ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(11)

Der er behov for at fremme en bedre sammenhæng mellem de nationale konkursregler for at mindske de forskelle og mangler, som lægger hindringer i vejen for en tidlig omstrukturering af kriseramte levedygtige virksomheder, og åbne mulighed for at give ærlige iværksættere en ny chance for derved at mindske omkostningerne både for skyldnere og kreditorer. Hvis de nationale konkursregler blev gjort mere ensartede og effektive, vil alle typer kreditorer og investorer kunne sikres det størst mulige udbytte, ligesom det vil virke fremmende for lysten til at investere i andre lande. En bedre sammenhæng vil også lette omstrukturering af koncerner, uanset hvor i EU koncernvirksomhederne er etableret.
(8)

I Kommissionens meddelelse KOM(2007) 424 endelig (2) blev det konkluderet, at kvinder stadig er udsat for kønsbestemt lønmæssig forskelsbehandling og uligheder på arbejdsmarkedet, hvilket forhindrer dem i at realisere deres potentiale fuldt ud. Åbenlys direkte lønmæssig forskelsbehandling for nøjagtigt det samme arbejde er blevet temmelig sjælden. Men den eksisterende lovramme har været mindre effektiv, når der drejer sig om at sikre gennemførelse af princippet om lige løn for arbejde af samme værdi. Denne form for forskelsbehandling er der mindre sandsynlighed for bliver indbragt for retten, ikke blot fordi de potentielle ofre sandsynligvis ikke er klar over, at de er udsat for forskelsbehandling, men også fordi det er vanskeligere for dem at håndhæve ligelønsprincippet i praksis. Ofrene skal kunne påvise de faktiske omstændigheder, som giver anledning til at formode, at der er udøvet forskelsbehandling, for at bevisbyrden kan pålægges arbejdsgiveren. De obskure lønstrukturer og mangel på information om lønniveauer for de ansatte, der udfører det samme arbejde eller arbejde af samme værdi, er i høj grad med til at øge disse vanskeligheder.
(3)

Ifølge beslutning 2003/766/EF var det kun obligatorisk at praktisere sædskifte, når isolerede angreb af Diabrotica skulle udryddes. Ikke desto mindre har videnskabelige undersøgelser vist, at sædskifte også er den mest effektive metode til at bremse spredningen af Diabrotica og til at mindske dens indvirkning. Ud over at være en effektiv måde at bekæmpe Diabrotica på har sædskifte en række andre fordele, set ud fra et miljømæssigt synspunkt. Disse fordele indebærer, at jordens frugtbarhed og struktur forbedres eller vedligeholdes, og at skadegørers og ukrudts cyklus brydes, hvilket muligvis kan mindske landbrugernes afhængighed af kemiske produkter i form af gødning og plantebeskyttelsesmidler. Derfor har sædskifte også en positiv virkning på vand- og luftkvaliteten og på den biologiske mangfoldighed. Dog har andre undersøgelser af denne skadegører vist, at dens videre spredning kan betyde en øget brug af insekticider, da det i nogle tilfælde kan være svært at finde et økonomisk attraktivt alternativ til majs i sædskiftet.
(1)

Lissabontraktaten øger EU-borgernes rolle som politiske aktører ved at skabe en tæt forbindelse mellem borgerne, udøvelsen af deres politiske rettigheder og Unionens demokratiske liv. I artikel 10, stk. 1 og 3, i traktaten om Den Europæiske Union (TEU) fastslås det, at Unionens funktionsmåde bygger på det repræsentative demokrati, og at enhver borger har ret til at deltage i Unionens demokratiske liv. I TEU's artikel 10, stk. 2, som er udtryk for disse principper, er det fastsat, at borgerne er direkte repræsenteret på EU-plan i Europa-Parlamentet, og at medlemsstaterne repræsenteres i Det Europæiske Råd af deres stats- eller regeringschef og i Rådet af deres regeringer, der selv er demokratisk ansvarlige enten over for deres nationale parlamenter eller over for deres borgere.
(9)

