KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 16. juni 2017

om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af en anmodning om ændring af varespecifikationen for en betegnelse i vinsektoren, jf. artikel 105 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 (Dealurile Zarandului (BGB))

(2017/C 197/04)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 97, stk. 3, og

ud fra følgende betragtninger:

Med henblik på at give mulighed for at gøre indsigelse i medfør af artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013 bør ansøgningen om ændring af varespecifikationen for betegnelsen »Dealurile Zarandului« offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

Ansøgningen om ændring af varespecifikationen for betegnelsen »Dealurile Zarandului« (BGB) i henhold til artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 er indeholdt i bilaget til denne afgørelse.

I henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013 giver offentliggørelsen af denne afgørelse ret til at gøre indsigelse mod ændringen af den varespecifikation, der er omhandlet i første afsnit af nævnte artikel, senest to måneder efter datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

BILAG

ANSØGNING OM EN NY ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN

»DEALURILE ZARANDULUI«

PGI-RO-A0031-AM01

Dato for indgivelse: 28. maj 2015

1. Regler gældende for ændringen

Artikel 105 i forordning (EU) nr. 1308/2013 — væsentlig ændring

2. Beskrivelse af ændringen og begrundelse herfor

2.1. Ændring af det afgrænsede område

Det afgrænsede område til produktion af vin med den geografiske betegnelse »Dealurile Zarandului«, der omfatter Arad amt, skal udvides til at omfatte lokaliteterne Zăbrani, Neudorf, Frumuşeni, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană, Dud og Agrişu Mare. Sammensætningen af det endelige geografiske område, for hvilket der anmodes om beskyttelse af vine med den geografiske betegnelse, vil derfor være som følger:

Arad amt, vindyrkningsarealet Miniș-Măderat med følgende vindyrkningscentre:

Miniș, lokaliteterne:

— Lipova by (lokaliteterne Lipova og Radna)

— Zăbrani (landsbyerne Zăbrani og Neudorf)

— Frumușeni (landsbyen Frumușeni)

— Păuliș (landsbyerne Păuliș og Barațca)

— Ghioroc (landsbyerne Miniș, Ghioroc og Cuvin)

— Covăsânț (landsbyen Covăsânț)

Măderat, lokaliteterne:

— Șiria (landsbyerne Șiria, Galșa og Mâsca)

— Pâncota by (lokaliteten Pâncota og landsbyen Măderat)

— Târnova (landsbyerne Târnova, Dud, Agrişu Mare og Drauţ)

— Ineu by (lokaliteten Ineu og landsbyen Mocrea)

— Șilindia (landsbyerne Șilindia, Satu Mic og Luguzău)

Dealul Viilor, lokaliteterne:

— Șagu (landsbyerne Șagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz og Hunedoara Timișană)

Dorobanți, lokaliteterne:

— Curtici (landsbyen Dorobanți)

Hvidvinene, der fremstilles omkring Lipova, Zăbrani og Neudorf, har den typiske mineralitet og smag af vin fra den sydlige del af vindyrkningsområdet Miniș-Măderat. På grund af det rigelige høstudbytte har de et relativt højt syreindhold, som er en smule lavere ved første kontakt, og velafrundede primære aromaer. Rødvinene bevarer derimod den særlige dybe farve, som er typisk for hele vindyrkningsområdet Miniș-Măderat: et purpurrødt skær mod en mørk, men skinnende rubinrød baggrund. Vinene er ekstraktive. Ifølge ONVPV's statistikker for 2012, 2013 og 2014 kan tørstofindholdet i hvidvinene nå op på 19-20 g/l (Sauvignon), mens det for rødvine kan nå op på 27,55 g/l (Cabernet Sauvignon). Vin, der er produceret i den nordlige del af regionen (Dud, Agrișu Mare, Luguzău), er finere og har en mere udtalt syrlighed på grund af den samme markante ekstraktionsevne: 19,44 g/l for hvidvin (Pinot Gris og Sauvignon) og 27,63 g/l for rødvin (Merlot).

