DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE

af 15. februar 2005

om ændring af retningslinje ECB/2003/2 om visse krav fra Den Europæiske Centralbank til statistiske indberetninger samt procedurerne for de nationale centralbankers indberetning af statistisk information på det penge- og bankstatistiske område

(ECB/2005/4)

(2005/326/EF)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 5.1, 12.1 og 14.3, og

ud fra følgende betragtninger:

Som følge af en gennemgang af retningslinje ECB/2003/2 af 6. februar 2003 om visse krav fra Den Europæiske Centralbank til statistiske indberetninger samt procedurerne for de nationale centralbankers indberetning af statistisk information på det penge- og bankstatistiske område (1) er det fundet nødvendigt at foretage visse ændringer.

Bilag V bør ændres for at bringe rapporteringsordningen for kreditinstitutter i overensstemmelse med den ordning, som anvendes for NCB’er og andre monetære finansielle institutioner.

I bilag VI bør udtrykket »strukturelle statistiske indikatorer« erstattes af »strukturelle finansielle indikatorer« for at undgå forveksling. Forvekslingen kan opstå, fordi Eurostat udarbejder et sæt strukturelle indikatorer, som også lagres i ECB’s database.

Bilag XVI bør ændres, så rapporteringskalenderen for de data, som skal indberettes i henhold til dette bilag, svarer til kalenderen for statistikken over reservekravsgrundlaget.

Bilag XVIII bør ændres, så det indeholder et nyt krav om tilvejebringelse af transaktionsdata og data om salg og tilbagekøb af andele udstedt af investeringsforeninger. Desuden bør der også indgå et krav om nye tidsserier, som vil blive anvendt i udarbejdelsen af MUFA.

VEDTAGET FØLGENDE RETNINGSLINJE:

Artikel 1

Retningslinje ECB/2003/2 ændres således:

»1. NCB’erne udarbejder og indberetter to samlede balancer for delsektorerne »centralbank« og »andre MFI’er« i deres respektive medlemsstater i medfør af forordning ECB/2001/13. Særligt for så vidt angår den krævede statistiske information vedrørende centralbankens balance, er denne nærmere fastlagt i forbindelsestabellerne for penge- og bankstatistik i bilag I. Til statistiske formål uddrager ECB data fra sin egen balance svarende til de data, som NCB’erne uddrager fra deres balancer. Som ansvarlige for udarbejdelsen af deres egne balancer anvender NCB’erne den procedure, der er angivet i bilag II, i den regelmæssige overvågning af overensstemmelse mellem Eurosystemets aggregerede balance ultimo måneden til statistiske formål og den ugentlige balance for Eurosystemet og i den regelmæssige indberetning til ECB af resultatet af overvågningen. Som ansvarlig for udarbejdelsen af sin egen balance anvender ECB den samme procedure. Denne statistiske information indberettes efter den årlige kalender, som fastlægges af ECB og fremsendes til NCB’erne hvert år ultimo september.«

Artikel 2

Denne retningslinje træder i kraft den 17. februar 2005.

Artikel 3

Denne retningslinje er rettet til NCB’erne i de medlemsstater, der har indført den fælles valuta i overensstemmelse med traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab.

(1) EUT L 241 af 26.9.2003, s. 1. Som ændret ved retningslinje ECB/2004/1 (EUT L 83 af 20.3.2004, s. 29).

(2) EFT L 333 af 17.12.2001, s. 1. Senest ændring ved forordning ECB/2004/21 (EUT L 371 af 18.12.2004, s. 42).

(15) De fire objekter observationsværdi samt OBS_STATUS, OBS_CONF og OBS_PRE_BREAK behandles som en helhed, hvilket betyder, at NCB’erne er forpligtet til at sende allesupplerende informationer til en observation (hvis attributter ikke indberettes, overskrives deres tidligere værdier af standardværdier)."

(15) De fire objekter observationsværdi samt OBS_STATUS, OBS_CONF og OBS_PRE_BREAK behandles som en helhed, hvilket betyder, at NCB’erne er forpligtet til at sende allesupplerende informationer til en observation (hvis attributter ikke indberettes, overskrives deres tidligere værdier af standardværdier)."

(17) Disse observationer antager endelige værdier (observationsstatus »A«) på et senere tidspunkt. De nye reviderede værdier træder i stedet for de tidligere foreløbige observationer.«"

(15) De fire objekter observationsværdi samt OBS_STATUS, OBS_CONF og OBS_PRE_BREAK behandles som en helhed, hvilket betyder, at NCB’erne er forpligtet til at sende allesupplerende informationer til en observation (hvis attributter ikke indberettes, overskrives deres tidligere værdier af standardværdier)."

OBS_COM (observationskommentar) (ukodet): Denne attribut kan anvendes til kommentarer i form af en tekst (på højst 350 tegn) på observationsniveau (fx til beskrivelse af det estimat eller den antagelse, der ligger til grund for en specifik observation på grund af manglende data, til at gøre rede for årsagen til en eventuel unormal observation eller til at give nærmere oplysninger om en ændring i den tidsserie, der indberettes).

OBS_CONF (15) (observationsfortrolighed) (kodeliste: CL_OBS_CONF): Hvis en NCB ønsker at skelne mellem fortrolighedsstatus for en eller flere specifikke observationer, kan attributten »fortrolighedsstatus« anvendes. Denne attributs (eventuelle) værdi kan ændres af informationens afsender ved dataoverførslen. Hvis denne attribut ikke anvendes, antages det, at der ikke er begrænsninger i brugerkredsen (OBS_CONF = »F« (fri)).

»COLLECTION (dataindsamling) (kodeliste: CL_COLLECTION): Denne attribut angiver det tidspunkt, hvor observationerne er indsamlet (fx primo, medio eller ultimo perioden), eller hvorvidt dataene udgør månedlige gennemsnit eller observationer pr. ultimo måneden. Medmindre andet er angivet af NCB’erne, fastsætter ECB dataindsamlingsattributten til standardværdien »E« (ultimo perioden) for MFI-rentesatser på udestående forretninger og til »A« (observationsgennemsnit over perioden) for MFI-rentesatser på nye forretninger. Ved forretningsstørrelser vedrørende udestående forretninger er standardværdien for attributten COLLECTION ligeledes »E« (ultimo perioden), hvorimod størrelser for nye forretninger markeres med »S« (summen af observationer over perioden).«

13 Estimeret dækningsgrad for hvert enkelt instrument udstedt af indenlandske residenter: NCB’erne foretager nationale estimater af dækningsgraden inden for hver kategori af værdipapirer, der er udstedt af indenlandske residenter, dvs. udstedelser af kortfristede værdipapirer, af langfristede værdipapirer og af børsnoterede aktier i lokal valuta, i andre euro-/nationale denominationer, inklusive ecu, og i andre valutaer. Estimaterne af »dækningsgrad i %.« angiver for hver instrumentkategori den procentdel, som værdipapirerne udgør af den samlede udstedelse (bestående af både indenlandske og internationale udstedelser), som i henhold til rapporteringsbestemmelserne ideelt skulle indberettes under den relevante overskrift. Der kan gives en kortfattet forklaring under »kommentarer«. NCB’erne angiver desuden ændringer i dækningsgraden som følge af oprettelsen af Den Monetære Union.

Denne dimension er særligt beregnet til at opfylde de krav, der stilles til nøglefamilien for værdipapirudstedelser i henhold til den kortsigtede model. Den giver i denne sammenhæng mulighed for en ny udvikling i eller særlige udvidelser af statistikken over værdipapirudstedelser, som kan blive nødvendige senere. De to værdier (P), »procent« og (Z) »uspecificeret« anvendes på nuværende tidspunkt til denne nøglefamilie og er knyttet til kodelisten CL_SEC_SUFFIX.«

Denne dimension angiver den valuta, hvori værdipapirerne er udstedt, og er knyttet til kodelisten CL_CURRENCY. I nøglefamilien for værdipapirudstedelser anvendes kun en undergruppe af værdierne i kodelisten. Værdipapirer udstedt i euro eller i nationale eurodenominationer indberettes med valutadimensionen EUR (14) , mens værdipapirer udstedt i andre valutaer end euro indberettes med Z06. Yderligere værdier (fx DKK, SEK og GBP) indgår allerede nu i kodelisten, da der kan blive behov for disse ved dataoverførsel fra de ikke-deltagende medlemsstater.

Denne dimension repræsenterer den udstedende sektors residensland (13) . Kodelisten knyttet hertil er CL_AREA_EE. Da udstederlandene er EU-medlemsstaterne og resten af verden, anvendes kun en undergruppe af værdierne til at definere referenceområdet for nøglefamilien for værdipapirudstedelser.

