DA Den Europæiske Unions Tidende L 116/1

FORRETNINGSORDEN

7. valgperiode

marts 2011

Oplysning til læseren:

I overensstemmelse med Parlamentets afgørelser om kønsneutral sprogbrug i Parlamentets dokumenter er forretningsordenen blevet tilpasset for at tage højde for de retningslinjer herfor, som blev godkendt af Gruppen på Højt Plan om Ligestilling og Diversitet den 13. februar 2008, og som Præsidiet tilsluttede sig den 19. maj 2008.

Fortolkninger til forretningsordenen (jf. artikel 211) er gengivet med kursiv.

INDHOLDSFORTEGNELSE

AFSNIT I MEDLEMMER, PARLAMENTETS ORGANER OG POLITISKE GRUPPER

KAPITEL 1 MEDLEMMER AF EUROPA-PARLAMENTET

Artikel 1 Europa-Parlamentet

Artikel 2 Frit mandat

Artikel 3 Valgs prøvelse

Artikel 4 Mandatets varighed

Artikel 5 Privilegier og immuniteter

Artikel 6 Ophævelse af immunitet

Artikel 7 Procedurer vedrørende immunitet

Artikel 8 Gennemførelse af medlemsstatutten

Artikel 9 Medlemmernes økonomiske interesser, adfærdsregler og adgang til Parlamentet

Artikel 10 Interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

Artikel 11 Observatører

KAPITEL 2 HVERV

Artikel 12 Midlertidig formand

Artikel 13 Indstilling af kandidater og almindelige bestemmelser

Artikel 14 Valg af formand — Åbningstale

Artikel 15 Valg af næstformænd

Artikel 16 Valg af kvæstorer

Artikel 17 Funktionsperiode

Artikel 18 Ledige poster

Artikel 19 Afskedigelse

KAPITEL 3 ORGANER OG OPGAVER

Artikel 20 Formandens opgaver

Artikel 21 Næstformændenes opgaver

Artikel 22 Præsidiets sammensætning

Artikel 23 Præsidiets opgaver

Artikel 24 Formandskonferencens sammensætning

Artikel 25 Formandskonferencens opgaver

Artikel 26 Kvæstorernes opgaver

Artikel 27 Udvalgsformandskonferencen

Artikel 28 Delegationsformandskonferencen

Artikel 29 Præsidiets og Formandskonferencens oplysningspligt

KAPITEL 4 POLITISKE GRUPPER

Artikel 30 Dannelse af politiske grupper

Artikel 31 De politiske gruppers virksomhed og retsstilling

Artikel 32 Tværpolitiske grupper

Artikel 33 Løsgængere

Artikel 34 Fordeling af pladserne i mødesalen

AFSNIT II LOVGIVNINGS-, BUDGET- OG ANDRE PROCEDURER

KAPITEL 1 LOVGIVNINGSPROCEDURER — GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 35 Kommissionens arbejdsprogram

Artikel 36 Overholdelse af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder

Artikel 37 Kontrol af retsgrundlag

Artikel 37a Delegation af lovgivningsmæssige beføjelser

Artikel 38 Kontrol af finansiel forenelighed

Artikel 38a Undersøgelse af overholdelse af nærhedsprincippet

Artikel 39 Underretning af Parlamentet og dets adgang til dokumenter

Artikel 40 Repræsentation af Parlamentet i samlinger i Rådet

Artikel 41 Parlamentets initiativret i henhold til traktaterne

Artikel 42 Initiativ, jf. artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Artikel 43 Behandling af lovgivningsmæssige dokumenter