En beskrivelse af de vine, som produceres i de lokaliteter, området udvides med, indeholder en forklaring om deres analytiske og organoleptiske kendetegn. Det fremgår af en sammenlignende analyse af vine fremstillet af flere sorter dyrket i både det gamle område og i de lokaliteter, der er medtaget i de sidste fire produktionsår, at: det naturlige alkoholindhold i sorten Mustoasă de Măderat ligger på 11,76-12,30 % alkohol, det samlede syreindhold på 6,0 g/l vinsyre og det samlede tørstofindhold på 18,15-19,85 g/l; det naturlige alkoholindhold i sorten Riesling Italian ligger på 10,60-12,35 % alkohol, det samlede syreindhold på 5,20-6,30 g/l vinsyre og det samlede tørstofindhold på 17,20-21,10 g/l; det naturlige alkoholindhold for sorten Merlot ligger på 12,50-13,00 % alkohol, det samlede syreindhold på 6,10-6,50 g/l vinsyre og det samlede tørstofindhold på 24,65-27,55 g/l; og det naturlige alkoholindhold i sorten Cabernet Sauvignon ligger på 12,20-12,60 % alkohol, det samlede syreindhold på 4,70-6,69 g/l vinsyre og det samlede tørstofindhold på 20,63-24,75 g/l. Der blev konstateret betydelige ligheder med hensyn til friskhed og frugtagtighed i hvide sorter, som dyrkes i lokaliteterne Lipova, Radna, Zăbrani, Neudorf, Păuliş og Baraţca. Der bemærkes en slående lighed mellem sekundære aromaer i hvide druesorter fra vinmarker i lokaliteterne Şagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană og Frumuşeni. Den brune chernozem-jord giver vine, som er ekstraktive, fyldige og fulde af smag i lokaliteterne Şilindia, Satu Mic, Luguzău, Dud og Agrişu Mare. Det er ikke tilfældigt, at der er dyrket vinstokke på disse arealer siden oldtiden.

En kombination af en mangelfuld forståelse af EU-politikken om beskyttelse af områder afgrænset ved en geografisk betegnelse og manglende sammenslutninger af vinproducenter på det tidspunkt, hvor Rumænien tiltrådte Den Europæiske Union, betød, at der blev set bort fra nogle lokaliteter med gamle traditioner for fremstilling af specifikke kvalitetsvine i Dealurile Zarandului-området.

ENHEDSDOKUMENT

1. Betegnelse(r), der skal registreres

Dealurile Zarandului

2. Type geografisk betegnelse

BGB — beskyttet geografisk betegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Analytiske og organoleptiske kendetegn

— samlet og virkeligt alkoholindhold: mindst 10 % udtrykt i volumen

— samlet syreindhold (vinsyre): mindst 4,5 g/l

— indhold af flygtig syre (eddikesyre): højst 1,2 g/l

— ikkereducerende tørstofindhold: mindst 17 g/l

— samlet svovldioxidindhold: højst 300 mg/l

— fri svovldioxid: højst 60 mg/l

1. Muscat Ottonel:

— Udseende: let, klar

— Farve: strågul eller intens gul, afhængigt af druernes kvalitet, når de høstes

— Aroma: delikate florale noter, typisk muskatelaroma fra høst i den nordlige del af vindyrkningsarealet

— Smag: typisk smag af muskatel, med et behageligt og fløjlsblødt anstrøg. Kræver korrektion for syre.

2. Traminer roz:

— Udseende: klar

— Farve: gulliggrøn

— Aroma: aroma af kronblade af roser, især fra høst inden for lokaliteten Păuliş

— Smag: specifik, af nyslået hø

3. Sauvignon:

— Udseende: klar, behagelig

— Farve: lys gul med et grønligt skær

— Aroma: vinblomster

— Smag: frugtagtig, behagelig syre, harmonisk

4. Pinot Gris:

— Udseende: klar

— Farve: grønlighvid, med et svagt gulligt skær

— Aroma: sommeræble

— Smag: fyldig, med et anstrøg af bagt brødskorpe

5. Feteasca regala:

— Udseende: klar

— Farve: grønliggul

— Aroma: aroma af syrligt sommeræble, hvilket afspejler det høje mineralindhold i skeletjorden

— Smag: kraftig, velafrundet, afspejler det særpræg, der er karakteristisk for den nordlige del af vindyrkningsarealet

6. Feteasca alba:

— Udseende: klar

— Farve: grønliggul

— Aroma: æbler og vinblomster

— Smag: behagelig, velafrundet, karakteristisk

7. Riesling Italian:

— Udseende: klar

— Farve: grønlighvid

— Aroma: ingen specifik primær aroma

— Smag: kraftig, vinøs, meget frisk, behageligt syrlig

8. Riesling de Rhin:

— Udseende: klar

— Farve: grønlighvid, karakteristisk

— Aroma: ingen markant primær aroma

— Smag: vinøs, frisk, behageligt syrlig

9. Chardonnay:

— Udseende: klar, gennemskinnelig

— Farve: gyldengul

— Aroma: aroma af akacieblomst og nyslået hø

— Smag: behagelig, blomsteragtig, med en blød syrlighed

10. Mustoasă de Măderat

— Udseende: klar, behagelig

— Farve: grønliggul, som en skive citron, antyder en let syrlig smag

— Aroma: umodne grønne æbler med undertoner af vinblomster, navnlig i områder, hvor produktionen er lavere end den normale for sorten

