DA Den Europæiske Unions Tidende C 320/7

RÅDETS UDTALELSE

af 5. juli 2004

om Letlands konvergensprogram, 2004-2007

(2004/C 320/04)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den 5. juli 2004 gennemgik Rådet Letlands konvergensprogram, der dækker perioden 2004 til 2007. Programmet er kun delvis i overensstemmelse med datakravene i den reviderede »adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form«. Bl.a. er nogle af dataene endnu ikke fuldstændig i overensstemmelse med ENS 95-normerne, og tallene for statens gæld og underskud bør behandles med forsigtighed, idet de data, der blev forelagt i den finanspolitiske meddelelse af marts 2004, ikke blev valideret af Eurostat.

Den budgetstrategi, der ligger til grund for programmet, tager sigte på at sikre overholdelse af traktatens forpligtelser vedrørende det offentlige underskud og i sidste ende reducere underskuddet i retning af balance på længere sigt. I programperioden forventes det offentlige underskud imidlertid fortsat at ligge på omkring 2 % af BNP, med en vis forværring i 2004 i forhold til 2003 som følge af en forværring af statens balance. Ifølge programmet kan et primært underskud i størrelsesordenen 1 % af BNP fastholdes, hvilket er foreneligt med et mindre fald i både indtægts- og udgiftskvoterne i løbet af programperioden. På indtægtssiden er der ikke givet en fuldstændig forklaring herpå, navnlig hvad angår 2006 og 2007, idet der ikke planlægges yderligere ændringer efter skattesænkninger i 2004, og opkrævningen antages at blive mere effektiv i løbet af programperioden. På udgiftssiden antages dette at skyldes en stram udgiftskontrol, hvor der fokuseres på nedbringelse af overførsler, samtidig med at der tages højde for ekstraudgifter i forbindelse med forpligtelserne ved NATO-medlemskabet og implementeringen af delvist EU-finansierede udgiftsplaner. Disse to forhold tegner sig i 2004 tilsammen for ca. netto 0,7 procentpoint af BNP. Gældskvoten, som ligger på 17,7 % af BNP i 2007, er fortsat meget lav, om end den er i stigning.

Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, synes at afspejle en række forholdsvis gunstige vækstantagelser. Bl.a. forekommer den forventede udvikling i væksten på mellemlang sigt at være en smule høj på baggrund af de strukturelle begrænsninger og økonomiens sårbarhed over for eksterne rystelser. Forventningerne til inflationen i 2004 synes at være overdrevet, men forekommer realistiske i de efterfølgende år.

Programmets målsætninger for det offentlige underskud ligger hvert år under referenceværdien på 3 % af BNP. Konsolideringen foregår imidlertid temmelig langsomt, og programmets målsætninger er uforenelige med en stilling tæt på balance inden for programperioden. Risiciene i forbindelse med budgetresultatet ser stort set ud til at være afbalanceret. Den muligvis optimistiske vækstprognose, der er omtalt ovenfor, udgør en risiko i forhold til de planlagte budgetmålsætninger, samtidig med at tilliden til programmet svækkes af, at datakvaliteten har vist sig at være ringe. Dette opvejes af en vis pessimisme i indtægtsprognoserne, især i de sidste år af programmet. Budgetstillingen i programmet giver ikke en tilstrækkelig sikkerhedsmargen til at forhindre en overskridelse af underskudstærsklen på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske svingninger.

Hvis de vækstrater, der forventes i programmet, bliver en realitet, henstilles det på baggrund af denne vurdering til Letland, at det gør fremskridt hen imod en budgetstilling tæt på balance, navnlig i betragtning af landets underskud på de løbende poster og det indenlandske efterspørgselspres. Endvidere opfordres Letland til at forbedre pålideligheden og kvaliteten af de anvendte data og metodologier for at sikre en bedre overholdelse af ENS 95-normerne. Endelig opfordres de lettiske myndigheder til at gå videre med de reformer af den offentlige sektor, der tager sigte på den administrative kapacitet, således at skatteopkrævningen bliver mere effektiv og udgiftskontrollen styrkes.

Letland vil forholdsvis ubesværet kunne klare de budgetmæssige omkostninger ved en aldrende befolkning. Udsigterne for de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt er forbedret med gennemførelsen af en pensionsreform baseret på tre søjler. Den meget lave offentlige gæld har bidraget yderligere hertil. En risiko for budgetmæssige skævheder kan imidlertid ikke udelukkes på længere sigt. Rettidig gennemførelse af foranstaltninger, som tager sigte på at dæmpe de aldersrelaterede udgifter, sammen med en finanspolitisk konsolidering, der kan sikre et tilstrækkeligt primært overskud, er af afgørende betydning for at sikre holdbare offentlige finanser.

Centrale fremskrivninger fra Letlands konvergensprogram

2003 2004 2005 2006 2007 Real BNP-vækst (%) 7,5 6,7 6,7 6,5 6,5 Beskæftigelsesvækst (%) 1,8 1,0 1,0 0,5 0,5 HICP-inflation (%) 2,9 4,5 3,7 3,0 3,0 Offentlig saldo (% af BNP) – 1,8 – 2,1 – 2,2 – 2,0 – 2,0 Offentlig bruttogæld (% af BNP) 15,3 16,2 16,8 17,3 17,7

(1) EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan ses på følgende website:

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm