FAELLESERKLAERING FRA EUROPA-PARLAMENTET, RAADET OG KOMMISSIONEN OM FORSKELLIGE FORANSTALTNINGER TIL SIKRING AF EN BEDRE AFVIKLING AF BUDGETPROCEDUREN, AF 30. JUNI 1982

EUROPA-PARLAMENTET, RAADET OG KOMMISSIONEN ER -

ud fra foelgende betragtninger:

et gnidningsloest samarbejde mellem institutionerne er en forudsaetning for, at Faellesskaberne kan fungere hensigtsmaessigt;

der boer under skyldig hensyntagen til de befoejelser, som i traktaterne er blevet tillagt Faellesskabets forskellige institutioner, ved faelles overenskomst traeffes forskellige foranstaltninger til sikring af en bedre afvikling af budgetproceduren i henhold til artikel 78 i traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, artikel 203 i traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab og artikel 177 i traktaten om oprettelse af Det europaeiske Atomenergifaellesskab -

ENIGE OM FOELGENDE:

I. KLASSIFIKATION AF UDGIFTER

1. Kriterier

I lyset af naervaerende aftale samt den af Kommissionen foreslaaede klassifikation af udgifterne i det ordinaere 1982-budget finder de tre institutioner, at de obligatoriske udgifter udgoeres af udgifter, der af budgetmyndigheden skal opfoeres paa budgettet for at goere det muligt for Faellesskabet at overholde sine interne eller eksterne forpligtelser i henhold til traktaterne eller retsakter udstedt i henhold til disse.

2. Anvendelse paa grundlag af naervaerende aftale

Klassifikationen af budgetposterne er den i bilaget anfoerte(*).

(*) Dette bilag er ikke gengivet i dette bind. (Se De Europaeiske Faellesskabers Tidende nr. C 194 af 28. juli 1982).

II. KLASSIFIKATION AF NYE BUDGETPOSTER ELLER AF EKSISTERENDE POSTER, HVIS RETSGRUNDLAG ER BLEVET AENDRET

1. Med udgangspunkt i, hvad der er nedfaeldet under punkt I, klassificeres nye budgetposter og dertil hoerende udgifter ved faelles overenskomst mellem budgetmyndighedens to organer paa forslag af Kommissionen.

2. Det foreloebige forslag til budget omfatter et begrundet forslag til klassifikation for hver ny budgetpost.

3. Kan den ene af budgetmyndighedens to organer ikke godkende Kommissionens forslag til klassifikation, forelaegges uoverensstemmelsen paa et moede mellem formaendene for Europa-Parlamentet, Raadet og Kommissionen, hvor Kommissionen varetager formandskabet.

4. De tre formaend bestraeber sig paa at finde en loesning paa eventuelle uoverensstemmelser, inden forslagets fastlaeggelse.

5. Formanden for den tresidede droeftelse aflaegger beretning under det samraadsmoede mellem institutionerne, som finder sted inden Raadets foerstebehandling, og intervenerer om noedvendigt i forhandlingerne under Raadets og Europa- Parlamentets foerstebehandling.

6. Den klassifikation, hvorom der er enighed - og som har foreloebig karakter i tilfaelde af, at den retsakt, som ligger til grund, endnu ikke er vedtaget - kan efter faelles overenskomst revideres efter retsaktens vedtagelse og i lyset af denne.

III. SAMARBEJDE MELLEM INSTITUTIONERNE INDEN FOR BUDGETPROCEDUREN

1. Droeftelsen af Europa- Parlamentets synspunkter vedroerende Kommissionens foreloebige forslag til budget, som skal foregaa, foer Raadet fastlaegger forslaget til budget, skal finde sted saa betids, at Raadet kan tage skyldigt hensyn til Europa- Parlamentets forslag.

2. a) Viser det sig under budgetproceduren, at dens afslutning maaske goer det paakraevet, at der med henblik paa forhoejelse af de ikke-obligatoriske udgifter og efter faelles overenskomst fastsaettes en ny sats for bevillingerne til betaling og/eller en ny sats for bevillingerne til forpligtelser - hvor sidstnaevnte sats kan fastsaettes til et andet niveau end foerstnaevnte - traeder formaendene for Europa-Parlamentet, Raadet og Kommissionen straks sammen.

b) Under hensyntagen til de bestaaende holdninger goeres der alt for at udlede loesninger, som vil kunne godkendes endeligt af budgetmyndighedens to organer, for at budgetproceduren kan afsluttes inden aarets udgang.

c) Med henblik herpaa forpligter hver af parterne sig til at goere enhver bestraebelse for at overholde denne frist, som er af afgoerende betydning for, at Faellesskabet kan fungere som tilsigtet.

3. Opnaas der ikke enighed inden den 31. december, forpligter budgetmyndigheden sig til at fortsaette bestraebelserne for at afslutte budgetproceduren og goere det muligt at vedtage budgettet inden udgangen af januar.

4. Aftalen mellem budgetmyndighedens to organer om den nye sats fastlaegger, hvor store de ikke-obligatoriske udgifter skal vaere ved budgettets vedtagelse.

5. Formaendene for Europa-Parlamentet, Raadet og Kommissionen moedes, om noedvendigt, og hvis en af dem anmoder herom:

- for at vurdere resultaterne af anvendelsen af denne erklaering,

- for at gennemgaa uloeste problemer med henblik paa at forberede faelles forslag til loesninger, som skal forelaegges institutionerne.

IV. ANDRE SPOERGSMAAL

1. Europa-Parlamentets »aktionsmargen« - som svarer til mindst halvdelen af maksimalsatsen - anvendes med udgangspunkt i det budgetforslag, som Raadet fastlaegger ved foerstebehandlingen, under hensyntagen til eventuelle aendringsskrivelser til forslaget.

2. Det er noedvendigt at rette sig efter maksimalsatsen for det aarlige budget inkl. tillaegs- og/eller aendringsbudgettet (eller -budgetterne). En eventuelt uudnyttet del af maksimalsatsen forbliver disponibel for eventuel anvendelse i forbindelse med gennemgangen af et forslag til aendrings- og/eller tillaegsbudget, idet der dog kan fastsaettes en ny sats.

3. a) De i de eksisterende forordninger fastsatte lofter vil blive overholdt.

b) For at budgetproceduren kan faa sin fulde betydning, skal man undgaa at fastsaette maksimumsbeloeb ved forordning, ligesom man skal undgaa at opfoere i budgettet, som er stoerre end de faktiske gennemfoerelsesmuligheder.

c) Anvendelse af bevillinger paa budgettet til nye vaesentlige EF-foranstaltninger betinges af forudgaaende vedtagelse af en grundforordning herom. Opfoeres saadanne bevillinger paa budgettet, inden der er fremsat forslag til forordning, opfordres Kommissionen til at fremsaette et forslag inden udgangen af januar maaned.

Raadet og Europa-Parlamentet forpligter sig til at goere enhver bestraebelse, for at den paagaeldende forordning vedtages inden udgangen af maj.

Har forordningen ikke kunnet vedtages inden for naevnte frist, fremsaetter Kommissionen alternative forslag (overfoersler) for at sikre de paagaeldende bevillingers anvendelse i loebet af regnskabsaaret.

4. Institutionerne bemaerker, at finansforordningen er ved at blive revideret, og at en raekke problemer boer loeses i denne forbindelse. De forpligter sig til at goere alt for at sikre, at denne procedure afsluttes hurtigst muligt.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 30. juni 1982.

Paa Parlamentets vegne

P. DANKERT

Paa Raadets vegne

L. TINDEMANS

Paa Kommissionens vegne

G. THORN