SAERBERETNING NR. 6/87 om foedevarehjaelp til Indien 1978-1985(Flood II-projektet)med Kommissionens svar(88/C 31/01)(Bemaerkninger, EOEF-Traktatens artikel 206a, stk. 4)

>TABELPOSITION>

Indledning

Faellesskabets foedevarehjaelp - Maalsaetninger og principper

1.1. Faellesskabets traditionelle foedevarehjaelp, tager sigte paa situationer, hvor foedevaremangelen ikke er akut, og hvor der samtidig findes en tilstraekkeligt udviklet pengeoekonomi. Formaalene med denne form for foedevarehjaelp er ifoelge Raadets forordninger (EOEF) nr. 2750/75 og nr. 3331/82 af henholdsvis 29. oktober 1975 og 3. december 1982 om politikken med hensyn til foedevarehjaelp og forvaltning af denne hjaelp navnlig, at forbedre ernaeringsniveauet i modtagerbefolkningen og at bidrage til en harmonisk oekonomisk og social udvikling i modtagerlandene. Artikel 2, stk. 3, i forordning (EOEF) nr. 3331/82 indeholder foelgende bestemmelse: Ydelsen af foedevarehjaelp kan eventuelt vaere betinget af ivaerksaettelse af udviklingsprojekter, der loeber over ét eller flere aar, idet der laegges saerlig vaegt paa projekter, der skal fremme foedevareproduktionen i modtagerlandene. I givet fald kan hjaelpen bidrage direkte til gennemfoerelsen af disse projekter. Begge disse hensyn kan tilgodeses ved anvendelse af de midler, der indkommer, naar Faellesskabets foedevarehjaelp er bestemt til salg.

1.2. Gennemfoerelsen af disse formaal indebaerer, at foedevarehjaelpen afsaettes i modtagerlandene til priser, som ikke virker forstyrrende for salget af tilsvarende indenlandske produkter. Paa denne maade mister de lokale landbrugere ikke tilskyndelsen til selv at producere foedevarer. Desuden skal salgsprovenuet fuldt ud anvendes til udviklingsprojekter, som straks eller paa laengere sigt kan afhjaelpe den foedevaremangel, som modtagerlandet lider under, og som Faellesskabet oensker at afhaelpe.

Saerlige maalsaetninger for Flood-projektet

1.3. I slutningen af 1960'erne blev en del af EF's overskud af mejeriprodukter stillet til raadighed for Indien gennem Verdensfoedevareprogrammet. Produkterne blev solgt til offentlige mejerivirksomheder i Bombay, Calcutta, New Delhi og Madras, og de blev derefter rekonstitueret ved brug af lokalt produceret maelk. Salgsprovenuet skulle anvendes til at udvikle, intensivere og omlaegge produktions-, forarbejdnings- og distributionssystemet for maelk til de fire store byomraader. Dette projekt, som benaevntes Flood-I-projektet, skulle efter planen have vaeret afsluttet henimod midten af 1975. Det fortsatte imidlertid indtil 1981, dvs. tre aar ind i det tidsrum, der var afsat til Flood II-projektet, som var paabegyndt i 1978. Selv om gennemfoerelsen af Flood I stod paa i dobbelt saa lang tid som planlagt, udgjorde udgifterne kun 23 % mere end forventet. Udgifterne til forarbejdningsanlaeg beloeb sig dog til 54 % af de samlede udgifter, dvs. dobbelt saa meget som forudset.

1.4. Flood II-projektet er en intensivering af Flood I, og samtidig er projektet udvidet til at omfatte hele Indien. Dette er blevet praktisk muligt ved hjaelp af et laan fra Den Internationale Sammenslutning for OEkonomisk Udvikling (IDA) Verdensbanken og direkte bistand fra EF. Efter at have modtaget en anmodning fra den indiske regering forelagde Kommissionen en meddelelse for Raadet med henblik paa, at Raadet i forbindelse med en beslutning om tildeling af foedevarehjaelp til Indien for 1978 skulle anerkende, at der var behov for at give hele Flood II-projektet den kontinuitet, som var noedvendig for at gennemfoere projektets maalsaetning. Efter at have indhentet en udtalelse fra Europa-Parlamentet besluttede Raadet i april 1978 at yde den foedevarehjaelp, Indien havde anmodet om, og forpligtede sig samtidig til hvert aar at fortsaette leverancerne, indtil Flood II-projektet udloeber. Oprindelig skulle projektet vaere afsluttet i 1985, men ved successive beslutninger er det i sidste instans blevet forlaenget til 1987. Derved paatog Faellesskabet sig ud over at opfylde den generelle maalsaetning for Faellesskabets foedevarehjaelp at opfylde den saerlige maalsaetning for Flood II-projektet, der for saa vidt angaar de vigtigste punkter var anfoert til orientering for Faellesskabet i den ovennaevnte meddelelse:

(a) at forbedre levevilkaarene for ti millioner maelkeproducentfamilier ved at oege den kooperative maelkeindustris forarbejdningskapacitet paa 6,36 mio l maelk pr. dag til 13 mio l maelk pr. dag;

(b) at skabe et distributionsnet for maelk, som skal daekke 142 byer hver med over 100 000 indbyggere;

(c) at oprette den noedvendige infrastruktur til gennemfoerelse af programmerne for fremme af maelkeproduktionen, saasom kunstig befrugtning, produktion af vacciner, fremstilling af foderblandinger, osv.;

(d) at naa frem til en ud fra et ernaeringssynspunkt korrekt sammensat foedevareration ved at bringe det daglige forbrug af maelk pr. indbygger op paa 180 g.

1.5. Faellesskabets foedevarehjaelp har taget sigte paa at bidrage til en udvidelse af markedet for maelk og mejeriprodukter og saaledes at tilskynde til en vaekst i den lokale produktion, som efterhaanden skal erstatte levnedsmiddelleverancerne under faellesskabshjaelpen. Det var forudset, at der efter den 31. marts 1984 ikke laengere ville vaere behov for mejeriprodukter fra Faellesskabet.

1.6. I den brede offentlighed tillagdes Flood-projektet andre endnu mere ambitioese maalsaetninger: i praksis at give de daarligst stillede landbrugere et betydeligt supplement af midler og at give den fattigste del af den indiske befolkning regelmaessig adgang til forbrug af mejeriprodukter. Retten har dog uanset offentlighedens syn paa Flood-projektet foretaget en evaluering af de opnaaede resultater udelukkende paa baggrund af de generelle maalsaetninger for Faellesskabets foedevarehjaelp og de saerlige maalsaetninger paa mellemlang sigt for Flood II-projektet.

Kopiering af Anand-modellen

1.7. Det var hensigten med Flood-projektet i hele Indien at kopiere den model, der er beskrevet i bilaget: maelkeproducentkooperativet Anand, der er grundlagt i 1946, og som er opkaldt efter den by i staten Gujarat, hvor den har sit hjemsted. I aarene frem til 1965 havde dette kooperativ haft saa stor succes, at der i Anand blev oprettet et National Dairy Development Board (NDDB) under forsaede af kooperativets generaldirektoer med det formaal at tilskynde til udbredelse af denne kooperativmodel.

1.8. Et Indian Dairy Corporation (IDC), som ejes af den indiske stat, blev oprettet i samme region i 1970 med henblik paa at fremme og finansiere udviklingen af maelkeproduktionen. Dette selskab fik til opgave at forestaa salget af mejeriprodukter leveret som et led i hjaelpen, at anvende salgsprovenuet i forbindelse med Flood-projektet og at forvalte en pulje af importerede og lokalt producerede mejeriprodukter til fremstilling af rekonstitueret maelk. Selskabet varetager endvidere engros-leverancer af mejerimaskiner samt import og eksport af malkekvaeg. Selskabet har den samme formand, der kommer fra Anand-kooperativet, og den samme bestyrelse som NDDB - som siden 1965 i talrige tilfaelde har ydet faglig bistand - og betragtes i almindelighed sammen med denne organisation som ansvarlig for projektet. I de indiske delstater og unionsterritorier er det de eksisterende eller nyoprettede sammenslutninger af maelkeproducentkooperativer, der ivaerksaetter aktionerne under Flood II.

