DA Den Europæiske Unions Tidende L 290/39

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 3. november 2010

om kriterier for og foranstaltninger til finansiering af kommercielle demonstrationsprojekter vedrørende miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO2 og demonstrationsprojekter vedrørende innovative teknologier for vedvarende energi under ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF

(meddelt under nummer K(2010) 7499)

(2010/670/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Unionen og om ændring af Rådets direktiv 96/61/EF (1), særlig artikel 10a, stk. 8, tredje afsnit, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) På mødet i Det Europæiske Råd i juni 2008 anmodedes Kommissionen om så hurtigt som muligt at tage initiativ til en mekanisme, der kan stimulere medlemsstaternes og den private sektors investeringer med henblik på at sikre opførelse og idrifttagning af op til 12 demonstrationsanlæg til opsamling og geologisk lagring af CO2 (CSS) senest i 2015.

(2) I artikel 10a, stk. 8, i direktiv 2003/87/EF er der fastsat en mekanisme til finansiering af kommercielle demonstrationsprojekter vedrørende miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO2, i det følgende benævnt »CCS-demonstrationsprojekter«, og demonstrationsprojekter vedrørende innovative teknologier for vedvarende energi, i det følgende benævnt »VE-demonstrationsprojekter«. For at denne mekanisme kan fungere gnidningsløst, må der fastsættes både regler og kriterier for udvælgelse og gennemførelse af sådanne projekter og grundprincipper for monetariseringen af kvoter og for forvaltning af indtægter.

(3) Den 7. oktober 2009 vedtog Kommissionen en meddelelse »om investering i udviklingen af teknologi med lav CO2-udledning« (2) , hvori der sættes fokus på den rolle, som støtten i henhold til denne afgørelse spiller i gennemførelsen af den strategiske energiteknologiplan for EU (SET-planen) for så vidt angår de nødvendige demonstrationsprojekter.

(4) Det bør være en forudsætning for støtte i henhold til denne afgørelse, at Kommissionen godkender ethvert statsstøtteelement i det samlede offentlige finansielle bidrag, jf. traktatens artikel 107 og 108, for at sikre, at støtten begrænses til det beløb, der er nødvendigt for at gennemføre og drive projektet, idet der tages hensyn til mulige negative virkninger for konkurrencen. Medlemsstaterne bør derfor meddele Kommissionen al støtte, der involverer statsstøtte i henhold til traktatens artikel 108, stk. 3, så udvælgelsesproceduren i henhold til denne afgørelse kan koordineres med statsstøttevurderingen.

(5) Støtten i henhold til denne afgørelse indgår ikke EU's generelle budget. Den kan derfor kombineres med finansiering via andre instrumenter, herunder strukturfondene og Samhørighedsfonden samt det europæiske genopretningsprogram for energiområdet. Den kan også kombineres med lånefinansiering bevilget via risikodelingsfaciliteten (RSFF), som Unionen og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) har oprettet.

(6) For at undgå, at medlemsstaterne konkurrerer på støtten, bør støtte i henhold til denne afgørelse fastsættes til 50 % af de relevante omkostninger, medmindre den samlede støtte i henhold til denne afgørelse overstiger grænsen på 15 % af de samlede disponible kvoter, jf. direktiv 2003/87/EF. Støtten bør også kompletteres med en betydelig medfinansiering fra aktørens side. For ikke at give projekter, der finansieres over det europæiske genopretningsprogram for energiområdet, positiv særbehandling bør støtte i henhold til denne afgørelse reduceres med det beløb, der finansieres over genopretningsplanen.

(7) Målet om at oprette et EU-demonstrationsprogram bestående af de bedst mulige projekter vedrørende en lang række teknologier i geografisk ligeligt fordelte steder på medlemsstaternes områder, i deres eksklusive økonomiske zoner og på deres kontinentalsokler kan ikke nås i tilstrækkelig grad, hvis projekterne udvælges på nationalt plan. Projekter bør derfor udvælges på EU-plan. For at sikre sammenhæng med nationale udvælgelses- og støtteprocedurer bør det være medlemsstaterne, der er ansvarlige for at indsamle støtteansøgninger fra sponsorerne og for at evaluere projekterne på basis af berettigelseskriterierne i denne afgørelse. Eftersom projekter, der støttes i henhold til denne afgørelse, i de fleste tilfælde medfinansieres af medlemsstaterne, bør medlemsstaterne have mulighed for selv at afgøre, hvilke projekter de ønsker at støtte, og hvilke aktørers ansøgninger de ønsker at indsende til EU's udvælgelsesproces. Det er ikke formålet med indsendelse af sådanne ansøgninger at erstatte en statsstøtteanmeldelse i de tilfælde, hvor der indgår statsstøtte i støtten. Medlemsstaternes rolle bør yderligere styrkes, ved at de relevante medlemsstater høres på ny for i givet fald at bekræfte værdien og strukturen af det samlede offentlige finansieringsbidrag, og ved at den foreløbige liste over udvalgte projekter forelægges for Udvalget for Klimaændringer bl.a. om projekternes kvalitet, inden der vedtages tilsagn om støtte.

