RAADETS BESLUTNING af 7. juni 1991 om vedtagelse af et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for miljoe (1990-1994) (91/354/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 130 Q, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

i samarbejde med Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet har ved afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF (4) vedtaget tredje rammeprogram for Faellesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (1990-1994), som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres for at udvikle den videnskabelige viden og den tekniske kompetence, som Faellesskabet har brug for, navnlig for at

kunne spille den rolle paa miljoeomraadet, som er tillagt det ved afsnit VII i tredje del i Traktaten; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge Traktatens artikel 130 K ivaerksaettes rammeprogrammet ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes i forbindelse med hver enkelt foranstaltning;

Det Faelles Forskningscenter (FFC) bidrager med sit eget program til gennemfoerelsen af de naevnte foranstaltninger;

grundforskningen paa miljoeomraadet boer fremmes i hele Faellesskabet;

ud over saerprogrammet vedroerende menneskelige ressourcer og mobilitet vil det kunne vaere noedvendigt at fremme uddannelsen af forskere i forbindelse med dette program;

der boer i forbindelse med dette program foretages en vurdering af de oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici;

i henhold til artikel 4 i bilag I til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF omfatter det beloeb, der skoennes noedvendigt til hele rammeprogrammet, et beloeb paa 57 mio. ECU til den centrale handlingsplan til udbredelse og udnyttelse af resultaterne, som skal fordeles proportionelt paa de til saerprogrammerne afsatte beloeb;

i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF siges det, at Faellesskabets indsats inden for forskning navnlig maa have som maal at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europaeiske industri og at fremme industriens konkurrenceevne paa internationalt plan; det siges endvidere, at en faellesskabsaktion er berettiget, naar den bidrager til blandt andet at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet og til at fremme dets generelle harmoniske udvikling, samtidig med at kravet om videnskabelig og teknisk kvalitet opfyldes; det er hensigten, at miljoeprogrammet bidrager til at naa disse maal;

det er noedvendigt i stoerst muligt omfang at faa de smaa og mellemstore virksomheder (SMV) til at deltage i dette program; der skal tages hensyn til deres saerlige behov, uden at dette beroerer programmets videnskabelige og tekniske kvalitet;

det vil eventuelt vaere hensigtsmaessigt at give organer og virksomheder i europaeiske tredjelande mulighed for at deltage i dette program;

som anfoert i bilag II til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF er det noedvendigt at tage hensyn til miljoebeskyttelse og livskvalitet ved at rette forskningsaktiviteterne mod forstaaelse af de grundlaeggende miljoemekanismer og mod udformning og ivaerksaettelse af en samlet strategi for forebyggelse af risici, idet disse aktiviteter samtidig skal bidrage til forberedelse af kvalitets- og sikkerhedsnormer;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Et saerprogram for Det Europaeiske Faellesskab for forskning og teknologisk udvikling inden for miljoe, som beskrevet i bilag I, vedtages for en periode, som begynder den 7. juni 1991 og slutter den 31. december 1994.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 261,4 mio. ECU herunder medregnet udgifter til personale og administration, der er paa 15 mio. ECU.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Traeffer Raadet en afgoerelse i henhold til artikel 1, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF, tilpasses naervaerende beslutning tilsvarende. Artikel 3 De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, herunder satsen for Faellesskabets finansielle deltagelse, er anfoert i bilag III. Artikel 4 1. I det andet aar af programmets gennemfoerelse tager Kommissionen det op til fornyet vurdering og forelaegger Europa-Parlamentet og Raadet resultaterne heraf i en rapport, der i givet fald ledsages af aendringsforslag.

2. Ved programmets udloeb lader Kommissionen en gruppe uafhaengige eksperter foretage en evaluering af resultaterne. Denne gruppes rapport, der ledsages af Kommissionens bemaerkninger, forelaegges for Europa-Parlamentet og Raadet.

