KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 8. juli 1999

om Nederlandenes anmodning om en overgangsordning i henhold til artikel 24 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF om fælles regler for det indre marked for elektricitet

(meddelt under nummer K(1999) 1551/6)

(Kun den nederlandske udgave er autentisk)

(1999/796/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 96/92/EF af 19. december 1996 om fælles regler for det indre marked for elektricitet(1), særlig artikel 24,

efter at have underrettet medlemsstaterne om Nederlandenes anmodning, og

ud fra følgende betragtninger:

I. BAGGRUND

1. Procedure

(1) I skrivelse af 20. februar 1998 indgav Nederlandenes faste repræsentation en foreløbig meddelelse vedrørende overgangsordninger inden for rammerne af artikel 24 i direktiv 96/92/EF til Europa-Kommissionen. Den 29. maj sendte Kommissionens tjenestegrene en delegation til Ministerie van Economische Zaken i Haag for at indhente oplysninger. Kommissionen anmodede om yderligere oplysninger vedrørende dele af meddelelsen. Disse oplysninger blev modtaget i skrivelse af 22. juni.

(2) I skrivelse af 16. oktober fremsendte Nederlandenes faste repræsentation yderligere oplysninger vedrørende meddelelsen af overgangsordningerne.

2. Elektricitetssektorens struktur og udvikling i Nederlandene

a) Produktion

(3) Nederlandene har fire elektricitetsproduktionsselskaber:

EPON - NV Elektriciteits-Produktiemaatschappij Oost en Noord Nederland

EPZ - NV Elektriciteits-Produktiemaatschappij Zuid-Nederland

EZH - NV Elektriciteitsbedrijf Zuid-Holland

UNA - NV Energieproduktiebedrijf UNA.

De dækker ca. 70 % af landets elektricitetsefterspørgsel. De øvrige 30 % udgøres af import (ca. 13 %) og uafhængig produktion eller egenproduktion.

(4) De fire produktionsselskaber koordinerer i et vist omfang deres aktiviteter via SEP (Samenwerkende Elektriciteits-Produktiebedrijven NV), ejeren af landets højspændingsnet og den juridiske person, der foretager al import af elektricitet frem til 1. januar 1999. SEP står for ledelsen af kernekraftværket Dodewaard (som nu nedlægges) og af kulforgasningsanlægget Demkolec samt for den internationale forpligtelse, der er omtalt i afsnit 4.1, punkt 12. De fire produktionsselskaber og SEP har indgået en samarbejdsaftale (Overeenkomst van Samenwerking, i det følgende benævnt OvS).

(5) Produktionsselskaberne ejes af:

EPON - distributionsselskaber

EPZ - distributionsselskaber

EZH - provinsen, større byer i regionen, kommuner og et distributionsselskab

UNA - to provinser og byerne Utrecht og Amsterdam.

b) Transmission

(6) Elektricitetstransmissionen blev indtil januar 1999 udført af SEP, ejer af højspændingsnettet og eneimportør af elektricitet.

(7) TenneT, et uafhængigt organ, der ejes af SEP, og som staten påtænker at overtage aktiemajoriteten i, har varetaget transmissionen siden 1999.

c) Distribution

(8) Elektricitetsdistributionen varetages af 23 selskaber. Distributionsselskaberne ejes af offentlige myndigheder (provinser, byer og kommuner).

3. Liberalisering af det nederlandske elektricitetsmarked: implementering af direktiv 96/92/EF

(9) Den nederlandske elektricitetslov af 1998 trådte i kraft den 1. august 1998. En supplerende lov ændrer elektricitetsloven af 1998 og vedrører hovedsagelig detaljer angående adgang til systemet og forsyning af kunder på det kontrollerede marked. Den supplerende lov blev vedtaget den 1. juni 1999.

(10) Den nederlandske regering har valgt en gradvis åbning af elektricitetsmarkedet. Fra den 1. januar 1999 er en tredjedel af kunderne privilegerede, den næste tredjedel følger i 2002. I 2007 har 100 % af den nederlandske elektricitetskunder fri adgang til at købe elektricitet. Den supplerende lov indfører en reguleret adgang for tredjepart til elektricitetsnettet. Siden den 1. januar 1999 har der været fri import af elektricitet for privilegerede kunder og distributører til deres privilegerede kunder, dog således at der gælder et krav om gensidighed.

