*****

RAADETS BESLUTNING

af 11. april 1988

om et europaeisk strategisk forsknings- og udviklingsprogram inden for informationsteknologi (ESPRIT)

(88/279/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 130 Q, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

i samarbejde med Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Ved Raadets afgoerelse 84/130/EOEF (4) blev foerste fase af Det Europaeiske Forsknings- og Udviklingsprogram inden for Informationsteknologi (ESPRIT) vedtaget den 28. februar 1984;

rammeprogrammet for Faellesskabets aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling (1987-1991) blev vedtaget ved Raadets afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF (5);

ESPRIT's arbejdsprogrammer, der med regelmaessige mellemrum udarbejdes i naert samarbejde med Forretningsudvalget for ESPRIT, informationsteknologiindustrien, industrielle brugere og videnskabelige kredse, har vist sig at vaere et effektivt middel til styring af programmet;

med resolution af 8. april 1986 (6) maerkede Raadet sig, at ESPRIT's Bedoemmelsespanel, et uafhaengigt hoejtstaaende organ, har konkluderet, at programmet er blevet igangsat paa tilfredsstillende maade og er godt paa vej til at opfylde de oprindeligt fastsatte maalsaetninger, at det skrider hurtigere frem end oprindelig forventet, at det har tilskyndet til et tvaereuropaeisk samarbejde paa alle niveauer, navnlig hvad angaar smaa og mellemstore virksomheder, at det har aabnet mulighed for mere ambitioese forskningsprojekter, og at det har fremskyndet gennemfoerelsen af disse projekter;

herudover har Raadet maerket sig, at ESPRIT's Bedoemmelsespanel har anbefalet, at vaegten i den fremtidige udvikling af ESPRIT fortsat boer laegges paa praekonkurrencemaessig F & U, at forskningsomraaderne boer konsolideres og omstruktureres, og at der boer udvises saerlig opmaerksomhed med hensyn til projekter vedroerende teknologiintegration;

programmets fremtidige tekniske sigte er blevet fastlagt efter en vidtspaendende hoering af et stort antal repraesentanter fra industrien og videnskaben;

det er noedvendigt at sikre sammenhaeng mellem ESPRIT-programmet, medlemsstaternes programmer, Eurekaprojekter og andre internationale aktiviteter inden for informationsteknologisektoren og at fremme koordinationen heraf;

ESPRIT-programmet opfylder det uomgaengelige behov for tilvejebringelse eller konsolidering af et specifikt europaeisk industripotentiel inden for disse teknologier; programmet tager derfor sigte paa de virksomheder, universiteter og forskningscentre i Faellesskabet, der er bedst egnede til opfyldelsen af disse maalsaetninger;

i afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF er det fastsat, at et af de prioriterede maal for Faellesskabets forskning er at styrke europaeisk industris videnskabelige og teknologiske grundlag, navnlig inden for strategiske, hoejteknologiske omraader, og at fremme denne industris konkurrenceevne paa internationalt plan, og det hedder endvidere i afgoerelsen, at en faellesskabsaktion er berettiget, naar forskning

bl.a. bidrager til at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet og til at fremme en generel harmonisk udvikling, samtidig med at kravet med hensyn til videnskabelig og teknisk kvalitet opfyldes; det er hensigten, at ESPRIT-programmet skal bidrage til at naa disse maal;

smaa og mellemstore virksomheder skal opnaa en hoej grad af deltagelse i programmet;

en passende formidling af og adgang til projektresultater af faellesskabsinteresse er noedvendig for at opfylde Faellesskabets maal og tage hensyn til de smaa og mellemstore virksomheders behov;

der er behov for en regelmaessig vurdering af programmet;

det er noedvendigt for programmets gennemfoerelse, at Kommissionen bistaas af en komité;

der boer traeffes foranstaltninger til hensigtsmaessig underretning af arbejdsmarkedets parter ved programmets gennemfoerelse;

Faellesskabet har interesse i at konsolidere europaeisk forsknings videnskabelige og finansielle grundlag ved i hoejere grad at inddrage deltagere fra EFTA-landene i visse faellesskabsprogrammer, navnlig programmer, der indebaerer forsknings- og udviklingssamarbejde inden for informationsteknologi;

ivaerksaettelsen af langsigtede grundforskningsaktioner er et vaesentligt element til supplering af de industriorienterede forsknings- og udviklingsprojekter (F & U-projekter);

samordnede aktioner inden for rammerne af COST kan ogsaa supplere de industriorienterede F & U-projekter;

