Kommissionens beslutning

af 26. juli 2000

om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen

(Sag COMP/M.1806 - AstraZeneca/Novartis)

Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89

(meddelt under nummer K(2000) 2309)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2004/310/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 57,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1310/97(2), særlig artikel 8, stk. 2,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 21. marts 2000 om at indlede proceduren i denne sag,

efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens indsigelser,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser(3), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Den 18. februar 2000 modtog Kommissionen en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved virksomhederne Novartis AG ("Novartis") og AstraZeneca ("AstraZeneca") agtede at udskille deres aktiviteter på plantebeskyttelsesområdet og samle dem i et nystiftet selskab ved navn Syngenta AG ("Syngenta"). Novartis ville samtidig overdrage sin frøvirksomhed til Syngenta.

(2) Efter gennemgang af anmeldelsen fastslog Kommissionen, at den anmeldte transaktion falder ind under fusionsforordningen og giver anledning til alvorlig tvivl med hensyn til dens forenelighed med fællesmarkedet. Den 21. marts 2000 besluttede Kommissionen derfor at indlede proceduren efter fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c).

PARTERNE

(3) Novartis blev dannet ved en fusion mellem Ciba-Geigy og Sandoz i december 1996(4). Novartis er en multinational koncern med aktiviteter over hele verden inden for biovidenskab. Koncernen beskæftiger sig primært med sundhed (lægemidler og generiske produkter), landbrugsindustri (plantebeskyttelse, plantefrø og veterinærprodukter) og forbrugersundhed (ernæring og selvmedicinering).

(4) AstraZeneca blev oprettet ved en fusion mellem Astra AB og Zeneca Group PLC i foråret 1999(5). AstraZenecas forretningsområder er forskning, udvikling, produktion og markedsføring af lægemidler og agrokemiske produkter.

FUSIONEN

(5) Novartis har til hensigt at gennemføre en intern omstrukturering, hvor de aktiviteter på det agrokemiske område og frøområdet, der ikke vedrører USA, varetages af et nystiftet selskab, Novartis Agribusiness AG, mens de amerikanske aktiviteter på det agrokemiske område og frøområdet varetages af et amerikansk selskab, Novartis US Co. Novartis' aktiviteter på veterinærområdet berøres ikke af fusionen. Novartis vil herefter udskille Novartis Agribusiness AG og give sine aktionærer ret til at tegne aktierne i det nye selskab, mens Novartis US Co. udskilles, ved at aktierne uddeles til Novartis' aktionærer (eller til en befuldmægtiget, der handler på vegne af alle Novartis' aktionærer). Norvartis Agribusiness AG overgår til Syngenta som led i en lovbestemt schweizisk fusionsproces, og Novartis US Co overgår til Syngenta ved hjælp af en amerikansk trepartsfusion. Novartis' aktionærer vil derfor besidde aktier i både Syngenta og Novartis, når transaktionen er afsluttet.

(6) AstraZeneca har til hensigt at gennemføre en intern omstrukturering, hvor det agrokemiske område adskilles fra de resterende forretningsområder og overføres til Syngenta. AstraZeneca vil udbetale dividende til sine aktionærer, som tilgodeses i form af aktier i Syngenta. AstraZenecas aktionærer vil derfor besidde aktier i både Syngenta og AstraZeneca, når transaktionen er afsluttet.

(7) Den anmeldte transaktion er derfor en fusion som omhandlet i fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra a).

FÆLLESSKABSDIMENSION

(8) De deltagende virksomheder havde en samlet omsætning på verdensplan på over 5 mia. EUR i 1998 (Novartis, [...](6), AstraZeneca [...]*). Novartis og AstraZeneca har hver især en omsætning inden for EU på over 250 mio. EUR (Novartis, [...]*, AstraZeneca [...]*). Hverken Novartis eller AstraZeneca har over to tredjedele af deres samlede omsætning på EU-plan i én og samme medlemsstat. Fusionen falder derfor ind under fusionsforordningen.

(9) Transaktionen skal behandles i samarbejde med EFTA-Tilsynsmyndigheden i henhold til artikel 2, stk. 1, litra c), i protokol 24 til EØS-aftalen, da fusionen risikerer at skabe eller styrke en dominerende stilling, som bevirker, at konkurrencen hæmmes betydeligt inden for EFTA-staternes område eller en væsentlig del heraf.

VURDERING I FORHOLD TIL KONKURRENCEN

(10) Fusionen berører erhvervssektorerne kemiske plantebeskyttelsesmidler ("plantebeskyttelse") og plantefrø. Novartis påtænker at overføre sine aktiviteter inden for plantebeskyttelse og frø til Syngenta, mens AstraZeneca kun vil overføre sine aktiviteter inden for plantebeskyttelse.

(11) Plantebeskyttelsesmidler beskytter planter mod alle former for skader, der forårsages af ukrudt, insekter eller svampe. Plantebeskyttelsesmidler inddeles som hovedregel efter, hvad de skal bekæmpe. Parterne har foreslået følgende overordnede produktgrupper:

- svampemidler (fungicider)

- ukrudtsmidler (herbicider)

- ikke-selektive ukrudtsmidler (herbicider)

- insektmidler (insekticider)

- næringsmidler ("sporstoffer") til bekæmpelse af mangelsymptomer som f.eks. jernmangel

- frøbehandlingsmidler til beskyttelse af udsæd og planter mod sygdomme og insekter

- plantevækstregulatorer

- industrielle ukrudtsmidler

- insektmidler til ikke-landbrugsmæssig brug

- aktive stoffer.

Syngenta vil ud over at producere plantebeskyttelsesmidler også gå ind på markederne for plantefrø.

(12) Fusionen rejser ikke konkurrenceproblemer på markederne for næringsmidler, industrielle ukrudtsmidler, ikke-landbrugsmæssige insektmidler og aktive stoffer. Kommissionen gav i den beslutning, den traf i henhold til artikel 6, stk. 1, litra c), også udtryk for alvorlig tvivl hvad angår markederne for rodenticider (midler til bekæmpelse af gnavere). Tvivlen skyldtes, at Novartis' ledelse, til trods for at Novartis' aktiviteter ikke overdrages til Syngenta, vil være repræsenteret i Syngentas ledelsesorganer. Ifølge en konkurrents oplysninger vil de to virksomheders samlede markedsandel desuden blive betydelig. Novartis' samlede omsætning af rodenticider er imidlertid beskeden ([...]* og [...]* EUR). Der er derfor ikke grund til at nære alvorlig bekymring for, at fusionen vil give sig udslag i en duopolistisk dominans på visse markeder for rodenticider som beskrevet i beslutningen i henhold til artikel 6, stk. 1, litra c).

(13) Fusionen vil af nedenstående årsager føre til skabelse eller styrkelse af en dominerende stilling på følgende markeder:

markederne for fungicider:

- fungicider til korn i Frankrig, Tyskland, Det Forenede Kongerige, Danmark, Sverige og Finland

- fungicider til sukkerroer i Frankrig, Italien, Spanien og Belgien

- fungicider til kartofler i Sverige

- fungicider til behandling af vindruer mod meldug i Østrig og fungicider til behandling af vindruer mod botrytis i Østrig og Frankrig

markederne for herbicider:

- herbicider til majs i Frankrig, Nederlandene og Belgien

- herbicider til kartofler i Belgien og Frankrig

- postspiringsgraminicider (græsherbicider) til kartofler i Danmark

- postspiringsgraminicider til sukkerroer i Det Forenede Kongerige, Belgien og Danmark

- postspiringsgraminicider til oliefrøafgrøder i Tyskland, Det Forenede Kongerige og Danmark.

- herbicider til frugt og nødder i Frankrig

markederne for bladmidler til bekæmpelse af insekter:

- korn i Belgien, Danmark, Frankrig og Tyskland

- foderplanter i Frankrig

- kartofler i Frankrig

- grøntsager i Frankrig

markederne for frøbehandling:

- korn i Spanien

plantevækstregulatorer:

- prydplanter i Belgien, Nederlandene og Frankrig.

PLANTEFRØ

(14) Novartis' aktiviteter på frøområdet overføres til Syngenta. AstraZenecas aktiviteter på frøområdet iværksættes i et joint venture-samarbejde med Cosun. Joint venture-selskabet hedder Advanta. Dette forretningsområde overføres ikke til Syngenta, og aktierne bevares derfor i AstraZeneca. Visse løbende relationer mellem AstraZenecas forretningsområder vil imidlertid blive overført til Syngenta og til joint venture-selskabet Advanta [forretningshemmelighed for AstraZeneca - kontraktforhold]*.

(15) [Forretningshemmelighed for AstraZeneca - kontraktforhold]*. Denne forpligtelse gælder ikke for Novartis' aktiviteter på frøområdet, der overføres til Syngenta. [Forretningshemmelighed for AstraZeneca - kontraktforhold]*.

(16) [Forretningshemmelighed for AstraZeneca - kontraktforhold]*.

(17) De eksisterende kontraktmæssige relationer mellem Zeneca-koncernen og Advanta skaber en forbindelse mellem Syngenta og Avanta, som begge er virksomheder, der producerer sukkerroefrø. [...]* Der findes kun to andre større konkurrenter inden for produktionen af sukkerroefrø, nemlig KWS og Danisco.

(18) AstraZeneca vil sikre, at [forretningshemmelighed for AstraZeneca - kontraktforhold]*. Det betyder, at [forretningshemmelighed for AstraZeneca - kontraktforhold]*.

(19) Kommissionen mener under hensyn til det ovenfor anførte [forretningshemmelighed for AstraZeneca - kontraktforhold]* ikke, at fusionens konsekvenser for frømarkederne behøver at blive undersøgt nærmere, eftersom [forretningshemmelighed for AstraZeneca - kontraktforhold]* fjerner den fordel, Syngenta ville have fået som følge af [forretningshemmelighed for AstraZeneca - kontraktforhold]*.

A. RELEVANTE PRODUKTMARKEDER

FUNGICIDER

FUNGICIDER OG DERES ANVENDELSE

(20) Fungicider er midler til bekæmpelse af plantesygdomme, der primært skyldes svampe. Hvilke sygdomme der angriber en afgrøde som f.eks. hvede, afhænger af den sort, der er valgt det pågældende år, vejrforholdene og dyrkningsmetoderne. Sorten bestemmer, hvor modtagelig en afgrøde er over for angreb af en række sygdomme, heriblandt meldug, rust, septoria og knækkefodsyge. Vejret har betydning for, hvilke sygdomme en afgrøde angribes af og i hvilket omfang. I regnfulde perioder er det sygdomme som septoria, der er fremherskende, mens det i mere tørre perioder er brunrust. Hvis en afgrøde dyrkes korrekt, mindsker det risikoen for, at der opstår visse sygdomme. Hensigtsmæssig vekseldrift eller pløjning af markerne kan f.eks. reducere risiciene for visse sygdomme.

(21) Denne kompleksitet er årsag til, at landmændene som regel anvender en sprøjteplan, der med hensyn til intensitet og valg af aktive stoffer tilpasses efter de lokale vejrforhold og afgrødens modtagelighed over for sygdomme. Valget kan påvirkes af distributører, fagfolk og nationale embedsmænd, der har indgående kendskab til sygdomme og deres epidemiologi og til, hvilke fungicider der er bedst til bekæmpelse af disse sygdomme afhængig af, om der er tale afgrøder, som risikerer at blive ramt af en sygdom (præventiv bekæmpelse) eller allerede er ramt af den (kurativ bekæmpelse).

(22) Hvis en afgrøde angribes af flere sygdomme, der ikke kan bekæmpes af en enkelt aktiv ingrediens, kan landmanden enten selv fremstille en tankblanding af forskellige aktive stoffer eller benytte et færdigblandet produkt bestående af flere aktive stoffer. En færdigblanding er typisk 5-15 % billigere end, hvis man selv blander de aktive stoffer. Da sygdomsspektret ændres med vejrforholdene gennem sæsonen, ændres produkterne også, så de svarer til de fremherskende sygdomsforhold.

(23) Landmanden vil også følge lokale eksperters råd og anbefalingerne fra organer som "Fungicide Resistance Action Committee" (FRAC, komitéen til bekæmpelse af fungicidresistens) for at undgå, at der opstår resistens over for bestemte aktive ingredienser. Det gøres ved at skifte mellem og/eller kombinere aktive stoffer inden for forskellige kemiske grupper i løbet af sæsonen, hvis den samme sygdom forekommer i længere tid, og det er nødvendigt at sprøjte flere gange. I visse tilfælde, hvor de lokale sygdomspopulationer allerede er modstandsdygtige over for visse aktive stoffer, vil landmanden være nødt til at benytte de aktive stoffer, der stadig er virksomme mod den pågældende sygdomspopulation.

(24) Landmanden vil, før han beslutter, hvor meget han vil bekoste på fungicider, sammenligne de samlede omkostninger til sin fungicidplan med den forventede forøgelse af udbyttet og af indtjeningen, som afhænger af den pris, han får for sin afgrøde. Da det selvsagt er vanskeligt at beregne sygdomspresset, den forventede udbytteforøgelse og afgrødens pris, skal den ekstra gevinst ved en (dyrere) fungicidplan være væsentligt større end prisen (merprisen) på fungiciderne.

OVERSIGT OVER MARKEDSAFGRÆNSNINGER

(25) Parterne har henvist til tidligere beslutninger(7), hvor Kommissionen fandt det rimeligt at underopdele fungiciderne efter planteart, eftersom de forskellige planter frembyder forskellige sygdomsbilleder (selv om der er visse lighedspunkter). Parterne har på grundlag heraf peget på, at fusionen berører produktmarkederne for fungicider for henholdsvis korn, sukkerroer, oliefrøafgrøder, foderplanter, kartofler, tobak, frugt og nødder, grøntsager og prydplanter. Undersøgelsen af markedet har i det store og hele bekræftet, at det vil være hensigtsmæssigt at tage udgangspunkt i de enkelte afgrøder i forbindelse med vurderingen af fungicidsektoren.

(26) Markedsundersøgelsen viste dog også, at de ovennævnte markeder vil kunne underopdeles yderligere efter afgrøder (korn kan f.eks. opdeles i hvede, byg, havre, rug og triticale(8)) og/eller ud fra konkrete sygdomme (f.eks. er de vigtigste sygdomme for hvedes vedkommende meldug, rust, knækkefodsyge og septoria og for bygs vedkommende meldug, rust, knækkefodsyge, skoldplet og bygbladplet).

(27) De eneste afgrøder, det kunne være hensigtsmæssigt at "opsplitte" yderligere, er formentlig "frugt og nødder". Årsagerne til, at de fungicider, der anvendes i forbindelse med de vigtigste druesygdomme, bør betragtes som særskilte produktmarkeder, beskrives nærmere i betragtning 44-46.

(28) Parterne påstår, at der findes et samlet marked for kornfungicider. Andre virksomheder har gjort gældende og fremlagt dokumentation for, at markedet også kan anskues mere snævert, nemlig som et marked for strobilurin-baserede kornfungicider. Hvis det er tilfældet, vil parterne opnå en dominerende stilling på mange nationale markeder for strobilurin-baserede kornfungicider. Da Kommissionen imidlertid har fastslået, at parterne vil dominere de samlede markeder for kornfungicider, har den inden for rammerne af denne beslutning valgt at opfatte de samlede markeder for kornfungicider som det relevante produktmarked.

(29) Selv om det teknisk set er muligt at omstille produktionen fra et fungicid til et andet, har leverandørerne dog sjældent mulighed for at substituere dem med hinanden. Det skyldes patenter og officielle registreringer af plantebeskyttelsesmidler (beskrives nærmere i betragtning 84-88). Dette gælder også for de øvrige plantebeskyttelsesmidler, der er nævnt i denne beslutning.

STROBILURIN-BASEREDE KORNFUNGICIDER

(30) I dette afsnit, der omhandler formulerede produkter, anvendes "strobiluriner" i betydningen formulerede produkter, som indeholder et aktivt stof inden for den kemiske gruppe af strobiluriner. Det formulerede produkt er enten et "rent" strobilurin, som kun indeholder ét aktivt stof fra strobilurin-gruppen (f.eks. AstraZenecas produkt, Amistar, hvor det eneste aktive stof er azoxystrobin), eller et blandingsprodukt, som indeholder et aktivt stof fra strobilurin-gruppen og et eller flere aktive stoffer fra andre grupper (BASF's Juwel Top indeholder f.eks. en blanding af kresoxim-methyl (strobilurin) og epoxiconazol (der tilhører den kemiske gruppe "triazoler"(9)) samt fenpropimorph (der tilhører den kemiske gruppe "morpholiner"(10)). Det bemærkes, at alle disse formulerede produkter inden for branchen og i parternes interne markedsstrategi betegnes som "strobiluriner".

(31) Strobiluriner er de nyeste aktive stoffer til brug i fungicider. Der er tale om bredspektrede (virker mod flere sygdomme) bladfungicider (fungicider, der sprøjtes på bladene), som kan bruges til mange forskellige afgrøder på verdensplan, navnlig hvede, byg, ris, vindruer, bananer, træfrugt, tørv og forskellige grøntsager. Strobiluriner er virksomme i mindre doseringer og bekæmper svampe ved at hindre energidannelsen. Selv om strobiluriner kan spredes systemisk(11) og/eller i dampform(12), har de kun begrænset kurativ effekt. I Europa er der indtil videre introduceret strobilurin-baserede produkter til brug i kornafgrøder (navnlig hvede og byg) og vindruer.

(32) Ud over at bekæmpe en bred vifte af sygdomme forlyder det også, at strobilurin-baserede fungicider (dvs. formulerede produkter) er de eneste produkter, der kan forøge udbyttet betydeligt, når de bruges til korn, uanset om der forekommer sygdomme. Produkter, der udelukkende er baseret på andre former for fungicider, navnlig (tri)azoler og morpholiner, forøger ikke udbyttet tilsvarende. Man har derfor indvendt, at disse andre fungicider ikke uden videre kan erstatte strobiluriner. Selv om strobiluriner (også fremover) vil kunne erstatte triazoler og morpholiner på de vigtigste kornmarkeder, er det med andre ord, som en række andre virksomheder har påpeget, mindre sandsynligt, at det omvendte skulle være tilfældet. Disse virksomheder mener derfor, at der findes et særskilt produktmarked for strobilurin-baserede fungicider til korn.

(33) Med hensyn til korn foreligger der fyldestgørende oplysninger om, at brugen af strobilurin forøger udbyttet, og disse fordele fremhæves sammen med den bredspektrede sygdomsbekæmpelse hyppigt i reklamemateriale for strobilurin-produkter. Landmændene er som følge af disse fordele villige til at betale en væsentlig merpris på mellem 50 og 150 % for strobilurin-produkter sammenlignet med produkter uden strobilurin.

(34) Ifølge et dokument udgivet af Novartis i marts 2000(13) har brugen af strobiluriner i Det Forenede Kongerige i runde tal resulteret i en gennemsnitlig forøgelse af udbyttet på 1 t/ha sammenlignet med triazoler i de seneste tre år. "Selv om kernedannelsen strakte sig over kortere tid i 1999, resulterede strobilurinerne alligevel i en forøgelse af udbyttet på 0,7 t/ha sammenlignet med triazoler. Med en forventet hvedepris på ca. 65 GBP/t i efteråret, svarer 0,7 t til 45 GBP. Eftersom fungicidplaner, der bygger på strobilurin-fungicider, koster ca. 20 GBP mere pr. ha end triazol-baserede planer, må det anses for et tilfredsstillende afkast." For byg, som er den anden primære kornafgrøde, er gevinsten ved at bruge strobiluriner mere begrænset. Her stiger indtægterne med 32 GBP/ha, hvis der betales 22 GBP mere pr. ha for fungicider til vinterbyg og 20 GBP mere pr. ha til vårbyg. De britiske tal ser ud til også at gælde for Frankrig(14) og Tyskland(15). Disse tre lande, der er de største aftagere af kornfungicider, tegner sig for næsten 90 % af det samlede forbrug inden for EØS og langt over 90 % af forbruget af strobilurin.

(35) Tallene tyder stærkt på, at det kan betale sig for en eventuel dominerende producent af strobilurinbaserede kornfungicider at hæve priserne på disse produkter med 5-10 % på ubestemt tid. Når en strobilurinplan bliver 5 % dyrere, øges kostprisen med ca. 2,5 GBP/ha. Landmandens fortjeneste vil fortsat ligge på ca. 22,5 GBP/ha for hvede og henholdsvis 7,5 og 9,5 GBP/ha for vinter- og vårbyg. Hvis priserne stiger med 10 %, vil landmanden stadig få en fortjeneste på 5 GBP/ha for vinterbyg. En prisstigning på 5-10 % vil således stadig gøre det muligt for landmanden at opnå en højere fortjeneste, end hvis han ikke benytter strobilurin-baserede fungicider, hvilket gør det til en fordelagtig løsning for en eventuel dominerende producent af strobiluriner.

(36) En konkurrent har ud fra parternes oplysninger om udbytteforøgelser beregnet, at landmanden med de sædvanlige tre sprøjtninger (se betragtning 111-113) vil kunne opnå den samme nettofortjeneste ved at bruge strobilurin som ved ikke at bruge det, selv om en dominerende producent forøger strobilurin-priserne med 77 %.

Parternes bemærkninger

(37) Parterne har i deres svar på klagepunktsmeddelelsen (herefter "svaret") anført, at strobiluriner ikke kan anses for et særskilt marked, eftersom de skal blandes med andre produkter for at opnå en tilfredsstillende sygdomsbekæmpelse under alle forhold og over for alle patogener. Selv om dette argument om strobiluriners slutanvendelse er faktuelt korrekt, er det ikke relevant for afgrænsningen af produktmarkedet, fordi det ikke tager hensyn til, om det kan betale sig for en eventuel monopolindehaver at hæve prisen på dem.

(38) Parterne bemærkede i deres svar, at der i produktionsåret 1999 skete en substitution af strobiluriner med triazoler og/eller morpholiner i Tyskland, hvilket betød, at der samlet set blev anvendt strobiluriner på et mindre areal end i 1998 (se også afsnittet "Strobilurin-baserede kornfungicider i Tyskland" under vurderingen). Som det fremgår af det følgende, var der tale om en særlig situation, som skyldtes, at der var udviklet resistens over for BASF's strobilurin-produkt, samtidig med at AstraZeneca, der var den eneste anden producent af strobilurin i 1999, stadig manglede den fornødne kapacitet. Det fremgår desuden af de dokumenter, parterne har fremlagt, at strobilurin-baserede fungicider ventes at opnå en endnu større andel af det samlede marked for kornfungicider set i forhold til andre kemiske produkter.

(39) Parterne har i deres svar afvist, at strobiluriner kan øge udbyttet betragteligt, hvis der ikke forekommer sygdomme, og pointeret, at udbytteforøgelsen skyldes en bedre sygdomsbekæmpelse. I parternes salgsmateriale henvises der imidlertid til den såkaldte "greening"-effekt, som skyldes brugen af strobilurin. Denne effekt, der slet ikke er relateret til sygdomsbekæmpelsen, giver kornet længere tid til at øge kernernes vægt og dermed det samlede udbytte. Selv om det hævdes, at denne "greening"-effekt ikke i sig selv berettiger brugen af strobilurin-baserede fungicider (det højere udbytte, der alene skyldes "greening"-effekten, opvejer ikke prisen på strobilurin), er det et vigtigt og ganske særligt kendetegn ved disse fungicider sammenlignet med andre kemiske stoffer.

(40) Parterne finder det desuden usandsynligt, at en eventuel monopolindehaver skulle kunne hæve priserne med 10 % på ubestemt tid. Parterne hævder, at den samlede omsætning på kornmarkedet, hvis strobiluriner som nævnt koster mellem 50 og 150 % mere end midler uden strobilurin, skulle være steget med 7-15 % årligt i lyset af dækningsgraden for strobilurin. Den samlede markedsværdi er imidlertid faldet. Kommissionen mener ikke, at der ud fra de relative prisforskelle og dækningsgrader kan foretages nogen korrekt matematisk udledning vedrørende markedets samlede størrelse, når der mangler oplysninger om andre variabler såsom reducerede kornarealer, ændrede vejrforhold og andre omstændigheder, der har mindsket behovet for fungicidbehandling, lavere pris på ikke-strobilurinholdige produkter osv.

(41) Parterne mener endvidere, at det nævnte eksempel med byg (fra Novartis' salgsmateriale) ikke er så overbevisende som eksemplet med hvede. Det er Kommissionen enig i. De har i deres svar bemærket, at landmandens fortjeneste ville være marginal, men at der stadig ville være de samme risici som for hvede, og at den pågældende forøgelse ville få producenten til helt at opgive at dyrke byg. Denne påstand underbygges dog ikke. Den fortjeneste, der var, afhang under alle omstændigheder af de ret usædvanlige forhold, der gjorde sig gældende i 1999. Det betyder, at landmanden som minimum opnår en fortjeneste på 5 GBP/ha (hvis prisen stiger med 10 %) for den risiko, han løber. Under mere gunstige vejrforhold vil fortjenesten være højere. En eventuel monopolindehaver vil derfor med fordel kunne hæve prisen med 5-10 %, eftersom de landmænd, der dyrker vårbyg, i lyset af den mindstefortjeneste, de vil opnå, ikke vil opgive at bruge strobiluriner i et sådant omfang, at det ville gøre prisstigningen urentabel.

(42) Hvad angår konkurrentens eksempel med landmanden, der opnår den samme nettofortjeneste, selv om priserne på strobilurin forøges med 77 %, har parterne afslutningsvis påpeget, at ingen landmand vil foretage de investeringer, der kræves i forhold til indtægtsprognoserne, uden at tage hensyn til de involverede risici. Det er Kommissionen enig i. Eksemplet viser dog, at den samlede ekstra fortjeneste ganske vist først falder væk, når prisen på strobilurin-fungicider sættes op med 77 %, men at det vil være rentabelt at hæve prisen med 5-10 %.

Konklusion

(43) Parterne mener, der findes et samlet marked for kornfungicider. Andre virksomheder har gjort gældende og fremlagt dokumentation for, at markedet også kan anskues mere snævert, nemlig som et marked for strobilurinbaserede kornfungicider. Det er af de anførte årsager meget sandsynligt, at der findes et særskilt marked for strobilurin-baserede fungicider. Hvis det er tilfældet, vil parterne opnå en dominerende stilling på flere af disse nationale markeder. Da Kommissionen imidlertid har fastslået, at parterne vil dominere de samlede markeder for kornfungicider, har den inden for rammerne af denne beslutning valgt at opfatte det samlede marked for kornfungicider som det relevante produktmarked.

