — 700 — — — — — 100 800 
1978 — — 1 280 — — — — — 120 1400 
Forbundsrepublikken  Tyskland 
1976 267 — — 335 3 — — 306 343 1 254 
1977 215 — — 250 — — — 150 635 1 250 
1978 150 — — 245 — — — — 705 1 100 
Frankrig 
1976 45 — 4 554 — — — — 14 457 5 070 
1977 40 — 5 060 800 5 000 
1978 40 — 5 560 — — — — — 1000 6 600 
Irland 
1976 — — 27 — — — — — 105 132 
1977 — — 5 — — — — — 215 220 
1978 150 150 
Italien 
1976 — — 2 350 28 — — — — 14 2 392 
1977 — — 2 200 20 2 220 
1978 — — 2 360 20 — — — — 20 2 400 
Luxembourg ' 
1976 28 — 394 42 — — — 10 47 521 
1977 — — 445 5 — — — — — 450 
1978 — — 445 5 — — — — — 450 
Nederlandene 
1976 12 — 827 3 — — — — 48 890 
1977 5 — 800 5 — — — — 165 975 
1978 5 — 840 5 — — — — 150 1 000 
Det forenede  Kongerige 
1976 82 — 169 8 14 — — 131 — 404 
1977 — — 300 — — — — — — 300 
1978 — — 300 — 50 — — — — 350 
Samlede  leverancer 
1976 434 — 11747 495 17 — — 461 1267 14 421 
1977 260 — 12 580 350 — — — 150 2 000 15 340 
1978 195 — 13 530 350 50 — — — 2 315 16 440 
NB. 1976:  Faktisk;  1977:  Anslået;  1978:  Forventet. 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/35 
TABEL  25 
Udviklingen  i samhandelen  inden  for Fællesskabet  med  koks 
(I 1 000  t) 
Fra 
Til Belgien Dan-For-
blikken 
Tysk-Frankrig Mand Italien •S5-Neder-
landene Det 
forende 
Kon-
gerige I alt 
Belgien 
1976 
1977 
1978 — — 120 
60 
60 112 
100 
100 — — 
— 114 
200 
200 35 
20 
20 381 
380 
380 
Danmark 
1976 
1977 
1978 — — 22 
45 
35 57 
30 
30 — — 
— 10 36 
10 
10 125 
85 
75 
Forbundsrepublikken  Tyskland 
1976 
1977 
1978 44 
10 
10 10 
10 — 272 
250 
220 ~ 
— — 67 
75 
80 67 
100 
30 450 
445 
350 
Frankrig 
1976 
1977 
1978 48 
70 
70 — 2 471 
1 650 
2 060 — — 32 
50 
50 — 343 
300 
300 22 
30 
20 2 916 
2100 
2 500 
Irland 
1976 
1977 
1978 13 
10 13 
10 
Italien 
1976 
1977 
1978 16 
— 30 
130 
120 87 
— — — 1 
— 134 
130 
120 
Luxembourg 
1976 
1977 
1978 58 
140 
140 — 1 925 
1 890 
1 960 26 
30 
30 2 009 
2 060 
2130 
Nederlandene 
1976 
1977 
1978 9 
10 
10 — 149 
165 
160 15 
25 
20 — 
— — — 129 
50 
60 302 
250 
250 
Det forenede  Kongerige 
197 6 
1977 
1978 
Samlede  leverancer 
1976 
1977 
1978 175 
230 
230 10 
10 4 717 
3 940 
4 395 569 
435 
400 — 32 
50 
50 — 535 
575 
580 302 
220 
140 6 330 
5 460 
5 805 
NB. 1976:  Faktisk;  1977:  Anslået;  1978:  Forventet. 
