Kommissionens forordning (EF) nr. 255/2001

af 7. februar 2001

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af kompaktlysstofrør med indbygget elektrisk drosselspole (CFL-i) med oprindelse i Folkerepublikken Kina

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumping import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 2238/2000(2), særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

1. Indledning

(1) Kommissionen offentliggjorde den 17. maj 2000 en meddelelse (i det følgende benævnt "indledningsmeddelelsen") i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af integrerede kompaktlysstofrør med oprindelse i Folkerepublikken Kina (i det følgende benævnt "Kina").

(2) Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet den 4. april 2000 af European Lighting Companies Federation (i det følgende benævnt "klageren") på vegne af producenter i Fællesskabet, der tegner sig for en væsentlig del af produktionen i Fællesskabet af integrerede kompaktlysstofrør. Klagen indeholdt beviser for, at den nævnte vare indførtes til dumpingpriser, og at der forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket efter høring ansås for tilstrækkeligt til at berettige indledningen af en procedure.

(3) Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter og importører/forhandlere, som den vidste var berørt af sagen, såvel som deres sammenslutninger, repræsentanterne for de pågældende eksportlande, brugere, leverandører og de klagende EF-producenter om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at fremsætte deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt inden for den i indledningsmeddelelsen fastsatte frist.

(4) Mange parter fremførte deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede om det inden for ovennævnte frist, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, fik lejlighed til at blive hørt.

(5) På grund af det store antal kinesiske eksporterende producenter og EF-importører, der er nævnt i klagen, besluttede Kommissionen at anvende stikprøver i overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EF) nr. 384/96 ("grundforordningen"). For at sætte Kommissionen i stand til at fastslå, om det var nødvendigt at anvende stikprøver, og i påkommende tilfælde at udvælge en stikprøve, blev alle eksporterende producenter samt forretningsmæssigt forbundne og ikke-forbundne importører anmodet om at give sig til kende over for Kommissionen og som angivet i indledningsmeddelelsen fremlægge basisoplysninger om deres aktiviteter vedrørende den pågældende vare i undersøgelsesperioden.

(6) Efter en gennemgang af oplysningerne fra eksporterende producenter og ikke-forbundne importører i Fællesskabet og på grund af det lave samarbejdsniveau hos de kinesiske eksporterende producenter og de ikke-forbundne importører i Fællesskabet, blev det fastslået, at det ikke var nødvendigt at anvende stikprøver.

(7) For at give eksporterende producenter i Kina mulighed for at fremsætte krav om markedsøkonomisk eller individuel behandling, hvis de ønskede det, sendte Kommissionens tjenestegrene formularer til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt af sagen. Der blev modtaget krav om markedsøkonomisk og individuel behandling fra 10 eksporterende producenter, og to andre anmodede kun om individuel behandling.

(8) Kommissionen sendte spørgeskemaer til de parter, som den vidste var berørt af sagen, og til alle andre selskaber, som gav sig til kende inden for de fastsatte frister i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget svar fra de tre klagende EF-producenter, fem ikke-forbundne importører i Fællesskabet, 12 eksporterende producenter med fremstillingsfaciliteter i Kina, en forbundet importør i Fællesskabet og en producent i referencelandet. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige til en foreløbig fastlæggelse af spørgsmålet om dumping, skade og Fællesskabets interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:

A. Eksporterende producenter

- Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures Co. Ltd, Changzhou

- City Bright Lighting (Shenzhen) Ltd, Shenzhen

og den forretningsmæssigt forbundne eksportør

Everbright Lighting (HK) Ltd, Hongkong

- Deluxe Well Enterprises Ltd, Shenzhen

og den forretningsmæssigt forbundne eksportør

Full Lam Development Ltd, Hongkong

- Firefly Lighting Corporation Ltd, Xiamen

- Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd, Xiamen

og den forretningsmæssigt forbundne eksportør

Neonlite Electronic & Lighting (HK) Ltd, Hongkong

- Ningbo Super Trend Electron Co. Ltd, Ningbo

- Philips & Yaming Lighting Co. Ltd., Shanghai

og den forretningsmæssigt forbundne importør i Fællesskabet

Philips Lighting BV, Nederlandene

- Sanex Electronics Co. Ltd, Suzhou

- Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd, Shenzhen

og den forretningsmæssigt forbundne eksportør

Super Trend Lighting Ltd, Hongkong

- Zhejiang Sunlight Group Co. Ltd, Shangyu

B. Producent i referencelandet

- Philips Mexicana SA de CV

C. Producenter i Fællesskabet

- Osram GmbH, München, Tyskland

- Philips Lighting BV, Eindhoven, Nederlandene

- SLI Lighting Ltd, Shipley, Det Forenede Kongerige

D. Ikke-forbundne importører/forhandlere

- IDV GmbH, Langenselbold, Tyskland

- IKEA, Werne, Tyskland

- Omicron Lamps Ltd, Arlesey, Det Forenede Kongerige

- Panda Trade SA, Gonesse, Frankrig

- SML Europa-Contact, Buchholz, Tyskland.

(9) Dumping- og skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1999 til 31. marts 2000 (i det følgende benævnt "undersøgelsesperioden"). Undersøgelsen af tendenserne i forbindelse med skadesundersøgelsen omfattede perioden fra 1. januar 1996 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt "den undersøgte periode").

2. Den pågældende vare og samme vare

a) Den pågældende vare

(10) Den pågældende vare er kompaktlysstofrør med indbygget elektronisk drosselspole med et eller flere rør, hvor alle belysningselementer og elektroniske komponenter er fæstnet til lampesoklen eller integreret i denne (i det følgende benævnt "den pågældende vare"). Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode ex85393190.

(11) Industrien henviser almindeligvis til denne vare som kompaktlysstofrør (integrerede) eller CFL-i. De er udformet til at erstatte normale glødelamper og passer ind i samme lampefatninger som glødelamper. Varen fremstilles i forskellige typer, afhængigt af bl.a. lampens levetid, wattforbrug og skærm. Trods disse forskelle har alle typer samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber såvel som samme anvendelser. De anses derfor for at være en og samme vare i forbindelse med denne procedure.

b) Samme vare

(12) Kommissionen konstaterede, at CFL-i, der fremstilledes i Kina og solgtes på hjemmemarkedet og eksporteredes til Fællesskabet, og den vare, der solgtes på hjemmemarkedet i referencelandet (Mexico), og den vare, der fremstilledes og solgtes i Fællesskabet af EF-erhvervsgrenen, grundlæggende har samme fysiske og tekniske egenskaber såvel som samme anvendelser. Disse varer er derfor samme varer som omhandlet i artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen").

