KOMMISSIONENS BESLUTNING af 28 . november 1990 om et forslag fra Bruxelles' regionale myndigheder ( Belgien ) om at yde stoette til Volkswagen Bruxelles SA, en virksomhed, der producerer personbiler ( Kun den franske og den nederlandske udgave er autentisk ) ( 91/254/EOEF )

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 93, stk . 2, foerste led,

under henvisning til den frist, der i overensstemmelse med ovennaevnte artikel er givet til de interesserede parter om at fremsaette deres bemaerkninger, og

ud fra foelgende betragtninger :

I

Efter at Kommissionen havde fremsat en raekke anmodninger om oplysninger, meddelte de belgiske myndigheder ved skrivelse af 6 . december 1989 fra sin faste repraesentation, at Bruxelles' regionale myndigheder ( BRA ) den 27 . juni 1989 havde besluttet at yde stoette til seks investeringsprojekter, som Volkswagen Bruxelles SA agter at gennemfoere . Stoetten skulle ydes i form af et tilskud paa 8 % af hvert projekts investeringsbeloeb samt fritagelse for ejendomsskatter ( précompte immobilier ) i fem aar . Investeringsprojekterne omfatter forskellige dele af selskabets produktionsapparat ( presning, midlertidig og endelig samling af karrosserier, maling, klargoerelse osv .) og skulle gennemfoeres mellem juni 1988 og december 1990 . De enkelte projekters investeringsbeloeb ligger inden for de i den relevante godkendte stoetteordnings, dvs . ekspansionsloven af 17 . juli 1959 ( 1 ), godkendte anmeldelsestaerskler og er ogsaa mindre end den taerskel paa 12 mio ECU, der er fastsat i EF-rammebestemmelserne for statsstoette til motorkoeretoejsindustrien ( 2 ).

Ved skrivelse af 22 . december 1989 meddelte Kommissionen de belgiske myndigheder, at de seks projekter skulle behandles som en helhed, da de vedroerer en produktionslinje paa den samme samlefabrik, og da de tilsammen overstiger den i rammebestemmelserne fastsatte anmeldelsestaerskel paa 12 mio ECU . Selv om skrivelsen af 6 . december 1989 ikke fulgte formularen for anmeldelse i henhold til rammebestemmelserne for automobiler, gik Kommissionen undtagelsesvis med til, at skrivelsen kunne betragtes som en anmeldelse i henhold til rammebestemmelserne, og opfordrede de belgiske myndigheder til at komplettere denne anmeldelse .

Ved skrivelse af 8 . marts 1990 kompletterede de belgiske myndigheder anmeldelsen ved fremlaeggelse af supplerende oplysninger .

De samlede investeringsbeloeb andrager 1 409 mio bfr . ( 33 mio ECU ), og stoetten i form af tilskud andrager 112,7 mio bfr . eller 2,7 mio ECU . Vaerdien af fritagelsen for ejendomsskatter i fem aar er ukendt . Investeringernes betydning for kapacitet og produktion kan ikke opgoeres . Investeringerne vil indebaere opretholdelse af den nuvaerende beskaeftigelse .

I henhold til Kommissionens beslutning af 17 . juni 1975 udgoer den offentlige stoette, der ydes i henhold til den generelle stoetteordning, som blev indfoert ved lov af 17 . juli 1959, en stoette efter Traktatens artikel 92, stk . 1 . Kommissionen fandt, at den foreslaaede stoette til Volkswagen Bruxelles SA ikke syntes at vaere berettiget til fritagelse i henhold til Faellesskabets rammebestemmelser for motorkoeretoejsindustrien ud fra den betragtning, at de beroerte investeringer omfattede udgifter til modernisering og introduktion af en ny model paa en fabrik, hvilket er en helt normal aktivitet inden for sektoren, som ikke kraever stoette for at blive gennemfoert af Volkswagen. Kommissionen indledte derfor proceduren i Traktatens artikel 93, stk . 2, over de paataenkte stoetteforanstaltninger .

Ved skrivelse af 4 . maj 1990 opfordrede Kommissionen den belgiske regering til at fremsaette sine bemaerkninger . De oevrige medlemsstater og andre interesserede parter blev ogsaa opfordret til at fremsaette deres bemaerkninger i en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende ( 3 ).

II

De belgiske myndigheder fremsatte deres bemaerkninger ved skrivelse af 6 . juni og 31 . juli 1990 .

I henhold til de belgiske myndigheder tager de investeringer, der gennemfoeres af Volkswagen Bruxelles SA, sigte paa at forbedre fabrikkens effektivitet uden at foroege den eksisterende kapacitet paa 800 koeretoejer om dagen med to skiftehold . Fabrikken i Forest i Bruxelles staar over for en raekke specielle problemer som foelge af dens beliggenhed kun 10 km fra Bruxelles centrum . Det drejer sig om :

- samlefabrikken har meget lidt plads til ekspansion, fordi den ligger mellem Paris-Bruxelles-jernbanelinjen og Forest's centrum, hvilket goer langtidsplanlaegning saerlig vanskelig

- de logistiske omkostninger er store paa grund af fabrikkens udformning og den langsomme interne transport, hvoraf stoerstedelen maa ske vertikalt

- vedligeholdelses - og sikkerhedsomkostningerne er store paa grund af daarlige tilkoerselsfaciliteter

- fabrikkens udformning goer det meget vanskeligt at etablere et »just in time«-leveringssystem, hvilket er meget vigtigt for en saa stor samlefabrik

- store omkostninger som foelge af parkerings - og trafikforhold

- som foelge af fabrikkens placering i et byomraade maa den investere store beloeb for at opfylde de mere kraevende forureningsnormer, der findes i byomraader .

De af BRA foreslaaede stoetteforanstaltninger ville naeppe opveje disse saerlige ulemper .

Ud fra en regionalpolitisk betragtning var de foreslaaede stoetteforanstaltninger berettigede paa grund af BRA's maal om at genoprette industriproduktionen og beskaeftigelsen i regionen . Selskabet var regionens stoerste industrielle arbejdsgiver og var forpligtet til at opretholde beskaeftigelsen gennem de beroerte investeringsprojekter .