Raadet har i sin resolution af 8. april 1986 bekraeftet sin stoette til ESPRIT-programmet og anmodet om, at Kommissionen ved gennemfoerelsen af programmet sikrer, at dette med hensyn til sigte og fleksibilitet fortsat fungerer som et effektivt svar paa den stadig voksende udfordring paa informationsteknologiomraadet;

i samme resolution bekraeftede Raadet, at et af hovedformaalene med ESPRIT-programmet er at ivaerksaette forberedende arbejder i forbindelse med standardisering paa informationsteknologiomraadet;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) har afgivet udtalelse -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1. Anden fase af ESPRIT-programmet for forskning og udvikling for Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, i det foelgende benaevnt »programmet«, vedtages for en periode paa fem aar, der indledes 1. december 1987.

2. Formaalet med programmet er:

- at forsyne den europaeiske informationsteknologiindustri med de fornoedne grundteknologier, saaledes at 1990'ernes konkurrencemaessige krav kan opfyldes

- at fremme europaeisk industrielt samarbejde inden for praekonkurrencemaessig F & U paa informationsteknologiomraadet

- at bane vejen for internationalt anerkendte standarder.

Programmets indhold og formaal er beskrevet i naermere enkeltheder i bilag II.

Artikel 2

Programmet omfatter praekonkurrencemaessige forsknings- og udviklingsprojekter (i det foelgende benaevnt »projekter«), aktioner inden for grundforskning med det formaal at supplere den praekonkurrencemaessige F & U-forskning (i det foelgende benaevnt »aktioner«) og ledsageforanstaltninger.

Artikel 3

1. Projekterne gennemfoeres ved hjaelp af kontrakter, som Kommissionen indgaar med virksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder, universiteter og andre organer etableret i Faellesskabet.

Projektforslag fra interesserede parter forelaegges, efter at der er indkaldt forslag i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. I projekterne skal deltage mindst to uafhaengige industripartnere etableret i forskellige medlemsstater.

Af Faellesskabets samlede bidrag til nye projekter, der ivaerksaettes i henhold til dette program, kan der hvert aar bevilges hoejst 30 % til nye projekter, der ligger under taersklen for Faellesskabets bidrag paa 5 mio ECU.

Meget omfattende projekter kan, hvor det er hensigtsmaessigt, gennemfoeres i flere paa hinanden foelgende faser.

2. Aktionerne gennemfoeres ved hjaelp af kontrakter, som Kommissionen indgaar med universiteter, forskningsinstitutter eller virksomheder etableret i Faellesskabet.

Aktionsforslag fra interesserede parter forelaegges, efter at der er indkaldt forslag i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. I aktionerne skal deltage mindst to universiteter eller forskningsinstitutter etableret i forskellige medlemsstater.

3. Hver kontrahent forventes at yde et vaesentligt bidrag til projekterne og aktionerne. Kontrahenterne forventes at afholde en vaesentlig del af omkostningerne, hvoraf hoejst 50 % normalt afholdes af Faellesskabet.

Som et alternativ kan Faellesskabet afholde op til 100 % af de supplerende omkostninger for universiteter og forskningsinstitutter, der gennemfoerer aktioner. 4. I undtagelsestilfaelde:

- hvor projekter og aktioner anses for noedvendige for at gennemfoere programmets maal som fastlagt i bilag II, og

- hvor udgifter eller effektivitetshensyn berettiger til undtagelser,

kan der efter fremgangsmaaden i artikel 8 traeffes afgoerelse om at afvige fra de generelle betingelser i denne artikels stk. 1, 2 og 3 for saa vidt angaar:

- offentligt udbud

- det forhold at mindst to industripartnere fra forskellige medlemsstater skal deltage i projekterne

- det forhold at mindst to universiteter eller forskningsinstitutter fra forskellige medlemsstater skal deltage i aktionerne

- omfanget af Faellesskabets bidrag

- procentsatsen vedroerende nye projekter, der ligger under taersklen for Faellesskabets bidrag paa 5 mio ECU.

Artikel 4

Hvor der er indgaaet rammeaftaler om videnskabeligt og teknisk samarbejde mellem europaeiske tredjelande og Faellesskabet, kan organisationer og virksomheder (herunder universiteter), som er etableret i disse lande, blive partnere i projekter og aktioner, som gennemfoeres inden for rammerne af programmet, under forudsaetning af at betingelserne i artikel 3, stk. 1 og 2, er opfyldt og procedurerne i artikel 8 foelges.