3. Ved udarbejdelsen af de i stk. 1 og 2 naevnte rapporter tages der hensyn til de maalsaetninger, der er opstillet i bilag I til denne beslutning, og til artikel 2, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF. Artikel 5 1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. I de kontrakter, Kommissionen indgaar, fastlaegges parternes rettigheder og forpligtelser, herunder regler for udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresultaterne, i overensstemmelse med de i medfoer af Traktatens artikel 130 K, stk. 2, vedtagne bestemmelser.

3. I overensstemmelse med maalsaetningerne i bilag I udarbejdes der et arbejdsprogram, som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges detaljerede maalsaetninger, arten af de projekter, der skal gennemfoeres, og de finansielle bestemmelser, der skal vedtages i denne forbindelse. Kommissionen indkalder tilbud vedroerende projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet. Artikel 6 1. Kommissionen bistaas af et udvalg bestaaende af medlemsstaternes repraesentanter og med Kommissionens repraesentant som formand.

2. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Under afstemninger i udvalget tildeles de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

3. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

4. Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

5. Har Raadet efter udloebet af en frist, der under ingen omstaendigheder kan vaere paa over tre maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet, ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen. Artikel 7 1. Den i artikel 6 fastsatte procedure anvendes i forbindelse med:

- opstilling og ajourfoering af det i artikel 5, stk. 3, omhandlede arbejdsprogram

- indholdet af udbuddene

- vurderingen af de i bilag III omhandlede projekter samt af det beloeb, der skoennes noedvendigt som Faellesskabets bidrag til disse projekter, naar beloebet overskrider

0,3 mio. ECU

- undtagelser fra de generelle regler i bilag III

- deltagelse i enhver foranstaltning af organisationer og virksomheder fra tredjelande omhandlet i artikel 8, stk. 1 og 2

- enhver tilpasning af den vejledende fordeling af beloebet i bilag II

- foranstaltninger til evaluering af programmet

- bestemmelserne om udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af programmets forskningsresultater.

2. Naar Faellesskabets bidrag i henhold til stk. 1, tredje led, er paa 0,3 mio. ECU eller derunder, underretter Kommissionen udvalget om projekterne og om evalueringsresultatet for disse.

Kommissionen underretter ligeledes udvalget om gennemfoerelsen af de i bilag III omhandlede ledsageforanstaltninger og samordnede aktioner. Artikel 8 1. Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med Traktatens artikel 130 N at foere forhandlinger om internationale aftaler med tredjelande, der deltager i COST, saerlig EFTA-medlemslandene og landene i Central- og OEsteuropa, med henblik paa at knytte dem til hele programmet eller en del heraf.

2. Organisationer og virksomheder, der er etableret i europaeiske tredjelande, kan paa grundlag af kriteriet om gensidig fordel faa adgang til at deltage i et projekt, der gennemfoeres som led i dette program. For saa vidt angaar projekter, der henhoerer under omraade 1 i bilag I, kan denne mulighed udvides til ogsaa at omfatte organisationer og virksomheder i andre tredjelande, der udfoerer forskning paa dette omraade.

Intet kontraherende organ, der er etableret uden for Faellesskabet, og som deltager i en aktion under programmet, kan omfattes af Faellesskabets finansiering af programmet. Det paagaeldende organ deltager i de generelle administrative omkostninger. Artikel 9 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Luxembourg, den 7. juni 1991.

Paa Raadets vegne

R. STEICHEN

Formand

(1) EFT nr. C 174 af 16. 7. 1990, s. 40.(2)

EFT nr. C 324 af 24. 12. 1990, s. 283, og

EFT nr. C 158 af 17. 6. 1991.(3)

EFT nr. C 332 af 31. 12 1990, s. 23.(4)

EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28.

BILAG I

DE VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE MAAL SAMT PROGRAMMETS INDHOLD Dette saerprogram er i fuld overensstemmelse med den fremgangsmaade, der er indeholdt i tredje rammeprogram, baade hvad angaar de videnskabelige og tekniske maal og det overordnede sigte med programmet.

Punkt 3 A, 3 B, 3 D og 3 E i bilag II til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af naervaerende saerprogram.

De planlagte aktioner skal goere det muligt at gennemfoere omfattende projekter, som kan supplere og styrke de igangvaerende foranstaltninger under miljoeforskningsprogrammerne; hovedmaalet er at tage hensyn til miljoeet og livskvaliteten ved at rette forskningsaktiviteterne mod forstaaelse af de grundlaeggende miljoemekanismer og mod udformning og ivaerksaettelse af forebyggende strategier, der er integreret i alle menneskelige aktiviteter, og navnlig at reagere hurtigt paa de videnskabelige udfordringer, som foelger af de globale aendringer, samt at skabe kontinuitet i den videnskabelige stoette til Faellesskabets miljoepolitik.

Desuden maa Faellesskabet etablere en multidisciplinaer forskning, der giver mulighed for at studere alle biosfaerens komponenter og dens historiske udvikling. I denne forskning skal der indgaa undersoegelser af menneskets forhold til dets naturlige miljoe saavel som af menneskets forhold til dets oekonomiske, sociale, kulturelle miljoe osv., da alle disse omraader udgoer et uadskilleligt hele.

I det foelgende gives en analytisk beskrivelse af programmets indhold baseret paa og under hensyntagen til ovennaevnte bestanddele.

OMRAADE 1: DELTAGELSE I PROGRAMMER VEDROERENDE DE GLOBALE AENDRINGER

Maalet er at bidrage til bedre at forstaa de processer, der betinger miljoeaendringerne, samt at vurdere virkningerne af menneskets aktiviteter. Der laegges saerlig vaegt paa anvendelsen af fysiske, kemiske og biologiske indikatorer, da sidstnaevnte har det fortrin at kunne give et integreret svar paa alle aendringsskabende faktorer. Faellesskabets deltagelse vil blive koncentreret om problemer, som vil faa indflydelse paa miljoepolitikken, og om omraader, hvor Faellesskabet bedst er i stand til at sikre europaeisk koordinering inden for rammerne af store internationale programmer, medens der dog samtidig tages hensyn til nationale programmer.

Naturskabte klimaaendringer

Maalet er at rekonstruere og opstille modeller for udviklingen i klimasystemet i fortiden for bedre at forstaa, hvordan systemet kan udvikle sig fremover under paavirkningerne fra menneskets aktiviteter. Ved - sammen med andre palaeoklimatiske data - at udnytte borekerneproever af is, der skal udtages i de kommende aar, vil forskningen sigte mod at rekonstruere og opstille modeller for kvartaerklimacykler. Navnlig boer den seneste klimacyklus rekonstrueres noeje for at forstaa og opstille modeller for den sidste istids opstaaen.

Menneskeskabte klimaaendringer

Maalet er at forstaa, beskrive og forudse klimaaendringer som foelge af drivhuseffekten, der forstaerkes af menneskets aktivitet, for at fremskaffe et videnskabeligt grundlag for forebyggende og tilpasningsfremmende foranstaltninger. Programmet vil omfatte udvikling, afproevning og indbyrdes sammenligning af integrerede hoejkvalitetsmodeller for globale aendringer, hvori indgaar atmosfaeren (herunder skyer), havene, biosfaeren og kryosfaeren - navnlig udvekslingerne mellem havene og atmosfaeren - og med anvendelse af moderne superdatamater og datamatsammenkoblingsteknikker.

Virkninger af klimaaendringer

Maalet er at forudsige de fysiske virkninger og virkningerne for mennesker af en eventuel klimaaendring i Det Europaeiske Faellesskab. Der vil blive lagt vaegt paa kvantitativ vurdering og modelberegning af virkningerne af den eventuelle klimaaendring, navnlig havenes hoejere vandstand og foelgerne heraf for Europas byer og lavtliggende kystomraader, samt virkningerne for landbrug, skove, vandressourcer og andre erhvervsgrene i Europa (turisme, arealanvendelse, energi, transport osv.).