BIS’ aktuelle regler for værdiansættelse er pålydende værdi for gældsinstrumenter og udstedelseskurs for børsnoterede aktier. For obligationer udstedt til langt under pari og nulkuponobligationer beregnes påløbne renter om muligt af den rapporterende NCB.«

Der accepteres visse forskelle i prisfastsættelsesmetoderne landene imellem. Det enkelte rapporteringsland gør i de nationale forklarende noter indgående rede for de værdiansættelsesmetoder, der er anvendt for 1) kortfristede gældsinstrumenter, 2) langfristede gældsinstrumenter, 3) obligationer til underkurs og 4) børsnoterede aktier. Er der forskel på værdiansættelsen af beholdninger og strømme, forklares denne forskel ligeledes.

Beholdninger og strømme af børsnoterede aktier indberettes til markedsværdi, mens beholdninger og strømme af værdipapirer undtagen aktier indberettes til pålydende værdi. En undtagelse fra reglen om, at beholdninger og strømme af værdipapirer undtagen aktier opgøres til pålydende værdi, er obligationer udstedt til langt under pari og nulkuponobligationer, hvor udstedelser registreres ved det faktisk betalte beløb, dvs. til underkursværdien på købstidspunktet, og indfrielser på forfaldsdatoen registreres til den pålydende værdi. Værdien af udestående obligationer, der er udstedt til langt under pari, og af nulkuponobligationer svarer til det beløb, der faktisk er betalt for værdipapirerne, plus påløbne renter, jf. nedenfor. Førtidige indfrielser registreres ved det faktisk betalte beløb plus påløbne renter på indfrielsestidspunktet.

»Figur 1 giver en oversigt over de begrebsmæssige rammer for NCB’ernes indberetning af statistik over værdipapirudstedelser til ECB. Hovedsondringen sker på grundlag af udstederens hjemsted (11) . NCB’erne indberetter alle udstedelser. De 12 NCB’er i Eurosystemet dækker tilsammen alle udstedelser foretaget af residenter i euroområdet. Den Internationale Betalingsbank (BIS) indberetter udstedelser foretaget af »resten af verden«, dvs. alle ikke-residenter i euroområdet, idet der sondres mellem udstedelser foretaget af residenter i hver af de ikke-deltagende medlemsstater og udstedelser foretaget af de øvrige lande i »resten af verden (12) .«

For at sikre konsistens i behandlingen af posterne i den konsoliderede balance overføres tidsserierne, også selv om de pågældende balanceposter ikke er relevante for medlemsstaten (10) .

»De tre tidsserier for kreditinstitutterne, som angiver beholdningstal ultimo måneden, overføres månedligt til ECB inden lukketid på NCB-bankdagen forud for starten på reservekravsperioden.

»Revisioner foretaget af de rapporterende institutioner i reservekravsgrundlaget/reservekravene efter reservekravsperiodens start (sene revisioner) må ikke medføre revisioner af statistikken over reservekravsgrundlaget og over reservekravene.«

»Statistikken over reservekravsgrundlaget omfatter seks tidsserier for kreditinstitutter, som vedrører de data om beholdninger ultimo måneden, der via ESCB’s dataudvekslingssystem indberettes månedligt til ECB senest på NCB-bankdagen forud for reservekravsperiodens start. Hale-kreditinstitutter (kreditinstitutter, som ikke er underlagt fulde rapporteringskrav) indberetter en begrænset opdeling til NCB’erne hvert kvartal. For disse haleinstitutter anvendes en forenklet statistik over reservekravsgrundlaget for de tre reservekravsperioder, og NCB’erne vil medtage data for haleinstitutter i overensstemmelse med deres tidsplan for indberetningen (9) .

I henhold til forordning ECB/2001/13 kunne datakravene vedrørende af- og nedskrivninger af udlån og værdiændringer af værdipapirer i en overgangsperiode på 12 måneder indberettes til ECB med en forlænget tidsfrist på yderligere en måned fra lukketid den 15. arbejdsdag efter udgangen af den måned, som dataene vedrører. De NCB’er, som gjorde brug af overgangsbestemmelsen, fortsatte imidlertid med at sende data vedrørende de månedlige serier for andre værdiændringer, som tidligere var omfattet af retningslinje ECB/2002/5, med de samme tidsfrister som for de tilsvarende beholdningsserier. De kunne vælge at tilvejebringe foreløbige eller estimerede data, som derefter blev revideret i den efterfølgende månedlige dataoverførsel.«

Der beregnes også strømme vedrørende kvartårlige memorandumposter med henblik på udarbejdelsen af Den Monetære Unions finansielle konti for euroområdet. For at undgå at øge rapporteringsbyrden er disse memorandumposter blevet integreret i den eksisterende statistiske ramme for den regelmæssige udarbejdelse af penge- og bankstatistik. Derfor beregnes omklassifikationer og andre værdiændringer med hensyn til disse memorandumposter. Disse data indberettes som angivet i tabel 5a.«

Rapporteringsenhederne er underlagt et rapporteringskrav som følge af de såkaldte »minimumskrav«, der er angivet i forordning ECB/2001/13, bilag I, del 2, tabel 1A, selv om NCB’erne gives mulighed for at indsamle yderligere data, som ikke indgår i »minimumskravene«. I alle tilfælde udarbejder NCB’erne et fuldstændigt datasæt, som indberettes til ECB i henhold til tabel 5, kolonne E. Under denne proces kan NCB’erne blive nødsaget til at beregne og/eller estimere justeringerne vedrørende nogle af de opdelinger, som ikke indberettes af MFI’erne, fordi de ikke betragtes som »minimumskrav«. Modposten til justeringen for af- og nedskrivninger er enten »kapital og reserver« eller »resterende passiver«, alt efter national bogføringspraksis.«

Det antages ligeledes, at andre valutaer end euro (USD, JPY, CHF og ikke-deltagende EU-medlemsstaters valutaer) ikke vejer tungt i MFI-balancen. Endvidere foreligger detaljerede data for de enkelte valutaer kun i den begrænsede opdeling i henhold til forordning ECB/2001/13, bilag I, del 2, tabel 4. For at overvinde denne vanskelighed anvendes de samme valutaandele, som beregnes for posterne i denne tabel, på de mere detaljerede opdelinger i bilag I, del 2, tabel 1.«

(8) Der foretages ingen justering for saldi denomineret i de øvrige valutaer. Data om USD, JPY og CHF er i henhold til tabel 5 i forordning ECB/1998/16 af 1. december 1998 om den konsoliderede balance i MFI-sektoren (monetære finansielle institutioner, EFT L 356 af 30.12.1998, s. 7 , blevet indberettet fra og med december 1998 og på frivilligt grundlag af NCB’er, ved anvendelse af andre nationale datakilder, fra september 1997. Data om GBP er blevet indberettet til ECB af NCB’er på frivilligt grundlag fra og med august 2001, om muligt inklusive historiske data, med samme struktur som indberetningen af andre valutaer i tabel 4 i forordning ECB/2001/13 og fra og med januar 2003 som en del af tabel 4 i forordning ECB/2001/13. ECB vil ligeledes beregne valutakursændringen for de øvrige ikke-deltagende EU-medlemsstaters valutaer.«"

Det første trin består i at identificere saldi, der er denomineret i de enkelte centrale udenlandske valutaer (USD, JPY og CHF) og i ikke-deltagende EU-medlemsstaters valutaer (8) . Eftersom data opdelt i hver enkelt valuta kun foreligger på kvartalsbasis (ultimo kvartalet), beregnes opdelingen ultimo måneden ved brug af andele, som udledes af de data, der foreligger for det foregående ultimo kvartalet.

»Definitionerne af de monetære aggregater for euroområdet er baseret på en harmoniseret definition af den pengeudstedende og den pengebesiddende sektor samt harmoniserede kategorier af MFI-passiver. Den pengebesiddende sektor omfatter alle ikke-MFI’er, som er residenter i euroområdet, undtagen sektoren statslig forvaltning og service. Derfor indberettes posten »eurosedler og -mønter, der indehaves af statslig forvaltning og service«, med henblik på beregning af monetære aggregater som memorandumpost med høj prioritet. ECB vil acceptere estimater, som anvender foreliggende data (fx årlige og/eller kvartårlige data for Den Monetære Unions finansielle konti). Denne post indberettes på månedsbasis og med de samme tidsfrister som den månedlige obligatoriske MFI-balancestatistik i henhold til forordning ECB/2001/13.«

De koder, der benyttes for posterne i rapporteringsordningen, tilhører nøglefamilien for balanceposter, hvis dimensioner og attributter er beskrevet i bilag XIII. Det bemærkes, at:

Rapporteringsordningen, der er opstillet i tillæg 2, gælder kun for kreditinstitutter, hvorimod tabel 1–4 i forordning ECB/2001/13 omfatter balancedata for hele sektoren andre MFI’er.

(4) For eksempel er dette kriterium opfyldt, hvis balancen for pengemarkedsforeningssektoren påvirker én passivpost (»andele i pengemarkedsforeninger«) og to eller flere aktivposter (fx »værdipapirer undtagen aktier udstedt i euro af indenlandsk offentlig forvaltning og service« og »værdipapirer undtagen aktier udstedt i euro af indenlandske MFI’er«). Kriteriet er også opfyldt, når pengemarkedsforeningsbalancen påvirker to passivposter (fx »andele i pengemarkedsforeninger« og »indlån i euro foretaget af indenlandske MFI’er«) og én aktivpost (fx »værdipapirer undtagen aktier udstedt i euro af indenlandsk offentlig forvaltning og service«). Kriteriet er derimod ikke opfyldt, når pengemarkedsforeningsbalancen kun påvirker én passivpost og én aktivpost.«"

(3) Angående betydningen af pengemarkedsforeningers påvirkning af data for andre MFI’er, se nedenfor. Endvidere er der i visse lande et mindre antal andre institutioner, der klassificeres som MFI’er, men disse institutioner er insignifikante set fra en kvantitativ synsvinkel."

Kriterium 1: Forskellen mellem balancesummen for MFI-sektoren og balancesummen for undergruppen af kreditinstitutter udgør vedvarende over 5 mia. euro.

Særskilte balancedata for kreditinstitutter indberettes i henhold til rapporteringsordningerne i tillæg 1 og 2 af NCB’er i de lande, hvor rapporteringspopulationen af andre MFI’er består af både kreditinstitutter og pengemarkedsforeninger, og hvor sidstnævntes påvirkning skønnes at være vigtig statistisk set. Pengemarkedsforeningernes påvirkning skønnes at være vigtig, når begge nedenstående kriterier er opfyldt på samme tid:

I princippet bør de supplerende data, der indberettes for kreditinstitutbalancerne, dække 100 % af de institutter, der er klassificeret i denne sektor. I de tilfælde, hvor den faktiske rapporteringsdækning er under 100 % på grund af anvendelsen af »haleinstitut«-princippet, anmodes NCB’erne om at opregne de tilvejebragte data for at sikre en dækning på 100 % Dette vil gøre det nemmere at sammenligne indikatorerne mellem medlemsstaterne og sikre overensstemmelse med MFI-sektorens balancedata, der også opregnes.

Den makroøkonomiske analyse af stabiliteten stiller krav om såvel beholdnings- som strømdata, idet sidstnævnte opgøres til transaktionsværdi. Dette skaber et behov for såkaldte data vedrørende justeringer. Disse data foreligger på nuværende tidspunkt kun for beholdningsdata, der indgår i tabel 1 og 2, men foreligger ikke for tabel 4. I denne forbindelse undersøges det fortsat, om der er behov for at tilvejebringe justeringsdata for tabel 4. I mellemtiden anvender brugerne beholdningsforskydninger korrigeret for valutaudsving (som beregnes af ECB).

Efter anmodning fra brugerne indberetter NCB’erne også, som memorandumposter, indlån. Dette sker efter en opdeling i kreditinstitutter (ekskl. centralbanker)/andre MFI’er/ikke-MFI’er. Foreligger disse oplysninger ikke, har brugerne vedtaget at bibeholde begrebet »indlån fra MFI’er«, da det kan udledes af tabel 1 (dvs. uden yderligere opdelinger inden for MFI-sektoren).

Med henblik på beregningen af de makroøkonomiske stabilitetsindikatorer indberetter de NCB’er, der opfylder de nødvendige kriterier, særskilte data udelukkende for kreditinstitutter, hvad angår tabel 1, 2 og 4 i forordning ECB/2001/13. Data, som er påkrævet efter tabel 4, indberettes fra og med referencemåneden marts 2005. Der kræves ingen data efter tabel 3 (og der kræves således ikke yderligere statistiske data for kreditinstitutter). Data om kreditinstitutter indberettes kvartårligt, både for beholdninger og, hvor dette er relevant, vedrørende justeringer af strømme.

Data fra særskilte balancer vedrørende Den Europæiske Centralbank (ECB)/de nationale centralbanker (NCB’er) og andre monetære finansielle institutioner (MFI’er) indberettes på nuværende tidspunkt i henhold til tabel 1-4 i forordning ECB/2001/13. Disse data er imidlertid ikke tilstrækkelige til, at der kan foretages en makroøkonomisk analyse af stabiliteten for de lande, hvor rapporteringspopulationen af andre MFI’er består af både kreditinstitutter og pengemarkedsforeninger, og hvor de sidstnævntes påvirkning er signifikant (3) . I de tilfælde er en særskilt rapporteringsordning udelukkende for kreditinstitutter påkrævet til udførelsen af den makroøkonomiske analyse af stabiliteten i EU’s banksektor og til beregningen af de makroøkonomiske stabilitetsindikatorer for undergruppen af kreditinstitutter.

Det er vigtigt, at alle NCB’er (og ECB’s Direktorat for Interne Finanser) fremsender fuldstændige forklarende noter på det samme tidspunkt hvert år. Herved får MFMD mulighed for en gang årligt at udarbejde en detaljeret rapport med beskrivelse af de uoverensstemmelser, der er konstateret. For 2005 viser følgende tidsplan, hvilken skabelon der anbefales anvendt på hvilket tidspunkt. Det bemærkes, at den næste detaljerede skabelon bør indsendes i oktober 2005 med reference til data ultimo september 2005.

For at begrænse NCB’ernes arbejdsbyrde mest muligt anbefales det, at en fuldstændig forklarende note som regel kun udarbejdes én gang om året. I de mellemliggende måneder kræves kun en forenklet udgave af den forklarende note udfyldt af NCB’erne, hvori de blot markerer de strukturelle forskelle mellem den ugentlige balance og den statistiske indberetning. Som vejledning er der til dette bilag vedføjet skabeloner, som anvendes ved udarbejdelsen af de forklarende noter. Den første skabelon (tillæg 4) viser hele resultatet af overensstemmelseskontrollen. Den anden skabelon (tillæg 5) viser kontrolresultatet i forenklet form.

De ansvarlige for opgørelsen af balancen anmodes om at underrette ECB (Afdelingen for Monetær Statistik og Statistik over Finansielle Institutioner og Markeder (MFMD)) om resultatet af disse kontrolprocedurer. Denne underretning bør finde sted før eller sammen med overførslen af de statistiske data, dvs. senest den 15. arbejdsdag efter referencedatoen. Hvis der under kontrollen konstateres uoverensstemmelser, anmodes de ansvarlige for opgørelsen af balancen om at fremsende en forklarende note til MFMD, der som minimum indeholder en redegørelse for de kontrolprocedurer, der er foretaget, arten af uoverensstemmelserne, den mulige indvirkning på tidligere dataserier, og hvorledes overensstemmelserne forventes at udvikle sig i fremtidige indberetninger.

De ansvarlige for opgørelsen af balancen anmodes om at foretage denne kontrol hver måned for hvert enkelt land for at sikre, at der er overensstemmelse mellem NCB’ernes grundlæggende data og ECB’s balance. De to datasæt kan naturligvis kun kædes nøjagtigt sammen, når den sidste bogføringsdato i den ugentlige balance er den samme som referencedatoen for de statistiske indberetninger (dvs. ultimo måneden). I de øvrige rapporteringsperioder vil denne kontrol sikre en nær, men ikke fuldstændig overensstemmelse mellem regnskabsdata og statistiske data. I de rapporteringsperioder, hvor de to datoer ikke er sammenfaldende, kan NCB’erne foretage en sammenligning mellem de statistiske data og den »daglige balance« udarbejdet pr. sidste arbejdsdag i måneden.

Der er udarbejdet en liste over de kontrolprocedurer, som følges for at sikre overensstemmelse (se tillæg 1). Hvis der er uoverensstemmelser mellem de to datasæt, gøres rede for disse. Tillæg 2 indeholder nærmere forklaringer til disse kontrolprocedurer. De statistiske aggregater, som anvendes i sammenligningerne, er opstillet i tillæg 3, som angiver forbindelsen mellem disse aggregater og de grundlæggende balancedata (1) . Med hensyn til regnskabsdata giver Den Europæiske Centralbanks retningslinje ECB/2002/10 af 5. december 2002 om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker (2) fuldstændige baggrundsoplysninger om den ugentlige balances struktur og indhold og de regnskabsmæssige konventioner anvendt heri.

Dette bilag beskriver den procedure, som skal følges i forbindelse med opgørelsen af Den Europæiske Centralbanks (ECB’s)/de nationale centralbankers (NCB’ers) balance, for at kontrollere, at der er overensstemmelse mellem Eurosystemets aggregerede balance ultimo måneden til statistiske formål og dets ugentlige balance. Der foretages en sammenligning mellem regnskabsdataene og de tilsvarende statistiske poster.