En nøgleudfordring er boligmarkedet, hvor de stivheder og forvridende incitamenter, der er blevet opbygget gennem årtier, præger boligfinansieringen og opsparingsmønstrene. Husholdningernes tendens til at optage lån mod sikkerhedsstillelse i fast ejendom er i høj grad et resultat af årelange finanspolitiske incitamenter, navnlig fuld fradragsret for renteudgifter. Siden 2012 er der blevet gennemført en række foranstaltninger for at fjerne disse incitamenter. Nogle af dem indebærer justeringer af den skattemæssige behandling af boligfinansiering. Den gradvise begrænsning af rentefradragsretten og styrkelsen af incitamentet til at tilbagebetale er berettiget. Denne foranstaltning kunne dog indfases hurtigere for i højere grad at påvirke tilbagebetalingen. Der vil vedblive med at eksistere et betydeligt skattemæssigt incitament til at investere i uproduktive aktiver. Belåningsgraden på 100 %, der vil blive nået i 2018, er stadig høj. Lejeboligmarkedet er begrænset af lovgivningen og et meget stort socialt boligbyggeri, der ligeledes skal tackle lange ventelister. Indførelsen af en mere indkomstbaseret huslejedifferentiering i det sociale boligbyggeri er et skridt i den rigtige retning, men virkningen er begrænset. I henhold til en ny lov skal boligselskaber adskille aktiviteter af almindelig økonomisk interesse (dvs. socialt boligbyggeri) fra andre aktiviteter. Det er stadig uvist, om dette vil føre til den tilsigtede omfordeling af sociale boliger til folk i nød og sikre, at dårligt stillede personer, der er ude af stand til at skaffe sig en bolig på markedsvilkår, har adgang til sociale boliger.
(14)

Rumænien står over for en række udfordringer på uddannelsesområdet: skolefrafaldet er stadig langt over EU-gennemsnittet, udbuddet af og adgangen til førskoleundervisning og børnepasningsordninger er begrænsede, især i landdistrikterne og for romasamfundet, deltagelsen i livslang læring er stadig langt under EU-gennemsnittet, kvaliteten og arbejdsmarkedsrelevansen af de videregående uddannelser er utilstrækkelig, og succesraten for videregående uddannelser er fortsat den anden laveste i Unionen. Rumænien er begyndt at tackle disse udfordringer med varierende grader af fremskridt på forskellige områder, og til dato ringe synlig virkning. Rumænien vedtog i juni 2015 to nationale strategier, en national strategi for livslang læring og en national strategi for mindskelse af skolefrafaldet. Det er nu vigtigt, at der gøres en indsats for at gennemføre dem hurtigt. Et nationalt program for førskoleundervisning og børnepasning blev udformet for perioden 2014-2019 og vil træde i kraft i det nye skoleår 2015-2016. Der er udarbejdet en strategi for de videregående uddannelser med det formål at øge relevansen af de videregående uddannelser ved i højere grad at tilpasse uddannelserne til arbejdsmarkedets behov og forbedre adgangen til videregående uddannelse for dårligt stillede grupper. Der er gennemført foranstaltninger for at forbedre erhvervsuddannelserne og lærlingeordningerne.
(10)

Det østrigske pensionssystem er stadig karakteriseret ved strukturelle skævheder, som påvirker dets finansielle holdbarhed på lang sigt. De reformer, som Østrig indtil videre har iværksat, synes ikke at være tilstrækkelige til at sikre, at systemet vil være finansielt holdbart på lang sigt. For det første ligger den faktiske pensionsalder betydeligt under den lovbestemte pensionsalder. For det andet er kvindernes lovbestemte pensionsalder meget lavere end mændenes, og den er ikke sat til at stige før 2024. For det tredje kædes den lovbestemte pensionsalder endnu ikke sammen med den stadigt stigende forventede levetid. Østrig har truffet visse foranstaltninger til at hæve den faktiske pensionsalder, som i 2014 lå på 59,7 år, men det er stadig et stykke under EU-gennemsnittet på 63,1 år (i 2013). Der er truffet foranstaltninger til at lukke mulighederne for at benytte sig af ordninger for tidlig tilbagetrækning og invalidepension, hvorved arbejdslivet forlænges. Samtidig trækkes der i dag mere i pensionsbeløbet for hvert år med tidlig pensionering, og optjeningsperioden er blevet forlænget. Det er stadig usikkert, om disse foranstaltninger vil få de forventede positive virkninger for budgettet.
(11)