(13) Flere eksporterende producenter fremførte, at CFL-i, der fremstilledes i Fællesskabet, ikke kunne sammenlignes med dem, der fremstilledes i Kina og eksporteredes til Fællesskabet på grund af forskelle i levetid mellem de to varer. Det hævdedes, at EF-erhvervsgrenen fremstiller "langtidsholdbare" varer med en levetid på over 8000 timer, mens de varer, der eksporteredes fra Kina til Fællesskabet, kun omfattede varer med en levetid på op til 6000 timer. Undersøgelsen viste imidlertid, at alle CFL-i er samme vare, da de har samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og hovedsagelig samme anvendelser. De nærmere beregninger af skades- og underbudsmargener blev baseret på lamper med sammenlignelige levetider.

B. DUMPING

1. Normal værdi

a) Markedsøkonomisk behandling

(14) Ifølge artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen fastsættes den normale værdi i forbindelse med antidumpingundersøgelser vedrørende indførsel fra Kina i overensstemmelse med stk. 1 til 6 i nævnte artikel for de eksporterende producenter, som kan påvise, at de opfylder kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c) i nævnte forordning, dvs. at de markedsøkonomiske principper er fremherskende for dem med hensyn til fremstilling og salg af den pågældende vare.

(15) Der blev modtaget krav om markedsøkonomisk behandling fra ti eksporterende producenter. Et af disse selskaber undlod senere at indsende en besvarelse af Kommissionens spørgeskema og blev anset for ikke at udvise samarbejdsvilje. De øvrige ni producenters krav om markedsøkonomisk behandling blev undersøgt på grundlag af de fem kriterier i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen. To eksporterende producenter opfyldte de nødvendige kriterier:

- Lisheng Electronic & Lighting (Xiamen) Co. Ltd, i Xiamen, et helt udenlandsk ejet selskab

- Philips & Yaming Lighting Co. Ltd, i Shanghai, et joint venture-selskab mellem Philips Lighting BV (60 %) og et kinesisk statsejet selskab (40 %). Trods det statsejede selskabs 40 %-aktieandel blev det fastslået, at der var tilstrækkelige kontrolforanstaltninger til at sikre, at det pågældende selskab ikke havde mulighed for at få urimelig indflydelse på driften af joint venture-selskabet.

(16) Det konstateredes, at fem eksporterende producenter arbejdede under omfattende indflydelse fra staten, enten via direkte forvaltning ved statens repræsentanter eller hindringer for forretningsmæssige beslutninger såsom begrænsninger i salget på hjemmemarkedet. De pågældende selskaber var således ude af stand til at påvise, at de traf beslutninger angående salg som reaktion på markedssignaler, der afspejler udbuds- og efterspørgselsforholdene, og uden nogen omfattende statslig indgriben. Kriterierne i første indryk i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen var således ikke opfyldt, og disse eksportører kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.

(17) To andre eksporterende producenter havde ikke et klart sæt grundlæggende regnskabsforskrifter og opfyldte heller ikke internationale regnskabsstandarder og regler. Disse selskaber opfyldte således ikke kriteriet om internationale regnskabsstandarder som omhandlet i andet indryk i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen og kunne derfor ikke indrømmes markedsøkonomisk behandling.

(18) Den finansielle situation og produktionsomkostningerne for to af disse eksporterende producenter var fordrejet i betydelig grad, da vurderingen af aktiver var vilkårlig. De pågældende selskaber opfyldte således ikke kriteriet om mangel på fordrejninger fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system som omhandlet i tredje indryk i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.

(19) De berørte eksporterende producenter og EF-erhvervsgrenen fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til ovenstående afgørelser. Flere eksporterende producenter anmodede om nærmere oplysninger om, hvorfor de ikke blev indrømmet markedsøkonomisk behandling. Oplysningerne blev fremlagt, og der blev ikke modtaget yderligere bemærkninger. Det rådgivende udvalg blev hørt og gjorde ikke indsigelse imod Kommissionens konklusioner.

b) Fastsættelse af den normale værdi for samarbejdsvillige eksporterende producenter, som er indrømmet markedsøkonomisk behandling

(20) For en eksporterende producent, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, og som ikke solgte den pågældende vare på hjemmemarkedet, fastslog Kommissionen først, om den samlede mængde hjemmemarkedssalg af den pågældende vare var repræsentativ som omhandlet i artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af det samlede salg af den pågældende vare til Fællesskabet.

(21) Kommissionen undersøgte så for denne eksporterende producents vedkommende, om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver varetype udgjorde mindst 5 % af eksportsalget til Fællesskabet af samme type.

(22) For de varetyper, som opfyldte 5 %-prøven, blev det fastslået, om varerne var blevet solgt i tilstrækkelig mængde i normal handel i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i grundforordningen.

(23) For hver varetype, hvor hjemmemarkedssalget til priser over enhedsomkostningerne udgjorde mindst 80 % af salget, og hvor den vejede gennemsnitlige pris var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige omkostninger, blev den normale værdi fastsat på grundlag af det vejede gennemsnit af de priser, der faktisk betaltes for hele salget på hjemmemarkedet. Det konstateredes, at alle varetyper, som denne eksporterende producent solgte på hjemmemarkedet, hørte til i denne kategori.

(24) Som resultat fastsattes den normale værdi for denne samarbejdsvillige eksporterende producent på grundlag af salgspriserne på hjemmemarkedet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1, i grundforordningen.

(25) For den anden eksporterende producent, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev det fastslået, at den pågældende ikke solgte den pågældende vare i repræsentative mængder på hjemmemarkedet. Da der ikke forelå priser ved salg på hjemmemarkedet for samme varetype for den anden producent, som også blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, blev der beregnet en normal værdi. Den normale værdi blev beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen ved at lægge et rimeligt beløb for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (SA & G) samt fortjeneste til denne producents fremstillingsomkostninger. SA & G og fortjeneste blev fastsat på grundlag af tallene for den anden eksporterende producent, som blev indrømmet markedsøkonomisk behandling, og som solgte den pågældende vare i normal handel på hjemmemarkedet i henhold til artikel 2, stk. 6, litra a), i grundforordningen. Tallene for SA & G blev baseret på denne producents hjemmemarkedssalg i repræsentative mængder, medens tallene for fortjeneste blev baseret på producentens hjemmemarkedssalg i normal handel.

c) Fastsættelse af den normale værdi for eksporterende producenter, som ikke er indrømmet markedsøkonomisk behandling

(26) I henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen blev den normale værdi for de eksporterende producenter, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk behandling, fastsat på grundlag af priserne i et passende tredjeland med markedsøkonomi for varer, som det var muligt at sammenligne med dem, der solgtes til Fællesskabet af de kinesiske eksporterende producenter, for hver enkelt varetype.

(27) I indledningsmeddelelsen om denne procedure foreslog Kommissionen Mexico som et passende tredjeland med markedsøkonomi med henblik på fastsættelsen af den normale værdi for Kina.

