RAADETS KONKLUSIONER af 21. juni 1994 om kulturelle og musiske aspekter i uddannelsen (94/C 229/01)

Undervisningsministrene ser med tilfredshed paa, at formandskabet har bragt spoergsmaalet om kulturelle og musiske aspekter i uddannelsen op over for saavel dem som kulturministrene. De noterer sig med interesse resultaterne af det seminar om emnet, som formandskabet og Kommissionen afholdt i faellesskab i april 1994.

Formandskabets initiativ kommer paa rette tidspunkt, eftersom den nyligt ratificerede traktat om Den Europaeiske Union laegger op til et oeget samarbejde mellem medlemsstaterne om saavel uddannelse som kultur, paa foerstnaevnte omraade med vaegt paa opnaaelse af en kvalitetspraeget uddannelse.

En saadan uddannelse kraever et kulturelt islaet; selv i en tid hvor beskaeftigelsesudsigterne naturligt nok er det, der optager skoleelever og studerende mest, skal uddannelsen helt klart vaere en forberedelse til bredere aspekter af livet, samtidig med at den er en forberedelse til arbejdslivet. En indfoering i kulturelle spoergsmaal og i kreative eller udoevende kunstarter kan udgoere et vigtigt bidrag til den enkeltes harmoniske udvikling som en del af samfundet.

Ministrene noterer sig i den forbindelse med interesse de »aktuelle uddannelsesmaessige og kulturelle begreber«, som formandskabet har opstillet, og som er vedlagt disse konklusioner som bilag.

Paa faellesskabsplan er der, siden der i 1976 blev vedtaget et handlingsprogram paa uddannelsesomraadet, som nu er blevet styrket ved traktatens bestemmelser, blevet lagt saerlig vaegt paa den europaeiske dimension i uddannelsen. Dette betyder, at der saavel i skolen som i de videregaaende uddannelser arbejdes paa at skabe stoerre bevidsthed om de europaeiske folks kultur og historie. Derudover indebaerer Det Europaeiske Faellesskabs rolle i forbindelse med skolegang for boern af vandrende arbejdstagere en saerlig udfordring for saa vidt angaar studiet af andre kulturer. Det er klart, at aabenhed over for andres kultur forudsaetter en solid forankring i kulturen i ens eget land og omraade samt bevidsthed om faelles vaerdier.

I det nye faellesskabsprogram, der er foreslaaet paa uddannelsesomraadet under navnet SOCRATES, aabnes der mulighed for at laegge passende vaegt paa kulturelle og musiske aspekter i uddannelsen. Det understreges ogsaa, at samarbejde med Europaraadet og andre europaeiske organer, der beskaeftiger sig med de kulturelle aspekter paa uddannelsesomraadet, er af stor betydning.

Raadet noterer sig ogsaa med tilfredshed, at Kommissionen har ivaerksat et pilotinitiativ med henblik paa at bringe en saerlig europaeisk dimension ind i de postgymnasiale uddannelser inden for kunst, dans, teater, audiovisuelle medier, design og musik, som paa grund af deres status maaske ikke altid har vaeret daekket tilstraekkeligt af de gaeldende uddannelsesprogrammer.

Raadet opfordrer Kommissionen til at give de kulturelle og musiske aspekter i uddannelsen en passende fremtraedende plads og tilskynde til ivaerksaettelse af innovative pilotprojekter og udveksling af erfaringer om kulturelle spoergsmaal inden for rammerne af SOCRATES-programmet. Raadet er enigt om at vende tilbage til dette spoergsmaal paa grundlag af en rapport om tre aar.

BILAG

Aktuelle uddannelsesmaessige og kulturelle begreber

opstillet af formandskabet

Uddannelse og kultur haenger noeje sammen. Begrebet kultur i uddannelsessammenhaeng indebaerer en soegen efter glaede ved at laere og forudsaetter en paedagogisk indstilling, der tager udgangspunkt i boerns naturlige nysgerrighed, og ligeledes en indsats for at forbedre kommunikationen paa alle niveauer.

Musiske fag er ikke forbeholdt saerlig talentfulde personer, men kan ses som et middel til at give udtryk for et dybtliggende behov for faellesskab og udveksling af idéer mellem mennesker.

Der findes moderne teknologi til hurtig tilegnelse af store informationsmaengder, og vaegten i uddannelserne boer derfor laegges paa kvalitet, ikke paa kvantitet, paa indlaering af metoder, ikke paa akkumulering af viden. Det kulturelle islaet i uddannelsen i denne forbindelse boer kunne vaekke alle boerns interesse.

Behovet for et saadant kulturelt islaet er saa meget desto stoerre, som vi lever i en tid, hvor fjernsyn spiller en dominerende rolle paa informations- og underholdningsomraadet. Dette maa foelges op af metoder, der kan afmystificere massemedierne og skabe en mere kritisk holdning til deres budskaber. Kendskab til traditionelle kunstformer og stoerre fortrolighed med nyere medier (fotografi, lydoptagelser, film, radio, fjernsyn, video osv.) skulle give de unge en bred kulturel baggrund, der goer dem mere kraevende og kritiske.

Samtidig har den menneskelige grusomhed, der findes i verden af i dag, og som ogsaa kan forekomme i moderne, teknisk hoejtudviklede samfund, indvirkning paa boern, hvilket goer det noedvendigt at prioritere uddannelsesformer, der skaber forstaaelse for sociale og mennskelige problemer. Kulturel uddannelse er et centralt element, hvis man vil skabe respekt for minoritetskulturer og anerkendelse af forskelle i samfundet.

Et uddannelsessystem, hvorved der laegges passende vaegt paa kulturelle aspekter, kan faa stor indvirkning paa samfundet. Kulturel uddannelse skal henvende sig til alle boern, ogsaa de mindre talentfulde, de underprivilegerede og dem, der har saerlige behov, fordi kunst giver saavel den enkelte som hele befolkningen mulighed for at udforske deres egen personlighed, udtrykke sig, kommunikere og vaere kreative.