I skrivelsen af 31 . juli 1990 haevdede de belgiske myndigheder, at et beloeb paa 180 mio bfr ., eller 4,2 mio ECU, af investeringsudgifterne skulle gaa til innovation . Det drejede sig om :

1 ) Installation af en robotteknisk maaleanordning til kontrol af reservedelenes og komponenternes dimensioner ved modtagelsen, hvilket ville vaere innoverende paa grund af anordningens fleksibilitet ( investering : 25 086 147 bfr .).

2 ) Installation af et integreret edb-system (» MONA «) for at goere planlaegningen af produktion og ordrer saa effektiv som muligt, hvilket ville vaere innoverende, hvad angaar valg og anvendelse af teknologi samt forbedre kundebetjeningen ( investering : 95 000 000 bfr .).

3 ) Installation af robotter til installation af forruder i tre vogntyper : Golf, Passat Limousine og Passat Variant ( investering : 4 813 877 bfr .).

4 ) Installation af en robotteknisk datamatiseret maaleanordning til karrosserier, som vil fremme en hyppig og mere oekonomisk kontrol af flere modeller ( investering : 30 249 465 bfr .).

5 ) Installation af et datamatiseret energiforvaltningssystem, der har til formaal at mindske spild og forurening ( investering : 8 000 000 bfr .).

6 ) Installation af en datamatiseret maskine til formning af metalbremseroer ( investering : 17 279 430 bfr .).

Ingen andre medlemsstater eller interesserede parter fremsatte bemaerkninger med hensyn til proceduren .

III

Volkswagen Bruxelles SA, der er datterselskab af Volkswagen AG, ligger i Bruxelles ( Forest ) og producerer Golf - og Passat-modeller, Bilproduktionen og den gennemsnitlige beskaeftigelse i de seneste aar har vaeret :

Produktion ( enheder ) Beskaeftigelse ( ved aarets slutning ) 1986 194 353 5 636 1987 210 562 5 422 1988 185 499 5 866 1989 186 210 6 564

Ca . 95 % af produktionen eksporteres, hovedsagelig til Tyskland, Holland, Frankrig og Italien . I 1989 androg nettofortjenesten efter skat 1,724 mia bfr . af en omsaetning paa 60,348 mia .

Moderselskabet, Volkswagen SA, er en af de mest rentable og finansielt sunde motorkoeretoejsproducenter i Faellesskabet og har samlefabrikker i Tyskland, Belgien og Spanien samt uden for Faellesskabet . I de seneste aar har virksomheden vaeret Faellesskabets foerende leverandoer af personvogne . I 1989 androg Folkevognsgruppens salg af personbiler i Faellesskabet 1,836 mio enheder, svarende til 15 % af det samlede salg i Faellesskabet .

Den europaeiske automobilindustri er kommet sig inden for de seneste aar efter den alvorlige krise, den befandt sig i i foerste halvdel af 1980'erne . Inden for Faellesskabet steg antallet af indregistrerede nye koeretoejer i 1989 for fjerde gang i traek og naaede et rekordniveau paa 12,3 mio, hvilket bekraefter EF's position som verdens stoerste bilmarked . Denne store efterspoergselsstigning blev ledsaget af store omkostningsbesparende foranstaltninger og teknologisk modernisering, hvilket resulterede i en ioejnefaldende forbedring af Faellesskabets bilfabrikanters finansielle position . I den seneste tid er denne rekordagtige udvikling imidlertid blevet bremset . Efterspoergslen i en raekke medlemsstater er faldet kraftigt i 1990, og den samlede efterspoergsel i 1990 og 1991 forventes at udvise en beskeden nedgang .

En raekke producenter har for nylig meddelt, at de agter at foretage midlertidige afskedigelser for at nedsaette produktionen i takt med den faldende efterspoergsel . Fortjenstmargenerne forventes ogsaa at blive beroert, ikke kun som foelge af den faldende efterspoergsel, men ogsaa paa grund af en mere intens priskonkurrence, hvorved producenterne forsoeger at begraense den virkning, nedgangen i den samlede efterspoergsel vil faa paa deres salg .

IV

Kommissionen bekraefter sin, i indledningen til naervaerende procedure, anfoerte opfattelse om, at den offentlige stoette, der er foreslaaet af BRA i henhold til ekspansionsloven af 17 . juli 1959, udgoer en stoette efter EOEF-Traktatens artikel 92, stk . 1 . Stoetten fritager Volkswagen Bruxelles SA for en del af de investeringsomkostninger og de ejendomsskatter, som virksomheden normalt skulle baere, truer med at fordreje konkurrencen og paavirker samhandelen med personbiler inden for Faellesskabet .

Handelen og konkurrencen inden for denne sektor er saerlig stor . Handelen inden for Faellesskabet med personbiler i 1989 androg 4,67 mio enheder svarende til 38 % af det samlede salg inden for Faellesskabet .

V

Artikel 92, stk . 1, bestemmer, at stoette, der opfylder de heri naevnte kriterier, principielt er uforenelig med det faelles marked . Undtagelserne i artikel 92, stk . 2, anvendes ikke i dette tilfaelde paa grund af den foreslaaede stoettes karakter, idet den ikke er rettet mod saadanne maal . Den belgiske regering har ikke haevdet noget andet .

Traktatens artikel 92, stk . 3, indeholder en fortegnelse over stoetteforanstaltninger, der kan vaere forenelige med det faelles marked . Forenelighed med Traktaten skal afgoeres ud fra betragtningen af Faellesskabet som helhed og ikke den enkelte medlemsstat .

For at sikre det faelles markeds funktion og under hensyntagen til principperne i Traktatens artikel 3, litra f ), skal undtagelserne i artikel 92, stk . 3, fortolkes snaevert ved behandlingen af alle stoetteordninger eller individuelle stoetteprojekter . De kan specielt kun anvendes, naar Kommissionen er overbevist om, at markedskraefterne alene, uden stoetten, ikke ville vaere i stand til at styre modtagerne mod en adfaerd, der opfylder et af de naevnte undtagelsers maal . Kommissionen har redegjort for, hvorledes den vil anvende Traktatens artikel 92 paa motorkoeretoejsindustrien, som led i rammebestemmelserne for statsstoette til denne industri.

Med hensyn til de i artikel 92, stk . 3, litra a ), hjemlede undtagelser for stoette, der fremmer udviklingen i visse regioner, kan siges, at Bruxellesregionen, hvor investeringerne gennemfoeres, ikke lider under nogen usaedvanlig lav levestandard eller alvorlig underbeskaeftigelse .

Hvad angaar undersoegelserne i artikel 92, stk . 3, litra b ), giver det foreliggende tilfaelde ikke anledning til at tro, at den beroerte stoette har til formaal at fremme et projekt af faelleseuropaeisk interesse eller afhjaelpe en alvorlig forstyrrelse i den belgiske oekonomi . Den belgiske regering har heller ikke fremsat saadanne argumenter i et forsoeg paa at retfaerdiggoere den beroerte stoette .

Hvad angaar undtagelserne i artikel 92, stk . 3, litra c ), anfoerte Kommissionen ved indledningen af proceduren, at den foreslaaede stoette i henhold til kriterierne i rammebestemmelserne for automobilsektoren kunne betragtes som stoette til innovation, modernisering eller rationalisering . I den efterfoelgende korrespondance har de belgiske myndigheder haevdet, at man ved behandlingen af stoetten bl . a. skulle have opmaerksomheden henvendt paa de regionale betragtninger, isaer behovet for at genoprette uligevaegten inden for denne sektor i Bruxellesregionen til gavn for industrien . Kommissionen kan imidlertid ikke acceptere, at noget element i den foreslaaede stoette kan betragtes som regionaludviklingsstoette, hvilket hovedsagelig skyldes, at Bruxellesregionen ikke er berettiget til regionaludviklingsstoette i henhold til faellesskabsreglerne . Selv om placeringen af samlefabrikken i et stort byomraade kan give - og i dette tilfaelde faktisk giver - anledning til alvorlige problemer, maa man ogsaa vaere opmaerksom paa de betydelige fordele, folkevognsfabrikken nyder godt af i Bruxelles . Isaer kan det naevnes, at fabrikken er placeret lige i naerheden af et hoejtudviklet vej - og kommunikationsnet, ligger lige ved siden af Paris-Bruxellesjernbanen, har forholdsvis kort afstand til mange af de vigtigste markeder i Faellesskabet og kan drage fordel af en stor og veluddannet arbejdsstyrke .

Kommissionen fastholder derfor, at de foreslaaede stoetteforanstaltninger skal behandles paa grundlag af retningslinjerne for investeringsstoette til innovation, modernisering og rationalisering . I henhold til disse bestemmelser skal Kommissionen antage en streng holdning til stoette til modernisering og innovation ud fra betragtningen om, at saadanne aktiviteter er normale, kommercielle aktiviteter, der gennemfoeres af en virksomhed som led i den normale drift paa et konkurrencepraeget marked, og at de skal finansieres med egne midler eller med laan paa kommercielle vilkaar . I tilfaelde hvor det kan paavises, at investeringerne gennemfoeres med henblik paa indfoerelse af egentlige innoverende produkter og processer paa faellesskabsplan, kan stoetten tillades . Forslag om stoette til rationalisering behandles meget omhyggeligt for at konstatere, om den resulterer i en fornoeden radikal aendring i strukturen og organisationen af virksomhedens aktiviteter, og om den beroerte finansiering har et omfang, der raekker ud over, hvad man normalt kan forvente, at virksomhederne selv kan finansiere .

De beroerte investeringsprojekter, med undtagelse af et beloeb paa 180 mio bfr ., som de belgiske myndigheder haevder skal daekke innovationer, tager stort set sigte paa at reorganisere og sikre en mere effektiv udnyttelse af den eksisterende fabrik samt stoette indkoeb af maskiner til produktionsapparatet og derved forbedre virksomhedens rentabilitet . Projekterne er specielt knyttet til indfoerelsen af en ny model, den nye Passat . De repraesenterer saaledes en fuldstaendig normal aktivitet inden for industrien . De kan ikke betragtes som investeringer i rationalisering som defineret i Faellesskabets rammebestemmelser . Det forhold, at fabrikken i Bruxelles giver anledning til specielle fysiske problemer og ekstraomkostninger kan kun betragtes som én af de mange faktorer, der skal tages i betragtning i forbindelse med placeringen af en fabrik et saadant sted . Det aendrer ikke investeringens grundlaeggende maal, der gaar ud paa at modernisere fabrikken og oege fleksibiliteten . Dette er i sig selv ikke nogen gyldig grund til at tillade stoetten paa grundlag af kriterierne i Faellesskabets rammebestemmelser . Det forhold, at producenterne i den seneste tid har vaeret udsat for stoerre konkurrence, og den vanskeligere markedssituation taler endnu mindre til fordel for, at der kan ydes stoette til forbedring af effektivitet og rentabilitet . Kommissionen finder derfor, at der ikke er gyldig grund for at yde stoette til disse investeringsprojekter .

VI

Kommissionen har gennemfoert en grundig teknisk undersoegelse af de investeringsprojekter, der af de belgiske myndigheder betegnes som vaerende innoverende for at fastslaa, om de var berettiget til at opnaa stoette paa dette omraade i henhold til Faellesskabets rammebestemmelser, dvs . at de vedroerer indfoerelse af egentligt innoverende produkter eller processer paa faellesskabsplan . Kommissionen baserede sig endvidere paa de vurderingskriterier, der var anvendt i andre nylige tilfaelde inden for motorkoeretoejsindustrien, hvor spoergsmaalet om det berettigede i at yde statsstoette til investeringer, der havde karakter af innovation, f . eks . sagen om Peugeot SA ( 4 ), Renault ( 5 ) og Valéo ( 6 ). Kommissionen kom til foelgende konklusion :

1 ) Investeringen paa 25 086 147 bfr . til installation af en robotteknisk tredimensional maaleanordning, der skal kontrollere reservedele og komponenters dimensioner ved modtagelsen har karakter af ny, men ikke innoverende, teknologi . Der eksisterer allerede en raekke lignende maskiner . Kommissionen finder imidlertid, at anvendelsen af denne maskine paa et kontrolomraade, der er indrettet til dette formaal, sammen med det tilhoerende transportudstyr kan betragtes som innoverende paa faellesskabsplan . Etablering af et offline kontrolomraade giver mulighed for en automatisk kontrol af et stort antal komponenter . Der kan automatisk kontrolleres et stort antal forskellige komponenter paa en uhyre fleksibel maade . Anordningen kan programmeres fuldt ud enten paa lokalt plan eller tilkobles VW-hovedcomputersystemer med mulighed for at overfoere specifikationer fra VW's tekniske database .

2 ) Udgifterne paa 95 mio bfr . til installation af et datamatiseret integreret system (» MONA «) for at optimere programmeringen af produktionsmateriale og kundeordrer kan betragtes som en saerlig interessant og innoverende anvendelse af eksisterende teknologi, idet der er tale om integreret brug af en relationsdatabase, fjerdegenerationssprog og kooperativ databehandling inden for rammerne af et produktionsmiljoe kombineret med fabrikskontrol og en saerlig ledelsesstruktur .

3 ) Udgifterne paa 4 813 877 bfr . til installation af et robotiseret anlaeg til montering af vindspejl indebaerer hovedsagelig automatisk anbringelse af taetningsmiddelmateriale paa vindspejl . Hverken teknologien eller anvendelsen heraf er ny; de foerste anordninger af denne type blev installeret i Faellesskabet allerede for 10 aar siden, og de findes mange steder, selv om de ikke er standardudstyr inden for industrien . Denne investering kan derfor ikke betragtes som innoverende paa faellesskabsplan .

4 ) Installationen af en robotiseret og datamatiseret maaleanordning til karrosseri bygger paa samme teknologi som maskinerne i punkt 1 ovenfor, men i stoerre maalestok . Den kan maale et karrosseris dimensioner i forhold til de forudbestemte standarddimensioner. Her er der igen ikke tale om innoverende teknologi . Moderselskabet i Tyskland har lignende maskiner . Anvendelsen af denne maskine i forbindelse med en offline kvalitetskontrol, som er fuldstaendig integreret i samlebaandssystemet, og anvendelse af teleskopiske arme til at foere koeretoejerne vaek fra baandet og tilbage igen efter maaling kan betragtes som innoverende . Derfor kan investeringen paa 30 249 465 bfr . til dette udstyr betragtes som innoverende paa faellesskabsplan .

5 ) Investeringen paa 8 mio bfr. til et datamatiseret centralt energiforvaltningssystem (» ZEUS«) har til formaal at optimere stroemmen af elektricitet, vaesker og gasser ( f . eks . luft, gas, vand ). Systemet giver mulighed for at arkivere oplysninger, der kan lette forudsigelsen af udviklingslinjer og optimering af oplysninger om f . eks . varme og vandstroemme . Distributionen af energi sker automatisk og kan aendres efter en fast tidsplan eller ved kommandoer . Et saadant system til kontrol af energi og vaesker er moderne og interessant, men kan ikke betragtes som innoverende . En raekke andre fabrikker i Faellesskabet har gennemfoert saadanne energikontrolsystemer inden for bilindustrien . En saadan kontrolteknologi har under alle omstaendigheder eksisteret inden for den kemiske sektor og oliesektoren i flere aartier . Denne investering kan derfor ikke betragtes som vaerende innoverende .

6 ) Investeringen paa 17 279 430 bfr . til formning af metalbremseroer ved hjaelp af numerisk styrede maskiner ( Computer Numerically Controlled maskiner - ( CNC)) kan ikke betragtes som innoverende . CNC-maskiner har eksisteret i naesten to aartier . Et saadant numerisk styret system betragtes ikke laengere som en nyskabelse . Det giver en vis margen for fleksibilitet, men fleksible fabrikationssystemer har nu afloest denne form for teknologi .

Det kan konkluderes, at af den investering paa 180 428 920 bfr . som BRA paa vegne af Volkswagen Bruxelles SA har foreslaaet som en innoverende investering, finder Kommissionen, at et beloeb paa 150 335 610 bfr . repraesenterer investeringer med karakter af innovation som defineret i Faellesskabets rammebestemmelser om statsstoette til motorkoeretoejsindustrien og derfor er berettiget til statsstoette i henhold til den generelle stoetteordning, der er indfoert som led i ekspansionsloven af 17 . juli 1959, med et beloeb svarende til 8 % af investeringen, dvs . 12 026 849 bfr ., og til fritagelse for ejendomsskat, »précompte immobilier« i hoejst fem aar -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING : Artikel 1

Den stoette, der er foreslaaet af Bruxelles regionale myndigheder til Volkswagen Bruxelles SA i form af en investeringsstoette paa 8 % til en raekke investeringsprojekter til i alt i 1 409 mio bfr . i henhold til Ekspansionsloven af 17 . juli 1959 og fritagelsen for ejendomsskat (» précompte immobilier «) i fem aar, der er anmeldt til Kommissionen af de belgiske myndigheder den 6 . december 1989, er uforenelig med det faelles marked efter EOEF-Traktatens artikel 92 og maa derfor ikke tildeles . Der skal i denne forbindelse ses bort fra en stoette vedroerende disse projekter, der af Kommissionen betragtes som innoverende, og som andrager 150 335 610 bfr . Stoette indtil et maksimumsbeloeb paa 12 026 849 bfr . kan ydes til udgifterne til de projekter, der betragtes som innoverende, og den tilsvarende fritagelse for ejendomsskat, hvad angaar disse investeringer, kan indroemmes i en periode paa fem aar . Artikel 2

Belgien underretter inden for en frist paa to maaneder fra meddelelsen af naervaerende beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger den har truffet for at efterkomme denne beslutning . Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien . Udfaerdiget i Bruxelles, den 28 . november 1990 . Paa Kommissionens vegne

Leon BRITTAN

Naestformand ( 1 ) Den 3 . 8 . 1990 foreslog Kommissionen i henhold til EOEF-Traktatens artikel 93, stk . 1, den belgiske regering, at den generelle stoetteordning i henhold til loven af 17. juli 1959 til ophoer . ( 2 ) EFT nr . C 123 af 18 . 5 . 1989, s . 3 . ( 3 ) EFT nr . C 169 af 11 . 7 . 1990, s . 11 . ( 4 ) EFT nr . L 123 af 4 . 5 . 1989, s . 52 . ( 5 ) EFT nr . L 220 af 11 . 8 . 1988, s . 30 . ( 6 ) EFT nr . L 143 af 26 . 5 . 1989, s . 44 .

