Kommissionens beslutning

af 30. april 2003

som Italien - regionen Toscana - planlægger at gennemføre med henblik på at reducere drivhusgasemissionerne

(meddelt under nummer K(2003) 1327)

(Kun den italienske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2004/260/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

under henvisning til beslutning C(2002) 3585 endelig(1), hvorved Kommissionen besluttede at indlede proceduren efter traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til en del af støtteforanstaltning C 60/2002 (ex N 747/2001),

efter at have opfordret de interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser, og

ud fra følgende betragtninger:

1. SAGSFORLØB

(1) Ved brev af 6. november 2001, indgået til Kommissionen den 9. november 2001 (A/38755), anmeldte de italienske myndigheder ovennævnte støtteordning i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3.

(2) Ved brev D/55204 af 13. december 2001 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger vedrørende den anmeldte ordning. Eftersom de oplysninger, som de italienske myndigheder indsendte med de to breve A/30363 af 18. januar 2002 og A/31888 af 12. marts 2002, var ufuldstændige, sendte Kommissionen to rykkerskrivelser den 21. februar 2002 (D/50737) og 25. april 2002 (D/51984), jf. artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999(2).

(3) Efter at have anmodet om en forlængelse indsendte de italienske myndigheder oplysningerne den 6. juni 2002 ved brev A/34113 (retsgrundlaget blev for første gang fremlagt som bilag til brevet) og yderligere dokumenter ved brev A/34291 af 12. juni 2002.

(4) Ved brev D/53543 af 6. juli 2002 udbad Kommissionen sig yderligere oplysninger, som de italienske myndigheder indsendte ved brev A/36074 af 8. august 2002. De italienske myndigheder erklærede ved samme brev, at de anså den foreløbige undersøgelse af anmeldelsen for at være afsluttet i forlængelse af deres svar.

(5) I henhold til artikel 5, stk. 3, i forordning (EF) nr. 659/1999(3) løber fristen på to måneder i artikel 4, stk. 5, i samme forordning fra dagen efter modtagelsen af erklæringen. Som følge heraf skal Kommissionen inden for denne frist træffe en beslutning om den anmeldte støtte.

(6) Kommissionen meddelte derfor Italien ved brev af 4. oktober 2002 (SG(2002) D/231959), at den havde besluttet at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, med hensyn til en del af den pågældende støtteforanstaltning.

(7) Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(4). Kommissionen opfordrede de berørte parter til at fremsætte deres bemærkninger.

(8) Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra de berørte parter.

(9) Italiens officielle svar blev afgivet ved brev af 13. december 2002 (A/39170).

2. DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEORDNINGEN

2.1. Støtteforanstaltningens retsgrundlag og formål

(10) Retsgrundlaget udgøres af beslutning nr. 481 truffet af de regionale myndigheder i regionen Toscana den 20. maj 2002. Formålet med ordningen er at reducere drivhusgasemissionerne gennem fremme af vedvarende energikilder og energibesparelsesprogrammer.

(11) Ordningen omfatter to slags støtte:

a) Investeringsstøtte med henblik på at fremme udnyttelsen af vedvarende energikilder til produktion af elkraft og varme ved hjælp af:

i) nye biomasseanlæg, helst integreret med fjernvarmenet

ii) nye solenergianlæg

iii) nye fotovoltaiske værker

iv) nye anlæg til vedvarende energi (vindkraft, fast biodegradabelt kommunalt affald og biogasser), som dækker behovet på mindre øer

b) Energibesparende foranstaltninger:

i) støtteprogrammer for boligsektoren

ii) fremme og udbredelse af opvarmnings-/konditioneringssystemer og højeffektive elektriske komponenter i boligsektoren og i private og offentlige kontorbygninger

iii) indførelse af højeffektive elektriske komponenter i fabrikker

iv) fremme af mere miljøvenligt brændstof eller mere effektiv brug af brændstof i industrien.

(12) Det forventede overordnede miljømål for hele ordningen i perioden 2002-2007 er:

i) Lavere luftforurening på grund af drivhusgasser, svarende til 700000 tons CO2

ii) 3 % af det globale energiforbrug fra vedvarende kilder

iii) energibesparelser svarende til 25000 tons olie.

2.2. Støttens og investeringernes form

(13) Støtten ydes i form af tilskud, som ikke skal betales tilbage.

(14) Der er tale om følgende investeringer:

a) grundarealer, som er strengt nødvendige for at opfylde miljømålsætningerne, indtil maksimum 10 % af de samlede støtteberettigede omkostninger

b) bygninger, anlæg og udstyr til reduktion eller fjernelse af forurening og gener samt investeringer i tilpasning af produktionsmetoder med henblik på miljøbeskyttelse

c) udgifter, som er direkte knyttet til planlægning, tilsyn og afprøvning, forudsat at de er lovpligtige og at der aflægges regnskab.

2.3. Støtteintensitet, modtagere og støtteberettigede omkostninger

(15) Støtteintensiteten er som følger:

a) For investeringsstøtte til fremme af vedvarende energikilder:

i) 40 % brutto af de støtteberettigede investeringer i nye biomasseanlæg

ii) 30 % af de støtteberettigede investeringer i anlæg til varmeproduktion på grundlag af solenergi

iii) 75 % brutto af de støtteberettigede udgifter til nye fotovoltaiske anlæg

iv) 40 % brutto af de støtteberettigede udgifter til nye anlæg til vedvarende energi, der dækker behovet på mindre øer ved brug af vindkraft, fast biodegradabelt kommunalt affald og biogaskilder.

b) For energibesparende investeringer:

40 % brutto af de støtteberettigede udgifter til alle foranstaltninger.

(16) Samtlige virksomheder (små, mellemstore og store) kan modtage støtte. Ordningen gælder ikke for aktiviteter, der er knyttet til fremstilling, forarbejdning eller markedsføring af produkter, der er opført i bilag I til traktaten.

2.4. Budget og varighed

(17) Det samlede budget udgør 29 mio. EUR i hele ordningens løbetid (dvs. 2002-2007).

2.5. Kumulering af støtte

(18) Støtte ydet med hensyn til støtteberettigede omkostninger under denne ordning må ikke kombineres med nogen anden støtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning, og heller ikke med andre fællesskabstilskud.

3. GRUNDE TIL AT INDLEDE PROCEDUREN

(19) Underforanstaltningerne "nye biomasseanlæg", "nye solenergianlæg" og "nye anlæg til vedvarende energi, som dækker behovet på mindre øer" i foranstaltning a) "Investeringsstøtte til fremme af vedvarende energikilder" er blevet vurderet af Kommissionen på baggrund af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse(5), herefter benævnt "rammebestemmelserne". De er blevet anset for at være i overensstemmelse med punkt 32 i de pågældende rammebestemmelser og er derfor blevet godkendt, jf. EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), gennem beslutning C(2002) 3585 endelig, hvorved nærværende procedure er indledt.

3.1. Tvivl med hensyn til foranstaltningen vedrørende "nye fotovoltaiske anlæg" med henblik på fremme af vedvarende energikilder(6)

(20) Under den foreløbige undersøgelse af anmeldelsen påpegede Kommissionen, at den påtænkte maksimale støtteintensitet på 75 % ikke syntes at være forenelig med reglerne, undtagen på grundlag af punkt 32, tredje afsnit, i rammebestemmelserne, og bad de italienske myndigheder om at påvise nødvendigheden af en sådan støttesats i forhold til grundsatsen på 40 %, der normalt tillades for investeringer til støtte for disse energiformer.

(21) Da der ikke var fremlagt nogen oplysninger, bekræftede Kommissionen i sin beslutning om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure, at den var i tvivl om, hvorvidt betingelserne i punkt 32, tredje afsnit, i rammebestemmelserne var opfyldt, nemlig nødvendigheden af at tillade støttesatsen på 75 % som planlagt i ordningen til støtte for nye fotovoltaiske anlæg.

3.2. Tvivl med hensyn til de energibesparende foranstaltninger(7)

(22) Kommissionen havde understreget, at ifølge punkt 30 i miljørammebestemmelserne sidestilles investeringer i energibesparelser som defineret i punkt 6 med investeringer i miljøbeskyttelse, forudsat at de er i overensstemmelse med kravene i punkt 36. De italienske myndigheder var derfor blevet bedt om at give en mere detaljeret redegørelse for, hvori de enkelte støtteformer i foranstaltning b) i den anmeldte ordning bestod.