»De nationale centralbanker (NCB’er) og Den Europæiske Centralbank (ECB) anvender i forbindelse med udarbejdelsen af statistisk information vedrørende deres egen balance følgende forbindelsestabeller som et led i den regelmæssige kontrol af, at der er overensstemmelse mellem Eurosystemets aggregerede balance ultimo måneden til statistiske formål og de daglige balancer til regnskabs- og likviditetsstyringsformål. Denne statistiske information indberettes efter den årlige kalender, som fastlægges af ECB og fremsendes til NCB’erne hvert år ultimo september.«

BILAG II

"BILAG VI STRUKTURELLE FINANSIELLE INDIKATORER RAPPORTERINGSORDNING OG FORSKRIFTER FOR OPSTILLING Indledning 1. For at kunne foretage en regelmæssig analyse af bankstrukturerne i Den Europæiske Union (EU) har Banktilsynskomitéen brug for data til opstillingen af en række strukturelle indikatorer. Listen over strukturelle indikatorer indeholder 29 serier. 12 af serierne kan opstilles på grundlag af data, som allerede foreligger i Den Europæiske Centralbank (ECB). Yderligere 14 indikatorer kan kun opstilles ved hjælp af yderligere data, som indsamles fra nationale centralbanker (NCB’er), mens de resterende tre indikatorer opstilles af »Working Group on Banking Developments« ved brug af andre ikke-harmoniserede kilder. 2. Dette bilag indeholder en rapporteringsordning og forskrifter for opstillingen af de 14 indikatorer, som er baseret på data fra NCB’er. Denne indsamling af data vil være baseret på information, som allerede foreligger inden for Det Europæiske System af Centralbanker (ESCB). 3. Nedenstående liste indeholder samtlige indikatorer. De indikatorer, som skal fremstilles ved brug af yderligere data tilvejebragt af NCB’er, er angivet med fed skrift. TABEL 1 Strukturelle indikatorer opdelt efter kategori af datakilder N. Datakilde Antal indikatorer Beskrivelse 1 ECB og SDC Platinum™ (markeret med *) 12 1. Antal kreditinstitutter (CI) 4. Antal indenlandske fusioner og overtagelser (M og A), der berører kreditinstitutter* 7. Kreditinstitutters samlede aktiver 8. Kreditinstitutters samlede udlån til ikke-kreditinstitutter 9. Kreditinstitutters samlede indlån fra ikke-kreditinstitutter 11. Bruttoudstedelser af langfristede gældsinstrumenter foretaget af ikke-finansielle selskaber 12. Bruttoudstedelser af kortfristede gældsinstrumenter foretaget af ikke-finansielle selskaber 13. Markedsværdi af børsnoterede aktier 14. Forhandlere af værdipapirer og derivater: samlede aktiver 16. Samlede aktiver forvaltet af investeringsforeninger 22. Antal M og A mellem kreditinstitutter* i landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) 27. Antal M og A mellem kreditinstitutter* i tredjelande 2 NCB’er: Det penge- og bankstatistiske område og Eurostat/Den Monetære Unions finansielle konti (markeret med **) 14 2. Antal lokale enheder (»filialer«) af kreditinstitutter** 3. Antal beskæftigede i kreditinstitutter** 5. Fem største kreditinstitutters andel af samlede aktiver (CR5) 6. Herfindahl-indeks for kreditinstitutters samlede aktiver 15. Forsikringsselskabers samlede investeringer** 17. Samlede aktiver forvaltet af pensionskasser** 18. Antal filialer af kreditinstitutter fra EØS-lande 19. Filialer af kreditinstitutter fra EØS-lande: samlede aktiver 20. Antal datterselskaber af kreditinstitutter fra EØS-lande 21. Datterselskaber af kreditinstitutter fra EØS-lande: samlede aktiver 23. Antal filialer af kreditinstitutter fra tredjelande 24. Filialer af kreditinstitutter fra tredjelande: samlede aktiver 25. Antal datterselskaber af kreditinstitutter fra tredjelande 26. Datterselskaber af kreditinstitutter fra tredjelande: samlede aktiver 3 Brugere/Komitéen for Betalings- og Afviklingssystemer (ikke-harmoniserede data) 3 28. Antal internetbanker 29. Internetbankers samlede aktiver 30. Samlede antal kontantautomater Afsnit 1. Rapporteringsordning 4. Den rapporteringsordning, som skal anvendes ved denne dataoverførsel, er angivet i tillæg 1. Data til brug ved beregningen af strukturelle indikatorer vedrørende kreditinstitutter kræves indberettet årligt. Dataene indberettes hvert år ultimo marts vedrørende det foregående år. Det forventes, at denne tidsfrist kan overholdes for alle indikatorer med undtagelse af indikator nr. 3, »antal beskæftigede i kreditinstitutter«, hvor dataene om muligt indberettes hvert år ultimo maj vedrørende det foregående år. 5. De krævede data er data i form af beholdninger, absolutte tal eller koefficienter som angivet. Ud over beholdninger kræves justeringsdata vedrørende strømme indberettet, hvis de foreligger. Hvad angår balancedata, vedrører strømjusteringer værdiændringer og valutakursændringer, afskrivninger, nedskrivninger og omklassifikationer. For at forenkle rapporteringsordningen indberettes strømjusteringer som et samlet tal uden yderligere opdeling efter justeringstype. Hvis der ikke foreligger strømjusteringer, forlader brugerne sig kun på forskelle i beholdninger justeret for valutakursændringer (som beregnes af ECB). Strømjusteringer er ikke relevante ved absolutte tal og koefficienter. 6. I princippet bør de indsamlede data dække 100 % af de institutioner, der er defineret som kreditinstitutter (se bilag I, del 1, afsnit I.2 i forordning ECB/2001/13). I de tilfælde, hvor den faktiske rapporteringsdækning er under 100 % på grund af anvendelsen af haleprincippet, anmodes NCB’erne om at foretage en opregning af de indberettede data for at sikre en dækning på 100 % Herved sikres det, at indikatorerne er sammenlignelige medlemsstaterne imellem, og at der er overensstemmelse med de MFI-balancedata, som opregnes i henhold til bilag XIV. 7. ECB vil foretage en simpel overensstemmelseskontrol, når dataene modtages. Hvis for eksempel indikator nr. 18 er nul, skal indikator nr. 19 også være nul. Det samme gælder for indikatorerne 20-21, 23-24 og 25-26. Desuden kan der foretages krydstjek mellem indikator nr. 18 og 23 og listen over MFI’er. Tillæg 2 indeholder instrukser vedrørende overførsel. Afsnit 2. Forskrifter for opstilling 8. NCB’erne tilvejebringer data vedrørende 14 indikatorer (anden gruppe i tabel 1) i henhold til de nedenfor angivne begrebsmæssige og metodologiske bestemmelser. Det overordnede mål er at sikre, at de statistiske principper, som er vedtaget for opgørelsen af penge- og bankstatistiske data (som anvendes for de fleste af indikatorerne i den første gruppe i tabel 1), så vidt muligt følges. For eksempel bør dataene aggregeres og ikke konsolideres, hjemstedsprincippet bør følge den såkaldte »værtslandsmodel«, balancedata indberettes på bruttogrundlag osv. 9. I det følgende gøres rede for de data, som NCB’erne skal tilvejebringe. Af hensyn til ECB’s overvågning af national praksis indberetter NCB’erne alle afvigelser fra de nedenfor angivne definitioner og bestemmelser til ECB. Oplysninger om eventuelle afvigelser indberettes i den sidste kolonne i rapporteringsordningen. 10. Indikator nr. 2: Antal lokale enheder (»filialer«) af kreditinstitutter. Denne indikator vedrører antallet af filialer pr. ultimo referenceperioden. Forordning ECB/2001/13 indeholder en definition af en filial: »Filialer […] er [ikke] indregistrerede enheder (og [har] ikke […] selvstændig status som juridisk person), som er helejet af moderselskabet.« (1) Denne indikator bør kun omfatte filialer, som er ejet af kreditinstitutter. Institutionelle enheders kontorer, som ikke selv er kreditinstitutter, medtages ikke, selv om de tilhører samme gruppe som et kreditinstitut. Dette er nødvendigt for at undgå forstyrrelser i sammenligningen mellem denne indikator og for eksempel indikator nr. 7 om kreditinstitutters samlede aktiver. 11. Af hensyn til ensartetheden anvender alle NCB’er ECB’s definition af filialer. 12. Indikator nr. 3: Antal beskæftigede i kreditinstitutter. Denne indikator vedrører det gennemsnitlige antal beskæftigede i referenceåret. Definitionen, der anvendes for denne indikator, ligger tæt op ad Eurostats definition (2). Oplysningerne vedrørende denne indikator skal dog kun omfatte beskæftigede i kreditinstitutter. Beskæftigede i finansielle institutioner, som ikke selv er kreditinstitutter, medtages ikke, selv om institutionerne tilhører den samme gruppe. 