(11) Transmissionssystemoperatøren, TenneT, er, som nævnt ovenfor, juridisk adskilt fra produktion og forsyning og har opereret siden 1. januar 1999. Staten påtænker at overtage aktiemajoriteten i transmissionssystemoperatøren.

4. Overgangsordningen meddelt af Nederlandenes regering

4.1. Indledning

(12) Den nederlandske regering har meddelt følgende overgangsforanstaltninger i henhold til artikel 24 i direktiv 96/92/EF:

1. Fjernvarme: dækning af tabene på visse fjernvarmeprojekter, indtil den sidste aftale udløber i 2001.

2. Demkolec: dækning af ekstraomkostninger ved opførelsen og driften af Demkolec, et demonstrations-kulforgasningsanlæg i Buggenum.

3. Protokol: der er indgået en protokolaftale mellem nederlandske producenter og distributører, i henhold til hvilken producenterne indvilger i at sælge og distributørerne i at købe hele producenternes produktion (svarende til 70 % af distributørernes nuværende salg) til og med år 2000. Såfremt denne frivillige aftale annulleres af kommercielle eller juridiske årsager, forbeholder ministeren sig ret til at ophøje den, eller lignende bestemmelser, til lov.

4. Internationale forpligtelser: dækning af eventulle tab i forbindelse med følgende aftaler:

- elektricitetskøbekontrakter indgået af SEP og EdF, Preussen Elektra og Statkraft

- SEP's investeringsforpligtelser over for Statnett vedrørende NorNedledningen

- en "køb eller betal" ("take or pay")-gaskontrakt indgået mellem SEP og StatOil.

(13) Ovenstående internationale forpligtelser er tilføjet Nederlandenes meddelse i skrivelse af 16. oktober 1998. De var ikke indeholdt i den oprindelige meddelelse af 20. februar 1998.

(14) I den oprindelige meddelelse var yderligere to ordninger anført:

- forsinkelse af privatiseringen af elektricitetssektoren. Ministeren skal give sin udtrykkelige tilladelse til ethvert salg af aktier uden for kredsen af nuværende aktionærer indtil udgangen af 2001.

- gradvis indførelse af en aktieselskabsskat i takt med liberaliseringsprocessen

(15) Disse to ordninger blev imidlertid trukket ud af den endelige meddelelse. Dette skyldes oplysninger givet af Kommissionens tjenestegrene på ovennævnte møde, den 29. maj, hvor Kommissionen navnlig gjorde opmærksom på, at disse spørgsmål ikke kunne betragtes som undtagelser fra direktiv 96/92/EF og derfor ikke tages i betragtning inden for rammerne af direktivets artikel 24. Kommissionen forbeholder sig ret til undersøge disse spørgsmål i henhold til andre bestemmelser i fællesskabsretten.

4.2. Særlige forhold i forbindelse med de meddelte ordninger

4.2.1. Fjernvarmeprojekter

a) Forpligtelsen

(16) I 1990 overtog produktionsselskaberne fra distributørerne en brændstofsprisgaranti for fjernvarme. Forbrugerne garanteres, at de ikke kommer til at betale mere end brugerne af gasvarme. Ni af disse fjernvarmeprojekter, hvor tre produktionsselskaber er involveret, er underskudsgivende og er blevet anmeldt. Alle aftalerne er indgået før februar 1997. I de pågældende områder er fjernvarme ikke konkurrencedygtig, hvilket især skyldes anlægsinvesteringer og afskrivningen heraf. Aftalerne er resultatet af en regeringspolitik, der går helt tilbage til 1979, og hvis formål er af fremme fjernvarme af miljømæssige årsager.

b) Omfanget af strandede omkostninger

(17) Tabet er af revisorfirma Coopers Lybrand fastsat til et beløb mellem 1,628 og 2,0 mia. NLG, afhængigt af udviklingen af gasprisen.

c) Dækningsmetode

(18) I henhold til artikel 77a i elektricitetsloven af 1998 kan der for strandede omkostninger i forbindelse med fjernvarmeprojekter fastsættes et tillægsgebyr på elektricitetstransporttaksten.

(19) De nederlandske myndigheder påtænker at indføre en 20-årig dækningsordning. Finansieringen af denne vil beløbe sig til maksimum 2 mia. NLG, som skal inddrives ved hjælp af et tillægsgebyr på elektricitetstransporttaksten.