Informationskilder

1.9. Officielle statistikker vedroerende mejeriindustrien i Indien er sjaeldne og lidet paalidelige. Der forefindes ikke sikre oplysninger, paa grundlag af hvilke udsving i produktionen og forbruget af maelk kan maales. Oplysninger fra uafhaengige kilder om den organiserede mejerisektor er begraensede, og den ikke organiserede sektor, der er langt stoerre, er et naesten totalt mysterium hvad angaar maelkeproduktionen, malkekvaegbestandens produktivitet og fremstillingen af mejeriprodukter. Alle, der oensker at foretage evalueringer (VFP/FAO - De Forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation -, Verdensbanken -/IDA, EOEF eller selv den indiske regering) stoeder paa vanskeligheder i forbindelse med sammenligning af oplysninger fra IDC/NDDB med paalidelige oplysninger fra uafhaengige kilder. Retten har anvendt de mest forskellige og mindst omstridte informationskilder for at begraense den usikkerhed, som visse af dem er behaeftet med, samt resultaterne af sine egne undersoegelser (isaer prisundersoegelser), der er foretaget paa stedet.

1.10. IDC's og NDDB's regnskaber revideres af interne revisorer paa stedet, som er udnaevnt af Den Indiske Republiks revisionsret (General Comptroller). Der er i Flood II fastlagt visse naermere retningslinjer for kontrol med foreninger og sammenslutninger af maelkekooperativer, men i de fleste af delstaterne foelges de ikke.

1.11. Beloebene i rupier i denne beretning er udtrykt i crorer (1 crore = 10 mio). Selv om der har vaeret udsving i vekselkurserne, svarer 10 mio rupier (1 CR IR) for den paagaeldende periode til ca. 1 mio ECU.

2. Oprindelse og anvendelse af midlerne under Flood II-projektet

Samlede midler

2.1. Tabel 1 er et sammendrag af oplysningerne i IDC's regnskabsoversigter. Da provenuet af EOEF's foedevarehjaelp til Flood II kraever mere detaljerede bemaerkninger, redegoeres der foerst for finansieringen via andre kilder. Tabel 1 vedroerer en bevilling fra IDA under Verdensbanken til Flood II, som er stillet til raadighed for IDC af den indiske regering i form af et laan. Da langt fra alle counterpart-midler hidroerende fra salg af gavebistand fra Faellesskabet er opbrugt (se pkt. 2.9), har det vaeret muligt for IDC uden laanoptagelse at forudfinansiere aktioner daekket af IDA-bevillingen, der kan frigoeres i takt med afholdelsen af udgifter.

2.2. En vaesentlig del af de bevillinger, der er tildelt i de to faser af Flood-projektet er overfoert til kooperative organisationer i de forskellige delstater og unionsterritorier i form af tilbagebetalingspligtige laan, saaledes at IDC efterhaanden raader over betydelige midler, der kan genanvendes. Af pkt. 2.3 i tabel 1 fremgaar det, at IDC til Flood II har modtaget et samlet beloeb paa 67 CR IR i tilbagebetalinger og renter af laan hidroerende fra Flood I.

Midler fra Faellesskabets foedevarehjaelp

2.3. Hovedparten af de midler, der er noedvendige til gennemfoerelse af Flood II-projektet, skulle tilvejebringes ved salg paa det indiske marked af den foedevarehjaelp, som Faellesskabet yder. Vaerdien til verdensmarkedsprisen af de tildelte maengder fremgaar af tabel 2.

>TABELPOSITION>

2.4. Hvad angaar kvaliteten af de leverede varer, er der, bortset fra et tilfaelde, hvor Indien i 1982 modtog 5 000 t skummetmaelkspulver, der var aeldre end fastsat i leveringsaftalen (7-8 maaneder i stedet for 6), ikke registeret stoerre afvigelser mellem kvaliteten af den hjaelp, der var stillet i udsigt, og den, der blev stillet til raadighed for Indien. At det forholder sig saadan, kan foerst og fremmest forklares med, at hjaelpen stilles til raadighed for Indien paa fob-stadiet. Indien overtager saaledes varerne i en faellesskabshavn, er ansvarlige for transporten af hjaelpen, og har derfor interesse i at foere tilsyn med transporten og selv kontrollere varernes kvalitet inden afskibningen. Med henblik herpaa har en sagkyndig fra IDC/NDDB i Bruxelles faaet til opgave at foere tilsyn i Europa med kvaliteten af den leverede hjaelp. Indien har siden da aldrig haft grund til at klage over stoerre kvalitetsproblemer.

2.5. Pkt. 1.1 i tabel 1 viser vaerdien af faellesskabshjaelpen, nemlig 261 CR IR, som er det beloeb de indiske myndigheder anerkender skal investeres i Flood-projektet. De indiske myndigheder har paa de modtagne og solgte maengder anvendt en fast vaerdi, som stiltiende er accepteret af Kommissionen. Denne faste vaerdi, der blev fastlagt i 1978 til en pris i naerheden af verdensmarkedsprisen, har paa grund af inflationen efterhaanden fjernet sig fra denne og svarer i dag slet ikke til de priser, der gaelder paa det indiske marked. For saa vidt angaar det regnskabsmaessige overskud paa 89 CR IR, som Retten har opfoert under afsaetningspuljereserven, oensker Retten at henlede opmaerksomheden paa, at det faktiske provenu ved salget af Faellesskabets foedevarehjaelp har vaeret paa mindst 350 CR IR og maaske endnu mere, for saa vidt som det fremgaar af de oplysninger, Retten har indhentet, at salgspriserne er dobbelt saa hoeje som den foernaevnte faste vaerdi. Puljereserven er en foroegelse af de likvide midler ud over de midler, der i oevrigt skyldes, at de beloeb, som de indiske myndigheder faktisk anerkender skal anvendes til Flood-projektet, ikke anvendes umiddelbart (se pkt. 2.9).

2.6. Den anerkendte counterpartvaerdi ligger under alle omstaendigheder langt under de priser, der normalt handles til ... for produkter af tilsvarende kvalitet, som det hedder i de almindelige standardbetingelser i de aarlige leveringsaftaler, der er undertegnet af den indiske regering. Priserne paa det lokale marked er ca. tre gange hoejere end den faste vaerdi, og hvis den distribuerede faellesskabshjaelp var blevet opgjort til koebspriserne for de lokalt producerede varer, ville den have kostet staternes kooperativsammenslutninger ca. 650 CR IR. Det staar klart, at de indiske myndigheder har udnyttet Faellesskabets gavebistand til at forsyne mejerierne med i realiteten subventionerede produkter til lave priser, hvorved de har medvirket til at saenke salgspriserne i et vist omfang og saaledes har presset priserne paa de lokalt producerede produkter nedad.

2.7. Hvis Faellesskabets principper for counterpart-midler var blevet anvendt, ville det have betydet, at produkterne for at undgaa enhver risiko for forstyrrelse af det indiske hjemmemarked skulle have vaeret solgt til priserne paa dette marked, og at samtlige indtaegter herfra skulle have vaeret krediteret counterpart-kontoen. Dermed ville det have vaeret et beloeb paa 650 CR IR, som skulle have vaeret investeret i Flood-projektet i form af tilskud fra Faellesskabet.

2.8. Selv om der medio 1985 i de oprindelige overslag var afsat 485 CR IR til projektet, udgjorde de samlede udgifter hertil pr. 30. november 1985 kun 325 CR IR, hvoraf 153 var midler til aktioner, der skulle finansieres af IDC og den indiske regering, og 67 midler, der oprindelig var tildelt Flood I, og som kunne genanvendes. Der resterede saaledes kun 105 CR IR, som skulle finansieres via provenuet fra salget af faellesskabshjaelpen, dvs. 40 % af den faste vaerdi af de maengder, der var solgt af IDC.

>TABELPOSITION>

2.9. Da der via faellesskabshjaelpen er skabt midler langt hurtigere, end de er blevet opbrugt, har IDC kunnet akkumulere meget betydelige banksaldi, som har givet et samlet renteafkast paa 87 CR IR (pkt. 1.3 i tabel 1). Hele dette beloeb kan henfoeres til faellesskabsfinansiering, eftersom der for udgifter finansieret af IDA og den indiske regering ikke finder nogen forskudsbetaling sted, men derimod refusion af afholdte udgifter. Det synes saaledes at staa klart, at salget af faellesskabshjaelpen har medfoert akkumulering af meget betydelige beloeb (150-200 mio ECU under Flood II's anvendelsesperiode), som ikke umiddelbart er blevet anvendt til udviklingsformaal.