— Smag: frisk, forfriskende, livlig, på grund af et højt syreindhold, især i områder med et betydeligt produktionsniveau

11. Furmint:

— Udseende: klar

— Farve: grønlighvid, med bleggult skær

— Aroma: primær aroma af tropiske frugter

— Smag: behagelig, som en saftig tropisk frugt, oprindelig

12. Furmint de Miniş:

— Udseende: klar

— Farve: grønlighvid, med et citrongult skær

— Aroma: aroma af tropiske frugter

— Smag: behagelig, frisk, som en saftig tropisk frugt, karakteristisk

13. Cabernet Sauvignon:

— Udseende: klar

— Farve: intens rubinrød, med et stærkt violet skær, når den er fremstillet af druer høstet i området fra Covăsânţ til Lipova, som er gunstigt for røde sorter

— Aroma: tydelig aroma af græs og vilde planter

— Smag: som ung vin er den for grov, garvesur, maskagtig og endog udrikkelig; den kræver mindst to års lagring på fad. Forbedres med lagringen, bliver behageligt fløjlsagtig, rund og blød. Vinens højere syreindhold sammenlignet med andre vinbrug og den generøse ekstrakt øger dens holdbarhed og sikrer friskhed over tid.

14. Merlot:

— Udseende: klar

— Farve: rubinrød, skinnende, med anstrøg af terrakotta efter lagring

— Aroma: behagelig aroma af skovfrugter, vilde hindbær og får noter af eg og vanilje som følge af modningen

— Smag: mere moderat astringens end i Cabernet Sauvignon. Den har den fløjlsagtige tekstur, der er specifik for denne sort, og lagring giver den en attraktiv bouquet.

15. Pinot noir:

— Udseende: klar

— Farve: mørk kirsebærrød, klar

— Aroma: en aroma, som ændres fra kirsebær til jordbær i takt med vinens modning

— Smag: fløjlsblød, delikat, kompleks og raffineret, konstant, især i den sydlige del af vindyrkningsarealet

16. Fetească neagră:

— Udseende: klar

— Farve: intens granatrød

— Aroma: kompleks, oprindelig aroma med et autentisk floralt anstrøg

— Smag: velafrundet, behagelig og tilstrækkeligt fyldig, velsmagende og attraktiv

17. Burgund Mare

— Udseende: klar

— Farve: intens granatrød med nuancer af lilla, som er standardfarven for høsten i området fra Covăsânţ til Lipova

— Aroma: aroma af modne skovfrugter: brombær og blåbær

— Smag: afbalanceret, ensartet, ikkeaggressiv

18. Syrah:

— Udseende: klar

— Farve: klar rød

— Aroma: blomsteragtig bouquet med meget intense krydrede aromaer

— Smag: overensstemmende, med undertoner af figner og en fin astringens

19. Novac:

— Udseende: klar, gennemsigtig

— Farve: intens rubinrød med et violet skær

— Aroma: bouquet af blåbær og aromaer af krydret sort peber

— Smag: velintegreret garvesyre, overensstemmende, med en fin syrlighed

20. Portugais Bleu:

— Udseende: klar

— Farve: intens teglrød

— Aroma: bouquet af røde frugter, stikkelsbær og ribs

— Smag: rund, let garvesyre, med en fin syrlighed. Når druerne høstes først, bevarer de deres typiske karakter, navnlig i området for røde sorter.

21. Sangiovese

— Udseende: klar

— Farve: kirsebærrød

— Aroma: bouquet af modne bær og druer, velafrundet i høst fra den nordlige del af vindyrkningsarealet

— Smag: garvesyre, med en fin syrlighed, livlig, let.

22. Cadarcă:

— Udseende: klar

— Farve: klar rød

— Aroma: aroma af skovfrugter

— Smag: mild, let syrlig og med en fin astringens

Generelle analytiske karakteristika

Virkeligt minimumsalkoholindhold (i % vol.) 10 Samlet minimalt syreindhold 4,5 g/l, udtrykt som vinsyre Maksimalt indhold af flygtig syre (i g/l) 1,2 Maksimalt samlet svovldioxidindhold (i mg/l) 300

5. Vinfremstillingsmetoder

a. Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Ønologiske fremgangsmåder

Relevante restriktioner for fremstillingen af vinene

Det naturlige alkoholindhold må kun suppleres ifølge de betingelser, der er fastsat ved lov. Det samlede naturlige alkoholindhold udtrykt i volumenprocent alkohol må kun forhøjes:

a) ved tilsætning af koncentreret druemost eller rektificeret koncentreret druemost for så vidt angår friske druer, delvis gæret druemost eller ung ikkefærdiggæret vin

b) ved tilsætning af koncentreret druemost eller rektificeret koncentreret druemost eller ved delvis koncentrering, herunder omvendt osmose i tilfælde af druemost.