Fire selskaber kan modtage støtte under denne ordning: producenterne EZH, EPZ, UNA og EPON eller disses lovlige efterfølgere, som er parter i aftalerne om fjernvarme med brændstofprisgaranti.

(20) Støttemodtagerne underkastes en årlig regnskabskontrol. Kommissionen kan anmode om at få adgang til regnskaberne.

4.2.2. Demkolec

a) Forpligtelsen

(21) Opførelsen og driften af demonstrationsanlægget for kulforgasning, Demkolec, har krævet betydelige og ekstraordinære investeringer i forbindelse med forskning i og udvikling og demonstration af miljøvenlig teknologi. Disse investeringer er ikke på noget tidspunkt blevet afskrevet. De ekstra omkostninger kan ikke blive dækket med den nationale grundtakst for elektricitet efter liberaliseringen. Beslutningen om opførelsen af Demkolec blev truffet af regeringen med det formål at variere forsyningskilderne samt af miljømæssige hensyn.

b) Omfanget af strandede omkostninger

(22) Ifølge Coopers Lybrands beregninger beløber de ekstra investeringer for Demkolec, som endnu ikke er afskrevet, sig til 458,4 mio. NLG. Beløbet er udregnet på grundlag af nettoværdien pr. 1. januar 2001 af forskellen mellem udgifterne til Demkolec og et moderne gasfyret kraftværk med en kostpris på 0,07 NLG/kWh.

Beregningen har medtaget den af Kommissionen godkendte støtte til Demkolec på 18,3 mio. NLG. Man må imidlertid først undersøge, om det præferencelån, som er bevilget af Den Europæiske Investeringsbank, er medtaget i beregningen.

De nederlandske myndigheder har meddelt et maksimumsbeløb på 550 mio. NLG som overgangsordning for Demkolec-anlægget.

c) Dækningsmetode

(23) I henhold til artikel 77a i elektricitetsloven af 1998 kan de strandede omkostninger i forbindelse med opførelse og drift af demonstrations- og kulforgasningsanlægget "Demkolec" fastsættes via et tillægsgebyr på elektricitetstransporttaksten.

(24) De nederlandske myndigheder påtænker at indføre en dækningsordning, som skal finansieres med et gebyr på transporttaksten over to år. Maksimumsbeløbet på 550 mio. NLG udbetales som tilskud til SEP som den eneste støtteberettigede.

4.2.3. Protokol

a) Forpligtelsen

(25) Producenterne og distributørerne er bundet af en protokol, der løber fra 1997 til udgangen af 2000. Distributørerne indvilger i at købe hele produktionen fra de fire producenter (som dækker 70 % af distributørernes efterspørgsel under gældende ordning før liberaliseringen).

Protokollen regulerer omkostninger, priser og takster for perioden 1997-2000. Formålet med regeringens støtte til opretholdelsen af denne protokol er at give de nederlandske producenter mulighed for at dække en del af de strandede omkostninger, der måtte eksistere, idet produktionskapaciteten ikke længere er konkurrencedygtig med de lavere priser efter liberaliseringen. For at dække disse omkostninger sikrer protokollen, at disse selskaber får en garanteret betydelig og varig markedsandel og et tilsvarende niveau for afsætning af elektricitet.

b) Omfanget af strandede omkostninger

(26) Det er ikke muligt på nuværende tidspunkt at fastslå, hvilke økonomiske følger protokollens annullering ville få for producenterne.

c) Dækningsmetode

(27) Såfremt protokollen af den ene eller anden grund annulleres, har økonomiministeren ret og juridisk bemyndigelse til at ophøje denne aftale, eller en lignende, til lov. Det er dog ikke præciseret, a) hvorvidt dette er sandsynligt, eller b) hvilke præcise foranstaltninger der vil blive vedtaget, hvis ministeren gør brug af sin mulighed. Det er således uklart, hvilken form ophøjelsen til lov af aftalen mellem producenter og distributører vil antage.

