++++

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 19 . december 1984

om en procedure i henhold til EOEF-traktatens artikel 85

( IV/29.725 - cellulose )

( Kun den engelske udgave er autentisk )

( 85/202/EOEF )

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,

under henvisning til Raadets forordning nr . 17 af 6 . februar 1962 , foerste forordning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikler 85 og 86 ( 1 ) , senest aendret ved akten vedroerende Graekenlands tiltraedelse , saerlig artikel 3 ,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 29 . juli 1981 om at indlede proceduren i sagen ,

efter at have givet de paagaeldende virksomheder lejlighed til at udtale sig vedroerende de af Kommissionen fremfoerte klagepunkter , jf . artikel 19 , stk . 1 , i forordning nr . 17 og Kommissionens forordning nr . 99/63/EOEF af 25 . juli 1963 om udtalelser i henhold til artikel 19 , stk . 1 og 2 , i Raadets forordning nr . 17 ( 2 ) ,

efter hoering af Det raadgivende Udvalg for Kartel - og Monopolspoergsmaal , og

ud fra foelgende betragtninger :

DEL 1

FAKTISKE OMSTAENDIGHEDER

( 1 ) I 1977 ivaerksatte Kommissionen i medfoer af artikel 14 i forordning nr . 17 undersoegelser i celluloseindustrien , specielt vedroerende den adfaerd , som de virksomheder , denne beslutning er rettet til ( 3 ) , havde udvist siden 1973 . Efter at have konstateret en raekke tilfaelde af konkurrencebegraensende praksis og konkurrencebegraensende aftaler , som ikke var blevet anmeldt i henhold til artikel 4 eller 5 i forordning nr . 17 , besluttede Kommissionen i september 1981 paa eget initiativ at indlede den i artikel 3 , stk . 1 , i forordning nr . 17 naevnte procedure og meddelte sine klagepunkter til de virksomheder , som denne beslutning er rettet til . Med henblik paa en naermere undersoegelse af de udtalelser , som virksomhederne fremsatte i deres svar paa Kommissionens klagepunkter , anmodede Kommissionen , jf . artikel 11 i forordning nr . 17 , i september 1982 om yderligere oplysninger vedroerende perioden fra 1974 til midten af 1982 . De oplysninger om de faktiske omstaendigheder , der fremkom ved Kommissionens undersoegelser , kan sammenfattes saaledes :

A . Markedet

I . Produktet

( 2 ) 1 . Genstanden for denne beslutning er bleget sulfatcellulose , saaledes som den anvendes til papirfremstilling og udbydes paa det frie marked ( saakaldt frimarkedscellulose ) . Bleget sulfatcellulose fremkommer ved kemisk behandling af papirmasse , der bestaar af plantefibre . Ved denne behandling faar slutproduktet en raekke specifikke egenskaber , og bleget sulfatcellulose adskiller sig derfor fra andre papirmasseprodukter . Sulfatcellulose er af bedre kvalitet end andre celluloseprodukter ( f.eks . sodamasse og sulfitcellulose ) eller mekanisk fremstillede papirmasseprodukter . I modsaetning til f.eks . sodamasse anvendes naesten alle traesorter til fremstilling af bleget sulfatcellulose , ligesom fremstillingen af bleget sulfatcellulose er mindre energikraevende end fremstilling af mekanisk masse og mindre forurenende end fremstilling af sulfitcellulose . Efter foerste trin i produktionsprocessen fremkommer ubleget ( brun ) cellulose , dette produkt anvendes bl.a . til fremstilling af poser , papaesker og anden emballage . For at kunne anvendes til fremstilling af finere papir , hvor farve og renhed er af stor betydning , bleges sulfatcellulosen kemisk i en senere produktionsfase . Af alle celluloseprodukter er bleget sulfatcellulose af den bedste kvalitet . Markedsandelen en heraf har i de seneste aar vaeret stoet stigende og laa paa ca . 1/3 i 1980 .

( 3 ) 2 . Bleget sulfatcelluloses egenskaber varierer , alt efter hvilken traesort , det anvendes til fremstillingen heraf . Naaletraescellulose har foruden laengere fibre stoerre rivstyrke og er lettere at bearbejde . Den anses normalt for at vaere af hoejere kvalitet end loetraescellulose , der har kortere fibre og specielt egner sig til fremstilling af bloedt papir . Cellulose , udvundet af trae , der gror paa de nordlige breddegrader , og som vokser ret langsomt ( nordlig naaletrae/loevtrae ) , anses for at vaere af hoejere kvalitet end cellulose , udvundet af trae fra de sydlige breddegrader ( sydlig naaletrae/loevtrae ) . I hvert fald siden 1978 har denne kvalitetsforskel foert til fire forskellige prisniveauer for de fire produkttyper ( nordlig naaletrae , sydlig naaletrae , nordlig loevtrae og sydlig loevtrae ) , idet de hoejeste priser betales for nordlig naaletrae og de laveste for sydlig loevtrae . Inden for disse fire produktkategorier foretages yderligere differentiering , bl.a . paa grundlag af nuanceringsfaktoren . Cellulose med en nuanceringsfaktor paa over 88GE ( 4 ) anses for at vaere af prima kvalitet , medens cellulose med en nuanceringsfaktor paa under 80GE klassificeres som halvbleget cellulose . Jo hoejere nunanceringsfaktoren er , desto hoejere bliver prisen .

( 4 ) 3 . Paa grundlag af de forskellige produkttypers forskellige egenskaber og relative fordele blander papirproducenterne normalt flere produkttyper samtidig for at opnaa en vis papirsort af en bestemt kvalitet . Inden for en given produktkategori er den cellulose , der fremstilles af de enkelte producenter , i virkeligheden i hoej grad indbyrdes substituerbar , medens overgang fra den ene produktkategori til den anden derimod kun kan ske inden for de givne fysik-kemiske graenser , idet dette kraever langvarige og kostbare forsoeg samt omstilling af produktionsanlaegget . Set ud fra papirproducentens synspunkt er det muligt at gaa fra den ene leverandoer til den anden , i hvert fald inden for samme produktkategori , men papirproducenten laegger paa den anden side ikke blot stor vaegt paa langfristede leveringsaftaler med faste leverandoerer , men ogsaa paa forsyningssikkerheden , og dette behov daekker han normalt ved at have flere leverandoerer i forskellige lande .

II . Producenterne

( 5 ) 1 . Sulfatcellulose produceres af over 800 firmaer i 30 lande . En stor del af den sulfatcellulose , der fremstilles af disse virksomheder , anvendes af dem selv eller af associerede selskaber , f.eks . til papirfremstilling . Kun ca . 40 % af den samlede produktion af bleget sulfatcellulose afsaettes paa det frie marked ( 5 ) ( den saakaldte frimarkedscellulose , der er genstanden for denne beslutning ) . Der findes over 50 virksomheder , der saelger frimarkedscellulose i Faellesskabet .

I 1981 udgjorde den samlede produktion af bleget frimarkedscellulose ca . 18 mio tons . De foerende producentlande var Canada ( godt 6 mio tons ) , USA ( godt 4 mio tons ) , Sverige ( ca . 2,5 mio tons ) og Finland ( ca . 1,6 mio tons ) ( 6 ) .

( 6 ) 2 . Det fleste amerikanske celluloseproducenter er integreret i grupper af papirproducenter , og de har en samlet aarsomsaetning paa adskillige milliarder dollars . Den stoerste af disse virksomheder afsaetter over 300 000 tons om aaret , hvoraf indtil 100 000 tons om aaret afskibes til Faellesskabet . Ogsaa de canadiske producenter indgaar for stoerstedelens vedkommende i integrerede grupper med en aarsomsaetning paa i alt op til 2 mia US dollars . Den stoerste canadiske virksomhed afsaetter over 500 000 tons om aaret , hvoraf mere end 150 000 tons eksporteres til Faellesskabet . Ogsaa hovedparten af de svenske producenter er integrerede selskaber . Deres samlede omsaetning ligger normalt paa under 1 mia US dollars . Den stoerste svenske producent afsaetter over 300 000 tons om aaret , og nogle af dem eksporterer naesten hele deres produktion til Faellesskabet . Ogsaa mange finske producenter er integrerede virksomheder . Deres omsaetning ligger paa under 1 mia US dollars . Den stoerste finske producent afsaetter ca . 200 000 tons om aaret . 10 producenter ( 7 ) har oprettet en faelles salgsorganisation ( Finncell ) , der afsaetter medlemmernes produkter udelukkende i Finncell's navn og for Finncell's regning , fastsaetter priser og fordeler indgaaende ordrer blandt medlemmerne . Set ud fra den samlede omsaetning er de amerikanske og canadiske producenter generelt stoerre end de svenske og finske producenter . Svenske og finske producenter eksporterer imidlertid stoerre maengder til EF end amerikanske og canadiske producenter .

Celluloseproducenter i alle fire lande har ofte med de stoerste papirproducenter i Faellesskabet indgaaet langsigtede leveringsaftaler , der er baseret paa aftagelse af faste maengder , hvor priserne normalt fastsaettes kvartalvis . Adskillige producenter har interesser i europaeiske papirfabrikker . Normalt leverer en producent til over 50 kunder i Faellesskabet . Finncell har det stoerste antal kunder i Faellesskabet ( ca . 290 papirproducenter ) .

( 7 ) 3 . Omkostningerne ved fremstilling af cellulose og transport inden for Faellesskabet varierer efter produktionsanlaeggets beliggenhed . Den forskelligartede udvikling i den oekonomiske situation og i valutakurserne i de enkelte producentlande i perioden 1975 til 1981 foerte til en brat aendring i de her omhandlede virksomheders relative omkostningssituation . I 1976 havde producenterne i baade den sydvestlige og nordvestlige del af USA langt lavere omkostninger end de oevrige producenter , medens situation var den modsatte i 1981 . Naermere oplysninger fremgaar af tabel 1 .

( 8 ) 4 . I perioden 1975 til 1981 var der store forskelle mellem de enkelte producenters kapacitetsudnyttelsesgrader og lagre , ikke blot fra det ene land til det andet , men ogsaa inden for samme land . Naermere oplysninger fremgaar af tabel 3 og 4 .

III . Kunderne

( 9 ) Det europaeiske Faellesskab er det vigtigste afsaetningsomraade for bleget sulfatcellulose . Af det samlede salg paa ca . 18 mio tons i 1981 blev ca . 6,1 mio tons afsat i Faellesskabet ( 8 ) . Stoerstedelen heraf gik til Forbundsrepublikken Tyskland ( lige knap 2 mio tons ) , Frankrig ( godt 1,3 mio tons ) og Det forenede Kongerige ( godt 1,1 mio tons ) . I Faellesskabet blev der i samme aar kun produceret 0,7 mio tons ( 9 ) .

( 10 ) EF-markedet er af saerlig stor betydning for de svenske og finske producenter , der eksporterer ca . to tredjedele af deres samlede produktion af frimarkedscellulose til Faellesskabet . For de nordamerikanske producenter er det europaeiske marked af mindre betydning i sammenligning med det meget stoerre hjemmemarked . De amerikanske og canadiske producenter eksporterer hovedsagelig til Faellesskabet for at skabe stoerre spredning i afsaetningsmarkederne og udligne konjunktursvingninger i USA .

( 11 ) Bleget sulfatcellulose aftages af over 800 papirproducenter i Faellesskabet . Ca . 100 af disse papirproducenter aftager store maengder . Disse virksomheder har normalt indgaaet langsigtede leveringsaftaler . For at opnaa den sammensaetning , de har behov for til fremstilling af deres produkter , og opnaa stoerst mulig forsyningssikkerhed , koeber de bleget sulfatcellulose hos adskillige producenter i flere forskellige lande . De stoerste aftagere koeber over 200 000 tons bleget sulfatcellulose om aaret . Deres samlede aarsomsaetning ligger paa over 1 mia US dollars . Disse virksomheder er ofte knyttet til celluloseproducenter med hjemsted uden for Faellesskabet .

IV . Udviklingen paa cellulosemarkedet

( 12 ) 1 . Cellulosemarkedet er underlagt konjunktursvingninger , som skyldes forskelle i den oekonomiske situation . Efterspoergslen efter frimarkedscellulose afhaenger hovedsagelig af efterspoergslen efter papir , karton og pap , der noeje foelger aendringerne i industriproduktionen . Generelt er papirproduktionen i EF ( navnlig produktionen af papir af finere kvalitet ) imidlertid steget stoet i de seneste aar .

( 13 ) 2 . Efter et opsving i 1973 gik papirproduktionen og dermed celluloseforbruget i EF tilbage i 1974 og i endnu hoejere grad i 1975 . I 1975 skete der et drastisk fald i naesten alle celluloseproducenters kapacitetsudnyttelsesgrad , og producenternes lagre naaede op paa rekordhoejde , for nogle producenters vedkommende svarende til et helt aars produktion . I Canada var lagrene ret ubetydelige som foelge af langvarige strejker , medens de voksede usaedvanlig meget i Sverige , hvor staten gennem en saerlig lagerstoetteordning finansierede en del af omkostningerne ved at opretholde overskudslagre . I 1976 var EF's import og forbrug af cellulose naesten igen naaet op paa 1974-niveauet , og det holdt sig relativt stabilt i 1977 . I 1978 begyndte EF's import og forbrug af cellulose igen at stige . Denne stigning fortsatte og toppede i 1980 ( hvor importen laa 30 % og forbruget 50 % over 1976-niveauet ) . I 1981 var der et mindre fald i importen og forbruget af cellulose . Denne tilbagegang fortsatte i 1982 . ( Naermere oplysninger fremgaar af tabel 2 , 3 og 4 ) . I hele perioden var der betydelige forskelle mellem de enkelte EF-landes import og forbrug .

( 14 ) 3 . Siden 1976 er celluloseleverancer normalt blevet faktureret i US dollars . Indtil da havde de canadiske og amerikanske producenter faktureret i US dollars , medens svenske og finske producenter fakturerede i skr . Naar der ses bort fra fjerde kvartal 1977 og de tre foerste kvartaler 1978 , har alle producenter anvendt et toleddet prissystem med hoejere priser for leverancer til havne ved Middelhavet ( zone 2 ) end til havne i Nordvesteuropa ( zone 1 ) .

( 15 ) I perioden fra foerste kvartal 1974 til foerste kvartal 1975 steg cellulosepriserne med over 40 % ( prisen paa bleget naaletraescellulose af bedste kvalitet steg fra ca . 290 US dollars til 415 US dollars og holdt sig paa samme niveau i hele 1976 ( 1 ) . I 1977 faldt faktureringspriserne ned til nogenlunde samme niveau som i foerste kvartal af 1974 , medens de annoncerede priser i de foerste tre kvartaler af 1977 holdt sig paa 1976-niveauet . Fra tredje kvartal 1978 til andet kvartal 1980 steg priserne uafbrudt , saaledes at den samlede prisstigning kom op paa over 60 % ( bleget nordlig naaletraescellulose af bedste kvalitet steg fra ca . 330 US dollars til 545 US dollars ) , hvorefter priserne holdt sig stabile indtil fjerde kvartal af 1981 ( 10 ) . I fjerde kvartal af 1981 blev de annoncerede priser paa ny forhoejet , hvilket ikke blev accepteret i alle medlemsstater . I 1982 skete et brat fald i faktureringspriserne , der igen naaede ned paa samme niveau som i begyndelsen af 1979 .

B . Virksomhederne

( 16 ) De her omhandlede virksomheder hoerer til blandt verdens foerende producenter af bleget sulfatcellulose og de europaeiske papirproducenters stoerste leverandoerer . De fleste virksomheder er integrerede selskaber , der selv videreforarbejder en del af den cellulose , de fremstiller , til papir , karton og pap . Tabel 5 indeholder naermere oplysninger om deres samlede omsaetning , produktionsanlaeggenes beliggenhed og kapacitet samt deres interesser i andre celluloseproducerende virksomheder og i europaeiske papirproducerende virksomheder .

C . Virksomhedernes prissystemer

I . Annoncerede priser

( 17 ) 1 . Priserne fastsaettes normalt for det efterfoelgende kvartal . Et par uger , foer et nyt kvartal begynder , annoncerer producenterne de nye priser paa deres forskellige produkter . Dette sker mundtligt , pr . telefon , skriftligt eller ved telex til kunder , agenturer eller fagpresse ( navnlig " Pulp and Paper International " , " Paper " og " Deutsche Papierwirtschaft " ) , der derefter offentliggoer disse oplysninger . Andre producenter faar hurtigt kendskab til de nye annoncerede priser gennem fagpressen , gennem indberetninger fra deres agenter eller gennem forespoergsler til faelles kunder . Dette fremgaar af foelgende :

( 18 ) - Telex af 22 . maj 1975 fra Continental Cellulose til hovedselskabet Norrlands Skogsaegares Cellulosa ( engelsk original ) :

" KEA annoncerer uaendrede priser tredje kvartal 1975 " ( III/437 ) KEA ( Pulp , Paper and Paper Board Export Association of the United States ) annoncerede officielt sine priser den 1 . juni 1975 .

( 19 ) - Telex af 19 . november 1975 fra Continental Cellulose til hovedselskabet Stora Kopparbergs ( engelsk original ) :

" Vi har netop erfaret , at SCA har besluttet herefter at tilbyde foelgende cellulosepriser i US dollars i Belgien :

- Bleget kraft , naaletrae 415

- Bleget kraft , loevtrae 410

- Bleget sulfit , naaletrae 410

- Ubleget sulfit 382

- Ubleget kraft 375 .

Som Deres agent anmoder vi Dem for at fremme stabiliteten paa markedet - der som foelge af de meget lave og daarlige papirpriser har behov for det - om at henstille til , at disse priser foelges . Instrukser afventes " . ( III/400 )

SCA ( Svenska Cellulosa AB ) annoncerede sine priser den 19 . november 1975 .

( 20 ) - Telex af december 1978 fra agenten Ph . Verdet til agenturgiveren Bivar fra Portucel ( fransk original ) :

" KEA skal i dag have annonceret foelgende priser :

bleget kraft , nordlig naaletrae 400

bleget kraft , sydlig naaletrae 385

bleget kraft , sydlig loevtrae 380

Telex flere oplysninger snarest muligt . " ( VII F 2/161 ) .

( 21 ) - Telex af 15 . juni 1979 fra agenten Weijerman til agenturgiveren Bivar fra Portcuel ( engelsk original ) :

" Angaaende prissituation tredje kvartal . Fincell , Modo , Soedra og Borregaard , ingen forhoejelse . Andre skandinaviske fabrikker endnu ikke annonceret .

Angaaende US-fabrikker . Georgia Pacific forhoejet bleget naaletrae fra 410 til 425 henstillet uaendret pris 395 US dollars paa bleget loevtrae . Angaaende Deres priser . Meddel venligst Deres priser for 3 . kvartal . Da US og skandinaviske priser naaletrae uaendrede , regner med 2 . kvartalspriser som 3 kvartalspriser . Afventer instrukser . " ( VII F 2/185 ) .

( 22 ) 2 . De virksomheder , som denne beslutning er rettet til , annoncerede i hvert fald i nedennaevnte perioder identiske priser for Nordvesteuropa ( zone 1 ) og stort set identiske priser for Sydeuropa ( zone 2 ) :

i ) De af de canadiske og amerikanske producenter annoncerede priser var ens i perioden fra foerste kvartal 1975 til tredje kvartal 1977 og fra foerste kvartal 1978 til tredje kvartal 1981 ( 11 ) .

ii ) De af de svenske og finske producenter annoncerede priser var ens fra foerste kvartal 1975 til andet kvartal 1977 og fra tredje kvartal 1978 til tredje kvartal 1981 ( 12 ) .

iii ) Samtlige producenters priser var ens fra foerste kvartal 1976 til andet kvartal 1977 og fra tredje kvartal 1979 til tredje kvartal 1981 ( 13 ) .

( 23 ) Priserne blev annonceret forud for begyndelsen af hvert kvartal , og i hvert fald med meget korte tidsintervaller . I nogle kvartaler ( f.eks foerste kvartal 1978 og de foerste tre kvartaler 1979 ) blev alle producenters priser annonceret naesten samtidig . For producenter i samme land gik der generelt kun faa dage mellem annonceringerne . Naermere oplysninger om prisannonceringerne fremgaar af tabel 6 .

II . Faktureringspriser

( 24 ) De ensartede annoncerede priser for salg af cellulose af prima kvalitet i de vigtigste aftagerlande i Faellesskabet ( 14 ) var ogsaa lig med de ensartede faktureringspriser i hvert fald i foelgende perioder :

i ) For naaletraescellulose i perioden fra foerste kvartal 1975 til fjerde kvartal 1976 og fra foerste ( 15 ) kvartal 1979 til tredje kvartal af 1981 ;

ii ) for loevtraescellulose i perioden fra foerste kvartal 1975 til tredje kvartal 1976 og fra foerste kvartal 1979 til tredje kvartal 1981 .

( 25 ) Da svarene paa Kommissionens klagepunkter indeholdt den ikke underbyggede paastand , at faktureringspriserne afveg vaesentligt fra de annoncerede priser , anmodede Kommissionen i henhold til artikel 11 i forordning nr . 17/62 om skriftlig dokumentation herfor . Over 100 000 fakturaer og kreditnotaer blev fremsendt af de paagaeldende virksomheder . De viser , at der ( med ganske faa undtagelser ) kun blev ydet aegte rabatter eller prisnedslag i form af lempeligere betalingsvilkaar til en lille kreds af foerende firmaer . De paagaeldende virksomheder indroemmede disse rabatter paa stort set samme vilkaar . Rabatterne oversteg sjaeldent 3 % og aldrig 7 % . ( Prisnedslag ) der udelukkende blev ydet for at opveje leverandoerens misligholdelse af sine kontraktmaessige forpligtelser eller som vederlag for en ydelse , praesteret af kunden eller tredjemand , udgoer ingen aegte prisrabat og er derfor ikke taget i betragtning ( 16 ) . Tilsvarende gaelder , at fakturering af leverancer , der blev afsendt i et efterfoelgende kvartal til de priser , der var gaeldende ved aftalens indgaaelse ( eller forlaengelse ) ikke udgoer en aegte prisrabat ( 17 ) . Naermere oplysninger om faktureringspriserne fremgaar af tabel 7 og 8 .

III . Prispolitik

Oplysninger om nogle af virksomhedernes prispolitik er indholdt i foelgende telexmeddelser :

( 26 ) - I telex af 19 . november 1975 skriver Finncell til sit datterselskab i Belgien ( engelsk original ) :

" Vort vigtigste maal er stabile og ensartede priser i hele verden paa cellulose fra alle forsyningskilder ... " ( IX/1713 ) .

( 27 ) - I telex af 16 . december 1977 skriver SCA til datterselskab i Italien ( engelsk original ) :

" I et forsoeg paa at stoette skandinaverne annoncerede Kraft Exporter Association ( KEA ) i denne uge deres priser for Vesteuropa for foerste kvartal 1978 ... " ( XXVII/5530 ) .

D . Kartel af amerikanske celluloseproducenter ( KEA )

( 28 ) 1 . Foelgende amerikanske celluloseproducenter er medlemmer af Pulp , Paper and Paper Board Export Association of the United States , der tidligere bar navnet Kraft Export Association ( KEA : denne forkortelse anvendes stadig i branchen og anvendes ogsaa i denne beslutning ) :

- Crown Zellerbach Corp . ,

- Federal Paper Board Co . ,

- Georgia Pacific Corp . ( GP ) ,

- Scott Paper Co . ,

- Weyerhaeuser .

ITT-Rayonier Inc . forlod kartellet efter at have modtaget Kommissionens meddelelse af klagepunkter .

International Pulp Sales Co . trak sig tilbage den 13 . marts 1979 .

Chesapeake Corp . of Virginia trak sig tilbage den 1 . februar 1982 . The Mead Corporation trak sig tilbage den 1 . april 1984 .

( 29 ) 2 . KEA er et eksportkartel , der i 1952 blev oprettet registreret i foelge Webb Pomereneloven ( 18 ) . Foreningens formaal er fastsat i artikel II i foreningens vedtaegter , hvori det hedder , at foreningen skal :

- vaere en sammenslutning , hvis eneste formaal er at eksportere og udelukkende eksportere i overensstemmelse med Webb Pomereneloven ;

- indhente , samle og udbrede oplysninger af enhver art vedroerende de naevnte brancher , som kan fremme eller faa betydning for deres eksportsalg , og give foreningens medlemmer og andre lejlighed til at droefte disse oplysninger og andre emner i forbindelse med naevnte branchers eksportsalg ;

- indgaa aftaler i forbindelse med eksportsalg om ethvert emne i forbindelse med saadan eksporthandel , og bistaa foreningens medlemmer med at indgaa aftaler og traeffe individuelle eller faelles foranstaltninger vedroerende ethvert emne i forbindelse med saadan eksporthandel .

( 30 ) Foreningen kan i henhold til artikel II i vedtaegterne beskaeftige sig med en hvilken som helst del af cellulose - , papir - og papirindustriens eksporthandel . Foreningen udarbejder desuden strengt fortrolige statistikker artikel VIII i vedtaegterne i statutten ( the Bye-Laws ) .

( 31 ) 3 . Foreningen ledes af et forretningsudvalg bestaaende af formaendene for de forskellige grupper . Disse grupper har befoejelser til at fastsaette betingelser for optagelse af nye medlemmer og bestemmelser om medlemmernes forretningsmetoder , uden dog derved at tilsidesaette hverken foreningens vedtaegter og statutter eller forretningsudvalgets politik og regler .

( 32 ) I artikel II ( a ) i cellulosegruppens " Policy Statement " , ( som indeholder gruppens erklaerede forretningspolitik ) , hedder det :

" Prisaftaler : Medlemmerne af cellulosegruppen moedes med jaevne mellemrum , og naar et beslutningsdygtigt antal er til stede paa et saadant moede , kan de traeffe enstemmige beslutninger om priser og betalingsvilkaar for salg af udvalgte kvaliteter af cellulose , fremstillet i De forenede Stater , paa et flertal af eksportmarkederne . Visse lande kan udtrykkeligt undtages fra denne prisliste . For saa vidt som hvert medlem inden moedet har modtaget moedets dagsorden og saaledes paa forhaand er vidende om , at der skal droeftes reviderede priser , er den enstemmige afgoerelse , der traeffes af de tilstedevaerende medlemmer , bindende for samtlige medlemmer .

En saadan enstemmig aftale om anvendelse af en revideret prisliste indebaerer , at medlemmerne forpligter sig til at anvende de nye priser som deres mindstepriser paa ethvert eksportmarked og at anvende de nye betalingsvilkaar . De forpligter sig ogsaa til oejeblikkeligt eller paa den af de paa moedet tilstedevaerende medlemmer fastlagte dato at annoncere de nye priser ( eller eventuelt hoejere priser ) over for deres kunder . Et deltagende selskab , der saelger gennem agenter , skal sikre , at agenterne annoncerer selskabets nye priser paa det fastlagte tidspunkt .