Nr. C 118/36 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
TABEL  26 
Indførsel  af stenkul  fra tredjelande 
A — E/ter  modtagerland-
ti millioner  tons) 
1976 1977 1978 
(Faktisk) (Anslået) (Forventet) 
Belgien 3,5 2,8 2,2 
Danmark 4,1 4,2 4,6 
Forbundsrepublikken  Tyskland 5,4 5,4 5,1 
Frankrig 13,8 15,6 15,5 
Irland 0,5 0,5 0,6 
Italien 10,0 9,6 9,4 
Luxembourg 0,1 0,2 0,2 
Nederlandene 3,8 4,0 3,9 
Det forenede  Kongerige . 2,4 2,3 2,3 
EØF 43,7 44,7 43,8 
B — Efter  oprindelsesland 
1976 1977 1978 
(Faktisk) (Anslået) (Forventet) 
U.S.A. 14,2 11,5 11,1 
Polen 16,0 14,3 15,0 
U.S.S.R. 4,1 3,8 3,0 
Australien 4,5 6,6 5,6 
Sydafrika 3,5 7,1 7,1 
Andre 0,8 1,4 2,0 
I alt 43,7 44,7 43,8 
C — Efter  forbrugersektor  i1) 
1976 1977 1978 
(Faktisk) (Anslået) (Forventet) 
Dampkul 19,9 23,3 23,3 
Kokskul 17,8 17,8 17,1 
Andre 6,0 3,6 3,4 
I alt 43,7 44,7 43,8 
C) Tallene  for  1976  gælder  faktiske  leverancer  til offentlige  kraftværker  og koksværker;  for  1977  og 1978  er alle  stenkul 
angivet  som  dampkul  eller  kokskul. 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/37 
TABEL  27 
Indførsel  af stenkul  fra  tredjelande  — 1977  (skønnede  tal) 
(I 1 000  t) 
USA Polen USSR Australien Sydafrika Andre 1 alt 
Belgien 1 220 550 210 250 460 145 2 835 
Danmark 100 2 600 600 100 300 500 4 200 
Forbundsrepublikken  Tyskland 1 000 2 100 200 800 800 500 5 400 
Frankrig 1 800 5 075 1 175 2 000 5 400 150 15 600 
Irland — 505 — — — — 505 
Italien 4 750 2 550 1 200 1 100 — — 9 600 
Luxembourg — — 100 — 62 — 162 
Nederlandene 2 220 800 250 600 75 100 4 045 
Det forenede  Kongerige 400 165 75 1 690 3 12 2 345 
EØF 11 490 14 345 3 810 6 540 7 100 1 407 44 692 
Nr. C 118/38 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
TABEL  28 
Producentlagre  i Fællesskabet 
A — Lagre  af kul  ved  udgangen  af: 
(I 1 000 tons) 
1976 1977 1978 Udsving 
Faktisk Foreløbig Forventet 1977/1976 1978/1977 
Belgien 1 120 726 391 — 394 — 335 
Forbundsrepublikken  Tyskland  (') 11 500 17 070 16 640 +5 570 — 430 
Frankrig - 4 396 5 010 4 680 + 614 — 330 
Irland 30 30 30 — — 
Det forenede  Kongerige 11 627 9 950 10 585 —1 677 + 635 
EØF  (2) 28 682 32 795 32 335 +4 113 — 460 
B — Lagre  af koksveerkskoks  ved  udgangen  af: 
1976 1977 1978 Udsving 
Faktisk Foreløbig Forventet 
1977/1976 1978/1977 
Belgien 92 96 96 + 4 — 
Forbundsrepublikken  Tyskland  (*) 12 783 15 230 15 035 +2 447 — 195 
Frankrig 1 500 1 350 1 325 — 150 — 25 
Italien 921 900 900 — 21 — 
Nederlandene 35 30 25 — 5 — 5 
Det forenede  Kongerige 3 032 3 640 3 670 + 608 + 30 
EØF 18 363 21 246 21 051 + 2 883 — 195 
C — Lagre  af kul og koksværkskoks  angivet  i stenkulækvivalenter  for  koks  ved  udgangen  af: 
1976 1977 1978 Udsving 
Faktisk Foreløbig Forventet 1977/1976 1978/1977 
Belgien 1 240 851 516 — 389 — 335 
Forbundsrepublikken  Tyskland 28 117 36 869 36 185 + 8 752 — 684 
Frankrig 6 346 6 765 6 403 + 419 — 362 
Irland 30 30 30 — — 
Italien 1 206 1 179 1 179 — 27 — 
Nederlandene 46 39 33 — 7 — 6 
Det forenede  Kongerige 15 569 14 682 15 356 — 887 + 674 
EØF 52 554 60 415 59 702 +7 861 — 713 
(M Herunder  »Notgemeinschaft«. 
(2) Herunder  9 i Italien. 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/39 
TABEL  29 
Kullagre  ved  kraftværker 
Ved udgangen  af: 1975 1976 1977  — Anslået Udsving 
Ved udgangen  af: Faktisk Faktisk 
10001 Dage 1976/1975 1977/1976 
Belgien 579 545 1 900 185 — 34 + 1 355 
Danmark 2 711 2 270 2 800 230 — 441 530 
Forbundsrepublikken  Tyskland 6 195 5 848 5 800 58 — 347 — 48 
Frankrig 3 728 2 849 4 450 82 — 879 + 1 601 
Irland — — — — — — 
Italien 729 588 600 120 — 141 + 12 
Nederlandene 215 298 300 90 + 83 + 2 
Det forenede  Kongerige 17 951 19 597 17 500 79 + 1 646 — 2 097 
EØF 32 108 31 995 33 350 82 — 113 + 1355 
Nr. C 118/40 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
TABEL  30 
Fordeling  af kullagre 
(Samlede  minelagre  ved  udgangen  af september  1977) 
A — Fordelt  på  gruppe  og  oparbejdnirtgsgrad 
(i l ooo  t) 
Store  og 
sorterede Små 
vaskede Ubehand-
lede små Små delvis 
behandlede Ubehand-
lede direkte 
fra minen Slam I alt 
Belgien 
I + II 5 16 4 — 42 67 
V —VI 50 675 58 — — 783 
III —IV  —VII — — — — — 
I alt 55 691 62 — 42 850 
Forbundsrepublikken  Tyskland 
I+ 11 63 399 21 113 610 21 1227 
V —VI 156 1704 5 875 4 775 78 7 593 
III —IV  —VII 422 694 100 183 100 507 2 006 
I alt 641 2 797 126 1171 5 485 606 10 826 
4- Notgemeinschaft 
•• (6 484) 
(17 310) 
Frankrig 
I + II 78 243 167 663 17 207 1375 
V —VI 503 687 524 832 25 694 3 265 
III —IV  —VII 14 8 404 84 — 117 627 
I alt 595 938 1095 1579 42 1018 5 267 
Irland  III  —IV  —VII 30 30 
Det forenede  Kongerige 
I + II 24 484 921 12 659 — 2 100 
V —VI 158 1196 867 207 223 — 2 651 
III —IV  —VII 324 757 2 182 591 473 — 4 327 
I alt 506 2 437 3 970 810 1355 — 9 078 
EØF 
I + II 170 1 142 1901 1286 270 4 769 
V —VI 867 4 262 3 368 5 023 772 14 292 
III —IV  —VII  I  alt 760 1459 3 544 603 624 6 990 
1797 6 863 8 813 6 912 1666 26 051 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/41 
B — Fordelt  på gruppe  og  område 
Gruppe Gruppe Gruppe I alt I — II V — VI III — IV — VII I alt 
Belgien 
Luxembourg — 783 — 783 
Bassin  Sud 67 — — 67 
I alt 67 783 — 850 
Forbundsrepublikken  Tyskland 
Ruhr 523 ' 6 852 105 7 480 
Saar — 687 1463 2 150 
Aachen 373 54 438 865 
Nieder  Sachsen 331 — — 331 
I alt 1227 7 593 2 006 10 826 
(6 484) 
Notgemeinschaft  I alt (17 310) 
Frankrig 
Nord-Pas-de-Calais 993 803 1 1797 
Lorraine — 1 882 1 882 
Centre  Midi 382 580 626 1588 
I alt 1375 3 265 627 5 267 
Irland — — 30 30 
Det forenede  Kongerige 
Scotland — 159 296 455 
Nothern — 714 48 762 
Yorkshire — 536 512 1048 
North  Western — 610 85 695 
Midlands — 15 1597 1 612 
South  Wales 1738 116 1040 2 894 
Abne  brud 362 501 749 1 612 
I alt 2 100 2 651 4 327 9 078 
EØF 4 769 14 292 6 990 26 051 
Nr. C 118/42 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5. 78 
o 
vo 00 
<N 8 8 2 8 8 £ 8 S 
\eo»tHooio<t rH ro 00 *—' r—( '— r—t »o «o o «o  «o O (S  "i t VO f) 00  rH  t-< 
N ^ H  H 
4{ «> 
^ "S 
Qg"1 
O 0 os 
<3\ »O O O Q O »O  O o n m lo o H »O ro <S 
+ 
z S o o 
<N -*J- i r i i i i 
o o >o TI l 10  l § L  l T I I I I 
s o o 
O I o «o «/-> | "O  fsj s I ° I  l L  ® T § l  l I  l 
s JX c 
T3 S .o "O s 8 8 8 8 0N m \C ") 
9\ N « "O 8© c? 55 o o o o *7*  io M N « N  "O ? lo ro r~i 
S O ro V£> 
5 
C (4 
3^=2 
•e a s. O N N 9\ O O rO O »O <N 
l?liT? o o 
111=118 
•vD 
lO O O O ih (S J\ Cj 00 IMS 
CS <S 
.3 w UH 
t/5 
^ -n -O 
uj J3 T3 *4> 
rt ^ -S -iS 
w 
t 
v9 .H 
S e 
.2 .2 
•a -S 
1 | Cl, ^ .. w 
u 
S) rt 
j* 
O. </> 
C J- C 
C 4> 
u J > "rt «J }5 J J3 o c ^ o 
O « S "O y 
.S ^ 
•2 <£ tn 'g 
bO 
O VM 
i rt 
£ w u X S, 
.Si •£ 
W 
3 S 
"2 t3 
•S J2 
w VM 
"S 2 
< M. !n bt> 
-Y, 5 l-l *2 £ 5 *-< 
F .. c S®  £ u c 
g -S>  s s S  -2 s 
13 3  ^ ^  1 ,5P •« j jo  m o •-><! 