4.2.4. Internationale forpligtelser

a) Forpligtelserne

(28) i) EDF's elektricitetsimportaftale. Den oprindelige aftale er fra 1989. Den seneste ændring er fra april 1998, hvor SEP forpligtes til at aftage mindst 65 % af 600 MW frem til 31. marts 2000[...](2).

ii) Preussen Elektras elektricitetsimportaftale af 1989. Forpligter SEP til årligt at aftage 1500 GWh indtil 31. december 2005.

iii) NorNeds ledningsaftale af 31. januar 1994. SEP forpligtes til at betale 50 % af udgifterne til ledningsopbyging og skal aftage 2,16 TWh årligt fra Stattnet. Ledningen skal være i funktion pr. 1. oktober 2001, og aftalen gælder indtil 2016.

iv) "Køb-eller-betal"-gasaftale mellem SEP og Statoil af 1989.

b) Omfanget af strandede omkostninger

(29) Omkostningernes omfang afhænger af udviklingen inden for elektricitets- og gaspriserne på markedet. Hvis priserne på det nederlandske marked falder til 0,07 NLG/kWh, svarer SEP (via OvS, hvor produktionsselskaberne svarer for hver deres andel) for tabet på disse importaftaler op til et samlet beløb på 3,1 mia. NLG. Under disse omstændigheder vil der ikke ske noget statsindgreb.

(30) Så snart markedsprisen for elektricitet falder under 0,07 NLG/kWh, overtager myndighederne flere af omkostningerne forbundet med de ekstra tab på disse aftaler, som skyldes et yderligere fald af elektricitetsprisen. Staten bidrager gradvist til dækningen af tabet, og bidraget ledsages af et bidrag fra produktionsselskaberne til dækning af disse tab. Ved en pris på 0,05 NLG/kWh vil staten skulle betale omkring [...](3)Geschäftsgeheimnis. mia. NLG til SEP, mens produktionsselskaberne bidrager med [...](4) mia. NLG.

(31) Ud over dette progressive statsbidrag øges bidraget fra staten ifølge bestemmelserne, hvis prisen falder under 0,055 NLG/kWh. Hvis markedsprisen falder til 0,055 NLG/kWh, dækker myndighederne det fulde oprindelige tab på [...](5) mia. NLG, som producenterne påtager sig ved en markedspris på 0,07 NLG/kWh. En pris på 0,05 NLG/kWh ville således betyde, at myndighederne betaler i alt [...](6) mia. NLG (det oprindelige tab på [...](7) mia. plus det ekstra tab på 1,5 mia.), mens produktionsselskaberne skal betale [...](8) mia. NLG.

(32) De totalbeløb, der er angivet i dette afsnit, er maksimumsstørrelsen af gældende nettoværdi, som justeres hvert år.

(33) NorNed-ledningen kan anvendes gratis inden for Stattnet-importaftalen. TenneT vil ikke få betaling for anvendelse af denne transportfacilitet. Det fremgår ikke klart, om SEP kan anvende ledningen gratis til sin eksport til Norge.

c) Dækningsmetode

(34) De nederlandske myndigheder agter at lægge et tillægsgebyr på transporttaksten, som kan dække tabet på elektricitets- og gaskøbsaftalerne og finansiere placeringen af den nederlandske del af NorNed-ledningen. Dækningsordningen gælder, indtil den sidste aftale udløber i 2026. Støttemodtageren under denne ordning er SEP.

II. JURIDISK ANALYSE

1. Retsgrundlaget: Artikel 24, stk. 1 og 2, i direktiv 96/92/EF

(35) Den nederlandske regering har indgivet en anmodning om overgangsordning på grundlag af angivelige forpligtelser og driftsgarantier i henhold til artikel 24 i direktiv 96/92/EF.

2. Kravene i artikel 24, stk. 1 og 2

I artikel 24, stk. 1 og 2, i direktiv 96/92/EF står: "1. Medlemsstater, i hvilke forpligtelser eller driftsgarantier, som er givet inden dette direktivs ikrafttræden, ikke vil kunne opfyldes på grund af bestemmelserne i dette direktiv, kan anmode om en overgangsordning, som kan indrømmes dem af Kommissionen under hensyn til bl.a. det berørte systems størrelse, systemets sammenkoblingsgrad og den berørte elektricitetsindustris struktur. Kommissionen underretter under iagttagelse af kravet om fortrolighed medlemsstaterne om sådanne anmodninger, inden den træffer afgørelse. Afgørelsen offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

2. Overgangsordningen skal være tidsbegrænset og skal være kædet sammen med gyldighedsperioden for de pågældende forpligtelser og garantier, jf. stk. 1. Overgangsordningen kan omfatte undtagelser fra kapitel IV, VI og VII i dette direktiv. Anmodninger om en overgangsordning skal indgives til Kommissionen senest et år efter dette direktivs ikrafttræden."