(23) Ifølge de indsendte oplysninger så det ud til, at visse støtteberettigede investeringer i den planlagte ordning, nemlig vedrørende programmerne i boligsektoren og indførelsen af højeffektive elektriske komponenter, kun syntes at angå kontrol og måling af energiforbruget, i stedet for reduktion af energiforbruget. Hvad angår støtten med henblik på fremme af mere miljøvenligt brændstof eller mere effektiv brug af brændstof i industrien, syntes den at tage sigte på at bidrage til erstatning af forurenende brændstoffer. Selv om den er anført blandt de energibesparende foranstaltninger, syntes sidstnævnte snarere at tage sigte på at nedbringe forureningen.

(24) Kommissionen var derfor i tvivl om, hvorvidt ovennævnte investeringer, som tager sigte på kontrol med og måling af energiforbruget, kunne betegnes som energibesparende foranstaltninger. Kommissionen fandt, at de eventuelt kunne repræsentere en del af et energibesparelsesprojekt, i forbindelse med andre foranstaltninger, men ikke kunne anses for i sig selv at udgøre investeringer i energibesparelse.

(25) Kommissionen tvivlede endvidere på, at erstatning af forurenende brændstoffer med andre former for brændstof, som skulle være mindre forurenende, kunne blive anset for berettiget til miljøstøtte, idet foranstaltningen var beskrevet alt for bredt og ikke angav nogen tydelig forbindelse mellem støtten og den forventede reduktion af forureningen hos den enkelte støttemodtager. Selv om en sådan foranstaltning skulle være støtteberettiget som en støtte, der tager sigte på at reducere forureningen, ville en intensitet på 30 % efter Kommissionens mening desuden være acceptabel, og ikke 40 % som anmeldt.

4. BEMÆRKNINGER FRA ITALIEN

4.1. Vedrørende underforanstaltningen i relation til "nye fotovoltaiske anlæg" med henblik på fremme af vedvarende energikilder(8)

(26) I deres bemærkninger anlægger de italienske myndigheder det synspunkt, at det er absolut nødvendigt at yde støtte op til den maksimale intensitet på 75 % for at få spredt fotovoltaiske anlæg over hele regionen, idet de investeringsomkostninger, der kræves i forbindelse med denne vedvarende energikilde, er betydeligt højere, selv i forhold til de dyreste blandt de øvrige vedvarende energikilder. Efter deres opfattelse vil den grundlæggende støtteintensitet på 40 % til støtte for vedvarende energikilder, jf. punkt 32, første afsnit, i rammebestemmelserne, afskrække de potentielle investorer fra at investere i fotovoltaiske anlæg.

(27) Til dette formål er der vedlagt en undersøgelse, som viser den manglende rentabilitet ved fem forskellige muligheder for fotovoltaiske anlæg gennem sammenligning af investeringsomkostninger, effektiv energiproduktion, forventet årligt bruttoprovenu fra salget af energi på grundlag af en pris på 0,18 EUR pr. kWh og en tilbagebetalingstid for investeringerne uden støtte.

(28) Resultatet af denne undersøgelse er sammenfattet i nedenstående tabel:

>TABELPOSITION>

(29) Den dobbelte hypotese for et anlæg med samme kapacitet (0,2 kW) skyldes de forskellige mål, der forfølges. Førstnævnte type tager sigte på at fremstille elektricitet til marginale formål (f.eks. en lokal vejrstation eller belysning af en isoleret landsbykirkegård); sidstnævnte type skal fungere som vandpumpe til landbrugsformål (den store forskel i omkostningerne skyldes behovet for en pumpe til det specifikke formål). Begge implicerer "ø-teknologien" (anlæg, der ikke er tilsluttet distributionsnettet); det samme gælder anlægget på 1,6 kW. I de to hypoteser med kraftigere anlæg (5 og 50 kW) er der derimod planlagt tilslutning til distributionsnettet.

(30) Ifølge denne undersøgelse ville tilbagebetalingstiden for en sådan type investering være 32-79 år uden nogen form for støtte. Med en gennemsnitlig levetid for denne type anlæg, som er 25-30 år, ville der derfor ikke være nogen, der foretog en sådan investering.

(31) De italienske myndigheder bekræftede endvidere, at de ville overholde punkt 37, første og fjerde afsnit, i rammebestemmelserne vedrørende beregning af ekstraomkostninger, nemlig for vedvarende energiformer, idet de anførte, at de støtteberettigede omkostninger, der vil blive taget i betragtning, vil svare til de meromkostninger, som virksomheden må bære i forhold til et konventionelt anlæg med samme kapacitet i henseende til effektiv energiproduktion. De havde allerede i forbindelse med anmeldelsen(9) forpligtet sig til særskilt at anmelde de sager, hvor de støtteberettigede omkostninger ville blive beregnet på en anden måde.

(32) Der er endvidere fremlagt en tabel, hvori der foretages en sammenligning af investeringsomkostningerne for fremstilling af grøn elektricitet fremstillet af fotovoltaiske anlæg (tilsluttet distributionsnettet) med andre vedvarende kilder (vind, minihydro, biogas, jordvarme, biomasse) og grå elektricitet fremstillet af traditionelle anlæg. Disse oplysninger stammer fra en teknisk rapport fra ENEA (det nationale energi- og miljøagentur), mere præcist fra dets kontor for bæredygtig udvikling.

>TABELPOSITION>

4.2. For så vidt angår energibesparende foranstaltninger(10)

(33) Efter procedurens indledning meddelte de italienske myndigheder, at de havde besluttet at ændre en række støtteberettigede investeringer i den pågældende foranstaltning. Den ændrede liste over investeringer, der tages i betragtning, erstatter den tidligere liste, som er indeholdt i anmeldelsen, og ser således ud:

a) højeffektive varmegeneratorer

b) varmeisolering

c) højeffektiv belysning

d) efterbrændere.

De bekræftede desuden den planlagte intensitet på 40 % med hensyn til alle underforanstaltningerne.

(34) Der er ligeledes vedlagt en teknisk rapport med en beskrivelse af de energibesparelser, der opnås ved den enkelte underforanstaltning:

a) Højeffektive kedler

(35) Den grundlæggende energibesparelse som resultat af indførelsen af en kedel med en omdannelseseffektivitet på over 0,92 i forhold til 0,75 for den eksisterende kedel, i en klimazone af type "D", som svarer til et gennemsnitligt effektivt varmebehov på 6200 Mcal/år pr. kedel, er 0,15 toe/år pr. boligenhed (equivalent residential unit).

(36) Ifølge de italienske myndigheder skal der fratrækkes 0,02 toe/år for det øgede elforbrug fra ovennævnte basisværdi, mens der skal tilføjes 0,05 toe/år for forbrugsfaldet som følge af fraværet af vågelys og 0,035 toe/år på grund af forbrugsfald i forbindelse med produktion af varmt vand.

(37) Det endelige energibesparelsesresultat er 0,185 toe/år, svarende til en besparelse på lidt over 150 EUR pr. år på grundlag af energiomkostningerne til boligformål på 800 EUR/toe.

b) Varmeisolering

(38) Den minimale støtteberettigede varmeledningsmodstand i isolerende materialer i forbindelse med klimazoner af type "D" er 1,1 m2 °K/W, hvilket svarer til en polystyrenækvivalenttykkelse på 4-6 cm.

(39) Med en varmeledningsevne før interventionen på mellem 1,4 og 1,7 W/m2 °K for isolerede overflader på 100 m2 er det forventede resultat en energibesparelse på mellem 0,28 og 0,36 toe/år for boligbygninger og mellem 0,24 og 0,32 i tilfælde af kontor- og forretningsejendomme.

c) Højeffektiv belysning

(40) Denne foranstaltning angår flere forskellige lampetyper, nemlig kompakte og rørformede lysstofrør samt kviksølv- og natriumdamplamper.

(41) Den gennemsnitlige energibesparelse er beregnet på grundlag af glødelamper, der erstattes med kompakte lysstofrør med indbygget fødeledning. Med en omdannelsesrate mellem elforbrug og primær energi på 0,22 10-3 toe/kWh, et wattforbrug for den erstattede glødelampe på 100 watt og for det anvendte lysstofrør på 20 watt og en gennemsnitlig årlig driftstid på 1000 timer udgør den specifikke energibesparelse 17,6 10-3 toe/år pr. lampe.

d) Efterbrændere

(42) Varmevekslere, varmepumper og varmebeholdere, anlæg til recyklering af kondensat og rekompression af damp kan falde ind under denne grundforanstaltning. Det er et spørgsmål om at recyklere varme, som ellers ville gå tabt, og dermed spare den nødvendige energi til at producere samme mængde varme.

(43) I forbindelse med anlæg til rekompression af damp opnås energibesparelsen (ES) som følger: ES = (Hv-E/0,39)/4,187 * 10-4. Eftersom E (energiforbrug til kompression af 1 kg damp) afhænger af temperaturen og entalpiforskellen, får vi en række tal for energibesparelsen, jf. følgende tabel:

>TABELPOSITION>

Den deraf følgende besparelse af primær energi vil derfor ligge mellem 45 og 50 toe pr. ton komprimeret damp.

(44) De italienske myndigheder forpligtede sig endnu en gang til at beregne de støtteberettigede omkostninger minus et fradrag for en eventuel kapacitetsstigning, for omkostningsbesparelser opnået i de første fem år af investeringens levetid samt for en supplerende produktion i den samme femårsperiode.

5. VURDERING

5.1. Tilstedeværelse af støtte i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning

(45) Kommissionen har vurderet den anmeldte ordning på grundlag af EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Det hedder i artikel 87, stk. 1, at "statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner, er uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne".

(46) De foranstaltninger, der er fastlagt i den planlagte støtteordning, gennemføres ved hjælp af offentlige tilskud på et diskretionært grundlag. Disse tilskud forbedrer de støttemodtagende virksomheders finansielle situation og kan muligvis påvirke samhandelen mellem medlemsstaterne. Sådanne foranstaltninger er derfor omfattet af traktatens artikel 87, stk. 1.

5.2. Støttens lovlighed

(47) De italienske myndigheder har opfyldt deres forpligtelse efter traktatens artikel 88, stk. 3, idet de har anmeldt ordningen til Kommissionen, før den trådte i kraft.

5.3. Støttens forenelighed

(48) Kommissionen har undersøgt støtteforanstaltningerne på baggrund af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (herefter benævnt "rammebestemmelserne")(11).

a) For så vidt angår fotovoltaiske anlæg

(49) For at vurdere nødvendigheden af støtteintensiteten på 75 % i relation til nye fotovoltaiske anlæg, som foreslået af de italienske myndigheder, beregnede Kommissionen investeringsomkostningerne pr. kW i de fem eksempler på anlæg, der er indsendt af Italien, jf. nedenstående tabel.

>TABELPOSITION>

Udgifterne til den pumpe (1900 EUR), som er nødvendig til det specifikke formål, er trukket fra med hensyn til investeringsomkostningerne, idet de efter Kommissionens opfattelse ikke kan udgøre en støtteberettiget omkostning, fordi de under alle omstændigheder ville være nødvendige, selv i tilfælde af et traditionelt anlæg.

(50) For så vidt angår de anlæg, der påtænkes af regionen Toscana, er de gennemsnitlige investeringsomkostninger 7934,40 EUR/kW, hvilket svarer til de oplysninger fra ENEA, der er indsendt som bilag til bemærkningerne fra de italienske myndigheder. Ifølge sidstnævnte skal investeringsomkostningerne pr. kW, relateret til fotovoltaiske anlæg, sættes til et sted mellem 7746 og 8263 EUR, særlig når der er tale om fremstilling af elektricitet i tilknytning til distributionsnettet.

(51) Kommissionen sammenlignede senere de gennemsnitlige ekstraomkostninger ved startinvesteringen i fotovoltaiske anlæg med de andre vedvarende energiformer (vind, minihydrokraft, biogas, jordvarme, biomasse) og ikke-vedvarende (fossile kilder) som følger:

>TABELPOSITION>

(52) Selv om den ikke-støttede procentdel af ekstraomkostningerne svarer til 25 % for de fotovoltaiske anlægs vedkommende, sammenholdt med 60 % for de øvrige vedvarende energiformer, antages støttemodtagerens gennemsnitlige bidrag til ekstraomkostningerne ved investeringen at beløbe sig til 25 % af 7566 eller 1892 EUR/kW i forbindelse med fotovoltaisk energi, mens det kun når op på 1209 EUR/kW (60 % af 2015) for den dyreste af de øvrige vedvarende energiformer (biomasseanlæg).

(53) Modtagernes gennemsnitlige bidrag, minus eventuel støtte, til de samlede investeringsomkostninger, i absolutte termer pr. installeret kW, er derfor 2330 EUR (8004-5674) i forbindelse med de fotovoltaiske anlæg, sammenholdt med 1647 EUR (2453-806) for biomasse (dyrest efter fotovoltaisk), 874 EUR (1162-288) for vind (billigst blandt de vedvarende kilder) og endelig 438 EUR for traditionelle anlæg, der producerer grå elektricitet.

(54) Hvad angår den gennemsnitlige tilbagebetalingstid bemærker Kommissionen, at den på grundlag af en effektiv produktion på 3,2 kWh/dag pr. 1 kW installeret kapacitet burde være 11 år i forbindelse med fotovoltaiske anlæg, forudsat at der tillades en støttesats på 75 % af ekstraomkostningerne.

(55) De italienske myndigheder forpligtede sig også til ikke at tillade nogen yderligere støtte til de pågældende anlæg.

(56) På baggrund af ovenstående mener Kommissionen derfor, at der er tilstrækkeligt bevis for nødvendigheden af støttesatsen på 75 % i forbindelse med underforanstaltningen "nye fotovoltaiske anlæg", jf. punkt 32, tredje afsnit, i rammebestemmelserne.

(57) Kommissionen mener dog, at de italienske myndigheder skal indsende en årlig rapport om gennemførelsen af ordningen, hvorved der bliver mulighed for at overvåge forskellen mellem investeringsomkostningerne for den fotovoltaiske teknologi og for de øvrige vedvarende kilder.

(58) Når der opstår risiko for overkompensation, særlig når modtagernes gennemsnitlige bidrag - minus eventuel støtte - til de samlede investeringsomkostninger i absolutte termer pr. installeret kW bliver lavere i forbindelse med fotovoltaiske anlæg end i de øvrige anlæg til vedvarende energi, kan Kommissionen rette en henstilling til Italien, hvori den foreslår passende foranstaltninger, jf. artikel 18 i forordning (EF) nr. 659/1999.

b) Hvad angår foranstaltning b) i ordningen "energibesparelser"

(59) Underforanstaltningerne i denne foranstaltning er blevet ændret efter Kommissionens udtalelse i beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure.

(60) Kommissionen er derfor af den opfattelse, at de ændrede underforanstaltninger er i overensstemmelse med betingelserne i punkt 30 i miljørammebestemmelserne, idet de klart består af energibesparende foranstaltninger, som defineret i punkt 6 i samme rammebestemmelser, hvori det hedder, at der skal tilskyndes til en effektiv brug af naturlige ressourcer, og de anses følgelig for at svare til investeringer til fremme af miljøbeskyttelse.

(61) På baggrund af de forelagte tekniske data anses de planlagte foranstaltninger endvidere for at kunne nå målet om en reduktion af den energimængde, som virksomhederne anvender i deres produktionscyklus(12).

(62) Anlæg og udstyr, der er taget i betragtning, defineres i overensstemmelse med kravene i punkt 36 i rammebestemmelserne. Investeringer i jord og bygninger berøres ikke, og heller ikke de forventede investeringer i immaterielle aktiver.

(63) Modtagere af den støtte, der er omhandlet under den pågældende foranstaltning, vil være både små og mellemstore virksomheder og store virksomheder, jf. rammebestemmelserne.

(64) Støtteintensiteten på 40 % brutto er i overensstemmelse med det støtteloft, der er fastsat i punkt 30 i rammebestemmelserne. I forbindelse med foranstaltningen forventes der ingen stigning i støtteintensiteten, hverken for virksomheder beliggende i støtteberettigede regioner eller for små og mellemstore virksomheder.

(65) Støtte med hensyn til de støtteberettigede omkostninger under denne foranstaltning må ikke kombineres med nogen anden støtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, anførte betydning, og heller ikke med andre fællesskabstilskud.

5.4. Afsluttende bemærkninger

(66) Kommissionen har bemærket, at i de scenarier, der præsenteres i bilag A til Italiens svar, er støtteintensiteten vedrørende de fotovoltaiske anlæg anvendt på hele investeringsbeløbet i stedet for kun på ekstraomkostningerne, netop for at vise, at selv i det tilfælde kræver den pågældende investering en lang afskrivningstid og derfor ikke ser særlig rentabel ud, set fra en operatørs synspunkt på et konkurrencepræget marked.

(67) Samtidig bemærker Kommissionen, at forpligtelserne vedrørende overholdelsen af punkt 37, første og fjerde afsnit, er blevet bekræftet af de italienske myndigheder, hvilket indebærer, at de støtteberettigede omkostninger, der tages i betragtning, vil være strengt begrænset til de ekstraomkostninger, der afholdes af virksomheden, sammenholdt med et traditionelt anlæg med samme kapacitet for så vidt angår den effektive energiproduktion.