Udgifter efter Aktionstype

2.10. Tabel 3 indeholder en sammenholdelse af forudsete og faktiske udgifter efter aktionstype. Som det var tilfaeldet i forbindelse med Flood I er de faktiske udgifter koncentreret paa forarbejdningskapaciteten.

2.11. De fem typer aktioner, hvis gennemfoerelse varetages af sammenslutningerne af maelkeproducentkooperativer i delstaterne eller unionsterritorierne, tegnede sig pr. 30. november 1985 for 77 % af totalen. I 1984-85 tegnede Gujarat sig for 32 % af indsamlingen og forarbejdningen af maelk og for 33 % af det samlede maelkeforbrug. Produktionen af maelkepulver var endnu mere koncentreret, med 42 % af kapaciteten og 64 % af produktionen i Gujarat. Pr. 31. januar 1985 tegnede Gujarat sig for en sjettedel af den samlede kapacitet for samtlige projekter vedroerende mejerier og pulvermaelksfabrikker; delstaten Gujarat har en saerlig tradition for maelkeproduktion og har dannet forbillede for Flood-projektet. De andre delstater, hvor Flood-projektet har undergaaet en rimelig hurtig udvikling, er ogsaa omraader med naturligt gunstige forhold for maelkeproduktion eller omraader, der ligger naer de store forbrugscentre, f.eks. Madhya Pradesh og Punjab med New Delhi, Maharashtra med Bombay og Tamil Nadu og Andhra Pradesh med Madras. Derimod har Flood-projektet kun undergaaet en meget langsom udvikling i Vestbengalen, selv om storbyen Calcutta ligger i dette omraade.Produktionsfremmende aktioner(Jf. pkt. 8 i tabel 3).

Karakteristika for den indiske produktion

2.12. Den indiske befolkning, som udgoer mere end 15 % af verdens samlede befolkning, lever paa 2,5 % af jordens areal. Selv om Indien kun raader over 0,5 % af verdens graesgange, er landet den tredjestoerste maelkeproducent i verden med ca. 6 % af verdensproduktionen og ca. 18 % af verdens bestand af malkekvaeg. Ved de fleste former for hoest anvendes traekdyr, og praktisk talt alle transporter af produkter paa landet foregaar ved hjaelp af oksekaerrer, hvorfor pukkeloksens hovedfunktion er at avle okser og ikke at producere maelk til befolkningen. Det dyr, der normalt anvendes til maelkeproduktion, er hunboeflen, der producerer to gange mere maelk med et langt hoejere fedtindhold, og hvis afkom af hankoen i virkeligheden kun er egnet til at arbejde i rismarkerne. En skoensmaessig opgoerelse fra 1981 viste, at 54 mio koeer producerede 42 % af den indiske maelk, medens under halvt saa mange hunboefler producerede 55 %. Der var imidlertid 73 mio okser sammenholdt med kun 8 mio boefler.

>TABELPOSITION>

2.13. Halvdelen af landbrugerne har mindre end 1 ha agerjord hver og tilsammen under 9 % af det samlede agerjordsareal. De 15 % landbrugere, der har over 4 ha agerjord hver, ejer tilsammen 61 % af landbrugsjorden. Fordelingen af kvaegbestanden er lidt mindre skaev, end det er tilfaeldet med jorden. Dog har All India Rural Debt and Investment Survey fastslaaet, at de fattigste 20 % af landbrugerne ejer mindre end 5 % af landets malkekvaeg. Ifoelge IDC var producenternes gennemsnitsindkomst ved salg af maelk i 1984-85 1 716 IR paa aarsbasis (ca. 170 ECU). Det staar fast, at talrige maelkeproducenter, som er medlemmer af kooperativer (maaske 2/3 af dem) tjener mindre end 1 000 IR (ca. 100 ECU) paa aarsbasis ved salg af deres maelk.

2.14. I Indien faar kvaeget hovedsagelig foder af meget daarlig kvalitet. Selv i regioner med hoej maelkeproduktion dyrkes der kun lidt groentfoder, og kun 4 % af de opdyrkede arealer i Indien anvendes til denne afgroede. Landbrugsaffald, for det meste halm, tilsaettes almindeligvis mindre maengder oliekager og groentfoder. Traekdyrene faar som regel bedre foder end koeerne, for landbrugerne prioriterer afgroederne til eget forbrug eller til salg.

Status over opfyldelsen af maalsaetningerne for Flood-projektet

2.15. I 1985 varetog Flood II ca. 6 % af maelkeproduktionen i Indien, dvs. mindre end en tredjedel af den oprindelige maalsaetning; opfyldelsen af denne maalsaetning paa 18,3 mio l pr. dag er nu udsat til 1990 (Flood III). Det fremgaar af det ret begraensede antal undersoegelser, Retten har foretaget paa stedet (ca. 12 undersoegelser i Gujarat, Andhra Pradesh, Tamil Nadu, Pondicherry og Kashmir) at producentprisen ligger paa omkring 2,80 IR pr. l maelk, medens forbrugerprisen ligger paa ca. 4 IR. Prisen paa 2,80 IR kan variere efter de enkelte delstater og efter saesonen med indtil 20 % i begge retninger. De statistiske oplysninger, som er tilgaengelige, bekraefter sandsynligheden af disse undersoegelsesresultater.

2.16. Da forbruget er meget foelsomt over for priserne, vil ethvert forsoeg paa at oege producenternes fortjeneste ved at forhoeje forbrugerpriserne ikke have anden virkning end at reducere salget. Nye produkter kan give de mest avancerede distriktskooperativer visse ekspansionsmuligheder (NDDB og kooperativet Anand fremstiller paa forsoegsbasis forskellige buddinger og konfekt). Men de stramme oekonomiske vilkaar, som er forbundet med en begraenset produktion, de hoeje produktionsomkostninger og forbrugernes lave indkomster vil kunne saette en graense for den fremtidige udvikling af Flood-projektet. Der er en reel risiko for, at kooperativerne i de kommende aar kan komme til at staa over for en efterspoergsel, der i realiteten er utilstraekkelig til at aftage produktionen fra samtlige deres medlemmer.

2.17. I den oprindelige redegoerelse for Flood-projektet og i talrige dokumenter udarbejdet af IDC/NDDB fremhaeves det, at aktionerne skulle komme de mindre landmaend, marginallandbrugerne og landarbejderne til gode. Det er imidlertid ikke paa grundlag af de foreliggende undersoegelser muligt at give et klart svar paa dette spoergsmaal. Nogle undersoegelser synes ganske vist at vise, at naar de daarligst stillede i et landsbysamfund faar laan med rentegodtgoerelse, anskaffer de ikke dyr af den bedste kvalitet og indkoeber heller ikke egnet foder. Det hoerer til sjaeldenhederne, at landbrugere uden jord eller marginallandbrugere har tilstraekkelig kapital til at koebe dyr af god kvalitet og tilstraekkeligt og billigt foder hele aaret rundt. Paa grund af behovet for foder og kapital har de mest betydelige maelkeproducenter en reel fordel. Selv i Gujarat har man kun haft begraenset succes med de regeringsstoettede programmer og de ikke-statslige organisationers (NGO) programmer, der tager sigte paa at hjaelpe de ubemidlede landmaend med at etablere sig som maelkeproducenter.

2.18. I forbindelse med Flood I forudsatte produktionsforhoejelsen, som der ikke blev sat noget bestemt tal paa, en foroegelse af malkekvaegbestandens produktivitet opnaaet gennem bedre ernaering (maengde- og/eller kvalitetsforoegelse hvad angaar foderafgroederne og fremstilling af kraftfoder), forbedring af de sundhedsmaessige forhold (takket vaere et veterinaerprogram og en noedhjaelpstjeneste for kooperativernes medlemmer) og en forbedring af bestanden opnaaet gennem udvaelgelse og krydsning ved kunstig befrugtning af pukkelokser med mere hoejtydende udenlandske dyr. Disse foranstaltninger skulle under Flood II-projektet udvides til at omfatte hele landet; i henhold til projektet skal der blandt de 34 mio dyr, som kooperativsystemet skulle omfatte, skabes en national malkekvaegbestand paa 15 mio foraedlede koeer med henblik paa at foroege den nationale maelkeproduktion paa afgoerende vis.