(28) Nogle af de eksporterende producenter gjorde indsigelse imod forslaget. Der blev foreslået alternativer som Brasilien, Kina, Indonesien, Korea, Polen, Thailand og De Forenede Arabiske Emirater. Kommissionen kontaktede producenter og deres sammenslutninger i Brasilien, Indonesien, Korea og Thailand. Der var ikke nogen indenlandsk produktion af den pågældende vare i De Forenede Arabiske Emirater i undersøgelsesperioden. Der var kun en producent i Korea, som først indvilgede i at samarbejde, men som siden undlod at indgive de nødvendige oplysninger til Kommissionen.

(29) En af indvendingerne imod valget af Mexico vedrørte den forskellige driftsspænding ved de varer, der solgtes på det mexicanske marked sammenlignet med dem, som de kinesiske producenter eksporterede til Fællesskabet. Kommissionens undersøgelse bekræftede, at driftsspændingen var forskellig for lamper, som solgtes på det mexicanske marked og på markedet i Fællesskabet. Selv om produktionsprocessen er den samme, er det elektroniske kredsløb og komponenterne i forkoblingsenheden på CFL-i udformet i forhold til den nødvendige spænding. Det koster også mere at producere de CFL-i, som solgtes på det mexicanske marked. Kommissionen havde dog mulighed for at fastsætte omfanget af virkningerne af disse forskelle i produktionsomkostninger og salgspriser, fordi de fleste af de undersøgte eksporterende producenter fremstiller samme type CFL-i til at fungere med forskellige spændinger. Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at det var muligt at tage hensyn til denne forskel ved en nedadgående justering af de mexicanske salgspriser på hjemmemarkedet.

(30) En anden indsigelse imod valget af Mexico angik den påståede mangel på konkurrence på det lokale marked. Kommissionen konstaterede imidlertid, at der er et stærkt konkurrencedygtigt miljø i Mexico, idet næsten 70 % af de solgte mængder importeres fra forskellige lande, herunder også Kina. Selv om det samarbejdsvillige selskab er den eneste lokale producent, sælger andre større producenter af den pågældende vare i verden også direkte på det mexicanske marked. Mexicos medlemsskab af NAFTA bidrager også til at skabe et konkurrencedygtigt miljø, som giver den samarbejdsvillige producent mulighed for at opnå en rimelig, men ikke overdreven stor fortjeneste.

(31) Det konstateredes, at den samarbejdsvillige mexicanske producent var forretningsmæssigt forbundet med en producent i Fællesskabet. Det bør dog bemærkes, at en sådan forbindelse i sig selv ikke nødvendigvis betyder, at oplysningerne fra den mexicanske producent er upålidelige. Det blev fastslået, at den mexicanske producent solgte store mængder af den pågældende vare på hjemmemarkedet, og at varerne solgtes i normal handel. Det blev omhyggeligt kontrolleret, om den pågældende forbindelse havde fordrejende virkninger for produktionsomkostningerne og følgelig for den pågældende mexicanske producents rentabilitet. Der konstateredes ikke noget tegn på, at dette var tilfældet.

(32) På baggrund af ovenstående bekræftede Kommissionen valget af Mexico som et passende tredjeland med markedsøkonomi.

(33) For at fastsætte, om varer, der kunne sammenlignes med de varer, som de kinesiske eksporterende producenter solgte til Fællesskabet, solgtes i normal handel på det mexicanske marked, blev salgsprisen på hjemmemarkedet sammenlignet med de samlede produktionsomkostninger (dvs. fremstillingsomkostninger plus SA & G). I de tilfælde, hvor de vejede gennemsnitlige salgspriser var lig med eller højere end de vejede gennemsnitlige enhedsomkostninger, og hvor mindst 80 % af en særlig varetype solgtes til en pris lig med eller over enhedsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat som den vejede gennemsnitlige pris for alle transaktioner. Det blev fastslået, at alle typer, der solgtes på hjemmemarkedet i referencelandet, hørte til i denne kategori.

(34) Som resultat blev den normale værdi fastsat som den samarbejdsvillige mexicanske producents vejede gennemsnitlige pris på hjemmemarkedet ved salg til ikke-forbundne kunder.

2. Eksportpris

a) Individuel behandling

(35) Det må erindres, at da ovennævnte syv selskaber ikke opfylder kriterierne for markedsøkonomisk behandling, anmodede de alternativt om individuel behandling. De andre eksporterende producenter krævede kun individuel behandling. Et af disse selskaber trak senere sit krav om individuel behandling tilbage. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe beslutning om individuel behandling angående de pågældende otte selskaber. Seks af disse otte eksporterende producenter opfyldte kriterierne for individuel behandling:

- Changzhou Hailong Electronics & Light Fixtures Co. Ltd, Changzhou

- City Bright Lighting (Shenzhen) Ltd, Shenzhen

- Deluxe Well Enterprises Ltd, Shenzhen

- Sanex Electronics Co. Ltd, Suzhou

- Shenzhen Zuoming Electronic Co. Ltd, Shenzhen

- Zhejiang Sunlight Group Co. Ltd, Shangyu

(36) De øvrige to eksporterende producenter opfyldte ikke kriterierne for individuel behandling. En var bundet med hensyn til sine forretningsmæssige beslutninger på grund af begrænsninger for direkte eksportsalg, medens der for den andens vedkommende var tale om alt for stor statslig indgriben, idet forretningen udelukkende blev forvaltet af statslige repræsentanter, hvilket gav stor risiko for omgåelse. De eksporterende producenter i denne situation var:

- Firefly Lighting Corporation Ltd, Xiamen

- Ningbo Super Trend Electron Co. Ltd, Ningbo

b) Fastsættelse af eksportprisen

(37) Eksportpriserne for samarbejdsvillige eksporterende producenter blev fastsat på grundlag af de priser, der betaltes eller skulle betales for den pågældende vare ved salg til den første uafhængige kunde i Fællesskabet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

(38) En eksporterende producent solgte imidlertid alle sine vare i Fællesskabet via et forbundet selskab i Fællesskabet. For dette selskab blev eksportpriserne beregnet på grundlag af de priser, til hvilke de importerede varer første gang videresolgtes til uafhængige kunder i Fællesskabet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Der blev foretaget justering for alle omkostninger, som påløb mellem import og videresalg, herunder en rimelig margen for SA & G plus fortjeneste. Der fastsattes en fortjeneste på 5 % på grundlag af oplysningerne om fortjeneste for samarbejdsvillige ikke-forbundne importører af den pågældende vare i Fællesskabet.

3. Sammenligning

(39) Med henblik på en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen ab fabrik, blev der behørigt justeret for forskelle, som blev krævet, og som det påvistes berørte priserne og prisernes sammenlignelighed. Der blev i påkommende tilfælde justeret for forskelle i fysiske egenskaber, handelsled, rabatter og afslag, transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, provision og kreditomkostninger i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen.

