MEDDELELSE FRA KOMMISSIONEN

TIL RÅDET, EUROPA-PARLAMENTET, DET ØKONOMISKE OG SOCIALE UDVALG OG REGIONSUDVALGET

Forbedring af turismens beskæftigelsespotentiale

Opfølgning af konklusionerne og henstillingerne fra Arbejdsgruppen på Højt Plan vedrørende Turisme og Beskæftigelse

(1999/C 178/03)

INDLEDNING

Den europæiske konference om turisme og beskæftigelse, som det luxembourgske formandsskab og Kommissionen afholdt i november 1997, markerede starten på fornyede bestræbelser på at definere turismens bidrag til at imødegå de udfordringer, som Europa står over for på tærsklen til det 21. århundrede. Med turismens evne til at skabe større samhørighed blandt Europas regioner, herunder også EU's randområder, hvor dette erhverv er det vigtigste indkomst- og beskæftigelsesgrundlag, har det en vigtig rolle at spille i integrationen af Europas økonomier og i opvalueringen af de kulturelle og naturlige ressourcer. Der er en række vigtige fænomener, som tilsammen vil skabe bedre afsætningsmuligheder for virksomhederne, især SMV'erne. Samtidig vil de bringe Europas borgere tættere sammen og give dem mulighed for at drage nytte af hinandens værdier. Blandt disse fænomener er befolkningens aldring, som i de kommende årtier vil ændre det europæiske samfund fundamentalt(1). Euroens indførelse, liberaliseringen inden for transportområdet og udviklingen af transportnetværk, et mere effektivt indre marked sammen med den hurtige udvikling af de nye teknologier og informationssamfundets værktøjer, som yderligere vil øge efterspørgslen efter nye turismerelaterede aktiviteter og tjenesteydelser, vil lette borgernes mobilitet og bidrage til en større internationalisering af de europæiske turiststrømme.

Beskæftigelsen står øverst på listen over Kommissionens prioriterede aktioner inden for turisme. Prioriteringen af forbindelsen mellem turisme og beskæftigelse er nødvendig for at integrere beskæftigelsespolitikken i de overordnende politikker på europæisk plan. Dette afspejler:

- erkendelsen af, at der i Europa findes et stort antal og mange forskellige slags job inden for turisme, hvor der også er et stort potentiale for skabelse af nye arbejdspladser (ud over det nuværende antal ansatte inden for turistsektoren forventes der at kunne skabes mellem 2,2 og 3,3 millioner nye arbejdspladser indtil 2010 ud fra en årlig vækstrate på 1,0-1,5 %(2)

- værdien af turisterhvervet (som er et vigtigt erhverv i alle EU-lande ca. 2 millioner virksomheder, hovedsagelig SMV'er, der tegner sig for 5,5 % af BNP, 6 % af beskæftigelsen og 30 % af udenrishandelen med tjenesteydelser), som forsøgssektor i forbindelse med gennemførelsen af EU's beskæftigelsesstrategi

- de offentlige myndigheders vigtige rolle og ansvar, det være sig myndigheder på lokalt, regionalt eller nationalt plan og EU's understøttende rolle i fastsættelsen af de betingelser, der kan virke fremmende for bæredygtig udvikling inden for turisme.

Rapporten fra Arbejdsgruppen på Højt Plan vedrørende Turisme og Beskæftigelse og Europa-Parlamentets betænkning om "Fremtidsarbejdspladser i EU"(3) er en bekræftelse af denne analyse og en understregning af, at der er brug for bedre koordinering af initiativer på flere forskellige niveauer, for at der kan skabes flere og bedre job inden for turistsektoren på basis af en kontrolleret og bæredygtig udvikling. Dette kræver en integreret strategi på tværs af de enkelte sektorer ved planlægning, udvikling og administration af turismeaktiviteter med passende hensyntagen til det naturlige og sociale miljø i værtsområderne.

Denne meddelelse er sammen med konklusionerne og henstillingerne fra Arbejdsgruppen på Højt Plan efterkommer Ministerrådets anmodning om at sætte fokus på forbindelsen mellem turisme og beskæftigelse(4). Meddelelsen afspejler også det ønske, som på EU-plan har været fremsat af Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget og arbejdsmarkedets parter om at undersøge, hvilke midler og forudsætninger der kræves, for at turisme kan bidrage mest muligt til beskæftigelsen, og om at fremme positive foranstaltninger, der skal sikre, at turismens potentiale bliver udnyttet.

Dette vil også gøre det lettere for sektoren at skabe sin egen identitet, som det hidtil har været vanskelig at fastslå på grund af den opsplittede struktur, og som i et vist omfang kan forklare, hvorfor turismen fra politisk hold har været overset som en jobskabende faktor.

Den samlede vurdering af rapportens konklusioner og henstillinger og de opfølgende aktioner, som arbejdsgruppen har foreslået understreger behovet for en bedre og mere velkoordineret indsats på EU-plan i overensstemmelse med EU's og medlemsstaternes prioriterede områder og politik. En sådan målsætning vil kunne opfyldes ved hjælp af en velovervejet strategi, der er forenelig med de tilgængelige ressourcer, og sikre en forsvarlig og effektiv forvaltning af disse ressourcer.

1. BYGGE VIDERE PÅ RESULTATER

Rådet (turisme) bekræftede på sit møde den 26. november 1997, at en bæredygtig og afbalanceret udvikling af europæisk turisme kan yde et vigtigt bidrag til bekæmpelse af arbejdsløshed i medlemsstaterne. Rådet, som anerkender de resultater, der blev nået på den europæiske konference om beskæftigelse og turisme den 4.-5. november 1997, som blev afholdt under det luxembourgske formandskab, opfordrer Kommissionen til at se nærmere på dette spørgsmål og til at rapportere om de fremskridt, der er gjort.

Arbejdsgruppen på Højt Plan vedrørende Turisme og Beskæftigelse blev nedsat i begyndelsen af 1998 med reference til Kommissionen og i samråd med medlemsstaterne. Præsentationen af gruppens resultater og henstillinger i oktober 1998 markerer afslutningen på den første vigtige fase af svaret på Rådets anmodning. Som et resultat heraf foreligger nu:

- en realistik vurdering af mulighederne for skabelse af nye arbejdspladser i specifikke sektorer og aktivieter med tilknytning til turismetjenesteydelser

- en analyse af de stærke og svage sider af det europæiske arbejdsmarked inden for turisme

- en strategisk gennemgang af, hvordan og under hvilke betingelser man kan forbedre konkurrenceevnen og kvaliteten af beskæftigelsen inden for turismesektoren, såvel som praktiske anbefalinger til de berørte parter.

Arbejdsgruppen kom i rapporten med anbefalinger, der tager sigte på at:

- aktivere turisterhvervet, således at det kan imødekomme turisternes behov

- forbedre rammebetingelserne, hvilket vil få turisterhvervet til at fungere bedre

- modernisere og forbedre turismeinfrastrukturens effektivitet

- opgradere de menneskelige ressourcer inden for turisme

- fremme en bæredygtig udvikling inden for turisme.

Henstillingerne er rettet til:

- arbejdsmarkedets parter og især virksomheder

- offentlige myndigheder og institutioner til udvikling og fremme af turisme

- Den Europæiske Union.

Der er almindelig enighed om, at optimal udnyttelse af den europæiske turismes potentiale til opnåelse af vækst og beskæftigelse samt bæredygtig udvikling, kræver anerkendelse af dette erhvervs betydning og mere omfattende integration af relevante EU-politikker. Dette ville:

- gøre det lettere at få turismespørgsmål på dagsordenen på de forskellige niveauer i beslutningstagningen

- fremme moderniseringen af turismerelaterede tjenesteydelser og udviklingen af en ny iværksætterkultur inden for turisme. Dette skal forbedre sektorens konkurrenceevne og sætte den i stand til at imødegå den hårde konkurrence fra rejsemål uden for Europa.

2. BYGGE VIDERE PÅ INFORMATION OG BEDST PRAKSIS SOM LED I EN EUROPÆISK STRATEGI

Med Kommissionens hurtige offentliggørelse af rapporten på alle EU's officielle sprog og den brede formidling af rapporten påbegyndtes den anden fase, hvor offentlige myndigheder, brancheorganisationer og turismevirksomheder tilskyndes til at se nærmere på de rejste problemer i lyset af deres egne erfaringer og på grundlag heraf iværksætte egnede foranstaltninger.

Denne proces er allerede i gang i de fleste medlemsstater og i EØS-medlemsstaterne, hvilket fremgik af det særlige møde, der blev holdt i Det Rådgivende Udvalg for Turisme i Berlin den 10. marts 1999. Ved den lejlighed udtrykte medlemsstaternes repræsentanter tilfredshed med arbejdsgruppens rapport, som man anså for at være værdifuld, og som bl.a. vil være med til at skabe større anerkendelse af turismens betydning.

Det fremgår af medlemsstaternes initiativer, i relation til de spørgsmål, som arbejdsgruppen har bragt på bane, at der er enighed om, at en forbedring af den europæiske turismes konkurrenceevne vil fremme væksten og beskæftigelsen. Det er endvidere almindelig anerkendt, at dette fælles mål bedre vil kunne nås, hvis man forbedrer udvekslingen af oplysninger og samordningen af medlemsstaternes og EU's mangfoldige initiativer inden for turistsektoren.

Kommissionens initiativer til stimulering af turismen og beskæftigelsen har bidraget til at forbedre analyser og højne bevidsthedsniveauet omkring nødvendige foranstaltninger. Herved bekræftes værdien af de omfattende høringer og det gode samarbejde om gruppens konklusioner og anbefalinger. Endvidere understreges behovet for effektive følgeforanstaltninger i form af en sammenhængende, langfristet strategi.

Arbejdsgruppens forslag kræver en fælles indsats i form af:

- fastlæggelse af egnede rammebetingelser og hjælpeforanstaltninger samt bedre udnyttelse af de muligheder, som de turismerelevante EU-programmer åbner op for

- anerkendelse af, at en afbalanceret og bæredygtig turismepolitik som led i en større helhed kan gøre turismen til endnu en afgørende faktor ved opfyldelsen af EU's hovedmålsætninger. Turismen skal integreres i strukturreformerne, ligesom det bør overvejes at lade turismen indgå i EU's retningslinjer for beskæftigelsen.

Strategien bør omhandle de tre hovedområder, som tydeligt er fremhævet i arbejdsgruppens anbefalinger:

- bedre viden, know-how og fagkendskab inden for turisme

- bedre oplysninger om og adgang til EU-initiativer og -programmer, som er relevante for turismen

- bedre udveksling af oplysninger om udviklingsinitiativer og lovgivningsforanstaltninger vedrørende turisme i medlemsstaterne

I praksis vil hovedelementerne i strategien bestå i følgende:

- Udarbejdelse af et flerårigt turisme(ramme)program som det kompromisforslag, som det østrigske formandsskab i overensstemmelse med Kommissionens forslag forelagde for Ministerrådet. Inden for rammerne af dette program vil det være muligt at udvikle de nødvendige foranstaltninger.

Der mindes om, at det østrigske formandsskabs kompromis består af følgende: i) koordinering og formidling af kvantitative og kvalitative oplysninger, herunder om bedst praksis ii) udvikling af brugervenlige informationsværktøjer om EU's programmer og initiativer vedrørende turisme iii) etablering af en konsultations- og samarbejdsordning mellem offentlige myndigheder, turistsektoren og andre berørte enheder.

- Retningslinjerne vil blive fastlagt af Kommissionen og medlemsstaterne, mens ansøgerlandene vil blive inviteret til at deltage aktivt i arbejdet.

- Den kommende Kommission vil måske overveje at ændre de eksisterende ordninger med ad hoc-konsultationer med godt 40 forskellige europæiske organisationer og oprette et europæisk turismeråd. Dette råd, som skal have til opgave at rådgive Kommissionen i spørgsmål om europæisk turisme, bør sammensættes af repræsentanter for vigtige aktører og store beslutningstagere inden for den private og offentlige sektor. Derved vil man også kunne udnytte den bedst mulige fagkundskab til at udforske vigtige emner, som har betydning for turismen som led i en samordnet fremgangsmåde for at realisere de fastsatte mål(5).

- Styrkelse af dialogen og samarbejdet med andre internationale turismefremmende organisationer som OECD, Europarådet, UNESCO, Verdensturismeorganisationen med henblik på at samordne individuelle initiativer og promovere EU's landvindinger på dette område(6).

Den her skitserede fremgangsmåde bygger hovedsagelig på en "videnbaseret" europæisk turismestrategi, som vil kunne anspore virksomhederne, de offentlige myndigheder og andre involverede parter til en bedre udnyttelse af de eksisterende oplysninger, erhverve og udvikle know-how, udvikle nye processer og lære af bedst praksis.

3. TURISMENS BIDRAG TIL DEN EUROPÆISKE BESKÆFTIGELSESSTRATEGI

Kommissionens igangværende arbejde om turisme og beskæftigelse indgår i Det Europæiske Fællesskabs målsætning om at gøre beskæftigelsen til hovedhjørnestenen i Fællesskabets arbejde. Dette er helt i tråd med den politik, sosm går ud på at integrere beskæftigelsen i alle EU-programmer og EU-politikker. Kommissionen vil udarbejde en separat meddelelse(7) med dette emne som forberedelse til de beslutninger, der skal træffes på det Europæiske Råd i Köln den 3.-4. juni 1999. Heri understreges behovet for at udnytte alle muligheder for innovative, miljørigtige og bæredygtige foholdsregler til fordel for beskæftigelsen og for at etablere nye partnerskaber og nye synergier med henblik på at skabe vækst samt nye og bedre arbejdspladser inden for uudnyttede områder af økonomien. Den er også i overensstemmelse med retningslinjerne for beskæftigelsen for 1999, hvori medlemsstaterne forpligter sig til fuldt ud at udnytte beskæftigelsespotentialet i servicesektoren, hvor EU halter langt efter USA.

I arbejdsgruppens rapport gøres der rede for, hvordan turisterhvervet kan blive en værdifuld partner, og hvordan det vil være muligt at udnytte dets vækst- og beskæftigelsespotentiale fuldt ud. Det fremgår endvidere af rapporten, at turisterhvervet i stigende omfang tager højde for sociale og miljømæssige aspekter, og at førende repræsentanter for erhvervet, hvoraf enkelte allerede har indgået individuelle aftaler, er parate til aktivt at medvirke til udivklingen af nye beskæftigelsesmuligheder og deltage i Fællesskabets vedholdende bestræbelser i denne retning.

De seneste vækst- og beskæftigelsestendenser(8) bekræfter gruppens konklusioner om turismens potentiale inden for de fire grundpiller i EU's beskæftigelsesstrategi: udvikling af iværksætterånden, forbedring af beskæftigelsesegnetheden, fremme af tilpasningsevnen, styrkelse af lige muligheder for mænd og kvinder(9).

Turismens betydning for beskæftigelsen bør også ses i forbindelse med den generelle liberalisering af indadgående og udadgående turiststrømme for EU-staternes vedkommende. Hertil kommer, at ingen af de større tredjelande længere begrænser folks bevægelsesfrihed og forbrug i udlandet i overensstemmelse med forpligtelserne i henhold til den almindelige overenskomst om handel og tjenesteydelser (GATS)(10). Næsten alle lande (i marts 1999 114 medlemmer) har indgået forpligtelser angående turismen, som er langt mere omfattende end for nogen anden sektor, og indsatsen er nu koncentreret om realiseringen. Dette viser klart, at de fleste WTO-medlemsstater har til hensigt at udvide deres turismeaktiviteter og lukke op for udlandets direkte investeringer som deres bidrag til at fremme den økonomiske vækst. Kommissionen er for tiden i færd med at opstille en liste over prioriterede lande og over hindringer for markedsadgang, som skal fjernes. Samtidig er det nødvendigt at skabe og bevare en bred tilslutning til en åben verdensøkonomi, som har været grundlaget for den hurtige vækst i løbet af de seneste årtier. I denne sammenhæng har liberaliseringen af turismen og de rejserelaterede tjenesteydelser spillet en stor rolle.

Turisterhvervet bør betragtes som en ideel partner i denne proces, men dets bidrag til beskæftigelsen har sjældent været grundigt analyseret eller gennemtænkt i alle aspekter. Dette er så meget mere uheldigt, som erhvervet er spredt over et bredt spektrum af økonomiske aktiviteter i alle regioner i Europa og kræver betydelige investeringer i menneskelig kapital. Den kendsgerning, at turismen er et opsplittet erhverv, som består af en lang række små virksomheder og derfor ikke har en klar sektorspecifik identitet, kan i nogen grad forklare, hvorfor man ikke har betragtet turismen som jobskabende.

Der er flere grunde til, at turisterhvervet kan spille en betydende rolle i udformningen af en europæisk beskæftigelsespolitik:

- De aktuelle og forventede udsigter for væksten i efterspørgslen inden for denne sektor begunstiger etableringen af nye virksomheder, udviklingen af nye produkter og tjenesteydelser og oprettelsen af nye arbejdspladser, navnlig i forbindelse med integreringen af miljøaspekter i turismeaktiviteterne.

- Turistvirksomhedernes art og struktur, deres udbredelse i hele Europa, den lette markedsadgang for nye virksomheder og mulighederne for at skabe nye nichemarkeder tilskynder til nye økonomiske aktiviteter.

- Turismen skal indgå i næste forhandlingsrunde om tjenesteydelser i år 2000, hvilket skulle gøre liberaliseringen verdensomspændende og skabe nye handels- og investeringsmuligheder.

- Den brede vifte af aktiviteter, som skal dække forbrugernes eftersørgsel inden for denne sektor, er en integrerende del af de økonomiske, sociale og administrative strukturer på lokalt, nationalt og europæisk plan.

- Det fleksible arbejdsmiljø inden for turisterhvervet gør det lettere for unge, og især kvinder, at få adgang til arbejdsmarkedet, ligesom det forbedrer mulighederne for efter- og videreuddannelse.

Den gunstige kombination af de muligheder, som eftersørgslen skaber, og de strukturelle forudsætninger i det europæiske turisterhverv bør tilskynde medlemsstaterne til:

- at lægge vægt på horisontale turismespecifikke aktioner som led i initiativerne inden for rammerne af de nationale handlingsplaner for beskæftigelsen (NAP);

- at træffe særlige turismespecifikke foranstaltninger for at fremme iværksætterånden hos de unge, og især kvinderne.

4. STYRKELSE AF SYNERGIER MED HENBLIK PÅ BEDRE UDNYTTELSE AF MULIGHEDERNE I EU

Via en lang række programmer og initiativer inden for talrige områder yder Det Europæiske Fællesskab allerede et væsentligt bidrag til udvikling af turismen i medlemsstaterne(11). I finansiel sammenhæng er dette bidrag mest synligt i forbindelse med strukturfondene. Der blev således afsat 4,7 mia. euro gennem EFRU for programmeringsperioden 1994-1999(12). Dette er en klar tilkendegivelse af den betydning, der tillægges turismen som drivelement i de økonomiske aktiviteter inden for en lang række områder i EU, herunder landdistrikter og områder, som er præget af den industrielle tilbagegang. For at udnytte disse midler bedst muligt er det vigtigt, at integrere bæredygtige turismestrategier i mere vidtfavnende rammer for økonomisk udvikling.

En sammenhængende EU-struktur for samråd og samarbejde inden for tusime vil i denne forbindelse være en stor hjælp, når man skal identificere og formidle information og oplysninger om bedst praksis. Formålet bør være at anvende en integreret fremgangsmåde baseret på partnerskaber, især hvad angår programmeringsmetoder for de programmer, som medlemsstaterne skal udarbejde for perioden 2000-2006(13).