Stratosfaerisk ozon

Maalet er at forstaa og forudsige, hvilke processer der foerer til nedbrydning af stratosfaerens ozonlag og foelgerne

af denne nedbrydning samt at fremskaffe det noedvendige videnskabelige grundlag for forebyggende foranstaltninger.

Nye aktiviteter vil omfatte maalekampagner i Arktis i 1991/92 og 1992/93 for at bestemme den mulige nedbrydning af ozonlaget. Parallelt hermed vil der blive koordineret dataindsamling fra et net af maalestationer paa jorden, suppleret med maalinger fra mobile stationer og laboratorieforskning i relevante kemiske reaktioner. Disse aktiviteter vil blive ledsaget af en modelopstilling for stratosfaeriske processer, herunder foelgerne af emissionsscenarier, og af en vurdering af de oekologiske og sundhedsmaessige virkninger af oeget UVB-straaling.

Troposfaerens fysik og kemi

Maalet er at klarlaegge de vigtige fysisk-kemiske processer i troposfaeren. Resultaterne af denne undersoegelse vil danne grundlaget for fastlaeggelse af forebyggende foranstaltninger med henblik paa at nedbringe emissioner. Nye indfaldsvinkler til at forstaa troposfaerens ozon- og hydroxyl-radikal-kemi samt de totale aktive nitrogenoxiders og kulbrinters (fast og luftformig fase) kemi, vil omfatte koordinerede renluftsmaalekampagner samt modelopstillingsarbejde, der kombinerer meteorologiske og kemiske modeller. Dette arbejde vil blive udvidet til at omfatte naturgivne emissioner af isaer terpener og andre kulbrinter samt af svovl- og halogenholdige forbindelser.

Biogeokemiske kredsloeb

Maalet er at uddybe forstaaelsen af de biogeokemiske kredsloeb og forstyrrelserne heri foraarsaget af menneskets aktiviteter samt at fremskaffe det videnskabelige grundlag for forebyggende og udbedrende foranstaltninger.

Der vil gennem et net af opsamlingsbassiner inde i landet blive opstillet en materialebalance for kemiske grundstoffer. Undersoegelsen af kilder og veje for naturgivne og menneskeskabte kemiske forbindelser i flodmundings- og kystmiljoeet vil blive udvidet til ikke blot at omfatte Middelhavet, men ogsaa andre kystomraader. Der vil blive lagt vaegt paa regionale projekter af international betydning, i givet fald i naert samarbejde med programmet for havforskning og -teknologi (MAST).

OEkosystemers dynamik

Formaalet er at forstaa og forudse de indbyrdes reaktioner mellem de globale aendringer og land- og ferskvandsoekosystemernes dynamik og at fremskaffe et videnskabeligt grundlag for en forebyggende og tilpasningsfremmende politik. Det nye element er den multidisciplinaere indfaldsvinkel til undersoegelser af de vigtigste typer oekosystemer, saasom vaadomraader, halvnaturlige oekosystemer og agrooekosystemer. De globale virkninger af udnyttelse og rydning af tropeskove og savanner samt udviklingen generelt med hensyn til den biologiske og artsmaessige diversitet vil blive fulgt med saerlig opmaerksomhed efter noeje samordning med bioteknologiprogrammet.

OMRAADE 2: MILJOETEKNOLOGI

Maalet er at fremme bedre miljoekvalitetsnormer ved at tilskynde til teknologisk innovation paa foerkonkurrencestadiet. De to hovedretninger for forskningen paa dette omraade vil blive miljoeovervaagning, herunder anvendelse

af telemaaling, udvikling af rene teknologier og udvikling af forvaltningsteknikker, -systemer og -metoder til at beskytte og genetablere miljoeet. Paa dette omraade vil der navnlig blive ydet stoette til Det Europaeiske Miljoeagenturs arbejde.