KOMMISSIONENS BESLUTNING af 28 . november 1990 om et forslag fra Bruxelles' regionale myndigheder ( Belgien ) om at yde stoette til Volkswagen Bruxelles SA, en virksomhed, der producerer personbiler ( Kun den franske og den nederlandske udgave er autentisk ) ( 91/254/EOEF )

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 93, stk . 2, foerste led,

under henvisning til den frist, der i overensstemmelse med ovennaevnte artikel er givet til de interesserede parter om at fremsaette deres bemaerkninger, og

ud fra foelgende betragtninger :

I

Efter at Kommissionen havde fremsat en raekke anmodninger om oplysninger, meddelte de belgiske myndigheder ved skrivelse af 6 . december 1989 fra sin faste repraesentation, at Bruxelles' regionale myndigheder ( BRA ) den 27 . juni 1989 havde besluttet at yde stoette til seks investeringsprojekter, som Volkswagen Bruxelles SA agter at gennemfoere . Stoetten skulle ydes i form af et tilskud paa 8 % af hvert projekts investeringsbeloeb samt fritagelse for ejendomsskatter ( précompte immobilier ) i fem aar . Investeringsprojekterne omfatter forskellige dele af selskabets produktionsapparat ( presning, midlertidig og endelig samling af karrosserier, maling, klargoerelse osv .) og skulle gennemfoeres mellem juni 1988 og december 1990 . De enkelte projekters investeringsbeloeb ligger inden for de i den relevante godkendte stoetteordnings, dvs . ekspansionsloven af 17 . juli 1959 ( 1 ), godkendte anmeldelsestaerskler og er ogsaa mindre end den taerskel paa 12 mio ECU, der er fastsat i EF-rammebestemmelserne for statsstoette til motorkoeretoejsindustrien ( 2 ).

Ved skrivelse af 22 . december 1989 meddelte Kommissionen de belgiske myndigheder, at de seks projekter skulle behandles som en helhed, da de vedroerer en produktionslinje paa den samme samlefabrik, og da de tilsammen overstiger den i rammebestemmelserne fastsatte anmeldelsestaerskel paa 12 mio ECU . Selv om skrivelsen af 6 . december 1989 ikke fulgte formularen for anmeldelse i henhold til rammebestemmelserne for automobiler, gik Kommissionen undtagelsesvis med til, at skrivelsen kunne betragtes som en anmeldelse i henhold til rammebestemmelserne, og opfordrede de belgiske myndigheder til at komplettere denne anmeldelse .

Ved skrivelse af 8 . marts 1990 kompletterede de belgiske myndigheder anmeldelsen ved fremlaeggelse af supplerende oplysninger .

De samlede investeringsbeloeb andrager 1 409 mio bfr . ( 33 mio ECU ), og stoetten i form af tilskud andrager 112,7 mio bfr . eller 2,7 mio ECU . Vaerdien af fritagelsen for ejendomsskatter i fem aar er ukendt . Investeringernes betydning for kapacitet og produktion kan ikke opgoeres . Investeringerne vil indebaere opretholdelse af den nuvaerende beskaeftigelse .

I henhold til Kommissionens beslutning af 17 . juni 1975 udgoer den offentlige stoette, der ydes i henhold til den generelle stoetteordning, som blev indfoert ved lov af 17 . juli 1959, en stoette efter Traktatens artikel 92, stk . 1 . Kommissionen fandt, at den foreslaaede stoette til Volkswagen Bruxelles SA ikke syntes at vaere berettiget til fritagelse i henhold til Faellesskabets rammebestemmelser for motorkoeretoejsindustrien ud fra den betragtning, at de beroerte investeringer omfattede udgifter til modernisering og introduktion af en ny model paa en fabrik, hvilket er en helt normal aktivitet inden for sektoren, som ikke kraever stoette for at blive gennemfoert af Volkswagen . Kommissionen indledte derfor proceduren i Traktatens artikel 93, stk . 2, over de paataenkte stoetteforanstaltninger .

Ved skrivelse af 4 . maj 1990 opfordrede Kommissionen den belgiske regering til at fremsaette sine bemaerkninger . De oevrige medlemsstater og andre interesserede parter blev ogsaa opfordret til at fremsaette deres bemaerkninger i en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende ( 3 ).

II

De belgiske myndigheder fremsatte deres bemaerkninger ved skrivelse af 6 . juni og 31 . juli 1990 .

I henhold til de belgiske myndigheder tager de investeringer, der gennemfoeres af Volkswagen Bruxelles SA, sigte paa at forbedre fabrikkens effektivitet uden at foroege den eksisterende kapacitet paa 800 koeretoejer om dagen med to skiftehold . Fabrikken i Forest i Bruxelles staar over for en raekke specielle problemer som foelge af dens beliggenhed kun 10 km fra Bruxelles centrum . Det drejer sig om :

- samlefabrikken har meget lidt plads til ekspansion, fordi den ligger mellem Paris-Bruxelles-jernbanelinjen og Forest's centrum, hvilket goer langtidsplanlaegning saerlig vanskelig

- de logistiske omkostninger er store paa grund af fabrikkens udformning og den langsomme interne transport, hvoraf stoerstedelen maa ske vertikalt

- vedligeholdelses - og sikkerhedsomkostningerne er store paa grund af daarlige tilkoerselsfaciliteter

- fabrikkens udformning goer det meget vanskeligt at etablere et »just in time«-leveringssystem, hvilket er meget vigtigt for en saa stor samlefabrik

- store omkostninger som foelge af parkerings - og trafikforhold

- som foelge af fabrikkens placering i et byomraade maa den investere store beloeb for at opfylde de mere kraevende forureningsnormer, der findes i byomraader .

De af BRA foreslaaede stoetteforanstaltninger ville naeppe opveje disse saerlige ulemper.

Ud fra en regionalpolitisk betragtning var de foreslaaede stoetteforanstaltninger berettigede paa grund af BRA's maal om at genoprette industriproduktionen og beskaeftigelsen i regionen . Selskabet var regionens stoerste industrielle arbejdsgiver og var forpligtet til at opretholde beskaeftigelsen gennem de beroerte investeringsprojekter .

