KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 10/2008

af 8. januar 2008

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 458/2007 om det europæiske system af integrerede statistikker for social beskyttelse (ESSPROS), for så vidt angår definitionerne, de detaljerede klassificeringer og ajourføringen af reglerne for formidling i forbindelse med basissystemet i ESSPROS og modulet om pensionsmodtagere

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 458/2007 af 25. april 2007 om det europæiske system af integrerede statistikker for social beskyttelse (ESSPROS) (1), særlig artikel 7, stk. 1 og 3, og

ud fra følgende betragtninger:

Ved forordning (EF) nr. 458/2007 er der etableret et metodologisk grundlag, som skal anvendes til udarbejdelse af sammenlignelige statistikker til fordel for Fællesskabet, og der er fastsat tidsfrister for indberetningen og formidlingen af statistiske data udarbejdet i overensstemmelse med ESSPROS.

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De gennemførelsesforanstaltninger, der skal vedtages i henhold til artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 458/2007, for så vidt angår basissystemet i ESSPROS (med hensyn til kvantitative data samt kvalitative oplysninger efter ordning og detaljerede ydelser) og modulet om pensionsmodtagere, er fastlagt i bilag 1, 2 og 3.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EUT L 113 af 30.4.2007, s. 3.

BILAG 1

DEFINITIONER

1. DEFINITIONER VEDRØRENDE BASISSYSTEMET I ESSPROS

1.1. GRUPPER AF ORDNINGER: KRITERIER FOR KLASSIFICERING AF SOCIALE BESKYTTELSESORDNINGER

1.1.1. Beslutningstagning

Beslutningstagning vedrører den enhed, der træffer de vigtigste beslutninger, dvs. om størrelsen af ydelserne, betingelserne for udbetalingen og finansieringen af ordningen. En ordning kan være statsstyret eller ikke-statsstyret.

1.1.2. Lovkrav

Lovkrav vedrører de retsregler, der gælder for den sikredes tilslutning til ordningen. Tilslutning til en social beskyttelsesordning kan være obligatorisk eller ikke-obligatorisk.

1.1.3. Berettigelse

Berettigelse vedrører grundlaget for den sikredes rettigheder til ydelser, dvs. om rettighederne beror på indbetalingen af bidrag eller ej.

1.1.4. Ordningens dækning

Ordningens dækning vedrører den del af befolkningen, der er sikret (hele befolkningen, alle eller de fleste arbejdstagere eller specifikke dele af befolkningen).

1.1.5. Beskyttelsesniveau

Beskyttelsesniveau henviser til, om de sociale beskyttelsesordninger repræsenterer et grundlæggende eller et supplerende niveau for beskyttelse.

1.2. INDTÆGTER I FORBINDELSE MED SOCIALE BESKYTTELSESORDNINGER

1.2.1. »Bidrag til sociale ordninger« er arbejdsgivernes/de sikredes udgifter med henblik på at erhverve de ansattes/deres ret til sociale ydelser.

1.2.2. Ved »bidrag fra den offentlige forvaltning og service« forstås den offentlige forvaltning og services udgifter til driften af offentlige ikke-bidragspligtige ordninger og den offentlige forvaltning og services økonomiske støtte til andre residente sociale beskyttelsesordninger.

1.2.3. Ved »overførsler fra andre ordninger« forstås ensidige betalinger modtaget fra andre sociale beskyttelsesordninger. Heri indgår sociale bidrag, som er omdirigeret fra andre ordninger.

1.2.4. Ved »andre indtægter« forstås diverse løbende indtægter i forbindelse med sociale beskyttelsesordninger.

1.3. UDGIFTER I FORBINDELSE MED SOCIALE BESKYTTELSESORDNINGER

1.3.1. Funktioner

Ved en social ydelses funktion forstås de vigtigste formål, til hvilket der ydes social beskyttelse, uanset hvilke lovgivningsmæssige eller institutionelle bestemmelser der måtte gælde.

1.3.1.1. Sygdom/sundhedspleje

Indkomsterstatning og kontante bidrag i forbindelse med fysisk eller psykisk sygdom, bortset fra invaliditet/handicap. Sundhedspleje med det formål at fastholde, retablere eller forbedre den sikredes sundhedstilstand, uanset årsagen til lidelsen.

1.3.1.2. Invaliditet/handicap

Indkomsterstatning og bidrag i kontanter eller naturalier (bortset fra sundhedspleje) i forbindelse med fysisk eller psykisk handicappede personers manglende evne til at deltage i økonomiske eller sociale aktiviteter.

1.3.1.3. Alderdom

Indkomsterstatning og bidrag i kontanter eller naturalier (bortset fra sundhedspleje) i forbindelse med alderdom.

1.3.1.4. Efterladte

Indkomsterstatning og bidrag i kontanter eller naturalier i forbindelse med et familiemedlems død.

1.3.1.5. Familie/børn

Bidrag i kontanter eller naturalier (bortset fra sundhedspleje) i forbindelse med udgifter til graviditet, barsel og adoption, forsørgelse af børn og pleje af andre familiemedlemmer.

1.3.1.6. Arbejdsløshed

Indkomsterstatning og bidrag i kontanter eller naturalier i forbindelse med arbejdsløshed.