13. Indikator nr. 5: De fem største kreditinstitutters andel af samlede aktiver (CR5). Denne indikator vedrører koncentrationen af bankvirksomhed. Brugere har udtrykt ønske om at anvende en konsolideret »gruppemodel« ved beregningen af denne indikator, hvorved to eller flere institutioner, der tilhører den samme gruppe, tælles som én institution. Imidlertid er det af to årsager ikke muligt på nuværende tidspunkt at anvende en sådan model for penge- og bankstatistiske data. For det første er penge- og bankstatistiske data ikke-konsoliderede (3), hvorfor det ikke vil være muligt at medtage balancer for andre grupper af institutioner eller at nette interne aktiver og passiver i gruppen ud. For det andet er det muligt, at der ikke foreligger oplysninger om ejerskabsforhold, som derfor skulle indhentes fra tilsynskilder. 14. Af disse årsager bør NCB’erne anvende en ikke-konsolideret, »aggregeret« model ved beregningen af indikator nr. 5, således at de 1) opstiller rapporterende kreditinstitutters balancesumme efter størrelse; 2) beregner summen af de fem største balancesumme og summen af alle balancesumme; og 3) dividerer de to tal. De data, som indberettes til ECB, udtrykkes i procenter (fx indberettes en værdi på 72,4296 % som 72,4296 og ikke som 0,7243). Selv om sammensætningen af de fem største banker kan variere gennem tiden, indberetter NCB’erne kun de fem største kreditinstitutters andel på et givet tidspunkt (ultimo december eller ultimo referenceåret). 15. Indikator nr. 6: Herfindahl-indeks for kreditinstitutters samlede aktiver. I lighed med den foregående vedrører denne indikator koncentrationen af bankvirksomhed. NCB’erne anvender så vidt muligt en »aggregeret« model. Denne indikator ville kun kunne beregnes helt præcist, hvis alle kreditinstitutters individuelle balance var tilgængelig. Da de penge- og bankstatistiske rammer tillader, at grupper af kreditinstitutter i særlige tilfælde indberetter på konsolideret grundlag, er det muligt, at ikke alle de nødvendige statistiske oplysninger foreligger (dette kunne være tilfældet for Rabobank i Nederlandene). I så fald bør beregningen af Herfindahl-indekset omfatte den aggregerede balance for hvert enkelt kreditinstitut i gruppen, idet der eventuelt gøres brug af den regnskabsinformation, som findes i disse institutioners årsregnskaber. Det er desuden muligt, at ikke alle hale-kreditinstitutter indberetter data pr. ultimo året. I så fald opregnes dataene. 16. Herfindahl-indekset fås ved at summere kvadraterne af samtlige kreditinstitutters (CI) markedsandele i banksektoren og indberettes til ECB efter følgende formel: idet: n = samlede antal CI i landet Xi = CI’s samlede aktiver = alle landets CI’s samlede aktiver. 17. Indikator nr. 15: Forsikringsselskabers samlede investeringer. Med henblik på fremstillingen af denne indikator (4) defineres et forsikringsselskab som et foretagende, der har en administrativ tilladelse i overensstemmelse med artikel 6 i Rådets første direktiv 73/239/EØF af 24. juli 1973 om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte forsikringsvirksomhed bortset fra livsforsikring (5) eller artikel 6 i Rådets første direktiv 79/267/EØF om samordning af de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser om adgang til udøvelse af direkte livsforsikringsvirksomhed (6). Genforsikringsvirksomhed indgår ikke. Oplysningerne vedrører disse virksomheders samlede finansielle aktiver, som fås ved at trække ikke-finansielle aktiver (som fx anlægsaktiver) fra den aggregerede balancesum. Om nødvendigt opregnes tallene for at sikre dækning på 100 % Hvis der ikke foreligger særskilte oplysninger om forsikringsselskaber, kan denne indikator kombineres med indikator nr. 17, »Samlede aktiver forvaltet af pensionskasser«, så der fås en samlet indikator. NCB’erne markerer serien, hvis de vælger »samlet« registrering. 18. Indikator nr. 17: Samlede aktiver forvaltet af pensionskasser. Disse oplysninger vedrører den aggregerede balancesum for de såkaldte »selvstændige pensionskasser«, dvs. separate institutionelle enheder, hvis hovedaktivitet er pensionsforsikring. Der er ikke tale om forsikringsselskaber (7). Hvis der ikke foreligger selvstændige oplysninger om pensionskasser, kan denne indikator kombineres med indikator nr. 15, så der fremkommer en samlet indikator. I dette tilfælde bør der angives »ingen indberetning« for indikator nr. 17. 19. Indikator nr. 18: Antal filialer af kreditinstitutter fra EØS-lande. Denne indikator vedrører antallet af filialer tilhørende kreditinstitutter med hjemsted i andre EØS-lande, dvs. eksklusive indenlandske filialer. Hvis et kreditinstitut har mere end én filial i et bestemt land, regnes de som én. Da ECB kun har haft adgang til de data, der er indsamlet til listen over MFI’er, siden januar 1999, bør NCB’erne tilvejebringe de manglende data for ultimo 1997 og 1998. NCB’erne bør sikre, at data fra og med ultimo 1999 stemmer overens med data, som indberettes inden for rammerne af MFI-listen. 20. Indikator nr. 19: Filialer af kreditinstitutter fra EØS-lande: samlede aktiver. Denne indikator vedrører den aggregerede balancesum for de filialer, der er omfattet af indikator nr. 18. 21. Indikator nr. 20: Antal datterselskaber af kreditinstitutter fra EØS-lande. Denne indikator vedrører antallet af datterselskaber, som kontrolleres af et kreditinstitut med hjemsted i andre EØS-lande, dvs. eksklusive indenlandske datterselskaber. ECB’s definition af et datterselskab fremgår af forordning ECB/2001/13: »Datterselskaber er selvstændige indregistrerede selskaber, som er enten majoritets- eller helejet af en anden enhed …«. Ikke alle datterselskaber medregnes, kun datterselskaber, som selv er kreditinstitutter. 22. Indikator nr. 21: Datterselskaber af kreditinstitutter fra EØS-lande: samlede aktiver. Denne indikator vedrører den aggregerede balancesum for de datterselskaber, der er omfattet af indikator nr. 20. 23. Indikator nr. 23: Antal filialer af kreditinstitutter fra tredjelande. Denne indikator vedrører antallet af residente filialer, som hører under kreditinstitutter med hjemsted i tredjelande. Tredjelande er lande, som ikke indgår i EØS. Hvis en bank har mere end én filial i et bestemt land, regnes de som én. Også her sikrer NCB’erne, at dataene stemmer overens med de data, som indberettes inden for rammerne af MFI-listen. 24. Indikator nr. 24: Filialer af kreditinstitutter fra tredjelande: samlede aktiver. Denne indikator vedrører den aggregerede balancesum for de filialer, der er omfattet af indikator nr. 23. 25. Indikator nr. 25: Antal datterselskaber af kreditinstitutter fra tredjelande. Denne indikator vedrører antallet af datterselskaber med hjemsted i deres nationale område, som kontrolleres af kreditinstitutter med hjemsted i tredjelande. 26. Indikator nr. 26: Datterselskaber af kreditinstitutter fra tredjelande: samlede aktiver. Denne indikator vedrører den aggregerede balancesum for de datterselskaber, der er omfattet af indikator nr. 25. Tillæg 1 Rapporteringsordning for de 14 strukturelle finansielle indikatorer, som opstilles ved brug af data indberettet af NCB’er Land: … Referenceår: … Indikator Beholdning Strømjusteringer Afvigelser fra definitioner 2. Antal lokale enheder (»filialer«) af kreditinstitutter - 3. Antal beskæftigede i kreditinstitutter - 5. De 5 største kreditinstitutters andel af samlede aktiver (CR5) - 6. Herfindahl-indeks for kreditinstitutters samlede aktiver - 15. Forsikringsselskabers samlede investeringer 17. Samlede aktiver forvaltet af pensionskasser 18. Antal filialer af kreditinstitutter fra EØS-lande - 19. Filialer af kreditinstitutter fra EØS-lande: samlede aktiver 20. Antal datterselskaber af kreditinstitutter fra EØS-lande - 21. Datterselskaber af kreditinstitutter fra EØS-lande: samlede aktiver 23. Antal filialer af kreditinstitutter fra tredjelande - 24. Filialer af kreditinstitutter fra tredjelande: samlede aktiver 25. Antal datterselskaber af kreditinstitutter fra tredjelande - 26. Datterselskaber af kreditinstitutter fra tredjelande: samlede aktiver Tillæg 2 Elektronisk overførsel af strukturelle finansielle indikatorer for banker — nøglefamilieidentifikator: ECB_SSI1 Nøglefamilien for de strukturelle finansielle indikatorer vedrører de strukturelle indikatorer for sektorerne kreditinstitutter, forsikringsselskaber og pensionskasser i Den Europæiske Unions (EU’s) medlemsstater. Nøglefamilien er udformet således, at den så vidt muligt benytter de kodelister og kodeværdier, som allerede er defineret i balancestatistikken (BSI-statistikken). Afsnit 1. Dimensioner Nedenstående tabel viser de dimensioner, der er anvendt i ECB_SSI1-nøglefamilien. Der er for denne statistik specificeret otte dimensioner, som er nødvendige for at kunne identificere tidsserierne. TABEL 1 Dimensioner anvendt i ECB_SSI1-nøglefamilien Positioni nøglen Begreb (symbol) Begreb Værdiformat Kodeliste (symbol) Kodeliste 1 FREQ Hyppighed AN1 CL_FREQ Hyppighed (BIS, ECB) 2 REF_AREA Referenceområde AN2 CL_AREA_EE Område (Eurostat BoP, ECB) 3 REF_SECTOR Opdeling efter referencesektor i ENS 95 AN4 CL_ESA95_SECTOR Opdeling efter referencesektor i ENS 95 (ECB) 4 SSI_INDICATOR Strukturel finansiel indikators »navn« AN3 CL_SSI_INDICATOR Strukturel finansiel indikator (ECB) 5 DATA_TYPE Datatype AN1 CL_DATA_TYPE Penge- og bankstatistisk datatype, strøm og position (ECB, BIS) 6 COUNT_AREA Modpartsområde AN2 CL_AREA_EE Område (Eurostat BoP, ECB) 7 CURRENCY_TRANS Transaktionsvaluta AN3 CL_CURRENCY Transaktionsvaluta (ECB, BIS, Eurostat BoP) 8 SERIES_DENOM Seriens denomineringsvaluta eller særlige beregningsmetode AN1 CL_SERIES_DENOM Seriens denomineringsvaluta eller særlige beregningsmetode (ECB) Hver af de otte statistiske dimensioner kodes med værdier fra en tilhørende kodeliste. For eksempel kodes dimensionen REF_AREA (referenceområde) i henhold til ovenstående tabel med værdier hentet fra kodelisten CL_AREA_EE. I det følgende gives en nærmere beskrivelse af dimensionerne i ECB-SSI1-nøglefamilien. De enkelte dimensioner beskrives i den rækkefølge, hvori de forekommer i serienøglen. Dimension nr. 1: Hyppighed (FREQ; længde: 1 tegn) Denne dimension angiver den hyppighed, hvormed tidsserien indberettes. Den anvendte kodeværdi i ECB-SSI1-nøglefamilien er »A« for årlige data og er hentet fra kodelisten CL_FREQ. Dimension nr. 2: Referenceområde (REF_AREA; længde: 2 tegn) Denne dimension repræsenterer den rapporterende institutions residensland. Kodelisten knyttet hertil, CL_AREA_EE, indeholder ISO-landelisten og flere andre værdier, jf. beskrivelsen i afsnit 6 (dimension nr. 6: modpartsområde). Den undergruppe af værdierne, som anvendes i ECB_SSI1-nøglefamilien, svarer til EU-medlemsstaterne. Dimension nr. 3: Opdeling efter referencesektor i ENS 95 (REF_SECTOR; længde: fire tegn) Denne dimension angiver de strukturelle indikatorers referencesektor og er knyttet til kodelisten CL_ESA95_SECTOR. På nuværende tidspunkt anvendes en undergruppe bestående af fire værdier: kreditinstitutter (som defineret i fællesskabslovgivningen) (»122C«), forsikringsselskaber og pensionskasser (»1250«), og separat forsikringsselskaber (»1251«) og pensionskasser (»1252«). Dimension nr. 4: Den strukturelle finansielle indikators »navn« (SSI_INDICATOR, længde: 3 tegn) Denne dimension repræsenterer listen over indikatorer og er knyttet til kodelisten CL_SSI_INDICATOR. De værdier, som tildeles de forskellige indikatorer, angives med et præfiks. Værdien »H« anvendes for Herfindahl-indekset, værdien »N« for alle indikatorer, som udtrykkes i absolutte tal, værdien »S« for de indikatorer, som udtrykkes i andele, og værdien »T« for samlede aktiver. Dimension nr. 5: Datatype (DATA_TYPE; længde: 1 tegn) Denne dimension beskrives af kodelisten CL_DATA_TYPE og angiver den type data, som skal indberettes: bruttobeholdninger (»1«), omklassifikationer og andre justeringer (»5«), andre værdiændringer (»7«) og uspecificeret (»X«). Værdien »X«, uspecificeret, anvendes til indberetning af kvotienter og indeksserier, mens værdien »1«, beholdninger, anvendes til indberetning af absolutte tal og beholdningsserier (fx antal beskæftigede, samlede aktiver). Data vedrørende justeringer er kun relevante vedrørende BSI-serierne, de er ikke relevante og indberettes ikke for absolutte tal, kvotienter og indeks. Omklassifikationer og andre justeringer omfatter ændringer i aktiver og passiver på balancen for den rapporterende sektor som følge af 1) ændringer i rapporteringspopulationen; 2) omstrukturering af virksomhed; 3) omklassifikation af aktiver og passiver; 4) korrigering af indberetningsfejl, som af tekniske årsager ikke kan fjernes fra beholdningsdataene for hele den relevante periode. For eksempel vil omklassifikationer for 2001 skulle dække ændringer som følge af Grækenlands optagelse i euroområdet. Andre værdiændringer omfatter ændringer i kursen på værdipapirer, som er udstedt, solgt eller ejet, og ændringer som følge af, at udlån, der er afskrevet eller nedskrevet, er fjernet fra balancen. Dimension nr. 6: Modpartsområde (COUNT_AREA; længde: 2 tegn) Denne dimension angiver hjemstedsområde for den strukturelle indikators modpart. Kodelisten knyttet til dette begreb er CL_AREA_EE, som indeholder ISO-landelisten samt yderligere værdier (fx »U6« — »indenlandsk: samme land som det rapporterende kreditinstituts«). Til ECB_SSI1-nøglefamilien anvendes følgende undergruppe af værdier for rapporteringspligtige institutioner såvel inden for euroområdet som i lande uden for euroområdet: indenlandsk (hjemsted eller referenceområde) (»U6«), andre lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (alle lande bortset fra referenceområdet) (»A0«) og lande uden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (»A7«). Dimension nr. 7: Transaktionsvaluta (CURRENCY_TRANS; længde: 3 tegn) Denne dimension angiver den valuta, i hvilken de strukturelle indikatorer er denomineret, og er knyttet til kodelisten CL_CURRENCY. I nøglefamilien ECB_SSI1 anvendes kun værdierne »Z01« for alle valutaer tilsammen og »Z0Z« for »ikke-relevant«. Dimension nr. 8: Seriens denomineringsvaluta eller særlige beregningsmetode (SERIES_DENOM; længde: 1 tegn) Denne dimension angiver, hvorvidt den indberettede serie er udtrykt i national valuta eller den fælles valuta (euro). Dette begreb er kun relevant ved BSI-serier (fx aktiver i alt). Der anvendes kun tre værdier fra kodelisten CL_SERIES_DENOM i ECB_SSI1-nøglefamilien — »N« for national valuta, »E« for euro og »Z« for ikke relevant. Ikke deltagende medlemsstater og Grækenland (for perioden til og med 2000) vil anvende koden »N«, mens koden »E« anvendes af medlemsstaterne i euroområdet (inklusive Grækenland fra og med 2001). Tillæg 3 indeholder en fuldstændig liste over de serienøgler, som skal indberettes til ECB. Afsnit 2. Attributter Ud over de otte dimensioner, der definerer koden, er der defineret et sæt attributter (8 14), som knyttes til dataene på forskellige niveauer: TABEL 2 Nøglefamilie for strukturelle finansielle indikatorer (ECB_SSI1): kodede og ukodede attributter Tildelings Niveau Statistisk begreb Værdiformat Kodeliste Attributter på siblingniveau (indsendes ved brug af FNS-sektionen) Sibling TITLE_COMPL Supplerende titel AN..1050 Ukodet Sibling UNIT Enhed AN..12 CL_UNIT Enhed (BIS, ECB, Eurostat BoP) Sibling UNIT_MULT Enhedsmultiplikator AN..2 CL_UNIT_MULT Enhedsmultiplikator (BIS, ECB, Eurostat BoP) Sibling DECIMALS Decimaler N1 CL_DECIMALS Decimaler (BIS, ECB) Sibling TITLE Titel AN..70 Ukodet Sibling NAT_TITLE National titel AN..350 Ukodet Sibling COMPILATION Databehandling AN..1050 Ukodet Sibling COVERAGE Dækning AN..350 Ukodet Attributter på tidsserieniveau (indsendes ved brug af FNS-sektionen) Tidsserie COLLECTION Indsamlingsindikator AN1 CL_COLLECTION Indsamlingsindikator (BIS, ECB) Tidsserie AVAILABILITY Tilgængelighed AN1 CL_AVAILABILITY Begrænsninger i brugerkredsen (BIS, ECB) Tidsserie DOM_SER_IDS National serieidentifikation AN..70 Ukodet Tidsserie BREAKS Databrud AN..350 Ukodet Attributter på observationsniveau (indsendes sammen med dataene i ARR-hovedsegmentet) Observation OBS_STATUS Observationsstatus AN1 CL_OBS_STATUS Observationsstatus (BIS, ECB, Eurostat BoP) Observation OBS_CONF Observationsfortrolighed AN1 CL_OBS_CONF Observationsfortrolighed (Eurostat BoP, ECB) Observation OBS_PRE_BREAK Observationsværdi før brud AN..15 Ukodet Observation OBS_COM Observationskommentar AN..350 Ukodet Hver enkelt af disse attributter er desuden kendetegnet ved visse tekniske egenskaber, som er angivet i nedenstående tabel. TABEL 3 NCB’ers indberetning til ECB. Fælles attributegenskaber for nøglefamilien ECB_SSI1 Status Første værdi fastlagt af: (10) Kan ændres af NCB’er TITLE_COMPL M ECB Nej UNIT M ECB Nej UNIT_MULT M ECB Nej DECIMALS M ECB Nej TITLE C ECB Nej NAT_TITLE C NCB Ja COMPILATION C NCB Ja (9) COVERAGE C NCB Ja (9) COLLECTION M ECB Nej AVAILABILITY M ECB/NCB