Artikel 5

Faellesskabet bidrager til afviklingen af programmet inden for rammerne af de bevillinger, der er afsat hertil paa De Europaeiske Faellesskabers budget.

Det skoennes, at der er behov for 1 600 mio ECU over fem aar til daekning af Faellesskabets bidrag til projekter, aktioner og ledsageforanstaltninger under programmet, herunder personaleomkostninger, der ikke maa overstige 4 % af Faellesskabets bidrag.

Bilag I indeholder en intern og vejledende fordeling af disse midler.

Artikel 6

1. Kommissionen paaser, at programmet afvikles korrekt, og udarbejder passende gennemfoerelsesforanstaltninger.

Kommissionen bistaas ved udfoerelsen af sine opgaver af en komité.

2. Kommissionen bemyndiges til efter Traktatens artikel 130 N at forhandle aftaler med tredjelande, der deltager i Det Europaeiske Samarbejde om Videnskabelig og Teknisk Forskning (COST), med henblik paa at sikre samordning mellem Faellesskabets aktiviteter i forbindelse med samarbejdet om grundforskningsaktioner og ledsageforanstaltninger, som omtalt i bilag II, og disse landes relevante programmer.

3. Kommissionen udarbejder hvert aar og ajourfoerer i fornoedent omfang et udkast til et arbejdsprogram med detaljerede maalsaetninger, arten af de projekter, der skal gennemfoeres, og finansieringsplaner herfor. Kommissionen udarbejder indkaldelse af forslag til projekter paa grundlag af de aarlige arbejdsprogrammer.

4. Fremgangsmaaden i artikel 8 gaelder for:

- vedtagelsen og ajourfoeringen af det aarlige arbejdsprogram, der er omhandlet i stk. 3

- enhver afvigelse fra de generelle bestemmelser i artikel 3, stk. 1, 2 og 3

- europaeiske organisationers og virksomheders deltagelse i et projekt eller en aktion i overensstemmelse med artikel 4

- vurderingen af foreslaaede projekter og overslaget over Faellesskabets finansielle bidrag hertil, naar dette bidrag overstiger 5 mio ECU

- vurderingen af de paa hinanden foelgende faser af meget omfattende projekter, som omhandlet i artikel 3, stk. 1, og overslaget over Faellesskabets finansielle bidrag til disse faser

- foranstaltninger til evaluering af programmet.

5. Kommissionen kan hoere den komité, der er omhandlet i artikel 7, og skal hoere denne paa foranledning af repraesentanterne for mindst fire medlemsstater om ethvert spoergsmaal, som falder inden for rammerne af ESPRIT-programmet.

6. Kommissionen holder den i artikel 7 omhandlede komité informeret om:

- afviklingen af programmet

- udkast til udbud, herunder paataenkte prioriterede omraader

- projekter, hvortil Faellesskabets bidrag er paa under 5 mio ECU, og resultatet af vurderingen heraf

- resultaterne af vurderingen af foreslaaede aktioner og ledsageforanstaltninger samt gennemfoerelsen heraf

- ledsageforanstaltninger. Artikel 7

Komitéen bestaar af to repraesentanter for hver medlemsstat og nedsaettes af Kommissionen efter indstilling fra medlemsstaterne.

Komitéens medlemmer kan bistaas af eksperter og raadgivere, alt efter hvilket emne der behandles.

En repraesentant for Kommissionen er formand for komitéen.

Komitéens arbejde er fortroligt. Komitéen vedtager selv sin forretningsorden. Sekretariatsfunktionen varetages af Kommissionen.

Artikel 8

1. Naar fremgangsmaaden i denne artikel skal foelges, forelaegger Kommissionens repraesentant komitéen et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Komitéen afgiver udtalelse inden for en frist, som fastsaettes af formanden, og som normalt er paa én maaned og ikke over to maaneder, afhaengigt af det paagaeldende spoergsmaals hastende karakter. Den udtaler sig med det flertal, som er fastlagt i Traktatens artikel 148, stk. 2, for saa vidt angaar de afgoerelser, Raadet skal traeffe efter forslag fra Kommissionen, idet de stemmer, der afgives af medlemsstaternes repraesentanter, tildeles den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

2. Kommissionen vedtager de foreslaaede foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med komitéens udtalelse. Er de foreslaaede foranstaltninger ikke i overensstemmelse med komitéens udtalelse, eller foreligger der ikke nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

3. Hvis Raadet ikke har truffet afgoerelse i loebet af to maaneder fra det tidspunkt, hvor det fik sagen forelagt, vedtages de foreslaaede foranstaltninger:

- af Kommissionen for saa vidt angaar spoergsmaal, som falder ind under artikel 6, stk. 4, tredje, fjerde, femte og sjette led

- af Kommissionen, undtagen hvor Raadet med simpelt flertal har forkastet de paagaeldende foranstaltninger, for saa vidt angaar spoergsmaal, der falder ind under artikel 6, stk. 4, foerste og andet led.

Artikel 9

Som en undtagelse fra artikel 6, stk. 4, i denne beslutning vedtages det foerste aarlige arbejdsprogram under henvisning til det udvalg, der er omhandlet i artikel 4 i afgoerelse 84/130/EOEF, og i henhold til fremgangsmaaden i artikel 8, stk. 1 og 2 og stk. 3, andet led, i naervaerende beslutning.

Artikel 10

Efter 30 maaneder forelaegger Kommissionen en rapport for Europa-Parlamentet og Raadet paa baggrund af en vurdering af de hidtil opnaaede resultater. Rapporten ledsages af forslag til aendringer, som resultaterne maatte give anledning til.

Efter afslutningen af programmet tilsender Kommissionen medlemsstaterne og Europa-Parlamentet en rapport om programmets afvikling og resultater.

Ovennaevnte rapporter udarbejdes i forhold til de praecise maal i bilag II til denne beslutning og i overensstemmelse med rammeprogrammets artikel 2, stk. 2, i afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF.

Artikel 11

Medlemsstaterne og Kommissionen udveksler alle relevante oplysninger, som de har adgang til og kan videregive, vedroerende aktiviteter inden for de af denne beslutning omfattede omraader, uanset om disse planlaegges og udfoeres under deres ansvar eller ej.

Oplysningerne udveksles i henhold til en fremgangsmaade, der fastlaegges af Kommissionen efter hoering af komitéen, og de behandles fortroligt, saafremt den, der giver dem, anmoder herom.

Artikel 12

Denne beslutning gaelder fra den 1. december 1987.

Artikel 13

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Luxembourg, den 11. april 1988.

Paa Raadets vegne

H. RIESENHUBER

Formand

(1) EFT nr. C 283 af 21. 10. 1987, s. 4 og EFT nr. C 88 af 5. 4. 1988, s. 6.

(2) EFT nr. C 345 af 21. 12. 1987, s. 85 og EFT nr. C 68 af 14. 3. 1988, s. 53.

(3) EFT nr. C 347 af 22. 12. 1987, s. 16.

(4) EFT nr. L 67 af 9. 3. 1984, s. 54.

(5) EFT nr. L 302 af 24. 10. 1987, s. 1.

(6) EFT nr. C 102 af 29. 4. 1986, s. 1.

BILAG I

VEJLEDENDE INTERN FORDELING AF MIDLERNE

1.2 // // (mio ECU) // I. F&U-omraader (1) // 1 498 // Mikroelektronik og periferiteknologier // 475 // Informationsbehandlingssystemer // 475 // Anvendelsesteknologier // 548 // II. Personale- og administrationsomkostninger // 102 // Personaleomkostninger // 64 // Administrationsomkostninger // 38 // I alt // 1 600

(1) Disse tal omfatter ca. 65 mio ECU til grundforskningsaktioner og 80 mio ECU til ledsageforanstaltninger i forbindelse med de tre naevnte F&U-omraader.

BILAG II

ESPRIT-PROGRAMMETS INDHOLD OG MAAL

Under hensyntagen til de maal, der er omhandlet i artikel 1, stk. 2, er valget faldet paa tre aktivitetsomraader med langsigtede strategiske virkninger, hvis vaesentligste tekniske sigte er foelgende:

- at forbedre konkurrenceevnen inden for mikroelektronikindustrien, saaledes at denne kan give IT-industrien udtoemmende muligheder med hensyn til systemudvikling paa grundlag af den seneste halvlederteknologi. Der laegges saerlig vaegt paa anvendelsesspecifikke integrerede kredsloeb

- at tilvejebringe produktive, omkostningseffektive og driftssikre informationsbehandlingssystemer, der kan opfylde 1990'ernes konkurrencemaessige krav. Der laegges saerlig vaegt paa teknologier til kompleks systemkonstruktion, parallelle datamatarkitekturer og videnteknik

- at forbedre mulighederne for anvendelse og integrering af IT og fremme hurtig overfoersel af IT-innovationer til udvalgte anvendelsesomraader. Der laegges saerlig vaegt paa industriel anvendelse (datamatintegreret fremstilling) og distribuerede fremstillingsteknologier i erhvervslivet.