(8) På grund af EIB's ekspertise inden for projektudvælgelse og -finansiering har Kommissionen anmodet EIB om at deltage i gennemførelsen af denne afgørelse. EIB har på Kommissionens anmodning indvilliget i at handle på dens vegne og for dens regning ved udførelsen af visse opgaver med hensyn til projektudvælgelse, monetariseringen af kvoter og indtægtsforvaltning. De specifikke vilkår og betingelser for samarbejdet, herunder betaling af EIB, bør fastlægges i en aftale mellem Kommissionen og EIB, som skal godkendes af EIB's beslutningstagende organer. EIB's betaling for at udføre de pågældende opgaver bør komme fra de indtægter, som EIB skaber gennem sin indtægtsforvaltning.

(9) De disponible indtægter fra de 300 mio. kvoter bør tildeles gennem to ansøgningsrunder, så modne projekter allerede kan modtage støtte i første runde, men hvor der så åbnes mulighed for at justere en eventuel teknisk eller geografisk uligevægt i anden runde. Hvis der er for lidt konkurrence i en specifik projektunderkategori i første runde, bør tilsagn om støtte i den pågældende underkategori udskydes til anden runde, så midlerne omfattet af denne afgørelse kan udnyttes bedst muligt.

(10) Støtte i henhold til denne afgørelse bør forbeholdes projekter, hvor der anvendes innovative teknologier set i forhold til den aktuelle tekniske viden på de vigtigste delområder inden for de enkelte teknologier. Sådanne teknologier behøver endnu ikke være i handelen, men de bør dog være tilstrækkeligt modne til en demonstration i præ-kommerciel skala. Der skal være rimelig udsigt til, at teknologierne kan demonstreres med succes, idet teknologiske risici ikke kan udelukkes, og den foreslåede demonstrationsskala bør være således, at der ikke kan forventes at opstå nye større problemer ved yderligere opskalering. Teknologierne bør også have et stort potentiale for reproducérbarhed og derfor give gode muligheder for en omkostningseffektiv CO2-reduktion både i EU og globalt. Derfor er det kun projekter, der tilhører specifikke projektkategorier, og som opfylder specifikke krav som fastsat ved denne afgørelse, der bør komme i betragtning til støtte.

(11) For at sikre teknologisk mangfoldighed bør der ydes støtte til 8 CCS-demonstrationsprojekter (mindst ét og højst tre projekter i hver projektkategori, mindst tre for lagring i kulbrintereservoirer og mindst tre for lagring i saltvandsakvifer) i den første ansøgningsrunde, ligesom der bør ydes støtte til ét projekt i hver VE-projektunderkategori i den første ansøgningsrunde. Hvis der er ressourcer nok, bør der åbnes mulighed for at yde støtte til yderligere projekter, samtidig med at ligevægten mellem CCS-demonstrationsprojekter og VE-demonstrationsprojekter opretholdes. Af hensyn til den geografiske ligevægt bør der desuden ydes støtte til mindst ét og højst tre projekter i samme medlemsstat. Projekter, der skal gennemføres på flere medlemsstaters område, bør i sagens natur ikke begrænses af dette kriterium.

(12) I princippet er det de projekter, som opfylder kravene om projektantal pr. kategori på den mest omkostningseffektive måde, der bør udvælges.

(13) For at sikre, at de udvalgte projekter starter driften som planlagt, og at midlerne anvendes effektivt, bør tilsagn om støtte betinges af, at alle relevante nationale tilladelser udstedes efter de relevante betingelser i EU-retten, og at sponsorerne har truffet de endelige investeringsbeslutninger, idet dette i begge tilfælde skal være sket inden udløbet af en vis tidsfrist efter vedtagelse af tilsagn om støtte.

(14) Medlemsstaterne bør udbetale indtægterne til projekter på basis af juridisk bindende instrumenter. Som fastsat ved direktiv 2003/87/EF bør udbetaling finde sted årligt på basis af den mængde CO2, der oplagres til CCS-demonstrationsprojekter som rapporteret, overvåget og kontrolleret efter direktiv 2003/87/EF, og på basis af den mængde energi, der produceres til VE-projekter. Hvis medlemsstaterne garanterer, at for meget udbetalte beløb vil blive tilbagebetalt, bør der åbnes mulighed for at udbetale en del af eller alle midlerne til et projekt inden idrifttagning. Vidensdeling i forbindelse med et demonstrationsprogram er særdeles vigtig, og derfor bør midler først udbetales, når kravene om vidensdeling er opfyldt.

