Kommissionens beslutning

af 20. december 2001

om den statsstøtte, som Belgien påtænker at yde til fordel for Sidmar NV

(meddelt under nummer K(2001) 4471)

(Kun den franske og den nederlandske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2002/285/EKSF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, særlig artikel 4, litra c),

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk.1, litra a),

under henvisning til Kommissionens beslutning nr. 2496/96/EKSF af 18. december 1996 om fællesskabsregler for støtte til jern- og stålindustrien(1),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser(2) og på baggrund af disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I. SAGSFORLØB

(1) Ved brev af 27. november 2000 anmeldte de belgiske myndigheder, i henhold til artikel 6, stk. 1, i beslutning nr. 2496/96/EKSF, herefter benævnt "stålstøttereglerne", over for Kommissionen, at de påtænkte at yde miljøstøtte til Sidmar NV, herefter benævnt "Sidmar". Ved breve af henholdsvis 19. december 2000, 16. februar 2001 og 29. marts 2001 fremsatte Kommissionen begæring om yderligere oplysninger. De belgiske myndigheder besvarede denne begæring ved breve af henholdsvis 26. januar, 15. marts og 3. maj 2001.

(2) Ved brev af 21. juni 2001 underrettede Kommissionen Belgien om sin beslutning om at indlede proceduren efter stålstøttereglernes artikel 6, stk. 5, med hensyn til tre af projekterne, samtidig med at den meddelte, at den ingen indvendinger havde mod støtten til de øvrige fem projekter.

(3) Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtte.

(4) Sidmar fremsatte sine bemærkninger ved brev af 14. september 2001. Kommissionen har videresendt dette til Belgien med henblik på en reaktion. De belgiske myndigheder fremsatte egne bemærkninger ved brev af 2. august 2001, idet de ved brev af 31. oktober 2001 fremsatte bemærkninger til brevet fra Sidmar.

II. DETALJERET BESKRIVELSE AF STØTTEN

(5) De samlede omkostninger ved de tre projekter, som Kommissionen har indledt proceduren imod, beløber sig til i alt 5140419 EUR, og de belgiske myndigheder har påtænkt at yde støtte i et omfang, der svarer til 12 % af de respektive omkostninger, i alt 616851 EUR.

(6) Et af disse tre projekter, "centraliseret skrotkomprimering", vedrører udskiftning af det gamle system for skrotkomprimering på stedet, hvor det produceres, med et centraliseret system, hvorved skrotmetallet reduceres på et og samme sted. Det centrale sted vil nu være et lukket sted, hvorfor spildgasserne fra komprimeringsprocessen kan renses i en filterenhed. De samlede installationsudgifter (2478935 EUR) anses af de belgiske myndigheder for at være berettigede til miljøstøtte. De omfatter ikke kun udstyret til rensning af spildgasserne, men også skæreudstyret. Den påtænkte støtte til dette projekt beløber sig til 297472 EUR.

(7) De to øvrige projekter, "slambehandling på stålværket" og "slambehandling ved højovnene", består af investeringer med henblik på forceret dræning i centrifuger af slam fra stålværket og højovnene. Skønt disse projekter gør det muligt at genanvende slammet som råvare, trak de belgiske myndigheder ikke besparelserne fra investeringsomkostningerne ved beregningen af de omkostninger, der er berettiget til miljøstøtte. Investeringsomkostningerne beløber sig til henholdsvis 1545963 og 1115521 EUR. Den påtænkte støtte beløber sig til 185516 og 133863 EUR.

III. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

(8) Sidmar, den begunstigede virksomhed, var den eneste interesserede part, der fremsatte bemærkninger. Ifølge virksomheden var begrundelserne for investeringen i forbindelse med disse tre projekter helt afgjort en bedre miljøbeskyttelse. Med hensyn til projektet "centraliseret skrotkomprimering" understreger Sidmar, at meningen med projektet ikke var at rationalisere et produktionsforløb. Investeringen har efter sigende ikke givet nogen finansiel fordel, eftersom omkostningerne ved skrotbehandlingen efter afslutning på investeringen i juni 2001 er steget med 4,52 EUR pr. ton, hvilket ifølge virksomheden stemmer med omkostningerne ved den nye installation. Derfor konkluderer virksomheden, at alt udstyr, inkl. skæreudstyr (1829454 EUR), er berettiget til miljøstøtte.

(9) Med hensyn til "slambehandling i højovnene" forklarer virksomheden, at investeringen udelukkende fandt sted for at mindske forureningen. Chloridindholdet i vandet er dalet fra 1059 mg/l i juli 1999 til 648 mg/l i juni 2001. Årsagerne hertil skulle være, at højovnsslammet tidligere blev pumpet fra bundfældningskarret til et højovnsslambækken uden bundisolering, hvilket førte til forsaltning af jorden, når kanalvandet filtreredes igennem. Efter investeringen bliver slammet fra bundfældningskarret drænet i de nye centrifuger. Da der ikke længere kommer kanalvand til højovnsslambækkenet, forhindres yderligere jordbundsforurening. Endvidere skulle investeringen ikke give nogen ekstra råvarebesparelse, fordi slammet både under de gamle og under de nye forhold kunne bruges: før investeringen - efter at man ved en yderligere (intern eller ekstern) behandling havde sørget for, at slammet var fuldstændig drænet - og efter investeringen - direkte efter centrifugering.

(10) Med hensyn til "slambehandling på stålværket" forklarer virksomheden, at investeringen udelukkende fandt sted for at mindske forureningen. Tidligere blev det vandholdige slam pumpet ud til sintringsanlæggenes blandemaskiner. På den måde kunne sinterladningen tilsættes vand, og stålværksslammet genanvendes som nyttig råvare. Efter investeringen bliver det vandholdige slam nu drænet i centrifuger, hvorefter det drænede slam ledes hen til det leje, hvor sintringsanlæggenes ladning forberedes. På den måde bliver det kondenserede slam nu også genanvendt som nyttig råvare i sintringsanlæggene. Under de nye forhold bliver sinterblandingen imidlertid tilsat chloridfattigt grundvand, hvilket bidrager til en mindskelse af sintringsanlæggenes dioxinemissioner. Dioxinemissionerne er dalet fra cirka 13 til cirka 2,5 ng TEQ/Nm3.

IV. BEMÆRKNINGER FRA BELGIEN

(11) De belgiske myndigheder gentog det standpunkt, at der efter deres mening udelukkende blev truffet beslutning om investeringer af miljøhensyn, hvorfor alle omkostninger var støtteberettigede. De er fuldstændig enige i Sidmars standpunkt.

V. VURDERING AF STØTTEN

Retsgrundlag

(12) Sidmar er en virksomhed som omhandlet i EKSF-traktatens artikel 80. Støtte til denne virksomhed er derfor underkastet stålstøttereglerne. De af Belgien anmeldte foranstaltninger udgør støtte som omhandlet i stålstøttereglernes artikel 1. I stålstøttereglernes artikel 3 gives der mulighed for, at stålværket kan modtage støtte til miljøinvesteringer. De betingelser, som en sådan støtte skal opfylde, for at den kan erklæres forenelig med fællesmarkedet, er beskrevet i bilaget til stålstøttereglerne og i fællesskabsrammebestemmelser for statsstøtte til miljøbeskyttelse af 1994(4), herefter benævnt "miljørammebestemmelserne".

(13) Ifølge miljørammebestemmelsernes punkt 3.2.1 er støtte, der tilsyneladende går til miljøbeskyttelsesforanstaltninger, men som reelt går til generelle investeringer, ikke omfattet af rammebestemmelserne. Støtteberettiget er kun de ekstra investeringsomkostninger, der er nødvendige for at opfylde miljømålsætningerne.

(14) Sidmar opfylder allerede de nuværende obligatoriske normer med hensyn til de forurenende stoffer, der ved hjælp af de påtænkte investeringer kan mindskes yderligere. Støtten vurderes derfor på grundlag af reglerne om "støtte til investeringer, der gør det muligt at opnå betydeligt højere grader af niveaubeskyttelse end de fastsatte". Ifølge miljørammebestemmelsernes punkt B, første afsnit, kan støtte til investeringer, der gør det muligt at opnå betydeligt højere grader af miljøbeskyttelse, godkendes for indtil 30 %. Det faktiske niveau for støtten skal stå i forhold til den opnåede forbedring af miljøet og til den investering, som kræves for at opnå forbedringen.

(15) Ifølge bilaget til stålstøttereglerne kræver støtte for at tilskynde virksomhederne til at opnå en betydelig højere grad af miljøbeskyttelse, at følgende betingelser opfyldes:

a) Kommissionen vil analysere den økonomiske og miljømæssige baggrund for en beslutning om at vælge at udskifte eksisterende anlæg og udstyr. En beslutning om en ny investering, der under alle omstændigheder ville have været nødvendig af økonomiske grunde eller som følge af alderen på det eksisterende anlæg og udstyr (restlevetid på mindre end 25 %), vil i princippet ikke være støtteberettiget.

b) Investoren skal påvise, at der blev truffet en klar beslutning om at vælge højere normer, som krævede yderligere investeringer.

c) Eventuelle fordele med hensyn til lavere produktionsomkostninger vil blive fratrukket.

Projekt 1: Centraliseret komprimering af jern- og stålskrot

(16) Som det allerede blev anført ved indledning af proceduren, kan det godtages, at dette projekt bidrager til væsentlige forbedringer af miljøbeskyttelsen, med en reduktion af dioxinemissionen - fra 50 til 10 mg/Nm3. Dog må de udgifter, der kommer i betragtning, ifølge bestemmelserne forblive strengt begrænsede til de ekstra investeringsudgifter, der er nødvendige for at opfylde miljømålsætningerne; generelle investeringsudgifter, som ikke kan henregnes til miljøbeskyttelse, skal udelukkes. Under alle omstændigheder er det et uforanderligt faktum, at virksomheden skal komprimere skrottet som et led i virksomhedens produktionsforløb. En del af det anskaffede udstyr (skærebrændere, opskæringsborde, gas- og eltilførsel til brænderne samt et anlæg til manuel skæring med jetbrændere) giver ikke i sig selv en yderligere forbedring af miljøforholdene. Det er tværtimod for virksomheden blot en ny måde at udføre produktionsaktiviteterne på. Selv om virksomheden hævder, at udgifterne ved forarbejdning af skrot i øjeblikket ligger højere som en følge af kostprisen på det nye udstyr, retfærdiggør de højere omkostninger alligevel ikke, at produktionsudstyr kommer i betragtning til miljøstøtte. Derfor kan udgifterne til opskæringsanlægget (1829454 EUR) ikke anses for at være berettiget til miljøstøtte.

(17) Derimod er udgifterne til filterenheden og anlægget til opsamling af spildgasser (649481 EUR) i betragtning til støtte. Disse installationer erstatter ikke eksisterende installationer og tjener udelukkende det formål at begrænse forureningen. Den derved opnåede nedsættelse af dioxinemissionen kan betragtes som væsentlig, hvorfor disse udgifter ifølge reglerne om støtte til væsentlige forbedringer af miljøbeskyttelsen er støtteberettigede.

Projekt 2: Slambehandling i højovnene

(18) De belgiske myndigheder oplyste til at begynde med, "at virksomhedens formål med investeringen er at behandle højovnsslam, så det kan genanvendes som råvare i produktionsforløbet. (...) Centrifugen skal gøre det muligt at fjerne det meste af vandet og bidrager dermed direkte til genanvendelse af slammet." Nu understreger de imidlertid - sammen med Sidmar - at den eneste grund til investeringen var en øget miljøbeskyttelse, fordi slammet før investeringen kun kunne genanvendes efter en passende behandling. Ikke desto mindre er det sådan, at Sidmar først begyndte at genanvende slammet efter investeringen. Tidligere blev det bortskaffet og udlagt i højovnsslambækkenet, hvor det filtreredes igennem og forurenede jordbunden. Eftersom man ophørte med bortskaffelse af slam - og den deraf følgende infiltrering af chloridholdigt kanalvand - skete der en væsentlig nedsættelse af vandets chloridindhold. Dette er afgjort en positiv virkning for miljøet. Med hensyn til beregning af de udgifter, der er berettiget til miljøstøtte, må investeringsudgifterne dog fratrækkes værdien af den råvare, man nu - takket være investeringen - er begyndt at genanvende. Belgien har ikke efterkommet den begæring, der blandt andet blev fremsat beslutningen om at indlede proceduren, om fremlæggelse af nærmere oplysninger om de faktiske besparelser på råvarer og om, at de fratrækkes de støtteberettigede udgifter. Derfor vides det ikke, hvilken del af investeringsudgifterne der eventuelt er støtteberettigede. Derfor må det konkluderes, at de anmeldte udgifter (1115521 EUR) ikke udelukkende er bestemt til ekstra miljøbeskyttelse, hvorfor de ikke kan komme i betragtning til miljøstøtte.