Vurdering af miljoekvalitet og -overvaagning

Maalet er at bidrage til at udvikle avanceret udstyr og analysemetoder til effektive miljoeovervaagningssystemer. Forskningen skal sigte mod at udvikle baade luftbaarne og landbaserede metoder og instrumenter til maaling af atmosfaerens bestanddele og udarbejde avancerede metoder, der bl.a. indbefatter anvendelse af biologiske parametre, til vurdering af miljoekvalitet. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa en analyse af forurenende emissioner, herunder lydforurening, af affald, vand og spildevand, herunder de forurenende stoffers adfaerd i jordlagene indtil grundvandet. Arbejdet vil ligeledes omfatte udvikling og afproevning af overvaagnings- og alarmsystemer i forbindelse med naturkatastrofer saasom jordskaelv og vulkanudbrud, jordskred, storme og oversvoemmelser samt skovbrande.

Teknologier til beskyttelse og genetablering af miljoeet

Maalet er at bidrage til at udvikle teknologier med henblik paa beskyttelse og genetablering af miljoeet, herunder alle de vigtigste aspekter af by- og landmiljoeet. Forskning i behandling og i kemisk, fysisk, biologisk eller

mikrobiologisk bortskaffelse af giftigt affald og spildevand samt genanvendelse af by-, landbrugs- og industriaffald skal suppleres med udvikling af lidet forurenende teknologier med ringe emission til udvalgte industrisektorer.

Forskning med henblik paa at forebygge alvorlige industri- og transportulykker gennem en stoerre forstaaelse af risikofaenomener vil blive udvidet til ogsaa at omfatte metoder til validering af risikovurdering, der isaer skal inddrage samfundsmaessige faktorer; de skal ligeledes omfatte udvikling af alternative mindre risikobetonede teknologier og avancerede proceskontrol- og detektionssystemer.

For saa vidt angaar monumenter og genstande, som indgaar i Europas kulturarv, skal forskningen kvantificere aarsagerne og mekanismerne, der foerer til oedelaeggelse, hvad enten det skyldes naturgivne eller miljoemaessige faktorer; der vil her ogsaa blive anvendt historisk datering; der skal udvikles nye metoder til tilstandsvurdering, og det videnskabelige grundlag for behandling samt materialer til konservering vil blive udbygget. Aktiviteter paa dette omraade vil blive koordineret med EUREKA-projektet Euro-Environnement, og forskningshold, der finansieres af programmet, vil deltage i EUREKA-projektet Eurocare.

OMRAADE 3: FORSKNING I MILJOESPOERGSMAALS OEKONOMISKE OG SAMFUNDSMAESSIGE

ASPEKTER

Det overordnede maal er at forbedre forstaaelsen af de juridiske, oekonomiske, sociale, etiske og sundhedsmaessige aspekter af miljoepolitik og -forvaltning. Forskningen vil omfatte de afgoerende omraader af miljoerelateret samfundsvidenskab og forskning i miljoeoekonomi, fra grundlaeggende udformning af metoder og begreber samt deres anvendelse paa miljoespoergsmaal, til deres indarbejdning i specifikke EF-sektorpolitikker og miljoeforskningsprogrammer.

Samfundsoekonomisk vurdering af miljoeaendringer

Formaalet er at udvikle begreberne inden for miljoerelateret samfundsvidenskab og miljoeoekonomi og at anvende dem paa miljoeaendringer og paa principperne for en baeredygtig udvikling. Der vil blive taget hensyn til den stadig stoerre videnskabelige forstaaelse af det menneskelige og naturlige miljoe. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa integrering af forsknings- og udviklingsbestraebelserne i medlemsstaterne og paa at oprette samarbejdsforbindelser med internationale programmer inden for samme omraade.

Emnerne vil omfatte: indarbejdning af miljoeparametre i oekonomisk metodologi; risiko/loensomhedsanalyser; miljoeindikatorer; risikoopfattelse; miljoeetik; tidlig varsel om miljoeaendring, herunder vurdering af den demografiske og teknologiske aendring.