(15) Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel

Genstand

Ved denne afgørelse fastsættes der regler og kriterier for følgende:

1) udvælgelse af kommercielle demonstrationsprojekter vedrørende miljømæssigt forsvarlig opsamling og geologisk lagring af CO2 (»CCS-demonstrationsprojekter«) og demonstrationsprojekter vedrørende innovative teknologier for vedvarende energi (»VE-demonstrationsprojekter«), jf. direktiv 2003/87/EF

2) monetariseringen af kvotererne, jf. direktiv 2003/87/EF, til støtte af CCS- og VE-demonstrationsprojekter og forvaltning af indtægterne i forbindelse hermed

3) udbetaling af indtægter og gennemførelse af CCS- og VE-demonstrationsprojekter.

Denne afgørelse, herunder bestemmelserne om monetariseringen af kvoter, foregriber ikke andre gennemførelsesakter, der udstedes i henhold til direktiv 2003/87/EF.

Artikel 2

Principper

1. Antallet af kvoter i reserven for nytilkomne, jf. artikel 10a, stk. 8, i direktiv 2003/87/EF, fastsættes til 300 mio.

2. CCS- og VE-demonstrationsprojekter udvælges til støtte i henhold til denne afgørelse efter to ansøgningsrunder, som Kommissionen arrangerer og stiler til medlemsstaterne, og som omfatter henholdsvis 200 mio. kvoteækvivalenter fra den første ansøgningsrunde og 100 mio. kvoteækvivalenter samt de resterende kvoter fra den første og anden ansøgningsrunde.

3. Støtten i henhold til denne afgørelse udgør 50 % af de relevante omkostninger, jf. artikel 10a, stk. 8, fjerde afsnit, fjerde punktum, i direktiv 2003/87/EF. Hvis den samlede offentlige støtte, som der ansøges om, udgør under 50 % af de relevante omkostninger, ydes der støtte svarende til den samlede offentlige støtte, som der ansøges om.

Hvis støtte i henhold til denne afgørelse er kombineret med finansiering via det europæiske genopretningsprogram for energiområdet, reduceres støtten i henhold til denne afgørelse med det beløb, som finansieringen via det europæiske genopretningsprogram for energiområdet udgør.

Artikel 3

Relevante omkostninger

1. Med henblik på anvendelsen af artikel 2, stk. 3, anvendes reglerne i stk. 2-5.

2. Ved relevante omkostninger ved CCS-demonstrationsprojekter forstås de investeringsomkostninger ved projektet, som skyldes anvendelsen af CCS, ekskl. nettonutidsværdien af det bedste overslag over driftsgevinster og -omkostninger som følge af anvendelsen af CCS i de første ti driftsår.

3. Ved relevante udgifter til VE-demonstrationsprojekter forstås de ekstra investeringsomkostninger ved projektet som følge af anvendelsen af innovative teknologier for vedvarende energi, ekskl. nettonutidsværdien af det bedste overslag over driftsomkostninger og -gevinster i de første fem år sammenlignet med konventionel produktion med samme kapacitet udtrykt i effektiv energiproduktion.

4. Investeringsudgifterne omhandlet i stk. 2 og 3 dækker udgifter til investering i jord, anlæg og udstyr.

Investeringsudgifterne kan også vedrøre investering i teknologioverførsel og knowhowlicenser, i det følgende benævnt »immaterielle aktiver«, når følgende betingelser er opfyldt:

a) det immaterielle aktiv kan betragtes som et afskrivningsberettiget aktiv

b) det immaterielle aktiv er erhvervet på markedsbetingelser til den lavest mulige pris

c) det immaterielle aktiv forbliver i modtagerens virksomhed i mindst fem år.

Hvis det immaterielle aktiv afhændes før udløbet af de fem år, der er omhandlet i andet afsnit, litra c), trækkes salgsprovenuet fra de relevante omkostninger.

5. Nettodriftsomkostningerne og -gevinsten, jf. stk. 2 og 3, baseres på det bedste overslag over de produktionsrelaterede driftsomkostninger ved projektet, idet der tages hensyn til eventuelle yderligere gevinst som følge af støtteordninger, selv om der ikke er tale om statsstøtte efter traktatens artikel 107, stk. 1, sparede omkostninger og eksisterede skattebegunstigelsesforanstaltninger.

Artikel 4

EIB's rolle

Den Europæiske Investeringsbank (EIB) udfører sine opgaver i henhold til denne afgørelse på Kommissionens anmodning og vegne og for dens regning. Kommissionen er ansvarlig overfor tredjeparter.