Naar kunderne er blevet underrettet om de nye priser og betalingsvilkaar har ethvert medlem ret til efter sit skoen af fravige disse priser eller betalingsvilkaar over for sine kunder . Ethvert medlem forpligter sig imidlertid til , foer der afgives tilbud , at underrette gruppens formand om enhver pris , der er lavere end den paa den vejledende prisliste anfoerte , eller om enhver fravigelse af betalingsbetingelserne . Foerer dette tilbud til afgivelse af en ordre , skal formanden ogsaa oejeblikkeligt underrettes herom . Dette skal ske telefonisk inden for 48 timer . Skoenner formanden , at en saadan fravigelse eller saadanne fravigelser kan skade anvendelsen af den vejledende prisliste paa et hvilket som helst eksportmarked , har han pligt til at indkalde til moede i cellulosegruppen med henblik paa at droefte , hvilke forholdsregler der boer traeffes .

Det er cellulosegruppens erklaerede intentioner , at ovennaevnte prisliste skal vaere af vejledende karakter og kun til orientering og brug for medlemmerne . Den maa ikke reproduceres eller fremvises til ikke-medlemmer , hell * ikke til agenter . Ved droeftelse af priser med kunder eller agenter er medlemmerne enige om ikke at omtale disse priser som KEA-priser eller henvise til KEA-betalingsvilkaar . Specielt over for kunder eller kundeemner maa medlemmerne ikke knytte nogen forbindelse mellem deres nuvaerende eller fremtidige priser og nuvaerende eller fremtidige " KEA-priser " .

( 33 ) Artikel I i denne " Policy Statement " indeholder foelgende definitioner med henblik paa anvendelsen af KEA-priserne :

Grantraescellulose : cellulose indeholdende mindst 80 % Douglas-gran .

Cellulose af lavere kvalitet : cellulose , der afviger fra specifikationerne for den paagaeldende kvalitet i en saadan grad , at man for at kunne saelge det paagaeldende parti af denne cellulose maa give prisnedslag .

Introduktionscellulose : cellulose fra en ny fabrik , der ikke har vaeret i drift i mere end et aar . Fra hver fabrik maa der hoejst saelges 100 tons introduktionscellulose til en enkelt kunde .

( 34 ) 4 . a ) I sit paa Kommissionens klagepunkter udtalte KEA foelgende om sin virksomhed :

" For det foerste tjener KEA som forum for udveksling af oplysninger blandt KEA's medlemmer om vilkaarene paa de eksportmarkeder , de leverer til ... KEA's anden grundlaeggende funktion er at vaere et forum , hvor medlemmerne kan vurdere de fremherskende eksportmarkedspriser paa cellulose og soege at naa til faelles enighed om , hvilke priser der boer vaere gaeldende i fremtiden . "

Under hoeringen indroemmede repraesentanten for en af virksomhederne ( Rayonier ) , at hans virksomhed hovedsagelig havde sluttet sig til KEA for at skaffe sig oplysninger om priserne paa markedet .

( 35 ) b ) Af de fakturaer og kreditnotaer , Kommissionen har faaet tilsendt , fremgaar :

i ) at KEA's annoncerede priser var identiske med medlemmernes , i hvert fald i perioden fra foerste kvartal 1975 til tredje kvartal 1977 ( jf . tabel 6 ) .

ii ) at alle KEA-medlemmer annoncerede identiske priser ( 19 ) , i hvert fald i perioden fra foerste kvartal 1975 til tredje kvartal 1981 ( jf . tabel 6 ) .

iii ) at disse identiske annoncerede priser ogsaa var lig med de faktiske faktureringspriser i hvert fald i foelgende perioder :

for naaletraescellulose : fra foerste kvartal 1975 til tredje kvartal 1976 og fra tredje kvartal 1979 til tredje kvartal 1981 ;

for loevtraescellulose : fra foerste kvartal 1975 til tredje kvartal 1976 og fra foerste kvartal 1979 til tredje kvartal 1981 ( jf . tabel 7 og 8 ) .

E . Faellesagenturer for celluloseproducenter

1 . Nogle af de virksomheder , denne beslutning er rettet til , repraesenteres af en faelles agent .

( 36 ) a ) Continental Cellulose , en belgisk agent for papirmasse , arbejder som salgsagent paa provisionsbasis for foelgende celluloseproducenter :

- Stora Kopparbergs-Lergslags AB i Belgien ;

- St . Anne ( for Benelux ) og Billerud for Belgien ( for Rayon Cellulose ) , Domtar ( Canada ) for Europa ( undtagen Frankrig ) ;

- Bowater Inc . for otte europaeiske lande ;

- Exportles for Belgien og Frankrig ;

- Norrlands Skogsaegares Cellulosa AB .

( 37 ) b ) Det amerikanske selskab Central National Corporation arbejder som salgsagent paa provisionsbasis for adskillige amerikanske selskaber : Allied Papers for Vesteuropa , Chesapeake for Italien , Western i hele verden for en bestemt type bleget kraft af loevtrae , Federal Trade Board for alle eksportmarkeder , Temple Eastex for alle eksportmarkeder , Brown for Italian . Brown blev i 1980 opkoebt af James River , James River - Berlin Gorham Inc . for Italien .

CNC og dets associerede selskaber har ogsaa andre agenturer . I Italien er Central National Italia Srl f.eks . agent for Billerud , Iggesund og Kopparfors .

CNC's nederlandske selskab er agent for Portucel i Holland .

CNC har ogsaa lejlighedsvis fungeret som salgsagent for andre , hovedsagelig nordamerikanske , leverandoerer i perioden 1974 til 1981 .

2 . Nogle af de virksomheder , denne beslutning er rettet til , virker som agenter for andre producenter .

( 38 ) a ) Celluloseproducenten Svenska arbejder som salgsagent paa provisionsbasis for foelgende celluloseproducenter :

- Crown Zellerbach : Svenska's amerikanske datterselskab er agent for Crown pulp i Europa

- Svenska's tyske datterselskab er agent for-Companhia Portuguesa de Cellulose ( Lissabon ) i Tyskland .

( 39 ) b ) Mead USA er kommissionaer for British Columbia Forest Products i EF .

( 40 ) c ) MoDoCell er agent for St . Anne i Italien .

( 41 ) d ) I mellemtiden er foelgende aftaler blevet anmeldt :

Scapsi ( SCA " Pulp " Sales International Ltd ) , som er et datterselskab af SCA , er agent for Nekoosa Papers Inc . og Leaf River Forest Products Inc . i visse europaeiske lande .

( 42 ) Med undtagelse af de under nr . 37 ( James River - Berlin Gorham Inc . ) og nr . 41 naevnte aftaler ( SCAPSI - Nekoosa Papers Inc og Leaf River Forest Products Inc . ) blev samtlige aftaler i Kommissionens klagepunkter betegnet som vaerende konkurrencebegraensende . Siden da er de under nr . 36 naevnte aftaler , de under nr . 37 naevnte aftaler , som Central National Corporation har indgaaet med Allied Papers og med James River - Berlin Gorham Inc . , den under nr . 38 naevnte aftale mellem Svenska og Crown Zellerbach samt den under nr . 41 naevnte aftale blevet anmeldt til Kommissionen i henhold til artikel 4 og 5 i forordning nr . 17 . Der er desuden indgivet ansoegninger om negativattest i henhold til naevnte forordnings artikel 2 ( 20 ) .

F . Kontakter mellem producenter inden for rammerne af Fides

( 43 ) Forvaltningsinstituttet Fides of Switzerland driver den europaeiske cellulose - og papirindustris forsknings - og informationscenter . Inden for rammerne af dette institus loevtraessektion har producenter af loevtraescellulose jaevnligt droeftet priser og maengder samt fastlagt deres prispolitik . Saadanne droeftelser fandt sted flere gange om aaret ( 21 ) , enten paa Fides-moeder eller i en mindre gruppe , der oprindeligt blev kaldt " Mini Fides-klubben " , men nu kaldes " Bristol Club " , eller undertiden paa moeder mellem to eller flere producenter . Moederne i Bristol Club var normalt tilrettelagt af den svenske cellulose - og papirforening " Svenska Cellulosa Och Papersbruks Foereningen " ( 22 ) . Alle klubbens medlemmer er producenter af loevtraescellulose , og i hvert fald foelgende virksomheder og virksomhedsgrupper var medlemmer ; Svenska Cellulosa - Och Papersbruks Foereningen , MoDoCell , Soedra Skogsaegarna , Finncell , Borregaard ( 23 ) , ENCE , Portucel , St . Anne og GEC ( 24 ) .

1 . Ovennaevnte konklusioner er baseret paa foelgende forhold og materiale :

( 44 ) - I juni 1973 moedtes GEC's salgschef i Stockholm med en repraesentant for den svenske cellulose - og papirforening og med en repraesentant for Soedra . Man droeftede en prisforhoejelse for bleget cellulose , og desuden fandt en vidtgaaende udveksling af oplysninger sted ( om produktionskapaciteter , lagre og kundernes reaktioner paa den svenske salgspolitik - skrivelse af 2 . juli 1973 fra GEC's salgschef til andre GEC-ledere ) . Soedra's repraesentant underrettede GEC's repraesentant om Soedra's markedsfoeringsplaner og lagre . I en skrivelse af 2 . juli 1973 til en Soedra-leder skrev GEC-salgschefen ( fransk original ) :

" ... jeg er meget glad for at have haft lejlighed til at droefte vore to gruppers nuvaerende afsaetningsproblemer mere indgaaende .

Jeg er fortsat overbevist om , at droeftelser af denne art vil vaere til gavn for begge parter , og at mistillid mellem salgsdirektoerer er latterlig og ikke kan foere til noget konstruktivt . ( X/1992 ) "

- Paa moedet i Dubrovnik den 27 . september 1973 droeftede deltagerne situationen paa markederne i deres eget land og deres egne produktionskapaciteter .

I et notal fra Borregaard om dette moede hed det ( engelsk original ) :

" Portugal oplyste , at de helt ville foelge den svenske prisforhoejelse . Spanien oenskede at goere det samme , men har problemer med de lokale myndigheder . De vil imidlertid anvende svenske priser ved eksportsalg . Finland , Tyskland , Oestrig og Norge foelger de svenske priser . " ( XVIII/3533 ) .

( 46 ) - I et internt notat fra GEC af 8 . januar 1974 hedder det ( fransk original ) :

" Ville det ikke vaere hensigtsmaessigt med henblik paa den prisforhoejelse , som skal finde sted 1 . juli , at afholde et mini-moede i Fides , saaledes a * alle faar lejligehd til at udtrykke deres synspunkter og soege at samordne dem ... " . ( X/1981 )

( 47 ) - Af Borregaards moedereferater fremgaar , at deltagerne paa moederne i Lausanne den 24 . september 1974 og i Koebenhavn den 19 . marts 1976 droeftede markeds - og prissituationen i deres egne lande . ( XVIII/3538 og XVIII/3545 )

( 48 ) Paa et moede den 8 . september 1975 mellem ovennaevnte repraesentant for den svenske producentforening og en GEC-leder underrettede den svenske repraesentant GEC-lederen om den skandinaviske politik , der gik ud paa , at skandinaverne foretrak at indskraenke deres produktion i stedet for at nedsaette priserne ( notat af 8 . september 1975 fra GEC-lederen ) . ( X/1997 )

( 49 ) - I en skrivelse af 27 . januar 1976 til datterselskabet i London skrev Borregaard ( engelsk original ) :

" Vi er fuldstaendig overbeviste om , at vi boer soege at forbedre papirpriserne i stedet for at saenke cellulosepriserne . Vi ved , at der fra skandinavisk side er serioese overvejelser i gang om at traeffe foranstaltninger i meget naer fremtid ... Desuden er der nu etableret et meget naert samarbejde , som skulle forhindre de velkendte store producenter af loevtrascellulose paa kontinentet i at foere en taabelig prispolitik . Hvis De hoerer noget om lave priser fra bl.a . GEC , mener vi , at dette enten vil vaere et forsoeg paa at narre Dem , eller at de henviser til fortiden . Vi mener ikke , at europaeiske loevtraescelluloseproducenter vil goere noget saerligt efter december for at bryde priserne . Der vil naturligvis blive gjort forsoeg paa at slaa et par dollars af her og der og give lidt kredit i visse tilfaelde , hvilket vi ogsaa kan goere , men som helhed regner vi med , at cellulosepriserne holder ... " . ( XVIII/3492 )

" ... Officielt overholder vi KEA-prisen paa 405 US dollars , men der er muligheder for at gaa under denne pris , skoent vi er noget bange for at goere det for meget paa det britiske marked , som er et noeglemarked , der har stor betydning for os alle . Vi vil gerne tilfoeje , at vi blandt vore kolleger og konkurrenter har moedt megen sympati og forstaaelse , fordi den franske gruppe og Borregaard er haardest ramt af den betraengte situation paa markedet for loevtraescellulose . Vi tror , at de vil se igennem fingre med , at vi i nogle tilfaelde tilbyder bedre pris eller laengere kredit . " ( XVIII/3494 )

( 50 ) - I et telex af 27 . august 1976 skrev Empresa Nacional de Celulosas i Madrid til sin agent Beccelco i Bruxelles ( engelsk original ) :

" ... eftersom vi skal moede vore vigtigste kolleger , de europaeiske producenter af loevtraescellulose , foerst i september , og vi gerne efter dette moede hurtigt vil kunne fastsaette priserne for fjerde kvartal ... " . ( IX/1827 )

Moedet fandt sted i Paris den 2 . september 1976 .

