Målsætningen med den budgetstrategi, der er skitseret i stabilitetsprogrammet for 2014, er at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2016 og nå den mellemsigtede målsætning i 2017. Stabilitetsprogrammet bekræfter den mellemsigtede målsætning om en strukturel budgetbalance, hvilket er mere ambitiøst end krævet i stabilitets- og vækstpagten. Stabilitetsprogrammet tager sigte på at reducere underskuddet til under 3 % af BNP i 2016, hvilket er i overensstemmelse med den frist, der blev fastsat i Rådets henstilling af 21. juni 2013 (6), og det har som mål et underskud for 2014, der ligger under det anbefalede (5,5 % af BNP imod 5,8 % af BNP). Den årlige forbedring af den (nyberegnede) strukturelle saldo, der er planlagt i stabilitetsprogrammet, ligger imidlertid under den anbefalede indsats fra 2014. For 2017 forudses der med planen tilstrækkeligt fremskridt hen imod det mellemsigtede mål, selv om dette måske ikke er nok til at nå det inden for det samme år som erklæret i stabilitetsprogrammet. Ifølge stabilitetsprogrammet forventes det, at den offentlige gældskvote når sit højdepunkt i 2015 (101,7 % af BNP), hvorefter den begynder at falde. Samlet set er den budgetstrategi, der er skitseret i programmet, kun delvist på linje med kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for de budgetmæssige fremskrivninger i stabilitetsprogrammet, som ikke er udarbejdet eller godkendt af et uafhængigt organ, er i brede træk realistisk for 2014 og behæftet med større risici i 2015, hvis der sammenlignes med 2014-forårsprognosen fra Kommissionens tjenestegrene. For 2016‐2017 synes stabilitetsprogrammets BNP-vækstrater at være noget optimistiske, når de sammenholdes med de nuværende skøn over den mulige vækstrate i økonomien og de resterende behov for økonomiske justeringer efter krisen.

Der er derfor også visse risici forbundet med tilpasningskursen for gæld og underskud. De konkrete foranstaltninger til støtte for virkeliggørelse af målene for de samlede underskud for 2015 og derefter er desuden endnu ikke specificeret tilstrækkeligt, navnlig med hensyn til ændringerne af skattelovgivningen inden for rammerne af den planlagte skattereform. Andre risici vedrører eventualforpligtelser og gevinster fra planlagte besparelser på lokalt og regionalt niveau. Ud fra Kommissionens prognose er der en manko på 1,1 procentpoint i den finanspolitiske indsats for 2013-2014 for så vidt angår den (korrigerede) ændring på den strukturelle saldo (selv om dette tal ligger højere på grund af de seneste ændringer i den anvendte metode til beregning af den potentielle produktion) og på 0,4 procentpoint sammenlignet med værdien af foranstaltninger, der var anset for nødvendige i henstillingen i forbindelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud. Rådet er på baggrund af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og Kommissionens prognose, som er fastsat i forordning (EF) nr. 1466/97, af den opfattelse, at foranstaltningerne til understøttelse af budgetstrategien, skal præciseres yderligere, og at det er nødvendigt med en ekstra indsats for fuldt ud at efterkomme Rådets henstilling i forbindelse med proceduren for uforholdsmæssigt store underskud.