EIB betales for at udføre de pågældende opgaver via de indtægter, som EIB skaber gennem forvaltningen af indtægterne fra konvertering af kvoter.

Kommissionen og EIB indgår en aftale om specifikke vilkår og betingelser for EIB's udførelse af dens opgaver.

Artikel 5

Udvælgelsesprocedure

1. Indkaldelser af ansøgninger offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

2. Medlemsstaterne indsamler støtteansøgninger for projekter, der skal gennemføres på deres område.

Hvis et projekt skal gennemføres på flere medlemsstaters område, i det følgende benævnt »grænseoverskridende projekt«, underretter den medlemsstat, der modtager støtteansøgningen, de øvrige berørte medlemsstater og samarbejder med de øvrige medlemsstater med henblik på at nå frem til en fælles beslutning om, at den pågældende medlemsstat indsender projektet.

3. Medlemsstaterne skal vurdere om et projekt opfylder berettigelseskriterierne i artikel 6 og støtter projektet, sender den pågældende medlemsstat forslaget til EIB og underretter Kommissionen derom.

Når medlemsstaten indsender støtteforslag, skal den for hvert projekt give følgende oplysninger:

a) de relevante omkostninger i euro, jf. artikel 2, stk. 3

b) den samlede offentlige støtte i euro, som der ansøges om, og som udgøres af de relevante omkostninger minus aktørens eventuelle bidrag til omkostningerne

c) det bedste skøn over nettonutidsværdien af yderligere gevinst som følge af støtteordningerne beregnet efter artikel 3, stk. 5

d) for CCS-demonstrationsprojekter den samlede mængde CO2, der forventes oplagret i de første ti driftsår, eller til VE-demonstrationsprojekter, den samlede mængde energi, der forventes produceret i de første fem driftsår.

Medlemsstaten skal også underrette Kommissionen om al støtte til projektet, der involverer statsstøtte efter traktatens artikel 108, stk. 3, så udvælgelsesproceduren kan koordineres med statsstøttevurderingen.

4. På basis af de forslag, der er indgivet efter denne artikels stk. 3, vurderer EIB projektets finansielle og tekniske bæredygtighed (fornøden omhu med hensyn til de finansielle og tekniske aspekter), jf. artikel 7.

Hvis vurderingen er positiv, afgiver EIB i overensstemmelse med artikel 8 indstillinger om tilsagn om støtte til Kommissionen.

5. På basis af indstillingerne omhandlet i stk. 4 vedtager Kommissionen efter fornyet høring af de pågældende medlemsstater med henblik på at få bekræftet værdien og strukturen af den samlede offentlige støtte og efter udtalelse fra Udvalget for Klimaændringer, jf. artikel 3 i Rådets beslutning 1999/468/EF (3), tilsagn om støtte rettet til de relevante medlemsstater med angivelse i euro af den tildelte støtte til de pågældende projekter.

Artikel 6

Berettigelseskriterier

1. Et projekt er støtteberettiget, når følgende kriterier er opfyldt:

a) projektet skal tilhøre en af kategorierne i bilag I, del A

b) projektet skal opfylde kravene i bilag I, del B

c) projekterne opført i bilag I, del A.II, skal være innovative, dvs. at eksisterende, gennemprøvede teknologier ikke kan tages i betragtning.

2. Hvis en medlemsstat ikke kan indsende forslag til projekter, der hører ind under en af underkategorierne i bilag I, del A.II, og som overholder de relevante tærskler, til EIB, jf. artikel 5, stk. 3, kan den pågældende medlemsstat indsende forslag til projekter, der ligger under de relevante tærskler, og sådanne projekter vil så uanset stk. 1 blive betragtet som støtteberettigede.

Artikel 7

Fornøden omhu med hensyn til de finansielle og tekniske aspekter

EIB undersøger, om hvert foreslået projekt opfylder kravene om fornøden omhu efter specifikationerne i indkaldelserne af ansøgninger, jf. artikel 5, stk. 1, og undersøgelsen skal omfatte mindst følgende aspekter:

1) teknisk anvendelsesområde

2) omkostninger

3) finansiering

4) gennemførelse

5) drift

6) miljøpåvirkning

7) procedurer for indgåelse af aftaler.

Artikel 8

Projektudvælgelse

1. Der ydes støtte til otte projekter under bilag I, del A.I, og ét projekt i hver underkategori omhandlet i bilag I, del A.II.

Hvis ressourcerne tillader det, kan der ydes støtte til yderligere projekter, idet ligevægten mellem CCS- og VE-demonstrationsprojekter dog skal opretholdes.