(40) Med hensyn til justeringer for forskelle i fysiske egenskaber omfattede den mexicanske produktion 17 varetyper, som alle solgtes i normal handel. For de varetyper, som eksporteredes af kinesiske eksporterende producenter til Fællesskabet, men som ikke solgtes på det mexicanske hjemmemarked, blev den normale værdi fastsat ved justering af den normale værdi for den mest lignende varetype, der solgtes på det mexicanske marked. Der blev justeret for forskelle i spænding, levetid, wattforbrug og skærmtype. For at fastsætte størrelsen af disse justeringer tog Kommissionen hensyn til oplysninger, som ikke blot var indgivet af producenten i referencelandet, men også af de eksporterende producenter i Kina. Samarbejdsvillige eksporterende producenter blev anmodet om at vurdere og kommentere virkningerne af disse forskelle for både priser og omkostninger.

(41) En eksporterende producent, som var indrømmet markedsøkonomisk behandling, krævede justering for udgifter i forbindelse med hjemmemarkedssalget såsom hensættelser til tab på debitorer og salgsudgifter. Den eksporterende producent hævdede, at disse udgifter ikke var påløbet i forbindelse med eksporten til Fællesskabet. Kravet blev afvist, da der ikke blev fundet bevis for, hvordan den påståede forskel berørte prisernes sammenlignelighed som omhandlet i grundforordningen.

4. Dumpingmargen

a) Generelt

(42) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 11 og 12, i grundforordningen blev dumpingmargenen fastsat på grundlag af en sammenligning af det vejede gennemsnit af de normale værdier og det vejede gennemsnit af eksportpriserne i samme handelsled. Dumpingmargenen fastsattes foreløbigt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse for de berørte eksporterende producenter.

b) Dumpingmargener for samarbejdsvillige eksporterende producenter, der er indrømmet markedsøkonomisk behandling/individuel behandling

(43) De individuelle dumpingmargener er følgende:

>TABELPOSITION>

c) Landsdækkende dumpingmargen for andre eksporterende producenter

(44) Undersøgelsen viste, at den pågældende vare udgjorde ca. 98 % af importen fra Kina til Fællesskabet af varer under KN-kode 85393190. Beregningen er baseret på oplysninger indgivet af klageren og data indhentet i forbindelse med kontrolbesøgene hos de eksporterende producenter i Kina. Samarbejdsniveauet blev kun anslået til omkring 30 %.

(45) Kommissionen beregnede den landsdækkende dumpingmargen på grundlag af eksportsalget til Fællesskabet fra de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke var indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling. Kommissionen fastsatte først det vejede gennemsnit af de fastsatte dumpingmargener for disse samarbejdsvillige selskaber. Med hensyn til de eksporterende producenter, som undlod at besvare Kommissionens spørgeskema, som ikke gav sig til kende eller på anden måde ikke udviste samarbejdsvilje i forbindelse med undersøgelsen, blev forholdene fastlagt på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningn. På baggrund af det lave samarbejdsniveau og for ikke at belønne manglende samarbejdsvilje konkluderedes det, at det ville være mest hensigtsmæssigt at anvende data vedrørende de mest repræsentative varetyper, der eksporteredes af de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som ikke er indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling. Ingen af de eksporterende producenter, som ikke udviste samarbejdsvilje, solgte dumpingvarer på et lavere niveau. Den landsdækkende dumpingmargen fastsattes som det vejede gennemsnit af de fastsatte margener for disse to grupper af selskaber.

(46) Det bør bemærkes, at den landsdækkende dumpingmargen blev berørt i positiv retning af den vejede gennemsnitlige dumpingmargen, der fastsattes for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, som hverken blev indrømmet markedsøkonomisk eller individuel behandling, men som alligevel besvarede Kommissionens spørgeskema.

(47) På dette grundlag er den landsdækkende dumpingmargen for Kina 74,4 %.

C. SKADE

(48) Til vurderingen af skadestendenserne blev undersøgelsesperioden omregnet til årsbasis (dvs. at data vedrørende de 15 måneder mellem januar 1999 og marts 2000 blev delt med 15 og ganget med 12) i påkommende tilfælde for at give mulighed for at sammenligne med tidligere kalenderår.

1. Definition af den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet.

(49) I løbet af proceduren underrettede Philips Lighting BV Kommissionen om, at selskabet ikke ønskede at blive behandlet som en part i gruppen af klagere. Data vedrørende Philips Lighting BV blev derfor ikke taget i betragtning til fastsættelsen af EF-erhvervsgrenen og skade påført EF-erhvervsgrenen. De foreløbige konklusioner vedrørende skade og årsagssammenhæng ville dog ikke have været anderledes, hvis der var blevet taget hensyn til tallene vedrørende Philips Lighting BV.

(50) De øvrige to samarbejdsvillige EF-producenter tegner sig for over 85 % af produktionen i Fællesskabet af CFL-i i undersøgelsesperioden.

(51) Flere eksporterende producenter fremførte, at klagerne selv importerede den pågældende vare fra Kina. Det viste sig, at de øvrige to samarbejdsvillige EF-producenter faktisk havde importeret CFL-i fra det pågældende land og videresolgt disse varer. I artikel 4, stk. 1, litra a), i grundforordningen hedder det, at "... når producenterne er forretningsmæssigt forbundet med eksportørerne eller importørerne, eller når de selv er importører af den vare, der påstås at være en dumpingvare, kan der ved 'erhvervsgren i Fællesskabet' forstås de øvrige producenter." I undersøgelsesperioden havde gennemsnitligt 14,6 % af disse producenters samlede salg af CFL-i i Fællesskabet oprindelse i det pågældende land. Trods dette salg af importerede CFL-i var de pågældende selskabers vigtigste virksomhed dog fortsat i Fællesskabet. Salget kan endvidere begrundes med, at klagerne havde brug for at komplettere deres vareudvalg, så de var i stand til at opfylde efterspørgslen, og at de forsøgte at forsvare sig imod importerede lavprisvarer som følge af dumping. Følgelig berørte den handelsvirksomhed, der er beskrevet for disse producenter, ikke deres egenskab som EF-producenter.

(52) De to resterende EF-producenter anses derfor at udgøre erhvervsgrenen i Fællesskabet som omhandlet i artikel 4, stk. 1 og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.

(53) Da EF-erhvervsgrenen således kun bestod af to producenter, måtte alle tal angående disse angives med indekstal af hensyn til fortrolighed.

2. Forbruget i Fællesskabet

(54) Forbruget i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-erhvervsgrenens og Philips Lighting BV's salg på markedet i Fællesskabet og Eurostat-importtal vedrørende importen fra det pågældende land og andre tredjelande, behørigt justeret, hvor det var nødvendigt.

(55) Som nævnt ovenfor importeres der ikke kun CFL-i til Fællesskabet under KN-kode 85393190, men også andre varer. Der blev derfor foretaget et skøn over procentdelen af CFL-i i alle varer, som importeredes under denne kode, for hvert enkelt land, som eksporterer CFL-i til Fællesskabet. Disse skøn blev baseret på samarbejdsvillige importørers besvarelser af spørgeskemaet, for hvilke det konstateredes, at de forhandlede hele importen af CFL-i fra visse lande, og oplysninger, der er indgivet af klageren og de kinesiske producenter og efterprøvet af Kommissionen.