( 51 ) - I et internt notat af 19 . november 1976 skrev GEC's salgschef ( fransk original ) :

" Det drejer sig ikke om at faa salgsafdelingen til at fremstaa som en succesrig afdeling . Da GEC helt klart er meget saarbar over for skandinavisk kritik , er det i vor interesse at finde en loesning paa problemet i foerste kvartal 1977 , ogsaa selv om denne loesning maaske forekommer daarlig . Vi bliver nok noedt til at annoncere nedskaeringer af produktionen og officielt begraense vort salg paa det franske marked . Hvad er Deres mening ? " . ( X/2016 )

( 52 ) - I et telex dateret 28 . marts 1977 til agenten Becelco skrev Empresa ( engelsk original ) :

" Vi skal moedes med vore vigtigste kolleger , der producerer bleget sulfatcellulose af loevtrae , for at droefte den nuvaerende markedssituation og udsigterne for andet kvartal . Paa det sidste moede i februar forsikrede skandinaverne , at de uden undtagelse saelger til 390 US dollars/cif , medens Portucell , Celbi og St Anne paastod , at deres priser overalt laa paa 380 US dollars/cif , og at de kun i enkelte undtagelsestilfaelde havde ydet rabatter paa 5/10 US dollars og aldrig gik under 370 US dollars/cif . Vi skal moede vore kolleger onsdag den 30 . ved middagstid ... " . ( IX/1831 )

( 53 ) - Foelgende et et uddrag af et referat af et moede i GEC's forretningsudvalg den 14 . april 1977 ( fransk original ) :

" hr . Jooris' ( 25 ) rejse til Stockholm og Helsinki . Skandinaverne udtrykte stor tilfredshed med , at GEC's salgsdirektoer rejste til Skandinavien udelukkende for at redegoere for gruppens afsaetningsproblemer . Hr . Jooris kunne ved hjaelp af noegne tal overbevise dem om , at det ikke var GEC , der anvendte de laveste priser , bl.a . i Italien . Hr . Jooris rejser igen til Helsinki den 11 . maj for at undersoege mulighederne for en prisforhoejelse fra andet halvaar ... Skandinaverne har opgivet deres trussel om at dumpe betydelige maengder birketraescellulose i Frankrig . Hr . Jooris haaber , at man saaledes kan undgaa import , der kan skade GEC's salg af cellulose i andet kvartal ... Fides-moedet i Zuerich . GEC's salgspolitik blev ikke kritiseret . Kritikken var rettet mod det norske Borregaard . " ( X/1935 )

( 54 ) - Referaterne af moedet i GEC's forretningsudvalg den 26 . maj 1977 indeholdt bl.a . foelgende passage ( fransk original ) :

" hr . Jooris' redegoerelse for de tre moeder den 24 . maj Kritikken af GEC's salgspolitik ...

c ) Droeftelser vedroerende de forskellige markeder for korte fibre . Til stede var Sverige , Finland , Norge , Portugal og GEC ... " . ( X/1941 )

( 55 ) - Referatet af moedet i GEC's forretningsudvalg den 22 . august 1977 indeholdt bl.a . foelgende passage :

" hr . Garrigues ( 26 ) vil indhente naermere oplysninger om GEC's paastaaede levering af 100 tons à 290 US dollars franco den oestrigske graense . Rejse til Stockholm : Forest , Jooris og Gentil ... " . ( X/1958 )

( 56 ) - Finncell og GEC begyndte i 1973 at udveksle oplysninger og tal vedroerende deres lagres omfang og/eller procentvise andel af produktionen , men ophoerte hermed , efter at GEC var traadt i likvidation ( jf . GEC's brev til Finncell af 12 . oktober 1977 med denne oplysning tilfoejet i en fodnote af GEC's salgschef , Jooris ) . ( X/1961 )

2 . Ovenstaaende bekraeftes yderligere af foelgende svar paa Kommissionens klagepunkter :

( 57 ) a ) Portucel har ikke bestridt den ovenfor beskrevne karakter af denne praksis , men kun sin rolle paa moederne . Portucel har nemlig anfoert , at det spillede en minimal og passiv rolle , og at det kun var med som observatoer . Virksomheden udtalte , at det ikke kan naegtes , at den soegte at skaffe sig oplysninger om prispolitikken i celluloseindustrien , men at den selv med disse oplysninger ikke ville vaere i stand til hverken at paavirke eller foelge andre producenters priser og markedsfoeringsmetoder . Portucel har derfor udtalt , at den prisbinding , der paastaas at have fundet sted i den saakaldte Bristol-Club , ikke kan tilskrives Portucel . ( VII/F/2/92 + 93 )

( 58 ) b ) Borregaard naegtede , at der blev indgaaet prisbindingsaftaler , og at der fandt en samordnet prisfastsaettelse sted , men bekraeftede ikke desto mindre , at der paa omhandlede moeder blev udvekslet oplysninger . Under hoeringen udtalte Borregaard , at man " kun soegte at indhente oplysninger om det europaeiske prisniveau " . ( VII/E/1/10 )

( 59 ) 3 . Efter gennemgang af de her omhandlede virksomheders svar paa Kommissionens klagepunkter og under hoeringen , anmodede Kommissionens tjenestegrene de fleste af virksomhederne om yderligere oplysninger til underbygning af svarene . Blandt de dokumenter , som virksomhederne fremsendte som svar paa denne anmodning , findes et " Kort referat af moedet i Bristol-Club i Zuerich - 31 . marts 1977 " , paategnet af hr . Genberg og hr . Eklund fra Celbi . Dette moedereferat indeholder en deltagerliste ( 27 ) og et resumé af de forskellige deltageres indlaeg . Referatet indeholder bl.a . foelgende passager ( engelsk original ) :

RESUME

( 60 ) " En raekke store producenter , bl.a . Portucel og Riocell samt St . Anne i Canada , var ikke repraesenteret .

Det er nok endnu for tidligt at foretage prisforhoejelser for eksport af cellulose i tredje kvartal . Alle oenskede imidlertid hurtigst muligt at naa frem til hoejere priser .

Fra skandinavisk side rettes der fortsat kritik mod priserne paa loevtraescellulose paa kontinentet . Gennem produktionsindskraenkninger og andre ofre soeger skandinaverne at skabe en stabilisering , hvilket kan mislykkes helt , hvis producenterne paa kontinentet ikke udviser disciplin .

Saafremt der ikke helt eller delvis fastsaettes priser for andet kvartal , boer lavprissaelgerne soege at forhoeje deres priser .

Alle synes at vaere klare over behovet for at forhoeje priserne hurtigst muligt , men det kan maaske vaere for tidligt at goere det allerede i tredje kvartal .

Cirnelima fra Riocell indroemmede , at deres priser i Vesttyskland laa paa 335/340 US dollars . Jacobson har imidlertid ikke faaet opgivet lavere priser .

... I fremtiden vil v * nok ikke hoere saa meget fra Unicel , der allerede har solgt store maengder til latterlige lave priser . De er ved at forhoeje priserne ... De er ikke rede til at foelge Riocell's priser .

Mueller :

Forskellen paa 25 US dollars gav ingen problemer , men forskellen er nu kommet op paa 80/100 dollars , hvilket er uacceptabelt . Hvis denne situation fortsaetter , vil priserne paa birkekraft ikke kunne holde . Baade Mueller og Nykopp udtalte , at 390 dollars vil kunne holdes !

Martin Loeff :

MoDo og skandinaverne har holdt priserne paa birk meget stabile . Resultatet var bedre end forventet . MoDo har ganske vist solgt store maengder paa de oversoeiske markeder , men de er solgt fra mere end to aar gamle lagre . Med disse latterligt lave priser og produktionsindskraenkningerne har de vaeret i stand til at holde en paraply over Europa .

Mueller :

Priserne paa kontinental loevtraescellulose maa ligge paa omkring 360/370 , hvis birk kan holde i tredje kvartal .

Villegas :

De spanske priser kommer til at ligge paa omkring 310 dollars , hvis der paalaegges 22 % afgift . Det er den pris , GEC maa tilbyde , hvis de vil saelge til Spanien .

Wergens :

Det spanske bidrag bestaar i at oege lagrene .

Nykopp :

Finnerne vil respektere , at de spanske producenter dominerer det spanske marked , hvis ENCE rent faktisk forhoejer sine priser i andre lande . Hvis Finncell erfarer , at der tilbydes priser paa under 360 US dollars ogsaa i fremtiden , vil de tage deres salgspolitik i Spanien op til fornyet overvejelse !

Martin Loeff :

En lille gruppe burde snarest traede sammen for at planlaegge priser for tredje kvartal . Dette gaelder baade birk og andre loestraesorter .

Det naeste moede i Koebenhavn kl . 15 mandag den 23 . maj , dvs . forud for Fides-moedet , der begynder den foelgende dag paa Hotel d'Angleterre , kl . 9.30 "

G . Yderligere kontakter mellem producenterne

1 . Det materiale , Kommissionen er i besiddelse af , viser , at nedenstaaende virksomheder , som denne beslutning er rettet til , ogsaa moedtes ved andre lejligheder for at droefte priser eller udveksle prisoplysninger paa anden vis .

( 61 ) - I et notat af 29 . januar 1974 fra Canfor London til Canfor Vancouver hedder det ( engelsk original ) :

" ... der afholdtes et generelt moede i Skandinavien den 24 . januar . Hovedemnet var naturligvis priser . Man droeftede isaer foelgende to punkter :

1 . Pristillaeg : Skoent enkelte papirfabrikker ensidigt anvender pristillaeg for fragt - og produktionsomkostninger , har jeg forstaaet , at de skandinaviske producenter som helhed gaar imod .

2 . Priser for andet kvartal : Enkelte producenter havde kun fastsat priser for foerste kvartal og har derfor ret til at forhande om forhoejelser for andet kvartal . Ved fastsaettelsen af de nye priser skulle der tages hensyn til pristillaeggene fra foerste kvartal . Disse gnomer foreslaar en forhoejelse paa 200 SEK ... " ( VII/1184 )

Ifoelge Canfor stammede disse oplysninger fra britiske kunder .

( 62 ) - I et telex af 13 . september 1974 fra Rayonier New York til Rayonier London hedder det ( engelsk original ) :

" Moedet mellem skandinaviske celluloseproducenter i Stockholm i gaar , 12 . september , resulterede i foelgende prisbevaegelser ... " ( XXV/5173 )

( 63 ) - I et telex af 9 . september 1977 fra MacMillan London til MacMillan Canada hedder det ( engelsk original ) :

" ... Vi har hoert , at der i de naeste to uger skal holdes moeder i Stockholm for at droefte svenske/finske holdninger til cellulosepriser , og regner med , at finnerne vil slaa paa , at deres 3 % devaluering ikke aabner mulighed for stoerre nedsaettelser ... " ( XV/3048 )

( 64 ) - I en rapport med titlen " Det britiske cellulosemarked " , der blev udarbejdet med henblik paa Svenska's salgskonference den 16 . september 1977 , hedder det ( engelsk original ) :

" Det vides , at der i Skandinavien vil blive afholdt moeder med henblik paa at traeffe beslutning ved maanedens udgang , hvilket forventes at resultere i yderligere prisnedsaettelser . Man maa haabe , at disse kan holdes nede paa 15 US dollars , men mange holder paa , at der kan blive tale om 20 - 25 US dollars . " ( XXVII/5551 ) .

2 . Af andre dokumenter fremgaar , at i hvert fald nogle af de virksomheder , denne beslutning er rettet til , har udvekslet yderligere foelsom information om priser .

( 65 ) - Telex af 15 . oktober 1973 fra MacMillans hovedkontor til datterselskabet i London ( engelsk original ) :

" ... amerikanske leverandoerer , som Weyerhaeuser har til os oplyst , at skoent de vil anvende KEA-priser , er de rede til at give rabat i slutningen af foerste halvdel af 1974 , hvis der sker en styrkelse af dollaren " .

( 66 ) - Paa et moede den 10 . januar 1978 mellem repraesentanter for Kommissionen og Borregaard , London udtalte Borregaard ( engelsk original ) :

" Vi modtager og giver markedsoplysninger om priser paa forskellige cellulosetyper paa det internationale marked . Disse oplysninger stammer fra baade velvillige kunder og konkurrenter . " ( Uddrag af moedereferat , udarbejdet af Borregaard og tilsendt Kommissionen den 25 . januar 1978 ) . ( XVIII/3445 )

( 67 ) - Den 17 . november 1977 blev der holdt et moede mellem Borregaards britiske datterselskaber og Svenska . I et notat vedroerende dette moede skrev Borregaard , London ( engelsk original ) :

" Vi var interesseret i SCA's holdning til de nye cellulosepriser , SCA gik ind for at holde priserne stabilt paa 350 US dollars for belget kraftcellulose , 330 US dollars for bleget loevtraescellulose og 325 US dollars for birk . Vi fik imidlertid det indtryk , at hvis en af SCA's stoerre aftagere af bleget kraftcellulose havde behov for et saerlig gunstigt tilbud , ville Harris helt klart give det . Han mente , ... at celluloseproducenterne kunne bidrage mere til at skabe et stabilt marked ved at holde deres priser og anvende samme priser for koebere paa kontinentet og britiske koebere " . ( 28 ) ( XVIII/3524 ) TEKSTEN FORTSAETTES UNDER DOKNUM : 385D0202.1

3 . Af det materiale , som Kommissionen er i besiddelse af , fremgaar , at en yderligere udveksling af oplysninger om prisfastsaettelse og prisannoncering fandt sted mellem ledende repraesentanter for Finncell og Westar Timber Ltd ( tidligere Cancel og BC Timber ) .

( 68 ) - Huff fra Cancel underrettede ved telex af 9 . september 1975 ( VIII/1473 ) Londen fra Finncell om de priser , Cancel netop havde annonceret for fjerde kvartal 1975 . Et enslydende telex blev den 10 . september 1975 sendt til Salvesen , der ogsaa er en ledende Finncell-medarbejder . ( VIII/1472 )

( 69 ) - Ved telex af 27 . november 1975 ( VIII/1462 ) underrettede Huff Londen om , at Cancel stod i begreb med at annoncere de priser , der skulle gaelde i foerste kvartal 1976 .

( 70 ) - Den 18 . oktober 1976 sendte Londen Huff en kopi af et telex , som Finncell havde sendt til sine agenter , og hvori det hed ( engelsk original ) :

" Det eneste rigtige i den nuvaerende situation , som kan gavne industrien og handelen som helhed , er gradvise prisforhoejelser ... som foelge af situationen paa markedet mener vi imidlertid , at et uaendret prisniveau kombineret med kraftige produktionsnedskaeringer er det eneste alternativ for oejeblikket . " ( VIII/1452 )

H . Forbud mod eksport og videresalg

1 . Skandinaviske producenters standardiserede handelskodeks

( 71 ) De skandinaviske producenter har vedtaget en " standardiseret handelskodeks " . Indtil 1975 var det i klausul 14 fastsat , at den solgte cellulose udelukkende maatte bruges af koeberen i dennes egen papirfabrik . Siden 1975 findes denne klausul ikke mere .

2 . Visse amerikanske og canadiske producenters forbud mod eksport eller videresalg

Foelgende producenter anvendte saadanne klausuler :

( 72 ) a ) III Rayonier : Almindelige salgsbetingelser :

" ( 9 ) Forbrugsomraade : Varen saelges udelukkende til brug i det land , hvori salget fandt sted , og maa ikke eksporteres til noget andet land eller videresaelges uden saelgers samtykke " .

Ved skrivelse af 16 . marts 1978 beskraeftede III Rayonier , at denne klausul var blevet slettet i kontrakterne ( VII-B-5/698 og bilag 4 ) .

( 73 ) b ) Kontrakt mellem Cancel ( nu Westar Timber Ltd ) og Reed and Smith ( engelsk original ) :

" 9.1 . Koeber forpligter sig til i henhold til denne kontrakt udelukkende at koebe cellulose til eget brug eller til videreforarbejdning til andre produkter . Koeber forpligter sig til ikke at videresaelge cellulose , der er koebt i henhold til denne kontrakt , og som han ikke har videreforarbejdet til et andet produkt " .

Ifoelge Cancel's svar af 1 . februar 1982 paa Kommissionens klagepunkter traadte aftalen med Reed and Smith i kraft 1 . januar 1976 og skulle gaelde i en treaarig periode indtil 31 . december 1978 . Aftalen blev ophaevet paa eller omkring denne dato . ( VII/-A-3/384 )

( 74 ) c ) Canfor : Almindelige salgsbetingelser :

" 8 . Brug - koeber forpligter sig til udelukkende at anvende den cellulose , der i henhold til denne kontrakt saelges af saelger , til eget brug og ikke videresaelge eller overfoere det til tredjemand uden saelgers udtrykkelige skriftlige samtykke " .

Ifoelge Canfors svar af 2 . februar 1982 paa Kommissionens klagepunkter var denne bestemmelse blevet slettet i alle kontrakter , efter at man havde modtaget Kommissionens klagepunkter . ( VII-4-4/561 )

( 75 ) d ) MacMillan : Aftaler med Burgo and Dickinson Robinson Group :

" Videresalg . Koeber forpligter sig til udelukkende et koebe cellulose til fremstilling af papir i sine egne eller sine datterselskabers fabrikker og maa ikke uden saelgers skriftlige samtykke videresaelge eller eksportere denne cellulose til nogen anden papirfabrik " .

En lignende bestemmelse er indeholdt i aftalerne mellem MacMillan og Béghin .

Ifoelge MacMillans svar af 8 . februar 1982 paa Kommissionens klagepunkter blev denne bestemmelse udeladt , da MacMillan reviderede sin standardkontrakt i 1979 . Indtil oktober 1981 var denne klausul blevet slettet i 14 langtidskontrakter , men bibeholdt i andre langtidskontrakter ( VII-A-6/918 ) .

( 76 ) e ) St . Anne : Almindelige salgsbetingelser :

" 18 . Forbrugsomraade : Cellulosen saelges udelukkende til brug for videreforarbejdning i koebers papirfabrik og maa ikke eksporteres til noget andet land uden forudgaaende samtykke fra saelger , som ikke maa naegte dette uden rimelig grund " .

Ifoelge St . Anne's svar af 1 . februar 1982 blev denne klausul slettet i alle kontrakter , efter at man havde modtaget Kommissionens klagepunkter ( VII-A-8/1186 og bilag IV ) .

DEL 2

RETLIG VURDERING

A . Artikel 85 , stk . 1

( 77 ) I henhold til EOEF-traktatens artikel 85 , stk . 1 , er alle aftaler mellem virksomheder , alle vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder og alle former for samordnet praksis , der kan paavirke handelen mellem medlemsstater , og som har til formaal eller til foelge at hindre , begraense eller fordreje konkurrencen inden for faellesmarkedet , uforenelige med faellesmarkedet og forbudt , navnlig saadanne , som bestaar i direkte eller indirekte fastsaettelse af koebs - eller salgspriser eller af andre forretningsbetingelser , eller som bestaar i opdeling af markeder eller forsyningskilder .

I . Artikel 85 , stk . 1 , og international ret

( 78 ) For saa vidt som den konkurrencebegraensende praksis , der blev udoevet af de virksomheder ( og sammenslutninger af virksomheder maerkbart paavirkede konkurrencen inden for Faellesskabet og samhandelen mellem medlemsstaterne , omfattes den af EOEF-traktatens artikel 85 , stk . 1 .

1 . Det europaeiske Faellesskabs jurisdiktion

( 79 ) EOEF traktatens artikel 85 finder anvendelse paa konkurrencebegraensende praksis , der kan paavirke handelen mellem medlemsstater , selv om de virksomheder og sammenslutninger , der udoever saadan praksis , er etableret eller har hovedkontor uden for Faellesskabet , og selv om den ogsaa paavirker markeder uden for Faellesskabet .

Alle de virksomheder , denne beslutning er rettet til , eksporterede direkte til eller opererede i Faellesskabet i overtraedelsesperioden . Nogle af dem havde filialer , datterselskaber , agenturer eller lignende inden for Faellesskabet . Saavel samordningen af priserne og udvekslingen af foelsomme oplysninger som klausulerne med forbud mod eksport eller videresalg vedroerte direkte leverancer til kunder i EF eller salg i EF til kunder der . De leverancer , der blev beroert af virksomhedernes aftaler og praksis , udgjorde ca . to tredjedele af de samlede leverancer af bleget sulfatcellulose til EF og ca . 60 % af EF-forbruget . Det ser ud til , at virksomhedernes aftaler og praksis har vaeret anvendt paa i hvert fald stoerstedelen af parternes salg af det omhandlede produkt til og i EF i de paagaeldende perioder . Virksomhedernes aftaler og praksis medfoerte foerst og fremmest direkte virkninger , som ikke blot var betydelige men ogsaa tilstraebte , for de annoncerede priser og/eller for de priser , som kunderne rent faktisk skulle betale , samt for videresalg af cellulose inden for EF .

( 80 ) 2 . Frihandelsoverenskomster

Heller ikke de frihandelsoverenskomster , som Det europaeiske Faellesskab har indgaaet med henholdsvis Sverige ( 29 ) , Finland ( 30 ) og Norge ( 31 ) samt Portugal ( 32 ) udelukker anvendelse af EOEF-traktatens artikel 85 , stk . 1 , paa de svenske , finske , norske og portugisiske virksomheder , denne beslutning er rettet til . Overenskomsterne indeholder bestemmelse om , at alle aftaler mellem virksomheder , alle vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder og alle former for samordnet praksis mellem virksomheder , der begraenser konkurrencen , er uforenelige med overenskomsterne , for saa vidt som de kan paavirke samhandelen mellem Faellesskabet og Sverige , Finland , Norge ( artikel 23 ) eller Portugal ( artikel 26 ) , og skoent der fastsaettes en procedure for at bringe overtraedelser af konkurrencereglerne til ophoer og straffe saadanne overtraedelser ( artikel 27 og 30 ) , indeholder de ingen bestemmelse , der forhindrer Kommissionen i oejeblikkeligt at bringe EOEF-traktatens artikel 85 , stk . 1 i anvendelse , naar der er tale om paavirkning af samhandelen mellem medlemsstater . I de erklaeringer vedroerende overenskomsternes artikel 23 og 26 , der blev offentliggjort sammen med overenskomsterne , udtalte Faellesskabet , at det ville bedoemme den praksis , der er i modstrid med reglerne i denne artikel , med stoette i de kriterier , der foelger af anvendelsen af bestemmelserne i EOEF-traktatens artikel 85 , 86 , 90 og 92 .

II . Virksomhedernes samordning af priser

( 81 ) Nedenstaaende virksomheder , som denne beslutning er rettet til , har i den i EOEF-traktatens artikel 85 , stk . 1 , omhandlede betydning samordnet de priser paa bleget sulfatcellulose , som de annoncerede for levering til Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , i hvert fald i foelgende aar :

- virksomhed nr . 1 , 2 og 3 , 5 , 6 , 9 , 11 , 12 og 13 , 16 , 18 , 20 til 28 , 31 , 34 til 38 i 1975 til 1981

- virksomhed nr . 4 i 1974 og 1976 ;

- virksomhed nr . 7 i 1977 og 1979 til 1981 ;

- virksomhed nr . 10 i 1975 til 1977 og 1979 til 1981 ;

- virksomhed nr . 17 i 1975 til 1978 ;

- virksomhed nr . 19 i 1975 til 1980 ;

- virksomhed nr . 32 i 1975 , 1976 og 1979 ;

- virksomhed nr . 33 i 1975 til 1980 ;

- virksomhed nr . 41 i 1977 .

Nedenstaaende virksomheder , som denne beslutning er rettet til , har i den i EOEF-traktatens artikel 85 , stk . 1 , omhandlede betydning samordnet de faktiske faktureringspriser paa bleget sulfatcellulose , der blev anvendt i Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , i hvert fald for kunder i Belgien , Frankrig , Forbundsrepublikken Tyskland , Nederlandene og Det forenede Kongerige , og i hvert fald i foelgende aar :

- virksomhed nr . 2 , 3 , 5 , 6 , 8 til 12 , 14 til 16 , 18 , 20 til 28 , 31 , 32 , 34 til 38 i 1975 , 1976 og 1979 til 1981 ;

- virksomhed nr . 1 i 1976 og 1979 til 1981 ;

- virksomhed nr . 7 i 1975 og 1979 til 1981 ;

- virksomhed nr . 13 og 33 i 1975 , 1976 og 1979 ;

- virksomhed nr . 19 i 1975 , 1976 , 1979 og 1980 ;

- virksomhed nr . 30 i 1975 , 1976 , 1980 og 1981 ;

- virksomhed nr . 39 i 1975 og 1976 .

Samordningen fandt sted mellem enten alle de virksomheder , som denne beslutning er rettet til , mellem virksomheder i samme land eller paa samme kontinent eller mellem enkelte virksomheder ( 33 ) .

( 82 ) At disse virksomheder har samordnet deres markedsadfaerd i strid med EOEF-traktatens artikel 85 , stk . 1 , bevises af :

- deres parallelle adfaerd i perioden fra 1975 til 1981 , som ud fra de paa markedet gaeldende vilkaar og ifoelge en indgaaende oekonomisk analyse ikke kan forklares med , at de uafhaengigt af hinanden har fulgt en parallel adfaerd i en udpraeget oligopolistisk konkurrencesituation ( 34 ) ( jf . nr . 83 til 106 ) ,

- navnlig i betragtning af de forskellige former for direkte eller indirekte udveksling af oplysninger om enkelte virksomheder i aarene fra 1973 til 1981 , som maa anses for at have paavirket deres markedsadfaerd ( 35 ) ( jf . nr . 107 til 110 ) .

( 83 ) 1 . Den omstaendighed , at virksomhederne i en aarraekke ( hvor priserne kun blev fastsat for hvert kvartal )

- inden for korte tidsintervaller eller endog samtidig annoncerede identiske priser for identiske perioder ,

- beregnede identiske salgspriser ( faktureringspriser )

kan ikke betragtes som en rent objektiv parallel adfaerd i den forstand , at hver enkelt producent har fastsat saavel sine priser som deres gyldighedsperioder uafhaengigt af konkurrenterne ( eller kun med kendskab til konkurrenternes tidligere markedsadfaerd ) . I betragtning af de saerlige konkurrencevilkaar paa cellulosemarkedet kan en saadan ensartet markedsadfaerd kun forklares med , at de paagaeldende virksomheder har samordnet deres praksis .

a ) De oekonomiske vilkaar paa dette marked og markedets struktur er ikke til hinder for en aktiv konkurrence mellem celluloseproducenterne .

( 84 ) aa ) Paa det europaeiske marked findes ca . 50 leverandoerer af sulfatcellulose . De har tilsammen adskillige hundrede kunder . Baade blandt leverandoererne ( navnlig de virksomheder , som denne beslutning er rettet til ) og kunderne findes mange betydelige virksomheder , hvis stoerrelse og markedsposition saetter dem i stand til at foere en uafhaengig og aktiv konkurrencepolitik . Som foelge af det store antal konkurrerende leverandoerer og potentielle kunder samt det store produktudbud paa markedet har de paagaeldende firmaer mulighed for gennem priskonkurrence i et ikke ubetydeligt tidsrum eller endog permanent at forbedre deres egen position paa markedet paa bekostning af konkurrenterne . Men disse firmaer undlod tvaertimod bestandigt at udnytte disse muligheder , som er den drivende kraft i enhver konkurrence , idet de tilboed deres produkter paa de samme eller naesten de samme vilkaar som konkurrenterne .

( 85 ) bb ) I teorien skulle det store antal konkurrerende virksomheder vanskeliggoere en samordning mellem producenterne , men foelgerne af denne vanskelighed blev neutraliseret af den pristransparens , der fandtes paa markedet . Denne transparens beror imidlertid ikke paa markedets karakter som saadan , men paa den adfaerd , som producenterne med fuldt overlaeg vaelger ved deres konstante direkte eller indirekte kontakt med hinanden . Der er tale om en kunstigt skabt transparens paa markedet , som alene skyldes , at de her omhandlede virksomheders priser bekendtgoeres - dvs . offentliggoeres gennem fagpressen eller videregives til agenter , der arbejder for flere producenter - paa et saa tidligt tidspunkt , at andre producenter kan naa at reagere , endnu foer disse priser traeder i kraft . Hvis de virksomheder , denne beslutning er rettet til , udelukkende skulle give prisoplysninger til de kunder , de rent faktisk oensker at saelge til ( hvilket de paastaar de undertiden goer ) , ville det i betragtning af det store kunder og det store produktudbud paa markedet vaere umuligt for dem hurtigt at faa et korrekt billede af , hvilke priser konkurrenterne anvender .

( 86 ) cc ) Heller ikke den omstaendighed , at det er saedvanlig praksis i branchen at fastsaette salgspriser gaeldende for mindst et kvartal og offentliggoere disse et stykke tid inden det paagaeldende kvartals begyndelse , er noedvendigvis til hinder for en aktiv konkurrence . At dette er fast praksis , skyldes ikke noedvendigvis objektive markedsvilkaar . Denne praksis blev . f.eks . stiltiende opgivet i 1982 og 1983 . Det er under ingen omstaendigheder umuligt for en leverandoer - navnlig i perioder med pristigningstendenser - at tilbyde at fastsaette sine salgspriser for en laengere periode for derved at tiltraekke nye kunder . Det er heller ikke umuligt for en leverandoer at saelge sine varer til enkelte kunder paa saerlig favorable vilkaar paa en saadan maade , at konkurrenterne ikke kan eller ikke vil reagere oejeblikkeligt .

( 87 ) b ) Den omstaendighed , at saavel de annoncerede priser som faktureringspriserne var identiske , kan ikke forklares med , at der var tale om saakaldte ligevaegtspriser . Det er rigtigt , at der under en effektiv konkurrence er tendens til at opstaa en ligevaegtspris uanset markedets karakter , men denne ligevaegtspris aendrer sig i takt med aendringerne i markedsvilkaarene . Ligevaegtprisen opnaas ved at proeve markedet med forskellige priser og drage konklusionen af de erfaringer , man har gjort , og dette kan foere til hoejere eller lavere priser og tvinge den virksomhed , der som den foerste annoncerede en hoejere pris til at reducere den . Der er derfor ingen rimelig forklaring paa , at det med de gradvise prisforhoejelser , der f.eks . fandt sted for nordlig naaletrae fra tredje kvartal 1979 til andet kvartal 1980 , hvor prisen steg fire gange , og for sydlig naaletrae fra andet kvartal 1979 til andet kvartal 1980 , hvor prisen steg fem gange , skulle forholde sig saadan under normale konkurrenceforhold , at den foerste forhoejede pris i hvert enekelt tilfaelde skulle vise sig at vaere netop den nye ligevaegtspris , og at ingen virksomhed skulle goere forsoeg paa at proeve markedet med en anden pris . Det forekommer lige saa uforklarigt , at Finncell i en toaarig periode ( fra foerste kvartal 1975 til fjerde kvartal 1976 ) var den eneste , der under egentlige konkurrenceforhold paa et marked i hurtig udvikling skulle goere blot det mindste forsoeg paa at proeve , hvorvidt den hidtil gaeldende pris stadig var ligevaegtsprisen , ved at beregne en anden pris .

( 88 ) c ) At priserne blev annonceret med meget korte tidsintervaller eller endog samtidigt , og at saavel de annoncerede priser som faktureringspriserne var identiske , kan ikke forklares med , at der fandtes en markedsfoerende virksomhed , hvis priser blev overtaget af konkurrenterne . I den relevante periode kan der ikke paavises nogen enkelt markedsfoerenede virksomhed . Virksomhederne annoncerede deres nye priser i en raekkefoelge , der aendrede sig fra det ene kvartal til det andet . Ingen enkelt virksomhed stod tilstraekkelig staerkt paa markedet til at vaere markedsfoerende .

( 89 ) d ) De korte tidsintervaller mellem de prisannonceringer , der blev foretaget af producenter i forskellige lande , de endnu kortere tidsintervaller mellem prisannonceringer , der blev foretaget af producenter i samme land , og i saerdeleshed den samtidige prisannoncering i visse kvartaler kan ikke udelukkende forklares med , at kunderne i et forsoeg paa at faa leverandoererne til at konkurrere med hinanden gav dem disse oplysninger . Der er ingen rimelig forklaring paa , hvorfor disse oplysninger kunne spredes saa hurtigt , nemlig inden for faa dage , i visse tilfaelde paa samme dag , blandt saa mange virksomheder , navnlig da oplysningerne normalt gennemloeber flere trin , foer de naar fra den ene producent til den anden : fra producenten til dennes agent eller datterselskab , fra agenten eller datterselskabet til kunden , fra kunden til en anden producents agent eller datterselskab , som endelig underretter den anden producent , der derefter annoncerer sine priser . I perioder med prisstigninger har kunderne i hvert fald ingen aabenlys interesse i at underrette deres potentielle leverandoerer om , hvilke prisforhoejelser , der vedtages af andre leverandoerer .

( 90 ) e ) I betragtning af det store antal producenter , der saelger bleget sulfatcellulose i EF ( ca . 50 ) , og de store forskelle i de oekonomiske vilkaar , der er afgoerende for den enkelte producents prispolitik , kan det ensartede prisniveau ikke bero paa et rent tilfaeldigt sammenfald mellem uafhaengigt trufne prisbeslutninger . Blandt de forskelle i oekonomiske vilkaar , der fandtes i den relevante periode , kan naevnes foelgende :

( 91 ) aa ) Det europaeiske Faellesskabs betydning som afsaetningsmarked for bleget sulfatcellulose var ikke den samme for de forskellige producenter . For de svenske og finske producenter er Det europaeiske Faellesskab langt det vigtigste afsaetningsomraade , idet det aftager gennemsnitligt to tredjedele af deres produktion . For de canadiske og amerikanske producenter er det meget stoerre amerikanske marked imidlertid det vigtigste . De eksporterer hovedsagelig til Det europaeiske Faellesskab for at opnaa stoerre spredning i afsaetningen og for at udligne konjunktursvingninger i USA .

( 92 ) bb ) Kapacitetsudnyttelsesgraden , som af tekniske aarsager har stor indflydelse paa en cellulosefabriks rentabilitet , var staerkt varierende fra den ene her omhandlede producent til den anden . I USA og Canada var kapacitetsudnyttelsesgraden generelt hoejere end i Sverige og Finland . Selv mellem producenter i samme land var der store forskelle ( jf . tabel 3 ) .

( 93 ) cc ) Omkostningerne ved at producere og transportere bleget sulfatcellulose varierede staerkt , ikke blot fra det ene land til det andet , men ogsaa inden for samme land . Disse forskelle skyldes hovedsagelig foelgende :

( 94 ) - Nogle af de virksomheder , denne beslutning er rettet til , er ikke-integrerede virksomheder , der udelukkende producerer cellulose . De oevrige virksomheder er integrerede virksomheder , der selv videreforarbejder en del af den cellulose , de producerer , til papir , pap og karton . Integrationsgraden varierer staerkt .

( 95 ) - Som et resultat af de forskellige oekonomiske tendenser i de enkelte lande og som foelge af svingninger i valutakurserne var der store forskelle mellem de gennemsnitlige omkostninger ved at producere bleget sulfatcellulose i Canada , USA , Sverige og Finland ( jf . tabel 1 ) . For eksempel steg traepriserne i perioden 1975 til 1981 med over 100 % i den nordvestlige del af USA , men med mindre end 30 % i Sverige og Finland . I Sverige laa produktionsomkostningerne i 1976 mere end 16 % over produktionsomkostningerne i den nordvestlige del af USA , medens de i 1981 var ca . 7 % lavere end i USA .

( 96 ) - Der var store forskelle mellem de enkelte virksomheders lageromkostninger . I Sverige var der i perioden 1975 til 1981 og i Finland i en del af denne periode vaesentligt stoerre lagre end i USA og Canada , og der var generelt betydelige forskelle mellem stoerrelsen af de enkelte producenters lagre ( jf . tabel 4 ) .

( 97 ) - Som foelge af de nordvesteuropaeiske landes forskellige geografiske beliggenhed er der store forskelle paa omkostningerne ved at transportere cellulose til disse lande , hvilket i hoej grad paavirker de her omhandlede virksomheders relative omkostningssituation . For de svenske og finske producenter er afstanden til de franske atlanterhavshavne for eksempel ca . tre gange stoerre end afstanden til de tyske oestersoehavne .

( 98 ) dd ) Forholdet mellem de canadiske , svenske og finske producenters omkostninger og salgspriser aendrede sig bestandigt . Disse virksomheder maatte betale langt stoersteparten af deres produktionsomkostninger i deres eget lands valuta , medens celluloseleverancer ( undtagen i 1975 ) udelukkende blev faktureret i US dollars . Og i perioden 1975 til 1981 svingende kurserne paa canadiske dollars , svenske kroner og finske mark hele tiden over for US dollars .

( 99 ) ee ) Der var meget store forskelle fra det ene land til det andet med hensyn til oekonomiske tendenser og dermed ogsaa med hensyn til efterspoergslen efter frimarkedscellulose . For eksempel steg Forbundsrepublikken Tysklands import i perioden 1975 til 1976 med ca . 26 % , medens den britiske import i samme periode kun steg halvt saa meget . Fra 1979 til 1980 steg den tyske import med ca . 9 % , medens den britiske import gik ca . 3 % tilbage ( 36 ) . Denne udvikling paavirkede de her omhandlede virksomheder i forskellig grad , eftersom de ikke afsaetter en lige stor del af deres produktion i de forskellige nordvesteuropaeiske lande .

( 100 ) ff ) Stoerrelsen af producenternes omkostninger pr . ton afhaenger ogsaa af , hvor store maengder der saelges og leveres til den enkelte kunde . Jo stoerre maengder , der aftages , desto lavere bliver omkostningerne pr . ton . Naar en kunde regelmaessigt aftager stoerre maengder , kan producenten reducere sine omkostninger vaesentligt og producere mere rentabelt . Man maa derfor undre sig over , at der i den relevante periode almindeligvis ikke er konstateret prisforskelle paa over 3 % mellem enkeltstaaende koeb af mindre maengder og regelmaessigt koeb af meget store maengder . Desuden blev rabatterne ydet paa stort set samme vilkaar . Kun i helt enkeltstaaende og ekstraordinaere tilfaelde er der set prisforskelle paa over 3 % . Normalt er der til store , faste kunder hoejst ydet et prisnedslag paa omkring 1 % ( f.eks . 30 dages forlaenget kredit eller 1 % kontantrabat ) , og kun i ganske faa , ekstraordinaere tilfaelde er der ydet indtil 90 dages kredit ( jf . tabel 8 ) .

( 101 ) I betragtning af ovennaevnte forskelle i de oekonomiske vilkaar er der ingen rimelig oekonomisk forklaring paa , hvorfor de virksomheder , denne beslutning er rettet til , foerte noejagtigt samme prispolitik .

f ) Foelgende eksempler viser , at det ville have vaeret muligt at differentiere priserne paa bleget sulfatcellulose :

( 102 ) aa ) For naaletraescelluloses vedkommende har de her omhandlede virksomheder for eksempel slet ikke fulgt samme praksis i perioden mellem andet kvartal 1977 og andet kvartal 1979 . I denne periode var det paa grund af den svage efterspoergsel og det deraf foelgende stoerre konkurrencepres ikke muligt at praktisere de samordnede priser , der var helt urealistiske i denne markedssituation . Som en slaaende kontrast til , hvad der skete baade foer og efter denne periode , besluttede de virksomheder , denne beslutning er rettet til , over for deres kunder at anvende forskellige priser inden for samme kvartal ( 37 ) , at yde forskellige rabatter ( 38 ) og foreskrive forskellige betalingsvilkaar ( 39 ) . Bortset fra begyndelsen af fjerde kvartal 1982 var dette saaledes den eneste periode , hvor de her omhandlede virksomheder konkurrerede med hinanden og saaledes udviste den adfaerd , som de paastaar at have udvist i hele perioden fra 1975 til 1981 .

( 103 ) bb ) Af fakturaer fra Domtar Inc . , som ikke er omfattet af denne beslutning , men som ogsaa fik tilsendt Kommissionens klagepunkter , fremgaar , at Domtar's priser paa nordlig naaletrae f.eks . i perioden mellem andet kvartal 1980 og fjerde kvartal 1981 laa paa mellem 420 og 565 US dollars/t , alt efter hvilken kunde der var tale om , medens de virksomheder , denne beslutning er rettet til , alle anvendte samme pris , nemlig 545 US dollars/t ; denne pris gjaldt normalt for levering franko koeber og afspejlede kun delvis og i forskellig grad de faktiske transportomkostninger . Domtar Inc . begrundede denne prispolitik med , at virksomheden var noedt til at tage saerligt hensyn til markedsvilkaarene , da den kun afsaetter en lille del af sin produktion i Faellesskabet , hvor den oensker at faa faste kunder uden dermed at oege afsaetningen konstant eller saelge med tab .

( 104 ) cc ) Med hensyn til Bowater Inc . er der konstateret en betydelig forskel i virksomhedens praksis i perioden 1975 til 1976 og perioden 1979 til 1981 . I sidstnaevnte periode laa denne virksomheds faktureringspriser paa linje med baade konkurrenternes annoncerede priser og deres faktureringspriser , medens der i aarene 1975 til 1976 generelt var stor forskel mellem Bowater's og konkurrenternes priser ( jf . tabel 7 , II ) .

( 105 ) g ) Det , at der i perioden fra 1975 til 1981 skete aendringer i de paagaeldende virksomheders markedsandele , kan ikke tjene som bevis for , at der ikke fandt nogen samordning af priserne sted . AEndringerne var langt mindre markante i de perioder , hvor virksomhederne anvendte ensartede priser , end i andre perioder . For eksempel udgjorde den gennemsnitlige aendring i de finske , svenske , canadiske og amerikanske producenters andel af Faellesskabets samlede import 0,97 procentpoints i perioden fra 1975 til 1976 og 0,86 procentpoints fra 1980 til 1981 . I perioden fra 1978 til 1979 udgjorde forskellen derimod 2,06 procentpoints , og fra 1979 til 1980 2,17 procentpoints ( jf . tabel 2 ) . Desuden begyndte flere af de stoerre amerikanske producenter foerst at levere paa det europaeiske marked i midten af 1970'erne .

( 106 ) 2 . Et yderligere bevis for , at de her omhandlede virksomheder har samordnet deres priser , er de forskellige former for direkte eller indirekte udveksling af oplysninger , der fandt sted mellem dem .

( 107 ) a ) Det ville ikke have vaeret muligt for virksomhederne at annoncere deres nye priser med saa korte tidsintervaller eller endog samtidigt , hvis der ikke havde vaeret en konstant stroem af information mellem dem indbyrdes .

( 108 ) b ) Det system med kvartalsvis annoncering af nye priser , som virksomhederne frivilligt valgte at anvende , var i hvert fald i sig selv en indirekte form for udveksling af oplysninger om den fremtidige markedsadfaerd . Dette var navnlig tilfaeldet , naar priserne blev bekendtgjort af virksomhederne selv , dvs . naar de gav oplysningerne til fagpressen med henblik paa oejeblikkelig offentliggoerelse eller videregav dem til en agent , som ogsaa samtidig var agent for andre producenter . I alle saadanne tilfaelde kunne producenten regne med , at oplysningerne om de annoncerede priser oejeblikkeligt ville naa frem til konkurrenterne , ligesom han selv kunne forvente at blive underrettet om konkurrenternes priser paa samme maade . De mellemmaend , der formidlede oplysningerne ( dvs . fagpressen eller agenterne ) blev af producenten brugt til dette formaal . Ved at bekendtgoere de nye priser i god tid , inden de skulle traede i kraft ved begyndelsen af et nyt kvartal , sikrede man sig , at andre producenter kunne naa at annoncere deres egne - tilsvarende - nye priser foer kvartalets begyndelse og saaledes anvende dem fra begyndelsen af det nye kvartal . Med hensyn til spoergsmaalet , om der blev udvekslet foelsomme oplysninger med henblik paa at samordne priserne , er det derfor af mindre betydning , om de paagaeldende virksomheder annoncerede deres priser med faa dages eller faa ugers mellemrum , eftersom de under alle omstaendigheder fik oplysningerne tids nok .

( 109 ) c ) Der blev ogsaa udvekslet prisoplysninger mellem nordamerikanske producenter inden for rammerne af KEA og mellem producenter af loevtraescellulose inden for rammerne af Fides . Denne udveksling af oplysninger var ikke blot et led i samordningen af priser , men ogsaa i en selvstaendig overtraedelse af artikel 85 , stk . 1 . Den behandles derfor saerskilt under nr . 114 ff . og 125 ff .

( 110 ) d ) Yderligere oplysninger om priser blev udvekslet paa de under nr . 61 ff omhandlede moeder og i de telexmeddelelser . Kommissionen finder , at det foreliggende materiale er bevis for , at saadanne moeder fandt sted . Der er til dato kun tale om indirekte beviser , eftersom materialet er baseret paa oplysninger fra kunder , men oplysningerne forekommer paalidelige , da de stammer fra normalt meget velinformerede koebere af cellulose . Dette underbygges af samstemmende oplysninger fra en lang raekke kilder om forskellige perioder . Selv efter at virksomhederne allerede havde annonceret deres priser for det efterfoelgende kvartal , blev der udvekslet foelsomme oplysninger , eftersom det af hensyn til virksomhedernes faktiske prisstruktur i det paagaeldende kvartal var vigtigt for dem at vide , hvordan konkurrenterne ville reagere .

( 111 ) 3 . At de virksomheder , denne beslutning er rettet til , soegte at etablere et ensartet prisniveau for deres produkter , uafhaengigt af markedskraefterne , bevises ogsaa af den telexmeddelelse , som Finncell sendte sit datterselskab i Belgien den 19 . november 1975 , og af SCA's telexmeddelelse af 16 . december 1977 til sit datterselskab i Italien , der begge er omtalt under nr . 26 og 27 . Et yderligere bevis herfor er , at svenske og finske producenter i begyndelsen af 1976 igen begyndte udelukkende at angive deres priser i US dollars ( i stedet for i skr . ) for igen at bringe deres priser i overensstemmelse med konkurrenternes efter devalueringen af dollaren i 1975 .

( 112 ) 4 . Dette system med ensartet og i hvert fald stort set samtidig annoncering af salgspriser , som de her omhandlede virksomheder anvendte , indebar i en aarraekke , at den konkurrence , som man skulle have forventet fandt sted under normale konkurrencevilkaar , og som saedvanligvis kendetegnes ved hemmeligholdelse af foelsomme oplysninger , ( f.eks . som det var tilfaeldet i 1977 ) , i realiteten var fuldstaendig udelukket . Med undtagelse af Finncell , som i de tre sidste kvartaler i 1975 annoncerede sine priser baade i US dollars og skr . , saaledes at dollarprisen undertiden var hoejere , undertiden lavere end den pris , de svenske producenter annoncerede i svenske kroner , gjorde ingen af virksomhederne dengang forsoeg paa at styrke sin egen position paa markedet ved at fastsaette sine priser uafhaengigt af konkurrenterne . Dette bevirkede ogsaa , at disse ensartede annoncerede priser , i hvert fald i et vist tidsrum i 1976 , 1977 og 1981 , laa paa et kunstigt niveau , langt fra det niveau , man ville have forventet under normale konkurrencevilkaar . Det ville for eksempel have vaeret utaenkeligt under normale konkurrencevilkaar , at der fra foerste kvartal 1975 til tredje kvartal 1977 blev annonceret én fast pris paa 415 US dollars paa nordlig naaletrae af bedste kvalitet ( jf . tabel 6 ) . Dette gjaldt navnlig andet og tredje kvartal 1977 , hvor den annoncerede pris laa op til 100 dollars over den salgspris , der rent faktisk kunne opnaas paa markedet ,

( 113 ) Samordningen mellem de paagaeldende virksomheder indebar desuden , at deres faktiske salgspriser i et ikke ubetydeligt tidsrum laa hoejere end de priser , der ville have vaeret gaeldende under normale konkurrencevilkaar . Dette ses af det bratte prisfald i baade 1977 og 1982 , hvor markedskraefterne satte en stopper for samordningen mellem virksomhederne . Stagnationen i forbruget af frimarkedssulfatcellulose i Det europaeiske Faellesskab ( + 0,7 % ) , den mindre tilbagegang i importen i 1977 ( - 1,5 % ) , og det beskedne fald i saavel forbrug som import i aarene 1981 ( henholdsvis - 2,6 % og - 0,6 % ) og 1982 ( henholdsvis - 2,9 % og - 4,4 % ) ( jf . tabel 2 ) kunne ikke i sig selv have udloest et prisfald paa mere end 25 % i 1977 og naesten 20 % i 1982 , hvis priserne i 1976 og 1981 ikke havde svaret til ligevaegtspriserne paa det frie marked . I 1975 overlevede de virksomheder , denne beslutning er rettet til , en forbrugstilbagegang paa over 15 % og et fald i importen paa knap 30 % , uden at dette foerte til et prisfald . Den langvarige strejke i Canada i 1975 og lagerstoetteordningen i Sverige ( 1975 til 1977 ) gjorde situationen lettere for dem , men ikke engang dette var nok til at opveje den generelle tilbagegang i efterspoergslen . Til trods for den statslige lagerstoetteordning faldt de svenske producenters kapacitetsudnyttelsesgrad saaledes med 10 til 15 % , i Finland faldt den med omkring 15 % , medens der for de amerikanske producenters vedkommende var tale om en tilbagegang paa op til 20 % ( jf . tabel 3 ) .

III . Prisbindingsaftaler og -beslutninger truffet af amerikanske producenter inden for rammerne af foreningen af cellulose - , karton , og papirproducenter ( KEA )

( 114 ) 1 . I henhold til KEA-aftalen gav medlemmerne ved at tilslutte sig de vedtagne aftaler og den samordnede praksis afkald paa at foere en selvstaendig prispolitik i EF og begraensede derved paa faellesmarkedet deres indbyrdes konkurrence paa prisomraadet , som er et af de vigtigste konkurrenceelementer .

( 115 ) Medlemmerne afstod fra at foere en selvstaendig salgspolitik paa faellesmarkedet , idet de for at eliminere den risiko , en normal konkurrence ville indebaere , indgik en form for samarbejde , som er forbudt i medfoer af artikel 85 , stk . 1 .

( 116 ) Foreningens formaal er desuden at udveksle oplysninger . For saa vidt som denne udveksling af oplysninger er forbundet ned en samordning af priserne paa EF-markedet , er der tale om en overtraedelse af naevnte konkurrenceregler . Eftersom der ogsaa udveksles detailoplysninger , der vedroerer enkelte virksomheder , og som ud fra et konkurrencesynspunkt er af stor betydning , da disse oplysninger normalt er af fortrolig karakter , giver denne udveksling i sig selv tilstraekkelig indsigt i de paagaeldende virksomheders adfaerd paa det faelles marked . Der skabes saaledes et system med gensidig solidaritet og indflydelse , hvor parterne ved at samordne deres oekonomiske aktiviteter paa det faelles marked soeger at eliminere den risiko , en normal konkurrence ville vaere forbundet med .

( 117 ) Den omstaendighed , at de paagaeldende producenter betragtede en saadan udveksling af oplysninger som noedvendig , er en yderligere bekraeftelse af Kommissionens opfattelse af , at det relevante marked ikke er transparent under normale markedsvilkaar . Den pristransparens , der findes , er kunstig , og den skyldes KEA-medlemmernes samarbejde indbyrdes og ogsaa med andre producenter ( jf . nr . 85 ) .

( 118 ) KEA-medlemmernes kvartalsvise annoncering af for det meste ens priser , der ogsaa var identiske med eller naesten de samme som andre producenters priser , gjorde det lettere at skabe denne kunstige transparens og er et yderligere indicium for , at der i strid med artikel 85 , stk . 1 , fandt en samordning sted . ( jf . nr . 81 ff . , hvor denne overtraedelse behandles mere indgaaende ) .

( 119 ) 2 . Artikel II ( A ) i cellulosegruppens " Policy Statement " indeholder en bestemmelse vedtaget af foreningen . Den indebaerer en kraftig indskraenkning af KEA-medlemmernes frihed til selvstaendigt at fastsaette deres annoncerede priser og faktureringspriser for leverancer til EF .

( 120 ) 3 . I henhold til KEA-aftalen og foreningens " Policy Statement " vedtog KEA som en forening af virksomheder yderligere beslutninger , der begraensede medlemmernes indbyrdes konkurrence . De aftaler om nye priser , der indgaas mellem de medlemmer , som er repraesenteret paa de ordinaere moeder , der holdes i henhold til artikel II ( A ) i foreningens " Policy Statement " ( jf . nr . 32 ) , er bindende for alle medlemmer , for saa vidt angaar de annoncerede priser , og de fastsatte priser udgoer vejledende KEA-priser . Med hensyn til faktureringspriser kan KEA-medlemmerne formelt til en vis grad frit afvige de vejledende priser . Imidlertid har medlemmerne af cellulosegruppen i hvert fald i aarene 1975 og 1976 generelt overholdt de vejledende priser for leverancer til EF . Ved hjaelp af disse vejledende priser fik medlemmerne mulighed for med rimelig sikkerhed at forudse , hvilken prispolitik de oevrige KEA-medlemmer ( deres konkurrenter ) ville foere i EF .