Samfundsoekonomiske virkninger af miljoepolitik og -forskning

Formaalet er at indarbejde miljoerelaterede samfundsoekonomiske faktorer i EF's politikker og at skabe en samfundsoekonomisk dimension i EF's forskning og udvikling paa miljoeomraadet. Gennem arbejdet med dette emne skal det sikres, at der i traad med bestemmelserne i Den Faelles Akt tages tilstraekkeligt hensyn til miljoefaktorer i EF's sektorpolitikker og den hertil hoerende forskning og udvikling.

Eftersom videnskabelige og samfundsoekonomiske parametre er snaevert indbyrdes afhaengige i en raekke forskningsemner i det nuvaerende program, skal arbejdet paa dette omraade ligeledes sikre, at samfundsoekonomiske overvejelser og parametre indarbejdes korrekt i de relevante koordinerede forskningsprojekter. Eksempler herpaa er: integrerede systemer for genanvendelse af affald i det indre marked; oekologiske foelger af demografiske og befolkningsmaessige aendringer (f.eks. i Alperne og andre bjergegne); turismens indvirkninger paa miljoeet.

OMRAADE 4: NATURGIVNE OG TEKNOLOGISKE RISICI

Maalet er at bidrage til at loese vidtraekkende problemer af tvaernational interesse gennem systematisk og tvaerfaglig forskning.

Projekterne vil omfatte foelgende omraader:

Naturgivne risici

Maalet er at forstaa aarsagerne til, mekanismerne for og foelgerne af farlige miljoefaenomener og at tilvejebringe det noedvendige videnskabelige grundlag for katastrofeforvaltning (beredskab, forudsigelse, alarm, afhjaelpning eller forebyggelse, istandsaettelse og genoprettelse).

Integreret forskning paa dette omraade vil yde et europaeisk bidrag til det internationale tiaar for begraensning af naturkatastrofer. Det vil omfatte telluriske, meteorologiske og hydrogeologiske ulykker, herunder forskning i skovbrande, oversvoemmelser og skraentinstabilitet samt ekstremt farlige meteorologiske begivenheder.

Forskning i telluriske katastrofer (jordskaelv og vulkanudbrud) vil hovedsagelig bestaa i teoretiske undersoegelser af telluriske faenomener og strukturernes opfoersel under saadanne faenomener og sigte mod oprettelse af maalesteder i marken og af netvaerk til hurtig indgriben i udvalgte aktive omraader i Faellesskabet.

Teknologiske risici

Formaalet er at forstaa foelgerne af menneskets aktiviteter, teknologier og produkter for menneskets sundhed og miljoeet. Resultaterne af denne forskning danner grundlag for EF's forebyggende politik og lovgivning.

Forskning paa dette omraade vil omfatte udformning og validering af systemer til afproevning og vurdering af kemikaliers virkninger paa sundheden og miljoeet. Den vil blive suppleret med undersoegelser af virkningerne af miljoeforurening og af elektromagnetiske emissioner for menneskets sundhed. Desuden vil farerne for jordens og grundvandets kvalitet paa grund af landbrugets teknologi og arealanvendelsen blive undersoegt. Dette arbejde vil ligeledes omfatte regionale aspekter af oekosystempleje, herunder eutrofiering af kystfarvande (i forbindelse med saerprogrammer for havforskning og -teknologi), beskyttelse og bevarelse af habitater, skovdoed og forsuring af vandomraader.

OErkendannelse i Middelhavsomraadet

Maalet er at vurdere naturgivne og menneskeskabte aarsager, mekanismer og virkninger af oerkendannelsen i Middelhavsomraadet. Forskningen vil omfatte fortiden, aarsagerne (menneskeskabte og klimatiske) samt foelgerne af oerkendannelse. Der vil blive udviklet strategier med henblik paa at bekaempe oerkendannelsen, og man vil undersoege mulighederne for at anvende disse paa udvalgte afproevningsomraader.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKOENNES NOEDVENDIGE (mio. ECU)

I alt

Omraade

Fordeling

1. Deltagelse i programmerne vedroerende de globale aendringer

104,6

2. Miljoeteknologi

65,3

3. Forskning i miljoespoergsmaals oekonomiske og samfundsmaessige aspekter

15,7

4. Naturgivne og teknologiske risici

75,8

I alt

261,4 (¹) (²)

(¹) Herunder personaleudgifter, som beloeber sig til 10,4 mio. ECU, og administrationsudgifter, som beloeber sig til 4,6 mio. ECU. Mindst 10 % af det samlede beloeb vil blive afsat til grundforskning og 2 % til uddannelse.

