KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 394/96 af 4. marts 1996 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Belarus

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3283/94 af 22. december 1994 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1251/95 (2), særlig artikel 23,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 2423/88 af 11. juli 1988 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab (3), senest ændret ved forordning (EF) nr. 522/94 (4), særlig artikel 11,

efter konsultation i Det Rådgivende Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) I august 1994 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende (5) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Belarus.

(2) Proceduren indledtes på grundlag af en klage indgivet af CIRFS (International Committee of Rayon and Synthetic Fibres), der optrådte på vegne af producenter i Fællesskabet, som angiveligt repræsenterede en væsentlig del af den samlede produktion af korte syntetiske fibre af polyester i Fællesskabet.

Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde iværksættelsen af en procedure.

(3) Kommissionen underrettede officielt de producenter, eksportører og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet og klagerne. Direkte berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt.

(4) En producent i det pågældende land, flere importører og den klagende erhvervsgren i Fællesskabet tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Parter, der anmodede herom, blev hørt.

(5) Kommissionen sendte spørgeskemaer til de parter, der ifølge det oplyste var berørt af sagen, og modtog oplysninger fra de klagende fællesskabsproducenter, fra en belarussisk eksportør og fra to samarbejdsvillige importører i Fællesskabet.

(6) Der blev også fremført bemærkninger af eller på vegne af virksomheder i Fællesskabet, der indkøber eller forarbejder den pågældende vare.

(7) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe foreløbig afgørelse om dumping og skade, og den aflagde kontrolbesøg hos følgende:

a) Klagende fællesskabsproducenter:

- Hoechst AG, Frankfurt am Main, Tyskland

- Du Pont de Nemours, Bad Homburg, Tyskland

- Montefibre Spa Enichem, Milano, Italien

- Akzo Fibres and Polymers Division, Arnheim, Nederlandene

- Wellman International Ltd, Co Meath, Irland

- La Seda de Barcelona SA, El Prat de Llobrega, Spanien

- Nurel SA, Hospitalet de Llobrega, Spanien.

b) Tre producenter i to lande med markedsøkonomi:

- Shinkong Synthetic Fibers Cooperation, Taiwan

- Tuntex Distinct Cooperation, Taiwan

- Zaklady Wlokien Chemicznuch Elana SA, Polen.

(8) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. juli 1993 til den 30. juni 1994 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«).

(9) Som følge af, at undersøgelsen var ret kompliceret, og navnlig på grund af de vanskeligheder, der var forbundet med at indhente pålidelige data fra et egnet referenceland med markedsøkonomi (i det følgende benævnt »referencelandet«) kunne undersøgelsen ikke afsluttes inden for den normale frist på et år, der er fastsat i artikel 7, stk. 9, i forordning (EØF) nr. 2423/88 (i det følgende benævnt »grundforordningen«).

I den forbindelse kontaktede Kommissionen som foreslået af klageren en producent af korte syntetiske fibre af polyester i Polen, som først på et ret sent tidspunkt under proceduren meddelte visse oplysninger og indvilgede i at samarbejde. Kommissionen rettede derefter henvendelse til flere koreanske producenter, som ikke var rede til at samarbejde. Endelig reagerede to taiwanske producenter af korte syntetiske fibre af polyester på Kommissionens henvendelse og erklærede sig rede til at medvirke i proceduren (jf. betragtning 24-28).

B. DEN AF UNDERSØGELSEN OMFATTEDE VARE OG SAMME VARE

1. Beskrivelse af varen og anvendelsen heraf

(10) Den pågældende vare er korte syntetiske fibre af polyester, ikke kartede, kæmmede eller på anden måde beredte til spinding. Der er tale om et råmateriale, som anvendes i flere faser af tekstilproduktionen alt afhængigt af arten af de tekstiler, der skal fremstilles.

(11) Varen kan opdeles i to hovedkategorier, nemlig til spinding og til ikke-spundne materialer. Ca. 60 % af de korte syntetiske fibre af polyester, der forbruges i Fællesskabet, anvendes til spinding af garn til fremstilling af stoffer, om nødvendigt blandet med andre fibre, såsom uld eller bomuld. Resten anvendes til vatteringsmateriale til visse tekstilvarer (puder, bilsæder, anorakker og lignende), herunder andre anvendelsesformål, hvortil der anvendes ikke-spundne materialer, såsom tæppefremstilling. Inden for disse to kategorier findes der forskellige størrelser eller typer af korte syntetiske fibre af polyester, navnlig bestemt ved denier og afskåren længde.

(12) Der er imidlertid ingen forskelle i de to hovedkategoriers grundlæggende fysiske egenskaber, og heller ikke hvad angår de forskellige typer inden for disse kategorier. Under disse omstændigheder og i overensstemmelse med tidligere undersøgelser må korte syntetiske fibre af polyester derfor betragtes som en og samme vare i denne procedure.

2. Samme vare

(13) Kommissionen fastslog, at korte syntetiske fibre af polyester, der eksporteres til Fællesskabet fra Belarus har samme grundlæggende egenskaber og anvendelsesformål som den vare, der fremstilles og sælges i Fællesskabet. Korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Belarus har også samme grundlæggende egenskaber og anvendelsesformål som de korte syntetiske fibre af polyester, der fremstilles og sælges i referencelandet (jf. betragtning 24-28).