(56) På dette grundlag var der en stigning på 117 % i forbruget i Fællesskabet mellem 1996 og undersøgelsesperioden, nemlig fra 56,9 mio. enheder til 123,3 mio. enheder. Der var navnlig pludselige stigninger mellem 1997 og 1998 og mellem 1998 og 1999/undersøgelsesperioden.

3. Import fra det berørte land

a) Mængde og markedsandel

(57) Importen af CFL-i med oprindelse i det berørte land steg 261 % mellem 1996 og undersøgelsesperioden, fra 22,4 mio. enheder til 81,1 mio. enheder.

(58) Markedsandelen for importen af varer med oprindelse i det berørte land steg fra 39,5 % i 1996 til 65,8 % i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning på 26,3 procentpoints.

b) Priser

i) Prisudvikling

(59) Ifølge Eurostat-tal var der et fald på 40 % i de vejede gennemsnitlige priser på importen af varer med oprindelse i det berørte land mellem 1996 og undersøgelsesperioden. Nærmere betegnet lå priserne stabilt på 1,5 EUR i 1996 og 1997, men faldt så brat i 1998 og lå lige under 1 EUR indtil undersøgelsesperioden.

ii) Underbud

(60) Kommissionen undersøgte, om de eksporterende producenter fra det berørte land underbød EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Til dette formål blev EF-producenternes priser behørigt justeret til priser ab fabrik. Til analysen af prisunderbuddet blev de eksporterede CFL-i såvel som dem, som EF-erhvervsgrenen fremstillede i Fællesskabet, grupperet efter lampens levetid, wattforbrug og lampeskærm. Inden for hver gruppe blev EF-producenternes vejede gennemsnitlige priser ab fabrik sammenlignet i samme handelsled med de vejede gennemsnitlige eksportpriser. Der blev i påkommende tilfælde foretaget justeringer for forskelle i fysiske egenskaber.

(61) En interesseret part hævdede, at udvalget af den pågældende vare var blevet større for nylig, og at dette ville gøre det umuligt at foretage en prissammenligning.

(62) Det er i den forbindelse nødvendigt at bemærke, at det på grundlag af de indhentede og efterprøvede oplysninger om de fleste typer, der eksporteres til Fællesskabet fra det berørte land, blev konstateret, at der findes sammenlignelige typer, som fremstilles i Fællesskabet.

(63) På dette grundlag konstateredes der følgende underbudsmargener, udtrykt i procent af EF-producenternes priser:

>TABELPOSITION>

4. EF-erhvervsgrenens situation

a) Produktion

(64) EF-erhvervsgrenens produktion steg 49 % mellem 1996 og undersøgelsesperioden. Stigningen skete over hele den pågældende periode.

b) Kapacitet og kapacitetsudnyttelse

(65) Også EF-erhvervsgrenens samlede produktionskapacitet steg mellem 1996 og undersøgelsesperioden, med 40 %. Dette skyldtes installeringen af nye produktionslinjer. Kapacitetsudnyttelsen øgedes kun 6 % i samme periode og var lav i 1998. Til alle tider forblev den under 70 %.

c) Lagerbeholdninger

(66) Der var en stærk stigning på 52 % i lagerbeholdningerne mellem 1996 og undersøgelsesperioden. Det meste af denne stigning skete i 1999/undersøgelsesperioden. I undersøgelsesperioden udgjorde lagerbeholdningerne ca. 25 % af hele salget.

d) Salg

(67) Mellem 1996 og undersøgelsesperioden var der en stigning på 16 % i salget på markedet i Fællesskabet af den pågældende vare fremstillet i Fællesskabet. I samme periode var der en stigning på 117 % i forbruget i Fællesskabet.

e) Markedsandel

(68) Mellem 1996 og undersøgelsesperioden mistede EF-erhvervsgrenen næsten halvdelen af sin andel af markedet i Fællesskabet (en markedsandel på omkring 20 % i undersøgelsesperioden), medens det globale forbrug i samme periode steg 117 %, og markedsandelen for importerede varer med oprindelse i det berørte land steg over 67 %, dvs. en stigning i markedsandel på ca. 26 procentpoints.

f) Vækst

(69) Medens forbruget i Fællesskabet som nævnt steg 117 % mellem 1996 og undersøgelsesperioden, øgedes EF-erhvervsgrenens salg ca. 16 % og importen af den pågældende vare 261 %. Den stigende tendens på markedet blev ikke fulgt af en stigning i EF-erhvervsgrenens andel af markedet. Tværtimod faldt denne næsten 50 % mellem 1996 og undersøgelsesperioden, medens den pågældende imports markedsandel blev 67 % større i samme periode.

g) Priser

(70) EF-producenternes gennemsnitlige salgspriser for den pågældende vare, som produceredes og solgtes i Fællesskabet, faldt 30 % mellem 1996 og undersøgelsesperioden. Faldet var særlig markant fra 1998.

h) Rentabilitet, udbytte på investeringer, likviditet og evne til at rejse kapital

(71) Den vejede gennemsnitlige rentabilitet udtrykt som fortjeneste/tab i forhold til netto salgsværdien af de varer, der fremstilledes og solgtes i Fællesskabet, forværredes mellem 1996 og undersøgelsesperioden. Rentabiliteten var højest i 1997 og faldt pludselig til næsten nul i undersøgelsesperioden. Samme forværring fandt sted i forbindelse med forrentningen af investeret kapital, udtrykt som fortjeneste/tab i forhold til den bogførte restværdi af investeringer.

(72) Likviditeten i forbindelse med den vare, der produceredes og solgtes i Fællesskabet, formindskedes stærkt mellem 1997 og 1999. I undersøgelsesperioden var likviditeten stadig under en tredjedel af 1996-niveauet.

(73) Det blev fastslået, at det ikke voldte EF-erhvervsgrenen vanskeligheder at rejse kapital på grundlag af banklån og finansiering fra et moderselskab.

i) Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

(74) Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt mellem 1996 og 1998, men nåede derefter 1996-niveauet (ca. 900) i et forsøg på at nedbringe omkostningerne. Lønningerne steg også i 1997 og faldt så i 1999/undersøgelsesperioden. Den gennemsnitlige produktivitet øgedes i hele den undersøgte periode.

j) Investeringer

(75) EF-erhvervsgrenen øgede sine investeringer mellem 1996 og 1998, men reducerede dem senere. Denne udvikling vedrørte hovedsagelig investeringer i nye maskiner og nyt udstyr for at øge kapaciteten og forbedre effektiviteten og produktiviteten.

k) Dumpingmargenens omfang

(76) Hvad angår den faktiske dumpingmargens virkninger for EF-erhvervsgrenen, er der tale om betydelige virkninger i betragtning af omfanget og priserne på importen fra de berørte lande.

5. Konklusion om skade

(77) Der konstateredes en forværring af EF-erhvervsgrenens situation i perioden 1996 til undersøgelsesperioden navnlig i form af mindre markedsandele, store prisunderbud, pristryk og forringelse af rentabiliteten.

(78) Selv om forbruget i Fællesskabet steg 117 %, var EF-erhvervsgrenen ikke i stand til at drage fordel af denne udvikling. Erhvervsgrenen øgede kun sit salg med 16 % mellem 1996 og undersøgelsesperioden, og importen af varer med oprindelse i det berørte land steg 261 % i samme periode.

(79) Med hensyn til prisudviklingen måtte EF-erhvervsgrenen hele tiden sænke sine salgspriser betydeligt mellem 1996 og undersøgelsesperioden. Desuden viste undersøgelsen, at varerne importeredes i undersøgelsesperioden til priser, som helt tydeligt lå under EF-erhvervsgrenens. Denne udvikling havde negative virkninger for erhvervsgrenens rentabilitet, som blev stærkt forringet fra 1997 og nåede et meget lavt niveau i undersøgelsesperioden.

(80) Flere eksporterende producenter fremførte, at EF-erhvervsgrenen ikke led skade. Argumentet var baseret på situationen som den fremgik af årsregnskaberne og den stigning i produktion, salg og kapacitetsudnyttelse, som EF-erhvervsgrenen oplevede.

(81) Med hensyn til det første punkt vedrører årsregnskaberne alle de berørte selskabers aktiviteter, hvilket også omfatter aktiviteter i forbindelse med andre varer end den pågældende vare. Men undersøgelsen er kun koncentreret om aktiviteterne vedrørende CFL-i, som udgør under 5 % af de samlede aktiviteter, og som vist i ovenstående led EF-erhvervsgrenen væsentlig skade i forbindelse med CFL-i.

(82) Med hensyn til det andet punkt øgede EF-erhvervsgrenen faktisk sin produktion og kapacitetsudnyttelse efter en stærk stigning i efterspørgslen efter den pågældende vare mellem 1996 og undersøgelsesperioden. Selv om der var en stigning i salget, var den ikke så stor som ventet på grund af tilvæksten på markedet med stigende lagerbeholdninger som resultat. Desuden var andre skadesindikatorer som priserne, rentabiliteten, forrentningen af investeringer og likviditeten blevet klart forringet.

(83) EF-erhvervsgrenens situation er således blevet forringet i en sådan grad, at det foreløbigt konkluderes, at erhvervsgrenen led væsentlig skade i undersøgelsesperioden.

D. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1. Indledning

(84) I overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen undersøgte Kommissionen, om dumpingimporten af CFL-i med oprindelse i det berørte land har forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i en sådan grad, at den kan betragtes som væsentlig. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som samtidig kunne skade EF-erhvervsgrenen, blev også undersøgt for at sikre, at skade, der eventuelt forvoldtes af sådanne andre faktorer, ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

2. Virkningerne af dumpingimporten

(85) Mellem 1996 og undersøgelsesperioden øgedes dumpingimporten fra det berørte land betydeligt udtrykt i mængde (261 %) og som markedsandel (fra 39,5 % til 65,8 %). Eksportpriserne faldt meget mellem 1997 og 1998 og lå fortsat på disse lave niveauer. Stigningen i importen fra Kina faldt sammen med dette betydelige prisfald. EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden var desuden genstand for underbud fra priserne på dumpingimporten. Alt dette skete samtidig med en forværring af EF-erhvervsgrenens situation i form af prisnedsættelser, mindre markedsandele såvel som forringet rentabilitet.

(86) Ovenstående bør vurderes på baggrund af, at prisen er et af de vigtigste kriterier for kunderne, når de køber CFL-i.

3. Virkningerne af andre faktorer

a) Import fra andre tredjelande

(87) Undersøgelsen viste, at Polen og Ungarn var de eneste andre tredjelande, hvorfra den pågældende vare importeredes til Fællesskabet i mængder, som oversteg de minimis-niveauet. Importen af CFL-i fra disse tredjelande såvel som deres markedsandele steg betydeligt, med henholdsvis 291 % og omkring 6 procentpoints, til ca. 15 % i undersøgelsesperioden.

(88) Hele importen blev imidlertid foretaget af to selskaber, som tidligere fremstillede den pågældende vare i Fællesskabet, men som for nylig besluttede at flytte deres produktionsaktiviteter til andre tredjelande. Undersøgelsen viste, at beslutningen i det mindste for et af de to selskaber, som deltog i hele proceduren, delvis skyldtes de kinesiske eksporterende producenters aggressive prispolitik.

(89) En eksporterende producent hævdede, at en af grundene til den væsentlige skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen, var, at der importeredes varer med oprindelse i Polen og Ungarn til priser, som var lavere end EF-erhvervsgrenens.

(90) På grundlag af tallene i Eurostat var gennemsnitspriserne på denne import imidlertid langt højere end priserne på CFL-i med oprindelse i Kina. Det fremgik også af undersøgelsen, at da de priser, der er angivet i Eurostat, vedrører alle varer, der er importeret under den pågældende KN-kode, hvoraf nogle er betydeligt billigere end CFL-i (f.eks. magnetiske CFL), ville de faktiske priser for CFL-i være endnu højere. Under den, pågældende KN-kode udgjorde f.eks. artikler, som ikke er CFL-i, mængdemæssigt mellem 56 % og 79 % i undersøgelsesperioden.

(91) I betragtning af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at den pågældende import ikke kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumping og skade.

b) Flere faktorer

(92) Kommissionen undersøgte også, om andre faktorer kunne have bidraget til den skade, der påførtes EF-erhvervsgrenen, navnlig med hensyn til en mulig indskrænkning i efterspørgslen, udviklingen i EF-erhvervsgrenens teknologi og produktivitet, dens eksportresultater og dens import af den pågældende vare.

(93) Med hensyn til udviklingen i efterspørgslen kan den væsentlige skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen, ikke tilskrives en indskrænkning af efterspørgslen på markedet i Fællesskabet, da det synlige forbrug af CFL-i steg betydeligt i den undersøgte periode.

(94) I forhold til den teknologiske udvikling og EF-erhvervsgrenens produktivitet har erhvervsgrenen opretholdt og endog øget salget mellem 1996 og undersøgelsesperioden. Den foretog også omfattende investeringer og installerede nye produktionslinjer og øgede derved produktiviteten for at begrænse sine tab med hensyn til markedsandele og konkurrencedygtighed. Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at denne udvikling ikke var årsag til den væsentlige skade.

(95) Angående eksportresultaterne øgede EF-erhvervsgrenen sit salg på eksportmarkederne, hvor den ligeledes konkurrerede med de berørte eksporterende producenter, med 136 % mellem 1996 og undersøgelsesperioden. Eksportsalget udgjorde mellem 30 og 40 % af erhvervsgrenens samlede salg i undersøgelsesperioden. Den har således bevist, at den er konkurrencedygtig. Eksportaktiviteterne kan derfor ikke have bidraget til den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen.