(²) Et yderligere beloeb paa 150 mio. ECU skal anvendes til FFC's forskningsaktiviteter paa miljoeomraadet, herunder et beloeb paa 1,5 mio. ECU, der er FFC's bidrag til den centrale handlingsplan for udbredelse af resultaterne i henhold til dette saerprogram.

Et beloeb paa 2,6 mio. ECU, som ikke er medregnet i de 261,4 mio. ECU, vil blive afsat som bidrag fra det saerlige miljoeprogram til den centrale handlingsplan, som tager sigte paa udbredelse og udnyttelse af resultaterne.

Fordelingen paa forskellige omraader udelukker ikke, at et projekt kan hoere ind under flere omraader.

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE 1. Kommissionen gennemfoerer programmet paa grundlag af maalene og det videnskabelige og tekniske indhold, som er beskrevet i bilag I.

2. De i artikel 3 omhandlede bestemmelser for programmets gennemfoerelse omfatter forskningsprojekter og projekter vedroerende teknologisk udvikling, ledsageforanstaltninger og samordnede aktioner:

- Forskningsprojekter

Projekterne gennemfoeres paa grundlag af kontrakter om forskning og teknologisk udvikling med omkostningsdeling. Der skal ved udvaelgelsen af projekterne tages hensyn til kriterierne i bilag III til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF og til maalene i bilag I til denne beslutning.

Faellesskabets finansielle deltagelse i aktioner med omkostningsdeling overskrider normalt ikke 50 %. Universiteter og andre forskningscentre, der deltager i aktioner med omkostningsdeling, vil for hvert projekt kunne anmode om enten en finansiering paa 50 % af de samlede udgifter eller en finansiering paa 100 % af de yderligere marginalomkostninger.

Forskningsaktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel gennemfoeres af deltagere, der er etableret i Faellesskabet. Projekter, som f.eks. universiteter, forskningsorganisationer og industrivirksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder, kan deltage i, skal som hovedregel have mindst to deltagere, som skal vaere uafhaengige af hinanden og etableret i forskellige medlemsstater. Kontrakter om forskningsaktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel indgaas efter en udvaelgelsesprocedure med indkaldelse af tilbud, som offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

For at sikre en fuldstaendig gennemsigtig fremgangsmaade offentliggoer Kommissionen en vejledning med en naermere forklaring af samtlige de regler, der gaelder for projekternes udvaelgelse.

- Ledsageforanstaltninger

De i artikel 7 naevnte ledsageforanstaltninger bestaar i:

- tilrettelaeggelse af seminarer, kurser og videnskabelige konferencer

- intern samordning ved oprettelse af integrationsgrupper

- avancerede uddannelsesforanstaltninger, idet der laegges vaegt paa det tvaerfaglige

- bedre udnyttelse af resultaterne

- kontinuerlige overvejelser over langsigtede miljoeproblemer i en ekspertgruppe paa hoejt niveau

- uafhaengig videnskabelig og strategisk vurdering af, hvordan projekterne og programmet fungerer.

- Samordnede aktioner

Samordnede aktioner bestaar i bestraebelser fra Faellesskabets side for at koordinere individuelle forskningsaktiviteter, som gennemfoeres i medlemsstaterne. De kan finansieres med op til 100 % af samordningsomkostningerne.

3. Udbredelsen af den viden, der er opnaaet i forbindelse med projekternes gennemfoerelse, foregaar dels som led i saerprogrammet, dels ved hjaelp af en central handlingsplan i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 4, stk. 3, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.