Tilsætning af sakkarose er ikke tilladt i fremstillingen af vin med den geografiske betegnelse »Dealurile Zarandului«.

b. Maksimumsudbytte

Drueproduktion: sorterne Fetească regală, Mustoasă de Măderat, Portugais bleu og Sangiovese

15 000 kg druer pr. hektar

Drueproduktion: sorterne Furmint, Furmint de Miniş, Riesling de Rhin, Riesling Italian, Merlot, Fetească neagră og Novac

12 500 hl pr. hektar

Drueproduktion: sorterne Burgund mare, Cadarcă og Fetească albă

12 500 hl pr. hektar

Drueproduktion: sorterne Muscat Ottonel, Pinot gris, Chardonnay, Sauvignon, Traminer roz, Cabernet Sauvignon, Pinot noir og Syrah

10 000 hl pr. hektar

Vinproduktion, hvidvin

95 hl pr. hektar

Vinproduktion, rødvin, rosévin, aromatiseret vin

85 hl pr. hektar

6. Afgrænset område

Arad amt, vindyrkningsarealet Miniș-Măderat, centre:

Miniș, lokaliteterne:

— Lipova by (Lipova og Radna)

— Zăbrani (landsbyerne Zăbrani og Neudorf)

— Frumușeni (landsbyen Frumușeni)

— Păuliș (landsbyerne Păuliș og Barațca)

— Ghioroc (landsbyerne Miniș, Ghioroc og Cuvin)

— Covăsânț (landsbyen Covăsânț)

Măderat, lokaliteterne:

— Șiria (landsbyerne Șiria, Galșa og Mâsca)

— Pâncota by (Pâncota og landsbyen Măderat)

— Târnova (landsbyerne Târnova, Dud, Agrişu Mare og Drauţ)

— Ineu by (Ineu og landsbyen Mocrea)

— Șilindia (landsbyerne Șilindia, Satu Mic og Luguzău)

Dealul Viilor, lokaliteterne:

— Șagu (landsbyerne Șagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz og Hunedoara Timișană)

Dorobanți, lokaliteterne:

— Curtici (landsbyen Dorobanți)

7. Vigtigste druer til vinfremstilling

Cadarcă N

Burgund Mare N

Pinot Gris G

Fetească neagră N

Muscat Ottonel B

Cabernet Sauvignon N

Sauvignon B

Merlot N

Fetească regală B

Fetească albă B

Furmint de Miniş B

Furmint B

Chardonnay B

Novac N

Mustoasă de Măderat B

Syrah N

Sangiovese N

Traminer Roz Rs

Riesling Italian B

Riesling de Rhin B

Portugais Bleu N

Pinot Noir N

8. Tilknytning til det geografiske område

Tilknytning til det afgrænsede område

De særlige naturforhold skabes ved foden af Zarand-bjergene, der er kendetegnet ved skeletjorder med et højt indhold af jern og mikronæringsstoffer. Disse indskæringer mellem bakkerne frembyder en række forskellige topoklimatiske betingelser, der er specifikke for de enkelte vindyrkningsarealer i dette område, med forhold, som kan sidestilles med hensyn til geoklimatisk placering og den sort, der dyrkes.

Vinmarkerne er overvejende sydvendte; enkelte er dog undtagelsesvis sydvest- og sydøstvendte. Som følge heraf adskiller forskellige individuelle vinbrug sig fra hinanden ved en række topoklimatiske kendetegn, selv om de ligger på samme bredde- og længdegrad og dyrker samme druesort. De stejle terrasseopdelte skråninger, som benyttes til dyrkning af vindruer, bryder og begrænser vindens kraft og de kolde luftstrømme. I roligt vejr sikrer opvarmningen af skråningerne en svag luftcirkulation, som er gunstig for planternes fysiologiske processer og for at få druernes egenskaber frem. Skråningerne forhindrer, at overskydende vand bliver stående, fremmer opvarmningen af jorden og forebygger dannelse af gråskimmel.