1.3.1.7. Bolig

Støtte til boligudgifter.

1.3.1.8. Social udstødelse (ikke andetsteds nævnt)

Ydelser i kontanter eller naturalier (bortset fra sundhedspleje), som specifikt har til formål at bekæmpe social udstødelse, og som ikke henhører under en af de øvrige funktioner.

1.3.2. Sociale ydelser

1.3.2.1. Ved kontante ydelser forstå en ydelse, der udbetales i kontanter, uden at modtagerne afkræves dokumentation for de faktisk afholdte udgifter.

1.3.2.2. Ved ydelser i naturalier forstås ydelser i form af varer og tjenesteydelser. Der kan være tale om refusion af udgifter eller direkte ydelser.

1.3.2.3. Ved behovsvurderede sociale ydelser forstås sociale ydelser, som udtrykkeligt eller stiltiende beror på modtagerens indkomst og/eller formue, der skal ligge under et bestemt niveau.

1.3.3. Ved »administrationsomkostninger« forstås omkostninger i forbindelse med ledelse og forvaltning af ordningen.

1.3.4. Ved »overførsler til andre ordninger« forstås ensidige betalinger til andre sociale beskyttelsesordninger. Heri indgår sociale bidrag, som er omdirigeret til andre ordninger.

1.3.5. Ved »andre udgifter« forstås diverse udgifter i forbindelse med sociale beskyttelsesordninger (betaling af formueudgifter eller andre udgifter).

2. DEFINITIONER I FORBINDELSE MED MODULET OM PENSIONSMODTAGERE

2.1. PENSIONSMODTAGERE

Antallet af modtagere i hver fase kan defineres som det antal personer, der modtager mindst én pension ud af de syv kategorier i ESSPROS, nemlig:

— invalidepension

— førtidspension som følge af nedsat erhvervsevne

— alderspension

— forventet alderspension før pensionsalderen

— delpension

— efterladtepension

— førtidspension som følge af arbejdsmarkedsforhold.

En person, der modtager mere end én pension, tælles kun én gang (antal modtagere uden dobbelttælling).

2.1.1. Ved »invalidepension« forstås periodiske betalinger, der skal opretholde eller bidrage til indkomsten for personer under den lovbestemte/normale pensionsalder som fastsat i referenceordningen, hvis erhvervs- og indtjeningsevne som følge af et fysisk eller psykisk handicap ligger under et bestemt minimumsniveau fastsat i lovgivningen.

2.1.2. Ved »førtidspension som følge af nedsat erhvervsevne« forstås periodiske betalinger til ældre arbejdstagere, før de når den lovbestemte/normale pensionsalder som fastsat i referenceordningen, som følge af nedsat erhvervsevne.

2.1.3. Ved »alderspension« forstås periodiske betalinger med det formål i) at opretholde modtagerens indkomst, efter at denne er ophørt med indkomstgivende beskæftigelse ved den lovbestemte/normale pensionsalder, eller ii) at yde indkomststøtte til ældre (bortset fra bidrag af begrænset varighed).

2.1.4. Ved »forventet alderspension før pensionsalderen« forstås periodiske betalinger med det formål at opretholde modtagerens indkomst, efter at denne er ophørt med at arbejde før den lovbestemte/normale pensionsalder, som fastsat i den relevante ordning.

2.1.5. Ved »delpension« forstås periodiske betalinger svarende til en del af den fulde alderspension, der udbetales til ældre arbejdstagere, der fortsat arbejder, men med et reduceret antal arbejdstimer, eller hvis indkomst fra erhvervsmæssig aktivitet falder til under en nærmere fastsat tærskel.

2.1.6. Ved »efterladtepension« forstås periodiske betalinger til personer, der er blevet ydelsesberettigede som følge af deres forhold til en afdød, som var sikret under ordningen (enker, enkemænd, forældreløse børn og lignende).

2.1.7. Ved »førtidspension som følge af arbejdsmarkedsforhold« forstås periodiske betalinger til ældre arbejdstagere, som trækker sig tilbage fra arbejdsmarkedet før den lovbestemte/normale pensionsalder som følge af arbejdsløshed eller nedlæggelse af arbejdspladser, som skyldes økonomiske foranstaltninger som f.eks. omstrukturering af en industrisektor eller en virksomhed.

2.2. LOVBESTEMT/NORMAL PENSIONSALDER, DER BERETTIGER TIL ALDERSPENSION

Ved lovbestemt pensionsalder, der berettiger til alderspension, forstås den alder, hvor alderdomsydelser kommer til udbetaling, hvis dette er fastsat ved lovgivning eller kontrakt. Denne alder kan variere både landene imellem og inden for samme medlemsstat, afhængigt af erhvervssektor, stilling, køn osv.

Hvis der ikke findes nogen lovbestemt pensionsalder, skal der anvendes en normaliseret pensionsalder, hvorved forstås den pensionsalder, der fremgår af den ordning, der har udbetalt pensionen til modtageren.

3. REFERENCEHÅNDBOG

De detaljerede definitioner, der skal anvendes i forbindelse med denne forordning, er fastlagt i ESSPROS-håndbogen, der er udarbejdet af Europa-Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne.