Rådets forordning (EF) nr. 2080/2001

af 23. oktober 2001

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af indvendige cykelgearnav med oprindelse i Japan

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), særlig artikel 9,

under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

1. Indledning

(1) Den 27. juli 2000 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse (i det følgende benævnt "indledningsmeddelelsen") i De Europæiske Fællesskabers Tidende(2) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af indvendige gearnav med oprindelse i Japan.

(2) Proceduren blev indledt på grundlag af en klage, som blev indgivet den 6. juli 2000 af SRAM Deutschland GmbH, der står for en betragtelig andel af Fællesskabets produktion af indvendige gearnav.

(3) Klagen indeholdt beviser for, at der i forbindelse med denne vare var tale om dumping, som forvoldte væsentlig skade, hvilket ansås for tilstrækkeligt grundlag til at indlede en antidumpingprocedure.

2. Undersøgelse

(4) Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter, importører og brugere, som den vidste var berørt af sagen, repræsentanter for det pågældende eksportland, klageren og andre EF-producenter om, at der blev indledt en procedure. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen.

(5) En række parter gav deres mening til kende skriftligt. Alle parter, der anmodede herom inden for ovennævnte frist, og som påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, fik mulighed for at blive hørt mundtligt.

(6) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, den mente, var berørt af sagen, og til alle andre selskaber, der gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget fyldestgørende svar fra den fællesskabsproducent, der havde indgivet klagen, otte ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet, 35 brugere samt den eksporterende producent i Japan.

(7) Der blev anmodet om detaljerede oplysninger vedrørende produktsammenlignelighed for de typer af indvendige gearnav, der sælges på fællesskabsmarkedet, i et supplerende spørgeskema, der blev fremsendt til 58 virksomheder (EF-erhvervsgrenen, den eksporterende producent, to forretningsmæssigt forbundne importører, ni ikke-forretningsmæssigt forbundne importører samt 45 brugere). Der blev modtaget 49 fyldestgørende svar. Der blev endvidere registreret reaktioner fra yderligere 137 parter, hovedsageligt cykelproducenter, detailhandlere samt forbruger- og brugerorganisationer.

(8) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige i forbindelse med bedømmelsen af, om der var tale om dumping og eventuel skadevirkning samt konsekvenserne for Fællesskabets interesser, og den aflagde kontrolbesøg hos følgende virksomheder:

A. Producent i Fællesskabet

- SRAM Deutschland GmbH, Schweinfurt, Tyskland.

B. Eksporterende producent i Japan

- Shimano Inc., Sakai, Japan.

C. Forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet

- Shimano Europa GmbH (Nederlandske afdeling), Nunspeet, Nederlandene

- Shimano Benelux BV, Nunspeet, Nederlandene.

D. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet:

- Paul Lange & Co, Stuttgart, Tyskland.

(9) Der blev endvidere aflagt besøg hos følgende brugere i Fællesskabet:

- Batavus BV, Heerenveen, Nederlandene

- Biria GmbH, Edingen-Neckarhausen, Tyskland

- Epple Zweidrad GmbH, Memmingen, Tyskland

- Helkama, Hanko, Finland

- Koninklijke Gazelle BV, Dieren, Nederlandene

- Tunturi, Turku, Finland

(10) Undersøgelsen af dumping og skadevirkning omfattede perioden fra den 1. juli 1999 til den 30. juni 2000 ("undersøgelsesperioden"). Hvad angår den udvikling, der blev lagt til grund for skadevurderingen, blev der gennemgået data for perioden fra 1. januar 1996 til 30. juni 2000 (den "samlede periode"), hvorimod den ovennævnte undersøgelsesperiode blev anvendt i forbindelse med underbudsundersøgelsen.

3. Midlertidige foranstaltninger

(11) Da der var behov for yderligere undersøgelser i forbindelse med visse aspekter vedrørende skadevurdering, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser, blev der ikke pålagt nogen foreløbig antidumpingtold på indvendige gearnav med oprindelse i Japan.

4. Efterfølgende procedure

(12) På det tidspunkt blev der anmodet om yderligere information, navnlig fra den eksporterende eksportør, og alle parter blev informeret om Kommissionens foreløbige konklusion i sagen. Kommissionen fortsatte bestræbelserne på at indhente og efterprøve alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på endeligt at fastslå de faktiske omstændigheder. I den forbindelse kan navnlig nævnes de yderligere besøg hos den eksporterende eksportør i Japan, hos en ikke-forretningsmæssig forbundet importør i Fællesskabet og hos brugere i Fællesskabet.

(13) Alle parter blev informeret om de centrale kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen agtede at anbefale indførelse af endelig antidumpingtold. De fik også en frist til at gøre indsigelse efter denne meddelelse.

(14) Der blev taget stilling til de mundtlige og skriftlige bemærkninger fra parterne, og afgørelser er i relevante tilfælde blevet ændret i overensstemmelse hermed.

B. DEN PÅGÆLDENDE OG HERMED IDENTISKE VARER

1. Den pågældende vare

(15) Den pågældende vare er et indvendigt gearnav, defineret som et cykelhjulnav med et integreret gearsystem med tre eller flere gear, uanset om bremsesystemet er integreret i navet, fastgjort hertil eller monteret på en anden del af cyklen.

(16) Undersøgelsen har godtgjort, at det pågældende produkt udelukkende anvendes som integreret gearnav i cykelhjul til styring af cyklen.

(17) Undersøgelsen har endvidere vist, at indvendige gearnav kan inddeles i tre grundtyper, nemlig "fodbremsenav", hvor gearsystemet, såvel som fodbremsesystemet er integreret i navet, "tromlebremsenav", hvor gearsystemet, såvel som håndbremsen er integreret i navet, og "friløbsnav", hvor kun gearsystemet er integreret i navet. Disse tre grundtyper har alle de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål.

(18) Den eksporterende eksportør og andre berørte parter hævdede, at ovennævnte typer indvendige gearnav havde forskellige fysiske egenskaber. De anførte navnlig, at brugere anser fodbremsenav (med fodbremsesystem) som værende et forskelligt produkt fra tromlebremse- og friløbsnav (med håndbremsesystemer) på grund af forskellene mellem disse bremsesystemer. På dette grundlag anførte de, at undersøgelsen kun burde omfatte fodbremsenav.

(19) Undersøgelsen viste, at den væsentligste fysiske og tekniske egenskab ved et indvendigt gearnav er selve gearskiftesystemet, som altid er integreret i navet. Et indvendigt gearnav består af et gearsæt, der er integreret i et nav i modsætning til en udvendig gearskiftemekanisme. Hvis der er integreret eller fastgjort yderligere et bremsesystem til navet og i så fald hvilket, anfægter ikke, skønt det kan have betydning i forbindelse med prisfastsættelse og -sammenligning, de grundlæggende egenskaber ved og anvendelsesformålet for indvendige gearnav, og er dermed irrelevant i forbindelse med definitionen af det pågældende produkt.

(20) Endvidere har undersøgelsen vist, at forskellige former for indvendige gearnav kan erstatte hinanden, og at de anvendes på samme måde.

(21) På grundlag af ovenstående måtte det afvises at udelukke visse former for indvendige gearnav fra undersøgelsen, og alle indvendige gearnav med gearskiftemekanisme med tre eller flere gear anses i forbindelse med denne procedure for at være det samme produkt.

2. Identiske varer

(22) Undersøgelsen har godtgjort, at indvendige gearnav, der fremstilles og sælges af EF-erhvervsgrenen i Fællesskabet og nav, der fremstilles og sælges på det japanske hjemmemarked samt nav, der importeres af Fællesskabet fra Japan, har de samme grundlæggende fysiske og tekniske egenskaber. Endvidere har sådanne indvendige gearnav samme anvendelsesformål.

(23) Konklusionen er derfor, at disse produkter er identiske, jf. artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 ("grundforordningen").

C. DUMPING

1. Normal værdi

(24) Med henblik på at fastsætte den normale værdi undersøgtes det først, om det samlede salg målt i mængde på hjemmemarkedet af den pågældende vare var repræsentativt i henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, dvs. om dette salg udgjorde mindst 5 % af eksportsalget af den pågældende vare til Fællesskabet, hvilket var tilfældet.

(25) Den eksporterende producent hævdede, at priserne på visse modeller, der solgtes på hjemmemarkedet, og som minder meget om de modeller, der eksporteres, kunne anvendes til at fastslå den normale værdi, hvis der blev justeret for forskellene i fremstillingsomkostningerne. Kommissionen undersøgte de 19 berørte eksportmodeller og to lignende modeller, der solgtes på hjemmemarkedet, og konkluderede, at de mindede så meget om hinanden, at der kunne foretages en sammenligning.

(26) Det blev dernæst undersøgt, om det samlede salg på hjemmemarkedet af hver af de modeller, der eksporteredes til Fællesskabet, udgjorde mindst 5 % af eksportsalget for den samme model til Fællesskabet. Det viste sig kun at være tilfældet for fire modeller.

(27) Hvad disse fire modeller angik, blev det undersøgt, om der havde fundet tilstrækkeligt salg sted under normale handelsbetingelser, jf. artikel 2, stk. 4, i grundforordningen.

(28) Det viste sig, hvad tre af de fire modeller angik, at hjemmemarkedssalget til en pris højere end enhedsomkostningerne udgjorde over 80 % af salget, og at den vægtede gennemsnitspris pr. enhed i Japan var højere end den vægtede gennemsnitlige omkostning pr. enhed. Den normale værdi for disse tre modeller blev derfor fastsat på grundlag af den vægtede gennemsnitlige pris, der rent faktisk blev betalt i forbindelse med det samlede hjemmemarkedssalg af disse modeller.

(29) Hvad den fjerde model angår, udgjorde hjemmemarkedssalget til en pris højere end enhedsomkostningerne mindre end 10 %. Hvad denne og alle andre modeller, som ikke blev solgt i tilstrækkeligt omfang på det japanske marked, angår, blev den normale værdi beregnet på grundlag af den eksporterende producents produktionsomkostninger for de pågældende eksporterede modeller plus et omstændighederne taget i betragtning rimeligt beløb for salgs-, drifts- og administrationsomkostninger. Salgs-, drifts- og administrationsomkostninger blev beregnet på grundlag af repræsentative andele af salget af indvendige gearnav på hjemmemarkedet. Fortjenstmarginen blev udregnet på grundlag af hjemmemarkedssalget af indvendige gearnav på normale handelsbetingelser.

2. Eksportpris

(30) Omkring 40 % af eksportsalget til Fællesskabet foregik direkte til uafhængige kunder, og eksportpriserne blev i disse tilfælde i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2, stk. 8, i grundforordningen fastsat med udgangspunkt i de priser, der rent faktisk blev betalt eller skulle betales af disse kunder.

(31) Den resterende del af salget foregik til forretningsmæssigt forbundne virksomheder i Fællesskabet. Eksportpriserne for disse salg blev derfor beregnet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 2, stk. 9, i grundforordningen, dvs. på grundlag af den pris, for hvilken de importerede produkter første gang blev videresolgt til en uafhængig køber. Med henblik på at kunne fastsætte en pålidelig eksportpris blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, der var påløbet mellem importen og videresalget fra de pågældende importører samt for fortjenesten. Den anvendte fortjenstmargin var de ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers vægtede gennemsnitlige fortjenstmargin

3. Sammenligning

(32) For at sikre en rimelig sammenligning blev der i form af justeringer taget hensyn til forskelle, der påberåbtes i henhold til artikel 2, stk. 10, i grundforordningen, og som påvirkede prissammenligneligheden. Det drejede sig om omkostninger i forbindelse med fysiske egenskaber, rabatter, transport, forsikring, håndtering, omkostninger til kundeservice, provision, valutakonvertering samt ekstraudgifter.

4. Dumpingmargen

(33) I overensstemmelse med artikel 2, stk. 10 og 11, i grundforordningen fastsattes dumpingmarginen på grundlag af en sammenligning mellem de vægtede gennemsnitlige normale værdier og den vægtede gennemsnitlige eksportpris ab fabrik for den samme model i samme handelsled.

(34) Denne sammenligning viste, at der var tale om dumping, idet dumpingen svarede til det beløb, hvormed den normale værdi oversteg eksportprisen. Den vægtede gennemsnitlige dumpingmargen, udtrykt i procent af cif-importprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, var på 36,6 %.

(35) Den eksporterende producent står for hele den japanske eksport af indvendige gearnav til Fællesskabet. Den resterende endelige dumpingmargen blev derfor fastsat til dette niveau.

D. EF-ERHVERVSGRENEN

1. Definition af produktionen i Fællesskabet

(36) På tidspunktet for klagens indgivelse og i undersøgelsesperioden fremstillede to producenter i Fællesskabet det pågældende produkt, nemlig:

- klageren

- en anden producent i Fællesskabet (herefter benævnt "den anden fællesskabsproducent"), der stod for under 10 % af den anslåede samlede fællesskabsproduktion af indvendige gearnav i undersøgelsesperioden. Den anden fællesskabsproducent svarede ikke på spørgeskemaet og tog ikke stilling til klagen.

(37) Den eksporterende producent anmodede om, at Kommissionen medtog den anden fællesskabsproducent i sin gennemgang af tallene. I den forbindelse bør det nævnes, at man på grund af den anden fællesskabsproducents manglende samarbejdsvilje var nødt til at bruge de data, der nu var til rådighed, og som klageren og den samarbejdende eksporterende producent stillede til rådighed. Det viste sig senere, at den anden fællesskabsproducent trådte i likvidation og standsede produktionen kort efter undersøgelsesperiodens ophør.

(38) Som det fremgår af ovenstående, udgør klagerens og den anden fællesskabsproducents produktion den samlede fællesskabsproduktion i medfør af artikel 4, stk. 1, i grundforordningen.

2. Definition af fællesskabsindustrien

(39) Klageindgiveren, dvs. den samarbejdende fællesskabsproducent, stod for hovedparten af den samlede fællesskabsproduktion af det pågældende produkt, nemlig over 90 %. Man konkluderede følgelig, at den klageindgivende fællesskabsproducent kunne sidestilles med EF-erhvervsgrenen på dette område i medfør af artikel 5, stk. 4, og artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. Den benævnes i det følgende "EF-erhvervsgrenen".

E. SKADEVIRKNING

1. Indledende bemærkninger

(40) Da der kun er en samarbejdende eksporterende producent, og EF-erhvervsgrenen udgøres af kun en virksomhed, er data vedrørende disse virksomheder blevet underopdelt, således at de fremlagte oplysninger i henhold til artikel 19 i grundforordningen forbliver fortrolige.

2. Forbruget i Fællesskabet

(41) Forbruget i Fællesskabet blev beregnet på grundlag af EF-erhvervsgrenens salgstal, et skøn over den anden fællesskabsproducents salg samt den japanske eksporterende producents salg på fællesskabsmarkedet. Hvad angår den anden fællesskabsproducents salgstal blev disse beregnet på grundlag af tal, som EF-erhvevsgrenen og den eksporterende producent fremlagde. Der fandt ingen import sted fra andre tredjelande.

(42) På dette grundlag konstateredes det, at forbruget af indvendige gearnav faldt med 5 % i den pågældende periode. Medens forbruget kun faldt med 4 % i perioden fra 1996 til 1998, faldt det med yderligere 8 % mellem 1998 og 1999. I løbet af undersøgelsesperioden kom forbruget næsten op på niveauet fra 1998.

3. Den pågældende import

a) Omfanget af den pågældende import

(43) Mellem 1996 og undersøgelsesperioden steg importen af det pågældende produkt fra Japan med hele 23 %. Importen faldt med 14 % i perioden 1996 til 1998, men steg med hele 43 % i perioden fra 1998 til undersøgelsesperioden. På en år-til-år-basis fremgik det, at der på trods af et fald i forbruget i 1999 (en nedgang på 8 % i forhold til 1998), var tale om en importstigning på 17 % i 1999 i forhold til 1998. Stigningen var endnu mere udtalt mellem 1999 og undersøgelsesperioden, nemlig 22 %.

b) Det importerede produkts markedsandel

(44) I den pågældende periode steg det importerede produkts markedsandel med over 30 % på et faldende fællesskabsmarked. I perioden mellem 1996 og 1998 faldt den eksporterende producents markedsandel med 10 %, men steg med 30 % mellem 1998 og 1999 og med yderligere 11 % mellem 1999 og undersøgelsesperioden i overensstemmelse med udviklingen i importen.

c) Gennemsnitsprisen for det importerede produkt

(45) På grundlag af oplysninger fra den eksporterende producent skulle prisen på japanske indvendige gearnav solgt på fællesskabmarkedet i perioden mellem 1996 og 1998 være faldet med 5 %. De steg med 15 % i 1999 og yderligere 2 % i undersøgelsesperioden. I den forbindelse skal det bemærkes, at beregningen af denne prisudvikling udelukkende er baseret på oplysninger fra den eksporterende producent, oplysninger som ikke har kunnet efterprøves for den samlede periode.

d) Prisunderbud

(46) Med henblik på at fastslå prisunderbuddet, blev prisen på indvendige gearnav, der blev solgt af EF-erhvervsgrenen, sammenlignet med den japanske eksporterende producents priser på fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden. Sammenligningen blev foretaget mellem sammenlignelige typer af indvendige gearnav og i samme handelsled, nemlig salg til den første uafhængige kunde.

i) Sammenlignelighed

(47) Som nævnt i ovenfor i betragtning 7 blev der anmodet om detaljerede oplysninger vedrørende produktsammenlignelighed for de typer af indvendige gearnav, der sælges på fællesskabsmarkedet, i et supplerende spørgeskema. Man afgjorde på grundlag af svarene i spørgeskemaet, hvilke typer af indvendige gearnav, produceret henholdsvis af den japanske eksporterende producent og solgt på fællesskabsmarkedet, og produceret og solgt af EF-erhvervsgrenen på samme marked, der var direkte sammenlignelige.

(48) Med henblik på en tilfredsstillende prissammenligning sikredes det således, at man sammenlignede samme typer af indvendige gearnav. I den forbindelse spillede navnlig antallet af gear en rolle.

ii) Justeringer

(49) EF-erhvervsgrenen hævdede, at visse indvendige gearnav, som den eksporterende producent solgte på fællesskabsmarkedet, var udstyret med en aluminiumskappe, hvorimod EF-erhvervsgrenens sammenlignelige nav altid var udstyret med stålkapper. EF-erhvervsgrenen hævdede, at den eksporterende producents priser derfor burde justeres nedad for at afspejle den lavere markedsværdi som følge af anvendelsen af et andet materiale. Den japanske eksporterende producent erkendte, at en nedjustering var på sin plads, men hævdede, at den med henvisning til forskellen i produktionsomkostninger ikke burde være på over 5 %.

(50) Undersøgelsen viste, at over 55 % af 7-gears fodbremsenav og 100 % af 7-gears friløbsnav, som den eksporterende producent i undersøgelsesperioden solgte på fællesskabsmarkedet, var udstyret med navkapper af aluminium, medens EF-erhvervsgrenens sammenlignelige navkapper alle var udstyret med stålkapper.

(51) På grundlag af det foreliggende materiale, navnlig en prisliste fra den eksporterende producent, kunne det konstateres, at indvendige gearnav med aluminiumsnavkapper i undersøgelsesperioden var ca. 22 % dyrere end tilsvarende gearnav med stålkapper. Ifølge transaktionslisten for undersøgelsesperioden, som den eksporterende producent fremlagde, fremgik det imidlertid, at den pris, der faktisk blev bogført for aluminiumsnavkapper kun var 11 % højere end prisen på tilsvarende navkapper af stål.

(52) På dette grundlag måtte man gå ud fra, at der var en objektiv markedsværdiforskel mellem et indvendigt gearnav med aluminiumskappe og et nav med stålkappe. Denne forskel blev fastlagt til 11 % af prisen på aluminiumskapper.