Generelt oplevede det ungarske arbejdsmarked en forbedring i 2014, og beskæftigelsen steg i den private sektor som følge af det økonomiske opsving. Der er fortsat store udfordringer i forbindelse med den offentlige beskæftigelsesordning, som er blevet udvidet betydeligt siden 2011. Ordningen forekommer at være en ineffektiv og virkningsløs beskæftigelsespolitik, der risikerer at forvride arbejdsmarkedet. Midlerne kunne nok gavne den ungarske økonomi mere, hvis de blev anvendt anderledes. Budgetudgifterne til ordningen er firedoblet i løbet af de sidste fire år, til 0,8 % af BNP, og de forventes at blive fordoblet igen mellem 2015 og 2018. Dette forhindrer, at der bruges ressourcer på væsentlige forbedringer inden for faglig uddannelse og serviceydelser, der er nødvendige for at lette deltagelsen i det åbne arbejdsmarked. Der er risiko for, at en offentlig beskæftigelsesordning af et sådant omfang har en betydelig »fastlåsningseffekt« og permanent erstatter sociale ydelser til lavtuddannede. Ordningen er ikke ordentligt koordineret med andre arbejdsmarkedspolitiske foranstaltninger og fremmer ikke i tilstrækkelig grad reintegration af deltagerne på det åbne arbejdsmarked. Kun 13,8 % af deltagerne i beskæftigelsesordningen fik arbejde på det åbne arbejdsmarked i første halvdel af 2014, hvilket tyder på, at ordningen ikke i tilstrækkelig grad støtter reintegration af deltagerne i arbejdsmarkedet. Selv om ordningen er rettet mod langtidsledige og lavtuddannede (og ledige, der bor i ugunstigt stillede områder), havde 47 % af deltagerne i 2013 en uddannelse på sekundær- eller tertiærtrinnet. Støtteberettigelsesperioden for arbejdsløse (tre måneder) er ikke blevet forlænget og svarer således ikke til den tid, det gennemsnitligt tager (over et år) for jobsøgende at finde arbejde. Der er iværksat en række programmer og et overvågningssystem for at forbedre romaernes integration på arbejdsmarkedet. Strømlinede og koordinerede politiske foranstaltninger, der kan reducere fattigdommen væsentligt, bør udvikles. Selv om fattigdomsindikatorerne tyder på, at situationen er i moderat bedring, viser de, at der stadig er foruroligende høj fattigdom, især blandt romaer og børn. Der er fortsat mangler i både de sociale ydelsers dækning og tilstrækkelighed.
(10)

Italien anmodede i sit stabilitetsprogram for 2015 om en midlertidig afvigelse på 0,4 % af BNP fra den nødvendige tilpasningssti hen imod den mellemfristede målsætning i 2016 for at tage hensyn til betragtelige strukturreformer med en gunstig påvirkning af de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. Enkeltheder, der underbygger disse reformer, er fastsat i Italiens nationale reformprogram for 2015. Reformerne, der ifølge programmet påvirker holdbarheden i de offentlige finanser, omfatter følgende områder: i) den offentlige forvaltning og forenkling, ii) produkt- og tjenestemarkeder iii) arbejdsmarkedet, iv) civilretten, v) uddannelse, vi) en skatteomlægning og vii) en udgiftsanalyse med henblik på en finansieringsforanstaltning. Myndighederne anslår reformernes virkning til 1,8 procentpoint af det reale BNP frem til 2020, hvilket forekommer realistisk. Implementeres disse reformer fuldt ud og i rette tid, vil de få en gunstig virkning på de offentlige finansers holdbarhed. Under forudsætning af, at regeringen i 2015 træffer de nødvendige foranstaltninger for på passende vis at kompensere for de varige virkninger af den ovennævnte afgørelse fra forfatningsdomstolen, således at det sikres, at: i) Italien fortsat er underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten, ii) en passende sikkerhedsmargen med hensyn til traktatens referenceværdi bevares, og iii) den mellemfristede målsætning nås inden for stabilitetsprogrammets fireårige løbetid, kan Italien pt. vurderes som berettiget til den ønskede midlertidige afvigelse i 2016, forudsat at Italien på passende måde gennemfører de aftalte reformer, hvilket vil blive overvåget inden for rammerne af det europæiske semester.
(8)

Danmark er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge konvergensprogrammet for 2015 har regeringen planer om at øge det samlede offentlige underskud fra 1,6 % af BNP i 2015 — hvor det er blevet understøttet af betydelige ekstraordinære indtægter — til 2,6 % af BNP i 2016. Herefter har regeringen også planer om at reducere underskuddet og nå et budget i balance i 2020. Ifølge konvergensprogrammet forventer regeringen fra 2016 og frem at opfylde den mellemfristede budgetmålsætning, dvs. et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP. Den offentlige gældskvote forventes gradvist at falde fra 39,8 % i 2015 til 36,7 % i 2020. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. Ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2015 vil den strukturelle saldo være i overensstemmelse med den mellemfristede målsætning i 2015. I 2016 ser der dog ud til at være risiko for en vis afvigelse fra den mellemfristede målsætning, idet nettoudgifterne overskrider benchmarket med 0,3 % af BNP. Selv om denne afvigelse ventes at være midlertidig, eftersom stigningen i nettoudgifterne i 2016 påvirkes af udfasningen af engangsforanstaltninger vedrørende beskatning af pensionsopsparinger, kan der blive behov for yderligere foranstaltninger i 2016. På grundlag af vurderingen af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose fra 2015 er Rådet af den opfattelse, at Danmark overvejende vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.
(8)