Artikel 44 Lovgivningsprocedurer vedrørende initiativer fra medlemsstater

KAPITEL 2 PROCEDURER I UDVALGENE

Artikel 45 Lovgivningsmæssige betænkninger

Artikel 46 Forenklet procedure

Artikel 47 Ikke-lovgivningsmæssige betænkninger

Artikel 48 Initiativbetænkninger

Artikel 49 Udvalgsudtalelser

Artikel 50 Procedure med associerede udvalg

Artikel 51 Procedure med fælles udvalgsmøder

Artikel 52 Udarbejdelse af betænkninger

KAPITEL 3 FØRSTEBEHANDLING

På udvalgsplan

Artikel 53 Ændring af et forslag til lovgivningsmæssig retsakt

Artikel 54 Kommissionens og Rådets holdning til ændringsforslagene

På plenarmødet

Artikel 55 Afslutning af førstebehandlingen

Artikel 56 Forkastelse af kommissionsforslag

Artikel 57 Vedtagelse af ændringer til et kommissionsforslag

Opfølgningsprocedure

Artikel 58 Opfølgning af Parlamentets holdninger

Artikel 59 Fornyet forelæggelse for Parlamentet

Artikel 60 Udgået

KAPITEL 4 ANDENBEHANDLING

På udvalgsplan

Artikel 61 Modtagelse af Rådets holdning

Artikel 62 Forlængelse af frister

Artikel 63 Henvisning til og behandling i det korresponderende udvalg

På plenarmødet

Artikel 64 Afslutning af andenbehandlingen

Artikel 65 Forkastelse af Rådets holdning

Artikel 66 Ændringsforslag til Rådets holdning

KAPITEL 5 TREDJEBEHANDLING

Forlig

Artikel 67 Indkaldelse af Forligsudvalget

Artikel 68 Delegationen til Forligsudvalget

På plenarmødet

Artikel 69 Fælles udkast

KAPITEL 6 AFSLUTNING AF LOVGIVNINGSPROCEDUREN

Artikel 70 Interinstitutionelle forhandlinger som led i lovgivningsprocedurer

Artikel 71 Aftale ved førstebehandlingen

Artikel 72 Aftale ved andenbehandlingen

Artikel 73 Krav til affattelsen af retsakter

Artikel 74 Undertegnelse af vedtagne retsakter

KAPITEL 6a KONSTITUTIONELLE ANLIGGENDER

Artikel 74a Almindelig traktatrevision

Artikel 74b Forenklet traktatrevision

Artikel 74c Tiltrædelsestraktater

Artikel 74d Udtrædelse af Unionen

Artikel 74e En medlemsstats overtrædelse af grundlæggende principper

Artikel 74f Parlamentets sammensætning

Artikel 74g Forstærket samarbejde mellem medlemsstaterne

KAPITEL 7 BUDGETPROCEDURER

Artikel 75 Flerårig finansiel ramme

Artikel 75a Arbejdsdokumenter

Artikel 75b Behandling af budgetforslaget — første fase

Artikel 75c Finansielt trepartsmøde

Artikel 75d Budgetforlig

Artikel 75e Endelig vedtagelse af budgettet

Artikel 75f Ordningen med de foreløbige tolvtedele

Artikel 76 Decharge til Kommissionen for budgettets gennemførelse

Artikel 77 Andre dechargeprocedurer

Artikel 78 Parlamentets kontrol med gennemførelsen af budgettet

KAPITEL 8 INTERNE BUDGETPROCEDURER

Artikel 79 Parlamentets budgetoverslag

Artikel 79a Procedure for udarbejdelse af Parlamentets budgetoverslag

Artikel 80 Indgåelse og afvikling af udgiftsforpligtelser

KAPITEL 9 GODKENDELSESPROCEDURE

Artikel 81 Godkendelsesprocedure

KAPITEL 10 Udgået

Artikel 82 Udgået

KAPITEL 11 ANDRE PROCEDURER

Artikel 83 Høringsprocedure efter artikel 140 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

Artikel 84 Procedurer vedrørende dialogen på arbejdsmarkedet

Artikel 85 Procedurer vedrørende kontrol med frivillige aftaler

Artikel 86 Kodifikation

Artikel 87 Omarbejdning

Artikel 87a Delegerede retsakter

Artikel 88 Gennemførelsesforanstaltninger

AFSNIT Iia EKSTERNE RELATIONER

KAPITEL 12 INTERNATIONALE AFTALER

Artikel 89 Udgået

Artikel 90 Internationale aftaler

Artikel 91 Procedurer baseret på artikel 218 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde i tilfælde af foreløbig anvendelse eller suspension af internationale aftaler eller fastlæggelse af Unionens holdning i et organ, der er nedsat i henhold til en international aftale

KAPITEL 13 UNIONENS EKSTERNE REPRÆSENTATION OG FÆLLES UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITIK

Artikel 92 Udgået

Artikel 93 Særlige repræsentanter

Artikel 94 Udgået

Artikel 95 International repræsentation

Artikel 96 Høring og underretning af Parlamentet i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

Artikel 97 Henstillinger i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

Artikel 98 Krænkelse af menneskerettighederne

KAPITEL 14 UDGÅET

Artikel 99 Udgået

Artikel 100 Udgået

Artikel 101 Udgået

KAPITEL 15 UDGÅET

Artikel 102 Udgået

AFSNIT III GENNEMSIGTIGHED I ARBEJDET

Artikel 103 Gennemsigtighed i Parlamentets arbejde

Artikel 104 Aktindsigt

AFSNIT IV FORBINDELSERNE MED ANDRE INSTITUTIONER OG ORGANER

KAPITEL 1 UDNÆVNELSER

Artikel 105 Valg af formand for Kommissionen

Artikel 106 Valg af Kommissionen

Artikel 107 Forslag om mistillidsvotum til Kommissionen

Artikel 107a Udnævnelse af dommere og generaladvokater ved Den Europæiske Unions Domstol