(14) Eurofibrefill, en sammenslutning af en gruppe af brugere af korte syntetiske fibre af polyester, gjorde gældende, at den vare, der eksporteres fra Belarus, ikke er sammenlignelig med det angiveligt mere forfinede materiale af en højere kvalitet, som fremstilles og sælges af fællesskabsproducenterne.

(15) Dette argument kan ikke godtages, da varernes fysiske egenskaber ligger meget tæt op ad hinanden, og anvendelsesformålet for de korte syntetiske fibre af polyester, som angiveligt er af en ringere kvalitet, er ikke væsensforskelligt fra anvendelsesformålet for den vare, der skulle være af en bedre kvalitet. Det konstateredes som led i undersøgelsen, at de belarussiske varer på kundeordrer og fakturaer var beskrevet ved anvendelse af den samme klassifikation som EF-varerne, og de solgtes til endelige brugere, som også købte EF-fremstillede varer til samme anvendelsesformål. En eventuel kvalitetsforskel er derfor ikke tilstrækkelig til at begrunde en sondring mellem disse varer.

(16) I samme henseende anfægtede en belarussisk eksportør og Eurofibrefill, at de korte syntetiske fibre af polyester, som solgtes i Taiwan, der blev valgt som referenceland, er samme vare som de korte syntetiske fibre af polyester, der eksporteres fra Belarus til Fællesskabet, idet det gøres gældende, at der er tale om en forskel i trækstyrke, som er en afgørende faktor til afvisning af de øvrige betragtninger om, at der skulle være tale om samme vare.

(17) Kommissionen nåede til den konklusion, at trods mindre afvigelser i udseende og egenskaber, såsom trækstyrke, som skyldes variationer i kemisk sammensætning eller i fremstillingsprocessen for de fibre, der sælges på de to markeder, er disse forskelle ikke af afgørende betydning set i forhold til varens grundlæggende egenskaber, markedsføring, kunde-/forbrugeraccept og anvendelse.

(18) Følgelig anses korte syntetiske fibre af polyester, der eksporteres fra Belarus til Fællesskabet, og de polyesterfibre, der sælges på det taiwanske hjemmemarked, samt de polyesterfibre, som fremstilles og sælges i Fællesskabet for at være samme vare, jf. definitionen i artikel 2, stk. 12, i grundforordningen.

C. DUMPING

1. Normal værdi - valg af referenceland

(19) Eftersom Belarus, der har en årlig produktion på 130 000 tons korte syntetiske fibre af polyester, ikke er et land med markedsøkonomi, måtte den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 5, i grundforordningen fastsættes på grundlag af oplysninger gældende for hjemmemarkedet i et tredjeland med markedsøkonomi.

(20) Med henblik herpå foreslog klageren, at Polen benyttedes som referenceland. Kommissionen sikrede sig, at den eneste producent af korte syntetiske fibre af polyester på det polske marked var rede til at samarbejde.

(21) Efter at Kommissionen havde efterprøvet de fremlagte oplysninger og analyseret de generelle markedsvilkår i Polen for den pågældende vare, nåede den til følgende konklusioner, som indebar en afvisning af Polen som referenceland.

(22) I Polen, som har et forholdsvis lille indenlandsk forbrug på ca. 25 000 tons, tegner den eneste polske producent, hvis produktion er lille, sig for 90 % af markedet. Det er ingen priskonkurrence i betragtning af den ubetydelige import fra tredjelande (Belarus, Tyskland og Slovakiet) på grund af en høj importtold på indtil 26 %. Det lave indenlandske forbrug indebærer desuden, at antallet af kunder på markedet er forholdsvis begrænset.

(23) Under disse omstændigheder konkluderedes det, at der ikke var tale om åbne, markedsorienterede vilkår for korte syntetiske fibre af polyester i Polen i undersøgelsesperioden. Efter at have kontrolleret det medvirkende selskabs produktionsomkostninger og salgspriser på hjemmemarkedet fastslog Kommissionen således, at en »normal værdi«, der fastsattes på grundlag af disse markedsvilkår, ikke ville afspejle normale markedsvilkår og ville føre til et urimeligt resultat for den belarussiske eksportør.

(24) Kommissionen undersøgte derefter, om Taiwan var et egnet referenceland og tog også til efterretning, at de to taiwanske producenter, der var rede til at samarbejde, allerede havde deltaget i tidligere antidumpingprocedurer, hvor Taiwan anvendtes som referenceland. Den belarussiske eksportør og de pågældende regeringsmyndigheder gjorde ikke indsigelse mod dette forslag, bortset fra eksportørens indsigelse vedrørende spørgsmålet om sammenlignelighed (jf. betragtning 34). Med henblik på at træffe endelig afgørelse om at foreslå Taiwan som referenceland blev der taget hensyn til følgende faktiske oplysninger:

- er det taiwanske marked åbent og repræsentativt?

(25) De to taiwanske producenter, der erklærede sig rede til at samarbejde, har en rentabel produktion og fremstiller store mængder, og deres varer afsættes på et åbent og konkurrencepræget hjemmemarked med ni lokale producenter. Det indenlandske forbrug af korte syntetiske fibre af polyester når op på over 400 000 tons, som med en importtold på ca. 1 % indbefatter import fra forskellige lande.

(26) Udbud og efterspørgsel er derfor præget af konkurrence. I betragtning af de taiwanske selskabers effektivitet undersøgte Kommissionen, om deres omkostninger og faktiske salgspriser på det åbne hjemmemarked var et pålideligt grundlag for fastsættelse af den normale værdi. Det konstateredes endvidere, at begge taiwanske producenter, som regelmæssigt solgte betydelige mængder af den pågældende vare på det taiwanske marked til et stort antal uafhængige kunder, havde et repræsentativt salg på hjemmemarkedet sammenholdt med den samlede belarussiske eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden.

- adgang til grundlæggende råmaterialer

(27) De taiwanske producenter havde i undersøgelsesperioden uhindret adgang til råmaterialer til verdensmarkedspriser, og der var intet der gav anledning til at formode, at salgspriserne på hjemmemarkedet ikke var styret af markedskræfternes frie spil i en ikke-reguleret, fri markedsøkonomi.

(28) På grundlag af ovenstående og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 5, i grundforordningen anses Taiwan derfor for at være et egnet og ikke urimeligt valg af referenceland med henblik på at fastsætte den normale værdi for den vare, der er omfattet af undersøgelsen.

2. Beregning af den normale værdi

(29) Da det ikke var muligt at fastsætte eksportpriserne for hver kategori og type af korte syntetiske fibre af polyester (jf. betragtning 30), fastsattes den normale værdi med henblik på den foreløbige fastlæggelse af de faktiske omstændigheder på grundlag af det vejede gennemsnit af de to samarbejdende producenters samlede salg på det taiwanske marked af korte syntetiske fibre af polyester i undersøgelsesperioden (uanset kategori og kvalitet). I betragtning af den betydelige prisudvikling både på det taiwanske marked og hvad angår den belarussiske eksport samt en markant stigning i de eksporterede mængder i anden halvdel af undersøgelsesperioden, fastsattes der to normale værdier, én for første og én for anden halvdel af undersøgelsesperioden. De således fastsatte vejede gennemsnitspriser var højere end de relevante vejede gennemsnitsomkostninger, og det taiwanske salg ansås derfor for at have fundet sted i normal handel som defineret i artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. På baggrund af de foreliggende oplysninger om de kategorier og typer, der solgtes i Taiwan, og de kategorier og typer, som den belarussiske eksportør solgte til eksport, ansås denne fremgangsmåde ikke for urimelig.

3. Eksportpris

(30) Eftersom de brugbare oplysninger, som den eneste samarbejdsvillige belarussiske eksportør indgav inden for en rimelig frist kun omfattede en brøkdel af den samlede belarussiske eksport af korte syntetiske fibre af polyester til Fællesskabet i undersøgelsesperioden (700 tons ud af 32 000 tons), og i betragtning af det mangelfulde samarbejde fra importører/forhandlere, der ifølge det oplyste tegner sig for langt størstedelen af indkøbene fra Belarus, fastsatte Kommissionen i overensstemmelse med artikel 7, stk. 7, litra b), i grundforordningen eksportpriserne på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

(31) I så henseende ansås Eurostat-tallene for at være det bedst egnede grundlag. Det var imidlertid ikke muligt at fastlægge priserne pr. kategori og type. Den gennemsnitlige eksportpris, der fastsattes på dette grundlag, svarede til den, som den samarbejdende eksportør havde angivet. På baggrund af udviklingen i priser og mængder i løbet af undersøgelsesperioden (jf. betragtning 29) beregnedes der en vejet gennemsnitlig eksportpris særskilt for første og anden halvdel af denne periode.

4. Sammenligning

(32) Den normale værdi sammenlignedes med eksportprisen beregnet for belarussisk grænse.

(33) Om fornødent (og hvor der forelå tilstrækkelige oplysninger) blev den normale værdi og eksportprisen justeret for at tage hensyn til visse af de salgsomkostninger, der er opført i artikel 2, stk. 9, i grundforordningen. Disse justeringer for forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed, omfattede transport-, forsikrings- håndterings- og kreditomkostninger.

(34) Den belarussiske eksportør stillede krav om en justering for påståede kvalitetsforskelle som følge af forskelle i trækstyrken for de korte syntetiske fibre af polyester, som Belarus eksporterede til Fællesskabet, og de korte syntetiske fibre af polyester, der solgtes på hjemmemarkedet i Taiwan. Det blev gjort gældende, at den taiwanske vare var af en højere kvalitet på grund af højere trækstyrke. Selv om den belarussiske eksportør meddelte Kommissionen, at han agtede at bevise denne påstand, fremlagde han ingen dokumentation herfor, og under alle omstændigheder var Kommissionen ikke i besiddelse af oplysninger, der gav anledning til at antage, at nævnte krav var berettiget, og det måtte derfor afvises.

5. Dumpingmargen

(35) Det fremgik af sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen, at der fandt dumping sted, og at dumpingmargenen var lig med forskellen mellem den normale værdi og eksportprisen ved salg til Fællesskabet.

(36) Beregnet i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgjorde den vejede gennemsnitlige dumpingmargen 43,5 %.

D. ERHVERVSGREN I FÆLLESSKABET

(37) Det fremgik af undersøgelsen, at de klagende fællesskabsproducenter i undersøgelsesperioden tegnede sig for en andel på mere end 90 % af den samlede produktion i Fællesskabet af samme vare. De kan derfor i henhold til artikel 4, stk. 5, i grundforordningen anses for at udgøre den pågældende »erhvervsgren i Fællesskabet«.

E. SKADE

1. Forbruget i Fællesskabet af korte syntetiske fibre af polyester

(38) Det synlige forbrug af korte syntetiske fibre af polyester i Fællesskabet har i løbet af de seneste fire år generelt udvist en svagt stigende tendens. Det steg fra 455 000 tons i 1991 til 475 000 tons i 1992, hvorefter det faldt til 450 000 tons i 1993, men således at forbruget i undersøgelsesperioden udgjorde 215 000 tons i anden halvdel af 1993 og 250 000 tons i første halvdel af 1994.

2. Faktorer med hensyn til dumpingimporten

a) Dumpingimportens omfang og markedsandel

(39) Eurostat-tallene fra før 1992 vedrører det tidligere Sovjetunionen. Fra 1992 foreligger der særskilte tal for Belarus. Den samlede import til Fællesskabet med oprindelse i Sovjetunionen udgjorde 1 524 tons i 1991. De indberettede tal for importen fra Belarus af korte syntetiske fibre af polyester udgjorde 5 863 tons i 1992, 22 101 tons i 1993 og 32 063 tons i undersøgelsesperioden. De foreliggende data lader formode, at import med oprindelse i det tidligere Sovjetunionen faktisk hovedsagelig var af belarussisk oprindelse og er behandlet som sådan i skadesundersøgelsen. Importudviklingen repræsenterer således en stigning på 2 100 % mellem 1991 og undersøgelsesperioden.

(40) Markedsandelen i Fællesskabet for importen af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Belarus steg fra 0,3 % i 1991 til 1,2 % i 1992, 4,9 % i 1993 og 6,9 % i undersøgelsesperioden. Den stigende tendens var også tiltagende i denne periode, eksporten i anden halvdel af 1993 (11 788 tons) udgjorde således det dobbelte af den mængde, der eksporteredes i 1992, og i de første seks måneder af 1994 udgjorde eksporten (20 275 tons) næsten fire gange så meget som eksporten i 1992, svarende til en markedsandel på 8 % for denne seksmåneders periode.

b) Priserne på dumpingvarerne

(41) Af en sammenligning mellem EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige priser ab fabrik og de vejede gennemsnitlige belarussiske eksportpriser cif Fællesskabets grænse (fortoldet), som indhentedes fra Eurostat, fremgik det, at der i hele undersøgelsesperioden var tale om underbud. I perioden juni til december 1993 var underbudsmargenen 37,4 %; i anden halvdel af undersøgelsesperioden, januar til juni 1994, var underbudsmargenen 34,7 %, i begge tilfælde udtrykt i procent af EF-producenternes priser. Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen for hele undersøgelsesperioden udgjorde 35,7 %. Dette resultat bekræftedes af en særlig sammenligning på grundlag af de begrænsede oplysninger, der var indgivet af den belarussiske eksportør (jf. betragtning 30).

3. Faktorer med hensyn til EF-erhvervsgrenens situation

(42) EF-erhvervsgrenens situation bør undersøges på baggrund af nedennævnte gældende antidumpingforanstaltninger.

- Efter en fornyet undersøgelse af gældende antidumpingforanstaltninger, som indførtes ved Rådets forordning (EØF) nr. 3946/88 (6), ændrede Rådet den 22. oktober 1992 ved forordning (EØF) nr. 3017/92 (7), antidumpingtolden på importen af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Rumænien, Taiwan, Tyrkiet, Republikken Serbien og Montenegro samt Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien og afsluttede proceduren vedrørende import med oprindelse i Mexico og Amerikas Forenede Stater.

- Den 15. januar 1993 indførte Rådet ved forordning (EØF) nr. 54/93 (8) en endelig antidumpingtold på importen af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Indien og Republikken Korea.

a) Produktion

(43) EF-produktionen af korte syntetiske fibre af polyester har holdt sig på et stort set uændret niveau i de seneste fire år; den steg således fra 370 000 tons i 1991 til et midlertidigt højdepunkt på 390 000 tons i 1992, hvorefter den faldt til 365 000 tons i 1993 og udgjorde i alt 370 000 tons i undersøgelsesperioden.

b) Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

(44) Den samlede produktionskapacitet for korte syntetiske fibre af polyester faldt fra 485 000 tons i 1991 til 478 000 tons i undersøgelsesperioden. I samme periode svingede kapacitetsudnyttelsesgraden fra 76 % i 1991 til 78 %. Den ubetydelige forøgelse af udnyttelsesgraden i undersøgelsesperioden skal ses på baggrund af nedgangen i EF-producenternes produktionskapacitet.

c) Lagerbeholdninger

(45) Lagerbeholdningerne faldt fra 33 000 tons i 1991 til 30 000 tons ved udgangen af 1993, men holdt sig også i betragtning af den pågældende råvaretype, stadig på et betydeligt niveau på ca. 6-8 % af den årlige EF-produktion.

d) EF-erhvervsgrenens salg og markedsandel

(46) Medens de importerede mængder af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Belarus er steget betydeligt og støt i løbet af de seneste fire år (jf. betragtning 39 og 40), faldt EF-producenternes salg samtidigt fra 373 000 tons i 1991 til 355 000 tons i 1993 og 358 000 tons i undersøgelsesperioden. Markedsandelen udviklede sig i overensstemmelse hermed og faldt fra 82,1 % i 1991 til 80,2 % i 1992 og 1993 og 78,3 % i undersøgelsesperioden. I første halvdel af 1994 faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel til 76,5 % på et tidspunkt, hvor forbruget udviste en vis fremgang.

e) Prisudviklingen på EF-markedet

(47) Beregnet som et vejet gennemsnit faldt EF-producenternes priser på korte syntetiske fibre af polyester støt, nemlig med ca. 15 % mellem 1991 og december 1993 målt i national valuta og på de pågældende producenters hjemmemarkeder.