FUNGICIDER TIL BEKÆMPELSE AF MELDUG, BLADSKIMMEL OG BOTRYTIS PÅ VINDRUER

(44) Parterne mener, at fungicider til vindruer er omfattet af markedet for "frugt og nødder", da alle disse flerårige afgrøder (vindruer, kerne- og stenfrugter, citrusfrugter, oliven og nødder samt bær) har følgende fællestræk: lange tidshorisonter (høje etableringsomkostninger, lange ventetider til første høst og problemer med at indstille driften betyder, at afgrøderne betragtes som et aktiv), dyre afgrøder (producenterne kan pålægges relativt høje erstatninger, hvis deres produkt har visse utilsigtede negative virkninger), de fleste landmænd sælger deres produkter selv og har direkte kontakt med slutforbrugerne og/eller distributionskanalerne for fødevarer, der ydes ikke meget i statsstøtte, og mange agrokemiske produkter benyttes til flere anvendelser.

(45) Kommissionen mener, at fungicider til vindruer bør vurderes særskilt, fordi de formulerede produkter, der anvendes til vindruer, og de aktive stoffer, de indeholder, adskiller sig væsentligt fra dem, der benyttes til andre afgrøder. Blandt de seks aktive stoffer, AstraZeneca sælger til behandling af vindruer, er der eksempelvis kun én, der også bruges til kerne- og stenfrugter, mens en anden også bruges til oliven. Blandt de seks aktive stoffer, Novartis sælger, benyttes én til både kerne- og stenfrugter, en anden til stenfrugter og en tredje til citrusfrugter. Omvendt findes der også aktive stoffer, som bruges til andre afgrøder, men ikke til vindruer. Konkurrencesituationen for vindruer og andre flerårige afgrøder er derfor meget forskellig.

(46) Vindruer kan angribes af mange sygdomme. De tre vigtigste sygdomme er bladskimmel, meldug og gråskimmel (botrytis). Parterne har oplyst, at der anvendes forskellige og specifikke fungicider til behandling af hver af disse sygdomme. Det gælder dog ikke for tre aktive stoffer (dichlofluanid, thiphanat-methyl og azoxystrobin), som er virksomme over for mindst to sygdomme. Ser man imidlertid på de produkter, der indeholder disse aktive stoffer, og alle færdigblandinger, der er godkendt til behandling af mere end én sygdom, tegner de sig kun for ca. 5 % af alle vindruefungicider. Parternes oplysninger bekræftes af markedsundersøgelsen. Det må derfor konkluderes, at de fungicider, der anvendes til behandling af druesygdomme, navnlig bladskimmel, meldug og botrytis, udgør forskellige produktmarkeder.

KONKLUSION VEDRØRENDE PRODUKTMARKEDER FOR FUNGICIDER

(47) Den afgrænsning af relevante produktmarkeder, parterne har foreslået, dvs. at der regnes med et marked for hver planteart, anses for hensigtsmæssig. Det gælder for følgende markeder, som beskrives nærmere i forbindelse med vurderingen: markederne for sukkerroefungicider, grøntsagsfungicider og kartoffelfungicider. Kommissionen anser det for meget sandsynligt, at der findes et særskilt marked for strobilurin-baserede kornfungicider. Selv om det ikke skulle være tilfældet, og markedet, som parterne har anført, omfatter alle kornfungicider, er det lige så sandsynligt, at fusionen vil skabe en dominerende stilling på dette marked. Herudover findes der særskilte markeder for fungicider til behandling af de sygdomme, der angriber vindruer, dvs. meldug, bladskimmel og botrytis.

HERBICIDER

(48) Herbicider anvendes til bekæmpelse af ukrudt. Herbicider kan groft inddeles i selektive og ikke-selektive herbicider. Ikke-selektive herbicider virker mod mange plantearter, også kulturplanter, som dræbes, hvis de kommer i berøring med dem. Ikke-selektive herbicider spredes normalt på markerne for at rense dem for ukrudt, efter at en afgrøde er høstet, og før der er sået en ny. Det er kun AstraZeneca (ikke Novartis), der fremstiller ikke-selektive herbicider. Med en enkelt undtagelse (herbicider til vingårde og frugtplantager) er der derfor ikke tale om overlapninger på dette område.

(49) Selektive herbicider er derimod beregnet til kun at dræbe ukrudtet uden at skade de afgrøder, de anvendes på. Hvis landmanden skal kunne udskifte et selektivt herbicid med et andet, afhænger det selvfølgelig primært af, hvilken afgrøde produktet skal anvendes til.

(50) Landmændene tager også hensyn til, hvilke konkrete ukrudtsarter afgrøden skal beskyttes mod på det givne tidspunkt. Med få undtagelser virker de aktive stoffer i herbicidpræparater fortrinsvis mod ukrudt inden for en af de to vigtigste kategorier, nemlig bredbladet ukrudt og græsukrudt (græsplanter)(16).

(51) Eftersom bestemte plantearter normalt angribes af en blandet "ukrudtspopulation" bestående af både græs og bredbladet ukrudt, er der brug for midler, som dræber begge former for ukrudt. Her har landmanden to muligheder. Han kan enten købe flere forskellige herbicider med specielle anvendelsesområder, som han blander, alt efter hvilke ukrudtsarter han står over for, eller han kan købe et færdigprodukt, der indeholder den ønskede blanding af aktive stoffer til bekæmpelse af græs og bredbladet ukrudt. I det følgende betegnes et herbicid, der primært virker mod græsukrudt, som et græsherbicid eller graminicid. Et produkt, der primært virker mod bredbladet ukrudt, betegnes som et middel mod bredbladet ukrudt. Et produkt, der virker mod begge former for ukrudt (og ikke primært virker mod græsukrudt eller bredbladet ukrudt), betegnes som et bredspektret herbicid(17).

(52) Et andet vigtigt valgkriterium for landmændene er, hvornår produktet skal anvendes i forhold til afgrødens vækst. Der skelnes typisk mellem herbicider til anvendelse før udsåning, før fremspiring og efter fremspiring. Præudsåningsherbicider spredes ud over jorden, umiddelbart før frøene sås. Ved behandling før fremspiring spredes herbiciderne ud, umiddelbart før frøene spirer frem, dvs. ca. 8 dage efter såning. Postspiringsherbicider spredes ud over jorden eller planterne, efter at afgrøden er spiret frem.

(53) Ukrudtsdræbende midler adskiller sig også fra hinanden ved at indeholde forskellige aktive kemiske stoffer. Det har stor betydning for håndteringen af resistensproblemer. Ukrudt, der behandles hyppigt med samme type herbicid, vil have en tendens til efterhånden at udvikle resistens over for disse herbicider gennem naturlig selektion. Det er derfor vigtig at modvirke denne tendens til resistens ved omhyggeligt at udvælge de (kombinationer af) herbicider, der skal benyttes i løbet af produktionsåret og fra det ene produktionsår til det andet. Når producenten og distributøren markedsfører herbiciderne, fremhæver de derfor både de indeholdte kemiske stoffers beskyttelses- og resistensegenskaber. Det er også vigtigt, hvilke behandlingsforskrifter der gælder, f.eks. hvor mange gange produkterne skal anvendes, og om de kan blandes med andre produkter for at opnå en bredere beskyttelse.

(54) Kommissionen har i en række tidligere beslutninger fastslået, at ikke-selektive og selektive herbicider med ganske få undtagelser (som gennemgås i det følgende) ikke er konkurrerende produkter. Selektive herbicider til beskyttelse af bestemte afgrødetyper er desuden omfattet af særskilte relevante produktmarkeder (se sag IV/M.1378, Hoechst/Rhône Poulenc (Aventis), betragtning 29 ff., sag IV/M.737, Ciba Geigy/Sandoz (Novartis), betragtning 109 ff., sag IV/M.392 Hoechst/Schering(18), betragtning 16 ff. og sag IV/M.354 American Cyanamid/Shell(19), betragtning 11 ff.).

(55) Kommissionen kom i disse beslutninger ind på spørgsmålet om, hvorvidt der bør foretages yderligere opdelinger i forbindelse med afgrænsningen af produktmarkeder (f.eks. ud fra spektret for bekæmpelsen eller anvendelsestidspunktet). I sag IV/M.737, Ciba Geigy/Sandoz (Novartis), foretog Kommissionen ikke nogen yderligere underopdeling af den art. Den skønnede for det første, at grænserne mellem graminicider, bredspektrede herbicider og midler mod bredbladet ukrudt var flydende, hvilket umuliggjorde en entydig afgrænsning af produktmarkeder. For det andet mente den heller ikke, at det var rimeligt at foretage en underopdeling efter anvendelsestidspunktet, da landmanden i hvert fald inden udsåning ville kunne erstatte herbicider til anvendelse før udsåning, før spiring og efter spiring med hinanden.

(56) For majsherbiciders vedkommende vil den strategi, der blev anlagt i sag IV/M.737, Ciba Geigy/Sandoz (Novartis), nemlig at afgrænse de relevante produktmarkeder ud fra afgrødens art, formentlig også kunne anvendes i den aktuelle fusionssag. For at få et bedre overblik over konkurrenceforholdene mellem de forskellige former for selektive herbicider vil det imidlertid være på sin plads at komme med følgende præciserende bemærkninger til afgrænsningen af dette produktmarked.

(57) For det første må det gøres klart, at et middel mod bredbladet ukrudt ikke kan erstatte et graminicid eller omvendt. Når en landmand har problemer med skadeligt græsukrudt på sine marker, er han nødt til at anvende herbicider, der gør det muligt at bekæmpe dette ukrudt, dvs. han har brug for enten graminicider eller bredspektrede herbicider. Midler mod bredbladet ukrudt virker ikke (eller virker ikke tilstrækkelig effektivt) mod græsukrudt. Det betyder, at aftagerne måske nok kan erstatte graminicider med bredspektrede herbicider, men de kan ikke erstatte graminicider med midler mod bredbladet ukrudt(20). De samme argumenter gælder i forhold til bekæmpelse af bredbladet ukrudt. Eftersom græsukrudt og bredbladet ukrudt (normalt) optræder samtidig, må graminicider og midler mod bredbladet ukrudt anses for komplementære produkter. De to produkttyper konkurrerer som følge heraf ikke med hinanden.

(58) Forbindelsen mellem de to komplementære markedssegmenter skyldes udelukkende de bredspektrede herbicider, der både kan anvendes til bekæmpelse af græsukrudt og bredbladet ukrudt. Det illustreres bedst, hvis man ser på, hvorfor der sondres mellem produktmarkeder. Formålet med at afgrænse et marked (både som produktmarked og som geografisk marked) er at fastslå, hvilke egentlige konkurrenter der er i stand til at begrænse de involverede virksomheders adfærd og forhindre dem i at handle uafhængigt af et effektivt konkurrencemæssigt pres(21).

(59) Det relevante produktmarked kan f.eks. anskues som den mindste samling produkter, for hvilke en virksomhed, hvis den er ene om at udbyde disse produkter, anser det for rentabelt at indføre en mindre, men dog mærkbar (5-10 %) og varig prisstigning. Hvis den pågældende virksomhed ikke anser det for rentabelt at gøre dette, må det konkluderes, at der udøves et tilstrækkeligt konkurrencemæssigt pres fra andre produkter, og at det relevante produktmarked derfor er større end antaget.

(60) Det vil i så fald være naturligt at spørge, om en eventuel eneleverandør af alle herbicider til bekæmpelse af græsplanter (dvs. graminicider og - i mindre udstrækning - bredspektrede herbicider) anser det for rentabelt at hæve priserne på disse produkter på den nævnte måde. Det er ikke nødvendigvis tilfældet. Eftersom bredspektrede herbicider konkurrerer med midler mod bredbladet ukrudt, vil en højere pris på de førstnævnte produkter nemlig ikke kun føre til en nedgang i salget, fordi landmændene ikke længere bruger det bredspektrede produkt til bekæmpelse af græs, men også fordi de landmænd, der tidligere købte produktet til bekæmpelse af bredbladet ukrudt, er gået over til at anvende "rene" midler mod bredbladet ukrudt. I betragtning af at mange købere af bredspektrede herbicider anvender produktet til bekæmpelse af begge ukrudtstyper, og bredspektrede produkter er væsentligt dyrere end græsherbicider, udøver midler mod bredbladet ukrudt et konkurrencemæssigt pres på priserne på bredspektrede herbicider og dermed også på priserne på graminicider. Der er tale om den såkaldte kædesubstitutionseffekt(22).

(61) Markedsundersøgelsen har i den foreliggende sag vist, at en væsentlig del af salget af bredspektrede majsherbicider reelt må tilskrives deres evne til både at bekæmpe græsukrudt og bredbladet ukrudt. Der kan derfor være god grund til at afgrænse produktmarkedet ud fra afgrødens art (majs), men når det gælder vurderingen af den aktuelle fusions konsekvenser, bør man være opmærksom på, at konkurrenceforholdene mellem de omhandlede produkter er anderledes, end hvis alle produkterne var fuldstændig substituerbare.

(62) Spørgsmålet om, hvorvidt der bør sondres mellem præudsånings-, præspirings- og postspiringsherbicider, giver desuden anledning til følgende uddybende bemærkninger. Da alle tre former for herbicider anvendes til behandling af de samme ukrudtsarter og virker lige effektivt, har landmanden i det mindste før såning en vis frihed til at vælge, hvornår han vil anvende produktet. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at afgrænse produktmarkedet på en sådan måde, at det omfatter alle tre herbicidtyper. Når der først er opstået problemer med ukrudt på markederne, vil hverken præudsånings- eller præspiringsherbicider kunne erstatte postspiringsherbicider. Det er også værd at notere, at det, hvis man vil undgå resistensproblemer, ikke altid er en god idé at "vente og se, hvad der sker", før man bestemmer, om der skal benyttes postspiringsherbicider til bekæmpelse af ukrudt.

(63) Det er ikke altid muligt at substituere majsherbicider, som anvendes før og efter fremspiring(23). Kommissionen har erfaret, at ukrudtspresset for majs generelt er stigende, og at der optræder stadig flere typer af ukrudt, hvilket kræver mere komplekse ukrudtsbekæmpelsesstrategier baseret på anvendelse af både præ- og postspiringsprodukter. I de sydlige lande, hvor det ikke er tilstrækkeligt at behandle afgrøderne før fremspiring, skal de også behandles efter fremspiring. I de nordlige lande, hvor behandling umiddelbart efter fremspiring er en mulighed, anbefales det også at behandle før fremspiring for at svække ukrudtet og gøre det mere modtageligt over for behandling efter fremspiring (især i områder med meget græsukrudt). Når det besluttes, hvornår sprøjtningen skal finde sted, ser det derfor ud til, at de to vigtigste produkter på markedet, dvs. præ- og postspiringsherbicider, ikke altid bare erstatter, men også supplerer hinanden. Der er dog uden tvivl tilstrækkelige substitutionsmuligheder til at berettige en bred markedsafgrænsning.

(64) Også for kornherbicider skylder de bredspektrede produkter øjensynligt en stor del af deres salg, at de både er i stand til at bekæmpe græsukrudt og bredbladet ukrudt. Der ser ligeledes ud til at være tilstrækkelige substitutionsmuligheder mellem de midler, der anvendes før udsåning, før fremspiring og efter fremspiring. Det vil derfor være hensigtsmæssigt at afgrænse produktmarkedet ud fra afgrødens art (korn). Hvad angår vurderingen af den aktuelle fusions konsekvenser, bør man dog også her være opmærksom på, at konkurrenceforholdene mellem de omhandlede produkter er anderledes, end hvis alle produkterne var fuldstændig substituerbare. Risherbicider er på samme måde et relevant produktmarked.

(65) Hvad angår markederne for herbicider til kartofler, grøntsager, sukkerroer, oliefrø og sojabønner har markedsundersøgelsen vist, at markedsafgrænsningen bør justeres, da markedsaktørerne ikke mener, at bredspektrede herbicider er gode erstatninger for graminicider, når det gælder bekæmpelse af græs efter fremspiring(24). Parterne har oplyst, at de fem nævnte afgrøder i almindelighed behandles før fremspiring for at bekæmpe alle former for ukrudt(25). Denne behandling holder ukrudtet under kontrol, indtil afgrøden vokser op og dækker området mellem rækkerne (det gælder navnlig for kartofler og sukkerroer). Det vil imidlertid ofte være nødvendigt at sprøjte afgrøden senere, navnlig hvis den behandling, der blev foretaget før fremspiringen, (pga. tør jord, stort ukrudtspres eller forkert dosering eller valg af herbicid) ikke har gjort det muligt at løse problemerne med græsukrudt. Hvis det sker, skal afgrøden behandles med et postspiringsgraminicid, eftersom de bredspektrede herbicider ikke bekæmper græsset effektivt nok. At graminiciderne har særlige egenskaber, der adskiller dem fra de bredspektrede herbicider, ses af den kendsgerning, at de ifølge parternes oplysninger er de eneste herbicider, der gør det muligt at bekæmpe græsukrudt som Agrostis stolonifera (krybhvene), Arrhenatherum elatius (draphavre), Bromus sterilis (gold hejre) og Phalaris spp. (rørgræs). Det viser, at det konkurrencemæssige pres på produkterne inden for gruppen af postspiringsgraminicider stammer fra de øvrige produkter i gruppen. Det må konkluderes, at der inden for herbicidmarkederne for kartofler, grøntsager, sukkerroer, oliefrø og sojabønner findes særskilte markeder for postspiringsgraminicider.

(66) Det er kun AstraZeneca (ikke Novartis), der fremstiller ikke-selektive herbicider. I tilfælde, hvor der ikke kan anvendes både selektive og ikke-selektive herbicider på afgrøderne, er der derfor ingen overlapninger på dette område. Parterne hævder, at der er ét område, hvor selektive og ikke-selektive herbicider konkurrerer indbyrdes, og det er i forbindelse med anvendelse på vingårde og i frugtplantager(26). Parterne mener, at ikke-selektive herbicider skal omfattes af dette marked, fordi de kan bruges mellem rækker af vinstokke uden at dræbe dem. Det er der ganske vist bred enighed om, men man har også understreget, at der umiddelbart op til vinstokkene skal bruges selektive herbicider. En konkurrent har påpeget, at selektive og ikke-selektive herbicider i virkeligheden ikke er substituerbare, men komplementære, fordi de altid bruges i kombination med hinanden. Ifølge denne konkurrent er formålet med de ikke-selektive herbicider (f.eks. paraquat, glyphosat eller sulphosat) at dræbe det ukrudt, der findes på anvendelsestidspunktet, hvorimod de selektive herbicider (f.eks. et herbicid med residualeffekt som atrazin) har til formål at dræbe det ukrudt, der spirer frem efter anvendelsen. Kommissionen har taget begge synspunkter til efterretning og fastslået, at herbicider til brug på vingårde og i frugtplantager (eller "herbicider til frugt og nødder", som parterne udtrykker det) i den her omhandlede sag må betragtes som et relevant produktmarked.

(67) En sidste bemærkning gælder den udvikling, der sker inden for genmodificering af afgrøder. Den største teknologiske nyskabelse på planteværnsområdet har i de seneste år været udviklingen af herbicidtolerante afgrøder. Det er afgrøder, f.eks. majs, som er genmodificeret for at gøre dem modstandsdygtige over for ikke-selektive herbicider (i den traditionelle betydning). Det betyder, at de ikke skades af ikke-selektive herbicider, som i sig selv er meget effektive herbicider. Disse herbicider kan derfor i princippet blive en reel udfordring for de konventionelle selektive herbicider. På grund af den fortsatte modstand mod disse nyskabelser i mange europæiske lande mener parterne imidlertid ikke, at disse afgrøder vil kunne introduceres før i 2005. Inden for de tidsrammer, der gælder for vurderingen af den aktuelle fusionssag, er fremkomsten af genmodificerede afgrøder ikke relevant for den generelle afgrænsning af produktmarkeder for herbicider.

Konklusion om afgrænsning af produktmarkedet for herbicider

(68) I betragtning af de bredspektrede produkters store betydning i forbindelse med majsherbicider og mulighederne for substitution mellem præ- og postspiringsprodukter bør markedet for (selektive) majsherbicider i den foreliggende sag betragtes som et relevant produktmarked. Det samme gælder for markederne for korn- og risherbicider. Ud over særskilte relevante markeder for herbicider til kartofler, grøntsager, sukkerroer, sojabønner og oliefrø findes der imidlertid også særskilte relevante markeder for postspiringsgraminicider til disse afgrøder.

INSEKTICIDER

(69) Insekticider bruges til at bekæmpe insekter, der skader kulturplanter. Kommissionen har i tidligere beslutninger (se sag IV/M.737, Ciba Geigy/Sandoz (Novartis), betragtning 116 ff.) fastslået, at det som hovedregel vil være mest hensigtsmæssigt at underopdele insekticiderne efter planteart frem for insektart. Det skyldes primært, at der kun findes et insekt, som kun angriber én bestemt hovedafgrøde, nemlig majsboreren. Alle de øvrige hovedafgrøder angribes af mange forskellige insekter. De fleste insekticider anvendes derfor til bekæmpelse af forskellige insekter.

(70) I beslutningen om Hoechst/Rhône-Poulenc (betragtning 36) anførte Kommissionen dog, at det kunne være relevant at foretage en yderligere underopdeling for afgrøder som kartofler og sukkerroer. Visse insekticider til kartofler eller roer bruges kun til behandling mod jordnematoder og -insekter, ved at de udlægges på eller nedfældes i jorden. Disse midler kaldes nematicider. Andre midler har til formål at beskytte kartoffel- eller roeplanter mod lus og andre plantelevende insekter og sprøjtes derfor på bladene. Disse midler kaldes bladmidler. De to forskellige produkttyper bygger på forskellige aktive stoffer, anvendes forskelligt og kan ikke erstatte hinanden.

(71) En anden mulighed er at sondre mellem sugende og gnavende insekter. Gnavende skadedyr såsom larver skader afgrøderne ved at æde dem, hvorimod sugende skadedyr såsom bladlus spreder virussygdomme og forringer derved afgrødens kvalitet. Det beskriver imidlertid kun, hvordan insekterne ernærer sig, og ikke, hvordan insekticiderne virker. Om en sådan opdeling er hensigtsmæssig, er under alle omstændigheder ikke afgørende her, eftersom det ikke har nogen videre betydning for vurderingen af konkurrencesituationen.

(72) Markedet for insekticider kan muligvis også underopdeles ud fra de pågældende kemiske grupper. Nedenstående tabel viser de vigtigste kemiske grupper for de insekticider, der anvendes i Europa:

>TABELPOSITION>

(73) Som det ses af denne tabel, er det organofosfater, pyrethroider og carbamater, der er de tre vigtigste kemiske grupper inden for insekticider. Andre virksomheder har gjort gældende, at pyrethroider udgør et særskilt delmarked inden for insekticider, fordi de virker meget bredspektret og hurtigt og gavner miljøet, eftersom der er tale om et syntetitiseret naturprodukt. Pyrethrum er en giftig kulbrinte af paraffintypen, der udvindes af krysantemumblomster. Til en given afgrødeart vælger landmanden imidlertid insekticiderne ud fra det spektrum af skadedyr, der skal bekæmpes. Insekter i visse afgrøder såsom korn eller foderplanter bekæmpes som oftest ved hjælp af pyrethroider. Hvis markederne opdeles efter planteart, indebærer det derfor allerede en opdeling af insekticider efter virkningsspektrum.

(74) I forbindelse med denne beslutning afgrænses det relevante marked for insekticider derfor efter afgrødernes art, og det underopdeles i blad- og jordmidler.

FRØBEHANDLING

(75) Med frøbehandling menes behandling (bejdsning) af udsæd med plantebeskyttelsesmidler for at beskytte dem mod især frø-/jordbårne sygdomme og jordinsekter.

(76) I sagen vedrørende Ciba-Geigy/Sandoz (betragtning 118-121) konkluderede Kommissionen, at der ikke findes særskilte markeder for frøbehandling, eftersom behandlet frø set ud fra landmændenes synspunkt i sidste instans kan erstattes af fungicider og insekticider, der strøs på jorden eller sprøjtes ud. Frøbehandling betragtes som en særlig anvendelsesform for insekticider og fungicider.

(77) Denne konklusion bekræftes dog ikke af den aktuelle markedsundersøgelse af frøbehandlingsmidler til korn i Spanien, som er det eneste sted, hvor AstraZeneca beskæftiger sig med frøbehandling. Frøbehandlingsmidler er rettet mod andre sygdomme og insekter end dem, sprøjtemidlerne fokuserer på. I Spanien behandles disse sygdomme og insekter med forskellige aktive stoffer. De produkter, der anvendes til frøbehandling, skal desuden registreres særskilt og tilsættes et farvestof. Leverandørerne har derfor ikke mulighed for at erstatte produkter, der er registreret som insekticider eller fungicider (som defineret ovenfor), med produkter, der er registreret til frøbehandling. Aftagerne af frøbehandlingsmidler er heller ikke de samme som for insekticider og fungicider. Insekticider og fungicider købes i sidste instans af landmanden. Langt den største del af frøbehandlingsmidlerne sælges til virksomheder, der producerer og opformerer frø. Kunderne har deres egne bejdseanlæg, hvor de bejdser frøene med frøbehandlingsmidler. Frøbehandlingsmidler til korn i Spanien udgør derfor ikke et særskilt produktmarked.

PLANTEVÆKSTREGULATORER

(78) Plantevækstregulatorer er agrokemiske produkter, der hæmmer, stimulerer eller ændrer planters vækst og udvikling. Deres virkningsmekanismer afhænger af, hvilken kemisk gruppe de tilhører. De benyttes især til hæmning af afgrøders vegetative vækst. Det fremgår af sagen vedrørende Ciba-Geigy/Sandoz (betragtning 123) og bekræftes af markedsundersøgelsen, at vækstregulerende midler til de enkelte afgrødearter udgør særskilte relevante markeder.

B. RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER

(79) Efter parternes opfattelse omfatter markederne for formulerede produkter og vækstregulatorer i hvert fald hele EØS, da konkurrencevilkårene er relativt ens inden for dette område. Det har de begrundet med, at der findes mange store internationale producenter på verdensplan, at distributionen varetages af større distributører, som ikke er særlig loyale over for bestemte mærker, at landmændene er prisbevidste, at forarbejdningsvirksomhederne og detailhandlerne opstiller brede europæiske standarder for afgrødeforvaltning, og at de største dagligvarebutikker har fået større international købekraft. Parterne har desuden påpeget, at nationale patenter og varemærker ikke hindrer distributionen inden for EØS, og at Rådets direktiv 91/414/EØF af 15. juli 1991 om markedsføring af plantebeskyttelsesmidler(27), senest ændret ved Kommissionens beslutning 99/80/EF(28), har harmoniseret de nationale regler, hvori der fastsættes krav om registrering af plantebeskyttelsesmidler, og at de tilsvarende nationale registreringsprocedurer i det store og hele er blevet harmoniseret. Parterne har også anført, at markedsføringen af plantebeskyttelsesmidler i vid udstrækning er harmoniseret, og at det derfor er let at foretage parallelimport. Ifølge parterne andrager transportomkostningerne kun 1 % af de samlede omkostninger. Parterne har afslutningsvis bemærket, at der har været en tydelig tendens til priskonvergens mellem medlemsstaterne, og at denne konvergens fremmes af de gennemskuelige priser og stabile gensidige vekselkurser, der er opnået efter euroens lancering.

(80) Kommissionen har i sine tidligere beslutninger på området (Ciba-Geigy/Sandoz, betragtning 128, og Hoechst/Rhône-Poulenc, betragtning 48) undladt at træffe endelig afgørelse om afgrænsningen af de geografiske markeder for formulerede produkter og vækstregulerende midler i den agrokemiske branche.

(81) Mange af konkurrenterne er enige med parterne i, at de geografiske markeder for formulerede produkter og vækstregulerende midler ikke kun er af nationalt tilsnit. Nogle konkurrenter mener, der tale om europæiske markeder. Andre mener derimod, at markederne som hovedregel bør fastlægges ud fra visse klimaområder og ikke ud fra landegrænserne. De konkurrenter, der mener, at der er tale om europæiske markeder, har henvist til virkningerne af direktiv 91/414/EØF. Andre har imidlertid påpeget, at formulerede produkter stadig skal registreres i medlemsstaterne, før de kan markedsføres. Der blev også argumenteret for, at markederne skulle omfatte EØS, fordi produkterne som oftest patentbeskyttes inden for dette område. Nogle konkurrenter opfatter ikke transportomkostningerne som en handelsbarriere, mens andre mener, at de kan være det. En række konkurrenter mener desuden, at grænsehandelen er voksende, og at priserne nærmer sig samme niveau. En anden konkurrent har gjort opmærksom på, at der ganske vist handles på tværs af landegrænserne, men at registreringskrav, sprogforskelle osv. gør det vanskeligt at markedsføre produkter i andre lande.

(82) En lang række kunder, landbrugsforeninger og planteavlskonsulenter har fremført argumenter, som peger i retning af, at markederne stadig er nationale. Plantebeskyttelsesmidler skal stadig registreres i en medlemsstat, før de kan godkendes til markedsføring. Distributionen tilrettelægges på nationalt plan, som oftest ved at leverandørerne etablerer nationale distributionsnet eller sælger via distributionsnet tilhørende andre producenter, der er aktive i den pågældende medlemsstat. Parallelimporterede produkter anses for vanskelige at markedsføre, bl.a. fordi der benyttes forskellige produktnavne og -sammensætninger i medlemsstaterne, registreringsgebyrerne i visse tilfælde er høje, og det kan tage lang tid at registrere produkterne.

(83) Markedsundersøgelsen har vist, at markederne for formulerede produkter og vækstregulerende midler bør analyseres på nationalt niveau. Argumenterne herfor gennemgås i det følgende.

REGISTRERING AF PRODUKTER

(84) Kommissionen har bemærket, at direktiv 91/414/EØF harmoniserer de nationale regler. EU har i dette direktiv - med senere ændringer og gennemførelsesdirektiver - opstillet en positivliste over de aktive stoffer, hvis anvendelse på forhånd anses for acceptabel for menneskers og dyrs sundhed og for miljøet (listen i bilag I). I direktivet fastsættes der desuden en ordning, som indebærer, at medlemsstaterne skal godkende præparater, der indeholder aktive stoffer fra positivlisten, i overensstemmelse med kravene i direktivet og efter ensartede principper, at medlemsstaterne skal anerkende hinandens godkendelser, hvis de plantesundheds-, landbrugs- og miljømæssige forhold er sammenlignelige i de pågældende regioner, og at der opstilles harmoniserede regler vedrørende krav om oplysninger, databeskyttelse og fortrolighed, harmoniserede regler om etikettering og pakning, harmoniserede regler om udvikling af plantebeskyttelsesmidler og bestemmelser om udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen.

(85) Direktivet har dog ikke opnået fuld virkning endnu. Der er i øjeblikket registreret mindre end 10 aktive ingredienser på europæisk plan (bilag I). De ca. 800 øvrige aktive stoffer på markedet er endnu ikke omfattet af EU's ordning. Virksomhederne vil dog på et senere tidspunkt skulle genregistrere alle de aktive ingredienser, de gerne vil fortsætte med at sælge. Virksomhederne skal i forbindelse med den løbende screening af de eksisterende aktive stoffer, der skal optages i bilag I, fremlægge en lang række oplysninger. Det samlede informationsmateriale om langt de fleste eksisterende aktive ingredienser skal fremlægges inden maj 2003.

(86) Den harmonisering af de nationale registreringsprocedurer, parterne har henvist til, drejer sig om de aktive ingredienser, der er nævnt i bilag I. Da bilag I i øjeblikket kun omfatter meget få aktive ingredienser, er virksomhederne selvfølgelig stadig henvist til primært at benytte de nationale registreringssystemer.

(87) Det skal også bemærkes, at et produkt skal registreres af de nationale myndigheder, før landmændene i den pågældende medlemsstat må bruge det. Hertil kommer, at landmændene, selv om der findes et identisk produkt i en anden medlemsstat, som regel ikke må købe et produkt i en anden medlemsstat og anvende det i sit hjemland uden at søge om tilladelse fra de nationale myndigheder.

(88) Det er desuden producenterne, der bestemmer, hvilke produkter der skal registreres i de enkelte lande. Ofte kan de produkter, der udbydes i én medlemsstat, ikke købes i en anden stat, eller også markedsføres der lignende produkter, som indeholder de samme aktive ingredienser, men i en anden sammensætning, i forskellige medlemsstater. Når samtlige aktive ingredienser er optaget i bilag I, og registreringsprocedurerne er harmoniseret i overensstemmelse med direktiv 91/414/EØF, vil udbyderne af plantebeskyttelsesmidler altså stadig have mulighed for at opdele det europæiske marked. Der vil derfor alligevel være behov for en konkret undersøgelse af, hvordan konkurrencen fungerer, når vi kommer dertil.

PARALLELIMPORT

(89) Reglerne om parallelimport er forskellige fra land til land. Nogle lande har først for nylig lovgivet på dette område (Frankrig), og andre har endnu ikke har gjort det (Finland og Grækenland). I nogle lande kræves der en særlig tilladelse for hvert parti (Belgien). I andre lande gælder en registrering vedrørende parallelimport, så længe det oprindelige produkt er registreret (Danmark). I de fleste lande skal produkterne svare nøjagtigt til de produkter, der oprindeligt blev registreret, mens der i andre lande tillades mindre afvigelser. Ifølge parterne tager det i gennemsnit fra to uger (Belgien) til 3-5 måneder (Italien) at behandle en ansøgning, og det koster lige fra 0 (Danmark) til 2000 EUR (Østrig).

(90) Generelt har markedsundersøgelsen vist, at parallelimportører stadig støder på mange praktiske vanskeligheder, både med at opnå importtilladelser og med at finde pålidelige og stabile forsyningskilder. Det er navnlig producenterne, der har mulighed for og vælger at indføre systemer, som gør det muligt at spore deres produkts endelige bestemmelsessted inden for Europa. Den samlede parallelimport er derfor relativt beskeden, og de store prisforskelle på identiske produkter mellem medlemsstaterne (se betragtning 98) viser klart, at parallelimporten i realiteten ikke forhindrer producenterne i at opdele det europæiske marked for at styre prissætningen.

DISTRIBUTION

(91) Medlemsstaternes distributionssystemer for plantebeskyttelsesmidler er vidt forskellige. I Danmark har andelsforetagender og mindre forhandlere sluttet sig sammen i indkøbsforeninger. De tre største distributører, der opererer på det danske marked, tegnede sig ifølge AstraZeneca for [90-100]* % (henholdsvis [30-40]* %, [30-40]* % og [20-30]* %) af det samlede salg i 1999. En af disse tre distributører oprettede i 1999 et fælles indkøbsselskab sammen med en større svensk distributør. Italien ligger i den anden ende af spektret med [over 5000]* distributører (ifølge AstraZeneca), og ingen af distributørerne opererer på nationalt plan. Den største distributør tegner sig for [0-5]* % af det samlede salg og de ti største distributører for ca. [10-20]* % tilsammen. I Frankrig, Grækenland, Spanien og Portugal er distributionssystemerne heller ikke særlig sammenhængende. De østrigske, finske, norske og svenske systemer er ret centraliserede, og de belgiske, tyske, irske, nederlandske og britiske systemer ligger et sted midt imellem. Distributionssystemerne adskiller sig også fra hinanden hvad angår den del af salget af plantebeskyttelsesmidler, der sker gennem andelsforeninger. I Det Forenede Kongerige drejer det sig om [0-5]* %, i Belgien [5-10]* %, i Frankrig [60-70]* % og i Norge [60-70]* %.

VARIATIONER I ANVENDELSEN

(92) Klimaet har både betydning for, hvilke afgrøder der dyrkes, og for den plantebeskyttelse, der kræves i de forskellige medlemsstater. Kornfungiciderne er et godt eksempel herpå. Landmanden vælger det optimale antal behandlinger og beslutter, hvilke sygdomme der skal sættes ind mod, hvilke midler der skal anvendes, og hvordan de skal doseres. Det afgør han ud fra de pågældende frøsorter, jordens beskaffenhed, klimaforholdene, tidligere sygdomsproblemer og andre relevante faktorer. Landmandens beslutninger hænger nøje sammen med, hvor intensivt kornet dyrkes. Udbyttet kan således variere fra 6 ton/ha eller derunder til 10 ton/ha eller derover.

(93) Det er ikke de samme sygdomme, der volder problemer i alle lande. Meldug, hvedebrunplet og aksfusarium forekommer hyppigt i samtlige EØS-lande. Knækkefodsyge er udbredt i Det Forenede Kongerige, Irland, Nordtyskland og Nordfrankrig og gulrust i de samme lande og i Belgien. Hvedegråplet forekommer hyppigt i Det Forenede Kongerige, Irland, Tyskland, Frankrig, Belgien, Nederlandene, Skandinavien og Østrig. Brunrust er til gengæld almindelig i Frankrig, Sydtyskland, Italien, Spanien, den sydlige del af Det Forenede Kongerige og Belgien.

(94) Man kan også vælge at se på, hvilke sygdomme der er mest udbredt i de forskellige medlemsstater. I Danmark, Tyskland, Nederlandene, Norge, Sverige og Det Forenede Kongerige er det septoria og meldug, der er de to hyppigst forekommende sygdomme. I Frankrig er det septoria og rust, i Italien rust og fusarium og i Spanien rust og meldug. De produkter, der virker bedst mod de hyppigst forekommende sygdomme i en bestemt medlemsstat, vil naturligvis stå konkurrencemæssigt stærkt i dette land.

(95) Medlemsstaterne sprøjter heller ikke lige hyppigt. Antallet af fungicidbehandlinger afhænger især af, hvor intensivt kornet dyrkes. I Grækenland behandles der slet ikke, hvorimod der i de mest produktive områder, heriblandt Nordfrankrig, den sydlige del af Det Forenede Kongerige, Tyskland og Belgien, sprøjtes op til tre (eller fire) gange for hvede og to for byg.

(96) Nationale variationer i anvendelsen skyldes i høj grad også de tekniske produktvurderinger, der foretages af uafhængige forskningsinstitutter. Det har parterne brugt som argument for, at der findes nationale markeder for sukkerroefrø. Disse institutter fremsætter anbefalinger for anvendelsen af plantebeskyttelsesmidler, som benyttes i stor udstrækning af både landmænd og planteavlskonsulenter. De uafhængige forskningsinstitutter er som regel nationale, og de anbefalinger, de fremsætter, vil derfor fortrinsvis påvirke anvendelsen i en bestemt medlemsstat.

FORSKELLE I MARKEDSANDELE

(97) Det er stor forskel på de markedsandele, såvel parterne som deres konkurrenter har på mange produktmarkeder i de forskellige medlemsstater, hvilket også tyder på, at de geografiske markeder ikke omfatter hele EØS. Parterne har i anmeldelsen erkendt, at der er forskel på virksomhedernes markedsandele i de enkelte medlemsstater, men mener ikke, det beviser, at markederne er nationale. Efter parternes opfattelse skyldes disse forskelle til dels de forskellige produktkrav, der er fastlagt af hensyn til klimaforhold osv. inden for Europa. Kommissionen mener, at det taler for en mere snæver afgrænsning af de geografiske markeder, hvorimod parterne slår til lyd for markeder, der (mindst) omfatter EØS. Hertil kommer, at det heller ikke altid er de samme aktører, der optræder på de forskellige nationale markeder. Som tidligere nævnt bestemmer virksomhederne, i hvilke lande de vil ansøge om registrering af deres produkter. Undertiden beslutter virksomhederne, at de ikke vil registrere produktet i alle lande, og de undlader typisk at markedsføre deres produkter samtidig i alle de lande, hvor de har planer om at registrere dem. Der kan gå flere år mellem den første og sidste registrering af et produkt.

PRISFORSKELLE

(98) Markedsundersøgelsen har afsløret markante prisforskelle medlemsstaterne imellem. I parternes interne dokumenter henvises flere gange til behovet for priskonvergens. Det fremgår dog også af disse dokumenter, at der stadig findes store prisforskelle(29). I anmeldelsen gav AstraZeneca en række eksempler på de varierende priser pr. kg aktivt stof i EU og Norge for mange af sine vigtigste aktive ingredienser. I 1999 lå forholdet mellem den højeste og laveste pris på [ > 1]* for Azoxystrobin, [ > 1]* for chlorothalonil, [ > 1]* for fluazinam, [ > 1]* for flutriafol, [ > 1]* for hexaconazol [ > 1]* for diquat og [ > 1]* for fluazifop-p-butyl. Parterne mener, at forskellene i en vis udstrækning skyldes forskellige pakningsstørrelser, idet mindre pakninger er dyrere pr. kg aktivt stof. AstraZeneca har dog også anført priserne på de enkelte mærker. For azoxystrobins vedkommende er der angivet priser for produktmærkerne Amistar og Quadris. For Amistar lå forholdet mellem den højeste og laveste pris i 1999 på [ > 1]* og for Quadris på [ > 1]*. For den aktive ingrediens hexaconazol var forholdet på [ > 1]* for produktmærket Anvil og [ > 1]* for produktmærket Planete (tallene er dog kun oplyst for to lande). For Novartis ligger samme prisforhold eksempelvis på [ > 1]* for produktet Topik EC240, [ > 1]* for produktet Moddus 250ME og [ > 1]* for produktet Mavrik 240.

KONKLUSION

(99) I forbindelse med vurderingen af denne sag må markederne for formulerede produkter og vækstregulerende midler anses for at være af national rækkevidde.

C. VURDERING

C.1 FUNGICIDER

KORNFUNGICIDER

Bekæmpelse af sygdomme i korn

(100) Kornmarkederne omfatter afgrøder som hvede, byg, havre, rug og triticale samt en række andre afgrøder som blandsæd, sorghum, boghvede, hirse osv. Hvede og byg, som er de to vigtigste afgrøder, tegner sig for ca. 87 % af det samlede kornareal i EU og ca. 95 % af forbruget af kornfungicider. De øvrige afgrøder dyrkes hovedsagelig i de nordiske lande og Portugal, hvor de bruges til direkte forbrug i form af kvægfoder på bedrifterne. Der benyttes ikke mange fungicider til disse øvrige afgrøder, fordi de dyrkes forholdsvis ekstensivt og på mindre produktive jorder. Kun i Sverige, Tyskland og Finland anslås det, at disse afgrøder tegner sig for mere end 10 % af forbruget af fungicider. Disse afgrøder vil ikke blive beskrevet nærmere i det følgende, da hvede og byg også i Sverige, Tyskland og Finland anses for repræsentative for alle kornafgrøder, og disse afgrøder angribes af de samme sygdomme og fungicider som hvede og byg. Der foreligger i øvrigt kun sparsomme markedsdata for disse øvrige afgrøder.

(101) De mest udbredte sygdomme i hvede er knækkefodsyge (Pseudocercosporella herpotrichoides), meldug (Erysiphe graminis), brunrust (Puccinia recondita, Puccinia hordei), gulrust (Puccinia striiformis), hvedegråplet (Septoria tritici), hvedebrunplet (Septoria nodorum) og aksfusarium (Fusarium culmorum, F. graminearum, F. avenaceum, Microdochium nivale). De mest udbredte sygdomme i byg er knækkefodsyge, meldug, brunrust (angriber også hvede), bygbladplet (Drechslera teres) og skoldplet (Rhynchosporium secalis).

(102) Disse sygdomme opstår under forskellige betingelser afhængig af, om klimaforholdene er optimale, og om de pågældende frøsorter er modtagelige over for dem. De optræder ikke lige ofte eller i samme omfang i alle medlemsstater. Fælles for dem er, at de alle kan medføre betydelige udbyttetab, når de angriber en afgrøde. De kan groft inddeles i sygdomme, der angriber planterne ved stråbasis, på bladene og på akset. Fordelen ved denne inddeling er, at den gør det muligt at vælge det optimale tidspunkt at behandle afgrøden på og dermed også den sprøjtning (hvis der sprøjtes flere gange), hvor det er bedst at benytte et fungicid mod en bestemt sygdom (se afsnittet nedenfor om "sprøjteplaner").

(103) Knækkefodsyge er en sygdom, der angriber planten ved stråbasis. Den trives bedst i koldt og vådt vejr. Sygdommen forekommer derfor ikke i Sydeuropa, men hyppigt i Det Forenede Kongerige, Irland, Nordtyskland og Nordfrankrig. Den ses også i den øvrige del af Tyskland og Frankrig samt i Østrig og Skandinavien. Sygdommen påvirker aksdannelsen (dvs. plantens kernevægt), får kernerne til at skrumpe og kan medføre, at afgrøden lægger sig ned inden høst (lejesæd). Den kan medføre et udbyttetab på 5-20 %.

(104) Fusariumpatogener fremkalder sygdomme på stænglen eller akset. De er vanskelige at forudsige, men fugtigt vejr kan indikere en potentiel infektion (fusarium sætter sig hyppigst på akset i våde år og ved stråbasis i varm og tør jord). Sygdommen er blevet mere udbredt i de senere år og kan forårsage lejesæd (når den angriber stråbasis) eller forringe kernernes kvalitet og resultere i, at der dannes toksiner. Den forekommer i alle lande.

(105) Bladene på hvede og byg angribes af meldug og brunrust. Meldug er en blad- og akssygdom, der optræder i varmt vejr (12-20 °C) med høj relativ luftfugtighed. Meldug trives dårligt ved temperaturer på over 25 °C og kraftig regn. Sygdommen forekommer hyppigt i samtlige EØS-lande. Valget af sorter har stor betydning for sygdomshyppigheden. Meldug sætter sig på de grønne plantedele og akset og kan reducere udbyttet med ca. 10-15 % og i visse tilfælde helt op til 40 %.

(106) Brunrust udvikles i varmt vejr (15-22 °C). Sygdommen spredes lettest i tørt vejr og blæst. Den optræder hyppigst i Sydeuropa, hvor der er varmt, og sjældnere i det mere kølige Nordeuropa. Brunrust angriber oftere hvede end byg. Den resulterer i færre og mindre kerner og kan reducere udbyttet med ca. 10-15 % og i visse tilfælde helt op til 50 %.

(107) Bladsygdommene hvedegråplet, hvedebrunplet og gulrust angriber kun hvede. Bygbladplet og skoldplet angriber bladene på bygplanter, men kan også inficere akset.

(108) Hvedegråplet er i øjeblikket den mest udbredte hvedesygdom i Europa. Den er mest almindelig i de nordlige lande. Sygdommen udvikles og spredes bedst ved temperaturer på 15-20 °C og regnvejr. Den har optimale vækstforhold ved tidlig såning og høj kvælstoftilførsel. Hvedebrunplet trives bedst i varmere vejr end hvedegråplet (18-25 °C) og inficerer også akset. Sygdommen er mindre udbredt og vanskeligere at forudsige end hvedegråplet.

(109) Gulrust sætter sig primært på bladene, men kan også inficere akset. Sygdommen trives bedst ved 10-15 °C, og sporerne spredes i tørt og blæsende vejr. Gulrust er mest udbredt i Det Forenede Kongerige og Irland, og sorten har meget stor betydning for sygdomshyppigheden.

(110) Bygsygdommene bygbladplet og skoldplet trives bedst under kølige og fugtige vejrforhold. Sorten har stor betydning for begge sygdomme. Bygbladplet forårsager det største udbyttetab (10-40 %). Begge sygdomme ses hyppigt i Det Forenede Kongerige, Irland, Nordtyskland, Nordfrankrig, Belgien og Skandinavien. Bygbladplet er også udbredt i Østrig og skoldplet i Nederlandene.

Sprøjteplaner

(111) Landmanden beslutter med vejledning fra sin leverandør eller uafhængige planteavlskonsulent eller et forskningsinstitut, hvor mange gange der bør sprøjtes, og hvilke sygdomme der skal sættes ind mod. Det afgør han ud fra de pågældende frøsorter, jordens beskaffenhed, klimaforholdene, tidligere sygdomsproblemer og andre relevante faktorer. Herefter beslutter han, hvilke produkter der skal indgå i hans sprøjteplan, og hvordan de skal doseres.

(112) Der er stor forskel på de beslutninger, landmændene træffer i de forskellige medlemsstater, hvilket hænger nøje sammen med, hvor intensivt kornet dyrkes. Udbyttet kan således variere fra 6 ton/ha eller derunder til 10 ton/ha eller derover. Antallet af fungicidbehandlinger afhænger af, hvor intensivt kornet dyrkes. I Grækenland behandles der slet ikke, hvorimod der i de mest produktive områder sprøjtes op til tre (eller fire) gange for hvede og to gange for byg. Ser man på omkostningerne til kornfungicider pr. hektar, spænder de lige fra 0 EUR/ha i Grækenland til 68 EUR/ha i Benelux-landene og Irland.

(113) I sprøjteplaner for hvede baseret på tre sprøjtninger sprøjtes stråbasis ("T1") mod knækkefodsyge og fusarium, bladene ("T2") mod meldug, septoria og gul- og brunrust og akset ("T3") mod fusarium og septoria. Under visse omstændigheder sprøjtes der meget tidligt ("T0") for at forebygge knækkefodsyge. Byg sprøjtes typisk to gange. Først behandles stængler og blade (T1) mod knækkefodsyge, skoldplet og meldug, og dernæst behandles blade og aks (T2) mod bygbladplet, skoldplet og rust.

Tekniske egenskaber for aktive stoffer, der benyttes til kornafgrøder

(114) De enkelte aktive stoffer virker primært mod en bestemt sygdom i en kornafgrøde, og det har betydning for landmandens valg. Stoffernes virkning afhænger af, hvor effektive de er til at forebygge og/eller bekæmpe sygdommen, og hvor længe beskyttelsen varer (det vil for de kurative stoffer sige den maksimale periode, hvor sygdommen findes i afgrøden, men stadig vil kunne bekæmpes ved hjælp af fungicidet, og for de præventive stoffer den maksimale periode, hvor beskyttelsen virker). Der tages dog også hensyn til andre faktorer, bl.a. om landmanden har mulighed for at blande produktet med andre produkter, der indeholder andre aktive stoffer, i sin sprøjtebeholder.

(115) De aktive stoffer, der i øjeblikket benyttes som kornfungicider, tilhører fortrinsvis tre forskellige kemiske grupper. Morpholinerne, som er den ældste klasse, blev lanceret i 1969. De virker først og fremmest mod meldug og indgår derfor stadig i moderne blandingsprodukter. De virker i en vis udstrækning kurativt. I 1976 dukkede de aktive stoffer i triazolgruppen op. Der findes på nuværende tidspunkt ca. 15 aktive stoffer i denne klasse på markedet, og nogle af dem er først kommet til i de senere år. Deres styrke ligger primært inden for bekæmpelse af septoria, rust og fusarium. Den nyeste kemiske gruppe, strobilurinerne, der blev lanceret i 1996, fokuserer på et bredt spektrum af sygdomme (meldug, rust og septoria) og øger samtidig udbyttet. Ud over disse tre grupper findes der en række andre aktive stoffer, hvoraf de vigtigste er cyprodinil, der er standardmidlet til behandling af knækkefodsyge, og quinoxyfen, som er det mest effektive stof til behandling af meldug. I tabellen nedenfor grupperes en lang række aktive stoffer efter deres virkning ud fra følgende klassificering (kilde: ITCF/parterne):

XXXX Meget god effekt - bedste aktive stof til bekæmpelse af denne sygdom

XXX God effekt, vigtigt aktivt stof til bekæmpelse af denne sygdom

XX Nogen effekt

X Svag effekt

0 Ingen effekt på denne sygdom.

>TABELPOSITION>

(116) De aktive stoffer, der er angivet med fed skrift i tabellen, er de stoffer, parterne udbyder. Den første gruppe består af strobiluriner samt famoxadon, som i teknisk forstand ikke er et strobilurin (og heller ikke har den "greening"-effekt, der kendetegner strobiluriner), men som, fordi det har samme virkningsmekanisme som strobiluriner, er omfattet af de samme regler for håndtering af resistensproblemer. Den anden gruppe omfatter morpholiner og den tredje gruppe triazoler.

Strobilurin-baserede kornfungicider

(117) De strobilurin-baserede produkter, der findes på markedet i dag, indeholder en af tre aktive stoffer i strobilurin-gruppen. Det drejer sig om BASF's kresoxim-methyl (herefter "KM"), AstraZenecas azoxystrobin og Novartis' trifloxystrobin. De førstnævnte to stoffer blev lanceret i 1996 og 1997. Trifloxystrobin blev registreret på de forholdsvis små norske og belgiske markeder i 1999, og i marts 2000 blev det registreret i Det Forenede Kongerige, som er et vigtigt kornmarked. Det ventes at blive registreret i Frankrig og Tyskland i 2000.

(118) BASF har kun introduceret KM i kombination med en eller to af sine aktive ingredienser inden for andre kemiske grupper. BASF sælger tre forskellige præparater: et med KM og triazolet epoxiconazol, et med morpholinet fenpropimorph og et med alle tre aktive stoffer.

(119) AstraZeneca sælger primært azoxystrobin i ren form under produktnavnet Amistar. Selskabet sælger også stoffet i blandinger med sit triazol, flutriafol, (Amistar Pro) og er i færd med at introducere en blanding med sit andet triazol, hexaconazol, (Amistar Ter) i Frankrig. Indtil 1999 manglede AstraZeneca kapacitet inden for strobilurin-produkter og kunne ikke udnytte salgspotentialet for disse produkter tilstrækkelig effektivt.

(120) Novartis har til hensigt at lancere trifloxystrobin i ren form (Twist/Flint), men også i blandinger med sine stærkeste triazoler, cyproconazol (Sphere/Dexter) og propiconazol (Rombus/Stratego).

(121) Markedsføringen af strobilurin-baserede kornfungicider har haft kolossal betydning for markederne for kornfungicider. Deres spektakulære vækst og de eksisterende aktive ingrediensers relative vægt illustreres i følgende tabel, der viser de strobilurin-baserede kornfungiciders markedsandele i Frankrig, Tyskland, Det Forenede Kongerige, Danmark, Belgien og Nederlandene:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(122) De nævnte lande tegner sig for over 90 % af det samlede forbrug af kornfungicider inden for EØS. Tallene viser klart, at BASF's samlede markedsandel er faldet fra [60-70]* % i 1997 til [50-60]* % i 1999. AstraZeneca har forøget sin andel fra [20-30]* % til [40-50]* %.

(123) Eftersom Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige aftager langt over 90 % af alle strobilurin-baserede kornfungicider, gennemgås disse lande mere detaljeret i det følgende. Der gives også en oversigt over de nordiske markeder.

Strobilurin-baserede kornfungicider i Frankrig

(124) Frankrig er uden sammenligning det største marked for kornfungicider. Den samlede omsætning af strobiluriner nåede op på næsten 200 mio. EUR i 1999 svarende til ca. [40-50]* % af den samlede omsætning af kornfungicider i Frankrig. Salget af strobiluriner var ligeligt fordelt mellem BASF og AstraZeneca. I forhold til 1998 forøgede AstraZeneca sin omsætning med [...]*, hvorimod BASF's omsætning [forretningshemmelighed for BASF]*.

(125) Lanceringen af strobilurin-baserede produkter i 1997 havde stor indvirkning på det franske marked. Efter to salgsår (1997-1998 og 1998-1999) havde omkring tre fjerdedele af alle landmænd allerede taget disse produkter til sig. Det indflydelsesrige uafhængige tekniske institut, ITCF, anbefaler strobiluriner til alle de forskellige regionale programmer, fordi det er økonomisk rentabelt for landmændene at sprøjte med strobiluriner det maksimale antal gange(30) (sprøjtes der én gang, bør der benyttes et strobilurin, ved to sprøjtninger bør det benyttes begge gange, og ved tre sprøjtninger bør det også benyttes to af gangene(31)). I betragtning af at der i øjeblikket sprøjtes 2,25 gange i Frankrig og kun anvendes strobiluriner i forbindelse med 0,98 sprøjtninger, må det konkluderes, at der er gode muligheder for, at strobiluriner får endnu større udbredelse i Frankrig.

(126) BASF har i tråd med sin overordnede europæiske strategi kun lanceret sit strobilurin (kresoxim-methyl eller "KM") i blandinger med andre aktive ingredienser. I 1997 introducerede selskabet en blanding af KM og sit eget triazol, epoxiconazol, (som i almindelighed anses for det bedste triazol på markedet) under produktnavnene Ogam og Ludion. I 1998 introducerede BASF en blanding af KM og fenpropimorph, som er et morpholin mod god kurativ effekt mod meldug, som et supplement til KM i tilfælde af resistensproblemer (under produktnavnene Senso og Larso). I 2000 lancerede BASF et fungicid, der indeholdt alle tre stoffer, dvs. KM, epoxiconazol og fenpropimorph. Det forventes dog ikke at resultere i nogen væsentlig forøgelse af omsætningen, eftersom ITCF's forsøg viser samme resultater som for Ogam (KM + EPOXI). Produktet kan anvendes i stedet for Ogam i tilfælde af et alvorligt angreb af meldug. Ogam tegner sig for næsten hele salget af KM i Frankrig i 1999, og BASF's samlede omsætning lå på samme niveau i 1998 og 1999. Ogam anvendes ved alle behandlinger og blandes meget sjældent med andre stoffer.

(127) I 1997 introducerede AstraZeneca både et rent azoxystrobin-produkt (Amistar) og et blandingsprodukt, der også indeholdt fenpropimorph (Amistar Pro). I 2000 er AstraZeneca klar med et tredje produkt, Amistar Ter, som er en blanding af azoxystrobin og selskabets triazol, hexaconazol. Denne blanding markedsføres kun i Frankrig, fordi hexaconazol ikke er registreret i andre lande end Belgien og Frankrig. ITCF forventer, at denne blanding som følge af triazols kurative virkning vil øge udbredelsen af azoxystrobin, og forsøg med produktet har vist bedre resultater for septoria og rustsygdomme end med ren azoxystrobin. Det samlede salg af azoxystrobin steg med over [20-30]* % i 1999 sammenlignet med 1998, og ca. [60-70]* % af AstraZenecas salg af strobilurin sker i form af ren Amistar. Azoxystrobin anvendes hyppigst som T3-behandling til hvede og som standardmiddel til byg. Amistar benyttes som oftest i tankblandinger med andre produkter.

(128) Novartis har til hensigt at introducere sine trifloxystrobin-produkter i 2001. Det forventes, at omsætningen kommer til at ligge på [...]* i 2001 og når op på [...]* i 2004.

Strobilurin-baserede kornfungicider i Tyskland

(129) Da strobilurin var blevet indført i Tyskland i 1996, fik det også her stor betydning for konkurrencen omkring kornfungicider. I 1999 tegnede strobilurin-baserede produkter sig for rundt regnet halvdelen af de ca. 240 mio. EUR, der blev brugt på kornfungicider. BASF's salg af strobilurin var indtil 1999 betydeligt større end AstraZenecas. Der opstod imidlertid hurtigt meldugresistens, og de første resistente stammer blev fundet i 1998 i Nordtyskland. BASF reagerede efter markedets opfattelse strategisk forkert i denne forbindelse, hvilket formentlig svækkede BASF's produktpositionering til gavn for AstraZeneca. I 1998 solgte BASF produktet Juwel (en blanding af KM og epoxiconazol), som blev anbefalet til brug ved T1- og T2-sprøjtninger. Som reaktion på den stigende resistens i meldug blev Juwel trukket tilbage (det samme gjaldt oplagrede produkter, hvilket var en meget usædvanlig disposition inden for den agrokemiske branche) og erstattet af Juwel Top (en trekomponentblanding bestående af KM + epoxiconazol + fenpropimorph). Produktet markedsføres udelukkende til T1-behandling. Til T2-behandling anbefaler BASF, at der anvendes Opus Top (epoxiconazol + fenpropimorph). Juwel Top anses af førende rådgivere for at være uegnet til bekæmpelse af resistent meldug, fordi blandingen indeholder for lidt fenpropimorph. BASF anbefaler også en tankblanding af Juwel Top med Dows Fortress (quinoxyfen). I salgsåret 1999-2000 lancerede BASF og Dow en dobbeltpakke med Juwel Top og Fortress under navnet Juwel Forte, der anbefales til T1-behandling, mens Juwel Top anbefales til T2-behandling. Denne pakke anses af en uafhængig ekspert(32) for at virke næsten lige så effektivt mod meldug som det oprindelige Juwel-produkt, men det har en dårligere residualeffekt mod septoria og rustsygdomme. BASF har således ændret sin produktportefølje og -positionering hvert eneste år.

(130) AstraZeneca har meget konsekvent markedsført Amistar til brug ved alle former for sprøjtning. Det særlige ved Tyskland er, at anbefalingerne vedrørende tankblanding med andre produkter er mere restriktive med hensyn til dosering, og at de to virksomheder skal fastlægge denne dosering i fællesskab. Amistars anbefalede blandingspartnere til T1-sprøjtning af hvede var før 1999 Bayers tebuconazol (Pronto) og i 1999 Pronto Plus (tebuconazol + spiroxamin). Til T1-sprøjtning af byg er den anbefalede blandingspartner Duponts Harvesan (flusilazol + carbendazim). I 2000 anbefales Amistar til hvede i kombination med Agent (Novartis' blanding af propiconazol og fenpropidin) til T1-sprøjtning og i kombination med Gladio (Novartis' blanding af propiconazol, fenpropidin og tebuconazol) til T2-sprøjtning. I disse blandinger anbefales en lavere dosering af fenpropidin, end de konkurrenter, der udbyder fenpropimorph- og quinoxyfen-produkter, har tilladelse til at anbefale. AstraZeneca-Novartis' blandinger er derfor billigere, end de blandinger, som Novartis' konkurrenter (som udbyder fenpropimorph og quinoxyfen) har tilladelse til at anbefale til tankblanding med Amistar. Parterne har anført i deres svar, at den anbefalede tankblanding med Pronto Plus er billigere end blandingen med Gladio. Det skal bemærkes, at Pronto Plus ikke indeholder fenpropimorph, fenpropidin eller quinoxyfen. Tankblanding er desuden billigere med Agent end med Pronto Plus. Til T3-sprøjtning anbefales det, at Amistar anvendes alene.

(131) I 1999 var der som følge af resistensproblemer færre arealer, som blev behandlet med strobiluriner, end i 1998, hvilket var karakteristisk for de europæiske lande. Forøgelsen med ca. en tredjedel af det samlede areal, der behandles med Amistar (fra [...]* til [...]* ha) opvejede ikke nedgangen i salget af BASF's produkter fra [...]* (heriblandt [...]* der blev behandlet med Jewel i 1998) til [...]* (heriblandt [...]* der blev behandlet med det nye produkt Juwel Top). For første gang tegner Amistar sig imidlertid for over [...]* sammenlignet med ca. [...]* de foregående år. Amistar kunne have fået endnu større udbredelse, hvis der ikke var kapacitetsproblemer. Set i forhold til den samlede omsætning er BASF's produkter stadig lidt foran (fordi BASF's produkter er blandingsprodukter, der er dyrere end Amistar).

(132) Det skal indskydes, at de uafhængige anbefalinger typisk lyder på T1-behandling med en af Juwel-blandingerne og T2-behandling med Amistar. Blandingspartneren afhænger af de konkrete omstændigheder. Novartis er ikke enig i denne "naturlige opdeling" (se betragtning 134-137).

(133) Ifølge Novartis' markedsføringsplan skal selskabets trifloxystrobin-produkter bringes på markedet i 2001. Omsætningen for dette år anslås til [...]*, dvs. [10-20]* % af det tyske salg af strobilurin-baserede kornfungicider.

Strobilurin-baserede kornfungicider i Det Forenede Kongerige

(134) I Det Forenede Kongerige, hvor strobilurinerne blev introduceret i 1997, kunne der som i de øvrige større kornproducerende lande ses en betydelig effekt på markedet (de nåede op på næsten [40-50]* % af markedsværdien i 1999). Eftersom problemet med meldugresistens ikke er lige så alvorligt i Det Forenede Kongerige som i Tyskland (der holdes fast i strategien om maksimalt to strobilurin-behandlinger for at undgå resistens), anvendes strobilurin i stadig stigende grad.

(135) Der ser ud til at være en "naturlig opdeling" mellem de to producenters produkter, idet BASF's produkter anvendes ved den første sprøjtning og AstraZenecas Amistar ved den senere sprøjtning. I 1999 havde BASF en noget højere omsætning end AstraZeneca. [Forretningshemmelighed for konkurrent]*.

(136) Det britiske marked adskiller sig ved at være det første større marked, hvor Novartis' strobilurin, trifloxystrobin, med produktnavnet Flint lanceres, efter at det blev registreret i marts 2000. Det er således det første marked, hvor den "naturlige opdeling" udfordres af en ny markedsaktør. Ifølge de foreløbige salgsprognoser opnåede Flint en omsætning på ca. [...]*. Til trods for den sene introduktion tegner denne omsætning sig for anslået [10-20]* % af salget af strobilurin. Det må derfor forventes, at den fusionerede enhed i 2000 tegner sig for over [50-60]* % af salget af strobilurin.