(53) Endvidere hævdede både EF-erhvervsgrenen og den eksporterende producent, at der burde foretages yderligere justeringer på grund af påståede forskelle mellem de berørte produkttyper. Det blev imidlertid meddelt dem, at ingen af de påståede forskelle ansås for at være objektive eller målelige, navnlig ikke hvad markedsværdi angik. De to parters supplerende påstande måtte derfor afvises.

iii) Prisunderbud

(54) På grundlag af ovenstående samt supplerende undersøgelser blev to typer indvendige gearnav (fodbremsenav og friløbsnav), der udgør omkring 78 % af EF-erhvervsgrenens salg på fællesskabsmarkedet og ca. 85 % af den japanske eksportørs eksport, anset for at være sammenlignelige og for værende i samme handelsled. Nedenstående indvendige gearnav, der solgtes af EF-erhvervsgrenen og den eksporterende producent på fællesskabsmarkedet blev sammenlignet indbyrdes, når der var tale om samme typer, dvs.:

- 3-gears fodbremsenav

- 7-gears fodbremsenav

- 3-gears friløbsnav

- 7-gears friløbsnav

(55) For den eksporterende producent benyttedes cif-salgspriserne, frit Fællesskabets grænse, fortoldet. EF-industriens salgspriser justeredes om nødvendigt til niveauet ab fabrik, dvs. med fradrag af transportomkostninger.

(56) Sammenligningen, der blev foretaget på en transaktions-til-vægtet gennemsnitsbasis, viste, at den gennemsnitlige prisunderbudsmargin udtrykt som procentdel af EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris, var på 6,8 % i undersøgelsesperioden.

4. EF-erhvervsgrenens situation

a) Indledende bemærkninger

(57) I overensstemmelse med artikel 3, stk. 5, i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og indekser, der havde indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation på hjemmemarkedet.

b) Produktion, kapacitet og kapacitetsudnyttelse

(58) I løbet af den samlede periode øgedes EF-erhvervsgrenens produktion med 3 %.

(59) Fra 1998 til 1999 reduceredes EF-erhvervsgrenens produktion ganske betydeligt, nemlig med 19 %, medens Fællesskabets forbrug udtrykt i mængde kun reduceredes med 8 % i den samme periode. Produktionen gik så frem igen i undersøgelsesperioden (en stigning på 18 % sammenlignet med 1999), men lå stadig under niveauet for 1998. EF-erhvervsgrenens produktionsstigning på trods af nedgangen på hjemmemarkedssalget skyldes EF-erhvervsgrenens øgede eksport til tredjelande i undersøgelsesperioden.

(60) Da produktionskapaciteten ikke ændredes i den samlede periode, lå udnyttelseskapaciteten ligesom produktionen på mellem 50 og 65 %.

c) Salgsmængde, markedsandel og vækst

(61) Fra 1996 til undersøgelsesperioden gik EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i Fællesskabet målt i mængde ned med 6 %. Samtidig med produktionsstigningen øgedes EF-erhvervsgrenens salg i Fællesskabet i perioden 1996 til 1998 med 8 %. Derefter fulgte et fald i salget udtrykt i mængde på 17 % mellem 1998 og 1999. Denne nedgang var langt mere udtalt end faldet i forbruget i Fællesskabet i samme periode, som kun var på 8 %. Den mindre stigning i salget mellem 1999 og undersøgelsesperioden (4 %) var ikke nok til at fællesskabsindustrien kunne nå op på det tidligere salgsvolumen.

(62) Skønt EF-erhvervsgrenens markedsandel steg med 13 % mellem 1996 og 1998, faldt den tilbage til sit niveau fra 1996 i perioden fra 1998 til undersøgelsesperioden. Denne udvikling skal ses i lyset af nedgangen i forbruget. Denne situation faldt sammen med en ganske betydelig stigning på 43 % i importmængden af den pågældende vare til fællesskabsmarkedet i samme periode.

(63) Det skal bemærkes, at den eksporterende producent hævdede, at EF-erhvervsgrenen havde øget sin markedsandel på bekostning af den anden fællesskabsproducent i den samlede periode. Undersøgelsen viste imidlertid, at denne påstand ikke var begrundet. Stigningen i den japanske eksporterende producents markedsandel i undersøgelsesperioden skete på bekostning af både den pågældende EF-erhvervsgren og den anden fællesskabsproducent, navnlig i tidsrummet fra 1998 til undersøgelsesperioden. Salgstallene viser, at den japanske eksporterende producent overtog det salg, som både den ovennævnte EF-erhvervsgren og den anden fællesskabsproducent mistede i ovennævnte periode.

d) Priser og faktorer, som påvirker priserne

(64) I den samlede periode faldt EF-erhvervsgrenens gennemsnitlige salgspris for indvendige gearnav på fællesskabsmarkedet med hele 21 %. Det skal i den forbindelse bemærkes, at hverken prisforskellene mellem de forskellige indvendige gearnavtyper eller EF-erhvervsgrenens produktudbud på fællesskabmarkedet ændrede sig nævneværdigt i ovennævnte periode. Nedgangen i gennemsnitsprisen skyldes derfor ikke en ændring i produktudbuddet i retning af billigere indvendige gearnavtyper.

(65) Selv om prislisterne angiveligt viser, at de japanske priser steg i den samlede periode, skal det understreges, at de stadig lå gennemsnitligt omkring 7 % under EF-erhvervsgrenens priser på fællesskabmarkedet i undersøgelsesperioden. På dette grundlag kan man også gå ud fra, at der i en betydelig del af den samlede periode har været tale om større prisforskelle mellem den japanske eksporterende producent og EF-erhvervsgrenen, hvilket medførte, at priserne på sidstnævntes hjemmemarked faldt til et niveau, hvor produktionen i den samlede periode ikke længere var rentabel. Dette var navnlig tilfældet i undersøgelsesperioden.

e) Lageropgørelse

(66) I den samlede periode, undtagen mellem 1997 og 1998, var EF-erhvervsgrenens lagre temmelig små, hvilket navnlig skyldtes, at EF-erhvervsgrenen hovedsageligt producerer efter modtagne ordrer og ikke med henblik på at opbygge varelagre. Lagerbevægelsernes indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation har derfor navnlig i undersøgelsesperioden været minimal om overhovedet målelig. Lagerbedømmelse synes ikke at være en relevant faktor, når det drejer sig om at analysere EF-erhvervsgrenens økonomiske situation.

f) Rentabilitet og likviditet

(67) Hvad rentabiliteten angår, var der for EF-erhvervsgrenen tale om et tab på mellem 5 % og 10 % af omsætningen i 1996. I 1997 forbedredes situationen, og der kom næsten balance i regnskabet. Mellem 1997 og undersøgelsesperioden efter SRAM Deutschland GmbH havde overtaget den nuværende EF-erhvervsgren (tidligere Mannesmann Sachs), omstrukturerede EF-erhvervsgrenen sine aktiviteter, hvorved produktionsomkostningerne blev skåret ned med næsten 20 %. I den samlede periode blev omkostningerne skåret ned med hele 26 %. EF-erhvervsgrenens rentabilitet forblev ikke desto mindre negativ i hele den samlede periode.

(68) Fra det tidspunkt i 1997 hvor regnskabet næsten balancerede kunne man med rimelighed forvente, at EF-erhvervsgrenens bestræbelser på at omstrukturere og skære ned på omkostningerne ville føre til overskud på regnskabet. Det pristryk, som EF-erhvervsgrenen kom ud for navnlig i 1999 og i undersøgelsesperioden, underminerede imidlertid disse bestræbelser, hvilket antyder, at EF-erhvervsgrenens tab ville have været endnu større eller, at produktionen af indvendige gearnav ville være helt ophørt i Fællesskabet, hvis EF-erhvervsgrenen ikke havde omstruktureret sine aktiviteter. EF-erhvervsgrenens tab i undersøgelsesperioden lå på ca. 3 % af omsætningen. Det skal understreges, at dette resultat ikke tager hensyn til EF-erhvervsgrenens omstruktureringsomkostninger samt ekstraordinære omkostninger i den samlede periode.

(69) De reducerede produktionsomkostninger og tab forbedrede EF-erhvervsgrenens likviditet i den samlede periode. I takt med udviklingen i EF-erhvervsgrenens tab forværredes likviditetskrisen betydeligt navnlig i tidsrummet mellem 1997 og 1999, men situationen forbedredes noget i undersøgelsesperioden.

g) Investeringer, investeringsafkast og kapitalrejsningsevne

(70) I den samlede periode var investeringerne særlig høje i 1999, hvilket skyldes den nye produktionsenhed til fremstilling af indvendige gearnav, der blev taget i brug i Tyskland i begyndelsen af 1999. Denne investering viser, at virksomheden fortsat ønsker at være aktivt til stede på markedet og har en langtidsstrategi for det pågældende produkt.

(71) I den forbindelse viste undersøgelsen, at EF-erhvervsgrenens omstrukturering medførte en beskeden forbedring af investeringsafkastet i undersøgelsesperioden, hvilket imidlertid ikke ændrer ved det faktum, at EF-erhvervsgrenens resultater i den samlede periode var negative.

(72) På trods af sine tab, lod det ikke til, at EF-erhvervsgrenen havde vanskeligt ved at rejse ny kapital.

h) Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

(73) Antallet af ansatte gik ned med 17 % fra 1997 til 1998 og var derefter stabilt til undersøgelsesperioden på trods af EF-erhvervsgrenens vanskeligheder.

(74) Produktionsniveauet sammenholdt med personalenedskæringerne medførte en forbedret produktivitet i tidsrummet fra 1997 til undersøgelsesperioden.

(75) Det samlede lønbeløb steg en anelse i den samlede periode, medens de ansattes gennemsnitlige løn var temmelig stabil.

i) Dumpingmarginens størrelse

(76) Dumpingmarginen havde på grund af importens omfang og den pågældende vares pris en ikke ubetydelig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation. Undersøgelsen viste, at den pågældende vare med oprindelse i Japan i undersøgelsesperioden generelt blev solgt til dumpingpriser på fællesskabsmarkedet. Trykket på fællesskabsmarkedspriserne ville uden den mindste tvivl have været mindre udtalt om overhovet til stede uden denne dumping.

5. Konklusioner vedrørende spørgsmålet om skade

(77) I den samlede periode steg mængden af den pågældende vare fra Japan på fællesskabsmarkedet betydeligt, og de vigtigste skadeindikatorer viste for EF-erhvervsgrenen en negativ udvikling.

(78) Denne udvikling var særlig udtalt mellem 1998 og undersøgelsesperioden, hvor importen af den pågældende vare målt i mængde steg med 43 %, medens forbruget i Fællesskabet faldt med 1 %, hvilket gjorde det muligt for den japanske eksporterende producent at overtage yderligere en betydelig andel af fællesskabsmarkedet (12 procentpoint), hvilket hovedsageligt skete på bekostning af EF-erhvervsgrenen. I den forbindelse skal det anføres, at den pågældende import i undersøgelsesperioden lå omkring 7 % under EF-erhvervsgrenens priser, og at sidstnævntes priser blev trykket i et sådant omfang, at virksomheden ikke havde overskud på fremstillingen af det pågældende produkt.

(79) Det kunne endvidere konstateres, at den væsentligste forværring i EF-erhvervsgrenens økonomiske situation fandt sted i den samme periode, dvs. fra 1998 til undersøgelsesperioden, hvor virksomhedens salg faldt med 13 %, dens salgspriser med 7 %, produktionen med 4 % og endelig tabte EF-erhvervsgrenen hele 7 procentpoint af sin markedsandel. På trods af omstruktureringer og omkostningsnedskæringer forværredes rentabiliteten og forblev negativ i overensstemmelse med det pres på salgspriserne, som EF-erhvervsgrenen var udsat for på hjemmemarkedet.

(80) I lyset af ovennævnte, navnlig nedgangen i salgsprisen, rentabiliteten og markedsandelen, som EF-erhvervsgrenen var udsat for navnlig i tidsrummet fra 1998 til undersøgelsesperioden, må det konkluderes, at den i undersøgelsesperioden i medfør af artikel tre, stk. 1, i grundforordningen har lidt væsentlig skade.

F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1. Indledning

(81) I henhold til artikel tre, stk. 6 og 7, i grundforordningen undersøgtes det, om dumpingimporten af indvendige gearnav med oprindelse i Japan havde forvoldt EF-erhvervsgrenen skade i et omfang, der kan betegnes som væsentligt. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, der samtidig kunne have tilføjet EF-erhvervsgrenen skade, blev også undersøgt for at sikre, at en eventuel skade forårsaget af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten.

2. Virkningerne af dumpingimporten

(82) I den samlede periode steg dumpingimporten med oprindelse i Japan til Fællesskabet med 23 % og dens markedsandel steg med 39 %, hvilket må betegnes som en betydelig gevinst, som er sket på bekostning af producenter i Fællesskabet.

(83) Forbindelsen mellem den skade, der forvoldtes EF-erhvervsgrenen, og dumpingimporten fremtræder særlig tydeligt, når man ser på udviklingen fra 1998 til udgangen af undersøgelsesperioden. I dette tidsrum steg dumpingimporten med oprindelse i Japan med 43 % udtrykt i mængde, og stigningen i andel af fællesskabsmarkedet var på hele 44 %.

(84) Det har kunnet konstateres, at EF-erhvervsgrenen var udsat for et prispres, hvilket den japanske eksporterende producents underbudspraksis og udviklingen i EF-erhvervsgrenens priser, som blev trykket i betydeligt omfang, vidner om. Konsekvenserne af dette pristryk var yderligere alvorlige, fordi markedsprisen på indvendige gearnav er meget gennemsigtig, da der kun er to virksomheder, der markedsfører produktet, og denne udvikling faldt sammen med en betydelig nedgang i EF-erhvervsgrenens vigtigste økonomiske indikatorer i tidsrummet fra 1998 til undersøgelsesperioden, hvor virksomhedens salg udtrykt i mængde faldt med 13 %, og den tabte betydelige markedsandele, samtidig med at den gennemsnitlige salgspris faldt med 7 %. Resultatet var, at EF-erhvervsgrenen fortsat led finansielle tab.

(85) Det kan derfor konkluderes, at dumpingimporten af indvendige gearnav med oprindelse i Japan i medfør af artikel tre, stk. 6, i grundforordningen har medført væsentlig skadevirkning for EF-erhvervsgrenen.

3. Andre faktorers indvirkning

(86) I overensstemmelse med artikel tre, stk. 7, i grundforordningen undersøgtes det, om andre faktorer end dumpingimporten med oprindelse i Japan kunne have bidraget til den væsentlige skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, således at skade forvoldt af disse andre faktorer ikke blev tilskrevet dumpingimporten. I den forbindelse undersøgtes følgende faktorer: den japanske eksporterende producents angiveligt højere priser, forbrugsnedgangen i 1999, visse cykelproducenters flytning af produktionen til central- og østeuropæiske lande, EF-erhvervsgrenens eksportaktiviteter samt den anden fællesskabsproducents situation.

a) Den eksporterende producents angiveligt højere priser

(87) Et antal brugere anfægtede resultaterne af underbudspolitikken og sammenhængen mellem dumpingimporten fra Japan og den skade, EF-erhvervsgrenen havde lidt. De hævdede, at priserne på japanske indvendige gearnav i undersøgelsesperioden konsekvent var højere end prisen på EF-erhvervsgrenens gearnav.

(88) Det er her på sin plads at anføre, at denne påstand hovedsageligt fremførtes af købere, der ikke erhverver de indvendige gearnav direkte fra den eksporterende producent eller de med denne forretningsmæssigt forbundne virksomheder på fællesskabsmarkedet. Disse brugere sammenlignede med andre ord de priser, EF-erhvervsgrenen tog, når den solgte direkte til brugere, med de priser, mellemhandlere tog, når de videresolgte japanske indvendige gearnav. Der er derfor ikke i modsætning til i betragtning 46 tale om, at gearnavpriserne sammenlignes i det samme handelsled, og resultatet kan derfor ikke anses for at være pålideligt.

(89) Kommissionen fandt frem til, at der var tale om prisunderbud ved at sammenligne den japanske eksporterende producents priser med EF-erhvervsgrenens priser i samme handelsled. Som nævnt i betragtning 56 viste denne sammenligning, at der i undersøgelsesperioden var tale om prisunderbud i forbindelse med mange typer af indvendige gearnav og transaktioner. Prisunderbuddet var i undersøgelsesperioden på gennemsnitligt ca. 7 % af EF-erhvervsgrenens salgspris.

(90) Som nævnt i betragtning 64, 65 og 76 fandtes der at være tale om prisunderbud fra den japanske eksporterende producent i undersøgelsesperioden, og der var ligeledes tale om pres på EF-erhvervsgrenens priser i den samlede periode.

(91) Der synes dermed ikke at være fremført rimelige begrundelser for det ovenfor anførte argument, og det må derfor afvises.

b) Forbrugsnedgang i 1999 og markedsudviklingen

(92) Det blev undersøgt, om forbrugsnedgangen i 1999 var en væsentlig faktor i forbindelse med den skade, fællesskabsindustrien led. Da der stort set kun var to større virksomheder til stede på fællesskabsmarkedet, blev der gået ud fra, at de mulige konsekvenser af forbrugsnedgangen og den deraf resulterende markedsudvikling burde undersøges med udgangspunkt i begge virksomheders resultater.

(93) I 1999 gik EF-erhvervsgrenens salg sammenlignet med 1998 ned med ca. 18 %, hvorimod efterspørgslen kun gik ned med 8 %. EF-erhvervsgrenen mistede endvidere omkring 9 % af sin markedsandel. I den samme periode øgede den eksporterende producent sit salg målt i mængde med 17 % og sin markedsandel med 30 %.

(94) Sammenlignet med 1999 øgede EF-erhvervsgrenen i undersøgelsesperioden sit salg målt i mængde med 4 %, medens dens markedsandel gik ned med 4 %. I samme tidsrum øgede den eksporterende producent yderligere både sit salg målt i mængde (med 22 %) og sin markedsandel (med 11 %) i et omfang, der var ude af proportioner med opsvinget på markedet.

(95) Heraf fremgår det, at forværringen i EF-erhvervsgrenens situation i 1999 var mere udtalt end hvad forbrugsnedgangen burde kunne give anledning til, og da markedet rettede sig i undersøgelsesperioden var EF-erhvervsgrenens resultater heller ikke nær så gode som det kunne forventes at dømme efter markedsudviklingen. I samme tidsrum forbedredes situationen for de dumpingimporterede varer på fællesskabmarkedet. Det konkluderedes derfor, at forbrugsnedgangen i modsætning til dumpingimporten ikke spillede nogen væsentlig rolle for den skade, som EF-erhvervsgrenen led.

c) Visse cykelproducenters flytning af produktionen til central- og østeuropæiske lande og EF-erhvervsgrenens eksportsalg

(96) Den japanske eksporterende producent hævdede, at nedgangen i EF-erhvervsgrenens salg målt i mængde i den samlede periode skyldtes en vigende efterspørgsel på fællesskabsmarkedet. Den vigende efterspørgsel skulle således skyldes, at en række af EF-erhvervsgrenens kunder i 1998 flyttede produktionen fra Fællesskabet til lande i Central- og Østeuropa. Den eksporterende producent hævdede derfor, at nedgangen i salget målt i mængde (og yderligere skadevoldende konsekvenser) for EF-erhvervsgrenen på dens hjemmemarked blev opvejet af eksportsalg til landene i Central- og Østeuropa.

(97) I den forbindelse fandt man, at antallet af cykelproducenter, der flyttede deres produktion til visse lande i Central- og Østeuropa i den samlede periode sandsynligvis må have været ret beskedent, når man tager hensyn til det samlede fællesskabsforbrug. Endvidere viste undersøgelsen ikke, at EF-erhvervsgrenen i sammenligning med de foregående år øgede sit eksportsalg i 1998 og ikke engang i 1999.

(98) Der er endvidere tegn på, at visse af den japanske eksporterende producents kunder også flyttede deres produktion. Man kunne endvidere konstatere, at et antal cykelproducenter opretholdt deres produktion i Fællesskabet, samtidig med at de etablerede produktionsenheder i visse lande i Central- og Østeuropa i undersøgelsesperioden. Hvis disse flytninger overhovedet har haft nogen indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation, må den antages at have været af yderst moderat omfang.

(99) Der blev endvidere gennemført en analyse af EF-erhvervsgrenens eksportsalg, som viste, at dens eksportsalg til tredjelande i perioden fra 1996 til 1999 udgjorde omkring 8 % af dens samlede salg, men at denne procentdel i undersøgelsesperioden steg til 15. Hvis eksportsalget ikke var steget, ville de manglende stordriftsfordele og indvirkningen på EF-erhvervsgrenens produktionsomkostning pr. enhed have været endnu mere mærkbare med endnu større finansielle tab til følge.

(100) Argumentet om at flytningen af cykelproduktionen til lande i Central- og Østeuropa forklarer nedgangen i salget målt i mængde på EF-erhvervsgrenens hjemmemarked må derfor afvises.

d) Den anden fællesskabsproducent

(101) Man undersøgte derefter, om den anden fællesskabsproducent kunne have bidraget til den skade, EF-erhvervsgrenen havde lidt. På grundlag af de foreliggende oplysninger viste det sig imidlertid, at den anden fællesskabsproducent i den samlede periode mistede omkring 60 % af sit salg og ligeledes 60 % af sin markedsandel, således at den pågældende virksomhed i undersøgelsesperioden havde en markedsandel på ca. 6 %. Konklusionen var derfor, at den anden fællesskabsproducent ikke havde bidraget til den skade, EF-erhvervsgrenen havde lidt.

4. Konklusion vedrørende årsagssammenhængen

(102) Den betydelige dumpingimport, der øgedes væsentligt i den samlede periode, og det konstaterede prisunderbud og pristryk havde alle negative konsekvenser for EF-erhvervsgrenens økonomiske situation, navnlig hvad angår salgspriser og salget målt i mængde, hvilket igen havde indvirkning på markedsandelen og rentabiliteten. Konsekvenserne af dumpingimporten havde et sådant omfang, at der var tale om væsentlig skadevirkning for EF-erhvervsgrenen. Med udgangspunkt i ovennævnte forhold og betragtninger konkluderes det også, at andre faktorer, der eventuelt kan have bidraget til den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, ikke har været af et sådant omfang, at det giver anledning til, at der stilles spørgsmålstegn ved den kendsgerning, at der består en årsagssammenhæng mellem den konstaterede skadevirkning og den pågældende dumpingimport.

G. FÆLLESSKABETS INTERESSER

1. Indledende bemærkninger

(103) Med henblik på at afgøre, om det var nødvendigt at gribe ind for at beskytte Fællesskabets interesser, blev der gennemført en undersøgelse af de sandsynlige konsekvenser af at pålægge/ikke at pålægge de involverede virksomheder antidumpingforanstaltninger. I den anledning blev der anmodet om oplysninger fra alle involverede parter, herunder EF-erhvervsgrenen, de ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/forretningsfolk og brugere af det pågældende produkt.

2. Fællesskabsindustriens interesser

(104) Det kunne konstateres, at EF-erhvervsgrenen i den samlede periode havde udfoldet betydelige bestræbelser for at forbedre sin produktivitet i form af et vellykket forsøg på at reducere sine produktionsomkostninger og øge sin konkurrenceevne både på fællesskabsmarkedet og på verdensplan. I den forbindelse foretog virksomheden i 1999 en større investering i form af ibrugtagning af en ny produktionsenhed med henblik på at effektivisere og forbedre produktkvaliteten. Der var blevet truffet beslutning om denne investering i 1997 i forbindelse med overtagelsen af Mannesmann Sachs, og beslutningen blev truffet på baggrund af en rimelig vurdering af markedsudviklingen. I den samlede periode reducerede EF-erhvervsgrenen sine omkostninger med 26 % og øgede sit eksportsalg, hvilket tyder på, at den er leve- og konkurrencedygtig og har til hensigt at fortsætte sin produktion af indvendige gearnav i Fællesskabet, medmindre den tvinges ud af markedet på grund af dumpingimport. EF-erhvervsgrenens betydelige investeringer tyder også på, at virksomheden har en langsigtet fællesskabsbaseret strategi for det pågældende produkt. Virksomhedens fremtid afhænger imidlertid i høj grad af, at den kan få lov til at konkurrere på fair vilkår, og at den derfor ikke skal tage kampen op mod skadevoldende dumpingimport på fællesskabmarkedet.

(105) Med baggrund i en analyse af den skade, EF-erhvervsgrenen har lidt, anses det for uundgåeligt, at dens situation forværres yderligere, hvis der ikke gennemføres anti-dumpingforanstaltninger. Indføres der ikke antidumpingforanstaltninger, vil der med stor sandsynlighed blive tale om yderligere skadevirkninger, og på mellemlang sigt vil EF-erhvervsgrenen muligvis endda ophøre med at eksistere. Det vil derfor være i EF-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingforanstaltninger.

3. Ikke-forretningsmæssigt forbundne importørers og erhvervsdrivendes interesser

(106) Af de ti ikke-forretningsmæssigt forbundne importører, der blev kontaktet, modtog man fyldestgørende svar til spørgeskemaet fra otte. Disse importører står for omkring 21 % af Fællesskabets import og 8 % af dets forbrug. De var alle eneforhandlere for den japanske eksporterende producent.

(107) For disse otte samarbejdende importører tegnede indvendige gearnav sig for gennemsnitligt 2,4 % (mellem 0 og 8 %) af deres samlede omsætning i undersøgelsesperioden.

(108) Man undersøgte den sandsynlige gennemsnitlige indvirkning af den foreslåede antidumpingtold på importørernes overordnede rentabilitet. Da indvendige gearnav udgør en så beskeden del af importørernes samlede omsætning, vil den maksimale negative indvirkning af de foreslåede foranstaltninger for de otte importører med stor sandsynlighed vise sig at blive ubetydelig.

(109) På grund af den beskedne andel som indvendige gearnav udgør af deres samlede aktiviteter, og med omfanget af de foreslåede foranstaltninger i mente, mener man ikke, at importørernes interesser overordnet set vil blive berørt nævneværdigt.

4. Brugernes interesser

(110) Brugerne af produktet er cykelfabrikanter og -samlere samt visse detailhandlere i Fællesskabet. Af de brugere, der blev kontaktet, modtog man fyldestgørende svar fra 35. Disse 35 brugere tegnede sig for omkring 32 % af det samlede forbrug af indvendige gearnav i Fællesskabet. Der blev ligeledes modtaget svar fra brugersammenslutninger i Fællesskabet.

(111) Det fremgik, at disse brugere har en gennemsnitlig fortjenstmargin på ca. 3 % af deres samlede aktiviteter og på ca. 11 % hvad angår cykler udstyret med indvendige gearnav.

(112) I undersøgelsesperioden udgjorde cykler udstyret med indvendige gearnav enten fra Japan eller Fællesskabet omkring 25 % af brugernes samlede omsætning.

