RÅDETS AFGØRELSE

af 6. december 1999

om de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der skal indgå i tiltrædelsespartnerskabet med Republikken Letland

(1999/854/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 622/98 af 16. marts 1998 om bistand som led i førtiltrædelsesstrategien til de stater, der har ansøgt om tiltrædelse af Den Europæiske Union, og navnlig om etablering af tiltrædelsespartnerskaber(1), særlig artikel 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Det Europæiske Råd udtalte på mødet i Luxembourg, at tiltrædelsespartnerskabet er et nyt instrument, som udgør hjørnestenen i den udvidede førtiltrædelsesstrategi;

(2) i forordning (EF) nr. 622/98 fastsættes det, at Rådet på forslag af Kommissionen med kvalificeret flertal træffer afgørelse om principperne, prioriteterne, de mellemliggende mål og betingelserne for de enkelte tiltrædelsespartnerskaber, således som de bliver forelagt hvert enkelt ansøgerland, samt om væsentlige senere ændringer heraf;

(3) Fællesskabets bistand er betinget af, at visse væsentlige forudsætninger er opfyldt, herunder navnlig at forpligtelserne i henhold til Europaaftalerne overholdes, og at der sker fremskridt i retning af opfyldelse af København-kriterierne; såfremt en af de væsentlige forudsætninger ikke er opfyldt, kan Rådet på forslag af Kommissionen med kvalificeret flertal træffe passende foranstaltninger med hensyn til enhver form for førtiltrædelsesbistand;

(4) Det Europæiske Råd i Luxembourg besluttede, at gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet og de fremskridt, der gøres med overtagelsen af Fællesskabets regelværk, vil blive drøftet i organerne oprettet under Europaaftalen;

(5) i Kommissionens periodiske rapport fra 1999 gives der en objektiv analyse af Republikken Letlands forberedelser til medlemskab, og der indkredses en række prioriterede områder, hvor der skal gøres en yderligere indsats;

(6) Republikken Letland bør for at forberede sig til medlemskab ajourføre sit nationale program for overtagelsen af regelværket; dette program bør indeholde en tidsplan for virkeliggørelsen af de prioriteter og mellemliggende mål, der er fastlagt i tiltrædelsespartnerskabet -

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Tiltrædelsespartnerskabet med Republikken Letland bygger i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 622/98 på de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, der er anført i bilaget, som udgør en integrerende del af denne afgørelse.

Artikel 2

Gennemførelsen af tiltrædelsespartnerskabet vil blive drøftet i organerne oprettet under Europaaftalen og i Rådets relevante organer, som Kommissionen regelmæssigt skal aflægge rapport til.

Artikel 3

Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 6. december 1999.

På Rådets vegne

T. HALONEN

Formand

(1) EFT L 85 af 20.3.1998, s. 1.

BILAG

LETLAND: TILTRÆDELSESPARTNERSKAB 1999

1. MÅL

Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de prioriterede områder for den yderligere indsats, der er identificeret i Kommissionens periodiske rapport fra 1999 om Letlands fremskridt mod medlemskab af Den Europæiske Union, tillige med de finansielle midler til at hjælpe Letland med at realisere disse prioriteter samt vilkårene for bistanden. Tiltrædelsespartnerskabet danner grundlag for en række policy-instrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser til medlemskab. De omfatter bl.a. det reviderede nationale program for overtagelsen af regelværket (NPAA), den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter på mellemlang sigt, pagten mod organiseret kriminalitet samt de nationale udviklingsplaner og andre sektorspecifikke planer, der kræves for deltagelse i strukturfondene efter medlemskab og for gennemførelse af ISPA og Sapard før tiltrædelsen. Hvert af disse instrumenter er af forskellig art og forberedes og implementeres efter specifikke procedurer. De udgør ikke en integrerende del af partnerskabet, men de prioriteter, de indeholder, er forenelige med det.