Projekt 3: Slambehandling på stålværket

(19) I anmeldelsen forklarede de belgiske myndigheder det samme som i forbindelse med det foregående projekt, nemlig at årsagen til denne investering var genbrug af slam som råvare. Inden for rammerne af proceduren har de - sammen med Sidmar - også tydeliggjort deres senere standpunkt, at der ikke er tale om råvarebesparelser, fordi anvendelsen af slam ikke øges efter den nye investering. I modsætning til højovnsslammet, der blev bortskaffet, blev slammet fra stålværket, uden at det var nødvendigt at dræne, pumpet ud i sintringsanlæggets blandemaskiner. Dette slam indeholdt chloridholdigt kanalvand, hvilket bidrog til en øget dioxinemission fra sintringsanlæggene. Med de nye centrifuger bliver slammet drænet og tilsat grundvand i stedet for kanalvand. Derved kommer der mindre chlorid til sintringsprocessen, ligesom der udledes mindre dioxin. Dioxinemissionerne er faldet fra cirka 13 til cirka 2,5 ng TEQ/Nm3.

(20) Centrifugerne i stålværket havde ingen indflydelse på produktionsforløbet, da der efter centrifugeringen pumpes den samme mængde slam ind i sintringsanlægget, som dengang slammet stadig indeholdt kanalvand. Derfor kan man give de belgiske myndigheder og Sidmar medhold i den påstand, at investeringen udelukkende fandt sted af miljøhensyn og ikke havde nogen indvirkning på produktionen og heller ikke førte til råvarebesparelser. Denne investering erstatter ikke eksisterende udstyr, og nedsættelsen af forureningsniveauet kan betragtes som betydelig som omhandlet i reglerne om støtte med henblik på at tilskynde virksomhederne til at opnå betydeligt højere grader af miljøbeskyttelse. Derfor kan investeringen på 1545963 EUR komme i betragtning til miljøstøtte.

VI. KONKLUSION

(21) Under henvisning til ovenstående kan det konkluderes, at med hensyn til en del af den anmeldte støtte - et beløb på 263454 EUR - er alle betingelser i stålstøttereglerne opfyldt, således at denne miljøstøtte kan erklæres forenelig med fællesmarkedet. Det vedrører her navnlig støtteberettigelsen og støtteintensiteten, der holder sig under de tilladte 30 %. Dette beløb stemmer overens med en del af den anmeldte støtte til projektet "centraliseret skrotkomprimering" (77938 EUR) og med den anmeldte støtte til projektet "slambehandling på stålværket" (185516 EUR).

(22) Derimod opfylder støtten til et beløb af 353397 EUR ikke betingelserne for at være støtteberettiget og for at blive erklæret forenelig med fællesmarkedet. Dette støttebeløb vedrører den anmeldte støtte til den resterende del af det ovenfor beskrevne investeringsprojekt "centraliseret skrotkomprimering" (219534 EUR) og den anmeldte støtte til projektet "slambehandling i højovne" (133863 EUR) -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den støtte på 263454 EUR, som Belgien påtænker at yde til stålværket Sidmar NV, er forenelig med fællesmarkedet. Dette beløb stemmer overens med en del af den anmeldte støtte til projektet "centraliseret skrotkomprimering" (77938 EUR) og med den anmeldte støtte til projektet "slambehandling på stålværket" (185516 EUR).

Artikel 2

Den støtte på 353397 EUR, som Belgien påtænker at yde til stålværket Sidmar NV, er uforenelig med fællesmarkedet. Dette beløb stemmer overens med en del af den anmeldte støtte til projektet "centraliseret skrotkomprimering" (219534 EUR) og med den anmeldte støtte til projektet "slambehandling i højovnene" (133863 EUR).

Denne del af støtten kan derfor ikke ydes.

Artikel 3

Belgien underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme den.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien.

Udfærdiget i Bruxelles, den 20. december 2001.

På Kommissionens vegne

Mario Monti

Medlem af Kommissionen

(1) EFT L 338 af 28.12.1996, s. 42.

(2) EFT C 234 af 18.8.2001, s. 2.

(3) Se fodnote 2.

(4) EFT C 72 af 10.3.1994, s. 3.