Hvis der ikke indgives mere end to forslag for en given underkategori, vurderer Kommissionen, hvilke konkurrencemæssige konsekvenser det begrænsede antal forslag måtte få for udvælgelsen i henhold til denne afgørelse og kan, når det er hensigtsmæssigt, beslutte at udskyde tilsagn om støtte for den relevante underkategori til den anden ansøgningsrunde.

2. Projekter skal rangordnes efter stigende omkostninger pr. ydelsesenhed. CCS-demonstrationsprojekter skal rangordnes som én samlet gruppe. VE-demonstrationsprojekter skal rangordnes inden for hver underkategori omhandlet i bilag I, del A.II.

Med henblik på anvendelsen af første afsnit beregnes omkostningerne pr. ydelsesenhed for CCS-demonstrationsprojekter, som summen af de beløb, der er omhandlet i artikel 5, stk. 3, litra b) og c), divideret med den samlede mængde CO2, der forventes oplagret i de første ti driftsår, og for VE-demonstrationsprojekter, som den samlede mængde energi, der forventes produceret i de første fem driftsår.

Hvis den pågældende medlemsstat bekræfter, jf. artikel 5, stk. 5, at den offentlige støtte er tilstrækkeligt stor, udvælges for CCS-demonstrationsprojekter de højestrangerende projekter efter deres rangorden, forudsat at følgende kriterier er opfyldt:

a) der er udvalgt mindst ét og højst tre projekter i hver projektkategori

b) der er udvalgt mindst tre projekter vedrørende lagring i kulbrintereservoirer

c) der er udvalgt mindst tre projekter vedrørende lagring i saltakvifer.

Når kriterierne ikke opfyldes, skal det pågældende projekt ikke udvælges, og det næsthøjest rangerede projekt undersøges derpå med henblik på eventuel udvælgelse. Denne procedure skal gentages, indtil der er udvalgt otte projekter.

Hvis den pågældende medlemsstat bekræfter, jf. artikel 5, stk. 5, at den offentlige støtte er tilstrækkeligt stor, udvælges forVE-demonstrationsprojekter det højestrangerende projekt i hver underkategori. Hvis der hverken i den ene eller den anden ansøgningsrunde er finansielt og teknisk bæredygtige projekter, der kan komme i betragtning til støtte, i en eller flere projektunderkategorier, skal der ydes støtte til et tilsvarende antal ekstraprojekter i andre underkategorier af samme projektkategori. Nærmere oplysninger skal fremgå af indkaldelsen af ansøgninger, jf. artikel 5, stk. 1.

De udvalgte CCS-demonstrationsprojekter udgør tilsammen »CCS-gruppen«, og de udvalgte VE-demonstrationsprojekter udgør tilsammen »VE-gruppen«.

3. Uanset stk. 1 reduceres antallet af udvalgte projekter, hvis den samlede ønskede støtte i henhold til denne afgørelse overstiger de disponible midler, idet den ønskede støtte reduceres i samme forhold i hver af de grupper, der er omhandlet i stk. 2, tredje og femte afsnit.

For hver gruppe fravælges først det projekt, som har de højeste omkostninger pr. ydelsesenhed, og derefter fravælges det projekt, der har de højeste omkostninger pr. ydelsesenhed i en anden kategori. Proceduren gentages, indtil den ønskede støtte er dækket af de disponible midler.

4. Forudsat at der er indsendt forslag til EIB, jf. artikel 5, stk. 3, som EIB anbefaler Kommissionen at vedtage tilsagn om støtte for, jf. artikel 5, stk. 4, skal der ydes støtte til mindst ét og højst tre projekter i samme medlemsstat.

Første afsnit gælder dog ikke for grænseoverskridende projekter.

Artikel 9

Tilsagn om støtte

Tilsagn om støtte betinges af, at alle relevante nationale tilladelser efter de relevante betingelser i EU-retten er udstedt, at Kommissionen har godkendt eventuel statsstøtte i forbindelse med et projekt, og at sponsorerne har truffet endelige investeringsbeslutninger, idet alt dette skal have fundet sted senest 24 måneder efter, at tilsagn om støtte er vedtaget.

I forbindelse med CCS-demonstrationsprojekter vedrørende lagring i saltakvifer er tilsagn om støtte betinget af, at alle relevante nationale tilladelser efter de relevante betingelser i EU-retten er udstedt, at Kommissionen har godkendt eventuel statsstøtte i forbindelse med et projekt, og at sponsorerne har truffet endelige investeringsbeslutninger, senest 36 måneder efter vedtagelse af tilsagnet om støtte.

Tilsagn om støtte ophører med at have retsvirkning, når betingelserne i stk. 1 eller 2 ikke er opfyldt.