2. PRINCIPPER

De vigtigste prioriterede områder, der er indkredset for hvert ansøgerland, vedrører dets evne til at påtage sig forpligtelserne til at opfylde København-kriterierne, hvorefter:

- ansøgerlandet skal have oprettet stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal

- ansøgerlandet skal have en fungerende markedsøkonomi og være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen

- ansøgerlandet skal være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og bl.a. tilslutte sig målene for politisk, økonomisk og monetær union.

Det Europæiske Råd understregede på sit møde i Madrid, at ansøgerlandene skulle tilpasse deres forvaltningsstrukturer for at sikre en harmonisk anvendelse af Fællesskabets politikker efter tiltrædelsen, og i Luxembourg fremhævede det, at omskrivning af gældende EU-ret til national lovgivning er en nødvendig, men ikke tilstrækkelig betingelse, da det også bør sikres, at den anvendes i praksis.

3. PRIORITETER OG MELLEMLIGGENDE MÅL

I Kommissionens periodiske rapporter er det understreget, hvilken indsats ansøgerlandene endnu skal gøre på visse områder for at forberede sig på tiltrædelse. Dette betyder, at prioriteterne skal fordeles på mellemliggende stadier, hvert med præcise mål, som skal fastlægges i samarbejde med de berørte lande, og hvis indfrielse vil være betingende for omfanget af den bevilgede bistand og fremskridtene i igangværende forhandlinger med nogle lande og indledningen af forhandlinger med andre. Prioriteterne og de mellemliggende mål i de reviderede tiltrædelsespartnerskaber er blevet underinddelt i to grupper - på kort sigt og på mellemlang sigt. Prioriteterne og målene på kort sigt er blevet udvalgt på det grundlag, at det er realistisk at forvente, at Letland kan indfri dem fuldt ud eller sikre en væsentlig udvikling inden udgangen af 2000. Det forventes, at det vil tage mere end et år at realisere prioriteterne på mellemlang sigt, selv om arbejdet hermed vil kunne og bør gå i gang i 2000. Fremskridtene med realiseringen af prioriteterne i tiltrædelsespartnerskabet for 1998 er vurderet i den periodiske rapport for 1999. Denne vurdering ligger til grund for prioriteterne for det aktuelle partnerskab.

Letland forelagde den 16. juni 1999 en revideret version af det nationale program for overtagelsen af regelværket (NPAA). Det indeholder en tidsplan for virkeliggørelsen af prioriteterne og de mellemliggende mål, som er baseret på det første tiltrædelsespartnerskab, med angivelse af de fornødne administrative strukturer og finansielle ressourcer.

I tiltrædelsespartnerskabet angives de prioriterede indsatsområder for Letlands forberedelser til medlemskab. Letland vil ikke desto mindre skulle tage fat om alle de punkter, der er indkredset i den periodiske rapport. Det er også vigtigt, at Letland opfylder forpligtelserne med hensyn til tilnærmelse af lovgivning og gennemførelse af regelværket i henhold til de forpligtelser, der er indgået i Europaaftalen, samt screeningen. Det må understreges, at omsætning af EU's regelværk i lovgivning ikke i sig selv er tilstrækkeligt; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes efter samme standarder som dem, der gælder i EU. På alle nedenfor anførte områder er det nødvendigt med en troværdig og effektiv implementering og håndhævelse af regelværket.

På grundlag af analysen i Kommissionens periodiske rapport er der indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for Letland.

3.1. Kort sigt (2000)

Politiske kriterier

- afstemning af sprogloven med internationale standarder og Europaaftalen

- gennemførelse af yderligere konkrete foranstaltninger til integration af ikke-lettiske borgere, herunder sprogundervisning, og tilrådighedsstillelse af den nødvendige finansielle støtte.