Malkekvaegbestandens produktivitet

2.19. I IDC's aarsberetning for 1984-85 omtales den hurtigere foroegelse af maelkeindsamlingerne under Flood-projektet i loebet af de seneste fire aar, som dog delvis kan tilskrives udvidelsen af zonerne og stigningen i antallet af bedrifter, og redegoeres der for undersoegelser gennemfoert af Indian Institute of Public Opinion i marts/april 1984 i 17 maelkezoner i landomraader under Flood I-projektet; ifoelge disse undersoegelser er foroegelsen paa mere end 25 % af ydelsen pr. dyr fra 1977 til 1984 det vigtigste resultat af udbredelsen af kooperativer af Anand-typen. Dette svarer dog kun til en aarlig foroegelse paa mindre end 3,5 %, der er resultatet af virkningerne af et garanteret marked for producenternes maelk og Flood-aktioner til produktionsfremme i de regioner, hvor de er blevet gennemfoert med den stoerste intensitet. I oevrigt er denne foroegelse mindre end den gennemsnitlige foroegelse for den samlede maelkeproduktion i Indien, som laa paa 4 % om aaret fra 1971-1972 til 1982-1983. Det er saaledes ikke sandsynligt, at Flood-projektet har haft nogen vaesentlig indvirkning paa malkekvaegbestandens gennemsnitlige ydelse. Stigningen i Flood-maelkeindsamlingerne daekker naeppe over en vaesentlig foroegelse af produktionen, som skulle vaere opnaaet takket vaere projektet, men skyldes hovedsagelig overfoersel af tilfoersler fra andre offentlige virksomheder eller private erhvervsdrivende virksomheder inden for mejerisektoren.

2.20. Tabel 4 giver en oversigt over tre typer foranstaltninger til fremme af produktionen under Flood II (veterinaerbistand, foraedling af racen ved kunstig befrugtning, produktion og salg af foder).

Veterinaerbistand

2.21. Regelmaessig veterinaerbistand og en noedhjaelpstjeneste tilknyttet hvert enkelt kooperativ er en vaerdifuld hjaelp for de maelkeproducenter, der er omfattet af Flood-projekterne; disse ydelser er gratis eller meget billige. Imidlertid har 16 000 landsbykooperativer under Flood-projekterne (41 % af det samlede antal) stadig ikke adgang til veterinaerbistand. Andelen af kooperativer med en saadan bistand tilknyttet varierer betydeligt, selv mellem de stoerste delstater, fra over 80 % i Kerala, Punjab og Uttar Pradesh til under 20 % i Andhra Pradesh og Haryana.Mund- og klovsyge

2.22. Mund- og klovsygen, der er konstant forekommende i Indien, har ubestrideligt alvorlige foelger for malkekvaegbestanden; inden for Flood-projektet begyndte man at blive opmaerksom paa dette problem 1978. Det Forenede Kongerige bidrog til oprettelse under IDC's auspicier af en enhed til fremstilling af vaccine mod mund- og klovsyge i Hyderabad ved at betale ca. 4 CR IR ud af de anslaaede omkostninger paa 18 CR IR. Der fandtes allerede tre anlaeg (der ogsaa noed fordel af udenlandske specialisters viden), som udnyttede mindre end 25 % af deres produktionskapacitet. Selv om det paa lang sigt kan blive noedvendigt at raade over et fjerde anlaegs produktionskapacitet, var det ikke umiddelbart paakraevet at investere IDC-midler paa dette omraade.

Kunstig befrugtning og den nationale malkekvaegbestand

2.23. Det program vedroerende kunstig befrugtning, der er ivaerksat som et led i Flood-projektet, har som maalsaetning at skabe en national malkekvaegbestand af foraedlede koeer (krydset med udenlandske racer) og af udvalgte hunboefler. Krydsningspolitikken er blevet lanceret i stor stil, uden at der har vaeret gennemfoert forsoeg med henblik paa at afveje fordele og ulemper forbundet med indfoerelsen af udenlandske racer. Hunboeflerne og den lokale malkekvaegbestand anses for at vaere egnede til effektivt at omdanne foder af daarlig kvalitet til maelk med et relativt hoejt fedtindhold. Hunboeflerne foretraekkes i de regioner, hvor Flood har faaet bedst fodfaeste, blandt andet i Gujarat og Tamil Nadu. Et mindretal af medlemmerne af kooperativerne har valgt at investere i koeer, der er krydset med udenlandske racer, og som kraever et hoejt pasnings- og ernaeringsniveau for at naa op paa deres hoeje ydelsespotentiel. I 1984 var i 17 af maelkezonerne i landomraader under Flood I kun 4,4 % af dyrene krydsninger. Pr. 30. september 1985 viste en opgoerelse over resultaterne af programmet vedroerende kunstig befrugtning, at der var 760 620 foraedlede kvier, mens der ifoelge de oprindelige overslag skulle have vaeret 15 mio.

Tjenesteydelser, leverancer og raastoffer(Jf. pkt. 2 og 9 i tabel 3)

Groentfoder

2.24. Der har i Indien igennem laengere tid vaeret knaphed paa groentfoder, hvilket har foert til hoeje priser. I Verdensbankens beretning for 1978 var det anfoert, at paa baggrund af de nuvaerende priser og deres forventede udvikling har landbrugerne al mulig interesse i at dyrke selv frem for at koebe alle foderstoffer til deres bestand. Graesgange eller foder i tilstraekkelig maengde er i virkeligheden den eneste afgoerende faktor for maelkeproducenten.

2.25. Som et led i Flood-projektet blev der med henblik paa at forbedre kvaliteten og oege kvantiteten af groentfoder tilbudt udvalgte froe. Imidlertid er det kun de store landbrugere og landbrugere med overrislede marker, der kan dyrke foderplanter eller disses efterkulturer. De smaa producenter hoester ganske vist naturlige foderplanter, men halm og andet landbrugsaffald udgoer hovedparten af malkekvaegets foder.

Kraftfoder

2.26. Indien eksporterer 1 mio t oliekager om aaret (ca. en tredjedel af den maengde, der fremstilles ved hjaelp af olieholdige froe paa nationalt plan), for en stor del til den overproducerende europaeiske bestands foderforbrug. Den relativt svage lokale koebekraft afspejler sig ogsaa i den lave udnyttelsesgrad - med undtagelse af Gujarat og Punjab - for de foderblandingsfabrikker, der er oprettet under Flood-projektet (jf. tabel 4). Denne lave udnyttelsesgrad synes snarere at kunne henfoeres til maelkeproducenternes manglende koebekraft end til tilstedevaerelsen af alternativt kraftfoder paa lokalt niveau.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2.27. Pr. 31. marts 1985 var der som et led i Flood-projektet opfoert foderblandingsfabrikker med en produktionskapacitet paa 3 289 t pr. dag. Kapaciteten for igangvaerende projekter var paa 800 t pr. dag. De to femtedele af de fabrikker, der var i drift, laa i Gujarat, hvor 76 % af kapaciteten blev udnyttet. I Punjab laa den aarlige udnyttelsesgrad paa 75 % og i Maharashtra paa kun 47 %. I de oevrige ti delstater, hvor der findes saadanne anlaeg, laa udnyttelsesgraden paa mellem 10 og 32 %.

Producenternes organisering

2.28. Mens Flood I-projektet tog sigte paa at udvikle kooperativer af Anandtypen op til distriktsforeningsniveau i landomraaderne i de maelkeproduktionszoner, hvorfra der leveres til den offentlige sektors mejerier paa markederne i de fire store byomraader, var det hensigten med Flood II at indfoere Anand-modellens tredelte struktur op til sammenslutningsniveau, i princippet over hele Indien. Under Flood-projektets to faser skulle maelkekooperativer af en anden type og den offentlige sektors mejerivirksomheder overtages og omdannes efter Anand-modellen.

2.29. Tabel 5 viser udviklingen for kooperativer under Flood-projektet. Maalsaetningen angaaende tilslutning til kooperativerne er kun opfyldt i en udstraekning af 39 % under Flood II.

2.30. Til forskel fra Anand-kooperativet, der udviklede sig under gunstige vilkaar over en periode paa 25 aar forud for Flood-projektet, er der oprettet helt nye sammenslutninger og foreninger, i hvilke de ansatte, der er udpeget af de lokale eller regionale politiske myndigheder, tager beslutninger, som burde udgaa fra producenternes repraesentanter. Der kan her vaere tale om en uundgaaelig, omend midlertidig, konsekvens af den politiske beslutning om hurtigt at udvide Flood-projektet, men det staar dog fast, at de oevre niveauer i kooperativstrukturen naeppe spiller andet end en symbolsk rolle. I landsbyerne afspejler kooperativerne dog den traditionelle jordbesiddelsesstruktur, hvilket giver dem et solidt grundlag.

2.31. Ordningens force i forhold til almindelig handel med maelk ligger dels i den omstaendighed, at producenten har sikkerhed for at kunne saelge hele sin produktion til fordelagtige priser, uden store saesonbetingede udsving, og dels i prisfastsaettelsen, der tilskynder til kvalitetsforbedringer, og som, takket vaere moderne og effektiv forarbejdning og afsaetning, giver forbrugeren garanti for rimelige priser. Maalsaetningerne med hensyn til maelkeindsamling opfyldes saa langsomt, at andre maader at bringe varen fra producenten til forbrugeren paa, giver mange producenter tilsvarende fordele.

2.32. Flood-kooperativerne yder ikke laan til deres medlemmer, heller ikke til koeb af malkekvaeg. Mange smaa maelkeproducenter har ganske vist faaet adgang til at optage laan hos kreditinstitutter til koeb af malkekvaeg, undertiden med store regeringstilskud, men den procentvise andel af laantagere, som ikke har kunnet opfylde deres forpligtelser, har alligevel vaeret hoej, ofte paa grund af mangel paa foder til de indkoebte dyr og manglende ressourcer til deres pasning.

2.33. Ifoelge Anand-modellen skal landsbykooperativerne hver dag udrede betaling til landbrugeren, men mange kooperativer har ikke raadet over tilstraekkelige midler til at goere dette og har saaledes vaeret ugunstigt stillet i forhold til private maelkeindsamlingsvirksomheder. I 1981 begyndte IDC at yde laan til arbejdskapital til foreninger og sammenslutninger, foerst mod sikkerhedsstillelse i lagre af mejeriprodukter, senere i form af forskud uden sikkerhedsstillelse. Paa trods af disse laan er Anand-systemet med daglig betaling til landbrugerne endnu ikke almindelig udbredt. Systemet er dog en vaesentlig tilskyndelse til tilslutning til kooperativerne, og de ansvarlige for projektet er fuldstaendig klar over dets betydning.

2.34. IDC/NDDB har gjort opmaerksom paa, at gennemfoerelse af Flood-projektet er blevet forsinket som foelge af vanskeligheder med delstaternes myndigheder, der ofte har vaeret under indflydelse af den private sektors interesser. Nye sammenslutninger har i visse tilfaelde maattet paatage sig gaeldsbyrder paahvilende mejerier fra den offentlige sektor, som de havde overtaget. Det kan dog undre, at IDC's finansielle hjaelp, der ydes paa meget rimelige vilkaar, ikke har haft en mere udpraeget stimulerende effekt.

2.35. IDC/NDDB har langt fra opnaaet den forventede succes med udvidelsen af Flood-projektet til at omfatte hele landet. Under Flood I fandtes 79 % af det samlede antal kooperativer i tre af de ti delstater (Gujarat 43 %, Tamil Nadu 24 % og Maharashtra 12 %). I september 1985 tegnede disse delstater sig for 39 % af kooperativerne under Flood II og 59 % af det samlede antal medlemmer. 25 % af det samlede antal fandtes i stater, hvor projekter, der var finansieret uden for Flood-projektet, tidligere havde foert til en kraftig udvikling paa omraadet.

2.36. De priser, der betales til producenterne, varierer fra den ene delstat til den anden, men varierer kun lidt inden for samme sammenslutning. De er normalt stabile, idet priserne i regntiden udgoer ca. 80 % af priserne i toertiden. Producenterne i den vestlige og nordlige del af landet opnaar almindeligvis en bedre pris end producenterne i den oestlige og sydlige del, hvor produktionsomkostningerne er lave. Flood-indsamlingspriserne har generelt vaeret konkurrencedygtige med den traditionelle private sektors priser, undtagen i omraader i naerheden af byer og isaer i naerheden af New Delhi og Calcutta. Lavpris-mejeriprodukter importeret i form af gavebistand og hidroerende fra IDC-puljen har gjort det muligt for Flood-mejerier i Calcutta og New Delhi at udbyde flydende maelk til forbrugerne til lave priser, der er godkendt af myndighederne. Dette har holdt indsamlingspriserne i naerheden af Calcutta og New Delhi paa niveauer, som ikke tilskyndede til tilslutning til Flood-kooperativerne. I disse regioner foregaar der ikke indsamling i saerlig stort omfang, og efterspoergslen efter importerede produkter med henblik paa rekonstituering af maelk er fortsat hoej. Som foelge heraf er behovet for transport af maelk over store afstande steget, isaer fra Gujarat og den nordlige del af Maharashtra til Calcutta og New Delhi.

Forarbejdnings- og transportkapacitet(Jf. pkt. 1, 6 og 7 i tabel 3)

2.37. Flood-projektet udmaerker sig mest ved udviklingen af forarbejdnings- og transportkapaciteten. IDC/NDDB har med succes foert tilsyn med et stort kapitalinvesteringsprogram. I 1984-85 naaede den samlede kapacitet for aftagelse af raa maelk under projektet op paa 8 775 000 l pr. dag, mens den gennemsnitlige produktion laa paa 5 920 000 l pr. dag, dvs. en kapacitetsudnyttelsesgrad paa 67 % for hele aaret. I 1985, efter monsunen, oversteg udbuddet forarbejdningskapaciteten, og maelkeindsamlingerne maatte indstilles i visse Flood-kooperativer i Rajasthan, Maharashtra og Tamil Nadu. I den bedste maaned efter monsunen blev der registreret en gennemsnitlig udnyttelse af forarbejdningsanlaeggene paa 90 %.

2.38. En saadan koncentration af kapaciteten til forarbejdning af indsamlet maelk paa et lille antal moderne enheder indebar naturligvis udvikling af transportkapaciteten. Der blev oprettet et nationalt distributionsnet. IDC's samlede investeringer i dette net er paa 17,7 CR IR. Kapaciteten til transport ad landevej og via jernbane er paa 11 mio l; der er bestilt en yderligere kapacitet paa 2,5 mio l. IDC har i Bombay og Calcutta opfoert lagre med en kapacitet paa flere tusind tons skummetmaelkspulver, butteroil og smoer.

2.39. Takket vaere det nationale distributionsnet har IDC gode muligheder for at overfoere forsyninger fra en forening eller sammenslutning til en anden. Derved har der i en vis udstraekning kunnet raades bod paa den meget langsomme udvikling af maelkeproduktionszonerne i landomraaderne i naerheden af Calcutta og New Delhi, eftersom maelken kunne leveres til disse markeder, bl.a. fra Gujarat og Maharashtra. Det ville dog have vaeret unoedvendigt at skabe et distributionsnet af det nuvaerende omfang, og etableringsomkostningerne ville have vaeret lavere, hvis udviklingen af projektet i naerheden af Calcutta og New Delhi havde vaeret mere fremskreden.

Afsaetning og fordeling

Markedssituationen

2.40. Selv om to tredjedele af de animalske proteiner i Indien, der i vidt omfang er et vegetarisk land, stammer fra maelk, er fordelingen af forbruget af disse proteiner meget skaev. Sidst i 1970'erne laa indkomsten pr. person pr. dag i de store byomraader kun lidt over prisen paa en liter maelk, nemlig 4 rupier (ca. 0,4 ECU). En undersoegelse foretaget i 1981 viste, at 14 % af befolkningen i den ellers velhavende storby Bombay slet ikke havde midler til at koebe maelk, og at 50 % kun kunne koebe en tredjedel af den anbefalede daglige ration paa 200 g. I 1982 opgjorde NDDB forbruget til 226 g pr. person pr. dag i de store byomraader, mens forbruget for 40 % af indbyggerne i maelkeproduktionszonerne i landomraaderne, hvorfra der leveres til byerne, kun var paa 125 g pr. person pr. dag og for de resterende 60 % kun paa 70 g i gennemsnit. Det gennemsnitlige forbrug af maelk (inklusive mejeriprodukter) pr. person pr. dag laa i 1985 efter al sandsynlighed paa mellem 130 og 140 g, hvilket er langt under Flood-projektets maalsaetning paa 180 g.