(48) Det skal bemærkes, at priserne på korte syntetiske fibre af polyester for alle erhvervsdrivende på markedet er blevet påvirket af prisudviklingen for grundlæggende råmaterialer, såsom rent terephthalsyre, dimethylterephthalat og glycol, der tegner sig for ca. 60-70 % af produktionsomkostningerne for den færdige vare. Som følge af en verdensomspændende knaphed på disse råmaterialer, som indtrådte i slutningen af 1993 og fortsatte ind i 1994, steg priserne således, og priserne på korte syntetiske fibre af polyester har fulgt denne udviklingstendens fra begyndelsen af 1994 og afspejlede dermed den tilsvarende stigning i produktionsomkostningerne.

f) EF-erhvervsgrenens rentabilitet

(49) Der har i mange år været tale om dumping af korte syntetiske fibre af polyester (jf. betragtning 42). Dette forklarer, hvorfor det af undersøgelsen fremgik, at EF-erhvervsgrenen generelt har opnået dårlige finansielle resultater, hvilket allerede var tilfældet før 1991. Situationen er imidlertid forværret betydeligt siden 1991 (et tab på 7,9 % af omsætningen). En lille forbedring indtrådte i 1992 (et tab på 6,4 % af omsætningen) på et tidspunkt, da der blev truffet antidumpingforanstaltninger. Tabet voksede imidlertid igen i 1993 (14,9 % af omsætningen) med en særlig markant forværring i anden halvdel af 1993 (et tab på 18,8 % af omsætningen). Den beskedne forbedring i den finansielle situation, der indtrådte i første halvdel af 1994 (et tab på 13 % af omsætningen), skyldtes delvis, at alle erhvervsdrivende på EF-markedet var nødsaget til at hæve priserne på grund af stigningen i produktionsomkostningerne (jf. betragtning 48), og EF-erhvervsgrenen kunne i nogen grad begrænse sine tab i denne situation. Den finansielle situation forværredes imidlertid ganske klart i den betragtede periode.

g) Beskæftigelse

(50) Selv om polyesterindustrien ikke er arbejdskraftintensiv, har der været tale om en stadig tilbagegang i beskæftigelsen på i alt 25 % (svarende til 1200 beskæftigede) mellem 1991 og juni 1994, hvilket til en vis grad kan tilskrives en indskrænkning af produktionskapaciteten, men af større betydning er afskedigelsen af personale uden for produktionsafdelingerne, såsom salg og administration og andre sektorer med faste omkostninger. Der blev taget sådanne skridt for at imødegå lave salgspriser og den deraf følgende utilstrækkelige rentabilitet.

4. Konklusion vedrørende spørgsmålet om den forvoldte skade

(51) På baggrund af ovenstående analyse og navnlig forringelsen af de finansielle resultater samt nedgangen i salg, markedsandel og beskæftigelse fastslår Kommissionen med henblik på den foreløbige fastlæggelse af de faktiske omstændigheder, at der er påført EF-erhvervsgrenen væsentlig skade som omhandlet i artikel 4, stk. 1, i grundforordningen.

F. ÅRSAGEN TIL SKADE

1. Dumpingsimportens virkninger

(52) Som resultat af Kommissionens undersøgelse af, om den skade, EF-erhvervsgrenen havde lidt, var forårsaget af dumpingimporten, fastslog den, at den hastige stigning i importen af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Belarus, som samtidig førte til den eneste betydelige stigning i et eksportlands markedsandel på EF-markedet i undersøgelsesperioden, faldt sammen med nedgangen i EF-erhvervsgrenens markedsandel og forringelsen af dennes rentabilitet trods stigende forbrug på EF-markedet. EF-erhvervsgrenens forværrede finansielle situation skyldes prisfald på EF-markedet, som ganske klart var påvirket af, at priserne på de fra Belarus importerede varer var væsentligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser.

(53) Det skal bemærkes, at som følge af den pågældende vares karakter af råvare er markedet gennemsigtigt og i høj grad prisfølsomt, og prisunderbud, der praktiseres af visse sælgere med betydelige markedsandele, har derfor en skadelig virkning på priserne på hele markedet. Belarus har siden 1993 opnået den største markedsandel af alle eksportlande, hvilket kun kan forklares ved en aggressiv prispolitik.