Artikel 10

Monetarisering af kvoter og indtægtsforvaltning

1. I forbindelse med monetarisering af kvoter og indtægtsforvaltning handler Kommissionen på medlemsstaternes vegne.

2. Medlemsstaterne og Kommissionen sørger for at de 300 mio. kvoter, jf. artikel 2, stk. 1, overføres til EIB med henblik på monetarisering og indtægtsforvaltning.

3. Forud for vedtagelsen af tilsagn om støtte for hver ansøgningsrunde, jf. artikel 5, stk. 1, sælger EIB kvoterne for den pågældende runde.

EIB forvalter indtægterne og overfører dem til medlemsstaterne med henblik på udbetaling, jf. artikel 11.

Artikel 11

Udbetaling af indtægter og anvendelse af ikkeudbetalte indtægter

1. Medlemsstaterne udbetaler indtægterne til projektsponsorerne på basis af juridisk bindende instrumenter, hvori mindst følgende skal være fastsat:

a) projektet og den bevilgede støtte i euro

b) idriftstagningsdatoen

c) kravene om vidensdeling, jf. artikel 12

d) kravene i forbindelse med udbetaling af indtægter, jf. stk. 2-6 i denne artikel

e) rapporteringskravene, jf. artikel 13

f) oplysningerne om betingelser for beslutningen omhandlet i artikel 9.

For første ansøgningsrunde, jf. artikel 5, stk. 1, skal idrifttagningsdatoen, jf. første afsnit, litra b), være senest den 31. december 2015 medmindre den pågældende beslutning om tildeling er vedtaget efter den 31. december 2011, i hvilket tilfælde idrifttagningsdatoen, skal være senest fire år efter datoen for tilsagnet om støtte.

2. Udbetaling foretages årligt. For CCS-demonstrationsprojekter er det udbetalte beløb lig med den mængde CO2, der er lagret i det pågældende år, som overvåget, rapporteret og kontrolleret efter artikel 14 og 15 i direktiv 2003/87/EF, multipliceret med støttesatsen, og for VE-demonstrationsprojekter er det lig med den producerede mængde energi multipliceret med støttesatsen.

Støttesatsen beregnes for CCS-demonstrationsprojekter ved at dividere den bevilgede støtte med 75 % af den samlede mængde CO2, der forventes lagret i de første ti driftsår, og for VE-demonstrationsprojekter ved at dividere den bevilgede støtte med 75 % den mængde energi, der forventes produceret i de første fem driftsår.

3. Udbetalingen for et givet år sker først, når kravene om vidensdeling er opfyldt for det pågældende år.

4. Udbetaling er for CCS-demonstrationsprojekter begrænset til ti år fra den dato, der er omhandlet i stk. 1, litra b), og for VE-demonstrationsprojekter til fem år fra samme dato. De samlede udbetalte midler må ikke overstige den bevilgede støtte som omhandlet i stk. 1, litra a).

5. Hvis den pågældende medlemsstat garanterer, at enhver støtte ud over den støtte, der kan udbetales i henhold til stk. 2-4, vil blive tilbagebetalt til EIB, kan alle eller en del af midlerne til et projekt udbetales inden idrifttagning, jf. specifikationerne i tilsagnet om støtte.

6. Uden at dette berører bestemmelserne i artikel 4, andet afsnit, anvendes indtægter, der ikke er udbetalt til projekter, og indtægter, som er skabt gennem indtægtsforvaltningen, til medfinansiering af yderligere demonstrationsprojekter i henhold til denne afgørelse indtil den 31. december 2015.

Medlemsstaterne tilbagefører indtægter, der ikke er udbetalt, til EIB.

Efter den 31. december 2015 tilfalder alle resterende midler medlemsstaterne. Efter endt udbetaling overføres sådanne midler til medlemsstaterne efter principperne i artikel 10a, stk. 7, i direktiv 2003/87/EF.

Artikel 12

Vidensdeling

Medlemsstaterne sørger for, at alle projektansvarlige, konsortiemedlemmer, leverandører og underleverandører, som i udviklingen af deres produkt eller tjenesteydelse drager store fordele af den offentlige støtte, deler oplysninger om de elementer, der er omhandlet i bilag II, med andre projektansvarlige, offentlige myndigheder, forskningsinstitutter, ngo'er og offentligheden i overensstemmelse med de yderligere specifikationer i indkaldelserne af ansøgninger, jf. artikel 5, stk. 1.

Vidensdeling skal finde sted årligt og skal omfatte alle oplysninger, der er frembragt og behandlet i et givet år.

Artikel 13

Medlemsstaternes rapportering

I de perioder, der er omhandlet i artikel 11, stk. 4, skal medlemsstaterne hvert år senest den 31. december indsende rapporter om projekternes gennemførelse til Kommissionen.