2.41. Det traditionelle salgssystem for afsaetning af maelk, der fortsat tegner sig for stoerstedelen af den indiske produktion, er baseret paa forarbejdning - foretaget af producenten eller forarbejderen i landsbyen - af maelk til produkter, der kan opbevares uden nedkoeling i et varmt klima (ghee, koaguleret maelk, paneer og konfekt) eller paa salg samme dag af flydende maelk i lokaliteter i naerheden, som almindeligvis foretages af saelgere, der transporterer maelken paa cykel. Pasteurisering hoerer til undtagelsen, og befolkningen plejer at koge maelken.

2.42. Efterspoergslen efter maelk er praeget af en stor priselasticitet og tilfredsstilles i stor udstraekning ikke som foelge af den meget svage koebekraft. Naar de offentlige myndigheder fastfryser maelkeprisen, hvilket er sket ved forskellige lejligheder i de store byomraader, bl.a. Calcutta og New Delhi, er forarbejdningsvirksomhederne tilboejelige til at favorisere de forarbejdede produkter paa bekostning af konsummaelken.

2.43. Men selv helt uafhaengigt af enhver fastfrysning af priser er der i dag en tendens til at foretage investeringer, der goer det muligt at oege den del af maelkeproduktionen, der kan afsaettes i form af forarbejdede produkter (traditionelle indiske produkter, som f.eks. ghee, men ogsaa iscreme, yoghurt, chokolade osv.). Det ser ud til, at denne tendens ikke blot kan henfoeres til et oenske om at undgaa eventuelle forvridninger af forbrugerpriserne, men ogsaa til erkendelsen af, at hele markedet for mejeriprodukter er snaevert, og at enhver udvidelse af varesortimentet goer det muligt at udvide dets graenser. Dette viser, at forbruget af flydende maelk naermer sig maetningspunktet for den betalingsdygtige del af befolkningen.

Floods position paa markedet

2.44. Det synes ikke at staa klart, hvilken indvirkning Flood-projektet faktisk har haft paa markedet for maelk og mejeriprodukter. IDC's aarsberetninger viser, at salget under Flood-projektet i de seneste fem aar er steget med henved 8 % om aaret paa markederne i de store byomraader, der har haft en hurtig vaekst; salget andrager for tiden ca. 3 000 000 l pr. dag (ca. 1 dl pr. indbygger). Hvis det gennemsnitlige maelkeforbrug pr. indbygger i de store byomraader er saa hoejt, som NDDB har erklaeret, er markedsandelen i de store byomraader ca. 40 %. For Bombay og Madras skulle denne procentsats i henhold til den indiske regerings evalueringskomité ligge over 50 % for 1983-84, men hvad angaar New Delhi og isaer Calcutta har der vaeret stoerre problemer vedroerende organisation og indsamling. Ifoelge andre oplysninger fra Flood er tallet for salg til andre byer og stoerre byer 2 000 000 l pr. dag, hvilket bringer det samlede salg i byomraaderne i 1984-85 op paa ca. 5 000 000 l pr. dag. Dette udgoer efter Verdensbankens skoen en tredjedel af det samlede salg i byomraader i 1978 og sandsynligvis ca. en fjerdedel af det faktiske salg i byomraaderne.

2.45. Flood leverer til 290 byer. Selv for Gujarats vedkommende ser det dog klart ud til, at en stor maengde flydende maelk fortsat leveres til de store byer af den private sektor. Maelkeproducentkooperativernes relativt ringe udbredelse i naerheden af byomraaderne afspejler den traditionelle handels magtstilling. Den omstaendighed, at den private sektor fortsat er betydelig, selv i regioner, hvor Flood har vaeret etableret i 15 aar, viser ogsaa, at forbrugerne anser denne sektors produkter for at have en acceptabel kvalitet og konkurrencedygtige priser.

2.46. Indien er praktisk taget selvforsynende med maelk til de aktuelle forbrugerpriser, isaer for saa vidt angaar flydende maelk. Under Flood-projektet produceres der nu tilstraekkelige maengder skummetmaelkspulver til at daekke behovet for rekonstitueret flydende maelk i toertiden, men man stoetter sig fortsat paa gavebistand fra Faellesskabet med hensyn til rekonstitueringen, idet man foretraekker at anvende lokalt produceret flydende maelk til fremstilling af andre mejeriprodukter, som f.eks. iscreme, ost, smoer, ghee og modermaelkserstatninger, som er mere indbringende produkter, fordi de i mindre grad er underlagt priskontrol og ikke er udsat for saa stor konkurrence fra den traditionelle handel.

Markedet for maelkepulver

2.47. I 1980-1981 udgjorde Flood-maelkeindsamlingerne i landomraaderne ca. 935 000 t og i 1984-1985 2 111 000 t, hvoraf ca. en tredjedel blev afsat uden for de fire store byomraader. Mejerierne i de store byomraader solgte henved 3 000 000 l pr. dag, men denne maengde bestod for over 35 %'s vedkommende af rekonstitueret maelk. IDC har oplyst, at maelkepulverproduktionen under Flood androg 274 350 t i perioden fra 1. april 1980 til 31. marts 1985. Kun 17 % (45 718 t) blev anbragt i IDC-puljen sammen med gavebistand fra Faellesskabet. Landbrugsministeriet har for 1983-1984 anslaaet den samlede nationale pulverproduktion til 93 000 t, hvoraf 59 000 t er produceret af Flood-virksomheder (40 % skummetmaelkspulver, 49 % maelkepulver til spaedboern og 11 % soedmaelkspulver).

2.48. Importen fra Faellesskabet i form af gavebistand har saaledes gjort det muligt for kooperativforeningerne at anvende deres overskud fra regntiden, ikke til rekonstituering af flydende maelk i toertiden, men derimod til fremstilling af andre produkter, der i mindre grad er underlagt priskontrol, og som ofte er mere loensomme end flydende maelk. Blandt disse produkter, er et af dem, Anand saelger mest af, maelkepulver til spaedboern. Retten har imidlertid konstateret, at mindst 30 000 t skummetmaelkspulver fra Faellesskabet er blevet omdirigeret til andre mejerier end de saakaldte metropolitain dairies, herunder til fabrikker, der fremstiller levnedsmidler til spaedboern. Den stoerste del af gavebistanden i form af butteroil er i oevrigt blevet solgt som spiseolie, idet kun skummetmaelkspulver anvendes til at fortynde eller soede den lokalt producerede maelk med hoejt fedtindhold. Man kan derfor ikke udelukke - selv om det ikke kan bekraeftes - at betydelige maengder skummetmaelkspulver bruges til fremstilling af levnedsmidler til spaedboern. Hvad angaar behovet for at tilfredsstille det betalingsdygtige marked for flydende maelk, kan det ogsaa vaere tegn paa, at man under Flood-projektet nu selv er i stand til at producere det skummetmaelkspulver, som hidtil er leveret af Faellesskabet.

3. Planlaegning, kontrol og opfoelgning

3.1. Provenuet fra salg paa det lokale marked af varer leveret under foedevarehjaelpen viser sig at ligge langt under de paagaeldende varers handelsvaerdi. Counterpartvaerdien af Faellesskabets gavebistand i form af varer er for Flood-projektets vedkommende blevet fastlagt paa et niveau, der ligger langt under salgsprisen. Hertil kommer, at IDC's salgspris ogsaa ligger under gulvprisen for de lokalt producerede varer. Som foelge heraf udgoer de midler, der anvendes til investeringer, kun en del af den modvaerdi, som IDC og kooperativsammenslutningerne faktisk erholder. Omend det ser ud til, at samtlige faktisk oppebaarne midler bidrager til udvikling af mejeriindustrien, ansaettes Faellesskabets bidrag i form af counterpartmidler alt for lavt i IDC's regnskaber, og de indiske myndigheder har ikke overholdt de almindelige betingelser for foedevarehjaelpsforsendelser, som de har accepteret.