Efter at proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud blev afsluttet i juni 2015, er Malta nu underlagt den præventive del af stabilitets- og vækstpagten (6). I sit stabilitetsprogram for 2015 planlægger regeringen en gradvis nedbringelse af det samlede underskud til 1,6 % af BNP i 2015 og 0,2 % af BNP i 2018. Baseret på Kommissionens forårsprognose fra 2015 kan det uforholdsmæssigt store underskud betragtes som korrigeret i 2014. Ifølge stabilitetsprogrammet regner regeringen med at nå den mellemfristede målsætning om et strukturelt set balanceret budget senest i 2019 et år efter programperiodens slutning. Den offentlige gældskvote forventes ifølge stabilitetsprogrammet at blive gradvist mindre og nå ned på 61,2 % i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der danner grundlag for budgetfremskrivningerne, er realistisk. Der er tilsyneladende risiko for en vis afvigelse fra den krævede tilpasning på 0,6 % af BNP i retning af den mellemfristede målsætning i både 2015 og 2016. I 2015 forventes forbedringen af den strukturelle saldo at blive 0,1 % af BNP, hvilket er under kravet. Selv om den planlagte tilpasning for 2016 er i overensstemmelse med kravet, er der risiko for en vis afvigelse i løbet af 2015 og 2016 tilsammen. De foranstaltninger, der skal støtte målene for de samlede underskud fra 2016 og fremefter, er ikke tilstrækkeligt specificeret. Der vil derfor være behov for yderligere foranstaltninger i 2015 og 2016. På baggrund af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og Kommissionens forårsprognose fra 2015 finder Rådet, at Malta i det store og hele kan forventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.
(8)

Kroatien er på nuværende tidspunkt under den korrigerende del af stabilitets- og vækstpagten. Regeringen har i sit konvergensprogram for 2015 planlagt at korrigere det alt for store underskud inden 2017, hvilket ikke er i overensstemmelse med den tidsfrist, som Rådet henstillede, nemlig inden 2016. Regeringens plan er gradvis at reducere det samlede underskud til 5,0 % af BNP i 2015, 3,9 % i 2016 og yderligere til 2,7 % af BNP i 2017. I henhold til konvergensprogrammet forventes den offentlige gældskvote at nå op på 92,5 % i 2017 og stabilisere sig på 92,4 % i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, synes en anelse positivt, da vækstprognosen i konvergensprogrammet svarer til Kommissionens forårsprognose, mens den underliggende konsolideringsindsats i konvergensprogrammet er større. Der er kun delvis redegjort for de foranstaltninger, der skal understøtte de planlagte mål for underskuddet fra 2015 og fremefter. På grundlag af Kommissionens forårsprognose 2015 forventes der ikke en rettidig og varig korrektion af det alt for store underskud inden 2016. Ud fra omfanget af de foranstaltninger, der blev skønnet nødvendige, var den finanspolitiske indsats i 2014 i overensstemmelse med Rådets henstilling. Det er også tilfældet i kumulative termer i 2014 og 2015 trods det forventede underskud i 2015. Den (tilpassede) ændring i den strukturelle balance i 2014-2015 ligger imidlertid under det, der blev henstillet. I 2016 ligger den finanspolitiske indsats under Rådets henstilling. Der vil derfor være behov for yderligere strukturelle foranstaltninger. Rådet finder på grundlag af dets vurdering af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2015, at der er risiko for, at Kroatien ikke vil opfylde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.
(8)