I skrivelsen af 31 . juli 1990 haevdede de belgiske myndigheder, at et beloeb paa 180 mio bfr ., eller 4,2 mio ECU, af investeringsudgifterne skulle gaa til innovation . Det drejede sig om :

1 ) Installation af en robotteknisk maaleanordning til kontrol af reservedelenes og komponenternes dimensioner ved modtagelsen, hvilket ville vaere innoverende paa grund af anordningens fleksibilitet ( investering : 25 086 147 bfr .).

2 ) Installation af et integreret edb-system (» MONA «) for at goere planlaegningen af produktion og ordrer saa effektiv som muligt, hvilket ville vaere innoverende, hvad angaar valg og anvendelse af teknologi samt forbedre kundebetjeningen ( investering : 95 000 000 bfr .).

3 ) Installation af robotter til installation af forruder i tre vogntyper : Golf, Passat Limousine og Passat Variant ( investering : 4 813 877 bfr .).

4 ) Installation af en robotteknisk datamatiseret maaleanordning til karrosserier, som vil fremme en hyppig og mere oekonomisk kontrol af flere modeller ( investering : 30 249 465 bfr .).

5 ) Installation af et datamatiseret energiforvaltningssystem, der har til formaal at mindske spild og forurening ( investering : 8 000 000 bfr .).

6 ) Installation af en datamatiseret maskine til formning af metalbremseroer (investering : 17 279 430 bfr .).

Ingen andre medlemsstater eller interesserede parter fremsatte bemaerkninger med hensyn til proceduren .

III

Volkswagen Bruxelles SA, der er datterselskab af Volkswagen AG, ligger i Bruxelles ( Forest ) og producerer Golf - og Passat-modeller, Bilproduktionen og den gennemsnitlige beskaeftigelse i de seneste aar har vaeret :

Produktion ( enheder) Beskaeftigelse ( ved aarets slutning ) 1986 194 353 5 636 1987 210 562 5 422 1988 185 499 5 866 1989 186 210 6 564

Ca . 95 % af produktionen eksporteres, hovedsagelig til Tyskland, Holland, Frankrig og Italien . I 1989 androg nettofortjenesten efter skat 1,724 mia bfr . af en omsaetning paa 60,348 mia .

Moderselskabet, Volkswagen SA, er en af de mest rentable og finansielt sunde motorkoeretoejsproducenter i Faellesskabet og har samlefabrikker i Tyskland, Belgien og Spanien samt uden for Faellesskabet . I de seneste aar har virksomheden vaeret Faellesskabets foerende leverandoer af personvogne . I 1989 androg Folkevognsgruppens salg af personbiler i Faellesskabet 1,836 mio enheder, svarende til 15 % af det samlede salg i Faellesskabet .

Den europaeiske automobilindustri er kommet sig inden for de seneste aar efter den alvorlige krise, den befandt sig i i foerste halvdel af 1980'erne . Inden for Faellesskabet steg antallet af indregistrerede nye koeretoejer i 1989 for fjerde gang i traek og naaede et rekordniveau paa 12,3 mio, hvilket bekraefter EF's position som verdens stoerste bilmarked . Denne store efterspoergselsstigning blev ledsaget af store omkostningsbesparende foranstaltninger og teknologisk modernisering, hvilket resulterede i en ioejnefaldende forbedring af Faellesskabets bilfabrikanters finansielle position . I den seneste tid er denne rekordagtige udvikling imidlertid blevet bremset . Efterspoergslen i en raekke medlemsstater er faldet kraftigt i 1990, og den samlede efterspoergsel i 1990 og 1991 forventes at udvise en beskeden nedgang .

En raekke producenter har for nylig meddelt, at de agter at foretage midlertidige afskedigelser for at nedsaette produktionen i takt med den faldende efterspoergsel . Fortjenstmargenerne forventes ogsaa at blive beroert, ikke kun som foelge af den faldende efterspoergsel, men ogsaa paa grund af en mere intens priskonkurrence, hvorved producenterne forsoeger at begraense den virkning, nedgangen i den samlede efterspoergsel vil faa paa deres salg .

IV

Kommissionen bekraefter sin, i indledningen til naervaerende procedure, anfoerte opfattelse om, at den offentlige stoette, der er foreslaaet af BRA i henhold til ekspansionsloven af 17 . juli 1959, udgoer en stoette efter EOEF-Traktatens artikel 92, stk . 1 . Stoetten fritager Volkswagen Bruxelles SA for en del af de investeringsomkostninger og de ejendomsskatter, som virksomheden normalt skulle baere, truer med at fordreje konkurrencen og paavirker samhandelen med personbiler inden for Faellesskabet .

Handelen og konkurrencen inden for denne sektor er saerlig stor . Handelen inden for Faellesskabet med personbiler i 1989 androg 4,67 mio enheder svarende til 38 % af det samlede salg inden for Faellesskabet .

V

Artikel 92, stk . 1, bestemmer, at stoette, der opfylder de heri naevnte kriterier, principielt er uforenelig med det faelles marked . Undtagelserne i artikel 92, stk . 2, anvendes ikke i dette tilfaelde paa grund af den foreslaaede stoettes karakter, idet den ikke er rettet mod saadanne maal . Den belgiske regering har ikke haevdet noget andet .

Traktatens artikel 92, stk . 3, indeholder en fortegnelse over stoetteforanstaltninger, der kan vaere forenelige med det faelles marked . Forenelighed med Traktaten skal afgoeres ud fra betragtningen af Faellesskabet som helhed og ikke den enkelte medlemsstat .

For at sikre det faelles markeds funktion og under hensyntagen til principperne i Traktatens artikel 3, litra f ), skal undtagelserne i artikel 92, stk . 3, fortolkes snaevert ved behandlingen af alle stoetteordninger eller individuelle stoetteprojekter . De kan specielt kun anvendes, naar Kommissionen er overbevist om, at markedskraefterne alene, uden stoetten, ikke ville vaere i stand til at styre modtagerne mod en adfaerd, der opfylder et af de naevnte undtagelsers maal . Kommissionen har redegjort for, hvorledes den vil anvende Traktatens artikel 92 paa motorkoeretoejsindustrien, som led i rammebestemmelserne for statsstoette til denne industri .