Mikroklimaet, der er under påvirkning fra Middelhavet, resulterer i tidlige, våde forår og lange, varme og tørre efterår. Økoklimatiske data: årlig gennemsnitstemperatur: 11,2 °C, samlet årlig nedbør: 644 mm, aktive temperaturer i alt: 3 291 °C, antal solskinstimer i alt: 1 490, samlet aktiv nedbørsmængde: 365 mm. Det tiårige gennemsnit for relativ luftfugtighed er på ca. 75 %. De vine, der fås fra jernholdige skeletjorder, har en klar rød farve med et dybt rubinrødt skær og er meget generøse og udtryksfulde.

En organoleptisk vurdering af vine produceret ved foden af Zarand-bjergene viser en høj farveintensitet i de røde sorter med et stærkt blåligt skær i unge vine, som bliver teglrødt, i takt med at vinene modnes. Fra at have en bitter garvesyresmag, når vinen er ung, bliver den afbalanceret, fast, behagelig, fyldig og blød med alderen.

Hvidvinene, der fremstilles omkring Lipova, Zăbrani og Neudorf, har den typiske mineralitet og smag af vin fra den sydlige del af vindyrkningsområdet Miniș-Măderat. På grund af det overvældende høstudbytte har de et relativt højt syreindhold, som er en smule lavere ved første kontakt, og velafrundede primære aromaer. Rødvinene bevarer derimod den særlige dybe farve, som er typisk for hele vindyrkningsområdet Miniș-Măderat: et purpurrødt skær mod en mørk, men skinnende rubinrød baggrund. Vinene er ekstraktive. Ifølge ONVPV's statistikker for 2012, 2013 og 2014 kan tørstofindholdet i hvidvinene nå op på 19-20 g/l (Sauvignon), mens det for rødvine kan nå op på 27,55 g/l (Cabernet Sauvignon). Vine, der er produceret i den nordlige del af regionen (Dud, Agrișu Mare, Luguzău), er finere og har en mere udtalt syrlighed på grund af den samme markante ekstraktionsevne: 19,44 g/l for hvidvin (Pinot Gris og Sauvignon) og 27,63 g/l for rødvin (Merlot).

En beskrivelse af de vine, som produceres i de lokaliteter, området udvides med, indeholder en forklaring om deres analytiske og organoleptiske kendetegn. Det fremgår af en sammenlignende analyse af vine fremstillet af flere sorter dyrket i både det gamle område og i de lokaliteter, der er medtaget i de sidste fire produktionsår, at: det naturlige alkoholindhold i sorten Mustoasă de Măderat ligger på 11,76-12,30 % alkohol, det samlede syreindhold på 6,0 g/l vinsyre og det samlede tørstofindhold på 18,15-19,85 g/l; det naturlige alkoholindhold i sorten Riesling Italian ligger på 10,60-12,35 % alkohol, det samlede syreindhold på 5,20-6,30 g/l vinsyre og det samlede tørstofindhold på 17,20-21,10 g/l; det naturlige alkoholindhold for sorten Merlot ligger på 12,50-13,00 % alkohol, det samlede syreindhold på 6,10-6,50 g/l vinsyre og det samlede tørstofindhold på 24,65-27,55 g/l; og det naturlige alkoholindhold i sorten Cabernet Sauvignon ligger på 12,20-12,60 % alkohol, det samlede syreindhold på 4,70-6,69 g/l vinsyre og det samlede tørstofindhold på 20,63-24,75 g/l. Der blev konstateret betydelige ligheder med hensyn til friskhed og frugtagtighed i hvide sorter, som dyrkes i lokaliteterne Lipova, Radna, Zăbrani, Neudorf, Păuliş og Baraţca. Der bemærkes en slående lighed mellem sekundære aromaer i hvide druesorter fra vinmarker i lokaliteterne Şagu, Cruceni, Fiscut, Firiteaz, Hunedoara Timişană og Frumuşeni. Den brune chernozem-jord giver vine, som er ekstraktive, fyldige og fulde af smag i lokaliteterne Şilindia, Satu Mic, Luguzău, Dud og Agrişu Mare. Det er ikke tilfældigt, at der er dyrket vinstokke på disse arealer siden oldtiden.

9. Vigtige yderligere betingelser

Retsgrundlag:

I den nationale lovgivning

Type yderligere betingelse:

Supplerende bestemmelser om mærkning

Beskrivelse af betingelsen:

Ingen yderligere bestemmelser.

10. Henvisning til varespecifikationen

http://www.onvpv.ro/sites/default/files/caiet_de_sarcini_ig_dealurile_zarandului_modif_cf_notif_133_2016_accept_changes_18032016.pdf