Ja DOM_SER_IDS C NCB Ja BREAKS C NCB Ja OBS_STATUS M NCB Ja OBS_CONF C NCB Ja OBS_PRE_BREAK C NCB Ja OBS_COM C NCB/ECB Ja M: Obligatorisk C: Betinget Nedenstående er en beskrivelse af de enkelte attributter med angivelse af referencekodelisten (med versaler som CL_****), hvor dette er relevant. Afsnit 2.1. Attributter på siblingniveau Obligatoriske: — TITLE_COMPL (supplerende titel) (ukodet): Denne attribut opstilles, lagres og udsendes af ECB (på engelsk og af en maksimal længde på 1 050 tegn). Hvis en NCB ønsker at ændre teksten, kan den revideres efter samråd med ECB. Revisionen vil dog blive foretaget af ECB. — UNIT (enhed) (kodeliste: CL_UNIT): Denne attribut angiver målingsenheden for de indberettede data. Deltagende medlemsstater indberetter dataene i euro for de poster, hvor dette er relevant, og ECB fastsætter denne attribut til »EUR« (DENOM = »EUR«). Hvad angår ikke-deltagende medlemsstater, er denne attributs værdi lig med den tilsvarende nationale valuta. For de serier, der indberettes som absolutte værdier, og for indekset sætter ECB denne attributværdi til »UNITS«, og for de serier, der indberettes i procenter, sættes den til »PC«. — UNIT_MULT (enhedsmultiplikator) (kodeliste: CL_UNIT_MULT): Denne attribut giver oplysning om, hvorvidt serien er udtrykt i millioner (UNIT_MULT = 6), milliarder (UNIT_MULT = 9) osv. NCB’erne indberetter dataene vedrørende kreditinstitutters BSI-serier i millioner, og ECB fastsætter værdien til 6 (UNIT_MULT = 6). For de serier, der indberettes som absolutte tal, i procenter eller som indeks, sætter ECB værdien til 0 (UNIT_MULT = »0«). — DECIMALS (decimaler) (kodeliste: CL_DECIMALS): Denne attribut angiver antallet af decimaler, som opgives for observationens værdier. NCB’erne indberetter BSI-serierne og de serier, der udtrykkes i absolutte tal, med 0 decimaler, og ECB sætter attributtens værdi til 0 for disse serier (således at DECIMALS = »0«). Indeksserierne og de serier, der udtrykkes i procenter, indberettes med fire decimaler, og ECB sætter attributtens værdi til 4 for disse serier (således at DECIMALS = »4«). Betingede: — TITLE (titel) (ukodet): Serietitlen giver kun mulighed for maksimalt 70 tegn. På grund af den begrænsede plads anvendes i stedet TITLE COMPLEMENT som den obligatoriske attribut. Attributten TITLE vil eventuelt senere kunne anvendes til oprettelse af korte titler. — NAT_TITLE (national titel) (ukodet): NCB’erne kan anvende denne attribut til en nøjagtig beskrivelse og andre supplerende specifikationer på de pågældende sprog. Selv om anvendelse af store og små bogstaver ikke giver problemer, bør overførsler af tegn med accenter og længere alfanumeriske symboler dog testes inden regelmæssig anvendelse. — COMPILATION (databehandling) (ukodet): Denne attribut anvendes til detaljerede tekstforklaringer af de anvendte databehandlingsmetoder, vægtning, statistiske procedurer, indekstype osv.: — datakilder/dataindsamlingssystem — databehandlingsprocedurer (herunder beskrivelse af estimeringer/antagelser) — afvigelser fra ECB’s rapporteringsforskrifter (klassifikation af geografisk område/sektor og værdiansættelsesmetoder) — oplysninger om de nationale lovrammer (og om relationer til EU-lovgivning) for formidlere, som ikke er kreditinstitutter. — COVERAGE (dækning) (ukodet): Denne attribut beskriver rapporteringspopulationen, og dennes dækning, for de forskellige kategorier af formidlere. Der bør gives en beskrivelse af formidlertypen for de forskellige indikatorer. Hvis der er kendskab til, at dækningen ikke er fuldstændig, estimeres markedsandelen. Den bør desuden angive, om der er tale om opregnede tal. Afsnit 2.2. Attributter på tidsserieniveau Obligatoriske: — COLLECTION (dataindsamling) (kodeliste: CL_COLLECTION): Denne attribut indeholder en angivelse af det tidspunkt, hvor observationerne er indsamlet (f.eks. primo, medio eller ultimo perioden) eller en angivelse af, hvorvidt dataene udgør gennemsnitlige, højeste eller laveste værdier i en given periode osv. ECB fastsætter SSI-serierne som »ultimo perioden« (COLLECTION = »E«). — AVAILABILITY (tilgængelighed) (kodeliste: CL_AVAILABILITY): Denne attribut angiver de institutioner, som kan få adgang til dataene. Såfremt der er behov for særlig behandling i forbindelse med særlige observationer, kan attributten OBSERVATION CONFIDENTIALITY anvendes (se nedenfor). Betingede: — DOM_SER_IDS (national serieidentifikation) (ukodet): Denne attribut gør det muligt at henvise til den anvendte kode i nationale databaser for at identificere den tilsvarende serie (formler, der anvender nationale referencekoder, kan også angives). — BREAKS (databrud) (ukodet): Denne attribut indeholder en beskrivelse af databrud og væsentlige ændringer gennem tiden i indsamlingen, dækningen og opstillingen af tidsserierne. I tilfælde af databrud ønskes en angivelse af, i hvilket omfang gamle og nye data kan betragtes som værende sammenlignelige (højst 350 tegn). Afsnit 2.3. Attributter på observationsniveau Obligatorisk: — OBS_STATUS (observationsstatus) (kodeliste: CL_OBS_STATUS): NCB’erne indberetter en observationsstatusværdi, som knyttes til hver enkelt observation. Denne attribut er obligatorisk og skal angives ved alle dataoverførsler for hver enkelt observation. Såfremt NCB’erne reviderer værdien af denne attribut, indberettes både observationsværdien (også selv om den er uændret) og den nye observationsstatusmarkering igen. Nedenstående liste angiver de forventede værdier (opstillet i vedtaget rangorden) for disse attributter med henblik på denne statistik: »A« = normal værdi »B« = databrudsværdi »M« = data findes ikke (for ikke-relevante data) (11) »L« = data findes, men indsamles ikke (12) »E« = estimeret værdi »P« = foreløbig værdi (denne attribut kan især anvendes ved hver dataoverførsel med henvisning til den sidste observation) (13). — Hvis en observation har to egenskaber, indberettes den vigtigste. Hvis en observation f.eks. er både en foreløbig værdi og resultatet af et estimat, prioriteres »estimat-egenskaben«, og markeringen »E« anvendes. Betingede: — OBS_CONF (observationsfortrolighed) (kodeliste: CL_OBS_CONF): Hvis en NCB ønsker at skelne mellem fortrolighedsstatus for en eller flere specifikke observationer, kan attributten OBSERVATION CONFIDENTIALITY anvendes. Denne attributs (eventuelle) værdi kan ændres af informationens afsender ved dataoverførslen. — OBS_PRE_BREAK (førbrudsværdi) (ukodet): Denne attribut indeholder førbrudsværdien, som er et numerisk felt i lighed med observationen. Den anvendes ved et seriedatabrud. — OBS_COM (observationskommentar) (ukodet): Denne attribut kan anvendes til kommentarer i form af en tekst på observationsniveau (fx til beskrivelse af det estimat eller den antagelse, der ligger til grund for en specifik observation på grund af manglende data, til at gøre rede for årsagen til en eventuel unormal observation eller til at give nærmere oplysninger om en ændring i den indberettede tidsserie). Justeringsdata vedrørende strømme indberettes, hvis de foreligger, for indikator nr. 17, 19, 21, 24 og 26. Strømjusteringer vedrører værdiændringer, afskrivninger, nedskrivninger og omklassifikationer. Afsnit 3. Revisionsprincipper NCB’erne kan blive nødsaget til at revidere de indberettede data. Der gælder følgende overordnede principper: — I forbindelse med alle regelmæssige årlige dataoverførsler kan der foruden dataene for det seneste år fremsendes både »ordinære« revisioner (dvs. revisioner af det foregående års data) og »historiske« revisioner. — Historiske revisioner, som i betydelig grad forbedrer datakvaliteten, kan undtagelsesvis accepteres i løbet af året. — Betydningsfulde revisioner ledsages af forklarende noter til ECB. Tillæg 3 TABEL 1 Beholdningsdata Serienøgler for strukturelle finansielle indikatorer Ikatorer 1. Indenlandsk område 2. Andre EØS-lande 3. Uden for EØS Kreditinstitutter Forsikringsselskaber og pensionskasser Kreditinstitutter Kreditinstitutter I alt Forsikringsselskaber Pensionskasser Antal beskæftigede i kreditinstitutter S1 Antal filialer af kreditinstitutter S2 S3 S4 Antal datterselskaber af kreditinstitutter S5 S6 Herfindahl-indeks for kreditinstitutters samlede aktiver (CR5) S7 De 5 største kreditinstitutters andel af samlede aktiver S8 Samlede aktiver (8 14) S9* S10 S11 Filialers samlede aktiver S12 S13 Datterselskabers samlede aktiver S14 S15