(36) Direktivets artikel 24, stk. 1 og 2, kræver, på baggrund af EF-traktaten, at Kommissionen undersøger følgende elementer, når den skal tage stilling til en anmodning om overgangsordning:

A. Krav vedrørende arten af de relevante forpligtelser eller driftsgarantier

(37) 1. Der skal foreligge dokumentation for, at der er tale om en forpligtelse eller driftsgaranti.

2. Der skal foreligge dokumentation for, at der er tale om en forpligtelse eller driftsgaranti.

3. Der skal gøres rede for årsagssammenhængen mellem direktivets ikrafttræden (96/92/EF) og den manglende evne til at opfylde forpligtelsen.

B. Krav vedrørende de foreslåede foranstaltninger med henblik på at nå de pågældende mål

(38) 1. Foranstaltningerne i overgangsordningen skal ligge inden for rammerne af undtagelserne fra kapitel IV, VI og VII i direktiv 96/92/EF.

2. Overgangsordningen skal være tidsbegrænset og skal være kædet sammen med gyldighedsperioden for de pågældende forpligtelser og driftsgarantier.

3. Overgangsordningen skal gøre brug af de mindst restriktive foranstaltninger af rimelig nødvendighed for at opnå de pågældende mål. Kommissionen må under sin stillingtagen til disse spørgsmål tage blandt andet det berørte systems størrelse, systemets sammenkoblingsgrad og den berørte elektricitetsindustris struktur i betragtning.

3. Vurdering af den nederlandske overgangsordning

3.1. Fjernvarme og Demkolec

(39) I det foreliggende tilfælde vedrørende den meddelte overgangsordning med hensyn til fjernvarme og Demkolec, som er meddelt af den nederlandske regering, er det ikke nødvendigt at fastslå, om kravene A.1, A.2 og A.3 samt B.1 og B.2 er opfyldt, da de pågældende foranstaltninger ikke falder inden for rammerne af undtagelserne i kapitel IV, VI eller VII i direktiv 96/92/EF, og ovenstående krav B.1 således ikke er opfyldt.

(40) Som det fremgår ovenfor, skal den ordning, der vælges af den pågældende medlemsstat, medføre en undtagelse fra kravene opstillet i kapitel IV, VI eller VII i direktiv 96/92/EF, for at der kan være tale om en overgangsordning i henhold til direktivets artikel 24.

(41) De påtænkte foranstaltninger bygger på en ren kompensationsordning, dvs. et system af gebyrer og afgifter indført af medlemsstaten for at kompensere for strandede omkostninger, der følger af direktivets anvendelse. Anvendelsen af sådanne afgifter kræver i dette tilfælde ikke en undtagelse fra ovennævnte kapitler i direktivet og kan derfor ikke betragtes som en overgangsordning i den i direktivets artikel 24 anvendte betydning.

(42) At foranstaltninger som de påtænkte i dette tilfælde kan føre til betydelige forvridninger af det indre marked for elektricitet, har ingen indflydelse på denne konklusion. Kommissionen anerkender, at en pålæggelse af disse afgifter kan få økonomiske konsekvenser, der har en væsentlig lighed med konsekvenserne af en total eller delvis undtagelse fra nogle af forpligtelserne i kapitel IV, VI eller VII i direktiv 96/92/EF. Imidlertid er forvridninger som disse i sig selv ikke resultatet af en specifik undtagelse, således som anført i direktivet. Udbetalingen af kompensation til bestemte elektricitetsproducenter, finansieret via en afgift eller et gebyr, der betales af forbrugerne, er derfor en foranstaltning, der ikke er direkte foranlediget af direktivet, men som skal behandles i henhold til reglerne om konkurrence og især artikel 87, stk. 3, litra c), i EF-traktaten. Ud fra denne betragtning vil foranstaltninger med samme økonomiske virkning i sagens natur blive behandlet ens, uanset hvilken procedure der er relevant for de enkelte sager.