Rapporterne skal mindst indeholde følgende oplysninger om hvert projekt:

1) den lagrede mængde CO2 eller den producerede mængde ren energi

2) de udbetalte midler

3) eventuelle større problemer i forbindelse med projektgennemførelsen.

Artikel 14

Kommissionens Rapportering

Efter afslutningen af den første ansøgningsrunde sender Kommissionen en rapport til Udvalget for Klimaændringer om den pågældende ansøgningsrundes gennemførelse, hvori den meddeler, om det er nødvendigt at ændre denne afgørelse for at sikre geografisk og teknisk ligevægt i anden ansøgningsrunde.

Artikel 15

Adressater

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. november 2010. På Kommissionens vegne Connie HEDEGAARD Medlem af Kommissionen

(1) EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

(2) KOM(2009) 519 endelig.

(3) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

BILAG I BERETTIGELSESKRITERIER A. PROJEKTKATEGORIER I. CCS-demonstrationsprojektkategorier (med minimumskapacitetstærskler (1) ) — energiproduktion: præ-forbrænding 250 MW — energiproduktion: post-forbrænding 250 MW — energiproduktion: forbrænding med oxygen — industriel anvendelse af a) CCS på raffinaderier med 500 000 t CO2 lagret pr. år fra én eller flere kilder på raffinaderiet, b) CCS i cementovne med 500 000 t CO2 lagret pr. år, c) CSS i primære produktionslinjer i jern- og stålproduktionen med 500 000 t CO2 lagret pr. år eller d) CCS i primære produktionslinjer i aluminiumsproduktionen med 500 000 t CO2 lagret pr. år. II. VE-demonstrationsprojektkategorier (med minimumskapacitetstærskler) — Underkategorier for bioenergiprojekter: — lignocellulose til intermediære bioenergibærere i fast, flydende eller opslæmmet form via pyrolyse med en kapacitet på 40 000 t slutprodukt pr. år — lignocellulose til intermediære bioenergibærere i fast, flydende eller opslæmmet form via ristning med en kapacitet på 40 000 t slutprodukt pr. år — lignocellulose til syntetisk naturgas eller syntetisk gas og/eller til elektricitet via forgasning med en kapacitet på 40 mio. Nm3 (normalkubikmeter) slutprodukt pr. år eller 100 GWh elektricitet pr. år — lignocellulose til biobrændstoffer eller flydende biobrændsler og/eller til elektricitet via direkte opvarmet forgasning med en kapacitet på 15 mio. l slutprodukt pr. år eller 100 GWh elektricitet pr. år. Produktion af syntetisk naturgas falder ikke ind under denne underkategori — lignocelluloseråmateriale, f.eks. affaldslud og/eller produkter fra pyrolyse eller ristning, via entrained flow-forgasning til alle former for biobrændstoffer med en kapacitet på 40 mio. l slutprodukt pr. år — lignocellulose til elektricitet med 48 % effektivitet baseret på nedre brændværdi (50 % vand) med en kapacitet på mindst 40 MWe — lignocellulose til ethanol og højere alkoholer via kemiske og biologiske processer med en kapacitet på 40 mio. l slutprodukt pr. år — lignocellulose og/eller husholdningsaffald til biogas, biobrændstoffer eller flydende biobrændsler via kemiske og biologiske processer med en kapacitet på 6 mio. Nm3 (normalkubikmeter) metan eller 10 mio. l slutprodukt pr. år — alger og/eller mikroorganismer til biobrændstoffer eller flydende biobrændsler via biologiske og/eller kemiske processer med en kapacitet på 40 mio. l slutprodukt pr. år. Bemærk: Bæredygtighedskriterierne som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF (2) om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder skal være opfyldt for biobrændstoffer og flydende biobrændsler som defineret i ovennævnte direktiv. — Fokuserende solenergi — projektunderkategorier: — system med parabolske trugsolfangere eller Fresnellinser, der anvender smeltet salt eller andre miljøvenlige varmeoverførelsesvæsker, med en nominel effekt på 30 MW — system med parabolske trugsolfangere eller Fresnellinser baseret på direkte dampproduktion med en nominel effekt på 30 MW. Den direkte producerede damp skal have en temperatur på over 500 °C, når den forlader solenergianlægget — tårnsystem, der anvender kredsløb med overhedet damp (enten et flertårnssystem eller et system med linjekollektorer kombineret med tårn) med en nominel effekt på 50 MW — tårnsystem, der anvender trykluft med en temperatur på over 750 °C og soldrevne hybridgasturbiner, med en nominel effekt på 30 MW — store Stirling dish-elværker med en sol-til-elektricitet-effektivitet på over 