(96) Flere eksporterende producenter fremførte, at klagerne selv importerer den pågældende vare fra Kina og således har bidraget til den forvoldte skade.

(97) Den pågældende import kan forklares ved, at klagerne havde behov for at supplere deres vareudvalg for at kunne opfylde efterspørgslen. EF-erhvervsgrenens import udgør endvidere kun 4 % af den samlede import af den pågældende vare med oprindelse i det berørte land. Det blev derfor foreløbigt konkluderet, at det ikke er sandsynligt, at EF-erhvervsgrenens import af den pågældende vare med oprindelse i det berørte land har forvoldt skade, og at den i alle tilfælde ikke var af en sådan art, at den kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumping og skade.

4. Konklusion om årsagssammenhæng

(98) Den omfattende stigning i mængde og markedsandel for importen af varer med oprindelse i det berørte land såvel som det betydelige fald i salgspriserne og det konstaterede prisunderbudsniveau i undersøgelsesperioden faldt tidsmæssigt sammen med den væsentlige skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen. Det konstateredes også, at der ikke var sådanne andre faktorer, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra det berørte land og den væsentlige skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen.

(99) På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade.

E. FÆLLESSKABETS INTERESSER

1. Indledende bemærkninger

(100) I overensstemmelse med artikel 21 i grundforordningen undersøgte Kommissionen spørgsmålet om Fællesskabets interesser. Fællesskabets interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EF-erhvervsgrenen, importørerne/forhandlerne og brugerne/forbrugerne i det omfang, de pågældende parter indgav de oplysninger, der blev anmodet om i så henseende.

(101) For at vurdere eventuelle virkninger, hvis der indføres eller ikke indføres foranstaltninger, anmodede Kommissionen om oplysninger fra alle berørte parter. Kommissionen sendte spørgeskemaer til EF-erhvervsgrenen, 38 importører/forhandlere, en sammenslutning af brugere af den pågældende vare (kontoret for de europæiske forbrugerorganisationer, BEUC), to forhandlersammenslutninger og en producentsammenslutning. EF-producenterne og seks importører/forhandlere indsendte besvarelser. BEUC svarede ikke på spørgeskemaet og indgav heller ikke andre oplysninger.

(102) På dette grundlag blev det undersøgt, om der trods konklusionerne om dumping, EF-erhvervsgrenens situation og årsagssammenhængen er tvingende grunde til at konkludere, at det ikke er i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger i det foreliggende særlige tilfælde.

2. Erhvervsgren i Fællesskabet

(103) Hvis der træffes foranstaltninger, vil EF-erhvervsgrenen i det mindste kunne genvinde en del af den tabte markedsandel med efterfølgende positive virkninger for rentabiliteten.

(104) EF-erhvervsgrenen har bevist, at den er strukturmæssigt levedygtig og i stand til at tilpasse sig de vekslende vilkår på markedet. Den opnåede fortjenstmargener på omkring 5 % og 8 % i 1996 og 1997, hvor virkningerne af dumpingimporten var mindre mærkbare på markedet, den foretog store investeringer og havde gode eksportresultater.

(105) Som nævnt led EF-erhvervsgrenen væsentlig skade på grund af dumpingimporten af varer med oprindelse i det berørte land. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, er der mulighed for en yderligere forværring af EF-erhvervsgrenens situation. Det er også sandsynligt, at de øvrige EF-producenter måske vil beslutte at flytte produktionen uden for Fællesskabet eller at lukke fabrikker som en reaktion på konkurrencen fra dumpingimport. Noget sådant ville medføre yderligere tab af arbejdspladser, herunder også højt kvalificerede personale inden for forskning og udvikling. CFL-i er high-tech-varer, som kræver en stor forsknings- og udviklingsmæssig indsats. De pristrykkende virkninger af dumpingimporten ville fortsat ødelægge alle EF-erhvervsgrenens bestræbelser på at genvinde markedsandele og opnå en tilfredsstillende rentabilitetsmargen. Hvis der ikke træffes foranstaltninger, vil det bringe de nye investeringer i fare, også investeringerne i forskning og udvikling, som er nødvendige for at få fuldt udbytte af markedets udvidelse og sikre erhvervsgrenens tilstedeværelse på længere sigt.

3. Importører/forhandlere

(106) Der blev modtaget besvarelser af spørgeskemaet fra seks importører. Efter at have indsendt sin besvarelse besluttede en importør, at han ikke ville deltage yderligere. Der blev således aflagt fem kontrolbesøg. De fem samarbejdsvillige uafhængige importører tegnede sig for 14,1 % af den samlede import af CFL-i fra det berørte land i undersøgelsesperioden. Et antal på under hundrede ansatte i disse selskaber var beskæftiget i forbindelse med CFL-i.

(107) To af disse importører, som tilsammen tegner sig for under 1 % af den samlede import fra Kina og har omkring 25 ansatte, driver en forretning, der er meget stærkt domineret af CFL-i, og det kan derfor ikke udelukkes, at der kunne blive tale om negative virkninger, hvis der indføres told for de pågældende importører. To andre af disse fem importører handler imidlertid også med et bredt udvalg af andre varer, og den femte handler udelukkende med en eksporterende producent, som ikke er omfattet af told, og de vil således ikke blive særlig meget berørt af tolden.

(108) Der findes desuden en kinesisk eksporterende producent, der som nævnt ikke solgte til dumpingpriser. Flere importører købte også CFL-i fra EF-producenter, og der findes yderligere forsyningskilder i andre tredjelande. Importørerne vil således kunne købe den pågældende vare fra kilder, som ikke sælger til dumpingpriser.

(109) På grundlag af ovenstående og i betragtning af det store antal importører, som ikke udviste samarbejdsvilje i forbindelse med proceduren, konkluderes det foreløbigt, at antidumpingforanstaltninger ikke vil få så negative virkninger for importørerne som helhed, at det vil udligne behovet for at fjerne de handelsfordrejende virkninger af skadelig dumping og genskabe effektiv konkurrence.

4. Brugere/forbrugere

(110) Brugerne af den pågældende vare er private husholdninger, industrien og mange kommercielle foretagender som butikker, restauranter osv. I gennemsnit køber brugerne almindeligvis fra den billigste kilde og har derfor kunnet drage fordel af lave priser på CFL-i i de senere år.

(111) Angående spørgsmålet om eventuelle følger for brugerne må det bemærkes, at BEUC ikke besvarede spørgeskemaet og heller ikke indsendte andre oplysninger.