Med hensyn til de i artikel 92, stk . 3, litra a ), hjemlede undtagelser for stoette, der fremmer udviklingen i visse regioner, kan siges, at Bruxellesregionen, hvor investeringerne gennemfoeres, ikke lider under nogen usaedvanlig lav levestandard eller alvorlig underbeskaeftigelse .

Hvad angaar undersoegelserne i artikel 92, stk . 3, litra b ), giver det foreliggende tilfaelde ikke anledning til at tro, at den beroerte stoette har til formaal at fremme et projekt af faelleseuropaeisk interesse eller afhjaelpe en alvorlig forstyrrelse i den belgiske oekonomi . Den belgiske regering har heller ikke fremsat saadanne argumenter i et forsoeg paa at retfaerdiggoere den beroerte stoette .

Hvad angaar undtagelserne i artikel 92, stk . 3, litra c ), anfoerte Kommissionen ved indledningen af proceduren, at den foreslaaede stoette i henhold til kriterierne i rammebestemmelserne for automobilsektoren kunne betragtes som stoette til innovation, modernisering eller rationalisering . I den efterfoelgende korrespondance har de belgiske myndigheder haevdet, at man ved behandlingen af stoetten bl . a . skulle have opmaerksomheden henvendt paa de regionale betragtninger, isaer behovet for at genoprette uligevaegten inden for denne sektor i Bruxellesregionen til gavn for industrien . Kommissionen kan imidlertid ikke acceptere, at noget element i den foreslaaede stoette kan betragtes som regionaludviklingsstoette, hvilket hovedsagelig skyldes, at Bruxellesregionen ikke er berettiget til regionaludviklingsstoette i henhold til faellesskabsreglerne . Selv om placeringen af samlefabrikken i et stort byomraade kan give - og i dette tilfaelde faktisk giver - anledning til alvorlige problemer, maa man ogsaa vaere opmaerksom paa de betydelige fordele, folkevognsfabrikken nyder godt af i Bruxelles . Isaer kan det naevnes, at fabrikken er placeret lige i naerheden af et hoejtudviklet vej - og kommunikationsnet, ligger lige ved siden af Paris-Bruxellesjernbanen, har forholdsvis kort afstand til mange af de vigtigste markeder i Faellesskabet og kan drage fordel af en stor og veluddannet arbejdsstyrke .

Kommissionen fastholder derfor, at de foreslaaede stoetteforanstaltninger skal behandles paa grundlag af retningslinjerne for investeringsstoette til innovation, modernisering og rationalisering . I henhold til disse bestemmelser skal Kommissionen antage en streng holdning til stoette til modernisering og innovation ud fra betragtningen om, at saadanne aktiviteter er normale, kommercielle aktiviteter, der gennemfoeres af en virksomhed som led i den normale drift paa et konkurrencepraeget marked, og at de skal finansieres med egne midler eller med laan paa kommercielle vilkaar . I tilfaelde hvor det kan paavises, at investeringerne gennemfoeres med henblik paa indfoerelse af egentlige innoverende produkter og processer paa faellesskabsplan, kan stoetten tillades . Forslag om stoette til rationalisering behandles meget omhyggeligt for at konstatere, om den resulterer i en fornoeden radikal aendring i strukturen og organisationen af virksomhedens aktiviteter, og om den beroerte finansiering har et omfang, der raekker ud over, hvad man normalt kan forvente, at virksomhederne selv kan finansiere .

De beroerte investeringsprojekter, med undtagelse af et beloeb paa 180 mio bfr ., som de belgiske myndigheder haevder skal daekke innovationer, tager stort set sigte paa at reorganisere og sikre en mere effektiv udnyttelse af den eksisterende fabrik samt stoette indkoeb af maskiner til produktionsapparatet og derved forbedre virksomhedens rentabilitet . Projekterne er specielt knyttet til indfoerelsen af en ny model, den nye Passat . De repraesenterer saaledes en fuldstaendig normal aktivitet inden for industrien . De kan ikke betragtes som investeringer i rationalisering som defineret i Faellesskabets rammebestemmelser . Det forhold, at fabrikken i Bruxelles giver anledning til specielle fysiske problemer og ekstraomkostninger kan kun betragtes som én af de mange faktorer, der skal tages i betragtning i forbindelse med placeringen af en fabrik et saadant sted . Det aendrer ikke investeringens grundlaeggende maal, der gaar ud paa at modernisere fabrikken og oege fleksibiliteten . Dette er i sig selv ikke nogen gyldig grund til at tillade stoetten paa grundlag af kriterierne i Faellesskabets rammebestemmelser . Det forhold, at producenterne i den seneste tid har vaeret udsat for stoerre konkurrence, og den vanskeligere markedssituation taler endnu mindre til fordel for, at der kan ydes stoette til forbedring af effektivitet og rentabilitet . Kommissionen finder derfor, at der ikke er gyldig grund for at yde stoette til disse investeringsprojekter .

VI

Kommissionen har gennemfoert en grundig teknisk undersoegelse af de investeringsprojekter, der af de belgiske myndigheder betegnes som vaerende innoverende for at fastslaa, om de var berettiget til at opnaa stoette paa dette omraade i henhold til Faellesskabets rammebestemmelser, dvs . at de vedroerer indfoerelse af egentligt innoverende produkter eller processer paa faellesskabsplan . Kommissionen baserede sig endvidere paa de vurderingskriterier, der var anvendt i andre nylige tilfaelde inden for motorkoeretoejsindustrien, hvor spoergsmaalet om det berettigede i at yde statsstoette til investeringer, der havde karakter af innovation, f . eks . sagen om Peugeot SA ( 4 ), Renault ( 5 ) og Valéo ( 6 ). Kommissionen kom til foelgende konklusion :

1 ) Investeringen paa 25 086 147 bfr . til installation af en robotteknisk tredimensional maaleanordning, der skal kontrollere reservedele og komponenters dimensioner ved modtagelsen har karakter af ny, men ikke innoverende, teknologi . Der eksisterer allerede en raekke lignende maskiner . Kommissionen finder imidlertid, at anvendelsen af denne maskine paa et kontrolomraade, der er indrettet til dette formaal, sammen med det tilhoerende transportudstyr kan betragtes som innoverende paa faellesskabsplan . Etablering af et offline kontrolomraade giver mulighed for en automatisk kontrol af et stort antal komponenter . Der kan automatisk kontrolleres et stort antal forskellige komponenter paa en uhyre fleksibel maade . Anordningen kan programmeres fuldt ud enten paa lokalt plan eller tilkobles VW-hovedcomputersystemer med mulighed for at overfoere specifikationer fra VW's tekniske database .