20 % og en nominel effekt på mindst 25 MW. Bemærk: Tørkøling, hybridisering og (avanceret) varmelagring kan indgå i demonstrationsanlæggene. — Solceller — projektunderkategorier: — store elværker, der anvender fokuserende solceller, med en nominel effekt på 20 MW — store elværker, der anvender multijunction-siliciumtyndfilmssolceller, med en nominel effekt på 40 MW — store CIGS-baserede solcelleelværker med en nominel effekt på 40 MW — Geotermisk energi — projektunderkategorier: — forbedrede geotermiske systemer i trækspændingsfelter med en nominel effekt på 5 MWe — forbedrede geotermiske systemer i kompressionsspændingsfelter med en nominel effekt på 5 MWe — forbedrede geotermiske systemer i områder med dybtliggende, kompakte sedimentærbjergarter og granitklipper og andre krystalstrukturer med en nominel effekt på 5 MWe — forbedrede geotermiske systemer i dybtliggende kalksten med en nominel effekt på 5 MWe Bemærk: Projekter med kombineret el- og varmeproduktion og med samme tærskler for elproduktion er også støtteberettigede. — Vindenergi — projektunderkategorier: — havvindmølleparker (turbiner på mindst 6 MW) med en nominel effekt på 40 MW — havvindmølleparker (turbiner på mindst 8 MW) med en nominel effekt på 40 MW — havvindmølleparker (turbiner på mindst 10 MW) med en nominel effekt på 40 MW — flydende havvindmølleparker med en nominel effekt på 25 MW — vindmølleparker på landjorden optimeret til komplekse landskabstyper (f.eks. skovarealer og bjergområder) med en nominel effekt på 25 MW — vindmølleparker på landjorden optimeret til koldt klima (vindmøller, der er funktionsdygtige ved temperaturer, der ligger under – 30 °C, og ved alvorlig overisning) med en nominel effekt på 25 MW — Havenergi — projektunderkategorier: — bølgeenergianlæg med en nominel effekt på 5 MW — havstrøms/tidevandsenergianlæg med en nominel effekt på 5 MW — omdannelse af termisk havenergi (OTEC) med en nominel effekt på 10 MW — Vandkraft — projektunderkategorier: — elproduktion ved hjælp af generatorer med højtemperatursuperledning: 20 MW — Integration af vedvarende energi i elnettet (smart grids) — projektunderkategorier: — optimeret integration af små og mellemstore VE-elproducenter i det åbne land, der overvejende producerer solenergi: 20 MW på lavspændingsnet + 50 MW på mellemspændingsnet — optimeret integration af små og mellemstore vindmølleparker: 20 MW på lavspændingsnet + 50 MW på mellemspændingsnet — optimeret integration af små og mellemstore elproducerende VE-anlæg i byområder: 20 MW på lavspændingsnet + 50 MW på mellemspændingsnet. Bemærk: Anvendelse af regulérbare forbrugsenheder (elektriske varmeovne/ varmepumper osv.) må ikke udelukkes. B. PROJEKTKRAV I. Generelle krav — effekt- og kapacitetstærsklerne i del A skal overholdes — med hensyn til den første ansøgningsrunde, skal projekterne demonstrere en rimelig forventning om at blive taget i drift senest den 31. december 2015 på grundlag af vedtagelsen af den pågældende beslutningen om tildeling senest den 31. december 2011 — alle relevante nationale tilladelser i forbindelse med projektet skal være udstedt og opfylde de relevante krav i EU-retten, eller de relevante procedurer i forbindelse med ansøgning om tilladelser skal være igangsat og være så langt fremme, at kommerciel drift kan indledes senest den 31. december 2015 for projekter med tilsagn om støtte fra første ansøgningsrunde på grundlag af vedtagelsen af den pågældende beslutning om tildeling senest den 31. december 2011 — den projektansvarlige skal bindende forpligte sig til at deltage i vidensdeling, jf. kravene i artikel 12 — projekterne skal gennemføres på medlemsstaternes område, i deres eksklusive økonomiske zoner og på deres kontinentalsokler. II. CCS-demonstrationsprojekter — hvert projekt skal dække hele kæden (opsamling, transport og lagring) — i hvert demonstrationsprojekt skal der inkorporeres varmeintegration i processens opsamlingskomponent — der skal opsamles mindst 85 % CO2 fra de røggasser, som er omfattet af opsamling — hvert projekt skal indeholde en uafhængig forskningsdel vedrørende sikkerhed i forbindelse med lagringssteder og forbedring af overvågningsteknologier, navnlig inden for udsivning af saltvand, mulige migrationsveje og eventuelle virkninger heraf. (1) CCS-effekttærskler udtrykkes som bruttoelproduktion før opsamling. (2) EUT L 140 af 5.6.2009, p 16.