(68) Besparelser, der skyldes den pågældende investering, sammenholdt med traditionelle kilder, dvs. omkostningerne i forbindelse med den tilslutning til distributionsnettet, som ikke længere er nødvendig, er ligeledes ikke blevet fradraget, nemlig i tabel 6a i bilag A, netop for at påvise, at selv i dette tilfælde ville tilbagebetalingstiden for det specifikke anlæg være otte år.

(69) Kommissionen gør opmærksom på, at de italienske myndigheder allerede har forpligtet sig til at beregne de støtteberettigede omkostninger uden de fordele, der følger af en eventuel kapacitetsforhøjelse, omkostningsbesparelser i løbet af de første fem år af investeringens levetid og supplerende biprodukter i løbet af de samme fem år, som fastlagt i punkt 37, tredje afsnit, i rammebestemmelserne. Dette skulle især berøre brændstofbesparelser på et fotovoltaisk anlæg sammenholdt med et traditionelt anlæg.

5.5. Konklusion

(70) På baggrund af ovenstående er Kommissionen af den opfattelse, at underforanstaltningen "Nye fotovoltaiske anlæg" i foranstaltning a) "Fremme af vedvarende energikilder" i den støtteordning, der er anmeldt som N 747/2001, opfylder kravene i EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse(13), nemlig punkt 32, tredje afsnit, og derfor kan drage fordel af en fritagelse i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

(71) Den ændrede foranstaltning b) "Energibesparende foranstaltninger" i ovennævnte anmeldte støtteordning opfylder ligeledes alle betingelserne i punkt 30 i miljørammebestemmelserne og kan derfor fritages efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c) -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den støtte, som Italien - regionen Toscana - planlægger at gennemføre med henblik på at reducere drivhusgasemissionerne, jf. beslutning nr. 481 truffet af de regionale myndigheder i regionen Toscana den 20. maj 2002, er forenelig med fællesmarkedet med forbehold af betingelserne i artikel 2.

Artikel 2

1. De støtteberettigede omkostninger, der tages i betragtning under gennemførelsen af ordningen, er strengt begrænset til de yderligere investeringsomkostninger, der er nødvendige for at nå miljømålene, og, for så vidt angår vedvarende energi, til de meromkostninger, som virksomheden må bære i forhold til et traditionelt anlæg med samme kapacitet i henseende til effektiv energiproduktion.

2. Ligeledes skal de støtteberettigede omkostninger beregnes netto i forhold til de fordele, der følger af en eventuel kapacitetsforhøjelse, omkostningsbesparelser i løbet af de første fem år af investeringens levetid og supplerende biprodukter i løbet af de samme fem år.

Artikel 3

De italienske myndigheder skal indsende en årlig rapport om gennemførelsen af ordningen, hvorved det bliver muligt at overvåge forskellen mellem investeringsomkostningerne for den fotovoltaiske teknologi og for de øvrige vedvarende kilder, således at Kommissionen bliver i stand til at udelukke en eventuel risiko for overkompensation med hensyn til førstnævnte.

Artikel 4

Italien skal senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning underrette Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet til opfyldelse af artikel 2 og 3.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til Republikken Italien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. april 2003.

På Kommissionens vegne

Mario Monti

Medlem af Kommissionen

(1) EFT C 331 af 31.12.2002, s. 50.

(2) Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93, offentliggjort i EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

(3) Se fodnote 2.

(4) Se fodnote 1.

(5) EFT C 37 af 3.2.2001, s. 3.

(6) Se betragtning 11, litra a), nr. iii), i denne beslutning.

(7) Se betragtning 11, litra b), nr. i), i denne beslutning.

(8) Se punkt 11, litra a), nr. iii), i denne beslutning.

(9) Jf. brev nr. 9709 af 1.8.2002, indgået den 9.8.2002 som A/36098.

(10) Se betragtning 11, litra b), i denne beslutning.

(11) Se fodnote 5.

(12) Særlig for så vidt angår underforanstaltning A "højeffektive varmegeneratorer" - i det omfang der anvendes varmtvandskedler - overholdes Rådets direktiv 92/42/EØF af 21. maj 1992 om krav til virkningsgrad i nye varmtvandskedler, der anvender flydende eller luftformigt brændsel (EFT L 167 af 22.6.1992, s. 17).

(13) Se fodnote 5.