(112) Det synes at være usandsynligt, at der skulle ske en stor prisstigning, da der ikke er indført told eller kun en lav told for flere kinesiske eksporterende producenter. Importørerne har hidtil foretaget betydelige opskrivninger, og der findes alternative forsyningskilder fra andre tredjelande, som ikke er omfattet af told. Det er derfor usandsynligt, at importørerne skulle vælte hele tolden eller en betydelig del deraf over på kunderne.

(113) Det er snarere sådan, at antidumpingforanstaltninger ikke udelukker muligheden for et generelt prisfald på mellemlang sigt, da markedet udvides, og alle producenter i stigende grad vil opnå stordriftsfordele, som de så kan føre videre til forbrugerne.

(114) På grundlag af ovenstående konkluderedes det foreløbigt, at antidumpingforanstaltningerne sandsynligvis ikke vil få afgørende virkninger for brugerne.

(115) Flere interesserede parter fremførte, at antidumpingtold ville være i modstrid med den europæiske energipolitik, idet det ville betyde højere priser og således reducere salget af energibesparende lamper og i højere grad anspore brugerne til at købe glødelamper, som er mere energiforbrugende.

(116) Analysen af Fællesskabets interesser er koncentreret om de økonomiske virkninger for de berørte aktører. Som nævnt ovenfor er det ikke sandsynligt, at prisen på CFL-i vil stige betydeligt. Og skulle det være tilfældet (i det usandsynlige tilfælde, at hele tolden overvæltes på forbrugerne), er det ikke sandsynligt, at forbrugerne vil undlade at købe CFL-i, da det stadig vil være holdbart i økonomisk henseende at købe CFL-i på grund af de økonomiske fordele ved energibesparelserne.

5. Konkurrence og handelsfordrejende virkninger

(117) Med hensyn til virkningerne af eventuelle foranstaltninger for konkurrencen i Fællesskabet, vil de fleste af de berørte eksporterende producenter i betragtning af deres stærke markedsposition sandsynligvis fortsætte med at sælge deres varer, om end til priser, som ikke volder skade. Det forhold, at der ikke er indført told for nogle af dem eller kun en meget lav told, viser, at de kinesiske eksporterende producenter er i stand til at arbejde på loyale markedsvilkår. Indføres der antidumpingtold for de eksporterende producenter, for hvem der blev fastslået høje dumping- og skadesmargener, vil det sandsynligvis føre til et fald i deres salg og markedsandel. På grund af det samlede udvalg af indførte toldsatser er det dog sandsynligt, at der fortsat vil være et stort antal større konkurrenter på markedet i Fællesskabet, herunder også producenter i Polen og Ungarn. Brugere og forbrugere vil fortsat kunne vælge mellem forskellige leverandører af den pågældende vare.

6. Konklusion om Fællesskabets interesser

(118) Af ovennævnte grunde konkluderes det foreløbigt, at der ikke er nogen tvingende grund til ikke indføre antidumpingtold.

F. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

1. Skadesafhjælpningsniveau

(119) På baggrund af konklusionerne om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser bør der træffes midlertidige antidumpingforanstaltninger for at hindre, at der forvoldes EF-erhvervsgrenen yderligere skade ved dumpingimport.

(120) Med henblik på fastsættelse af toldniveauet blev der taget hensyn til de konstaterede dumpingmargener og det toldbeløb, der er nødvendigt til at fjerne den skade, der forvoldes EF-erhvervsgrenen.

(121) Med henblik på fastsættelse af det nødvendige toldniveau til at fjerne den skade, der forvoldes ved dumping, blev der beregnet skadesmargener. Den nødvendige prisforhøjelse blev fastsat på grundlag af en sammenligning pr. varetype og i samme handelsled af den vejede gennemsnitlige eksportpris og en tilsvarende ikke skadevoldende pris på CFL-i, som EF-erhvervsgrenen solgte på markedet i Fællesskabet.

(122) Den ikke-skadevoldende pris blev fastsat ved at trække EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige faktiske fortjeneste fra dens salgspriser og tilføje en fortjenstmargen, som med rimelighed kunne opnås, hvis der ikke fandt skadevoldende dumping sted. En fortjenstmargen på 8 % blev anset for passende i betragtning af EF-erhvervsgrenens finansielle situation i de foregående år (1996/1997) og under hensyn til behovet for langsigtede investeringer.

(123) Forskellen mellem sammenligningen af den vejede gennemsnitlige eksportpris som fastsat til underbudsberegningerne og EF-erhvervsgrenens ikke-skadevoldende pris blev så udtrykt i procent af den samlede importværdi cif. Til beregningen af underbudsmargenerne blev denne sammenligning foretaget mellem passende grupper af typer.

2. Midlertidige foranstaltninger

(124) På baggrund af ovenstående bør der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af varer med oprindelse i Kina svarende til den laveste margen i henhold til reglen om den lavest mulige told. Tolden bør følgelig fastsættes på samme niveau som de skadesmargener, der er konstateret for Philips & Yaming, og de dumpingmargener, der er konstateret for de øvrige eksporterende producenter.

(125) Den landsdækkende told, der skal gælder for de øvrige eksporterende producenter, blev fastsat på niveauet for den landsdækkende dumpingmargen, da denne var lavere end restskadesmargenen.

(126) De individuelle antidumpingtoldsatser for selskaber i denne forordning er fastlagt på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler således den situation, der konstateredes ved undersøgelsen vedrørende disse selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre selskaber") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af de pågældende selskaber og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Importerede varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den relevante del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre selskaber".

(127) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser for selskaber (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen(4) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i selskabets aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Kommissionen vil efter høring af det rådgivende udvalg ændre forordningen i overensstemmelse hermed ved ajourføring af listen over de selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser.

G. SLUTBESTEMMELSE

(128) Af hensyn til god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken interesserede parter, som gav sig til kende inden for den i indledningsmeddelelsen fastsatte frist, kan fremsætte deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det anføres endvidere, at afgørelserne vedrørende indførelse af told med henblik på denne forordning er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på endelige foranstaltninger -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af kompaktlysstofrør med indbygget elektronisk drosselspole med et eller flere rør, hvor alle belysningselementer og elektroniske komponenter er fæstnet til lampesoklen eller integreret i denne, henhørende under KN-kode ex85393190 (Taric-kode 8539 31 90 91) og med oprindelse i Kina.

2. Tolden fastsættes til følgende af prisen, netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer, der er fremstillet af følgende producenter:

>TABELPOSITION>

3. Gældende bestemmelser vedrørende told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

4. Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed med et beløb svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

1. Uden at dette berører bestemmelserne i artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96, kan interesserede parter fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for en frist på en måned fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.

2. I henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan berørte parter fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra dens ikrafttræden.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 1 i denne forordning anvendes i en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 7. februar 2001.

På Kommissionens vegne

Pascal Lamy

Medlem af Kommissionen

(1) EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

(2) EFT L 257 af 11.10.2000, s. 2.

(3) EFT C 138 af 17.5.2000, s. 8.

(4) Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for Handel

Direktorat B og C

TERV 00/13

Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles/Brussel.