ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
DA Den Europæiske Unions Tidende L 4/73

KOMMISSIONENS DELEGEREDE DIREKTIV 2014/15/EU

af 18. oktober 2013

om tilpasning til den tekniske udvikling af bilag IV til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU for så vidt angår en undtagelse for bly, cadmium og hexavalent chrom i genanvendte reservedele, der er udtaget fra medicinsk udstyr, der er bragt i omsætning før den 22. juli 2014, til anvendelse i udstyr i kategori 8, der er bragt i omsætning før den 22. juli 2021, forudsat at genanvendelsen foregår i lukkede kontrollerbare virksomhed-til-virksomhed-retursystemer, og at forbrugeren bliver underrettet om, at dele bliver genanvendt

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2011/65/EU af 8. juni 2011 om begrænsning af anvendelsen af visse farlige stoffer i elektrisk og elektronisk udstyr (1), særlig artikel 5, stk. 1, litra a), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Direktiv 2011/65/EU forbyder anvendelse af bly, cadmium og hexavalent chrom i elektrisk og elektronisk udstyr, der bringes i omsætning.

(2) De dele af medicinsk udstyr, der hyppigst genanvendes, er røntgenrør, MRI-spoler, printkort fra mange forskellige typer udstyr samt detektorer og detektorkomponenter (fx strålingsdetektorer). Nogle af dem indeholder små mængder bly, cadmium og hexavalent chrom.

(3) Sammenlignes miljøvirkningerne af at anvende renoverede dele i de førnævnte tilfælde med virkningerne af at erstatte renoverede dele med nye dele, konstateres det, at de samlede negative miljø-, sundheds- og forbrugersikkerhedsmæssige virkninger af substitutionen er større end de samlede fordele derved.

(4) Direktiv 2011/65/EU bør derfor ændres i overensstemmelse hermed —

VEDTAGET DETTE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilag IV til direktiv 2011/65/EU ændres som angivet i bilaget til nærværende direktiv.

Artikel 2

1. Medlemsstaterne sætter de nødvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv senest den sidste dag i den sjette måned efter dets ikrafttræden. De tilsender straks Kommissionen disse love og bestemmelser.

Lovene og bestemmelserne skal ved vedtagelsen indeholde en henvisning til dette direktiv eller skal ved offentliggørelsen ledsages af en sådan henvisning. De nærmere regler for henvisningen fastsættes af medlemsstaterne.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder på det område, der er omfattet af dette direktiv.

Artikel 3

Dette direktiv træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 4

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 18. oktober 2013. På Kommissionens vegne José Manuel BARROSO Formand

(1) EUT L 174 af 1.7.2011, s. 88.
2.

I bilag III til direktiv 2006/126/EF affattes afsnit 11 (»NERVESYGDOMME«) således: »NERVESYGDOMME OG OBSTRUKTIVT SØVNAPNØSYNDROM NERVESYGDOMME 11.1. Kørekort kan hverken udstedes til eller fornys for ansøgere og førere, der lider af en alvorlig nervesygdom, medmindre anmodningen underbygges af en lægeerklæring. I denne henseende skal der tages hensyn til de funktionsmæssige muligheder af og prognosen for nervemæssige forstyrrelser, der skyldes sygdomme eller operationer i centralnervesystemet eller i det perifere nervesystem, som udvendigt giver bevægelsesmæssige, sensoriske eller trofiske udslag, eller som påvirker balancen og koordinationen. Kørekort kan i disse tilfælde udstedes eller fornys på betingelse af, at der jævnligt gennemføres undersøgelser, hvis der er risiko for, at tilstanden forværres. OBSTRUKTIVT SØVNAPNØSYNDROM 11.2. I de følgende punkter svarer moderat obstruktivt søvnapnøsyndrom til et antal af apnøer og hypopnøer pr. time (AHI) mellem 15 og 29, mens svær obstruktivt søvnapnøsyndrom svarer til en AHI på 30 eller mere. Begge forårsager overdreven dagtræthed. 11.3. Ansøgere eller førere, som kunne formodes at lide af moderat eller svær obstruktivt søvnapnøsyndrom, skal søge yderligere lægerådgivning, inden de kan få udstedt eller fornyet et kørekort. De kan rådes til at undlade kørsel, indtil diagnosen er blevet bekræftet. 11.4. Kørekort kan udstedes eller fornys for ansøgere eller førere med moderat eller svært obstruktivt søvnapnøsyndrom, hvis de med en lægeerklæring kan dokumentere, at de har tilstrækkelig kontrol over lidelsen og følger en passende behandling, og eventuelt at deres træthed forbedres. 11.5. Ansøgere eller førere med moderat eller svært obstruktivt søvnapnøsyndrom, som er i behandling, skal gennemføre lægeundersøgelser med jævne mellemrum, der ikke overstiger tre år for førere i gruppe 1 og et år for førere i gruppe 2, med henblik på at fastslå, hvorvidt de følger den rette behandling, og om de skal fortsætte behandlingen, og af hensyn til god overvågningspraksis.«
(6)

