1)

Del II-V affattes således: »DEL II Minimumskvalitetskriterier, jf. del I Hård hvede Blød hvede Byg Majs Sorghum A. Maksimalt vandindhold 14,5 % 14,5 % 14,5 % 13,5 % 13,5 % B. Maksimal andel af bestanddele, som ikke er mangelfrit basiskorn 12 % 12 % 12 % 12 % 12 % 1. Knækkede kerner 6 % 5 % 5 % 5 % 5 % 2. Kornbesats (urenheder) 8,5 % 7 % 12 % 5 % 5 % 2.1. Andre urenheder end plettede kerner 5 % 7 % 12 % 5 % 5 % a) uudviklede kerner X X X — — b) andre kornarter 3 % X 5 % X X c) kerner angrebet af skadedyr X X X X X d) kerner med misfarvede kim X X — — — e) varmebeskadigede kerner 0,50 % 0,50 % 3 % 0,50 % 0,50 % 2.2. Plettede kerner 3,5 % — — — — 3. Spirede kerner 4 % 4 % 6 % 6 % 6 % 4. Andre urenheder 4,5 % (1) 3 % 3 % 3 % 3 % herunder: a) fremmede frø — skadelige 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % 0,10 % — andet X X X X X b) fordærvede kerner: — kerner, der er fordærvet ved en spontan opvarmning eller ved en for brutal tørring 0,05 % 0,05 % X X X — skimmelangrebne kerner 1,5 % X X X X — andet X X X X X c) egentlige urenheder X X X X X d) avner (for majs brudstykker af kolber) X X X X X e) meldrøje 0,05 % 0,05 % — — — f) kerner angrebet af brand og rust X X — — — g) urenheder af animalsk oprindelse X X X X X C. Maksimal andel af melede kerner, også delvist melede 27 % — — — — D. Maksimalt tanninindhold (2) — — — — 1 % E. Mindste egenvægt (kg/hl) 78 73 62 — — F. Minimumsproteinindhold (2) 11,5 % 10,5 % — — — G. Minimumsfaldtal i sekunder (Hagberg) 220 220 — — — H. Minimumszélény-tal (ml) — 22 — — — »X«: analyse påkrævet, dog uden specifik grænse, men indholdet skal tages med i betragtning i forbindelse med de øvre grænser, der er fastsat i tabellens punkt 2 og 4. »—«: ikke relevant, analyse ikke nødvendig. Bestanddele, der ikke er mangelfrit basiskorn, er defineret i del III i dette bilag. Kerner af basiskorn og andre kornarter, der er fordærvet eller angrebet af brand og rust, klassificeres i kategorien »andre urenheder«, selv om de har beskadigelser, der henhører under andre kategorier. DEL III 1. DEFINITION AF BESTANDDELE, SOM IKKE ER MANGELFRIT BASISKORN 1.1. Knækkede kerner For hård hvede, blød hvede og byg er definitionen på »knækkede kerner« den definition, der er anført i standard EN 15587. For majs forstås ved »knækkede kerner« dele af kerner eller kerner, der falder gennem en rundthulssigte med en huldiameter på 4,5 mm. For sorghum forstås ved »knækkede kerner« dele af kerner eller kerner, der falder gennem en rundthulssigte med en huldiameter på 1,8 mm. 1.2. Kornbesats (urenheder) a) Uudviklede kerner For hård hvede, blød hvede og byg er definitionen på »uudviklede kerner« den definition, der er anført i standard EN 15587. For byg i Estland, Letland, Finland og Sverige forstås dog ved »uudviklede kerner« kerner, som har en egenvægt på 64 kg/hl eller derover, og som tilbydes til eller er underlagt intervention i disse medlemsstater, kerner, der, efter at samtlige andre i nærværende bilag nævnte bestanddele af kornprøven er fjernet, falder gennem slidssigter med en slidsbredde på 2,0 mm. Uudviklede kerner er ikke relevant for majs eller sorghum. b) Andre kornarter For hård hvede, blød hvede og byg er definitionen på »andre kornarter« den definition, der er anført i standard EN 15587. For majs og sorghum forstås ved andre kornarter alle kerner, som ikke tilhører den slags kerner, som prøven er udtaget af. c) Kerner angrebet af skadedyr For hård hvede, blød hvede og byg er definitionen på »kerner angrebet af skadedyr« den definition, der er anført i standard EN 15587. For majs og sorghum er kerner angrebet af skadedyr alle kerner, som fremviser en synlig beskadigelse på grund af angreb fra insekter, gnavere, mider eller andre dyr, som forvolder skader på korn. d) Kerner med misfarvede kim For hård hvede og blød hvede er definitionen den definition, der er anført i standard EN 15587. Kerner med misfarvede kim er ikke relevant i forbindelse med byg, majs og sorghum. e) Varmebeskadigede kerner For hård hvede, blød hvede og byg er definitionen på »varmebeskadigede kerner« den definition, der er anført i standard EN 15587. For majs og sorghum er varmebeskadigede kerner kerner, der fremviser ydre tegn på ristning, men som ikke er fordærvede kerner. f) Kerner angrebet af brand og rust For hård hvede er definitionen den definition, der er anført i standard EN 15587. Kerner angrebet af brand og rust er ikke relevant for blød hvede, byg, majs eller sorghum. 1.3. Spirede kerner For hård hvede, blød hvede og byg er definitionen på »spirede kerner« den definition, der er anført i standard EN 15587. For majs og sorghum forstås ved spirede kerner kerner, hvor rod- eller bladkimen kan ses med det blotte øje. Ved bedømmelse af prøvens indhold af spirede kerner skal der dog tages hensyn til dens almindelige udseende. Spirede kerner foreligger kun, når kimen har undergået tydelige forandringer, hvorved en spiret kerne let lader sig skelne fra en normal kerne. 1.4. Andre urenheder a) Fremmede frø For hård hvede, blød hvede og byg er definitionen på »fremmede frø« den definition, der er anført i standard EN 15587. For majs og sorghum er »fremmede frø« frø af andre planter end korn, hvad enten disse planter er dyrket eller ej. Fremmede frø er frø uden udnyttelsesværdi, frø, der kan anvendes til foder, men ikke er korn, og skadelige frø. Ved »skadelige frø« forstås frø, der er giftige for mennesker og dyr, frø, der generer eller komplicerer rensningen og formalingen af korn, samt frø, der ændrer kvaliteten af de forarbejdede kornprodukter. b) Fordærvede kerner For hård hvede, blød hvede og byg er definitionen på »fordærvede kerner« den definition, der er anført i standard EN 15587. For majs og sorghum er »fordærvede kerner« kerner, som ved forrådnelse, skimmelangreb (herunder fusariose) eller bakterieangreb eller ved anden påvirkning er blevet uanvendelige som foder. Kerner, der er fordærvet ved en spontan opvarmning eller ved en for brutal tørring, tilhører også denne gruppe. Disse varmebeskadigede kerner er fuldt udvoksede kerner, hvis skal har en gråbrun til sort farve, og hvis indre ved gennemskæring viser en gullig-grå og sortbrun farvning. I standard EN 15587 er definitionen på skimmelangrebne kerner inkluderet i definitionen for fordærvede kerner for hård hvede, blød hvede og byg. c) Egentlige urenheder For hård hvede, blød hvede og byg er definitionen på »egentlige urenheder« den definition, der er anført i standard EN 15587. For majs og sorghum anses alle de bestanddele i en prøve, der passerer gennem en sigte med en slidsbredde på 1 mm for egentlige urenheder, med undtagelse af levende og døde insekter. d) Avner (for majs brudstykker af kolber) e) Meldrøje f) Kerner angrebet af brand og rust For hård hvede og blød hvede er definitionen den definition, der er anført i standard EN 15587. Kerner angrebet af brand og rust er ikke relevant for byg, majs eller sorghum. g) Urenheder af animalsk oprindelse 1.5. Levende skadedyr 1.6. Melede kerner Ved »melede kerner« af hård hvede forstås kerner, hvis indre ikke kan anses for at være helt glasagtigt. De er også defineret i standard EN 15585. 2. BESTANDDELE, SOM SKAL TAGES I BETRAGTNING FOR HVER KORNART VED DEFINITION AF URENHEDER 2.1. Hård hvede Ved kornbesats (urenheder) forstås uudviklede kerner, kerner af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr, kerner med misfarvede kim, plettede kerner og varmebeskadigede kerner. Ved andre urenheder forstås fremmede frø, fordærvede kerner (herunder skimmelangrebne kerner), egentlige urenheder, avner, meldrøje, kerner angrebet af brand og rust samt urenheder af animalsk oprindelse. 2.2. Blød hvede Ved kornbesats (urenheder) forstås uudviklede kerner, kerner af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr, kerner med misfarvede kim (kun hvis de udgør mere end 8 % af indholdet) og varmebeskadigede kerner. Ved andre urenheder forstås fremmede frø, fordærvede kerner (herunder skimmelangrebne kerner), egentlige urenheder, avner, meldrøje, kerner angrebet af brand og rust samt urenheder af animalsk oprindelse. 2.3. Byg Ved kornbesats (urenheder) forstås fordærvede kerner, kerner af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr og varmebeskadigede kerner. Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner (herunder skimmelangrebne kerner), egentlige urenheder, avner og urenheder af animalsk oprindelse. 2.4. Majs Ved kornbesats (urenheder) forstås kerner af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr og varmebeskadigede kerner. Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner (herunder skimmelangrebne kerner), egentlige urenheder, brudstykker af kolber og urenheder af animalsk oprindelse. 