(54) Det er i den forbindelse værd at nævne, at situationen på det belarussiske hjemmemarked med stagnerende indenlandsk forbrug og en meget ringe rentabilitet som følge af økonomiske vanskeligheder i kølvandet på de politiske omvæltninger samt den betydelige produktionskapacitet, der fortsat er til stede, tilskynder eksportøren til at øge indsatsen på andre markeder. Dette bekræftedes også under undersøgelsen af data hidrørende fra den belarussiske eksportør, hvoraf det fremgik, at der allerede i undersøgelsesperioden var tale om en vedvarende faldende tendens i hjemmemarkedssalget og stærkt stigende eksporttal. Sidstnævnte udvikling har intet at gøre med normale økonomiske vilkår, som det fremgår af størrelsen af de konstaterede dumping- og underbudsmargener, og der er tale om en politik, som skader EF-erhvervsgrenen.

2. Virkningerne af andre faktorer

a) Anden import

(55) Kommissionen undersøgte også, om import fra andre lande kan have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, idet det blev taget i betragtning, at importen fra andre lande, Taiwan, Tyrkiet, Rumænien, Republikken Serbien og Montenegro, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien samt Indien og Korea, allerede er omfattet af antidumpingforanstaltninger.

(56) Det skal i den forbindelse bemærkes, at importen fra ovennævnte lande (som tegnede sig for en markedsandel på ca. 5 % i undersøgelsesperioden) holdt sig stort set uændret, men med en faldende tendens fra 1992. Ifølge Eurostat (jf. betragtning 31) var priserne på korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i disse lande, som var omfattet af antidumpingforanstaltninger, ret stabile og lå betydeligt højere end de belarussiske eksportpriser ved salg til Fællesskabet.

(57) Hvad angår import fra andre lande, der ikke er omfattet af antidumpingforanstaltninger, men som oprindeligt var omfattet af sådanne foranstaltninger, som siden er blevet ophævet, og/eller lande, fra hvilke der importeres betydelige mængder, har USA og Polen, som begge havde en markedsandel på 1,4 % i undersøgelsesperioden, øget deres andel en smule i løbet af de seneste fire år, medens deres priser har været stabile og ligget på et væsentligt højere niveau end de belarussiske eksportpriser. Importen fra Schweiz er derimod faldet i samme periode med en markedsandel på 1,6 % i undersøgelsesperioden, og priserne var også høje sammenlignet med de øvrige eksportlandes priser.

(58) Alle andre lande, dvs. mere end femten, hvorfra der importeres korte syntetiske fibre af polyester til Fællesskabet, havde tilsammen en markedsandel på 3,4 % i 1991, som steg til næsten 7 % i 1992, hvorefter den faldt til 5,2 % i undersøgelsesperioden, og der har generelt været tale om et mindre prisfald inden for de seneste fire år, men priserne var stadig væsentligt højere end de belarussiske eksportpriser. I betragtning af de små importmængder fra det enkelte land, havde importen fra det enkelte land ret ringe indvirkning på EF-markedet.

(59) Importen fra andre lande kan følgelig ikke anses for at have haft nogen målelig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation.

b) Økonomisk afmatning

(60) Eurofibrefill, en sammenslutning af europæiske brugere af korte syntetiske fibre af polyester, gjorde gældende, at EF-erhvervsgrenens vanskelige situation ikke var forårsaget af importen af korte syntetiske fibre af polyester fra Belarus, men direkte kunne tilskrives lav efterspørgsel som følge af den generelle økonomiske afmatning og den deraf følgende tilbagegang i produktion, forbrug og priser i Fællesskabet i undersøgelsesperioden.

(61) Medens den økonomiske afmatning, som kom til udtryk i lave priser i begyndelsen af 1993, kunne forventes at øve indflydelse på EF-erhvervsgrenens resultater, kan denne økonomiske afmatning ikke forklare stigningen i markedsandelen for importen fra Belarus (jf. betragtning 40). Nedgangen i EF-polyesterindustriens markedsandel modsvares således af forøgelsen af den belarussiske eksportørs markedsandel. Hvis tilbageslaget for EF-erhvervsgrenen udelukkende kunne tilskrives den ugunstige udvikling i de generelle økonomiske vilkår, ville denne udvikling også have påvirket importen fra Belarus, og der ville ikke have været tale om den stigning i markedsandelen, som er konstateret.

c) EF-polyesterproducenternes rentabilitet

(62) Ifølge Eurofibrefill forværredes EF-polyesterindustriens situation af dens påståede ineffektivitet kendetegnet ved overkapacitet og strukturel uligevægt, som førte til tab.

(63) Påstandene om strukturelle mangler og manglende konkurrenceevne, som Eurofibrefill aldrig har dokumenteret, er ubegrundede i betragtning af EF-erhvervsgrenens moderne udstyr og konstante investeringer i nye maskiner, som vidner om stadige bestræbelser for at nedbringe omkostningerne. Det skal endvidere bemærkes, at polyesterfabrikanter verden over benytter europæisk fremstillet udstyr, der anses for yderst driftsikkert. Endvidere har EF-erhvervsgrenen set på baggrund af forbruget i Fællesskabet ikke en strukturel overkapacitet.

d) Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

(64) Kommissionen fandt ikke andre faktorer ud over ovennævnte, som kunne have bidraget til den skade, som Fællesskabets polyesterindustri har lidt.

(65) Selv om den økonomiske afmatning sammen med anden import i nogen grad kan have haft en negativ indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation, kan dette ikke fuldt ud forklare svækkelsen af denne erhvervsgrens situation i henseende til forringelse af rentabiliteten og nedgang i markedsandelen. Dumpingimporten fra Belarus har ganske klart særskilt betragtet forårsaget væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen i betragtning af de lave importpriser og de betydelige og stigende importmængder.