I nogle henseender foregriber visse anbefalinger i arbejdsgruppens rapport den seneste udvikling inden for vigtige EU-politikker som f.eks. i det 5. FTU-rammeprogram, hvori turismen fremhæves som en sektor, der bør fremmes(14) Turistsektoren undergår for tiden store strukturændringer, hvad angår den måde, hvorpå dens produkter og tjenesteydelser produceres, distribueres, grupperes/markedsføres og sælges. Informationssamfundet vil fremme udbredelsen af netværk inden for turisterhvervet og øge dens konkurrenceevne ved bredere formidling af rejsetilbud og ved at tilbyde et nyt værktøj i den daglige drift i form af hurtigere modtagelse ob bearbejdning af vigtige markedsdata og støtteoplysninger. De udfordringer og muligheder, som informationssamfundets faciliteter indebærer, har endnu større relevans for SMV'erne. Integreringen af IST-værktøjer i deres arbejdsmetoder, investering i det nødvendige udstyr og i bedre uddannelsestilbud vil resultere i bedre job, større indtjening og bedre muligheder for udnyttelse af nichemarkeder.

Andre EU-politikker, som kan være af betydning for en bæredygtig udvikling af turismen i Europa er allerede taget op til nyvurdering, f.eks. det 5 miljøprogram(15).

Aftalen om AGENDA 2000, som man nåede frem til på det netop afholdte Europæiske Råd(16), indeholdt ud over nye finansieringsordninger reformer inden for en lang række andre vigtige områder, som vil gøre det lettere at udntte turismens potentiale i bestræbelserne på at nå EU's hovedmål. Hertil hører de nye ordninger for strukturfondene, herunder fællesskabsinitiativerne og innovtive foranstaltninger, Samhørighedsfonden samt reformen af den fælles landbrugspolitik, der lægger større vægt på udviklingen i landområderne. Fællesskabsinitiativet LEADER og andre ordninger til diversificering inden for landbruget vil her komme til at spille en væsentlig rolle. Yderligere vil bæredygtigt landbrug kunne bidrage væsentligt til at bevare kulturarv og naturarv samt biodiversitet og levesteder, som gør Europas landdistrikter så eftertragtet af turisterne. Også i forbindelse med AGENDA 2000 vil turismen kunne yde et vigtigt bidrag til en vellykket udvidelse. Hvis EU's midler bliver anvendt fornuftigt i ansøgerlandene, vil turistsektorn i disse lande kunne videreudvikles på basis af bæredygtighed og kvalitet. Udvikler disse lande turisttjenesteydelser, som tager hensyn til lokalbefolkningen, og miljøet, vil dette øge strølmmen af turister fra EU og derved øge indtægter og investeringer og vil derfor kunne udbygge konakterne og relationerne mellem vore befolkninger.

Indførelsen af den fælles valuta vil også skabe store muligheder for turismen. Samtidig vil turismen frembyde synlige beviser på de praktiske fordele, der følger af euroens indførelse, hvilket vil medføre større prisgennemskuelighed og besparelser for turisterne. Den fælles valuta vil øge strømmen af turister fra EU og af turister fra tredjelande til EU. Euroen vil således være et nyt argument for at vælge Europa som turistdestination. Det er klart, at en lang række europæiske forbrugere sandsynligvis først rigtigt vil komme til at stifte bekendtskab med euroen under ferieophold. I Kommissionens meddelelse om informationsstrategien for euroen omtales turismen som en særlig interessant sektor i forbindelse med euroens indførelse. Det nævnes heri, at virksomheder inden for dette erhverv kan yde et nyttigt bidrag til informationen omkring euroens praktiske og mere specifikke aspekter(17). Rejsearrangører som potentielt vil være de første brugere af euroen, skal også forberede sig på den fælles valuta tidligere end andre sektorer, og Kommissionen vil fortsat bestræbe sig på at sikre, at branchen er fuldt forberedt, således at overgang til euroen bliver smertefri(18).

Endvidere vil Kommissionen bestræbe sig på at sikre størst mulig overensstemmelse med de foranstaltninger, der træffes inden handelssektoren, hvormed turisterhvervet er meget tæt forbundet(19).

Mange af de anbefalinger, som er omtalt i arbejdsgruppens rapport vil kunne realiseres ved at integrere turismeaspekter mere effektivt i EU's eksisterende politikker, programmer og initiativer. I det følgende vil der blive gjort rede for, hvordan gruppens anbefalinger vil kunne følges op med de muligheder, fællesskabsinstrumenterne giver. Forslagene er opdelt efter aktivitetsområde og efter foranstaltningens art.

4.1. Forbedring af den europæiske turismes konkurrenceevne ved hjælp af innovative informationsværktøjer

Etableringen af et europæisk online-netværk om turisme ("EurONeT") vil bidrage til på europæisk plan at afhjælpe manglerne i den eksisterende viden om turisme, og ved hjælp af den nye teknologi vil det være muligt at forbinde eksisterende informationskilder. Et sådant system, som efter planen skal være et centralt informationscenter ("one-stop-information-shop"), vil være et ideelt, brugervenligt hjælpemiddel for beslutningstagere inden for turistbranchen.

Hvad angår de kvantitative aspekter - oplysninger om turistmarkeder, virksomhedsstrukturer, befolkningsdata og økonomiske resultater, beskæftigelsesudviklingen, miljøindikatorer - vil man kunne drage nytte af den tiltagende strøm af data fra eksisterende europæiske statistiske systemer og fra nationale turistorganisationer, der ønsker at deltage i netværket.

Hvad angår kvalitative aspekter, skal systemet direkte eller via forbindelser til eksisterende relevante EU-informationssystemer dække specifikke områder om:

Bedst praksis og innovative processer

- etablering af virksomheder, udvikling af turistprodukter, planlægning, management og marketing

- applikationer og faciliteter inden for informationsteknologi

- anvendelse af principper og metoder for sikring af en bæredygtig udvikling, klassificeringssystemer og miljøforvaltningssystemer

- uddannelse og administration af menneskelige ressourcer.

Fællesskabsprogrammer og -initiativer som er relevante for turisterhvervet

- retsregler

- økonomisk støtte

Forsknings- og dokumentationscentre for turisme

EU-undersøgelser om turisme

På grundlag af informationssystemets oplysninger, der opdateres regelmæssigt, kan der udarbejdes en rapport om det europæiske turisterhvervs konkurrenceevne som anbefalet af arbejdsgruppen. En sådan rapport kan være værdifuld for offentlige myndigheder, turisterhvervet og andre involverede parter ved etableringen af foranstaltninger, hvori indgår benchmarkingmetoder som middel til at forbedre det europæiske turisterhvervs konkurrenceevne.