For at vurdere de sundhedsrisici, som er forbundet med forekomsten af frit nikkel i elektrisk legetøj (metallisering, belægning og legeringer, som muliggør elektrisk ledeevne), anmodede Kommissionen Den Videnskabelige Komité for Sundheds- og Miljørisici (VKSM) om en udtalelse. VKSM konstaterede i sin udtalelse med titlen »Assessment of the Health Risks from the Use of Metallic Nickel (CAS No. 7440-02-0) in Toys«, som blev vedtaget den 25. september 2012, at der ikke er risiko for fremkaldelse af tumorer på grund af eksponering for nikkel ved håndtering af lejetøj, idet indånding af frit nikkel fra legetøj er yderst usandsynlig. VKSM konkluderede endvidere, at anvendelse af nikkel i legetøjsdele, som sikrer, at elektrisk legetøj fungerer korrekt, kun i meget begrænset omfang kan indebære eksponering for nikkel ved oral indgivelse og ved optagelse gennem huden på grund af de begrænsninger af nikkelafgivelse, der finder anvendelse på metalholdige legetøjsdele, den begrænsede kontakt med metalholdige dele og det begrænsede overfladeareal af de nikkelholdige dele, som sikrer, at elektrisk legetøj fungerer korrekt. Derfor forventer VKSM ikke sundhedsrisici.
(1)

Lokomotivførerens arbejdsopgaver, arbejdsmiljø, rolle og ansvarsområder i forbindelse med togdriften samt de faglige og personlige krav, der stilles til lokomotivføreren som følge af arbejdsopgaverne a) kende hovedlinjerne i den lovgivning og de regler, der gælder for togdrift og -sikkerhed (krav og procedurer vedrørende certificering af lokomotivførere, farligt gods, miljøbeskyttelse, brandsikring, mv.) b) vide, hvilke specifikke krav og faglige og personlige kvaliteter der stilles (arbejde hovedsagelig alene, skifteholdsarbejde på alle tider af døgnet, personlig beskyttelse og sikkerhed, læsning og ajourføring af dokumenter, mv.) c) vide, hvilken adfærd der er forenelig med det sikkerhedsmæssige ansvar (indtagelse af medicin, alkohol, narkotika og andre psykotrope stoffer, sygdom, stress, udmattelse, mv.) d) kunne nævne reference- og driftsdokumenter (fx regelsæt, strækningsbog, kørselshåndbog, mv.) e) kunne nævne de involverede personers ansvarsområder og funktioner f) vide, hvorfor præcision ved udførelsen af arbejdsopgaverne og i arbejdsmetoderne har stor betydning g) have kendskab til sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen (fx reglerne for færdsel på og i nærheden af sporene, reglerne for, hvordan man stiger på og af køretøjet på sikker måde, ergonomi, reglerne for personalets sikkerhed, personlige værnemidler, mv.) h) kende adfærdsmæssige færdigheder og principper (stresshåndtering, ekstreme situationer, mv.) i) kende principperne for miljøbeskyttelse (miljørigtig kørsel, mv.).
(5)

