4)

I artikel 45 foretages følgende ændringer: a) Stk. 2 affattes således: »2. På braklagte arealer må der ikke finde landbrugsproduktion sted. Medlemsstaterne fastsætter en periode, i løbet af hvilken jorden skal være braklagt i et givet kalenderår. Perioden skal være mindst seks måneder. Uanset artikel 4, stk. 1, litra h), i forordning (EU) nr. 1307/2013 forbliver arealer, der ligger brak i mere end fem år med henblik på gennemførelsen af et miljømæssigt fokusområde, agerjord.« b) Stk. 4 og 5 affattes således: »4. Landskabstræk står til landbrugerens rådighed og kan være de elementer, der beskyttes inden for rammerne af GLMS 7, lovbestemte forvaltningskrav 2 eller 3, jf. bilag II til forordning (EU) nr. 1306/2013 og/eller en eller flere af følgende elementer: a) hegn, træbevoksede bræmmer, træer i rækker b) enkeltstående træer c) markkrat, herunder træer, buske eller sten d) damme. Reservoirer opført i beton eller plast betragtes ikke som miljømæssige fokusområder e) grøfter, herunder åbne vandløb i forbindelse med kunstvanding eller dræning. Kanaler med betonvægge betragtes ikke som miljømæssige fokusområder f) traditionelle stendiger. Medlemsstaterne kan beslutte at begrænse de udvalgte landskabselementer til de elementer, der er opført under GLMS 7, lovbestemte forvaltningskrav 2 eller 3, som omhandlet i bilag II til forordning (EU) nr. 1306/2013, og/eller til et eller flere af litra a) til f) i første stykke. For hegn, træbevoksede bræmmer og træer i rækker samt grøfter, der er omhandlet i henholdsvis litra a) og e) i første afsnit, beregnes det areal, der skal betragtes som miljømæssigt fokusområde, op til en maksimal bredde på 10 m. For markkrat og damme, der er omhandlet i henholdsvis litra c) og d) i første afsnit, beregnes det areal, der skal betragtes som miljømæssigt fokusområde, op til en maksimal størrelse på 0,3 hektar. Med henblik på litra d) i første afsnit kan medlemsstaterne fastsætte en mindstestørrelse for damme. Hvis der er en bræmme med bredbevoksning langs vandkanten medregnes det tilsvarende areal ved beregningen af det miljømæssige fokusområde. Medlemsstaterne kan under hensyntagen til den betydning, som damme har for bevarelse af naturtyper og arter, fastsætte kriterier for at sikre, at damme har en naturværdi. Med henblik på litra f) i første afsnit fastsætter medlemsstaterne minimumskriterier på grundlag af nationale eller regionale særpræg, herunder begrænsninger med hensyn til højde og bredde. 5. Erosionshæmmende striber og markbræmmer kan være alle erosionshæmmende striber og markbræmmer, herunder de erosionshæmmende striber langs vandløb, som kræves i henhold til GLMS 1, lovbestemte forvaltningskrav 1 eller 10 som omhandlet i bilag II til forordning (EU) nr. 1306/2013 eller markbræmmer, der er beskyttet inden for rammerne af GLMS 7, lovbestemte forvaltningskrav 2 eller 3 som omhandlet i dette bilag. Medlemsstaterne begrænser ikke de udvalgte erosionshæmmende striber og markbræmmer til dem, der kræves i henhold til reglerne om krydsoverensstemmelse, jf. første afsnit. Medlemsstaterne indfører en minimumsbredde for erosionshæmmende striber og markbræmmer, der ikke er under 1 meter, idet målsætningen om miljømæssigt fokusområde holdes for øje. Bredbevoksning langs vandløb medtages ved beregningen af det miljømæssige fokusområde. Der må ikke finde landbrugsproduktion sted på erosionshæmmende striber og markbræmmer. For erosionshæmmende striber og markbræmmer, bortset fra dem, der kræves eller er beskyttet inden for rammerne af GLMS 1, GLMS 7, lovbestemte forvaltningskrav 1, lovbestemte forvaltningskrav 2, lovbestemte forvaltningskrav 3 eller lovbestemte forvaltningskrav 10 som omhandlet i bilag II til forordning (EU) nr. 1306/2013 beregnes det område, der betragtes som miljømæssigt fokusområde, op til en maksimal bredde på 20 m.« c) Følgende indsættes som stk. 5a: »5a. For så vidt angår artikel 46, stk. 2, andet afsnit, andet punktum, i forordning (EU) nr. 1307/2013, betragtes arealer, der er nævnt i stk. 4 og 5 i denne artikel som tilstødende områder eller funktioner, når de støder op til et miljømæssigt fokusområde, der støder direkte op til bedriftens agerjord.« d) Stk. 7 til 10 affattes således: »7. Hvad angår bræmmer af støtteberettigede hektar langs skovkanter kan medlemsstaterne beslutte enten at tillade landbrugsproduktion eller fastsætte et krav om, at der ikke må finde landbrugsproduktion sted, eller give landbrugere valgmuligheden. Medlemsstaterne fastsætter minimumsbredden af disse bræmmer, som ikke må være under 1 meter. Det område, der skal betragtes som miljømæssigt fokusområde, beregnes op til en maksimal bredde på 10 m, når medlemsstaterne beslutter at tillade landbrugsproduktion, og 20 meter, hvis en medlemsstat beslutter ikke at tillade landbrugsproduktion. 8. For arealer med lavskov med kort omdriftstid, hvor der ikke anvendes mineralske gødningsmidler og/eller plantebeskyttelsesmidler, opstiller medlemsstaterne en liste over træarter, der kan anvendes til dette formål, ved at de fra den liste, der er udarbejdet i henhold til artikel 4, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1307/2013 udvælger de økologisk set bedst egnede træarter, og udelukker dermed træarter, som entydigt ikke er naturligt hjemmehørende. Medlemsstaterne fastsætter også kravene for anvendelse af mineralske gødningsmidler og/eller plantebeskyttelsesmidler, hvis medlemsstaterne tillader brugen heraf, og holder sig målsætningen om miljømæssigt fokusområde for øje, navnlig bevarelse og forbedring af biodiversitet. 9. Arealer med efterafgrøder eller plantedække omfatter sådanne arealer, som er etableret i henhold til kravene inden for rammerne af lovbestemte forvaltningskrav 1, jf. bilag II til forordning (EU) nr. 1306/2013, såvel som andre arealer med efterafgrøder og plantedække, på betingelse af at de blev etableret ved udsåning af en blanding af afgrødearter eller ved udlæg af græs eller bælgplanteafgrøder i hovedafgrøden. Medlemsstaterne udarbejder listen over blandinger af afgrødearter, der skal anvendes, og fastsætter en periode på nationalt, regionalt, subregionalt niveau eller bedriftsniveau, hvor arealer skal være dækket med efterafgrøder eller plantedække, når de etableres ved udsåning af en blanding af afgrødearter. Denne periode skal være mindst otte uger. Medlemsstaterne kan fastsætte yderligere betingelser navnlig om produktionsmetoder. Til arealer med efterafgrøder eller plantedække hører ikke arealer med vinterafgrøder, der som regel sås om efteråret med henblik på høstning eller græsning. Omfattet er heller ikke arealer, der hører under tilsvarende metoder som omhandlet i punkt I.3 og 4 i bilag IX til forordning (EU) nr. 1307/2013. 10. På arealer med kvælstofbindende afgrøder skal landbrugerne dyrke de kvælstofbindende afgrøder, som er opført på en liste, som medlemsstaten har udarbejdet. Denne liste skal indeholde de kvælstofbindende afgrøder, som den pågældende medlemsstat anser for at bidrage til forbedring af biodiversiteten, og kan indeholde blandinger af kvælstofbindende afgrøder med andre afgrøder, forudsat at kvælstofbindende afgrødearter er fremherskende. Disse afgrøder skal være til stede i vækstperioden. Medlemsstater kan indføre supplerende betingelser for produktionsmetode, navnlig med henblik på at tage hensyn til behovet for at opfylde målsætningerne i direktiv 91/676/EØF og direktiv 2000/60/EF, eftersom kvælstofbindende afgrøder kan øge risikoen for kvælstofudvaskning om efteråret. Områder med kvælstofbindende afgrøder omfatter ikke arealer, der hører under tilsvarende metoder som omhandlet i punkt I.3 og 4 i bilag IX til forordning (EU) nr. 1307/2013.« e) Følgende indsættes som stk. 10a, 10b og 10c: »10a. I stk. 2, 5 og 7 forstås ved »ingen landbrugsproduktion« ingen landbrugsaktivitet som defineret i artikel 4, stk. 1, litra c), nr. i), i forordning (EU) nr. 1307/2013, uden at dette berører kravene i henhold til GLMS 4, som omhandlet i bilag II til forordning (EU) nr. 1306/2013. Foranstaltninger, der har til formål at oprette et grønt jorddække til biodiversitetsformål, herunder såningsblandinger af vilde blomsterfrø, tillades. Uanset kravet om ingen produktion, med henblik på stk. 5 og 7, kan medlemsstaterne tillade afgræsning eller afhøstning på erosionshæmmende striber og markbræmmer samt på bræmmer af støtteberettigede hektar langs skovkanter uden produktion, såfremt bræmmen kan skelnes fra de tilgrænsende landbrugsarealer. 10b. Anvendelse af plantebeskyttelsesmidler forbydes på alle de områder, der er nævnt i stk. 2, 9 og 10, samt på områder med landbrugsproduktion som omhandlet i stk. 7. 10c. På de områder, der er nævnt i stk. 9, og som er oprettet ved udlæg af græs eller bælgplanteafgrøder i hovedafgrøden, finder dette forbud anvendelse fra tidspunktet for høsten af hovedafgrøden i mindst otte uger, eller indtil den næste hovedafgrøde sås.«