4.2. Turisme inden for EU's iværksætternetværk

Ved at styrke og effektivisere EU's iværksætternetværk som f.eks. euroinfocentre (EIC), som allerede er etableret i hele EU og i visse partnerlande, vil bidrage til at forbedre de økonomiske rammebetingelser og lette adgangen til og udnyttelsen af de muligheder, som EU tilbyder. Disse netværk letter ikke blot adgangen til oplysninger og EU-programmer, men styrker også samarbejdet og formidler oplysninger om lokale markedsforhold og økonomiske muligheder. I de områder, hvor udvikling af turismen spiller en stor rolle, vil Kommissionen undersøge, i hvor høj grad partnerskabsnetværk er villige til at yde målrettede tjenester til turismevirksomheder og offentlige myndigheder. Dette kan ske som led i Kommissionen igangværende informationskampagne til fremme af netværkene især i medlemsstaterne. I denne forbindelse vil der i euroinfocentrenes værtsorganisationer i medlemsstaterne som en forsøgsordning kunne indsættes konsulenter i tursimespøgsmål.

Dette initiativ vil muligvis kunne videreudvikles under det eksisterende og kommende flerårige program om SMV'er.

4.3. Beskæftigelse, arbejdsmarkedsvilkår og uddannelse inden for turisme

Retsregler og hjælpeforanstaltninger, som skal skabe mere beskæftigelsesvenlige rammebetingelser for turismen, bør især udarbejdes inden for følgende områder: skatter og afgifter, gennemsigtighed på arbejdsmarkedet, grænseoverskridende anerkendelse af kvalifikationer og uddannelser, dialog mellem turisterhvervets parter.

Hvad skatter angår har Kommissionen siden 1993(20) henledt medlemsstaternes opmærksomhed på nødvendigheden af at nedsætte skatterne på arbejdskraften. Kommissionen har for nylig forelagt Rådet et direktivforslag, hvorefter medlemsstaterne i en forsøgsperiode får mulighed for at anvende lavere momssatser for visse arbejdskraftintensive tjenesteydelser(21). De pågældende tjenesteydelser skal opfylde en række specifikke krav. Hvis turistbranchens tjenesteydelser opfylder disse betingelser, vil de også kunne indgå i forsøgsordningen. Dette initiativ skulle medvirke til at udnytte det store jobskabelsespotentiale i virksomheder, som tilbyder lokale tjenesteydelser, men også til at reintegrere virksomheder i skattesystemet, som har bevæget sig inden for den sorte økonomi. Man er i stigende grad blevet opmærksom på, at der er behov for større koordinering mellem medlemsstaterne, hvilket harmonerer med turisterhvervets opfattelse, og dette synspunkt vil Kommissionen fortsat bestræbe sig på at fremme.

For at forbedre gennemsigtigheden på arbejdsmarkedet og fremme anerkendelsen af uddannelse, videreuddannelse og erhvervserfaring inden for turisme på EU-plan vil Kommissionen i overensstemmelse med allerede trufne beslutninger fremme:

- øget anvendelse af det europæiske beskæftigelsesnetværk (EURES) og målrettet bistand til turistvirksomheder og arbejdssøgende, hvilket vil kunne bidrage til at skabe større overensstemmelse mellem udbud af og efterspørgsel efter arbejdspladser inden for touristsektoren og øge arbejdstagernes mobilitet

- gennemførelse af direktiverne om gensidig anerkendelse af faglige kvalifikationer, der er erhvervet i EU-medlemsstaterne og gennemførelse af Kommissionens initiativ til indførelse af "Europass-uddannelse". Dette vil kunne fremme mobiliteten inden for erhvervsuddannelser, herunder også lærlingeuddannelsen, og forbedre gennemskueligheden af kvalifikationer og erfaringer, som er erhvervet i udlandet(22)

- mere effektiv anvendelse af Den Europæiske Socialfond som det vigtigste EU-finansieringsredskab til udvikling af menneskelige ressourcer og forbedring af arbejdsmarkedet inden for turistsektoren. I den forestående programmeringsperiode (2000-2006) er ESF's generelle målsætning at forebygge og bekæmpe arbejdsløsheden for at sikre et højt beskæftigelsesniveau. De nationale beskæftigelsesplaner (NAP), som indgår i den europæiske beskæftigelsesstrategi, lægger vægt på "beskæftigelsesevne", "tilpasningsevne" og "lige muligheder", er de overordnede mål for ESF's foranstaltninger med henblik på at fremme aktive arbejdsmarkedspolitikker og lette adgangen til arbejdsmarkedet. Hvad angår strukturer og systemer kunne man inden for konurrenceregnlernes rammer indlede initiativer til forbedring af uddannelsernes kvalitet og arbejdsformidlingens effektivitet, etablering af tættere forbindelser mellem erhvervslivet og uddannelsessektoren, fremme af systemer med henblik på at forudsige ændringer i arbejdsmarkedet og i kravene til kvalifikationer, særlig i forbindelse med nye former for arbejdsorganisation. Dette vil være en vigtig faktor til at skabe varig beskæftigelse inden for turistsektoren, da det vil gøre job inden for turistsektoren mere attraktive og sikre tjenesteydelser af høj kvalitet. Endvidere vil turismens kapacitet til at integrere arbejdsløse fra en række forskellige jobkategorier kunne udnyttes bedre, hvis der foretages større investeringer i uddannelser på forskellige niveauer, og hvis kvalifikationer forbedres via videreuddannelse for at dække branchens voksende behov.

Inden for det grænseoverskridende samarbejde om uddannelse vil man kunne tage højde for den løbende evaluering af de opnåede resultater ved gennemførelsen af Leonardo da Vinci-programmet for at lette adgangen til turismeaktiviteter ved gennemførelsen af næste fase af programmet (2000-2006), der skal vedtages af Rådet og Europa-Parlamentet i slutningen af 1999.

- endvidere anbefales det i retningslinjer for strukturfondenes programmer for perioden 2000-2006(23), at der i strukturfondenes planer tages højde for "opgradering af færdigheder og erhvervsprofiler for bedre at kunne imødekomme turisternes forventninger og turistindustriens behov".

Kommissionen vil fortsat kunne prioritere fremme af dialogen mellem arbejdsmarkedets parter inden for turistsektoren. Et vigtigt bidrag hertil er den seneste rammeaftale om tidsbegrænset ansættelse, som har direkte betydning for sæsonaktiviteter som turisme. De gode resultater, der er opnået inden for hotel- og restaurationsbranchen, og som fortsat vil blive fremmet, vil Kommissionen kunne anvende som udgangspunkt for at undersøge, om andre grene inden for turistbranchen vil være interesseret i at etablere en lignende dialog på europæisk plan(24).

4.4. Turisterhvervets infrastrukturer

De positive virkninger for turismen som følge af liberaliseringen inden for transportsektoren, der er blevet fremmet ved hjælp af EU-initiativer, vil kræve løbende bestræbelser for at sikre mere effektive og bæredygtige infrastrukturer. Der vil kunne opnås større fordele, bl.a. i form af trafikspredning, ved at tilvejebringe bedre interoperabilitet mellem transportsystemerne, især på turistdestinationerne.

Kommissionen er klar over, at effektive transportsystemer og infrastrukturer for ny teknologi har stigende betydning for det eurpæiske turisterhvervs konkurrenceevne. Den er opmærksom på behovet for foranstaltninger, som skal imødegå sådanne problemer, som arbejdsgruppen peger på, i overensstemmelse med de retningslinjer, der er fastlagt for den forstående programmeringsperiode for strukturfondene og til gennemførelse af de løbende foranstaltninger efter vedtagelsen af det 5. FTU-rammeprogram for kort tid siden.

Turistsektoren vil især kunne drage nytte af de foranstaltninger, som gennemføres som led i det 5. FTU-program, og som skal bidrage til etableringen af individuelle tjenesteydelser af høj kvalitet for Europas borgere og til udviklingen af innovative teknologiske applikationer og standardiseringsforanstaltninger, som vil give turisterhvervet, især SMV'erne, mulighed for at investere i informations- og teknologisystemer. Via sådanne projekter vil det europæiske turisterhvervs konkurrenceevne kunne forbedres betydeligt. Med henblik på at fastlægge specifikke forskningsopgaver indhenter Kommissionen oplysninger om turisterhvervets reelle forskningsbehov. Til dette formål er der blevet oprettet et websted, således at fagfolk inden for turisme og IT kan detlage i et virtuelt diskussionsforum. Derved vil informationsteknologiens teknologier også kunne fremmes inden for turistsektoren. Ud over diskussionsforummet vil der blive oprettet en database med de vigtigste private og offentlige aktører inden for turistsektoren og informationsteknologien. En sådan database vil kunne anvendes til at finde partnere, med hvem man kan udveksle bedst praksis eller indlede økonomisk samarbejde eller samarbejde om projekter. EU's femte rammeprogram åbner mulighed for at integrere kulturarven i bymiljøet. Ved at forbedre de muligheder, som kulturarven frembyder for turismen, skal der udvikles hjælpemidler, metoder og modeller, som vil gøre det lettere at træffe beslutninger om adgang til, bevarelse og udnyttelse af kulturarven.

Bæredygtig transport spiller en fundamental rolle ved fremme af væksten og beskæftigelsen inden for turistsektoren. Strukturfondene (især Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU)) og Samhørighedsfonden har i stort omfang ydet støtte til den europæiske transportinfrastruktur, især i mindre udviklede områder og randområder. EFRU har ydet 13,7 mia. euro til transportinvesteringer i mindre udviklede områder i perioden 1994-1999, og Samhørighedsfonden har ydet over 5 mio. Euro mellem 1993 og 1999 til udvikling af vigtige transeuropæiske transportnet.

Medlemsstaterne vil fortsat blive kraftigt opfordret til at etablere et transeuropæisk trafiknet. De igangværende drøftelser om opettelse af et europæisk kontrolsystem for lufttrafikken vil fortsat blive fremmet. Endvidere agter Kommissionen at støtte medlemsstaternes og regionernes bestræbelser på at udvide eller forbedre offentlige transportinfrastrukturer, som giver bekvem og miljøvenlig adgang til rejsemål, som er beliggende i nærheden af de vigtigste jernbanelinjer. Realiseringen af store infrastrukturprojekter på internationalt plan og på regionalt plan i forskellige medlemsstater har direkte medvirket til at lette adgangen til traditionelle turistdestinationer og skabt nye muligheder i andre områder.

Liberaliseringen af det europæiske lufttransportmarked har givet turisttransporten nye muligheder, samtidig med at beskæftigelsesudsigterne er bevaret eller forbedret inden for lufttransportsektoren. Det er særlig vigtigt for at opnå gode resultater inden for turistbranchen, at den forventede vækst i den europæiske lufttrafik kombineres med bæredygtig og problemfri afvikling af rejser.

Kommissionen agter også at fremme samarbejdet mellem de involverede parter (rejsearrangører, rejsebureauer, lufthavne og flyselskaber) for at reducere presset, når der er spidsbelastning i højsæsonen og på bestemte tidspunkter.

4.5. Bæredygtig udvikling og kvalitetsnormer

Kommissionen bestræber sig på at fremme og støtte integreringen af miljøaspekter i planlægning og praksis inden for turisterhvervet. Dette indebærer, at der anvendes indikatorer for måling af bæredygtig turisme, og at miljøkriterier integreres i turistvirksomhederne driftspraksis og i planer for turistmål.

På grundlag af resultaterne af en lang række foranstaltninger på dette område som led i strategien for den bæredygtig udvikling og med henblik på at integrere denne fremgangsmåde i alle EU-politikker vil Kommissionen fortrinsvis fremme initiativer, hvorigennem især SMV'er indfører miljøvenlig praksis inden for turisterhvervet. Hertil hører også mekanismer og systemer til identifikation og formidling af bedst praksis.

Ved vurderingen af turistprojekters miljømæssige konsekvenser vil Kommissionen være særlig opmærksom på, at medlemsstaterne overholder bestemmelserne i EU-lovgivningen og slå til lyd for, at EU's partnerlande anvender en tilsvarende fremgangsmåde. Kommissionen vil inden for rammerne af strukturfondenes initiativ til et transeuropæisk samarbejde undersøge om der er mulighed for, og om myndighederne i de pågældende medlemsstater er interesseret i at igangsætte et revitaliseringsprogram for rejsemål, som har været udsat for masseturisme, og hvor skader på miljøet har været resultatet af tidligere års dårlige investeringer i turistsektoren. Forberedelserne hertil vil blive indledt i 1999.

Det netop startede ARTIST-projekt (Agenda for Research on Tourism by Integration of Statistics and Strategies for Transport), der finansieres via FTU-programmet for transport under EU's 4. rammeprogram for forskning og udvikling vil levere relevante oplysninger om befordringskapacitet for turistmål i byområder. Hovedformålet med dette EU-forskninsprojekt om transport og turisme er at analysere og nyvurdere eksisterende turistmanagement, især i europæiske byer med store turiststrømme. Projektet vil løbe i de kommende 12 måneder, hvorefter resultaterne heraf vil blive offentliggjort.