p§ t2 ^ ^ S S ^ ^ 
C rt -O  (j t3 yJ -a 
m rt 
-o "3 c M T? 
C "S 
2 " « vS 
5 ~3 
-J D o 
r$ "O C C S 3 
1 £^ 
il! 
<U 3 C 
g T3  W 
<U P 3 
s a-g 
"O » 2 O O CL S -c 
I- o 
-s "u Ih 
c5 tø* c 
.X3 M>  -C 
ffl J 
1-1 <N ro •<*• 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/43 
1 o o o o o o o o 
o fN o o o 
o o 
<N 
O o o 
<N 
O o <T\ 
T3 
-o 
Nr.  C 118/44 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende 22. 5.  78 
lo lo  O IO 
|\ o 
os 
l~v "O V.O — so O 00 t 
H |\  |s O O  O ^ oo  vo 
00 00  <s •O 00 
g ? 
„•S'C 
s o 
% « O lo  «o 
O 'I-  00 >0 N 
I I + 
lo o 
r-v io 
VO <N O O  <N 
00 ts 
O (N I I 
E s? 
II I  I I I 
o o 
O rs| 
O TH O O  IO 
O O  1-t 
Os "O o o 
lo o 
•t 
I I  II  I I I 
o o 
o o  , vo <o lo o o 
N O  J o o 
o o 
Tf TT 
, c 
-c -*"e C.* « 3^=73 £> 
S 3 X 
n« &H o o  o 
O lo  o 
O ro  lo © ©  © Q »O  O 
T? ro Os 
h- y—i SO O  O lo »o  >o 
N N  N  M •O O 
OS O ro oo 
§© O 00 <N 
r- ro o O  lo 
t~v i  <s 
io <N I I O o ro »O 
r>J 
1 
& O 
J3 
"O 
C 
"O 
C 
O 
rt J3 
O > -T3 
£ j £ " 3  Ih  TS 
ti T3  U ~ 
ui C t-i  h 
60 — tS  "-i  U 
<2 '2 3 60  v C 
& ">  ^2 S oo  rt 
2 w>  .3 2 ~ u 
^ °  s  «  "I  5 
II C  "O  > £ 
c u  5 ^  o  i c e,  u<  | 
c "«  2"u  ^ •e 
VU U 
u"3 M C 
tu <J •o 
c 
UJ -o 
U rt 
rt "5" 
o _ C <u 
2 2 
> U U 
M c <u <u 
sy 
"O 
D C 
„ 3  c u -n  (L> ° o  <-» 
3 S  3 
•n o,  -o 
0 o 
i; S ^ &, o o, 
I« CO 
Js « J; 
1 11 C 4>  C 
2^2 
o S  o 
"S « "c 
oa j n 
22. 5. 78 De Europæiske  Fællesskabers  Tidende Nr. C 118/45 Modtaget 
i alt © 00 ro £ O > ro 
2 500 
• § 
2130 o 
a 1 Det forenede Kongerige O o O ro o <N 1 1 I s 1 Neder-landene O o 1 O 00 O 
8 1 1 i 1 Luxem-1 1 1 1 1 1 1 i 1 Italien 1 1 1 S 1 1 1 i 1 
T3 C 
1 1 1 1 1 1 Fra nkrig o o O ro s 1 1 1 O ro o 
1 Forbunds-
republikken Tyskland fO 1 
2 060 1 g 096 T § 1 Danmark 1 
• o 1 1 1 1 i 1 Belgien 1 1 o o 
1 1 g o 
1 Belgien 
Danmark 
Forbundsrepublikken  Tyskland 
Frankrig 
Irland 
Italien 
Luxembourg 
Nederlandene 
Det forenede  Kongerige