TABEL 2 Justeringsdata Serienøgler for strukturelle finansielle indikatorer Indikatorer 1. Indenlandsk område 2. Andre EØS-lande 3. Uden for EØS Kreditinstitutter Forsikringsselskaber og pensionskasser Kreditinstitutter Kreditinstitutter I alt Forsikringsselskaber Pensionskasser Omklassifikationer og andre justeringer Samlede aktiver S16 S17 S18 Filialers samlede aktiver S19 S20 Datterselskabers samlede aktiver S21 S22 Andre værdiændringer Samlede aktiver S23 S24 S25 Filialers samlede aktiver S26 S27 Datterselskabers samlede aktiver S28 S29 For »pre-ins« og Grækenland før 2001 anvendes koden N for »denomineringsvaluta« i serienøglens sidste dimension i stedet for E.

(1) Denne variabel indsamles også af Eurostat, men med en lang tidsforsinkelse. Eurostat anvender følgende definition af en lokal enhed: »En virksomhed eller del heraf (fx et værksted, en fabrik, et lager, et kontor, en mine eller et depot), der er beliggende på et geografisk bestemt sted. På eller fra dette sted foregår en økonomisk virksomhed, i hvilken forbindelse — med visse undtagelser — en eller flere personer arbejder (også selv om det kun er deltidsarbejde) for en og samme virksomhed.« Jf. Eurostat, Methodological manual for statistics on credit institutions (Metodologisk manual for statistik over kreditinstitutter), udg. 1.8, december 2001, s. 11 og 23. Manualen kan bestilles fra Eurostat, dog kun på engelsk.

(2) Denne indikator indsamles også af Eurostat, der anvender følgende definition: »Antal beskæftigede defineres som det samlede antal personer, der arbejder i observationsenheden (herunder aktive virksomhedsejere, partnere, der regelmæssigt arbejder i enheden, og ulønnede medhjælpende familiemedlemmer) samt personer, der arbejder uden for enheden, men som er ansat og betalt af denne (fx salgsrepræsentanter, udbringningspersonale, reparations- og vedligeholdelsespersonale). Hertil henregnes også personer, som er fraværende i en kortere periode (fx på grund af sygdom, ferie eller orlov), og arbejdstagere, der strejker, men ikke personer, der er fraværende på ubestemt tid. Definitionen omfatter også deltidsbeskæftigede, der i det pågældende lands lovgivning har status som deltidsbeskæftigede, og som er opført på lønningslisten, samt sæsonarbejdere, lærlinge og hjemmearbejdende, som er opført på lønningslisten. Antal beskæftigede omfatter ikke arbejdskraft, som stilles til rådighed for enheden af andre virksomheder, og personer, der udfører reparations- og vedligeholdelsesarbejde i observationsenheden for andre virksomheders regning. Personer, der aftjener deres værnepligt, medregnes heller ikke. Ulønnede medarbejdende familiemedlemmer er personer, der bor sammen med ejeren af enheden, og som regelmæssigt arbejder for enheden, men uden at der foreligger en tjenesteydelsesaftale, og uden at de modtager fast betaling for det udførte arbejde. Der må dog ikke være tale om personer, som er opført på lønningslisten i en anden enhed, hvor de udøver deres hovedbeskæftigelse. Bemærk: Med henblik på kontrol af dataenes sammenlignelighed skal det anføres, om volontører er registreret i denne kategori eller ikke. [Kommissionens forordning (EF) nr. 2700/98 om definitioner af variabler til brug for udarbejdelse af statistik over erhvervsstrukturer, Kode 16110]. Bemærkninger: Opdelingen på virksomhedsniveau skal, når der er tale om virksomhedsgrupper, sikres ved hjælp af en fordelingsnøgle (administrerende direktører skal indgå, ikke-ansatte aktører skal ikke indgå) Antallet af beskæftigede beregnes som et årsgennemsnit.« Jf. Eurostat, Methodological manual for statistics on creditinstitutions, (Metodologisk manual for statistik over kreditinstitutter), udg. 1.8, december 2001, s. 34.

(3) Forordning ECB/2001/13 tillader dog en enkelt undtagelse, idet den giver mulighed for indberetning af konsoliderede balancedata for grupper af kreditinstitutter (fx Rabobank i Nederlandene).

(4) I ENS 95 er den tilsvarende sektor til denne indikator S.125a. »ENS 95« er det Europæiske Nationalregnskabssystem, der er indeholdt i bilag A til Rådets forordning (EF) nr. 2223/96 af 25. juni 1996 om det europæiske national- og regionalregnskabssystem i Det Europæiske Fællesskab, EFT L 310 af 30.11.1996, s. 1.

(5) EFT L 228 af 16.8.1973, s. 3. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003

(6) EFT L 63 af 13.3.1979, s. 1. Senest ændret ved tiltrædelsesakten af 2003

(7) Den tilsvarende sektor i ENS 95 er for denne indikator S. 125b.

(8) Attributter er statistiske begreber, der giver brugeren yderligere informationer i enten kodet (fx om enhederne) eller ukodet (fx om databehandlingsmetode) form om de data, der udveksles. De attributter, hvis værdier kendes af alle parter, betegnes »obligatoriske«. De attributter, der kun tildeles værdier, hvis de kendes af den rapporterende institution (fx en national identifikation af en tidsserie), eller hvis de er relevante (fx databehandling og databrud), kaldes »betingede«. Attributternes værdier skal kun udveksles, når de fastsættes første gang, og derefter kun, hvis de ændres. Kun attributten observationsstatus fremgår af alle dataudvekslinger og er knyttet til hver enkelt observation.

(9) Ændringer meddeles det ansvarlige forretningsområde i ECB pr. by fax/e-mail.

(10) ECB henviser til ECB’s Generaldirektorat for Statistik.

(11) Hvis en tidsserie (eller en del af en tidsserie) på grund af lokal markedspraksis eller den retlige ramme ikke er relevant (det underliggende fænomen eksisterer ikke), indberettes en manglende værdi (»-«) med observationsstatus »M«.

(12) Hvis data for en tidsserie på grund af lokale statistiske forhold ikke indsamles enten på særlige datoer eller for hele tidsseriens længde (det underliggende økonomiske fænomen eksisterer, men overvåges ikke statistisk), indberettes en manglende værdi (»-«) med observationsstatus »L« i hver periode.

(13) Disse observationer antager endelige værdier (observationsstatus »A«) på et senere tidspunkt. De nye reviderede værdier træder i stedet for de tidligere foreløbige observationer.

(14) For »pre-ins« og Grækenland før 2001 anvendes koden N for »denomineringsvaluta« i serienøglens sidste dimension i stedet for E.