2.5. Sorghum Ved kornbesats (urenheder) forstås kerner af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr og varmebeskadigede kerner. Ved »andre urenheder« forstås fremmede frø, fordærvede kerner (herunder skimmelangrebne kerner), egentlige urenheder, avner og urenheder af animalsk oprindelse. DEL IV Metoder til bestemmelse af kvaliteten af korn, der tilbydes til eller er underlagt intervention Ved bestemmelsen af kvaliteten af korn, der tilbydes til eller er underlagt intervention, anvendes følgende metoder, jf. artikel 7: a) Referencemetoden til bestemmelse af de bestanddele, som ikke er mangelfrit basiskorn, er: — standard EN 15587 for blød hvede, hård hvede og byg — den metode, der er omhandlet i del V i dette bilag, for majs og sorghum. b) Referencemetoden til bestemmelse af vandindholdet er: — standard EN ISO 6540 for majs — standard EN ISO 712 for andre kornsorter end majs eller — en metode, der er baseret på infrarød teknologi. I tilfælde af tvist, er det kun metoden i standard EN ISO 6540 for majs, og standard EN ISO 712 for andre kornsorter end majs, der har gyldighed. c) Referencemetoden til bestemmelse af tanninindholdet i sorghum er standard ISO 9648. d) Referencemetoden til bestemmelse af, om dej af blød hvede er ikke-klæbrig og maskinbearbejdelig, er anført i del VII i dette bilag. e) Referencemetoden til bestemmelse af proteinindholdet i hård hvede og formalet blød hvede er: — standard EN ISO 20483, eller — standard CEN ISO/TS 16634-2. I tilfælde af tvist, har kun metoden i standard EN ISO 20483 gyldighed. f) Zélény-tallet for formalet blød hvede bestemmes efter standard EN ISO 5529. g) Hagberg-faldtallet (test for amylaseaktivitet) bestemmes efter standard EN ISO 3093. h) Referencemetoden til bestemmelse af indholdet af melede kerner i hård hvede er standard EN 15585. i) Referencemetoden til bestemmelse af egenvægten er standard EN ISO 7971/3. j) Prøveudtagningsmetoderne og referenceanalysemetoderne til bestemmelse af mykotoksinindholdet er dem, der er nævnt i bilaget til forordning (EF) nr. 1881/2006 og fastsat i bilag I og II til Kommissionens forordning (EF) nr. 401/2006 (3). DEL V Referencemetode til bestemmelse af de bestanddele, som ikke er mangelfrit basiskorn, for majs og sorghum 1. En gennemsnitsprøve på 500 g for majs og på 250 g for sorghum rystes i et halvt minut i en sigte med en slidsbredde på 1,0 mm. Det konstateres, om der forekommer levende skadedyr og døde insekter i den del af prøven, som passerer sigten. I de bestanddele, der bliver tilbage efter sigtning med en sigte med en slidsbredde på 1,0 mm, frasorteres sten, sand, brudstykker af kolber, dele af halmstrå og andre egentlige urenheder ved hjælp af en pincet eller en spatel. De således fjernede egentlige urenheder føjes til de bestanddele, der er passeret gennem sigten med en slidsbredde på 1,0 mm, og vejes sammen med disse. Ved hjælp af en prøvedeler tages en prøve på 100 til 200 gram for majs og på 25 til 50 gram for sorghum af den sigtede prøve. Denne delprøve vejes. Derefter spredes den i et tyndt lag ud på en bordplade. Ved hjælp af en pincet eller en spatel fjernes dele af andre kornarter, kerner angrebet af skadedyr, varmebeskadigede kerner, spirede kerner, fremmede frø, fordærvede kerner, avner og urenheder af animalsk oprindelse. For sorghum adskilles kerner, der hænger sammen med avner, fra avnerne. Avnerne regnes for andre urenheder. Der foretages en inddeling af kernerne efter deres tilstand. Delprøven renset for alle urenheder sigtes derefter i 30 sekunder gennem en rundthulssigte med en huldiameter på 4,5 mm for majs og med en huldiameter på 1,8 mm for sorghum. De bestanddele, der passerer gennem denne sigte, betragtes som knækkede kerner. 2. De grupper bestanddele, der ikke er mangelfrit basiskorn, og som er bestemt i henhold til metoden i punkt 1, vejes med en nøjagtighed på 0,01 g og beregnes i procentvise andele af gennemsnitsprøven. Oplysningerne i analyserapporten angives med en nøjagtighed på 0,1 %. Det anføres, om der er fundet levende skadedyr. Principielt skal der ved hver prøve foretages to analyser. De må med hensyn til de samlede ovenfor nævnte bestanddele ikke afvige fra hinanden med mere end 10 %. 3. Til udførelse af punkt 1 og 2 anvendes følgende apparatur: a) prøvedeler, f.eks. konisk eller en riflet prøvedeler b) en præcisionsvægt, med en nøjagtighed på mindst 0,01 g (dvs. med visningsnøjagtighed på 0,001 g) c) slidssigter med en slidsbredde på 1,0 mm og rundthulssigter med en huldiameter på 1,8 mm og 4,5 mm. Sigterne monteres eventuelt på et vibrationsbord. Sigterne skal være i overensstemmelse med standard ISO 5223.