G. FÆLLESSKABETS INTERESSER

1. Generelle betragtninger

(66) For at fastslå, om det er i Fællesskabets interesse at gribe ind i form af indførelse af antidumpingforanstaltninger, bør der tages hensyn til alle involverede parters interesser som helhed, herunder den indenlandske industri samt brugere og forbrugere. I en sådan undersøgelse bør der tages særligt hensyn til, at det er nødvendigt at fjerne dumpingimportens handelsfordrejende virkninger og genskabe en situation med effektiv konkurrence.

2. EF-erhvervsgrenens interesser og virkningerne for konkurrencen

(67) På grundlag af undersøgelsen er det fastslået, at EF-erhvervsgrenen har lidt skade i form af nedgang i salg og markedsandel, hvilket tilsammen har ført til betydelige finansielle tab. Hertil kommer, at det har været nødvendigt at begrænse antallet af beskæftigede betydeligt. En fjernelse af de urimelige fordele, der opnås som følge af dumping, skulle hindre en yderligere forværring af situationen for den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet, som ikke kan forblive konkurrencedygtig, hvis der ikke findes en løsning. Konkurrencedygtighed i den pågældende sektor er for en stor dels vedkommende afhængig af en regelmæssig modernisering af produktionsapparatet, og i betragtning af EF-erhvervsgrenens vanskelige finansielle situation vil den måske ikke være i stand til at foretage de nødvendige investeringer i fremtiden.

(68) Ved en undersøgelse af eventuelle antidumpingforanstaltningers indvirkning på konkurrencen i den foreliggende sag, må det tages i betragtning at Fællesskabets polyesterindustri stadig opretholder en betydelig markedsandel (78 % i undersøgelsesperioden). I den forbindelse må følgende betragtninger anses for relevante.

(69) Det er hensigten med indførelsen af antidumpingforanstaltninger, at de belarussiske eksportørers priser i Fællesskabet skal stige. Dette kan derefter øve en vis indflydelse på disse eksportørers konkurrencedygtighed. Det forventes imidlertid ikke, at konkurrencen på EF-markedet begrænses som følge af sådanne foranstaltninger. Til trods for EF-producenternes store markedsandel kunne de ikke modstå det pristryk, der udgik fra dumpingimporten. Det er opfattelsen, at antidumpingforanstaltninger hverken som et generelt princip eller i den foreliggende sag nødvendigvis vil medføre, at importen fra det pågældende land udelukkes fra EF-markedet. Fjernelsen af de urimelige fordele, der opnås som følge af dumping, har tværtimod til formål at hindre yderligere tilbagegang for EF-erhvervsgrenen og dermed medvirke til at sikre, at der fortsat findes et stort antal producenter af korte syntetiske fibre af polyester og endog at styrke konkurrencen. Træffes der ikke sådanne foranstaltninger, er der således al mulig grund til at tro, at EF-erhvervsgrenens situation vil blive forværret yderligere.

3. Andre særlige interesser i sagen

(70) Der er også blevet taget hensyn til virkningerne af at indføre antidumpingsforanstaltninger på importen af korte syntetiske fibre af polyester fra Belarus set i forhold til andre parters interesser end EF-erhvervsgrenens interesser, herunder forarbejdningsindustrien og forbrugerne.

(71) Eurofibrefill og den belarussiske eksportør gjorde gældende, at forbrugerne i Fællesskabet som følge af den seneste tids forsyningsknaphed (1994) er afhængig af lavprisimport.

(72) Kommissionen bekræfter, at efterspørgslen efter korte syntetiske fibre af polyester steg i Fællesskabet i 1994. Denne stigning førte til visse forsyningsvanskeligheder på EF-markedet. Der synes imidlertid ikke at være tale om noget strukturelt forsyningsunderskud. Det årlige forbrug på EF-markedet udgør mellem 480 000 og 500 000 tons, medens EF-erhvervsgrenen har en årlig produktionskapacitet på ca. 530 000 tons.

(73) Den belarussiske eksportør gjorde endvidere gældende, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger på den belarussiske eksport til Fællesskabet sandsynligvis ville svække den pågældende eksportørs status som producent og ville kunne føre til en indstilling af produktionen og således mindske antallet af udenlandske forsyningskilder, der står til rådighed for de endelige brugere i Fællesskabet og dermed bidrage til, at disse blev mere afhængige af andre udenlandske leverandører.

(74) Under henvisning til de argumenter, der allerede er omhandlet i betragtning 69, skal Kommissionen på ny bekræfte, at formålet med antidumpingforanstaltninger er at afhjælpe virkningerne af uredelig handelspraksis. Det pågældende eksportlands handelspraksis har fordrejet vilkårene på EF-markedet for korte syntetiske fibre af polyester og har ført til nedgang i EF-producenternes markedsandel og til faldende priser. Træffes der ikke foranstaltninger til korrigering af denne fordrejning, kan det føre til en yderligere forværring af EF-erhvervsgrenens situation, en udvikling som ikke vil finde sted i en situation med redelige konkurrencevilkår.