2 ) Udgifterne paa 95 mio bfr . til installation af et datamatiseret integreret system (» MONA «) for at optimere programmeringen af produktionsmateriale og kundeordrer kan betragtes som en saerlig interessant og innoverende anvendelse af eksisterende teknologi, idet der er tale om integreret brug af en relationsdatabase, fjerdegenerationssprog og kooperativ databehandling inden for rammerne af et produktionsmiljoe kombineret med fabrikskontrol og en saerlig ledelsesstruktur .

3 ) Udgifterne paa 4 813 877 bfr . til installation af et robotiseret anlaeg til montering af vindspejl indebaerer hovedsagelig automatisk anbringelse af taetningsmiddelmateriale paa vindspejl . Hverken teknologien eller anvendelsen heraf er ny; de foerste anordninger af denne type blev installeret i Faellesskabet allerede for 10 aar siden, og de findes mange steder, selv om de ikke er standardudstyr inden for industrien . Denne investering kan derfor ikke betragtes som innoverende paa faellesskabsplan .

4 ) Installationen af en robotiseret og datamatiseret maaleanordning til karrosseri bygger paa samme teknologi som maskinerne i punkt 1 ovenfor, men i stoerre maalestok . Den kan maale et karrosseris dimensioner i forhold til de forudbestemte standarddimensioner . Her er der igen ikke tale om innoverende teknologi . Moderselskabet i Tyskland har lignende maskiner . Anvendelsen af denne maskine i forbindelse med en offline kvalitetskontrol, som er fuldstaendig integreret i samlebaandssystemet, og anvendelse af teleskopiske arme til at foere koeretoejerne vaek fra baandet og tilbage igen efter maaling kan betragtes som innoverende . Derfor kan investeringen paa 30 249 465 bfr . til dette udstyr betragtes som innoverende paa faellesskabsplan .

5 ) Investeringen paa 8 mio bfr . til et datamatiseret centralt energiforvaltningssystem (» ZEUS «) har til formaal at optimere stroemmen af elektricitet, vaesker og gasser ( f . eks . luft, gas, vand ). Systemet giver mulighed for at arkivere oplysninger, der kan lette forudsigelsen af udviklingslinjer og optimering af oplysninger om f . eks . varme og vandstroemme . Distributionen af energi sker automatisk og kan aendres efter en fast tidsplan eller ved kommandoer . Et saadant system til kontrol af energi og vaesker er moderne og interessant, men kan ikke betragtes som innoverende . En raekke andre fabrikker i Faellesskabet har gennemfoert saadanne energikontrolsystemer inden for bilindustrien. En saadan kontrolteknologi har under alle omstaendigheder eksisteret inden for den kemiske sektor og oliesektoren i flere aartier . Denne investering kan derfor ikke betragtes som vaerende innoverende .

6 ) Investeringen paa 17 279 430 bfr . til formning af metalbremseroer ved hjaelp af numerisk styrede maskiner ( Computer Numerically Controlled maskiner - ( CNC )) kan ikke betragtes som innoverende . CNC-maskiner har eksisteret i naesten to aartier. Et saadant numerisk styret system betragtes ikke laengere som en nyskabelse . Det giver en vis margen for fleksibilitet, men fleksible fabrikationssystemer har nu afloest denne form for teknologi .

Det kan konkluderes, at af den investering paa 180 428 920 bfr . som BRA paa vegne af Volkswagen Bruxelles SA har foreslaaet som en innoverende investering, finder Kommissionen, at et beloeb paa 150 335 610 bfr . repraesenterer investeringer med karakter af innovation som defineret i Faellesskabets rammebestemmelser om statsstoette til motorkoeretoejsindustrien og derfor er berettiget til statsstoette i henhold til den generelle stoetteordning, der er indfoert som led i ekspansionsloven af 17 . juli 1959, med et beloeb svarende til 8 % af investeringen, dvs . 12 026 849 bfr ., og til fritagelse for ejendomsskat, »précompte immobilier« i hoejst fem aar -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING : Artikel 1

Den stoette, der er foreslaaet af Bruxelles regionale myndigheder til Volkswagen Bruxelles SA i form af en investeringsstoette paa 8 % til en raekke investeringsprojekter til i alt i 1 409 mio bfr . i henhold til Ekspansionsloven af 17 . juli 1959 og fritagelsen for ejendomsskat (» précompte immobilier «) i fem aar, der er anmeldt til Kommissionen af de belgiske myndigheder den 6 . december 1989, er uforenelig med det faelles marked efter EOEF-Traktatens artikel 92 og maa derfor ikke tildeles . Der skal i denne forbindelse ses bort fra en stoette vedroerende disse projekter, der af Kommissionen betragtes som innoverende, og som andrager 150 335 610 bfr . Stoette indtil et maksimumsbeloeb paa 12 026 849 bfr . kan ydes til udgifterne til de projekter, der betragtes som innoverende, og den tilsvarende fritagelse for ejendomsskat, hvad angaar disse investeringer, kan indroemmes i en periode paa fem aar . Artikel 2

Belgien underretter inden for en frist paa to maaneder fra meddelelsen af naervaerende beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger den har truffet for at efterkomme denne beslutning . Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien . Udfaerdiget i Bruxelles, den 28 . november 1990 . Paa Kommissionens vegne

Leon BRITTAN

Naestformand ( 1) Den 3 . 8 . 1990 foreslog Kommissionen i henhold til EOEF-Traktatens artikel 93, stk . 1, den belgiske regering, at den generelle stoetteordning i henhold til loven af 17 . juli 1959 til ophoer . ( 2 ) EFT nr . C 123 af 18 . 5 . 1989, s . 3 . ( 3 ) EFT nr . C 169 af 11 . 7 . 1990, s . 11 . ( 4 ) EFT nr . L 123 af 4 . 5 . 1989, s . 52 . ( 5 ) EFT nr . L 220 af 11 . 8 . 1988, s . 30 . ( 6 ) EFT nr . L 143 af 26 . 5 . 1989, s . 44 .