(5)

På grundlag af data fremlagt af Kommissionen (Eurostat) i overensstemmelse med artikel 8g, stk. 1, i forordning (EF) nr. 3605/93 efter indberetning fra Slovakiet inden den 1. april 2008 og på grundlag af prognosen fra foråret 2008 fra Kommissionens tjenestegrene kan der drages følgende konklusioner: — ifølge reviderede data indberettet efter Rådets beslutning fra 2004 om et uforholdsmæssigt stort underskud forblev det offentlige underskud under 3 % af BNP i årene 2003-2005. Underskuddet voksede til 3,6 % af BNP i 2006 og faldt herefter til 2,2 % af BNP, hvilket er under referenceværdien på 3 % af BNP. Dette skal ses i sammenhæng med det mål om et underskud på 2,9 % af BNP, der blev sat i det opdaterede stabilitetsprogram i 2006 — den finanspolitiske konsolidering har nydt godt af et voksende BNP samt vækst i beskæftigelsen og indtægterne, hvorved udgiftskvoten er faldet hurtigere end indtægtskvoten. Faldet i udgiftskvoten skyldtes også udgiftstilbageholdenhed og udgiftsreformer, bl.a. væsentlige nedskæringer af de sociale ydelser. Konjunkturforbedringen og vækstgevinsterne ved strukturreformerne blev dog ikke udnyttet til fulde til finanspolitisk konsolidering. Det strukturelle underskud (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo eksklusive engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) skønnes at være vokset fra omkring 1 % af BNP i 2003 til omkring 3 % af BNP i 2006 efterfulgt af et fald til omkring 2 % af BNP i 2007. En del af den strukturelle forværring kan dog tilskrives indførelsen af den anden fuldt finansierede pensionssøjle i 2005; overførslerne til denne søjle skønnes at være steget fra 0,8 % af BNP i 2005 til 1,2 % og 1,3 % af BNP i hhv. 2006 og 2007. Den væsentlige lageropbygning af cigaretter i de forskellige led i distributionskæden forud for afgiftsstigningerne medførte store ændringer i afgiftsindtægterne, nærmere bestemt ekstra afgiftsindtægter i 2003, 2005 og 2007 fulgt af tilsvarende indtægtstab i årene derefter — for 2008 forventes det samlede underskud ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2008 at falde yderligere til 2,0 % af BNP, hovedsagelig på grund af udsigten til fortsat kraftig vækst og en række indtægtsforøgende foranstaltninger, bl.a. en udvidelse af selskabs og personskattegrundlaget og en forhøjelse af loftet for sociale bidrag. Dette er i overensstemmelse med det officielle mål på 2,0 % af BNP, der blev fastsat i februar 2008. Ifølge prognosen fra foråret vil underskuddet i et scenario med en uændret politik vokse til 2,3 % af BNP i 2009. Dette viser, at underskudskvoten er blevet bragt ned under referenceniveau på 3 % af BNP på troværdig og holdbar vis — den strukturelle saldo forventes dog at blive forringet med omkring procentpoint af BNP i 2008 og i et scenario med en uændret politik med omkring procentpoint i 2009. Dette skal ses på baggrund af behovet for at gøre fremskridt i retning af den mellemfristede målsætning for budgetstillingen, som for Slovakiet er et strukturelt underskud på lige under 1 % af BNP — den offentlige gæld er stadig et godt stykke under referenceværdien på 60 % af BNP. Den faldt fra 42,4 % af BNP i 2003 til 29,4 % i 2007. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2008 forventes gældskvoten at forblive stort set uændret i prognoseperioden (i et scenario med en uændret politik).