Bisphenol A blev fuldstændigt vurderet i 2003 og 2008 i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 793/93 af 23. marts 1993 om vurdering af og kontrol med risikoen for eksisterende stoffer (4). Det konstateredes i den endelige rapport om risikovurderingen med titlen »Updated European Union Risk Assessment Report 4,4'-isopropylidenediphenol (bisphenol A)«, at bisphenol A blandt andet har hormonmodulerende aktiviteter i flere in vitro- og in vivo-screeningassays, og det blev konkluderet, at yderligere forskning var nødvendig for at afklare den usikkerhed, der omgav bisphenol A's mulige dannelse af skadelige virkninger på udvikling ved lave doser. I lyset af at børn har særlige behov, idet de er en udsat forbrugergruppe, giver et højt sikkerhedsniveau for børn mod risici forårsaget af kemiske stoffer i legetøj ikke desto mindre anledning til at indarbejde migrationsværdien for bisphenol A på 0,1 mg/l i direktiv 2009/48/EF.
3)

Del C affattes således: »Del C Oplysninger, som medlemsstaterne skal forelægge vedrørende forurenende stoffer og indikatorer, for hvilke der er fastsat tærskelværdier I de vandområdeplaner, der skal forelægges i overensstemmelse med artikel 13 i direktiv 2000/60/EF, oplyser medlemsstaterne, hvordan proceduren i del A i nærværende bilag er blevet fulgt. Medlemsstaterne forelægger navnlig: a) oplysninger om hver af de grundvandsforekomster eller grupper af grundvandsforekomster, der karakteriseres som truet, herunder: i) forekomsternes størrelse ii) hvert enkelt forurenende stof eller hver enkel forureningsindikator, der karakteriserer grundvandsforekomster som truede iii) de miljømæssige kvalitetsmål, som risikoen vedrører, herunder de faktiske eller potentielle legitime anvendelser eller funktioner af grundvandsforekomsten og forholdet mellem grundvandsforekomsterne og det tilknyttede overfladevand og direkte afhængige terrestriske økosystemer iv) de naturlige baggrundskoncentrationer i grundvandet af naturligt forekommende stoffer v) oplysninger om overskridelser, hvor tærskelværdierne er overskredet b) tærskelværdierne, hvad enten de gælder på nationalt plan, for et vandområdedistrikt eller for den del af et internationalt vandområdedistrikt, der hører under en medlemsstats område, eller for en grundvandsforekomst eller gruppe af grundvandsforekomster c) forholdet mellem tærskelværdierne og hver af følgende: i) baggrundkoncentrationer af naturligt forekommende stoffer ii) tilknyttet overfladevand og direkte afhængige terrestriske økosystemer iii) miljøkvalitetsmål og andre normer for vandbeskyttelse på nationalt plan, EU-plan eller internationalt plan iv) alle relevante oplysninger vedrørende de forurenende stoffers toksikologi, økotoksikologi, persistens, bioakkumulation og dispersionstendens d) metoden til bestemmelse af baggrundskoncentrationer på grundlag af principperne i del A, punkt 3 e) årsagerne til, at der ikke er fastsat tærskelværdier for de forurenende stoffer og indikatorer, der er omhandlet i del B f) centrale elementer af vurderingen af grundvandets kemiske tilstand, herunder omfanget, metoden og indsamlingsperioden for overvågningsresultater, definitionen af det acceptable omfang af overskridelser, og metoden til beregning heraf i overensstemmelse med artikel 4, stk. 2, litra c), nr. i), og punkt 3 i bilag III. Hvis nogle af de data, der er nævnt i litra a)-f) ikke er medtaget i vandområdeplanerne, fremlægger medlemsstaterne årsagerne dertil i disse planer.«
(8)

For at sikre retfærdig handelspraksis, beskytte forbrugernes interesser og muliggøre ensartet fastlæggelse af relevante analysemetoder bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde for så vidt angår fastlæggelse af kvantitative parametre for kriteriet »hovedsagelig« i forbindelse med honning med oprindelse fra blomster eller planter og det minimale indhold af pollen i filtreret honning efter fjernelse af uvedkommende uorganiske eller organiske stoffer. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.
(3)

Brugen af bly i SDE med stor flade med over 500 forbindelser pr. grænseflade, som bruges i røntgendetektorer i CT- og røntgensystemer, bør derfor undtages fra forbuddet frem til den 31. december 2019. I betragtning af de forholdsvis lange innovationscyklusser i sektoren for medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter er det en ret kort overgangsperiode, som sandsynligvis ikke vil have negative konsekvenser for innovationen.
(3)