Sideloebende med disse sektorbestemte maal, der skal opnaas gennem et industrielt samarbejde om F & U-projekter paa praekonkurrencestadiet, boer der inden for udvalgte grundforskningsomraader ivaerksaettes visse samarbejdsaktioner, hvis vigtigste sigte er:

- at udvikle og fastholde et tilstraekkeligt solidt grundlag, som den fremtidige udvikling inden for IT kan bygge paa. Aktiviteterne vil blive koncentreret om omraader inden for grundforskningen, der virker lovende med hensyn til betydelige fremskridt paa et senere tidspunkt, men som ikke indebaerer nogen umiddelbar kommerciel anvendelse.

I betragtning af de potentielle fordele, som programmet rummer for Faellesskabets industri som saadan, foreslaas der ledsageforanstaltninger med det specifikke sigte:

- at fremme anvendelsen af ESPRIT-programmets resultater inden for Faellesskabets industri, og i denne forbindelse udnytte den saerlige rolle, som smaa og mellemstore virksomheder spiller

- at oege samarbejdet med andre IT-programmer.

Programmet indeholder forsknings- og udviklingsprojekter, aktioner inden for grundforskning samt ledsageforanstaltninger.

PROGRAMMETS INDHOLD

Med henblik paa gennemfoerelsen af ovennaevnte maal indeholder programmet foelgende forsknings- og udviklingsprojekter, aktioner inden for grundforskning og ledsageforanstaltninger:

A. Forsknings- og udviklingsprojekter

Der vil blive udfoert forsknings- og udviklingsprojekter paa foelgende tre hovedomraader:

1. Mikroelektronik og periferiteknologier

2. Informationsbehandlingssystemer

3. Anvendelsesteknologier

1. Mikroelektronik og periferiudstyrsteknologi

Arbejdet inden for denne sektor vil foerst og fremmest skulle koncentreres om at styrke konkurrencedygtigheden inden for Faellesskabets mikroelektronikindustri, saa denne sektor kan forsyne IT-industrien med et fuldstaendigt systemudvalg i form af avancerede funktionelle komponenter og undersystemer, der navnlig er baseret paa den seneste halvlederteknologi. Med henblik herpaa og til stoette for udviklingen af applikationssystemer vil arbejdet omfatte tilvejebringelse af de teknologiske muligheder for at udvikle, fremstille og afproeve ASIC-kredsloeb (application specific integrated circuit) udformet som chip-baserede systemer. Saadanne kredsloeb vil daekke omraadet lige fra meget komplicerede logikkredsloeb, der bestaar af flere millioner enkeltelementer, til mindre komplicerede hoejhastighedskredsloeb, der kan arbejde med en frekvens paa op til 5 GHz. De F & U-aktiviteter, der skal viderefoeres, omfatter foelgende:

- Integrerede kredsloeb med stor taethed: Maalet er at fremstille random logic integrerede kredsloeb med op til 4 millioner porte, bl.a. til brug inden for omraader, hvor der er mulighed for en hoej grad af parallel bearbejdning, som f.eks. i processor arrays eller systoliske arrays. Med henblik herpaa vil det vaere noedvendigt:

- at udvikle brugervenlige CAD-systemer, herunder vaerktoejer for automatisk layout og kontrol af design (avancerede silicium-kompilatorer)

- at udvikle processer med lavt stroemforbrug og hoej taethed, herunder optimering af en automatiseret fleksibel produktionslinje for produktion med hoejt udbytte.