Artikel 108 Udnævnelse af Revisionsrettens medlemmer

Artikel 109 Udnævnelse af medlemmer af Den Europæiske Centralbanks direktion

KAPITEL 2 REDEGØRELSER

Artikel 110 Redegørelser fra Kommissionen, Rådet og Det Europæiske Råd

Artikel 111 Redegørelser for Kommissionens afgørelser

Artikel 112 Redegørelser fra Revisionsretten

Artikel 113 Redegørelser fra Den Europæiske Centralbank

Artikel 114 Henstilling om de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker

KAPITEL 3 FORESPØRGSLER OG SPØRGSMÅL FRA PARLAMENTSMEDLEMMER

Artikel 115 Forespørgsler til mundtlig besvarelse med forhandling

Artikel 116 Spørgetid

Artikel 117 Forespørgsler til skriftlig besvarelse

Artikel 118 Forespørgsler til Den Europæiske Centralbank til skriftlig besvarelse

KAPITEL 4 BERETNINGER OG RAPPORTER FRA ANDRE INSTITUTIONER

Artikel 119 Årsberetninger samt andre beretninger og rapporter fra andre institutioner

KAPITEL 5 BESLUTNINGER OG HENSTILLINGER

Artikel 120 Beslutningsforslag

Artikel 121 Henstillinger til Rådet

Artikel 122 Debatter om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet

Artikel 123 Skriftlige erklæringer

Artikel 124 Høring af Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

Artikel 125 Høring af Regionsudvalget

Artikel 126 Anmodninger til EU-agenturer

KAPITEL 6 INTERINSTITUTIONELLE AFTALER

Artikel 127 Interinstitutionelle aftaler

KAPITEL 7 SØGSMÅL VED DEN EUROPÆISKE UNIONS DOMSTOL

Artikel 128 Søgsmål ved Den Europæiske Unions Domstol

Artikel 129 Udgået

AFSNIT V FORBINDELSERNE MED DE NATIONALE PARLAMENTER

Artikel 130 Udveksling af information, kontakter og faciliteter

Artikel 131 Konferencen af de Europæiske Parlamenters Europaudvalg (COSAC)

Artikel 132 Parlamentskonferencer

AFSNIT VI SESSIONER

KAPITEL 1 PARLAMENTETS SESSIONER

Artikel 133 Valgperiode, sessioner, mødeperioder, møder

Artikel 134 Indkaldelse af Parlamentet

Artikel 135 Mødested

Artikel 136 Medlemmernes deltagelse i møder

KAPITEL 2 TILRETTELÆGGELSE AF PARLAMENTETS ARBEJDE

Artikel 137 Forslag til dagsorden

Artikel 138 Procedure på plenarmødet uden ændringsforslag og forhandling

Artikel 139 Kortfattet forelæggelse

Artikel 140 Godkendelse og ændring af dagsordenen

Artikel 141 Ekstraordinær debat

Artikel 142 Uopsættelighed

Artikel 143 Forhandling under ét

Artikel 144 Frister

KAPITEL 3 ALMINDELIGE BESTEMMELSER OM MØDERNES AFVIKLING

Artikel 145 Adgang til mødesalen

Artikel 146 Sprog

Artikel 147 Overgangsbestemmelse

Artikel 148 Omdeling af dokumenter

Artikel 149 Fordeling af taletiden og talerliste

Artikel 150 Indlæg af et minuts varighed

Artikel 151 Personlige bemærkninger

KAPITEL 4 FORHOLDSREGLER I TILFÆLDE AF OVERTRÆDELSE AF ADFÆRDSREGLERNE

Artikel 152 Øjeblikkelige forholdsregler

Artikel 153 Sanktioner

Artikel 154 Interne klagemuligheder

KAPITEL 5 BESLUTNINGSDYGTIGHED OG AFSTEMNING

Artikel 155 Beslutningsdygtighed

Artikel 156 Indgivelse og forelæggelse af ændringsforslag

Artikel 157 Formelle betingelser for behandling af ændringsforslag

Artikel 158 Afstemningsprocedure

Artikel 159 Stemmelighed

Artikel 160 Afstemningsgrundlag

Artikel 161 Afstemningsrækkefølge

Artikel 162 Udvalgsbehandling af ændringsforslag indgivet til behandling på plenarmødet