Substituering af MCP-komponenter med alternative detektorer er ikke muligt under alle forhold, hvor der kræves ekstrem miniaturisering, meget korte reaktionstider eller meget høje signalmultiplikationsfaktorer. Brugen af bly i disse særlige tilfælde, hvor MCP's præstationer og specifikke egenskaber er bedre end alternative detektorers, bør derfor undtages fra forbuddet. Da der i øjeblikket ikke er udsigt til nogen blyfri alternativer, jf. artikel 5, stk. 2, i direktiv 2011/65/EU, bør undtagelsens gyldighedsperiode være 7 år fra de relevante datoer for opfyldelsen af kravene for medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter, for medicinsk udstyr til in vitro-diagnostik og for industrielle overvågnings- og reguleringsinstrumenter som fastsat i artikel 4, stk. 3, i direktiv 2011/65/EU. I betragtning af de forholdsvis lange innovationscyklusser for al medicinsk udstyr og overvågnings- og reguleringsinstrumenter er 7 år en ret kort overgangsperiode, som sandsynligvis ikke vil have negative konsekvenser for innovationen.
(3)

Med sigte på at kunne reparere og forlænge levetiden for produkter bør der indrømmes en undtagelse fra begrænsningen af kviksølv i CCFL til bagbelysning af LCD-skærme i industrielle overvågnings- og reguleringsinstrumenter. I overensstemmelse med »repareret som produceret«-princippet bør undtagelsen gælde alle produkter, som bringes i omsætning før den 22. juli 2017, som er datoen, fra hvilken industrielle overvågnings- og reguleringsinstrumenter skal opfylde kravene, og undtagelsens gyldighedsperiode bør være 7 år fra denne dato. Det er usandsynligt, at undtagelsen vil have negative konsekvenser for innovationen.
(3)

Selvom det ved andre anvendelser er muligt at substituere bly i keramiske kondensatorer, kræver anvendelsen af disse blyfri komponenter i industrielle overvågnings- og reguleringsinstrumenter, at fabrikanterne af disse instrumenter giver instrumenterne eller dele heraf et nyt design for at gøre det teknisk muligt at fremstille dem samt dokumentere deres pålidelighed. Anvendelsen af bly i keramiske kondensatorer med lav spænding til industrielle overvågnings- og reguleringsinstrumenter bør derfor undtages fra forbuddet indtil den 31. december 2020. I betragtning af de forholdsvis lange innovationscyklusser for industrielle overvågnings- og reguleringsinstrumenter er dette en forholdsvis kort overgangsperiode, som sandsynligvis ikke vil få negativ indvirkning på innovationen.
(3)

Fabrikanterne har brug for yderligere tid til at gøre blyfri alternativer teknisk gennemførlige og til at påvise deres pålidelighed. Der bør derfor indrømmes en undtagelse for brugen af bly i loddemateriale og overfladebehandling af elektriske og elektroniske komponenters termineringer og overfladebehandling af printkort, der anvendes i tændingsmoduler og andre elektriske og elektroniske motorreguleringssystemer, frem til den 31. december 2018. Dette er en ret kort overgangsperiode, som sandsynligvis ikke vil have negative konsekvenser for innovationen.
(2)

Håndlavede gasudladningslamper (HLDT) er håndlavede lyskilder til særlige formål, som findes i mange forskellige udgaver. f.eks. som neonskilte, individuel arkitektonisk belysning og særlige lysgivere inden for analytisk-kemisk forskning. Eftersom HLDT bruges i både indendørs og udendørs anvendelser og med et individuelt sammensat farvespektrum, skal de kunne arbejde pålideligt under vanskelige og kolde betingelser, og de skal have en lang forventet levetid, da de ofte er svært tilgængelige. HLDT kræver en lille mængde kviksølv for at kunne fungere korrekt under disse betingelser.
(2)