Der bør også lægges vægt på bæredygtig udvikling af turismen i landdistrikterne. I Kommissionens meddelelse "Mod et bæredygtigt landbrug"(25) understreges turismens potentiale til at sprede de økonomiske aktiviteter, især hvor landbrugssektoren er i tilbagegang. Det forudsætter en bæredygtig og integreret tilgang for at opfylde turisternes kvalitetskrav, forbedre situationen for det lokale erhvervsliv og lokalsamfundet og bevare naturarven (landskab og biodiversitet) samt kulturarven (arkitektur, håndværk og traditioner).

En alvorlig svaghed i turisterhvervets konkurrenceevne er det manglende kendskab til og ringe anvendelse af kvalitetsstyringsmetoder og -strategier. For virksomhederne kan de aktuelle foranstaltninger og programmer, der er udviklet på frivillig basis som led i den kvalitetspolitik og de initiativer, som Kommissionen går ind for, være til stor hjælp. Der vil kunne gøres yderligere fremskridt, hvis Kommissionen offentliggør og anvender resultaterne af undersøgelser af integreret kvalitetsstyring for turistmål i kyst-, by- og landområder.

5. EFFEKTIVT SAMARBEJDE

Ovenfor omtalte foranstaltninger er baseret på arbejdsgruppens anbefalinger. Gennemføres mange af disse foranstaltninger, vil turismen komm til at yde sit bidrag til at nå vigtige EU-mål. Tidligere erfaringer, som bl.a. bygger på evaluering af EU-foranstaltninger vedrørende turisme, har imidlertid vist, at der er alvorlig risiko for overlapninger og redundans, hvorved EU's og medlemsstaternes bestræbelser mister noget af deres effektivitet. En sådan risiko kan reduceres kraftigt med en overordnet strategi, som sikrer bedre sammenhæng og større gennemsigtighed på alle planer.

Derved vil man:

- kunne foretage en bedre prioritering af mål

- kunne opnå større omkostningseffektivitet i EU's bestræbelser på at forbedre turismens konkurrenceevne

- kunne lette identificeringen og fjernelsen af hindringerne for turismens udvikling

For at det mandat, hvorunder den tjenestegren, der er ansvarlig for turisme, har fået til opgave at koordinere alle EU-foranstaltninger vedrørende turisme, kan udføres med held er der en række udfordringer at imødegå. Bl.a. kan nævnes:

- omfanget af foranstaltningerne, og Kommissionens tjenestegrene kan ikke i alle tilfælde uden videre fastslå, om en foranstaltning er relevant for turismen (f.eks. i nationale eller regionale programmer for udvikling af turismen)

- den hurtige markedsudvikling, som kræver en løbende strøm af kvalitetsdata til Kommissionens tjenestegrene

- nødvendigheden at at vælge relevante emner ved integreringen af turistaspekter i EU's politikker

- evnen til at viderebringe vigtige oplysninger om EU-initiativer til relevante interesserede parter og højne deres bevidsthedsniveau og engagement

- vanskelighederne ved at udnytte turismens potentiale, så længe det ikke er afklaret, hvilken plads denne sektor skal have i EU's prioritering.

Disse udfordringer kræver, at Kommissionens tjenestegren, der har ansvaret for turisme, i højere grad koncentrerer sig om information, samarbejde og partnerskaber, mens pilotprojekter så vidt muligt gennemføres som led i initiastiver under andre relevante EU-politikker og EU-programmer. Sådanne initiativer vil kunne fremmes i forbindelse med gennemførelsen af foranstaltninger under horisontale EU-instrumenter især vedrørende beskæftigelse, uddannelse, iværksætterpolitik, forskning og udvikling, miljøbeskyttelse samt statistik. Det er imidlertid vigtigt, at integreringen af prioriterede turismespørgsmål i andre EU-politikker og -programmer ikke kommer til at volde problemer på grund af manglende rådgivning og fagkendskab. Sådanne problemer kan undgås, hvis de i kapitel 2 nævnte metoder anvendes. Disse skal sikre, at der er systematisk adgang til aktuelle oplysninger af høj kvalitet.

6. KONKLUSION

Der forventninger, som arbejdsgruppens rapport har skabt i EU-institutionerne, medlemsstaterne og turisterhvervet, understreger behovet for, at EU yder et effektivt bidrag til udviklingen af turismen i Europa.

Hvis EU's fremgangsmåde skal gøres meres effektiv, vil det dels kræve en mere rationel anvendelse af midlerne, en forenkling af procedurerne og en konsolidering og vurdering af resultaterne, dels en udbygning af meningsudvekslingen, samarbejdet og partnerskabet.

Det er i store træk en sådan fremgangsmåde EU anvender i sin strategi vedrørende turisme i samarbejdet med partnerlande. I denne forbindelse har Rådet (udviklingssamarbejde)(26) for kort tid siden givet sin fulde tilslutning til den af Kommissionen foreslåede EU-strategi for samarbejdet med udviklingslandene.

På trods af den klare analyse af de økonomiske og sociale virkninger af turismen og de muligheder, den giver, og den voksende internationalisering, bliver denne sektors potentiale dårligt udnyttet, fordi medlemsstaterne ikke har en fælles målsætning for turismens udvikling, og fordi turismen ikke får tilkendt den rolle i opbygningen af Europa, som den fortjener. Dette er så meget mere uheldigt, som ansøgerlandene og EU's partnerlande har vist øget interesse for at søge vejledning og bistand i turismespørgsmål hos EU, og der med disse lande er indledt et samarbejde med henblik på tilnærmelse af deres turisterhverv. Det fremgår heraf, at der er behov for helt nøje at definere, hvordan aktørerne på alle niveauer inden for EU's turistsektor via partnerskab og samarbejde kan yde et effektivt bidrag til en bæredygtig udvikling inden for denne sektor, også SMV'erne, og på hvilken måde EU kan bidrage til denne udvikling.

I rapportens konklusion anfører arbejdsgruppen argumenterne for den anerkendelse som EU's turrisme bør have som en førende økonomisk sektor.

Der skal nu udarbejdes en innovativ strategi, for at alle involverede parter, uanset hvor stort deres ansvar er, kan yde deres bidrag, på grundlag af drøftelser om fælles målsætninger, udveksling af viden, stimulering af innovation og større gennemskuelighed og kvalitet i planlægning og lovgivning.

Ovenstående analyse understreger:

- relevansen af arbejdsgruppens konklusioner med hensyn til hvordan turismen bedst kan bidrage til vækst og beskæftigelse og bæredygtig udvikling, nødvendigheden af, at medlemsstaterne fortsat tager arbejdsgruppens konklusioner i betragtning og eventuelt inkluderer dem i nationale strategier i overensstemmelse med prioriteringen af deres turismepolitik

- nødvendigheden af bedre fællesskabsrammer med henblik på at effektivisere EU's indsats for turismen

I forbindelsen med det første europæiske turismetopmøde, der skal afholdes i år 2000, vil den kommende Kommission undersøge, hvor langt man er nået med at omsætte arbejdsgruppens konklusioner og anbefalinger til konkret handling.