Artikel 163 Delt afstemning

Artikel 164 Stemmeret

Artikel 165 Afstemning

Artikel 166 Endelig afstemning

Artikel 167 Afstemning ved navneopråb

Artikel 168 Elektronisk afstemning

Artikel 169 Hemmelig afstemning

Artikel 170 Stemmeforklaringer

Artikel 171 Uoverensstemmelser vedrørende afstemningen

KAPITEL 6 INDLÆG TIL PROCEDUREN

Artikel 172 Indlæg til forretningsordenen

Artikel 173 Bemærkninger til forretningsordenen

Artikel 174 Afvisning af en sag af formelle grunde

Artikel 175 Henvisning til fornyet udvalgsbehandling

Artikel 176 Afslutning af forhandlingen

Artikel 177 Udsættelse af forhandlingen og afstemningen

Artikel 178 Afbrydelse eller hævelse af mødet

KAPITEL 7 MØDEREFERATER

Artikel 179 Protokol

Artikel 180 Vedtagne tekster

Artikel 181 Fuldstændigt forhandlingsreferat

Artikel 182 Audiovisuel optagelse af forhandlingerne

AFSNIT VII UDVALG OG DELEGATIONER

KAPITEL 1 UDVALG — NEDSÆTTELSE OG SAGSOMRÅDER

Artikel 183 Nedsættelse af stående udvalg

Artikel 184 Nedsættelse af særlige udvalg

Artikel 185 Undersøgelsesudvalg

Artikel 186 Udvalgenes sammensætning

Artikel 187 Stedfortrædere

Artikel 188 Udvalgenes opgaver

Artikel 189 Valgs prøvelse

Artikel 190 Underudvalg

Artikel 191 Formandskab

Artikel 192 Udvalgskoordinatorer og skyggeordførere

KAPITEL 2 UDVALG — FUNKTIONSMÅDE

Artikel 193 Udvalgsmøder

Artikel 194 Udvalgsprotokoller

Artikel 195 Afstemninger i udvalgene

Artikel 196 Bestemmelser vedrørende plenarmødet, der finder anvendelse på udvalg

Artikel 197 Spørgetid i udvalgene

KAPITEL 3 INTERPARLAMENTARISKE DELEGATIONER

Artikel 198 Nedsættelse af interparlamentariske delegationer og disses opgaver

Artikel 199 Samarbejde med Europarådets Parlamentariske Forsamling

Artikel 200 Blandede parlamentariske udvalg

AFSNIT VIII ANDRAGENDER

Artikel 201 Retten til at indgive andragender

Artikel 202 Behandling af andragender

Artikel 203 Bekendtgørelse af andragender

AFSNIT IX OMBUDSMANDEN

Artikel 204 Valg af ombudsmanden

Artikel 205 Ombudsmandens virke

Artikel 206 Afskedigelse af ombudsmanden

AFSNIT X PARLAMENTETS GENERALSEKRETARIAT

Artikel 207 Generalsekretariat

AFSNIT XI BEFØJELSER MED HENSYN TIL POLITISKE PARTIER PÅ EUROPÆISK PLAN

Artikel 208 Formandens beføjelser

Artikel 209 Præsidiets beføjelser

Artikel 210 Det kompetente udvalgs beføjelser og Parlamentets beføjelser på plenarmødet

AFSNIT XII ANVENDELSE OG ÆNDRING AF FORRETNINGSORDENEN

Artikel 211 Anvendelse af forretningsordenen

Artikel 212 Ændring af forretningsordenen

AFSNIT XIII FORSKELLIGE BESTEMMELSER

Artikel 213 Unionens symboler

Artikel 214 Uafsluttede sager

Artikel 215 Inddeling af bilag

Artikel 216 Berigtigelser

BILAG I Gennemførelsesbestemmelser til artikel 9, stk. 1 — gennemsigtighed og medlemmernes økonomiske interesser

BILAG II Afvikling af spørgetiden, jf. artikel 116

BILAG III Retningslinjer for forespørgsler til skriftlig besvarelse efter artikel 117 og 118

BILAG IV Retningslinjer og generelle kriterier for valg af de emner, der skal behandles under debatten om tilfælde af krænkelse af menneskerettighederne, demokratiet og retsstatsprincippet, jf. artikel 122