( 121 ) I andre aar , navnlig i 1977 og 1978 , kan der have vaeret en forskel mellem den vejledende pris og den faktisk beregnede pris , men dette afsvaekker ikke gyldigheden af denne konklusion . I henhold til ovennaevnte artikel II ( A ) kan der ikke anvendes nogen anden pris end den vejledende pris , foer KEA er underrettet herom , og KEA skal eventuelt indkalde til et moede , hvor medlemmerne droefter prissituationen . Gennem denne underretning og de efterfoelgende droeftelser kunne alle KEA-medlemmer faa oplysninger om enhver fravigelse af den vejledende pris og traeffe beslutning om , hvilken afsaetningspolitik de da ville foere . Bortset derfra maa eventuelle forskelle i 1977 og 1978 mellem den vejledende ( annoncerede ) pris og faktureringsprisen ses i lyset af , at en tilbagegang i efterspoergslen i denne periode satte en stopper for samordningen mellem alle de virksomheder , denne beslutning er rettet til ( jf . nr . 113 ) .

( 122 ) KEA haevder , at prisforskelle var helt almindelige , men har ikke givet nogen forklaring paa , hvorfor saadanne prisforskelle sjaeldent er blevet indberettet , eller hvorfor KEA's direktoer - som det paastaas - aldrig har indkaldt til noget moede for at droefte saadanne indberetninger . Det forekommer usandsynligt , at en procedure , der i henhold til KEA's bestemmelser skal foelges i tilfaelde af prisafvigelser , praktisk taget tilsidesaettes . Hvis KEA's medlemmer frit havde kunnet fastsaette deres egne priser , ville det ikke have vaeret noedvendigt at fastsaette en vejledende pris og fastlaegge en procedure , der skulle foelges i tilfaelde af , at et medlem fraviger den vejledende pris .

( 123 ) 4 . Foreninger , der omfattes af Webb Pomerene-loven med det formaal at eksportere til EF , er ikke i sig selv ulovlige efter EF-retten . Der kan imidlertid foreligge en overtraedelse af artikel 85 , hvis de begraenser konkurrencen paa faellesmarkedet og kan paavirke samhandelen mellem medlemsstaterne maerkbart . I det foreliggende tilfaelde foerte KEA's og dets medlemmers aftaler og praksis som beskrevet under nr . 28 ff . til en maerkbar begraensning af konkurrencen i EF . ( Med hensyn til virkningerne for samhandelen mellem medlemsstater henvises til nr . 136 ff . ) Den samordning af priser og den fastsaettelse af vejledende priser , der fandt sted inden for rammerne af KEA , foerte ikke blot til , at KEA's medlemmer anvendte ensartede priser , men var ogsaa et vigtigt led i tilvejebringelsen af en kunstig transparens paa markedet som helhed , ligesom den gjorde det lettere at samordne priserne med andre producenter uden for KEA . De vejledende KEA-priser blev endog anvendt som referencepriser af andre producenter .

( 124 ) IV . Faellesagenturer for celluloseproducenter

Paa grundlag af de oplysninger , der er indeholdt i virksomhedernes anmeldelser og i deres svar paa Kommissionens klagepunkter , har Kommissionen ivaerksat en naermere undersoegelse af de forskellige argumenter , der er fremfoert . Den vil i en saerskilt beslutning tage stilling til spoergsmaalet om de under nr . 36 til 42 omhandlede agenturer .

V . Kontakter mellem producenter inden for rammerne af Fides

1 . Af det under nr . 44 til 59 omhandlede materiale fremgaar , at de paagaeldende producenter moedtes for at udveksle foelsomme oplysninger samt droefte og fastsaette priser .

( 125 ) Det fremgaar heraf , at disse producenter ikke - som paastaaet - kun udvekslede statistiske oplysninger , men derimod rent faktisk foretog samordning af deres fremtidige priser og ydermere enedes om at paalaegge hinanden en vis disciplin . Som foelge af denne disciplin foelte nogle producenter sig foranlediget til at retfaerdiggoere sig over for de andre , naar de tilsidesatte de vedtagne beslutninger ved at anvende lavere priser . De under nr . 53 til 55 naevnte telexmeddelelser viser for eksempel klart , at GEC blev kritiseret for , hvad der forekommer at vaere en normal prispolitik under normale konkurrencevilkaar . Denne disciplin er fra tid til anden soegt haandhaevet ved udtrykkelige trusler om repressalier ( jf . for eksempel det under nr . 53 omhandlede telex og isaer nr . Nykopps udtalelse , som gengivet under nr . 59 ) .

( 126 ) Samordningen af priserne og udvekslingen af foelsomme oplysninger indgaar ikke blot som et led i den generelle samordning af priser ( jf . nr . * 09 ) , men udgoer i sig selv en betydelig begraensning af konkurrencen , i foelge artikel 85 , stk . 1 .

( 127 ) 2 . I forbindelse med samordningen i Fides spillede de svenske og finske virksomheder og disses respektive associerede virksomheder den ledende rolle , medens Borregaard , ENCE , Portucel , og St . Anne spillede en mere passiv rolle . Dette underbygges af foelgende :

( 128 ) - De to virksomhedsgruppers position paa EF-markedet og deres relative styrke er forskellige . Traditionelt har de finske og svenske virksomheder , som hver besidder en relativt stor markedsandel , leveret til dette marked .

( 129 ) - De svenske og finske virksomheder annoncerede ofte - ofte som de foerste - listepriser , medens de oevrige virksomheder ( med undtagelse af St . Anne ) anvendte individuelle priser . De svenske og finske virksomheders annoncerede priser og faktureringspriser var stort set identiske . De andre virksomheder har ofte anvendt forskellige priser , der var lavere end de svenske og finske , og soegte paa de naevnte moeder at fravige det fastlagte prisniveau .

( 130 ) - Moededeltagerne indtog ikke samme holdning til dette samarbejde . Det var som oftest de svenske og de finske virksomheder , der tog initiativ til at indkalde til moeder og tilrettelaegge disse . De anmodede om , at der blev overholdt en vis disciplin med hensyn til bestemte priser eller prisniveauer . Nogle af dem rettede trusler om repressalier mod virksomheder af den anden gruppe , saafremt disse broed denne disciplin . Der er eksempler paa , at nogle af disse virksomheder soegte at retfaerdiggoere sig over for de svenske virksomheder , naar de blev anklaget for at have tilsidesat vedtagne beslutninger .

( 131 ) 3 . Kommissionen anerkender , at Borregaard , ENCE , Portucel og St . Anne spillede en sekundaer rolle paa moederne og aendrede deres prispolitik , men det er en kendsgerning , at de deltog i en udveksling af foelsomme oplysninger , hvilket i sig selv er en begraensning af konkurrencen .

Kommissionen erkender , at det er vanskeligt for en virksomhed , der befinder sig i en svagere position og ikke traditionelt har leveret paa det paagaeldende marked , at modstaa presset fra staerkere virksomheder og holde sig uden for en samordning . De paagaeldende har imidlertid valgt denne adfaerd af egen fri vilje og maa derfor ogsaa betragtes som vaerende ansvarlige for deres egen adfaerd .

Forskellen mellem de paagaeldende virksomheders position paa markedet vil blive taget i betragtning ved fastsaettelsen af boedernes stoerrelse ( se nr . 149 ) .

( 132 ) 3 . Borregaards paastand om at virksomheden i den relevante periode kun fungerede som agent , forekommer ikke holdbar .

I den undersoegte periode producerede Borregaard ganske vist ikke selv sulfatcellulose , men blegede og solgte den rent faktisk for egen regning . Borregaard maa derfor anses for at vaere en selvstaendig leverandoer af dette produkt og en konkurrent til de oevrige virksomheder , der opererer paa EF-markedet .

VI . Forbud mod eksport og videresalg

1 . Den standardiserede handelskodeks for cellulose

( 133 ) Klausul 14 i de generelle salgsbetingelser , som de svenske og norske producenter anvendte indtil 1975 , indeholder en bestemmelse om , at varen udelukkende maa saelges til brug for koeber i dennes egen papirfabrik . Derved blev varens anvendelse og bevaegelser begraenset og koebers oekonomiske frihed indskraenket . Herved udelukkedes den konkurrence , der ville have eksisteret , hvis varerne kunne videresaelges . Denne klausul bevirkede derfor , at en bruger eller enhver potentiel mellemmand blev forhindret i at saelge cellulose paa markedet parallelt med de officielle , vertikale kanaler ( producent - agent - koeber ) , idet et saadant parallelt salg ogsaa , navnlig i perioder med faldende efterspoergsel og voksende lagre ville have presset priserne ned , hvilket var det modsatte af , hvad de deltagende virksomheder oenskede .

2 . Forbud mod eksport og videresalg i de amerikanske og canadiske producenters leveringskontrakter

( 134 ) Af ovennaevnte grunde udgoer det forbud mod videresalg af varerne , der er indeholdt i de under nr . 72 ff . omhandlede kontrakter , indgaaet af producenterne , en maerkbar begraensning af konkurrencen og af brugernes oekonomiske frihed .

Et eksportforbud er en vaesentlig begraensning af konkurrencen og brugernes handlefrihed , ligesom det undergraver bestraebelserne paa at skabe et enhedsmarked . Kommissionen og EF-Domstolen har derfor allerede ved flere lejligheder erklaeret en saadan praksis for ulovlig ( 40 ) .

VII . Finncell

( 135 ) Finncell-medlemmernes forpligtelse til udelukkende at afsaette cellulose gennem denne sammenslutning blev anmeldt den 20 . december 1983 . Kommissionen vil i en saerskilt beslutning tage stilling til spoergsmaalet , om denne faelles salgsorganisation er forenelig med EOEF-traktatens artikel 85 .

VIII . Virkningerne for samhandelen mellem medlemsstater

Den under nr . 81 ff . , 114 ff . , 125 ff . og 133 ff . beskrevne praksis er af en saadan karakter , at den maerkbart kan paavirke samhandelen mellem medlemsstater .

( 136 ) Dette kriterium er afgoerende for , hvornaar henholdsvis EF-retten og medlemsstaternes nationale ret finder anvendelse . Faellesskabsretten omfatter enhver aftale eller praksis , der kan udgoere en trussel for den frie handel mellem medlemsstaterne paa en maade , der kan skade virkeliggoerelsen af maalet om et enhedsmarked mellem medlemsstaterne , navnling gennem afskaermning af de nationale markeder eller paavirkning af konkurrencestrukturen paa det faelles marked . ( 41 ) .

( 137 ) Samordningen af annoncerede priser og faktureringspriser samt udvekslingen af foelsomme oplysninger om leverancer til EF , eller i det mindste stoesteparten af EF , virkede konkurrencefordrejende ikke blot i en enkelt medlemsstat , men i mindst fem medlemsstater . Ved denne praksis blev der paa kunstig vis i alle disse medlemsstater skabt et ensartet prisniveau , som adskilte sig fra den differentierede prisstruktur , man skulle have forventet ville findes under fri konkurrence ( jf . nr . 90 ff . ) . Ved kunstigt at skabe et ensartet prisniveau i hele Faellesskabet har de virksomheder , denne beslutning er rettet til , og som tegnede sig for ca . 60 % af Faellesskabets samlede forbrug af bleget sulfatcellulose , svaekket konkurrencen i hele Faellesskabet ( 42 ) .

( 138 ) Ved at forhindre enhver prisdifferentiering mellem medlemsstater har de virksomheder , denne beslutning er rettet til , desuden elimineret enhver tilskyndelse til , levering af cellulose fra en medlemsstat til en anden . Som foelge af forskelle i efterspoergsel , valutakurser og transportomkostninger ville der sandsynligvis vaere opstaaet en saadan handel . I stedet har det ensartede prisniveau hindret udviklingen i den eksisterende handel mellem medlemsstaterne . Denne handel ville vaere blevet varetaget ikke blot af selvstaendige mellemmaend , som allerede var etableret eller senere ville blive det , men ogsaa af papirproducenter , som - navnlig paa et vigende marked - kunne drage fordel af gunstige valutakurser eller stoerre efterspoergsel efter cellulose i en tilgraensende medlemsstat ved at videresaelge cellulose , som de oprindelig havde koebt til eget brug .

( 139 ) At producenterne selv opfatter cellulose som et produkt , der er egnet til videresalg , fremgaar af , at de indtil 1975 forboed eksport og videresalg . Derved blev en virksomhed i en medlemsstat , der havde koebt cellulose , forhindret i at videresaelge dette produkt til en virksomhed i en anden medlemsstat , hvorved virkningen af det kunstigt ensartede prisniveau , der er omhandlet under nr . 138 , blev forstaerket .

( 140 ) Den samordning , der fandt sted mellem de paagaeldende virksomheder , har maerkbart paavirket samhandelen mellem medlemsstater . Disse producenter daekker tilsammen ca . 60 % af Faellesskabets forbrug af bleget sulfatcellulose . Der var derfor ikke kun en teoretisk mulighed for , at deres aftaler kunne paavirke priskonkurrencen ; dette skete rent faktisk . Prisen er det vigtigste konkurrenceelement paa det givne marked .

B . Artikel 85 , stk . 3

( 141 ) I henhold til artikel 85 , stk . 3 , kan bestemmelserne i artikel 85 , stk . 1 , erklaeres uanvendelige paa enhver aftale eller vedtagelse inden for sammenslutninger af virksomheder og enhver samordnet praksis