Økonomiske kriterier

- fremme af konkurrenceevnen gennem markedsbaseret omstrukturering af virksomheder; indførelse af foranstaltninger til at stimulere de indenlandske og udefra kommende investeringer, især gennem en forenkling af de retlige og administrative procedurer

- fuldførelse af privatiseringen af resterende store selskaber

- styrkelse af jordmarkedet og færdiggørelse af jord- og ejendomsregisteret

- udvikling af stærke og effektive rammer for regulering af forsyningstjenester.

Det indre marked

- offentlige indkøb: yderligere tilpasning af specifik lovgivning om forsyningstjenester og klageadgang

- intellektuel og industriel ejendomsret: håndhævelse af lovgivning om ophavsret, beslægtede rettigheder og varemærker; styrkelse af gennemførelsen af dertil knyttet grænsekapacitet og retslig kapacitet (navnlig med hensyn til varemærker og varemærkeforfalskede eller piratkopierede varer)

- databeskyttelse: vedtagelse af databeskyttelseslov

- selskabsret: vedtagelse af handelslov og overtagelse af 3., 6., 11. og 12. direktiv om selskabsret

- frie varebevægelser: tilpasning af lovgivning om overensstemmelsesvurdering; yderligere tilpasning af sektorspecifik lovgivning (navnlig medicinsk udstyr og lægemidler til veterinær brug); fremskyndelse af overtagelsen af EN-standarder; videreudvikling af markedstilsynssystemet

- frie kapitalbevægelser: tilpasning af lovgivning om direkte investeringer i de sektorer, hvor der fortsat gælder restriktioner

- fri bevægelighed for tjenesteydelser: yderligere overtagelse af EF-regler, særligt med sigte på afskaffelse af forbud mod udenlandske forsikringsselskabers oprettelse af filialer

- beskatning: yderligere tilpasning af momslovgivning og harmonisering af punktafgifter på alkoholiske drikkevarer og cigaretter; sikring af, at nye afgiftsforanstaltninger er i overensstemmelse med principperne i adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning; videre modernisering af skatteforvaltningen

- told: yderligere tilpasning, også af gennemførelseslovgivning; fortsat bekæmpelse af svig og korruption; videre modernisering af toldadministrationen.

Landbrug

- videre tilpasning af lovgivning om dyre- og plantesundhed og forbedring af inspektionsordninger, især ved de fremtidige ydre grænser

- modernisering af kødforarbejdnings- og mejerianlæg, således at de opfylder EU's hygiejne- og folkesundhedsstandarder.

Transport

- tilpasning af lovgivning om søfartssikkerhed.

Beskæftigelse og sociale anliggender

- færdiggørelse af den nationale beskæftigelsesstrategi med henblik på senere deltagelse i den europæiske beskæftigelsesstrategi, også gennem iværksættelse af en fælles beskæftigelsesundersøgelse

- støtte til arbejdsmarkedsparternes bestræbelser for at opbygge kapacitet til at udvikle og gennemføre regelværket på dette område, især inden for rammerne af topartsdialoger

- vedtagelse af ny arbejdslov (bl.a. kollektive afskedigelser, ligebehandling, arbejdsvilkår).

Miljø

- fuldførelse af gennemførelsen og anvendelse af direktivet om vurdering af virkningerne på miljøet

- fremskyndelse af overtagelsen og håndhævelsen af rammelovgivning (navnlig på områderne affald, luft, vand og naturbeskyttelse) samt industrirelateret sektorlovgivning vedrørende integreret forebyggelse af forurening og større industririsici

- styrkelse af miljøforvaltningen, både på nationalt og på regionalt niveau

- gennemførelse af finansieringsplanen for (direktivspecifikke) investeringer, på grundlag af overslag over tilpasningsomkostninger og realistiske offentlige og private finansieringskilder på årsbasis.