BILAG V Udgået

BILAG VI Procedure for behandling og vedtagelse af afgørelser om decharge

BILAG VII De stående udvalgs sagsområder

BILAG VIII Fortrolige og følsomme dokumenter og oplysninger

BILAG IX De nærmere vilkår for udøvelse af Europa-Parlamentets undersøgelsesbeføjelse

BILAG X Gennemførelsesbestemmelser til artikel 9, stk. 4 — interessegrupper i Europa-Parlamentet

BILAG XI Betingelser for udøvelsen af Ombudsmandens hverv

BILAG XII Bekæmpelse af svig, bestikkelse og enhver anden ulovlig aktivitet til skade for Fællesskabernes interesser

BILAG XIII Aftale mellem Europa-Parlamentet og Kommissionen om gennemførelsesbestemmelser til Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999, som ændret ved afgørelse 2006/512/EF af 22. juli 2006, om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen

BILAG XIV Rammeaftale om forbindelserne mellem Europa-Parlamentet og Europa-Kommissionen

BILAG XV Forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt

BILAG XVI Retningslinjer for fortolkning af de adfærdsregler, der gælder for medlemmerne

BILAG XVII Retningslinjer for godkendelse af Kommissionen

BILAG XVIII Procedure for tilladelse til at udarbejde initiativbetænkinger

BILAG XIX Partnerskab om formidling om EU

BILAG XX Fælles erklæring fra Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen af 13. juni 2007 om den praktiske gennemførelse af den fælles beslutningsprocedure (artikel 251 i EF-traktaten)

BILAG XXI Adfærdskodeks for forhandlinger i forbindelse med den almindelige lovgivningsprocedure

AFSNIT I

MEDLEMMER, PARLAMENTETS ORGANER OG POLITISKE GRUPPER

KAPITEL 1

Medlemmer af Europa-Parlamentet

Artikel 1

Europa-Parlamentet

1. Europa-Parlamentet er den forsamling, der er valgt i henhold til traktaterne, akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af medlemmerne af Europa-Parlamentet og den af traktaterne afledte nationale lovgivning.

2. De valgte repræsentanter til Europa-Parlamentet betegnes som: »Членове на Европейския парламент« på bulgarsk »Diputados al Parlamento Europeo« på spansk »Poslanci Evropského parlamentu« på tjekkisk »Medlemmer af Europa-Parlamentet« på dansk »Mitglieder des Europäischen Parlaments« på tysk »Euroopa Parlamendi liikmed« på estisk »Βoυλευτές τoυ Ευρωπαϊκoύ Κoιvoβoυλίoυ« på græsk »Members of the European Parliament« på engelsk »Députés au Parlement européen« på fransk »Feisirí de Pharlaimint na hEorpa« på irsk »Deputati al Parlamento europeo« på italiensk »Eiropas Parlamenta deputāti« på lettisk »Europos Parlamento nariai« på litauisk »Európai Parlamenti Képviselők« på ungarsk »Membri tal-Parlament Ewropew« på maltesisk »Leden van het Europees Parlement« på nederlandsk »Posłowie do Parlamentu Europejskiego« på polsk »Deputados ao Parlamento Europeu« på portugisisk »Deputați în Parlamentul European« på rumænsk »Poslanci Európskeho parlamentu« på slovakisk »Poslanci Evropskega parlamenta« på slovensk »Euroopan parlamentin jäsenet« på finsk og »Ledamöter av Europaparlamentet« på svensk.

Artikel 2

Frit mandat

Medlemmerne af Europa-Parlamentet udøver deres mandat frit. De er ikke bundet af pålæg og kan ikke modtage bundet mandat.

Artikel 3

Valgs prøvelse

1. Efter valg til Europa-Parlamentet opfordrer formanden medlemsstaternes kompetente myndigheder til straks at meddele Parlamentet navnene på de valgte medlemmer, således at alle medlemmer kan deltage i Parlamentets møder fra det første møde efter valget. Samtidig henleder formanden disse myndigheders opmærksomhed på de relevante bestemmelser i akten af 20. september 1976 og opfordrer dem til at træffe de nødvendige foranstaltninger med henblik på at undgå uforenelighed med hvervet som medlem af Europa-Parlamentet.