- Integrerede kredsloeb med hoej hastighed: Maalet er at fremstille udstyr, der skal anvendes, hvor tidstro bearbejdning af store informationsmaengder ikke kan gennemfoeres ved hjaelp af parallelisme paa grund af hoej seriel bitoverfoerselshastighed. Saadanne kredsloeb kan vise sig nyttige i superdatamater eller frontalprocessorer til telekommunikationsbrug. Maalet med hensyn til specifikationer er:

- funktion ved en taktfrekvens paa mellem 5 og 10 GHz eller portintervaller paa under 50 ps

- en kompleksitet paa mere end 10 000 porte.

De vigtigste aktiviteter med sigte herpaa er:

- udvikling af en meget hurtig proces ved hjaelp af siliciumbaseret bipolaer teknologi

- GaAs-baseret FET-teknologi kan ogsaa komme paa tale i egnede tilfaelde

- saerlige CAD-vaerktoejer til optimering af kredsenes hastighed

- saerlig indkapslingsteknik for GHz-drift.

- Multifunktionelle integrerede kredsloeb: Det er maalet at bygge et komplet system paa en chip med digitale og analoge funktioner, som kan fungere inden for et bredt omraade af forskellige hastigheder. En kompleksitet paa op til 1 million transistorer, portintervaller paa hoejst 50 ps, effektstyring og ikke flygtigt lager maa implementeres for at opfylde de krav, der stilles af periferienhederne (display- og LAN-styring samt lagerstyring), telekommunikationsudstyr (tale- og billedbearbejdning), fabriks- og kontorautomatisering (intelligente sensorer og udloesere). Med henblik paa en forbedring af meget store informationssystemers ydeevne vil opto-elektroniske integrerede kredsloeb blive udviklet og anvendt bl.a. til optisk sammenkobling af distribuerede processorer.

De vigtigste aktiviteter, der skal gennemfoeres, er:

- afstemning af produktionsprocesser med henblik paa dedikeret anvendelse

- tilpasning af CAD-vaerktoejer til blandede funktioner, saasom konstruktion af analogt/digitalt udstyr.

Under hele programmet vil der blive lagt saerlig vaegt paa definering af standarder, baade for programmel (dataudveksling, redskabsportabilitet mellem CAD-systemer og fabrikationsudstyr) og paa det mekaniske omraade for at opfylde behov for en hoejere grad af automatisering og fleksibilitet.

- Periferiudstyrsteknologi: Det tilsigtes med dette afsnit af programmet at soerge for, at man i Europa udvikler de specifikke teknologier, der kraeves for vedvarende at kunne spille en rolle i den fremtidige udvikling inden for periferisystemer. De omraader, hvor der boer saettes ind, omfatter bl.a. magnetisk-optiske og optiske masselagrings- og genfindingssystemer, slagfrie printere, displays og udstyr, der inkorporerer logiske elementer sammen med sensorer, transducere og udloesere.

2. Informationsbehandlingssystemer

Det vaesentligste maal paa dette omraade er at samle midler og teknologi fra baade maskinel- og programmelsiden, saa det bliver muligt at konstruere og udvikle 1990'ernes informationsbehandlingssystemer. Opmaerksomheden vil navnlig blive rettet mod nye fremgangsmaader inden for systemkonstruktion, der kan aabne mulighed for en effektiv udvikling af komplekse systemer af hoej kvalitet. For at kunne udvikle de noedvendige metoder og midler er det af afgoerende betydning, at der tages hensyn til alle aspekter af systemet (f.eks. arkitektur og graenseflader), samtidig med at der sker en integrering af nye teknologier som f.eks. videnbehandling. Som foelge heraf vil arbejdet paa dette omraade goere det muligt at fremstille systemer (der er lige saa komplekse som systemerne i dag) med en vaesentlig foroegelse af produktiviteten i konstruktionsfasen. For eksempel vil de udviklede metoder og midler betyde, at omkostningerne til udvikling af udvalgte systemkomponenter (f.eks. mikroprocessorer og tidstro programmelmoduler) nedbringes til 10 % af de nuvaerende udviklingsomkostninger.

De F & U-aktiviteter, der skal viderefoeres, falder i foelgende fire indbyrdes sammenhaengende underomraader:

- Systemkonstruktion: Dette omraade vedroerer processen fra fastlaeggelsen af specifikationerne for et IT-system, til produktion, distribution og vedligeholdelse. Arbejdet omfatter:

- evaluering af metoder og vaerktoejer, vejledning inden for metodeintroduktion og produktevalueringsmetrik

- integrering og rationalisering af graenseflader for integrerede programmeringssystemmiljoeer, projektstoettemiljoeer og videnbaserede teknikker

- genanvendelige systemkomponenter, automatiseret generering af programmer af hoej kvalitet til tidstro systemer, formelle teknikker og metoder.