Retlige og indre anliggender

- modernisering af grænseovergangssteder og "grønne grænsekontrolsteder"; forbedring af data- og telekommunikationsinfrastruktur

- forbedring af lovhåndhævelsesorganerne og retsvæsenet (bemanding, uddannelse og udstyr) til at videreføre kampen mod organiseret kriminalitet, narkotikahandel og korruption; tilvejebringelse af bedre koordination mellem lovhåndhævelsesorganerne

- gennemførelse af migrations- og asyllovgivning og -procedurer med henblik på at forebygge ulovlig indvandring og muliggøre fuld deltagelse i Schengen-informationssystemet; fuldstændig tilpasning til internationale konventioner

- gennemførelse af konkrete foranstaltninger med henblik på at bekæmpe korruption og forbedre tværinstitutionelt samarbejde inden for korruptionsbekæmpelse; ratifikation af den europæiske strafferetlige konvention, undertegnelse af OECD-konventionen om bestikkelse.

Styrkelse af administrationens og retsvæsenets kapacitet, herunder forvaltning og kontrol af EU-midler

- fremskyndelse af reformen af den offentlige administration, herunder styrkelse af de relevante administrative institutioner; vedtagelse af ny lov om offentlig tjeneste

- Phare(1), ISPA(2) og Sapard(3): videreudarbejdelse af den nationale udviklingsplan og planen for udvikling af landdistrikter; vedtagelse af retlige, administrative og budgetmæssige rammer (revisionsvejledning og revisionsspor) til programmering og forvaltning af ISPA og Sapard, herunder indførelse af vurdering af miljømæssige virkninger og EU-kompatible regler for offentlige indkøb til projekter, der samfinansieres med EF-midler; etablering af et funktionsdygtigt betalingsorgan for Sapard

- færdigudarbejdelse af rammelovgivning for intern og ekstern finanskontrol; etablering af "funktionel uafhængighed" for nationale interne kontrollører/revisorer på centralt og decentralt niveau og indførelse af forudgående finanskontrol; udbygning af finansministeriets koordinerende rolle med henblik på at harmonisere interne revisions-/kontrolfunktioner; styrkelse af afdelinger for intern revision/kontrol i udgiftsinstanser.

3.2. Mellemlang sigt

Politiske kriterier

- fortsættelse af integrationen af personer uden lettisk statsborgerskab, særlig via sproguddannelsesprogrammer for ikke-lettisktalende.

Økonomiske kriterier

- yderligere ansporing af markedsorienteret omstrukturering af virksomhedssektoren og forbedring af vilkårene for oprettelse og udvikling af private virksomheder, med særlig vægt på små og mellemstore virksomheder

- etablering af en årlig finanstilsynsprocedure, der skal bringe regnskabsaflæggelsen, tilsynet og kontrollen med de offentlige finanser, herunder navnlig budgetsituationerne, på linje med EU-procedurerne

- videreførelse af reformen af socialsikringsfinansieringen.

Det indre marked

- intellektuel og industriel ejendomsret: færdiggørelse af tilpasningen

- databeskyttelse: gennemførelse af lovgivning om databeskyttelse, herunder oprettelse af en uafhængig tilsynsmyndighed

- frie varebevægelser: fuldførelse af tilpasningen af sektorspecifik lovgivning og overtagelse af EN-standarder, modernisering af strukturerne for standardisering, overensstemmelsesvurdering og markedstilsyn; generel sikring af, at der findes hensigtsmæssige gennemførelsesstrukturer i alle sektorer

- frie kapitalbevægelser: tilpasning af lovgivning om private pensionsfondes og forsikringsselskabers porteføljeinvesteringer i udlandet

- fri bevægelighed for personer: fuldstændig tilpasning af gensidig anerkendelse af eksamensbeviser

- konkurrence: fuldstændig håndhævelse af konkurrence- og statsstøttereglerne

- telekommunikation: fuldstændig overtagelse af EF-lovgivningen; oprettelse af tilsynsmyndighed

- det audiovisuelle område: fuldførelse af tilpasningen af lovgivningen; styrkelse af kapaciteten hos den uafhængige tilsynsmyndighed for radio/fjernsyn