2. Medlemmer, hvis valg er meddelt Parlamentet, afgiver, inden de kan deltage i Parlamentets møder, en skriftlig erklæring om, at de ikke besidder hverv, der er uforenelige med hvervet som medlem af Europa-Parlamentet, jf. artikel 7, stk. 1 og 2, i akten af 20. september 1976. Efter valg til Europa-Parlamentet afgives denne erklæring om muligt senest seks dage før Parlamentets konstituerende møde. Ethvert medlem, hvis mandat endnu ikke er prøvet, eller for hvem der ikke er truffet afgørelse om en indsigelse, og som har undertegnet den nævnte erklæring, deltager i Parlamentets og dets organers møder med fulde rettigheder. Såfremt det på grundlag af offentligt tilgængelige oplysninger konstateres, at et medlem besidder et hverv, der er uforeneligt med hvervet som medlem af Europa-Parlamentet, jf. artikel 7, stk. 1 og 2, i akten af 20. september 1976, fastslår Parlamentet på grundlag af oplysninger fra formanden, at mandatet er blevet ledigt.

3. På grundlag af en betænkning fra det udvalg, der er kompetent med hensyn til valgs prøvelse, foretager Parlamentet omgående valgs prøvelse og træffer afgørelse om hvert enkelt nyvalgt medlems mandat og om eventuelle indsigelser indgivet på grundlag af bestemmelserne i akten af 20. september 1976, men ikke om indsigelser på grundlag af de nationale valglove.

4. Betænkningen fra det kompetente udvalg udarbejdes på grundlag af de officielle meddelelser fra de enkelte medlemsstater om de samlede valgresultater med navnene på de valgte kandidater og på eventuelle suppleanter med angivelse af den rækkefølge, hvori de er valgt. Et medlems mandat kan først erklæres gyldigt, efter at den pågældende skriftligt har afgivet erklæringer i henhold til denne artikel og bilag I til denne forretningsorden. Parlamentet kan når som helst på grundlag af en betænkning fra det kompetente udvalg træffe afgørelse om enhver indsigelse mod gyldigheden af et medlems mandat.

5. Skyldes valget af et medlem, at kandidater på samme liste har trukket deres kandidatur tilbage, påser udvalget, at denne tilbagetrækning er sket i overensstemmelse med ånd og bogstav i akten af 20. september 1976 og artikel 4, stk. 3, i denne forretningsorden.

6. Det kompetente udvalg påser, at medlemsstaternes eller Unionens myndigheder omgående giver Parlamentet alle oplysninger, som vil kunne påvirke et medlem af Europa-Parlamentet i dettes udøvelse af sit mandat eller suppleanternes rækkefølge; er der tale om en udnævnelse, angives den dato, fra hvilken udnævnelsen har virkning. Indleder medlemsstaternes kompetente myndigheder en procedure, som kan føre til mandatbortfald for et medlem, anmoder formanden dem om at blive løbende orienteret om sagens udvikling. Formanden henviser sagen til det kompetente udvalg, på hvis forslag Parlamentet kan afgive udtalelse.

Artikel 4

Mandatets varighed

1. Mandatet begynder og ophører i overensstemmelse med akten af 20. september 1976. Det ophører ligeledes ved dødsfald eller nedlæggelse af mandatet.

2. Alle medlemmer fortsætter i deres funktion indtil åbningen af Parlamentets første møde efter valget.

3. Ethvert medlem, der nedlægger sit mandat, meddeler formanden dette samt den dato — senest tre måneder fra meddelelsen — hvorfra mandatnedlæggelsen har virkning. Denne meddelelse har form af en protokol, der udarbejdes i nærværelse af generalsekretæren eller dennes stedfortræder, undertegnes af denne og det pågældende medlem og straks forelægges det kompetente udvalg, som sætter den på dagsordenen for sit første møde efter modtagelsen af dokumentet. Skønner det kompetente udvalg, at mandatnedlæggelsen er i modstrid med ånd eller bogstav i akten af 20. september 1976, underretter det Parlamentet herom med henblik på, at dette træffer afgørelse om, hvorvidt mandatet konstateres ledigt eller ej. I modsat fald konstateres mandatet ledigt fra den dato, som det afgående medlem har angivet i protokollen om mandatnedlæggelsen. Parlamentet stemmer ikke herom. Der indføres en forenklet procedure med henblik på visse helt specielle omstændigheder, hvor der afholdes én eller flere mødeperioder mellem den dato, hvorfra mandatnedlæggelsen har virkning, og det første møde i det kompetente udvalg. I sådanne tilfælde, hvor mandatet ikke er konstateret ledigt, ville den politiske gruppe, som det afgående medlem tilhører, ikke have mulighed for at få en efterfølger under disse mødeperioder. Ved den forenklede procedure får det kompetente udvalgs ordfører, der har ansvaret for disse sager, mandat til straks at behandle enhver mandatnedlæggelse, der er behørigt meddelt, og — for så vidt en forsinkelse i behandlingen af meddelelsen kunne få skadelige virkninger — forelægge sagen for udvalgets formand, med henblik på at denne i overensstemmelse med stk. 3 — enten på udvalgets vegne underretter Parlamentets formand om, at mandatet kan konstateres ledigt — eller indkalder udvalget til et ekstraordinært møde med henblik på at behandle eventuelle problemer, som ordføreren måtte have gjort opmærksom på.