Estland i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Den nye regering har ikke fremlagt et stabilitetsprogram inden fristens udløb. På grundlag af Kommissionens prognose fra foråret 2015 forventes det offentlige overskud fra 2014 at blive til et underskud på 0,2 % af BNP i 2015 og 0,1 % af BNP i 2016. Den offentlige gældskvote forventes gradvist at falde fra 10,6 % af BNP i 2014 til under 10 % af BNP i 2016. Ifølge Kommissionens prognose fra foråret 2015 er der risiko for en vis afvigelse fra den mellemfristede målsætning i 2015, idet den strukturelle saldo forventes at afvige fra den mellemfristede målsætning med 0,4 % af BNP. Afvigelsen bliver betydelig i 2016, hvor en forbedring på 0,4 % af BNP er påkrævet, men den strukturelle saldo forventes at blive forringet med 0,3 % af BNP. Derfor bliver der behov for yderligere foranstaltninger i 2015 og 2016. På grundlag af sin vurdering og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose fra 2015 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Estland ikke vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.
(8)

Slovakiet er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Regeringen planlægger i sit stabilitetsprogram for 2015 gradvis at forbedre det samlede underskud til 2,5 % af BNP i 2015 og yderligere til 0,5 % af BNP i 2018. Ifølge stabilitetsprogrammet vil den mellemfristede målsætning — et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP — kunne nås pr. 2017. Statens gæld i forhold til BNP forventes at falde marginalt i 2015 til 53,4 % og at falde yderligere til 50,3 % i 2018. Det makroøkonomiske scenarium, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. De foranstaltninger, der skal støtte de planlagte mål for underskuddet fra 2016 og frem, er dog ikke tilstrækkeligt specificerede. På grundlag af Kommissionens forårsprognose fra 2015 forventes nettoudgiftsvæksten at ligge under benchmark i både 2015 og 2016, hvilket betyder, at den opfylder stabilitets- og vækstpagtens krav. Rådet er derfor på baggrund af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose fra 2015 af den opfattelse, at Slovakiet kan forventes at overholde stabilitets- og vækstpagtens bestemmelser.
(8)

Portugal er i øjeblikket omfattet af stabilitets- og vækstpagtens korrigerende del. I henhold til Portugals stabilitetsprogram for 2015 er det regeringens plan at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2015 i overensstemmelse med den frist, som Rådet har fastsat. Den vil nedbringe det samlede underskud til 2,7 % af BNP i 2015 og derefter gradvis nedbringe det til 0,6 % af BNP i 2018. Ifølge stabilitetsprogrammet agter regeringen at opfylde den mellemfristede målsætning — et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP — i 2016. Den offentlige gældskvote forventes at falde til 124,2 % i 2015 og til ca. 112,1 % i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der understøtter disse budgetfremskrivninger, er sandsynligt for 2015 og 2016, men temmelig optimistisk for 2017 og 2018, hvor også det portugisiske råd vedrørende de offentlige finanser har påpeget visse risici. I henhold til Kommissionens forårsprognose fra 2015 er den rettidige og holdbare korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud inden udgangen af 2015 endnu ikke sikret, men den er inden for rækkevidde. Samtidig gøres der finanspolitisk ikke så meget, som Rådet har henstillet til. Hvis det antages, at det uforholdsmæssigt store underskud bliver korrigeret, vil Portugal blive omfattet af pagtens forebyggende del fra 2016. De foranstaltninger, der skal skabe en bedre balance og understøtte de planlagte underskudsmål fra 2016 og frem, er ikke håndgribelige nok, og de synes ikke at være tilstrækkeligt vidtrækkende. Der synes derfor at være risiko for en betydelig afvigelse fra den krævede tilpasning hen imod den mellemfristede målsætning i 2016, og der bliver behov for yderligere strukturelle foranstaltninger. Rådet finder på grundlag af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og i lyset af Kommissionens forårsprognose fra 2015, at der er en risiko for, at Portugal ikke vil kunne overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.
(8)

Sverige er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge konvergensprogrammet for 2015 forventer regeringen, at det samlede underskud gradvist vil forbedres til 1,4 % af BNP i 2015 og vil være i balance i 2018, og at den mellemfristede målsætning, dvs. et strukturelt underskud på 1 % af BNP, fortsat vil være opfyldt i hele programperioden. Den offentlige gældskvote ventes at nå sit højeste i 2015 med 44,2 % for derefter gradvist at falde til ca. 40,0 % i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. Der vil dog være behov for yderligere specificering af foranstaltningerne til at understøtte de forventede budgetmål fra 2016 og frem. Ifølge Kommissionens forårsprognose fra 2015 vil den strukturelle saldo opfylde den mellemfristede målsætning på – 1 % i 2015 og forbedres til – 0,9 % af BNP i 2016. På grundlag af vurderingen af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose fra 2015 er Rådet af den opfattelse, at Sverige ventes at være i overensstemmelse med bestemmelserne med stabilitets- og vækstpagten.