(137) Med udgangspunkt i produktets tekniske profil som et meget bredspektret fungicid, der er særdeles effektivt mod septoria (lige så god som azoxystrobin) og effektivt mod meldug (modsat azoxystrobin, men lidt mindre end KM), har Novartis til hensigt at placere [...]*. Novartis har generelt set understreget, at selskabets produkt [...]*. En anden stor fordel sammenlignet med Amistar, som det skal konkurrere med om levering af det bedste middel til tankblanding (i modsætning til KM, der kun sælges i færdigblandinger), siges at være dets større fleksibilitet med hensyn til dosis [...]*. Med hensyn til byg, hvor Amistar klarer sig langt bedre end KM, har trifloxystrobin [...]*. En yderligere fordel ved Novartis' trifloxystrobin er, at det også vil blive udbudt i færdigblanding med Novartis' mest virksomme triazoler, cyproconazol og propiconazol.

Strobilurin-baserede kornfungicider i de nordiske lande

(138) I Danmark, Sverige og Finland tegnede AstraZeneca sig i 1999 for over [70-80]* % af omsætningen på samtlige markeder [forretningshemmelighed for konkurrent]*. BASF's strobilurin-produkter er ikke registreret i Finland, og AstraZeneca sidder derfor på [90-100]* % af salget af strobilurin i Finland. Novartis har til hensigt at registrere sit trifloxystrobin i Sverige og Finland i 2001.

Nye strobilurin-baserede produkter

(139) Efter at de første patenter var udstedt, var branchen hurtig til at forstå, at strobiluriner kunne anvendes mod et bredt spektrum af sygdomme i mange forskellige afgrøder, og alle F & U-baserede agrokemiske virksomheder har derfor deltaget eller deltager aktivt i strobilurinforskningen. Markedsundersøgelsen har gjort det muligt for Kommissionen at danne sig et godt overblik over samtlige større virksomheders aktuelle position på området, men oplysningerne er fortrolige og kan derfor ikke fremlægges i den følgende beskrivelse. Det kan dog konkluderes, at den fusionerede enhed og BASF fra nu af og i hvert fald indtil 2004 vil være de eneste leverandører af strobilurin-produkter.

(140) Novartis er i færd med at introducere sit nye strobilurin, trifloxystrobin, på markederne i EØS.

(141) AstraZeneca er også i gang med at udvikle et nyt strobilurin, som bliver det første andengenerations-strobilurin. Produktets navn er picoxystrobin. Det ventes markedsført i [...]*. Det er anført i det investeringsforslag vedrørende produktion af picoxystrobin, der blev fremlagt for AstraZenecas bestyrelse den 30. september 1999, at [...]*.

(142) Som det fremgår af begge parters interne dokumenter, forventer de, at BASF vil [...]* lancering i [...]* sit andengenerations-strobilurin, BAS500F. Som nævnt i ovenstående betragtning ligger dette præparats tekniske egenskaber ikke på højde med picoxystrobin, hvis der ses bort fra knækkefodsyge. Det må forventes, at BASF, eftersom KM er mere smalspektret, og der er opstået problemer med at håndtere meldugresistens, vil markedsføre dette produkt til erstatning for sit produktsortiment inden for KM og eventuelt udvide det yderligere. [Forretningshemmelighed for BASF]*.

(143) [...]*

(144) [Forretningshemmeligheder for konkurrenter]*. Bayer er ved at udvikle et strobilurin og forventer [forretningshemmelighed for Bayer]* markedsføre de første produkter i år [forretningshemmelighed for Bayer]*, hvilket bekræfter parternes prognoser. Kommissionen mener imidlertid, at denne tidshorisont er for fjern til, at den kan indgå i vurderingen af denne transaktions konsekvenser, da der hersker usikkerhed om resultatet af de supplerende registreringsdata, Bayer skal indsamle fra nu af og indtil år [forretningshemmelighed for Bayer]*. Denne usikkerhed illustreres uden tvivl bedst ud fra erfaringerne med [...]*. Der foreligger ikke mange oplysninger om den tekniske kvalitet af Bayers stof, men AstraZeneca forventer ikke, at stoffet bliver bedre end picoxystrobin. [Forretningshemmelighed for Bayer]*.

(145) Bayer har indgået en [...]* aftale med AstraZeneca om levering af [...]* azoxystrobin med henblik på at udvikle en blanding, hvori det aktive stof spiroxamin indgår. Produktet skal afsættes inden for [...]*, og Bayer skal fungere som [...]* forhandler af produktet. Produktet blev registreret i Sverige i februar 2000. [Forretningshemmelighed for Bayer]*.

(146) Parterne har også henvist til lanceringen af produkter, der teknisk set ikke er strobiluriner, men har den samme virkningsmekanisme som strobiluriner. Det drejer sig om stofferne famoxadon fra Dupont og fenamidon fra Aventis. Det fremgår dog af de offentlige dokumenter, parterne har fremlagt, at fenamidon ikke kan anvendes til korn (det bruges til bekæmpelse af meldug på vindruer og grøntsager og bekæmpelse af tomatskimmel). AstraZenecas egne forsøgsresultater og ITCF's klassificering tyder desuden på, at famoxadon højst har svag til middel effekt på kornsygdomme. Det bekræftes af AstraZenecas interne dokumenter(33) og af den ringe omsætning af produktet på de markeder, hvor det er lanceret.

Salgsprognoser for strobilurin

(147) Ifølge Novartis' markedsføringsplan vil omsætningen af selskabets strobiluriner være støt stigende. Omsætningen vil i Belgien og Det Forenede Kongerige stige fra [...]* i 2000 til i alt [...]* i 2003. Denne prognose for omsætningen inden for EØS i 2003 svarer til anslået [10-20]* % af det samlede salg af kornfungicider.

(148) Den formentlig mest omfattende oversigt over parternes forventede markedsandel for korn inden for Europa stammer fra det dokument fra september 1999, hvori AstraZenecas bestyrelse blev anmodet om at godkende en investering i picoxystrobin. Hvis oplysningerne i dette dokument overføres på strobilurin-baserede kornfungicider, resulterer det i følgende tabel:

[tabellen bygger på et internt AZ-dokument]*

>TABELPOSITION>

(149) Ifølge denne oversigt vil den fusionerede enhed opnå en samlet andel på over [ >50]* % for strobilurin-baserede produkter. En af konkurrenterne forventer, at den fusionerede enheds markedsandele vil ligge på samme niveau i 2003. De fleste konkurrenter regner desuden med, at strobilurin-baserede produkter i stedet for en dækningsgrad på [...]* kommer til at tegne sig for omkring 60-70 % af den samlede omsætning.

(150) I nedenstående tabel ses en prognose for den fusionerede enheds(34) og BASF's fremtidige markedsandele i EØS og henholdsvis Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige i perioden fra 2000 til 2004. Syngenta og BASF bliver de eneste udbydere af disse produkter indtil 2004 (mindst). Prognosen bygger på virksomhedernes forventede omsætning.

>TABELPOSITION>

(151) Det ses tydeligt af de salgsprognoser for AstraZeneca, Novartis og BASF, der er skitseret i ovenstående tabel, at den fusionerede enhed bliver den førende markedsaktør inden for EØS som helhed samt inden for Frankrig, Det Forenede Kongerige og Tyskland(35). Dens omsætning ventes i de kommende år at beløbe sig til over [ >50]* % inden for EØS, Frankrig og Det Forenede Kongerige.

(152) Mange af respondenterne i markedsundersøgelsen har udtrykt bekymring over den nye enheds fremtidige markedsposition for strobilurin-baserede kornfungicider. Alle kommentarerne går på, at parternes allerede stærke position med hensyn til markedsandele for strobiluriner vil blive cementeret yderligere, når Syngenta får mulighed for at blande og kombinere sine stærke strobiluriner med sine stærke ikke-strobilurinholdige fungicider. For at uddybe dette argument må der først ses på den generelle situation for markederne for kornfungicider.

De samlede markeder for kornfungicider

Markedsandele i EØS

(153) I 1998 repræsenterede de globale markeder for fungicider en værdi på ca. 5 mia. EUR, og [40-50]* % af dette marked lå inden for Europa (2,134 mia. EUR). Fungicider til anvendelse i korn udgør [40-50]* % af det samlede europæiske marked for fungicider svarende til en værdi på 934 mio. EUR (875 mio. ifølge parterne) og ca. [10-20]* % af de samlede udgifter til plantebeskyttelse inden for Europa. Kornfungicider og kornherbicider (943 mio. EUR) er uden sammenligning de største markeder for plantebeskyttelsesmidler.

(154) Ser man på kornfungicider inden for EØS, anslår parterne, at de i 1998 rådede over en samlet markedsandel på [30-40]* % (N [10-20]* % + AZ [10-20]* %) svarende til en omsætning på [...]* EUR. BASF havde en markedsandel på [30-40]* % (og en omsætning på [...]* EUR). Bayer er med en omsætning på [...]* EUR og en markedsandel på [5-10]* % den tredjestørste aktør. Blandt de øvrige konkurrenter kan nævnes Aventis med en omsætning i EØS på [...]* EUR svarende til en markedsandel på [5-10]* % og DuPont med en omsætning inden for EØS på [...]* EUR svarende til en markedsandel på [0-5]* %. Kommissionens markedsundersøgelse understøtter i det store og hele dette skøn. Den væsentligste forskel er, at Syngentas og BASF's omsætning lå på samme niveau [forretningshemmeligheder for konkurrenter]*.

(155) I 1999 var den samlede omsætning inden for EØS uændret. Ifølge de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, har alle virksomheder med undtagelse af AstraZeneca og Bayer mistet omsætning. BASF's omsætning er faldet en smule. Novartis har mistet ca. [10-20]* % af sin omsætning. Stigningen i AstraZenecas omsætning (over [20-30]* %) resulterer imidlertid i en yderligere styrkelse af den fusionerede enheds førende markedsposition. Den fusionerede enheds markedsandel er på [30-40]* % (N [10-20]* % + AZ [20-30]* %). BASF har en markedsandel på [30-40]* %. Bayer har en markedsandel på [5-10]* %, efterfulgt af Aventis med [5-10]* % og de øvrige konkurrenter, der hver især har en andel på under [0-5]* %.

(156) De tre vigtigste nationale markeder for kornfungicider er Frankrig, Tyskland og Det Forenede Kongerige. De tegner sig for næsten 90 % af det samlede salg af kornfungicider inden for EØS. Det er disse markeder, der er bedst dokumenteret. De beskrives i betragtning 157-173. Ud over disse tre nationale markeder gives der også en kortfattet beskrivelse af de nordiske markeder, hvor fusionen menes at resultere i, at der skabes en dominerende stilling.

Det franske marked for kornfungicider

Markedsandele i tal

(157) Frankrig er som tidligere nævnt langt det største marked for kornfungicider. Det hænger sammen med, at der dyrkes korn på et stort areal på ca. 7,5 mio. ha, hvoraf de 5,2 mio. ha anvendes til hvede og 1,6 mio. ha til byg, og at Frankrig med ca. 49 EUR/ha er et af de lande, der har det største forbrug af fungicider. Kun på det mindre Benelux-marked og det irske marked anvendes kornfungicider mere intensivt (ca. 68 EUR/ha). Dette samlede tal for hele Frankrig dækker over betydelige regionale forskelle. I Sydfrankrig sprøjtes der kun en eller to gange, hvorimod det i Nordfrankrig er normalt at sprøjte tre gange. Her foretages der undertiden også en tidlig sprøjtning mod knækkefodsyge.

(158) Parterne anslår, at den samlede omsætning i 1998 lå på ca. [...]* EUR. Ifølge deres skøn har de en samlet markedsandel på [30-40]* % (N [20-30]* % + AZ [10-20]* %), mens BASF har [30-40]* %, Aventis [5-10]* %, Bayer [5-10]* % og DuPont [0-5]* %. Kommissionens markedsundersøgelse, der bygger på svarene fra de nævnte virksomheder og fra Dow og American Cyanamid, viser, at de responderende virksomheders anslåede omsætning er en smule højere end parternes skøn for hele markedet. Ifølge markedsundersøgelsen er Syngentas og BASF's markedsandele noget højere, men den procentvise forskel er stort set den samme. Det ser også ud til, at Novartis' og AstraZenecas omsætning er mere ens, end parterne har oplyst. De øvrige virksomheders markedsandele understøttes i det store og hele af undersøgelsen. Syngenta har øjensynligt en markedsandel på [40-50]* % (N [20-30]* % + AZ [20-30]* %), efterfulgt af BASF med [30-40]* %. Bayer har en markedsandel på [5-10]* %, Aventis [5-10]* %, Cyanamid og Dupont [0-5]* % og Dow [0-5]* %.

(159) Det franske marked er vokset med [0-5]* % i forhold til 1999. Novartis har kunnet notere en omsætningsnedgang svarende til ca. [0-5]* % af markedsandelen. Denne nedgang blev dog i vid udstrækning udlignet af stigningen i AstraZenecas omsætning. BASF's omsætning ligger på samme niveau som i 1999. Ser man på de øvrige virksomheder, er DuPonts omsætning faldet markant. Syngenta ventes at opnå en markedsandel på [30-40]* % (N[10-20]* % + AZ [20-30]* %). BASF har en markedsandel på [30-40]* %. Bayer har en markedsandel på [10-20]* %, Aventis [5-10]* %, Cyanamid [0-5]* %, Dupont [0-5]* % og Dow [0-5]* %.

Produkter og virksomheder

(160) Med hensyn til strobiluriners stigende betydning henvises der til betragtni