- Videnbehandling: Dette omraade indbefatter udvikling af systemer, der bistaar i forbindelse med raesonnering og beslutningstagning paa grundlag af usikker eller ufuldstaendig information. Arbejdet omfatter:

- videnerhvervelse, selvlaerende og selvtilpassende systemer, videnrepraesentation, videnmanipulation og validering af videnbaserede systemer

- behandling af naturlig kommunikation og mekanismer for interaktion mellem brugere

- integrering af videnteknik i systemudformning.

- Avancerede systemers arkitektur: Dette omraade omfatter bl.a. parallelle arkitekturer, der tager sigte paa at overvinde systembegraensninger og aabner mulighed for modulkonstruktion. Arbejdet omfatter:

- parallelarkitektur og indbyrdes sammenkobling af samarbejdende processorer, programmerings- og verificeringsteknikker

- distribuerede systemer af halvautonome komponenter

- specialiserede arkitekturer med henblik paa signalbehandling og videnbaserede delsystemer for information.

- Signalbehandling: Paa dette omraade skal behovet for at kunne haandtere en kompleks helhed af processignaler af forskellig fysisk art (f.eks. temperatur, tryk, billede samt naturlig tale) tages under behandling. Arbejdet omfatter:

- formel beskrivelse af informationsstroemme, symbolsk manipulation

- preprocessing, »feature«-identificering, klassificering, fejlkorrigeringsmetoder

- systemkomponenter til signalbehandling, tidstro systemer

- avancerede teknologier for multisensor-signalbehandlingssystemer.

3. Applikationsteknologier inden for IT

Hovedsigtet i denne sektor er at goere de europaeiske virksomheder dygtigere til at integrere IT, saa resultatet er systemer, der kan anvendes sammen med et bredt spektrum af applikationer, og til at udmoente resultaterne under udvalgte realistiske forhold.

De F & U-aktiviteter, der skal viderefoeres inden for IT-applikationsteknologier, falder i foelgende tre indbyrdes sammenhaengende underomraader:

- Datamatintegreret fabrikation: Maalet er at tilvejebringe det teknologiske grundlag, systemleverandoererne har brug for, hvis de skal kunne haevde sig i konkurrencen paa verdensmarkedet. Samtidig forventes det, at den hurtige inkorporering af disse IT-baserede teknologier vil betyde en fuldfoerelse af moderniseringsprocessen inden for en lang raekke forskellige industrier.

Arbejdet vil omfatte anvendelse af IT ikke blot i fremstilling af enkeltdele, men i en lang raekke industrier af forskellig art, herunder kontinuerte processer.

Hvis maalsaetningen paa dette omraade skal realiseres, er det vigtigt, at princippet om aabne systemer slaas fast, saaledes at det bliver muligt at gennemfoere drift med udstyr af forskelligt fabrikat. Arbejdet omfatter:

- konstruktions- og analysesystemer, som muliggoer fleksibel produktudvikling, saaledes at tid, materialer og andre produktionsressourcer begraenses til det mindst mulige

- produktionsledelse, planlaegnings- og produktionsstyring, saaledes at adgang til udstyr og dettes udnyttelse oeges, saa interaktioner mellem menneske og maskine med henblik paa produktionsplanlaegning og styringssystemer optimeres, tidstro anvendelser tages i brug og rettidig produktion stoettes

- robotsystemer

- integrering af materialehaandteringssystemer (herunder robotter) i produktions- og montageprocessen. De problemer, som skal behandles, er f.eks. vaerktoejsskift, overvaagning, vaskning, bortskaffelse af affald, samling og andre opgaver i forbindelse med produktion. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa loesninger for mindre serier

- datamatintegreret kontrol i forarbejdningsindustrien med henblik paa mere effektiv drift af produktionsanlaeg

- integrationsarkitektur og integrationsmetoder, herunder udvikling af metoder og vaerktoejer til etablering, drift og overvaagning af datamatintegrerede fabrikationssystemer og demonstration af tidligere realiseringer, som vedroerer forskellige produktionsbehov.

- Integrerede informationssystemer: Dette omraader vedroerer forskning og udvikling inden for systemintegration med henblik paa udvalgte anvendelser. Anvendelsesomraaderne omfatter kontormiljoe og privatmiljoe.