(75) Det fremgår desuden klart af de foreliggende oplysninger, som er indgivet af eksportøren og indhentet fra Eurostat, at eksportøren siden 1993 beslutsomt har rettet sit salg mod eksportmarkederne, dvs. Det Europæiske Fællesskab og andre tredjelande (jf. betragtning 54). Det er derfor meget lidt sandsynligt, at denne producent vil blive tvunget til at indstille produktionen af korte syntetiske fibre af polyester som følge af antidumpingforanstaltninger, der indføres mod skadevoldende dumpingeksport til Fællesskabet.

(76) Det skal også erindres, at EF-erhvervsgrenen er blevet berørt af import fra andre tredjelande, nemlig Rumænien, Taiwan, Tyrkiet, Republikken Serbien og Montenegro, Den Tidligere Jugoslaviske Republik Makedonien samt Indien og Korea, der i øjeblikket er omfattet af antidumpingforanstaltninger. Hvis der ikke træffes foranstaltninger mod lavprisimporten fra Belarus, vil det være ensbetydende med forskelsbehandling af alle ovennævnte lande, og effektiviteten af gældende foranstaltninger vil blive undergravet.

(77) Efter at have undersøgt de forskellige involverede parters interesser fastslår Kommissionen, at det ikke vil være i Fællesskabets interesse at undlade at indføre beskyttelsesforanstaltninger til fordel for den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet. Det anses desuden for påkrævet at sikre, at der ikke sker forskelsbehandling af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Belarus sammenlignet med import af korte syntetiske fibre af polyester med oprindelse i andre tredjelande, navnlig dem, der i øjeblikket er omfattet af antidumpingforanstaltninger.

(78) Kommissionen fastslår derfor, at det af hensyn til beskyttelsen af Fællesskabets interesser er påkrævet at indføre antidumpingforanstaltninger for at hindre, at den pågældende dumpingimport forvolder yderligere skade under den resterende del af undersøgelsen.

H. INDFØRELSE AF MIDLERTIDIG TOLD

(79) Kommissionen er af den opfattelse, at foranstaltningerne skal indføres i form af en midlertidig værditold. Med henblik på at fastsætte størrelsen af denne told tog Kommissionen hensyn til den fastlagte dumpingmargen og til den told, der vil være nødvendig for at afhjælpe den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

(80) Da skaden navnlig ses i form af pristryk, nedgang i markedsandel og især finansielle tab, er det for at afhjælpe skaden nødvendigt, at EF-erhvervsgrenen får mulighed for at hæve sine priser til et fortjenstgivende niveau, uden at salget dermed går tilbage. For at nå dette mål bør priserne på de pågældende dumpingvarer hæves til et niveau, der udligner den skadelige dumping.

(81) Kommissionen beregnede derfor det prisniveau, der ville gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at opnå dækning for sine omkostninger og opnå en rimelig fortjeneste. For at nå op på det prisniveau, der var nødvendigt for at udligne skadestærsklen, tog Kommissionen udgangspunkt i EF-producenternes vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger og lagde hertil en fortjenstmargen på 6 %. Med henblik på den foreløbige fastlæggelse af de faktiske forhold ansås en fortjenstmargen på 6 % af omkostningerne for rimelig for at sikre EF-erhvervsgrenens investeringer på lang sigt. Kommissionen sammenlignede i samme handelsled de gennemsnitlige cif-priser, fortoldet, for dumpingvarerne, som de fremgår af Eurostat (jf. betragtning 31), med det dertil svarende prisniveau, som var nødvendigt for at udligne skadestærsklen. Den således fastlagte forskel er beregnet i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for dumpingvarerne. Da den derved fremkomne procentsats er højere end den fastlagte dumpingmargen, bør den midlertidige antidumpingtold, der skal indføres, i overensstemmelse med artikel 13, stk. 3, i grundforordningen i den foreliggende sag fastsættes på grundlag af den lavere dumpingmargen, dvs. 43,5 %.

I. BERØRTE PARTERS RETTIGHEDER

(82) Af hensyn til en rimelig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken de berørte parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Det skal endvidere anføres, at alle undersøgelsesresultater med henblik på denne forordning er foreløbige og eventuelt skal tages op til yderligere undersøgelse med henblik på indførelse af en endelig told, som Kommissionen måtte foreslå -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af korte syntetiske fibre af polyester, henhørende under KN-kode 5503 20 00 og med oprindelse i Belarus.

2. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 43,5 % af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet.

3. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af de varer, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

4. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.

Artikel 2

Parterne kan inden en måned fra tidspunktet for nærværende forordnings ikrafttræden tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt af Kommissionen, jf. dog artikel 7, stk. 4, litra b) og c), i forordning (EØF) nr. 2423/88.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 4. marts 1996.

På Kommissionens vegne

Leon BRITTAN

Næstformand

(1) EFT nr. L 349 af 31. 12. 1994, s. 1.

(2) EFT nr. L 122 af 2. 6. 1995, s. 1.

(3) EFT nr. L 209 af 2. 8. 1988, s. 1.

(4) EFT nr. L 66 af 10. 3. 1994, s. 10.

(5) EFT nr. C 212 af 3. 8. 1994, s. 5.

(6) EFT nr. L 348 af 17. 12. 1988, s. 49.

(7) EFT nr. L 306 af 22. 10. 1992, s. 1.

(8) EFT nr. L 9 af 15. 1. 1993, s. 2.