(1) Inden for de kommende 20 år vil den del af befolkningen, som er over den normale pensionsalder på 65 år, vokse med 17 mio., og dette tal vil stige yderligere i de efterfølgende årtier. Når denne store gruppe af ældre når pensionsalderen, vil de være ved bedre helbred, kunne forvente at leve længere, være mere velstillet og råde over større disponibel indkomst end tidligere generationer og derved i højere grad bidrage til turismens vækst. Da det ikke er nødvendigt for de ældre at lægge deres rejseaktiviteter i spidsbelastningsperioder af hensyn til skole og arbejdsplads, kan de også medvirke til at udjævne den sæsonbestemte efterspørgsel efter turisttjenesteydelser.

(2) Konklusioner og henstillinger fra Arbejdsgruppen på Højt Plan vedrørende Turisme og Beskæftigelser, Europa-Kommissionen - GD XXIII, oktober 1998.

(3) Europa-Parlamentet A4 - 475/98 betænkning vedtaget den 9.2.1999, ordfører: Thomas Mann.

(4) Rådet (turisme) af 26.11.1997.

(5) At en sådan fremgangsmåde er egnet, bekræftes af de positive erfaringer fra bekæmpelse af børnesexturisme, byturisme, turisme og beskæftigelse, kvaliteten af rejsemål, turisme og euroen.

(6) Det Europæiske Fællesskabs gode resultater og igangværende arbejde inden for forskellige områder af turismepolitikken, f.eks. i forbindelse med udviklingen af harmoniserede turismestatistikker, integrering af principperne om bæredygtig udvikling inden for turisme, forbindelsen mellem kultur og turisme, bekæmpelsen af børnesexturisme, har været vigtigt råmateriale for disse organisationers arbejde. EU's landvindinger kan således anvendes som udgangspunkt for disse organisationers videre arbejde.

(7) Fællesskabspolitikkerne og beskæftigelsen.

(8) Ifølge de europæiske arbejdsstyrkeundersøgelser er der blevet oprettet ca. 300000 nye arbejdspladser i Europa mellem 1995 og 1997 inden for hotel- og restaurationsbranchen. Væksten inden for denne sektor lå på godt 5 % i gennemsnit, mens Europas højeste vækstrate blev registreret i Tyskland og Østrig (begge 11 %). Denne beskæftigelsesstigning hænger direkte sammen med den konstante vækst i turist- og rejsestrømmene i Europa. Stigningen i de udenlandske ferierejser var større end for de indenlandske rejseaktiviteter. Således kunne man i første halvår af 1998 notere en stigning i turiststrømmen til EU på 3 %, mens turiststrømmene inden for EU steg med 0,4 %. I april 1998 nåede turiststrømmen til EU sit højeste med en stigning på hele 12,4 % i forhold til april 1997. Indtægterne fra turismen inden for EU voksede med 8,9 % i løbet af det første halvår af 1998 i forhold til 1997 (Eurostat, Statistics in Focus, Tourism 05/1999).

(9) Jf. især den fælles beskæftigelsesrapport 1998, der blev vedtaget af Rådet den 3. december 1998; Rapporten om beskæftigelsesfrekvenser 1998, KOM(1998) 572.

(10) Angående yderligere oplysninger om GATS se "GATS 2000 - opening markets for services", Luxembourg, 1998.

(11) Beretning fra Kommissionen til Rådet om Fællesskabets foranstaltninger med indvirkning på turisme (1995-96), KOM(97) 332 af 2.7.1997.

(12) Angående en oversigt over gennemførelsen af strukturfondsforordningerne henvises til den 9. Årsberetning om strukturfondene 1997, OPOCE, 1999.

(13) Jf. især "Strukturfondene og samordningen med Samhørighedsfonden - Udkast til retningslinjer for programmer for perioden 2000-2006", Arbejdspapir for Kommissionen SEK(1999) 103 af 3.2.1999. Jf. også, Cardiff II-beretningen om strukturelle reformer, KOM(1999) 61.

(14) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 182/1999/EF (EFT L 26, 1.2.1999, s. 1).

(15) I det 5. miljøprogram og situationsrapporten og handlingsplanen af 1997 peges på følgende prioriterede foranstaltninger:

- Integrering af miljøaspekter i turismepolitikken allerede fra starten på det bedst egnede niveau, integreret egnsplanlægning, strengere kontrol med arealanvendelse

- Rammebestemmelser for beskyttelse af følsomme områder som ønsket af medlemsstaterne, især for følsomme omåder i Middelshavsområdet, det baltiske område Alperne og kystområderne

- Information for turisterne for at give dem bedre oplysninger om miljøets tilstand, fremme af nye, miljørigtige former for turisme, nøje udvælgelse af hotelfaciliteter, miljørigtigt byggeri mv.

- Styring af turiststrømmene efter turistmålenes belægningskapacitet og egnede foranstaltninger til regulering af turiststrømme, som også på lang sigt kommer erhvervet og miljøet til gode.

(16) Det Europæiske Råd i Berlin, 24.-25. marts 1999, formandsskabets konklusioner SN 100/99.

(17) Kommissionens meddelelse om informationsstrategien for euroen KOM(1998) 39 af 23.1.1998.

(18) I denne forbindelse har Kommissionen nedsat en arbejdsgruppe vedrørende euroen og turismen og afholdt en europæisk konference med repræsentanter for turisterhvervet, internationale organisationer, offentlige myndigheder, banksektoren og for de vigtigste betalingssystemer.

(19) Eksempelvil vedtog Kommissionen for kort tid siden en hvidbog om handel, som omhandler foranstaltninger om handel og turisme, KOM(1999) 6 endelig udg. af 27.1.1999.

(20) Hvidbog om vækst, konkurrnceevne, beskæftigelse, december 1993 - kapitel IX.

(21) Forslag til Rådets direktiv KOM(1999) 62 af 17.2.1999.

(22) Rådets beslutning 1999/51/EF (EFT L 17 af 22.1.1999, s. 45).

(23) SEK(1999) 103 af 3.2.1999.

(24) KOM(1998) 322 af 20.5.1998.

(25) Meddelelse om bæredygtigt landbrug, KOM(1999) 22 af 27.1.1999.

(26) Meddelelse fra Kommissionen til Rådet og Europa-Parlamentet om en strategi for Det Europæiske Fællesskabs støtte til udvikling af bæredygtig turisme i udviklingslandene, KOM(1998) 563 af 14.10.1998, og konklusioner fra Rådet (udviklingssamarbejde) af 30. november 1998, (PV13536/98 af 13. januar 1999, bilag II).