Arbejdet omfatter:

- analyse og stoette af brugersiden med henblik paa at evaluere behov, begraensninger og ergonomi, reducere introduktionsperioderne og oege produktiviteten ved at forbedre interaktionen mellem bruger og system. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa mindre oevede brugeres behov og paa fleksibilitetsaspekter

- systembehandling, herunder systemintegration og valideringsvaerktoej samt systemernes paalidelighed, tilgaengelighed og sikkerhed

- generiske kommunikationsteknologier og integrerede kontorsystemer, herunder multimediehaandtering paa grundlag af aabne systemarkitekturer, generering, rutefastlaeggelse og overvaagning af kontorinformation, stoette til fjernaktiviteter og udvalgte, saerlige funktioner

- fordelte systemer med saerlig vaegt paa integrering af videnbaserede systemer og avancerede, distribuerede oplagringssystemer

- systemer til dataindsamling og datasoegning i andre miljoeer end fabrikker (f.eks. i hjemmet, paa laboratorier), herunder fjernstyring og netvaerksforbindelser mellem selvstaendigt udstyr samt styring af datafangstsystemer.

- IT-applikationsstoettesystemer; Dette omraade er rettet mod integrering af grundlaeggende IT-komponenter og undersystemer.

Det vigtigste maal er at tilvejebringe teknologier, der er billige og kan finde bred anvendelse. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa modularitet og driftssikkerhed.

Arbejdet omfatter:

- terminaler til flere forskellige anvendelsesformaal

- undersystemer til datalagring og databehandling for autonome og distribuerede systemer

- lokale netvaerkssystemer og dertil knyttede grundlaeggende tjenester

- undersystemer for brugergraenseflader (f.eks. visuelle, vokale og manuelle)

- undersystemer for graensefladen til det fysiske miljoe (f.eks. synsevne- og miljoeforstaaelse, fangst af laboratoriedata, overvaagning og styring).

Der vil paa disse tre hovedomraader (mikroelektronik og periferiteknologier, informationsbehandlingssystemer samt IT-applikationsteknologier) blive udfoert et begraenset antal teknologiintegreringsprojekter. Disse projekter skal tage sigte paa at naa ambitioese, veldefinerede industrielle maal, vil blive planlagt i passende enkeltheder i arbedsprogrammet og vil som regel kraeve en omfattende industriel indsats paa faellesskabsplan. B. Aktioner inden for grundforskning

Med de planlagte aktioner inden for grundforskning tilsigtes det at supplere den foreslaaede indsats for praekonkurrencemaessig forskning og udvikling ved at lade grundforskning inden for udvalgte omraader med lang produktionsforberedelsestid drage fordel af faellesskabsdimensionen. Disse aktioner omfatter bl.a. fremme af faglig uddannelse paa hoejt niveau inden for omraader af saerlig interesse for Faellesskabet. Aktionerne skal navnlig tilskynde hoejt kvalificerede forskningsinstitutter inden for IT til at taenke mere internationalt i deres arbejde.

Arbejdsomraaderne omfatter:

- Molekylaer elektronik

- Kunstig intelligens og kognitiv videnskab

- Anvendelse af halvlederfysik paa IT

- Konstruktion af avancerede systemer

og andre omraader inden for grundforskning, der kan blive defineret i fremtidige arbejdsprogrammer.

C. Ledsageforanstaltninger

Hovedformaalet med ledsageforanstaltningerne er, at de skal udgoere den ramme, der er noedvendig for i alle omraader af Faellesskabet at faa et optimalt udbytte af F & U-aktiviteterne under ESPRIT-programmet og dertil knyttede aktiviteter.

Foranstaltningerne omfatter bl.a.:

- fremme af overensstemmelsen mellem Faellesskabets og medlemsstaternes forsknings- og udviklingsprogrammer og med hensyn til programmer paa internationalt plan samt indsamling af oplysninger (baade inden for ESPRIT-programmet og fra verden som helhed) om passende formidling af disse

- samordning og dokumentation af standarder inden for ESPRIT-programmet og disses forhold til nationale og internationale standarder

- tilvejebringelse af midler til lettelse af kommunikationen, til fremme af en god teknisk udfoerelse af forsknings- og udviklingsprojekter og af disses administration, samt til passende formidling af og adgang til resultaterne af disse, herunder et informationsudvekslingssystem (IES).