(43) Ud fra den kendsgerning, at artikel 24 i direktiv 96/92/EF ikke finder anvendelse, er det således ikke nødvendigt at tage ovennævnte yderligere krav, A.1, A.2 og A.3 samt B.2 og B.3, i betragtning.

3.2. Internationale forpligtelser

(44) I henhold til artikel 24, stk. 2, i direktiv 96/92/EF skal "Anmodninger om en overgangsordning indgives til Kommissionen senest et år efter dette direktivs ikrafttræden". Denne frist udløb den 20. februar 1998. I det foreliggende tilfælde omtalt den oprindelige meddelelse af 20. februar 1998 ingen forslag til overgangsordning hvad angår internationale forpligtelser. Under disse omstændigheder kan der ikke tages op til godkendelse i henhold til artikel 24 i direktiv 96/92/EF. Selv om denne overgangsordning var blevet meddelt Kommissionen inden for den i artikel 24, stk. 2, angivne frist, ville den alligevel ikke falde inden for rammerne af artikel 24, stk. 1, eftersom ordningen ikke kræver en undtagelse fra kravene i kapitel IV, VI og VII i direktiv 96/92/EF.

3.3. Protokol

(45) Det er Kommissionens opfattelse, at der på nuværende tidspunkt ikke er angivet tilstrækkelige detaljer om et muligt indgreb fra Nederlandenes side i denne sammenhæng, til at Kommissionen kan træffe en afgørelse i henhold til artikel 24, stk. 1, i direktiv 96/92/EF. Hvis en sådan aftale skal gælde, skal Kommissionen forelægges yderligere oplysninger inden for rammerne af artikel 24, så snart det er afgjort, hvilken form denne foranstaltning vil antage. Kommissionen vil derefter kunne bedømme, om ordningen er en undtagelse fra kapitel IV, VI og VII i direktiv 96/92/EF, og, hvis dette er tilfældet, hvorvidt den er forenelig med direktivets krav -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Nærværende beslutning vedrører Nederlandenes anmodning om en overgangsordning i henhold til artikel 24 i direktiv 96/92/EF, meddelt Kommissionen i skrivelse af 20. februar 1998 og i skrivelse af 16. oktober 1998 indeholdende yderligere oplysninger. Meddelelserne vedrører:

a) forpligtelser indgået i forbindelse med demonstrations-kulforgasningsanlægget Demkolec i Buggenum

b) forpligtelser indgået af produktionsselskaber vedrørende fjernvarmepriser

c) internationale købsforpligtelser indgået af SEP

d) protokolaftale indgået mellem nederlandske producenter og distributører i 1997.

Artikel 2

Overgangsordningen meddelt af Nederlandenes regering vedrørende forpligtelser indgået af produktionsselskaber med hensyn til fjernvarmepris og forpligtelser vedrørende demonstrations-kulforgasningsanlægget Demkolec i Buggenum indeholder ikke foranstaltninger, som ville udgøre undtagelser fra kapitel IV, VI eller VII i direktiv 96/92/EF i den i direktivets artikel 24, stk. 2, anvendte definition. Artikel 24 i direktiv 96/92/EF kan derfor ikke finde anvendelse på overgangsordningen meddelt af Nederlandenes regering.

Artikel 3

Artikel 76 i Nederlandenes elektricitetslov vedrørende protokollen er ikke godkendt i henhold til artikel 24 i direktiv 96/92/EF. Hvis man vil påberåbe sig denne bestemmelse, skal Kommissionen have yderligere oplysninger herom i henhold til artikel 24.

Artikel 4

Ordningen for dækning af tab på internationale forpligtelser beskrevet i skrivelse af 16. oktober 1998 kan ikke komme i betragtning inden for rammerne af artikel 24 i direktiv 96/92/EF, da ordningen er meddelt Kommissionen senere end et år efter direktivets ikrafttræden.

Artikel 5

Denne beslutninger er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den 8. juli 1999.

På Kommissionens vegne

Christos PAPOUTSIS

Medlem af Kommissionen

(1) EFT L 27 af 30.1.1997, s. 20.

(2) Forretningshemmelighed.

(3) Forretningshemmelighed.

(4) Forretningshemmelighed.

(5) Forretningshemmelighed.

(6) Forretningshemmelighed.

(7) Forretningshemmelighed.

(8) Forretningshemmelighed.