- beskatning: gennemførelse af momslovgivning og fuldstændig tilpasning af punktafgiftssystem; gennemgang af eksisterende lovgivning og sikring af, at den er i overensstemmelse med adfærdskodeksen for erhvervsbeskatning; fuldførelse af reformen af skatteforvaltningen (herunder forvaltning af skatterevisionsordning); styrkelse af administrativt samarbejde og gensidig bistand og forøgelse af skatterevisionernes effektivitet

- forbrugerbeskyttelse: videre tilpasning og styrkelse af markedstilsynet og håndhævelsesmyndighederne

- told: udvikling af en integreret tarif og gennemførelse af forenklede procedurer; styrkelse af administrativ og operationel kapacitet; udvikling af effektive grænseovergangssteder.

Landbrug

- styrkelse af forvaltningsmekanismerne og de administrative strukturer for den fælles landbrugspolitik (tilsyn med landbrugsmarkederne og gennemførelse af strukturforanstaltninger og tiltag til udvikling af landdistrikter, oprettelse af organer og kontrolmekanismer)

- videre omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien, styrkelse af administrationen for levnedsmiddelkontrol

- dyre- og plantesundhed: færdigudarbejdelse af et system for identifikation af dyr, gennemførelse af kvalitetskontrolsystem (risikoanalyse af kritiske kontrolpunkter), behandling af animalsk affald, kontrolprogrammer for restprodukter og zoonose; færdigudarbejdelse af inspektionssystemer ved de fremtidige ydre grænser.

Fiskeri

- udvikling af kapaciteten til at anvende den fælles fiskeripolitik.

Energi

- forberedelse til det indre energimarked, især med hensyn til el- og gasdirektiverne (herunder tilpasning af energipriserne til et omkostningsdækkende niveau og etablering af en tilsynsmyndighed)

- tilpasning til kravene om olielagre og forbedring af energieffektiviteten.

Transport

- tilpasning af lovgivning om vejtransport (markedsadgang, færdselssikkerhed, regler for farligt gods, afgifter), jernbanetransport, søtransport og luftfart (især luftfartssikkerhed og styring af lufttrafikken).

Beskæftigelse og sociale anliggender

- gennemførelse og anvendelse af EU-lovgivningen på områderne sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (herunder rammedirektivet), arbejdsmarkedsret, ligebehandling af kvinder og mænd og folkesundhed; styrkelse af de dertil knyttede administrative strukturer og instanserne til koordinering af socialsikring

- oprettelse af en uafhængig garantifond for arbejdstagere i tilfælde af arbejdsgiverens insolvens

- videreførelse af reformen af socialsikringsordningen.

Økonomisk og social samhørighed

- udformning af en national politik for økonomisk og social samhørighed til forberedelse af gennemførelsen af et regionalt udviklingsprogram og fællesskabsinitiativer; forbedring af de administrative strukturer, navnlig klarlæggelse af ansvarsområder for regionalpolitiske spørgsmål; udformning af budgetsystemet og dets procedurer efter strukturfondsstandarderne, også hvad angår vurdering og evaluering.

Miljø

- fuldførelse af overtagelsen af regelværket på miljøområdet; fortsat implementering af lovgivning efter en på forhånd fastlagt tidsplan vedrørende luft, affald, støj, vand, kemikalier, naturbeskyttelse, strålingsbeskyttelse samt integreret bekæmpelse af forurening og større industririsici

- integrering af principperne om bæredygtig udvikling i udformningen og gennemførelsen af alle andre sektorspecifikke politikker.

Retlige og indre anliggender

- fortsat gradvis tilnærmelse til EU's visumlovgivning og -praksis

- styrkelse af politisamarbejdsordningerne med Europol i kampen mod organiseret kriminalitet (særlig hvidvaskning af penge, narkotika og kvinde- og børnesmugling)

- implementering af lovgivning om korruption og gennemførelse af antikorruptionsstrategien.

Styrkelse af administrationens og retsvæsenets kapacitet, herunder forvaltning og kontrol af EU-midler

- udvikling af en professionel og stabil offentlig tjeneste, herunder styrkelse af ministeriernes kapacitet inden for policy-analyser og vurdering af virkninger, og forbedring af forvaltningen af menneskelige ressourcer på alle niveauer

- forbedring af den offentlige administrations kapacitet til at implementere og forvalte regelværket, navnlig ved at sikre en minimumsbemanding og -uddannelse

- styrkelse af offentlige finanskontrolfunktioner gennem tilvejebringelse af adækvat personale, uddannelse og udstyr

- fuldførelse af den territoriale reform og udvikling af koncept med regional og kommunal forvaltning

- styrkelse af kapaciteten på det statistiske område.

4. PROGRAMMERING

Phare-tildelingen for perioden 1995-1999 er på i alt 186 mio. EUR. Som følge af den aftale, der blev indgået under Det Europæiske Råds møde i Berlin den 24. og 25. marts 1999, vil den finansielle bistand til ansøgerlandene i perioden 2000-2006 også omfatte støtte til førtiltrædelsesforanstaltninger inden for landbrug og udvikling af landdistrikter gennem førtiltrædelsesinstrumentet Sapard (Rådets forordning (EF) nr. 1268/1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 87)) og strukturinstrumentet ISPA (Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 73)), hvorunder foranstaltninger i lighed med Samhørighedsfonden prioriteres i førtiltrædelsesperioden. Letland kan inden for rammerne af disse nationale tildelinger også finansiere en del af sin deltagelse i EF-programmerne, herunder deltagelsen i femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling (EFT L 26 af 1.2.1999, s. 1). Desuden vil Letland få adgang til finansiering fra multilandeprogrammer, der direkte relaterer til Fællesskabets regelværk. Der kræves systematisk samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Kommissionen har siden 1998 arbejdet sammen med Den Europæiske Investeringsbank og de internationale finansieringsinstitutioner, navnlig Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling og Verdensbanken, med henblik på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne.

5. BETINGETHED

Fællesskabets bistand til finansieringen af projekter gennem de tre førtiltrædelsesinstrumenter Phare, ISPA og Sapard er betinget af, at Letland overholder sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, træffer yderligere foranstaltninger for at opfylde København-kriterierne og især gør fremskridt for i 2000 at realisere de specifikke prioriteter i dette tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i forordning (EF) nr. 622/98.

6. TILSYN

Der føres tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for rammerne af Europaaftalen. Som det blev understreget af Det Europæiske Råd i Luxembourg, er det vigtigt, at Europaaftalens institutioner fortsat udgør de rammer, hvor vedtagelsen af EF's regelværk kan gennemgås efter samme metode, uanset om forhandlingerne er indledt eller ej. De forskellige dele af tiltrædelsespartnerskabet drøftes i de relevante underudvalg. Associeringsudvalget drøfter udviklingen generelt, fremskridt og problemer med opfyldelse af prioriteterne og de mellemliggende mål tillige med mere specifikke anliggender, som indbringes for det af underudvalgene.

Phare-forvaltningsudvalget drager omsorg for, at finansieringsafgørelserne under samtlige tre førtiltrædelsesinstrumenter, Phare, ISPA og Sapard, er indbyrdes forenelige og forenelige med tiltrædelsespartnerskaberne som fastlagt i samordningsforordningen (Rådets forordning (EF) nr. 1266/1999 (EFT L 161 af 26.6.1999, s. 68)).

Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent fortsat ændres i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 622/98.

(1) Phare = "Action plan for coordinated aid to Poland and Hungary" (handlingsplan for koordineret bistand til Polen og Ungarn).

(2) ISPA = "Instrument for Structural Policies for Pre-Accession" (strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument).

(3) Sapard = "Special Accession Programme for Agriculture and Rural Development" (særligt tiltrædelsesprogram inden for landbrug og udvikling af landdistrikter).