3.2. Stoerstedelen af midlerne til Flood II-projektet som hidroerer fra salget af Faellesskabets varegaver, har givet et renteafkast, der er akkumuleret paa en bankkonto tilhoerende IDC, hvorpaa der pr. 30. november 1985 indestod 239 CR IR. Disse midler er slet ikke blevet anvendt til Faellesskabets udviklingshjaelp i Indien. Saafremt der under Flood II reelt var behov for maelkepulver, men ikke for alle de midler, som salget heraf har indbragt, burde det vaere muligt at finde frem til andre udviklingsprojekter, som kunne finansieres ved hjaelp af de overskydende midler. Hvis de paagaeldende midler paa et senere tidspunkt skulle anvendes til projektet, ville der ikke vaere noget til hinder for midlertidigt at laane dem ud til andre udviklingsaktioner.

3.3. Planlaegningen af Flood-projektet synes saaledes i talrige tilfaelde at vaere utilstraekkelig og uhensigtsmaessig. I betragtning af, hvilke tekniske og administrative ressourcer NDDB raader over, burde Kommissionen have kunnet indhente forslag til kvantitative maalsaetninger og en mere praecis og realistisk tidsplan, foer den yder sin hjaelp. De lovende planer har dog berettiget de mange bevillinger og den store handlefrihed, som NDDB har faaet til forvaltning af projektet.

3.4. Kommissionens opfoelgning af Flood-projektet sker hovedsagelig paa grundlag af regelmaessige rapporter fra de ansvarlige for projektet og korte besoeg af dens egne repraesentanter. Evalueringer foretaget af VFP/FAO og i 1984 af en komité nedsat af den indiske regering har givet yderligere oplysninger.

3.5. Hverken opfoelgning eller evaluering har vaeret helt tilfredsstillende. Paa grund af mangel paa sammenligningsgrundlag kunne heller ikke den indiske regerings evalueringskomité, der med hensyn til indhentning af oplysninger i mindre omfang var henvist til de ansvarlige for projektet end de udenlandske tilsynsfoerende, give en fyldestgoerende vurdering af projektet; komitéen fremfoerte, at den totale mangel paa basisoplysninger generede den i dens arbejde. Den har redegjort for en raekke problemer og fremsat konstruktive forslag, men ingen af dens henstillinger er blevet fulgt op.

3.6. Blot en lille del af counterpartmidlerne ville have vaeret tilstraekkelig til at finansiere en grundig evaluering. Mange oplysninger ville ogsaa have kunnet udledes af andre projekter inden for mejeriindustrien i Indien. Flood II har overtaget Verdensbankens projekter i Rajasthan, Karnataka og Kerala, og der har vaeret andre store projekter uden for Flood-projektet. En undersoegelse af de forskellige aspekter i forbindelse med stigningen igennem de seneste aar i maelkeindsamlingerne i Maharashtra ville have kunnet danne grundlag for vaerdifulde sammenligninger.

3.7. Selv om Kommissionen har vaeret klar over, at der er store beloeb, der ikke er anvendt, og at der anvendes et forkert grundlag for opgoerelse af counterpartmidlerne, er der ikke truffet nogen foranstaltninger til at loese disse problemer. Foerst i 1986 foretog Kommissionen efter at have modtaget en anmodning om hjaelp fra Indien til et projekt Flood III i samarbejde med Verdensbanken en evaluering, hvis resultater stort set stemmer overens med Rettens analyser.

Konklusioner

4.1. Hvad angaar maengder og kvalitet har leverancerne alt i alt vaeret i overensstemmelse med det aftalte. Dette gode resultat kan tilskrives ad hoc-ordningen i Bruxelles, hvorefter en embedsmand ved Indiens faste repraesentation arbejder fuldtids med at kontrollere varerne forud for afskibningen. Hvis man ser paa de almindelige principper for EOEF's traditionelle foedevarehjaelp (jf. pkt. 1 og 2), fortjener Faellesskabets deltagelse i Flood-projektet som helhed en positiv vurdering, isaer hvis man sammenligner den med nogle af Faellesskabets andre foedevarehjaelpsprojekter til fordel for andre lande. Store maengder maelkepulver og butteroil har igennem en betydelig aarraekke udgjort et supplement til modtagerlandets egne foedevareressourcer og har daekket en del af dets foedevareunderskud, uden at de normale markedsbetingelser for de paagaeldende varer i Den Indiske Republik er blevet paavirket i alt for hoej grad. Der har kunnet frigoeres betydelige counterpart-midler, som inden for produktions-, forarbejdsnings- og afsaetningssektoren for maelk og mejeriprodukter har gjort det muligt at finansiere stoerre investeringer, hvis samlede nyttevaerdi ikke kan bestrides. Isaer boer den omstaendighed understreges, at den lokale produktion af maelk og mejeriprodukter ikke er blevet haemmet, men alt taget i betragtning snarere er blevet fremmet.

4.2. Hvis man ser paa Flood-projektets saerlige maalsaetninger (jf. pkt. 4), maa man imidlertid konstatere, at de kun i meget begraenset omfang er blevet opfyldt: foroegelse af malkekvaegbestandens produktivitet, foroegelse af forbruget af mejeriprodukter pr. indbygger, hjaelp til de fattige i land- og byomraaderne, forbedring af infrastrukturen vedroerende forsyningen af de store byomraader, maelkeproducenternes tilslutning til kooperativer og udbredelse af Anand-modellen til hele det indiske omraade. Det boer beklages, at Kommissionen i begrundelserne til de bistandsforslag, der forelaegges Udvalget for Udviklingshjaelp til udtalelse, for ofte har henvist til for optimistiske indiske dokumenter i stedet for selv at foretage sin egen bedoemmelse.

4.3. Generelt kan det i betragtning af den nuvaerende pris- og indkomststruktur i Indien konstateres, at man, selv om der under Flood II-projektet er naaet de maal, som det rent faktisk var muligt at naa, samtidig er stoedt paa graenserne for, hvad der kan afsaettes til markedspriser. I en situation med for tiden stabile indkomster for den indiske befolkning og stabile, omend hoeje, omkostninger for landbrugerne ved produktion af en liter maelk er spoergsmaalet om afsaetningsmuligheder i hele Den Indiske Republiks territorium nu begyndt at melde sig. I enkelte geografiske omraader kan der endnu findes nye afsaetningsmuligheder, ligesom en oeget diversificering af produkter forarbejdet paa basis af maelk i nogen grad kan oege afsaetningsmulighederne. Men allerede nu har der vist sig adskillige begraensende faktorer. I betragtning af den indiske landbrugsstruktur er det udelukket at saenke producentprisen for indsamlet maelk. Det er ligeledes udelukket drastisk at nedsaette omkostningerne ved forarbejdning, transport og afsaetning, hvis andel af forbrugerprisen (30 %) ligger relativt lavere end den tilsvarende andel i mere udviklede lande. Hvad angaar indkomstniveauet, er det klart at dette, selv i byerne, kun aendrer sig langsomt, og at adgangen til forbrug af mejeriprodukter kun udvides meget gradvis.

4.4. De landbrugsmaessige, klimatiske og demografiske forhold i Indien bevirker, at maelk i dette land ikke har kunnet og ikke kan vaere andet end kostbar. I betragtning af de reelle afsaetningsmuligheder har faellesskabshjaelpen i sin nuvaerende form nu opfyldt sin maalsaetning. I den senere tid har de indiske myndigheder kun oensket den viderefoert, fordi den har udgjort et vaesentligt finansielt supplement til Flood via IDC til gennemfoerelse af investeringsprogrammet. Et maengdemaessigt behov, set i forhold til den nuvaerende faktiske efterspoergsel, bestaar ikke laengere.

4.5. Det spoergsmaal, der er rejst utallige gange, om at en stor del af den indiske befolkning ikke har oekonomisk mulighed for at tilfredsstille deres ernaeringsbehov, er naturligvis ikke dermed loest. Selv om hungersnoeden, i ordets strengeste forstand, synes at forsvinde, er behovet for proteiner stadig ikke daekket. Derfor er gratis uddeling af mejeriprodukter under forskellige former, herunder isaer til skoleboern, stadig berettiget. Men det er klart, at de ansvarlige for Flood-projektet i Indien har haft god grund til at anmode om, at disse uddelinger ikke bringer forstyrrelse i det normale produktions-, forarbejdnings- og afsaetningsnet for maelk og mejeriprodukter. I den forbindelse afhaenger meget af omfanget af den gennemfoerte aktion samt af kvaliteten af de anvendte distributionskanaler. Bl.a. ville visse ikke statslige organisationer kunne have klaret opgaven bedre. Imidlertid kan man ikke forestille sig, at der kan gennemfoeres noget, uden at det sker under de indiske myndigheders ledelse. De indiske myndigheder har dog ikke indtil dato udtrykt interesse for en oeget foedevarehjaelp af denne type fra Faellesskabernes side.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg paa moedet den 29. oktober 1987.

Paa Revisionsrettens vegne

Marcel MART

Formand

BILAG

Anand-kooperativmodellens opbygning

Anand-kooperativmodellen, der er udviklet i 1970'erne, er baseret paa en tredelt struktur omfattende foelgende vaesentlige elementer:

(a) I hver landsby danner maelkeproducenterne deres eget maelkeproducentkooperativ, vaelger en bestyrelse og paalaegger denne at udnaevne en sekretaer (fra landsbyen), der forestaar den daglige ledelse af kooperativet og loennes af dette;

(b) hver formiddag og hver aften koeber kooperativet maelk af hver enkelt producent i landsbyen; maelken vejes og fedtindholdet kontrolleres af kooperativets personale (ogsaa fra landsbyen). Producenterne faar normalt betaling i rede penge, naar de kommer for at saelge maelken fra den foelgende malkning;

(c) kooperativer inden for en radius af 50 til 75 km danner en forening af kooperativer i det paagaeldende distrikt. Bestyrelsesraadet, der er valgt af producenterne, udnaevner en faguddannet administrator til at forestaa den daglige ledelse. Hver forening ejer sit eget mejeri og gennemfoerer to gange dagligt indsamling af maelk fra de kooperativer, der er medlem af foreningen, og pasteuriserer maelken. En del af maelken transporteres i tanke til de store byer, for dér at blive forbrugt i flydende form: resten (en betydelig del i saesonen efter monsunen) forarbejdes til hoejt foraedlede produkter som f.eks. modermaelkserstatninger, ost osv. Hver forening kan forarbejde og afsaette 100 000 til 500 000 l maelk pr. dag. Foreningerne praesterer ogsaa tjenesteydelser og effektuerer leverancer via kooperativerne med det sigte at foroege maelkeproduktionen. Det drejer sig f.eks. om foelgende: veterinaerbistand (udrykningskorps), kunstig befrugtning og kraftfoder til kvaegbestanden;

(d) endelig danner en gruppe paa 5-7 foreninger i hver enkelt stat en sammenslutning af maelkeproducentkooperativer. Ogsaa i dette forum fastlaegger repraesentanter, der er valgt af producenterne, den politik, der skal foelges.

KOMMISSIONENS SVAR

I Revisionsrettens beretning fremlaegges der synspunkter, der i almindelighed er i overensstemmelse med den vurdering, Kommissionen har givet udtryk for i sin beretning til Raadet og Europa-Parlamentet (KOM(86) 138 endelig udg.).

Kommissionen har noteret sig den generelt positive vurdering af dette projekt, som efter Kommissionens opfattelse har vist, at foedevarehjaelp kan anvendes som et meget nyttigt udviklingsinstrument.

2. Oprindelse og anvendelse af midlerne under Flood II-projektet

Midler fra faellesskabets foedevarehjaelp

2.3 - 2.9. Formaalet med EF's bidrag i form af foedevarehjaelp var:

1.at udvide markedet for maelk og mejeriprodukter og sikre regelmaessige maelkeforsyninger hele aaret;

2.at yde et finansielt bidrag til udviklingen af den lokale mejerivirksomhed i Indien, med counterpartmidler indkommet ved salg af de leverede produkter.

Det er klart, at naar et projekt af denne type igangsaettes i en situation, hvor der er et stort udaekket marked og en i perioder stor lokal maelkeproduktion, vil der kraeves levering af produkter i et saadant tempo, at counterpartmidlerne fremkommer hurtigere, end disse midler kan absorberes af projektudgifter. Dette har foranlediget den i punkt 2.9 naevnte opbygning af reserver. Det betyder imidlertid ikke, at midlerne paa nogen maade er spildt. De vil helt klart komme mejeriudviklingen til gode, idet de er oeremaerket til finansieringen af en vaesentlig del af Flood III-projektet (ca. 21 % af de samlede omkostninger). Det er korrekt, at vaerdien af counterpartmidlerne som foelge af fastholdelsen af en bogfoeringspris fastsat i 1978 for de paagaeldende produkter, synes for lav (punkt 2.5), og akkumuleringen af oekonomiske midler fra salget er foelgelig placeret i den saakaldte puljekonto. Da beloebene paa puljekontoen er beregnet til mejeriudvikling, goer dette imidlertid i praksis ingen forskel. Alle de midler, der fremkommer som foelge af EF's foedevarehjaelp, vil blive anvendt til dette formaal. Hvad angaar Flood III-projektet, vil dette problem ikke opstaa, idet det samlede salgsprovenu vil blive krediteret en saerlig EF-konto.

Udgifter efter aktionstype

Produktionsfremmende aktionerStatus over opfyldelsen af maalsaetningerne for Flood-projektet

2.15 - 2.18. Kommissionen erkender, at de oprindelige maalsaetninger blev sat alt for hoejt, de blev da ogsaa hurtigt revideret i forstaaelse med Verdensbanken og skulle derefter virkeliggoeres i to etaper. Det boer imidlertid bemaerkes, at maalet vedroerende inddragelse af landsbysammenslutninger er virkeliggjort med 142 %, mens foroegelsen af mejerikapaciteten har vaeret paa 119 %. Selv om det meget vigtige maal vedroerende maelkeforsyningen kun blev naaet med 52 %, skal det bemaerkes, at den aarlige stigning i perioden 1978-85 har vaeret paa 20,5 % om aaret, hvilket maa betragtes som et ganske usaedvanligt resultat for et projekt af denne type.

Markedet for maelkepulver

2.47 - 2.48. Udvikling af mejeriprodukter med stoerre vaerditilvaekst som f.eks. maelkepulver, modermaelkserstatninger osv. er produktionsmuligheder med et stort afkast, der bidrager til udviklingen af det indiske marked og muliggoer hoeje producentpriser for maelken.

3. Planlaegning, kontrol og opfoelgning

3.1 - 3.4. Hvad angaar Kommissionens administrative opgaver, boer man huske paa, at dette program blev udarbejdet paa et tidspunkt, hvor Kommissionen havde meget begraensede muligheder for at foelge projektet, idet Kommissionens delegation i New Delhi foerst blev etableret i 1983. Kommissionen blev derfor forstaaeligt nok bygget paa oplysninger og vurderinger, der blev forelagt af de lokale myndigheder og Verdensbanken, der som meddonor var ansvarlig for den overordnede opfoelgning og evaluering af projektet. Det er klart, at Kommissionen vil foelge et nyt faellesskabsbidrag til Flood III-projektet med al den opmaerksomhed, som et saa vigtigt projekt fortjener.

Konklusioner

Kommissionen har noteret sig Revisionsrettens generelt positive vurdering af projektet og finder det vigtigt, ogsaa for at afhjaelpe de svage punkter, projektet stadigvaek frembyder, at Faellesskabet gennem foedevarehjaelpen bidrager til gennemfoerelsen af Flood III-projektet (1987-94), der skal tjene til konsolidering og faerdiggoerelse af Flood II-projektet. Det betyder imidlertid ikke, at der vil blive leveret EF-mejeriprodukter i perioder, hvor den lokale maelkeproduktion er i stand til at tilfredsstille efterspoergslen, saaledes som det var tilfaeldet i 1986, da Revisionsretten aflagde besoeg i Indien, og hvor EF da heller ikke indgik forpligtelser.

Endelig maa det maal for Flood-projektet, der gaar ud paa at skabe en levedygtig og selvbaerende kooperativ mejeriindustri, ikke forveksles med anvendelsen af mejeriprodukter til sociale formaal, dvs. gratis uddeling osv., idet der naturligvis ogsaa i den forbindelse ydes stoette fra EF. Som led i den foedevarehjaelp, der kanaliseres gennem NGO, leverer Faellesskabet aarligt Indien mejeriprodukter til en vaerdi af mere end 3,5 mio ECU til sociale formaal.

EFT nr. L 281 af 1. 11. 1975, s. 89.

EFT nr. L 352 af 14. 12. 1982, s. 1.