4. Når en medlemsstats kompetente myndighed underretter formanden om, at et mandat er ophørt i henhold til bestemmelser i den pågældende medlemsstats lovgivning som følge af enten uforenelighed i henhold til artikel 7, stk. 3, i akten af 20. september 1976, eller fortabelse af mandatet, jf. aktens artikel 13, stk. 3, meddeler formanden Parlamentet, at mandatet er ophørt på den af medlemsstaten oplyste dato, og opfordrer medlemsstaten til straks at besætte det ledige mandat. Giver medlemsstaternes eller Unionens kompetente myndigheder eller det pågældende medlem formanden meddelelse om udnævnelse eller valg til hverv, der er uforenelige med hvervet som medlem af Europa-Parlamentet, jf. artikel 7, stk. 1 og 2, i akten af 20. september 1976, underretter formanden Parlamentet, som konstaterer, at mandatet er blevet ledigt.

5. Medlemsstaternes og Unionens myndigheder underretter formanden om enhver opgave, de agter at overdrage et medlem. Formanden pålægger det kompetente udvalg at undersøge, hvorvidt den pågældende opgave er forenelig med ånd og bogstav i akten af 20. september 1976, og underretter Parlamentet, det pågældende medlem og de berørte myndigheder om udvalgets konklusioner.

6. Mandatet anses for ophørt og ledigt fra følgende tidspunkter: — ved nedlæggelse af mandat: fra datoen for Parlamentets konstatering af, at mandatet er blevet ledigt, i overensstemmelse med protokollen om mandatnedlæggelsen — ved udnævnelse eller valg til hverv, som er uforenelige med hvervet som medlem af Europa-Parlamentet, jf. artikel 7, stk. 1 eller 2, i akten af 20. september 1976: fra det tidspunkt, der angives af medlemsstaternes eller Unionens kompetente myndigheder eller det pågældende medlem.

7. Når Parlamentet har konstateret, at et mandat er blevet ledigt, underretter det vedkommende medlemsstat herom og opfordrer den til straks at besætte det ledige mandat.

8. Enhver indsigelse mod gyldigheden af et allerede prøvet mandat henvises til det kompetente udvalg, som omgående aflægger beretning til Parlamentet senest ved begyndelsen af den efterfølgende mødeperiode.

9. Parlamentet forbeholder sig ret til at erklære prøvede mandater for ugyldige eller til at nægte at erklære et mandat for ledigt, dersom der i forbindelse med godkendelsen eller ophævelsen af mandatet konstateres materielle unøjagtigheder eller mangler ved samtykket.

Artikel 5

Privilegier og immuniteter

1. Medlemmerne nyder de privilegier og immuniteter, der gælder i henhold til protokollen vedrørende Den Europæiske Unions privilegier og immuniteter.

2. Så snart Parlamentets formand har modtaget meddelelse om medlemmernes valg, udsteder denne passersedler, som sikrer deres fri bevægelighed i medlemsstaterne.

3. Medlemmerne er berettiget til indsigt i alle dokumenter, der er i Parlamentets eller et udvalgs besiddelse, bortset fra personlige akter og afregninger, som kun de pågældende medlemmer har indsigt i. Undtagelser fra dette princip med hensyn til behandling af dokumenter, hvori aktindsigt kan afslås i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001 om aktindsigt i Europa-Parlamentets, Rådets og Kommissionens dokumenter, er fastsat i bilag VIII til forretningsordenen.

Artikel 6

Ophævelse af immunitet

1. Under udøvelsen af sine beføjelser vedrørende privilegier og immuniteter tilstræber Parlamentet først og fremmest at bevare sin integritet som demokratisk lovgivende forsamling og sikre medlemmernes uafhængighed under udførelsen af deres opgaver.

2. Enhver anmodning fra en kompetent myndighed i en medlemsstat til formanden om ophævelse af et medlems immunitet meddeles på plenarmødet og henvises til det kompetente udvalg.

3. Enhver anmodning fra et medlem eller et tidligere medlem til formanden om beskyttelse af immunitet og privilegier meddeles på plenarmødet og henvises til det kompetente udvalg. Medlemmet eller et det tidligere medlem kan repræsenteres af et andet medlem. Anmodningen kan ikke fremsættes af et andet medlem, medmindre det berørte medlem er indforstået.