(113) På grund af den begrænsede andel, som cykler med indvendige gearnav udgør af de samlede aktiviteter og med omfanget af de foreslåede foranstaltninger og de samarbejdende brugeres rentabilitet i mente, må det konkluderes, at den mulige negative indvirkning af de foreslåede foranstaltninger på brugerne ikke kan forventes at ville overskygge de fordele, som foranstaltningerne vil bibringe EF-erhvervsgrenen.

5. Konkurrence og handelsforstyrrende virkninger

(114) Det fremgik, at EF-erhvervsgrenen stort set kun fremstiller og sælger det pågældende produkt, hvorimod den eksporterende producent afsætter store mængder af alle former for cykeldele, navnlig på fællesskabsmarkedet, men også på verdensplan. I betragtning af det konstaterede prisunderbud, det eksisterende pres på priserne, de finansielle tab og tabet af markedsandel er det ikke sikkert, at EF-erhvervsgrenen vil forblive en effektiv aktør på markedet. Den eksporterende producents overordnet set stærke position på fællesskabsmarkedet, hvor virksomheden kun møder konkurrence hvad angår indvendige gearnav, og foranstaltningernes niveau gør det usandsynligt fra et økonomisk synspunkt, at EF-markedet vil være lukket for varer importeret fra denne virksomhed. Den vil derfor stadig kunne afsætte sine indvendige gearnav på fællesskabsmarkedet, selv om der gennemføres antidumpingforanstaltninger.

(115) Fra nogle sider er det blevet fremført, at disse foranstaltninger ville reducere brugernes og forbrugernes valgmuligheder og afskære dem fra at nyde godt af nyskabelser fra den japanske eksporterende producent. Som nævnt ovenfor finder Kommissionen, at indvendige gearnav med oprindelse i Japan fortsat vil være at finde på fællesskabsmarkedet i fremtiden, hvilket skyldes den eksporterende producents stærke position på dette marked, hvad en lang række cykeldele angår, samt den store betydning, som fællesskabsmarkedet har for den eksporterende producent.

(116) Brugere og forbrugere vil således fortsat kunne vælge mellem de konkurrerende produkter, men til ikke-skadeforvoldende priser. Omvendt kunne valgfriheden blive en saga blot, hvis EF-erhvervsgrenen ophørte med at eksistere, hvilket ikke er udelukket, hvis der ikke gennemføres antidumpingforanstaltninger.

(117) Sådanne foranstaltninger forventes derfor at genetablere fair og effektive konkurrenceforhold på fællesskabsmarkedet og har kun til formål at rette op på virkningerne af den japanske eksporterende producents skadevoldende dumpingpraksis. Hvis der ikke indføres foranstaltninger i det foreliggende tilfælde, vil konkurrenceforvridningen blive opretholdt og forstærket, hvilket vil medføre en yderligere forværring af EF-erhvervsgrenens situation. Hvis EF-erhvervsgrenen skulle forsvinde, ville resultatet være begrænset konkurrence og færre valgmuligheder for brugere og kunder på fællesskabsmarkedet.

6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

(118) Med udgangspunkt i ovenstående kendsgerninger og betragtninger må det konkluderes, at der hvad Fællesskabets interesser angår ikke er nogen afgørende argumenter, der taler imod indførelse af antidumpingtold på import af indvendige gearnav med oprindelse i Japan.

H. FORESLÅEDE FORANSTALTNINGER

1. Skadeafhjælpningsniveau

(119) Da det er fastslået, at den pågældende dumpingimport har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, og at der ikke er tvingende årsager til ikke at gribe ind, bør der indføres en antidumpingtold på et niveau, der er tilstrækkeligt til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af den pågældende import, uden at den konstaterede dumpingmargin overskrides.

(120) I forbindelse med beregning af, hvilket afgiftsniveau der var påkrævet med henblik på at afhjælpe virkningerne af den skadeforvoldende dumping, var det hensigten, at de trufne foranstaltninger skulle give EF-erhvervsgrenen mulighed for at dække sine produktionsomkostninger og opnå et rimeligt overskud før skat, som burde kunne være muligt, hvis der ikke fandt dumping sted.

(121) På den baggrund fandt man frem til, at en fortjenestemargen på 8 % af den samlede omsætning kunne betragtes som et passende minimum, som EF-erhvervsgrenen i betragtning af dens succesfulde og omkostningsreducerende omstruktureringer samt dens behov for investeringer på lang sigt med rimelighed kunne have haft forventninger om at opnå, hvis der ikke havde været tale om skadeforvoldende dumping. På verdensplan er der kun to større markeder for indvendige gearnav, nemlig fællesskabsmarkedet og det japanske marked, hvor der ikke forekommer dumpingimport. Da der er tale om betydeligt større fortjenester i Japan, må den ovenfor nævnte fortjenstmargin anses for et meget forsigtigt skøn.

(122) Skadeafhjælpningsniveauerne blev derfor fastsat som forskellen mellem EF-erhvervsgrenens produktionsomkostninger forhøjet med den over for nævnte fortjenstmargin overfor den justerede faktiske nettosalgspris på de importerede indvendige gearnav, der blev anvendt i forbindelse med prisunderbudsberegningerne. Forskellen blev derefter udtrykt i procent af cif-importprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet. Resultatet af disse beregninger var en skademargin på 11,3 %.

2. Endelig antidumpingtold

(123) På baggrund af ovenstående og i overensstemmelse med mindstetoldreglen i artikel 9, stk. 4, i grundforordningen om mindste told forekommer det rimeligt at den endelige antidumpingtold bør fastsættes på samme niveau som skademarginen.

(124) Da den eneste kendte japanske eksporterende producent tegner sig for stort set al eksport til Fællesskabet fra Japan fastsattes resttoldsatsen på samme niveau.

(125) Med udgangspunkt i ovenstående foreslås følgende endelige toldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:

>TABELPOSITION>

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en endelig antidumpingtold på import af indvendige gearnav til cykelhjul med integreret gearsystem med tre eller flere gear, uanset om bremsesystemet er integreret i navet, føjet dertil eller monteret på en anden del af cyklen, som for øjeblikket tariferes under KN-kode ex 8714 99 90, (TARIC-kode: 8714 99 90*91 ), med oprindelse i Japan.

Tolden er også gældende for fodbremsenav og navbremser under KN-kode ex 8714 94 10 og andre nav end fodbremsenav og navbremser under KN-kode ex 8714 93 10, begge kombineret med et integreret gearsystem med tre eller flere gear (TARIC-kode 8714 94 10*10 og 8714 93 10*10 ), ligeledes med oprindelse i Japan.

2. Den endelige antidumpingtold netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for produkter med oprindelse i Japan vil herefter være:

>TABELPOSITION>

3. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 23. oktober 2001.

På Rådets vegne

A. Neyts-Uyttebroeck

Formand

(1) EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2238/2000 (EFT L 257 af 11.10.2000, s. 2).

(2) EFT C 214 af 27.7.2000, s. 4.