Nr. Element Kvalitetsniveau for teknisk krav Testprocedure Navigationssimulator Radarsimulator

1. Radaranlæg til sejlads på indre vandveje Mindst ét radaranlæg til sejlads på indre vandveje med samme funktionalitet som et typegodkendt radaranlæg til sejlads på indre vandveje ifølge ES-TRIN skal være installeret på simulatoren. Det skal verificeres, at anlægget har den samme funktionalitet som det typegodkendte radaranlæg til sejlads på indre vandveje. x x

2. Kommunikationssystem Simulatoren skal være udstyret med et kommunikationssystem, der omfatter — en alternativ intern telefonforbindelse — to uafhængige radiokommunikationssystemer til indre vandveje. Det skal verificeres, at simulatoren er udstyret med kommunikationssystemer. x x

3. Inland ECDIS Mindst ét Inland ECDIS skal være installeret på simulatoren. Det skal verificeres, at anlægget har den samme funktionalitet som et Inland ECDIS. x

4. Øvelsesområde Øvelsesområdet rummer mindst én repræsentativ flod med forgreninger eller kanaler og havne. Visuel inspektion af området. x x

5. Lydsignaler Lydsignaler kan gives med fodpedaler eller knapper. Det skal verificeres, at fodpedaler eller knapper fungerer korrekt. x x

6. Panel med natnavigationslys Panel med natnavigationslys er installeret på simulatoren. Det skal verificeres, at panelet med natnavigationslys fungerer korrekt. x x

7. Matematiske modeller for flydende strukturer Mindst tre matematiske modeller af repræsentative typer flydende strukturer med forskellige fremdriftsmetoder og lastforhold, herunder en lille flydende struktur, f.eks. en skubbebåd, en mellemstor flydende struktur (f.eks. 86 m i længden) og en stor flydende struktur (f.eks. 110 eller 135 m i længden). Det skal verificeres, at de tre krævede modeller er tilgængelige. x

8. Matematiske modeller for flydende strukturer Mindst én matematisk model af en repræsentativ type flydende struktur (f.eks. 86 m i længde). Det skal verificeres, at den krævede model er tilgængelig. x

9 Antal tilgængelige målfartøjer (1) Simulatoren skal omfatte målfartøjer i mindst fem CEMT-klasser. Det skal verificeres, at det krævede antal og udbud af målfartøjer er tilgængeligt. x x

10. Operatørplads Operatøren skal kunne kommunikere på alle VHF-kanaler. Operatøren skal kunne overvåge anvendelsen af kanalerne. Det skal verificeres, at operatøren kan kommunikere på alle VHF-kanaler, og at operatøren kan overvåge anvendelsen af kanalerne. x x

11. Forskellige øvelser Det skal være muligt at oprette, lagre og afvikle forskellige øvelser, som skal kunne tilpasses under gennemførelsen. Der skal udføres forskellige aktiviteter. x x

12. Selvstændige øvelser Ved eksamination af flere ansøgere må ansøgernes øvelser ikke gribe ind i eksaminationen af en anden ansøger. Øvelsen skal afspilles for hver ansøger. x x

13. Broens funktioner og indretning Styrehuset skal være indrettet til radarnavigation ved én person, jf. ES-TRIN 2017/1. Det skal verificeres, at broens indretning og funktioner er i overensstemmelse med de tekniske forskrifter for flydende strukturer til indre vandveje. Det skal verificeres, at styrehuset er indrettet til styring ved én person. x x

14. Styreplads (bro/rum) Styrepladser skal ligne styrepladserne om bord på flydende strukturer til indre vandveje med hensyn til form og dimensioner. Visuel inspektion. x x

15. Operatørplads 1. Der skal være et særskilt lokale, hvor operatør(er) og eksaminator(er) kan sidde, og hvor eksaminatoren skal kunne se ansøgerens radarbillede. 2. Styrehuset og operatørrummet skal være adskilte. De skal være så lydtætte som muligt. 3. Operatøren skal kunne betjene mindst to VHF-kanaler samtidig. 4. Operatøren skal klart kunne identificere, hvilken radiokommunikationskanal ansøgere bruger. Visuel inspektion af operatørpladsen og funktionskontrol. x x

16. Plads til briefing/debriefing Mulighed for afspilning på operatør- eller debriefingplads. Vurderingsaktiviteter skal overvåges. x x

Egen flydende struktur (2)

17. Frihedsgrader Simulatoren skal kunne visualisere bevægelse med seks frihedsgrader. De frihedsgrader, der er implementeret i simulatoren, kan evalueres ved at observere visualiseringssystemet eller af instrumenter. Følgende manøvrer foretages derfor ved brug af små flydende strukturer, der normalt bevæger sig mere markant og hurtigere end større flydende strukturer. — Hvis horisonten svinger, når der ses fremad ved sejlads i kurver, er rullebevægelse implementeret. — Hvis den flydende strukturs forstavn hæves og falder med stærke langsgående accelerationer, er huggebevægelse implementeret. — Hvis ekkoloddet udviser ændringer ved sejlads ved højere hastighed i konstant vanddybde, er bølgebevægelse implementeret. Denne test omfatter modellering af virkningen af trimforandring som følge af skibets hastighed (squat). x

18. Frihedsgrader Simulatoren skal kunne simulere bevægelse med tre frihedsgrader. De frihedsgrader, der er implementeret i simulatoren, skal evalueres. x

19. Fremdriftssystem Simulationen af alle fremdriftssystemets komponenter udføres tæt på virkeligheden og omfatter alle relevante påvirkninger. Fremdriftssystemet skal testes med accelerations- og stopmanøvrer, hvorunder motorens ydeevne (med hensyn til reaktion på regulering) og den flydende strukturs ydeevne (med hensyn til maksimumshastighed og tid) kan observeres. x x

20. Betjeningsanordninger Betjeningsanordningerne fungerer tæt på virkeligheden med hensyn til rorets drejehastighed og tager hensyn til de vigtigste påvirkninger. For at teste kvaliteten af simulationen af betjeningsanordninger kan der udføres forskellige undersøgelser. Begrænsninger er angivet, hvis det ikke er muligt at evaluere funktionen uden protokoller over tilstandsvariabler. — Reaktion: Betjeningsanordningen bruges til bevægelse fremad og bagud. Det observeres, hvis der iværksættes ændringer i den flydende strukturs retning. — Rorets drejehastighed: Betjeningsanordningen bruges, og drejehastigheden observeres på displayet. Det kan måles, at hastigheden er realistisk. x x

21. Virkninger af grundt vand Virkningen af begrænset vanddybde på kraftbehovet og manøvreringen modelleres korrekt med hensyn til kvalitet. Der foreslås to typer test, som gør det muligt at vurdere kvaliteten for så vidt angår hensyn til virkningen af grundt vand: Sejlads lige frem: På forskellige vanddybder måles den opnåede maksimumshastighed, og den standardiseres med hastigheden på dybt vand og plottes i forhold til parameteren for dybgang efter vanddybde (T/h). Sammenligningen med eksisterende data fra modeltest giver oplysninger om kvaliteten af virkninger af grundt vand i simuleringen. Drejeradius: Ved at føre en flydende struktur ved konstant kraft og en rorstilling på 20° på lateralt ubegrænset vand kan værdierne for hastighed, afdriftsvinkel, drejehastighed og drejeradius for en flydende struktur, der vender på stedet, registreres ved trinvist reduceret vanddybde. Ved at plotte denne information i forhold til T/h kan det bestemmes, hvordan afdriftsvinkel, drejehastighed, hastighed og drejeradius ændres med vanddybden. x

22. Strømmens betydning Der findes mindst to punkter til måling af strøm på den flydende struktur, så strømmens giringsmoment kan beregnes. Der er planlagt test for at påvise, at ydeevnekarakteristika forefindes og tages i betragtning i simuleringen: — En egen flydende struktur uden fremdrift sættes i en flod med eksisterende strøm. Det observeres, om den flydende struktur tages af strømmen. Det kontrolleres desuden, om den accelererer op til strømhastigheden. Hvis strømmen følger flodens retning, kontrolleres det videre, om den flydende struktur roterer let. — Et forsøg med havneindsejling fra en flod med strøm viser, i hvilket omfang simulatoren realistisk beregner et giringsmoment, der er genereret af den uensartede strøm. x x

23. Vindens påvirkning Vindens påvirkning skaber kræfter på det horisontale plan afhængigt af den faktiske vindhastighed og -retning. Vinden genererer også girings- og krængningsmomenter. For at teste kvaliteten af vindpåvirkningen kan der udføres forskellige test. For let at registrere disse virkninger skal der vælges relativt høje vindhastigheder. Testen udføres på følgende måde: Der udføres en test for både modvind og sidevind ved to forskellige vindhastigheder i et område uden andre påvirkninger end vind. Start vinden, og bemærk funktionsmåden. Stop vinden, og bemærk funktionsmåden igen. Start med en flydende struktur, der ikke er i bevægelse. x

24. Virkning af bred Den laterale kraft og giringsmomentet ændres ofte i forhold til afstanden til bredden og hastigheden. For at kontrollere virkningen af bred i simulatoren skal der bruges et øvelsesområde med en bred eller væg på den ene side. Følgende test skal udføres: — Den flydende struktur føres parallelt med væggen. Det kontrolleres, om bevægelsen lige frem påvirkes, om den flydende struktur tiltrækkes af væggen, og om forstavnen drejes væk fra den. — Afstanden til bredden eller væggen og den flydende strukturs hastighed varieres, og det observeres, hvordan virkningerne ændres. x

25. Interaktion mellem flydende strukturer Flydende strukturer interagerer med hinanden, og realistiske virkninger beregnes. For at foretage en udførlig kontrol af interaktionen mellem flydende strukturer gennemføres der en øvelse med to egne flydende strukturer på simulatoren på lateralt ubegrænset vand. Hvis dette ikke er muligt, kan testen også gennemføres med et trafikfartøj som den anden flydende struktur. For at kunne foretage en god vurdering af resultaterne skal de flydende strukturer starte i parallelle kurser med en relativt lille lateral afstand. — Ved både overhaling og modsejling kontrolleres det, i hvilket omfang den egen flydende struktur udviser tiltrækning og rotation. — Vanddybden reduceres. Det kontrolleres, om interaktionsvirkningerne øges. — Afstanden mellem de flydende strukturer øges for at finde ud af, om virkningerne mindskes. — Den anden flydende strukturs hastighed øges. Det funktionelle forhold mellem virkningen af en passerende flydende struktur og modsejlingshastighed kontrolleres. x

26. Trimforandring som følge af skibets hastighed (squat) Både dynamisk nedtrykning og trim modelleres i forhold til hastighed, vanddybde og dybgang. Denne funktion testes bedst i et område med lateralt ubegrænset vand og konstant vanddybde. — En prøvesejlads skal vise, om funktionen »squat« kan kontrolleres ved hjælp af ekkolod. — Forskellige værdier for frigang under køl for og agter viser, om den flydende struktur trimmer. — Med øget hastighed kontrolleres det funktionelle forhold mellem squat (forskel mellem frigang under køl ved stilstand og i bevægelse) og den flydende strukturs hastighed. — Det testes, om squat øges ved konstant hastighed, men faldende vanddybde. x

27. Kanalvirkning Vurdering af tilbagestrømning. Tilbagestrømningen er ikke lineær i forhold til den flydende strukturs hastighed. Tilbagestrømning er en fysisk virkning, der indføres i simulatoren som en modstandskraft, der påføres den flydende struktur. For teste dette placeres en flydende struktur i en snæver kanal og føres med konstant kraft. Derefter måles hastigheden. Kraften øges, og hastigheden måles. Testen gentages i åbent vand med samme konstante kraft (to niveauer). Følgende virkning forventes: — Hastigheden i den snævre kanal er lavere end i åbent vand ved samme kraftindstilling. — Ved en højere kraftindstilling er hastighedsforskellen større end ved en lavere kraftindstilling. x

28. Slusevirkning I en sluse møder den flydende struktur samme virkninger som i en kanal. Slusen forårsager en yderligere virkninger som følge af en fortrængningsstrøm, der opstår, når den flydende struktur sejler ind i slusen med en stor blokeringsfaktor (stempelvirkningen). Testen for kanalvirkningen påvirker tilbagestrømningen. Det er ikke nødvendigt at gentage denne test. Stempelvirkningen kan påvises ved at: — føre den flydende struktur tilbage i slusen ved relativt høj hastighed. Den flydende struktur udsættes for yderligere modstand efter indsejling i slusen (bremsning). Når fremdriften standses, skal bakkræfterne stadig være tilgængelige, og den flydende struktur skal bakke lidt — starte i slusen og indstille fremdriften til en fast indstilling. Den flydende struktur forlader slusen og udsættes for en modstand som følge af stempelvirkningen. Når den flydende struktur har forladt slusen (er fri af slusen), skal modstanden stoppe, og det vises som en pludselig og mærkbar forøgelse af hastigheden. x

29. Grundstødning Grundstødning bremser den flydende struktur. Det kan høres ved en lyd, men det får ikke altid den flydende struktur til at stoppe. Grundstødning meddeles operatøren. Der skal bruges et øvelsesområde med en jævn bund og med en let stigende bund. Dette omhandler eksistensen af egnede dybdeoplysninger i selve simulatoren, ikke gengivelsen i visualiseringssystemet. Ved grundstødning på en strand skal det testes, om den flydende struktur reelt stopper, og i så fald, om den stopper pludseligt, eller om den bremser. Ved grundstødning skal ændringen i den flydende strukturs horisontale plan kontrolleres med visualiseringssystemet. Ved at føre den flydende struktur over en flad bund på grundt vand skal det testes, om den grundstøder som følge af squat, mens hastigheden kontinuerligt øges. Ved alle grundstødninger skal det kontrolleres, om denne hændelse er ledsaget af en lyd. x

30. Grundstødning Kollision mellem den flydende struktur og land, kollision mellem flydende strukturer og kollision mellem flydende struktur og bro Grundstødning, kollision mellem den flydende struktur og land, kollision mellem flydende strukturer og kollision mellem flydende struktur og bro meddeles i simulationen til kandidaten og operatøren. Visuel inspektion x

31. Kollision mellem den flydende struktur og land Kollisioner mellem den flydende struktur og land meddeles i simuleringen med mindst en lyd. Simuleringen bremser den flydende struktur. Beregningen af kollisionen udføres med en todimensionel gengivelse af den flydende struktur. Simuleringen af kollisioner mellem den flydende struktur og land kan kun testes for øvelsesområder med forskellige genstande på land. Ved at sejle mod forskellige genstande kan det testes, om simulatoren kan registrere og reagere på dem. For forskellige genstande skal det testes, om der findes visse typer, hvor der ikke sker nogen kollisionsreaktion. Lyden for kollision kan testes med simulatorens lydsystem, hvis et sådant er tilgængeligt. Observationen af kollisionen i visualiseringssystemet viser, om kollisionen sker pludseligt, eller om en opbremsningszone simuleres. En kollision med en flad vinkel ved lav hastighed kan vise, om der er beregnet et elastisk skub. x

32. Kollision mellem flydende strukturer Kollisioner mellem flydende strukturer meddeles i simuleringen med mindst en lyd. Simuleringen bremser den flydende struktur. Beregningen af kollisionen udføres med en todimensionel gengivelse af den flydende struktur. Såfremt det ikke betyder noget for den egen flydende struktur, om den anden flydende struktur, som den kolliderer med, er en anden egen flydende struktur eller et trafikfartøj, kan der udføres forskellige kollisioner. Det kontrolleres, hvilken reaktion der opstår i simulatoren under en kollision mellem flydende strukturer for den egen flydende struktur, og om en lyd kan bemærkes. På instruktørpladsen kontrolleres det med tilstrækkelig forstørrelse, om omridsene af de flydende strukturer anvendes til detektering af kollision. Det testes, om kollisionen sker præcist på det tidspunkt, hvor omridsene berører hinanden. Det kontrolleres, om der sker en præcis detektering af kollisionen, også for forskellige flydende strukturer med forskellige former. x

33. Kollision mellem flydende struktur og bro En kollision mellem en flydende struktur og en bro detekteres ved hjælp af en statisk højdeværdi (svarende til sænket styrehus og sænket mast). Kollisioner meddeles i simuleringen med mindst en lyd. Simuleringen bremser den flydende struktur. For at undersøge dette skal der findes en bro i øvelsesområdet, og der skal anvendes et elektronisk kort til sejlads på indre vandveje. Det kontrolleres, om der sker en kollision ved passage af en bro uden tilstrækkelig frihøjde, og konsekvensen af dette i den videre simulering. Det kontrolleres, om sikker passage er mulig med tilstrækkelig reduktion af vandstanden eller forøgelse af dybgangen. Dette kontrolleres også med visualiseringssystemet. Flere gennemsejlinger kræves for at kontrollere kollisionspunktet på fartøjet, hvis der kun findes ét. I dette tilfælde kan det også afgøres, om broen forårsager en kollision i midterlinjen eller ved de ydre grænser. x

34. Styrehus, der hæves Kollisionshøjde og udsynshøjde skal kunne tilpasses broens position. En kontinuerlig bevægelse af et styrehus, der hæves, skal være tilgængelig. Denne funktion kan kun testes, hvis der findes en typisk flydende struktur til indre vandveje, f.eks. en flydende struktur med en længde på 110 m. Det kan tjekkes, at denne funktion er tilgængelig, hvis der findes en betjeningsanordning til skift af broens position. Funktionen kan testes på broen, og det kontrolleres, om vilkårlige positioner kan vælges, og om bevægelsen sker pludseligt eller med en realistisk hastighed. Ved at placere en anden egen flydende struktur i nærheden kan det testes, om denne funktion også er tilgængelig for andre flydende strukturer i visualiseringssystemet. Det kan konstateres, om også navigationslys og dagafmærkninger bevæges med bevægelsen af styrehuset, der hæves, på den anden egen flydende struktur i visualiseringssystemet. x

35. Reb I visualiseringssystemet vises dynamikken af både den flydende struktur og rebet (f.eks. slæk, elasticitet, vægt og brud og forbindelser til pullerter). I et øvelsesområde med en kajvæg testes fortøjning med et reb. Når rebet anvendes, kontrolleres det, om rebet forbindes til bestemte punkter på pullerter. Brud på et reb kontrolleres ved at forsøge at stoppe den flydende struktur med et reb fra fuld hastighed. Slæk af et reb kontrolleres ved at mindske kraft og afstand. x

36. Ankre Ankre kan kastes og lettes. Der tages hensyn til vanddybde og kædens dynamik. I et øvelsesområde med begrænset vanddybde og en egen flydende struktur med et eller flere ankre kan ankerfunktionen undersøges. En konstant strøm med en variabel hastighed bør være tilgængelig. Ankret kan kun kastes og lettes, hvis der findes de nødvendige driftselementer. Det skal også kontrolleres, om der er instrumenter, som angiver kædelængden. Det skal kontrolleres, om hastighederne varierer, når ankret kastes og lettes. Det skal desuden også kontrolleres, om en passende lyd kan høres. Ved at variere vanddybden skal det kontrolleres, om vanddybden påvirker ankerfunktionen. Ved lav strømhastighed skal det testes, om den flydende struktur svinger og bringes til standsning efter opankring. Ved en kontinuerlig forøgelse af strømmen skal det testes, om ankret kan holde den flydende struktur. Hvis et enkelt anker ikke kan holde den flydende struktur, skal det testes, om den kan holdes med to ankre, når der anvendes to ankre. x

37. Bugsering (operation mellem to flydende strukturer) Under bugsering tages dynamikken af begge flydende strukturer og rebet i betragtning. Øvelsesområdet til kontrol af bugseringsfunktionen kan være et åbent havområde. Ud over bugseringsfartøjet eller den bugserede egen flydende struktur kræves der en anden flydende struktur (egen flydende struktur eller trafikfartøj). Den grundlæggende betingelse for bugsering kan testes ved at føre et bugserkabel mellem en egen flydende struktur og den anden flydende struktur. Hvis dette ikke er muligt, skal det kontrolleres, om der gives mindst én alternativ metode til at definere en kraft, der kommer fra en virtuel slæbebåd. Det kontrolleres, om den anden flydende struktur, der anvendes som hjælpebugsering, kan accelerere den bugserede egen flydende struktur og initiere en giringsbevægelse ved en lateral trækning. Det kontrolleres, om den bugserende egen flydende struktur kan flytte den anden flydende struktur med egnede manøvrer og stoppe den, og om den anden flydende struktur også kan bringes i rotation ved en lateral trækning. x

Trafikfartøj

38. Antal trafikfartøjer Mindst ti trafikfartøjer skal være tilgængelige. Test skal vise, om det krævede antal kan indsættes i en øvelse. x x

39. Kontrol af trafikfartøjer Trafikfartøjerne kan følge ruter med ændring af kurs og hastighed på en realistisk måde. Tilgængeligheden af kontrolfunktioner skal kontrolleres ved at oprette en ny øvelse, der omfatter trafikfartøjer. x x

40. Bevægelsesmønster Rimeligt glidende bevægelsesmønster. Testproceduren for kontrol af trafikfartøjer finder anvendelse. x x

41. Vindens påvirkning Trafikfartøjerne reagerer på en bestemt vind ved at vise en afdriftsvinkel. Vind, der anvendes på en øvelse, skal give en afdriftsvinkel på trafikfartøjet, som ændres med vindens hastighed og retning. x

42. Strømmens betydning Trafikfartøjerne reagerer på en bestemt strøm ved at vise en afdriftsvinkel. Strøm, der anvendes på en øvelse, skal give en afdriftsvinkel på trafikfartøjet, som ændres med strømmens hastighed og retning. x x

43. Billedafsnit og -størrelse Visualiseringssystemet viser hele horisonten (360°). Det horisontale synsfelt kan fås ved en fast visning på mindst 210°, og der kan skiftes mellem yderligere visninger for resten af horisonten. Den vertikale visning viser feltet ned til vandet og op til himlen, som det kan ses fra den almindelige førerplads i styrehuset. Visuel inspektion af den kørende simulator. x

44. Rammeopløsning Opløsningen nærmer sig det menneskelige øjes opløsning. Rammehastigheden (ideelt > 50 rammer pr. sekund, som mindst giver et realistisk glidende billede) afslører ingen ryk. Opløsningen skal kontrolleres ved visuel inspektion. x

45. Yderligere detaljering og displaykvalitet Displaysystemets detaljeringsgrad går videre end en forenklet gengivelse. Det giver en god visning af sejladsområdet under alle forhold. Den visuelle model skal kontrolleres ved visuel inspektion. x

46. Vandoverflade Bølger forårsaget af flydende strukturer afhænger af den flydende strukturs hastighed. Der tages hensyn til vanddybden. Bølger forårsaget af vind følger vindretningen og -hastigheden. Den visuelle inspektion skal vise, om bølger forårsaget af den flydende struktur ændres sammen med den flydende strukturs hastighed, og om bølger forårsaget af vinden ændres med vindretningen og -hastigheden. x

47. Sol, måne og himmellegemer Solen og månen følger et interval på 24 timer. Positionerne svarer ikke præcist til sted og dato for simuleringen. Nattehimlen kan bestå af vilkårlige stjerner. Den visuelle inspektion skal vise, om solen, månen og himmellegemer om dagen, om natten og i tusmørke kan ændres. x

48. Vejrforhold Der gengives stationære høje skylag. Der kan desuden vises regn, dis og tåge. Den visuelle inspektion viser den krævede detaljeringsgrad. x

49. Omgivende støj Motorstøj gengives på en realistisk måde. Motorstøj skal testes under stille vejr- og søforhold ved at vurdere støjen ved alle motorhastigheder. Det skal afgøres, om motorlyden kan høres, og om lydniveauet og lyden er passende. x x

50. Eksterne støjkilder (f.eks. motorstøj, akustiske alarmer og anker) Enkelte lydsignaler afspilles på en realistisk måde, men kan ikke placeres akustisk. Som det første trin i styrehuset på den stationære egen flydende struktur aktiveres alle tilgængelige lydsignalerer, ét efter ét. Det vurderes, om lydsignalerne er realistiske med hensyn til lyd og lydniveau. I et andet trin aktiveres de samme lydsignaler på en anden flydende struktur, mens afstanden til den flydende struktur ændres. Det skal undersøges, om det korrekte signal lyder, og om lydniveauerne afspilles korrekt. Alle operable APU'er (f.eks. ankre) i den flydende strukturs styrehus aktiveres særskilt. Det skal verificeres, om driftsstatus kan opfattes akustisk. x

51. Ekstern støj (lydsignaler) Lydsignaler fra målfartøjet skal kunne høres. Under en øvelse skal der afgives et lydsignal fra målfartøjet. x

52. Intern akustisk information Akustiske signaler fra broanordninger lyder realistisk, men afspilles af højttalere, der er placeret på simulatorkonsollen. Alle akustiske signaler fra alle tilgængelige anordninger i styrehuset aktiveres, ét efter ét. Det testes, om signalerne udsendes af anordningerne selv eller af simulatorens højttalere, og hvorvidt de lyder realistiske. x

53. Aflytning Operatøren kan lytte til alle lyde fra den flydende strukturs styrehus. I forbindelse med en simulering skal det testes, om lyde fra den flydende strukturs styrehus transmitteres klart og forståeligt, og om lydniveauet kan justeres. x

54. Optagelse Lyde fra den flydende strukturs styrehus optages synkront med simuleringen. Der gennemføres en øvelse, som omfatter radiokommunikation og -lyde. Der skal afspilles en korrekt lydoptagelse synkront med afspilningen af simuleringen. x

55. Overensstemmelse for radar Vinkelnøjagtigheden for horisontal pejling skal være i overensstemmelse med ETSI EN 302 194. Virkninger, der er tilknyttet den vertikalt begrænsede åbningsvinkel, kan ses ved f.eks. passage af broer. Vertikal overensstemmelse: simulering af bropassage under hensyntagen til: — antennens højde over vandoverflade ved den aktuelle dybgang — strålevinklen i overensstemmelse med radarsløjlen og den flydende strukturs trim — broens højde mellem broens nedre kant og vandoverfladen. x x

56. Opløsning Radarsimuleringen skal give et realistisk radarbillede. Radarsimuleringen skal opfylde kravene i ETSI EN 302 194 [1]. Korrekt opløsning skal påvises ved en afstand på 1 200 m: To genstande med en azimutafstand på 30 m skal identificeres som to separate genstande. To genstande med en indbyrdes afstand på 15 m skal identificeres som to separate genstande i en afstand på 1 200 m i samme retning. x x

57. Skygge forårsaget af egen eller anden flydende struktur Skygge svarer til de trigonometriske forhold, men tager ikke højde for ændringer i den flydende strukturs dynamiske position. Skygge forårsaget af egen flydende struktur skal testes ved at sejle hen imod en bøje og identificere afstanden, når bøjen er skjult af den flydende strukturs forstavn. Denne afstand skal være realistisk. Skygge forårsaget af anden flydende struktur skal testes ved at placere to flydende strukturer i samme retning. Når en mindre flydende struktur placeres bag en større flydende struktur, må den mindste flydende struktur ikke kunne ses på radarskærmen. x x

58. Uønsket ekko fra søgang og regn Justeringen af filtre og deres effekt svarer til størrelsen af virkelige godkendte anordninger. En vurdering gennemføres ved at tænde og justere filtrene. x x

59. Falske ekkoer Der genereres falske ekkoer. Frekvensen af flere ekkoer ændres desuden i forhold til afstanden på en realistisk måde. I en øvelse med flere målfartøjer skal falske ekkoer være synlige. Under testen skal en observatør se efter interferens og flere ekkoer. x x

60. Vanddybde Bundtopografien er beskrevet i detaljer med dybdekurve og dybdemålinger eller en anden form for høj opløsning, for så vidt som data er tilgængelige. Ved sejlads gennem det område, der skal inspiceres, skal det afgøres, om ekkoloddet giver realistiske værdier. x

61. Strøm Strømmen kan vilkårligt defineres ved mindst todimensionale vektorfelter med en høj opløsning, der er tilpasset til den flydende strukturs størrelse og området. Effekten af strøm skal testes ved at lade en egen flydende struktur drive på en flod. Den flydende struktur skal bevæge sig med strømmen på en realistisk måde. x x

62. Tidevand Tidevandsdata gives i en grov rumlig og/eller tidsmæssig opløsning. Virkningen af tidevand på flydende genstande kan evalueres ved at simulere en fortrinsvis lille flydende genstand uden fremdrift eller andre kræfter (f.eks. fra vind eller reb). Ved at ændre tidspunktet på døgnet kan det kontrolleres, om tidevandsstrømmen og vandstanden er tidsafhængige og realistiske. Vandstanden kan ses direkte på ekkoloddet og kan registreres for et helt døgn med henblik på sammenligning med målte eller beregnede data. x

63. Vind Udsving og vindvektorfelter kan defineres og tilpasses lokalt. Hvis et anemometer er »installeret« om bord, skal instrumentet på broen vises den relative vindhastighed og -retning. Forskellige vindfelters påvirkning af den flydende strukturs dynamik skal testes. x

64. 2D-/3D-modeller af stationære genstande 2D-erstatninger af genstande tillades kun for genstande, der ligger langt væk, og som ikke genkendes. Mens en flydende struktur bevæger sig i hele det simuleringsområde, der skal valideres, observeres stationære genstande. Det kan konstateres, i hvilken afstand og på hvilken måde detaljeringsgraden mindskes, og om 2D-modeller anvendes. x

65. Detaljeringsgrad for stationære genstande En god detaljeringsgrad kan lade genstande forekomme realistiske, men forenklinger er genkendelige i form og overflade. Det øvelsesområde, der skal vurderes, indlæses, og der angives en egen flydende struktur. Det skal først undersøges, om alle søfartsmæssigt vigtige genstande er identificeret. Omgivelserne skal ved første øjekast forekomme realistiske. x

66. Dag-/natmodeller af bevægelige genstande I mørke kan enhver genstand belyses. Søfartsmæssigt vigtige lyskilder kan udsende lys med foruddefinerede karakteristika. Det øvelsesområde, der skal vurderes, indlæses, og der angives en egen flydende struktur. Simuleringstidspunktet indstilles til midnat. Det skal testes, om alle søfartsmæssigt vigtige genstande belyses i simuleringen som i virkeligheden. Det skal endvidere testes, om andre genstande belyses. Hvis simulatorsoftwaren har denne funktion, kan instruktøren tænde og slukke for belysningen af de forskellige elementer. x