Platinerede platinelektroder (PPE) er platinelektroder, som er overfladebehandlet med et tyndt lag sort platin. Elektroderne anvendes, når der skal gennemføres målinger af ledningsevne i et bredt måleområde eller under stærkt sure eller basiske betingelser. Både substituering og eliminering af bly i PPE eller substituering af PPE med andre typer elektroder er ikke videnskabeligt og teknisk gennemførligt under disse betingelser.
(3)

Med henblik på at give fabrikanterne mulighed for at gøre blyfri komponenter teknisk gennemførlige i praksis og i tilstrækkeligt omfang påvise deres pålidelighed, når de anvendes i industrielle overvågnings- og reguleringsinstrumenter, bør brugen af bly i andre konnektorsystemer end »C-press« konnektorsystemer med deformerbare ben (compliant pins) til industrielle overvågnings- og reguleringsinstrumenter derfor undtages fra forbuddet frem til den 31. december 2020. I betragtning af innovationscyklusserne for industrielle overvågnings- og reguleringsinstrumenter er dette en ret kort overgangsperiode, som sandsynligvis ikke vil have negative konsekvenser for innovationen.
4)

Følgende artikel indsættes: »Artikel 3a 1. Hvis en medlemsstats kompetente myndighed modtager underretning om, at tilladelsen til at benytte et bestemt køretøj i vejtrafikken er blevet suspenderet i forbindelse med et periodisk syn i overensstemmelse med artikel 9 i direktiv 2014/45/EU, registreres suspenderingen elektronisk, og der foretages en yderligere teknisk kontrol. Suspenderingen er gyldig, indtil køretøjet er godkendt ved en ny teknisk kontrol. Hvis køretøjet godkendes ved den tekniske kontrol, tillader den kompetente myndighed straks, at køretøjet igen anvendes i vejtrafikken. En ny registreringsprocedure er ikke nødvendig. Medlemsstaterne eller deres kompetente myndigheder kan vedtage foranstaltninger for at lette den fornyede kontrol af et køretøj, hvis godkendelse til brug i vejtrafikken har været suspenderet. Disse foranstaltninger kan omfatte tilladelse til kørsel på offentlig vej mellem et værksted og en synsvirksomhed med henblik på en teknisk kontrol. 2. Medlemsstaterne kan tillade, at indehaveren af registreringsattesten indgiver en anmodning til den kompetente myndighed om overførsel af registreringen til den nye ejer af køretøjet. 3. I tilfælde af, at en medlemsstats kompetente myndighed modtager en underretning om, at et køretøj er blevet behandlet som et udrangeret køretøj i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF (*****), inddrages køretøjets registrering permanent, og oplysninger herom tilføjes til det elektroniske register. (*****) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/53/EF af 18. september 2000 om udrangerede køretøjer (EFT L 269 af 21.10.2000, s. 34).«"
stk. 1-3 affattes således:

»1. Medlemsstaterne vedtager de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at projekter, der bl.a. på grund af deres art, dimensioner eller placering kan forventes at få væsentlige indvirkninger på miljøet, undergives et krav om tilladelse og en vurdering af deres indvirkninger på miljøet, inden der gives tilladelse. Disse projekter er defineret i artikel 4.

2. Miljøkonsekvensvurderingen kan indgå i medlemsstaternes gældende procedurer for tilladelse til projekter eller, i mangel heraf, i andre procedurer eller i de procedurer, der skal udarbejdes for at opfylde dette direktivs målsætninger.

3. For projekter, for hvilke kravet om miljøkonsekvensvurdering hidrører både fra nærværende direktiv og fra Rådets direktiv 92/43/EØF (20) og/eller Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (21), sikrer medlemsstaterne, hvor relevant, at der fastlægges en samordnet og/eller fælles procedure, der opfylder kravene i nævnte EU-lovgivning.

For projekter, for hvilke kravet om miljøkonsekvensvurdering hidrører både fra dette direktiv og fra anden EU-lovgivning end de i første afsnit anførte direktiver, kan medlemsstaterne fastlægge en samordnet og/eller fælles procedure.

Efter den i første og andet afsnit omhandlede samordnede procedure bestræber medlemsstaterne sig på at samordne de forskellige vurderinger af et givet projekts indvirkninger på miljøet, som den relevante EU-lovgivning kræver, ved at udpege en myndighed til dette formål, uden at dette berører eventuelle modstridende bestemmelser i anden relevant EU-lovgivning.