67. 2D-/3D-modeller af bevægelige genstande Todimensionale genstande anvendes kun i baggrunden (lang afstand), så de næppe kan ses. Ellers benyttes der 3D-modeller. Det øvelsesområde, der skal vurderes, indlæses, og der vælges en egen flydende struktur. Der sejles i hele øvelsesområdet. Samtidig anvendes, observeres og evalueres de tilgængelige genstande for at afgøre, om de har flade overflader vendt mod observatøren. x

68. Detaljeringsgrad Ved en forbedret detaljeringsgrad vises realistiske genstande, selv om former og overflader fremstår forenklede. En egen flydende struktur sejles inden for et tilfældigt valgt område. Der anvendes bevægelige genstande, der kan vurderes. De skal fremtræde på en realistisk måde. x

69. Indstilling af lys og dagsignaler De viste lys og signaler kan aktiveres individuelt, dvs. at alle lys og signaler er lagret særskilt i databasen og er placeret i overensstemmelse med de krav, der gælder for den virkelige flydende struktur, og i overensstemmelse med forskrifterne for den anvendte flydende struktur. Tæt på et trafikfartøj anvendes en egen flydende struktur i et øvelsesområde. Operatøren indstiller så vidt muligt alle former for dagsignaler og trafiklys om bord på trafikfartøjet. Hvis simulatoren tillader det, anvendes en anden egen flydende struktur i stedet for trafikfartøjet. På den anden egen flydende struktur indstilles alle former for lys og dagsignaler også. Ved styrepladsen på den første egen flydende struktur kontrolleres det, hvilke lys og dagsignaler der er synlige på begge de andre flydende strukturer. x

70. Dag-/natmodeller Lyskilder kan blinke efter visse karakteristika. En egen flydende struktur sejles inden for et område. Simuleringstiden indstilles til midnat. Der anvendes bevægelige genstande, der kan vurderes. Operatøren tænder så vidt muligt alle tilgængelige lyskilder, der er installeret på genstandene, til en visuel inspektion. x

71. Radar-refleksionsevne Ekkoet i radarbilledet skal være realistisk og afhængigt af synsvinklen. Det skal kontrolleres, at reflekterende genstande giver et realistisk ekko. x x

72. Ekkoer forårsaget af bølger og nedbør Søtilstandsekkoer lagres for typiske bølgemønstre, der også dækker intervallet af søtilstandsniveauer. Ekkoer forårsaget af nedbør vises på en realistisk måde. Søtilstandsekkoer skal testes ved at indsætte forskellige bølgehøjder og -retninger. Nedbørsekkoer kontrolleres. x x

73. Bølger Søtilstand og bølgeretning kan justeres. Den flydende struktur bevæger sig realistisk. Det skal testes, om den flydende strukturs bevægelse varierer afhængigt af søtilstanden. Bølgehøjder og -retninger skal være synlige. x

74. Nedbør Alle vejrforhold (begrænsning af sigtbarhed og nedbør med undtagelse af lyn og skydannelse) er tilgængelige, og det giver et sammenhængende billede. Der skal udføres en visuel inspektion for at kontrollere, om sigtbarheden kan være nedsat. x

75. Kortvisning Inland ECDIS i informationstilstand skal opfylde kravene i den seneste standard offentliggjort af EU eller Centralkommissionen for Sejlads på Rhinen (Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 909/2013 eller CCNR Inland ECDIS, udgave 2.3 eller dens ajourførte udgave). Det skal kontrolleres, om ECDIS-softwaren er certificeret, og om der anvendes et elektronisk kort til sejlads på indre vandveje. x

76. Måleenheder Simulatoren anvender enheder for sejlads på europæiske indre vandveje (km, km/h). De viste enheder skal evalueres. x x

77. Sprogindstillinger Eksamenssproget og/eller engelsk anvendes. Instrumenternes sprog skal tjekkes. x x

78. Antal øvelser Det skal være muligt at oprette, lagre og afvikle forskellige øvelser, som skal kunne tilpasses under gennemførelsen. Der skal udføres forskellige aktiviteter. x x

79. Antal egne flydende strukturer For hver bro kan der indlæses en forskellig egen flydende struktur. Demonstration af særskilte øvelser på flere broer (hvis relevant). x

80. Datalagring Alle simuleringsværdier, som er nødvendige for at afspille simuleringen, herunder video og lyd af ansøgerens præstation, skal lagres. En simulering startes, og lagringen foretages. Simuleringen indlæses igen og gennemgås med henblik på at afgøre, om alle relevante data er tilgængelige fra den optagne simulering. x x