Efter den i første og andet afsnit omhandlede fælles procedure bestræber medlemsstaterne sig på at foretage en fælles vurdering af et givet projekts indvirkninger på miljøet, som den relevante EU-lovgivning kræver, uden at dette berører eventuelle modstridende bestemmelser i anden relevant EU-lovgivning.

Kommissionen forelægger retningslinjer vedrørende fastlæggelsen af eventuelle samordnede eller fælles procedurer for projekter, der er underkastet vurderinger i henhold til både dette direktiv og direktiv 92/43/EØF, 2000/60/EF, 2009/147/EF eller 2010/75/EU.

(20) Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EUT L 206 af 22.7.1992, s. 7)."

(21) Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF af 30. november 2009 om beskyttelse af vilde fugle (EUT L 20 af 26.1.2010, s. 7).«"
For det femte defineres »myndighedscertificering og myndighedstjenester« i afsnit 1.3 i del 2 i RO-koden som én kategori af aktiviteter, som en anerkendt organisation har ret til at udføre på flagstatens vegne, herunder udstedelse af certifikater i relation til både myndigheds- og klassifikationskrav. Definitionerne i artikel 2, litra i) og k), i direktiv 2009/15/EF skelner derimod klart mellem »myndighedscertifikater«, som er certifikater, der er udstedt af en flagstat eller på dennes vegne i overensstemmelse med de internationale konventioner, og »klassecertifikater«, som er et dokument udstedt af en anerkendt organisation i dens egenskab af klassifikationsselskab, hvorved det certificeres, at et skib er egnet til en bestemt anvendelse eller drift i overensstemmelse med de regler og procedurer, som den anerkendte organisation har fastlagt og offentliggjort. Det følger heraf, at der i medfør af EU-lovgivningen skal sondres mellem myndighedscertifikater og klassecertifikater, og at de har forskellig karakter. Myndighedscertifikater har nemlig offentlig karakter, mens klassecertifikater har privat karakter, da de udstedes af et klassifikationsselskab i overensstemmelse med dets egne regler, procedurer og betingelser. Det følger heraf, at klassecertifikater, som er udstedt en anerkendt organisation for et skib for at attestere overensstemmelse med klassifikationsregler og procedurer, herunder når en flagstat foretager en kontrol som bevis for overensstemmelse med Solas kapitel II-I, del A-1, regel 3-1, er dokumenter af rent privat karakter, som hverken er et officielt dokument udstedt af en flagstat eller udstedt på en flagstats vegne. I RO-koden anføres det imidlertid systematisk, at »myndighedscertificering og myndighedstjenester« udføres af den anerkendte organisation “på vegne af flagstaten”, hvilket er i modstrid med den retlige sondring i EU-lovgivningen. Uanset denne uoverensstemmelse indebærer denne bestemmelse i RO-koden, hvis den godkendes som standard i EU-lovgivningen, en åbenbar risiko for, at anerkendelseskravene i forordning (EF) nr. 391/2009, som vedrører hele organisationens virksomhed uanset flagstat, ikke længere kan håndhæves i EU. På grund af den forbindelse, der eksisterer mellem de to instrumenter, jf. betragtning 2, er denne risiko også relevant for direktiv 2009/15/EF.
(4)

Medlemsstaterne bør derfor have mulighed for at benytte en sådan test, hvis de ønsker et alternativ til kriterierne for midlertidig udelukkelse.
(1)

Kommissionens direktiv 2003/90/EF (3) og 2003/91/EF (4) blev vedtaget for at sikre, at de sorter, som medlemsstaterne optager i deres nationale sortslister, er i overensstemmelse med de vejledende principper, der er fastsat af EF-Sortsmyndigheden (CPVO), for så vidt angår kendetegn, som afprøvningen af de forskellige arter mindst skal omfatte, og mindstekrav til afprøvning af sorterne, i det omfang der er fastsat sådanne vejledende principper. For øvrige sorter gælder det i henhold til direktiverne, at de vejledende principper fra Den Internationale Union til Beskyttelse af Plantenyheder (UPOV) skal anvendes.