4. I særlig hastende tilfælde, hvor et medlem er blevet anholdt eller medlemmets bevægelsesfrihed er blevet indskrænket, og dette øjensynligt er sket i strid med den pågældendes privilegier og immuniteter, kan formanden efter at have rådført sig med formanden og ordføreren for det kompetente udvalg tage initiativ til at sikre det pågældende medlems privilegier og immuniteter. Formanden underretter udvalget om sit initiativ og informerer Parlamentet.

Artikel 7

Procedurer vedrørende immunitet

1. Det kompetente udvalg prøver straks anmodninger om ophævelse af immunitet eller beskyttelse af immunitet og privilegier i den rækkefølge, de fremsættes.

2. Udvalget fremsætter forslag til en begrundet afgørelse, der skal anbefale godkendelse eller forkastelse af anmodningen om ophævelse af immunitet eller om beskyttelse af immunitet og privilegier.

3. Udvalget kan anmode den berørte myndighed om enhver oplysning eller præcisering, som det finder nødvendig for at kunne tage stilling til, hvorvidt immuniteten bør ophæves eller beskyttes. Det pågældende medlem har mulighed for at blive hørt og kan forelægge ethvert dokument eller andet skriftligt materiale, som medlemmet måtte finde relevant for udvalgets stillingtagen. Medlemmet kan lade sig repræsentere ved et andet medlem.

4. Ligger der flere forskellige anklagepunkter til grund for anmodningen om ophævelse af immunitet, kan der udarbejdes en særskilt afgørelse for hvert anklagepunkt. Undtagelsesvis kan det i udvalgets betænkning foreslås, at ophævelsen af den parlamentariske immunitet udelukkende skal vedrøre den strafferetlige forfølgelse, men at medlemmet, så længe der ikke er afsagt endelig dom, ikke kan udsættes for nogen form for frihedsberøvelse, varetægtsfængsling eller anden foranstaltning, der ville forhindre den pågældende i at varetage sit mandat.

5. Når det kræves, at et medlem giver møde som vidne eller sagkyndig, er det ikke nødvendigt at anmode om ophævelse af immuniteten, forudsat at — medlemmet ikke tvinges til at give møde på et tidspunkt, som hindrer eller vanskeliggør deltagelse i det parlamentariske arbejde, eller at medlemmet kan afgive sin forklaring skriftligt eller på anden måde, som ikke vanskeliggør opfyldelsen af de parlamentariske forpligtelser — medlemmet ikke tvinges til at afgive forklaring om fortrolige oplysninger, som den pågældende har modtaget eller givet under udøvelsen af sit hverv og ikke finder det hensigtsmæssigt at afsløre.

6. I sager vedrørende beskyttelse af et privilegium eller af immunitet anfører udvalget, om der foreligger en administrativ eller anden form for begrænsning i den frie bevægelighed for medlemmer, der rejser til eller fra Parlamentets mødested, eller en meningstilkendegivelse eller en stemmeafgivelse under udøvelsen af hvervet, eller om der foreligger omstændigheder henhørende under dele af artikel 10 i protokollen vedrørende privilegier og immuniteter, som ikke er undergivet national ret, og udvalget fremsætter på baggrund heraf et forslag, hvori den pågældende myndighed opfordres til at drage de nødvendige konklusioner.

7. Udvalget kan afgive en begrundet udtalelse om den pågældende myndigheds kompetence og om, hvorvidt anmodningen kan tages under behandling, men udtaler sig under ingen omstændigheder om skyldspørgsmålet eller om det hensigtsmæssige i en strafferetlig forfølgelse på grundlag af de udtalelser eller handlinger, som medlemmet tillægges, selv ikke i tilfælde, hvor udvalget gennem prøvelsen af anmodningen opnår grundigt kendskab til selve sagen.

8. Udvalgets betænkning optages som første punkt på dagsordenen for det første møde, efter at den er indgivet. Der kan ikke stilles ændringsforslag til forslaget/forslagene til afgørelse. Forhandlingen må kun dreje sig om grundene for og imod hvert enkelt forslag om henholdsvis ophævelse eller bevarelse af immunitet eller om beskyttelse af et privilegium eller af immunitet. Med forbehold af artikel 151 kan det medlem, hvis privilegier eller immuniteter sagen omhandler, ikke tage ordet under forhandlingen. Der stemmes om forslaget/forslagene til afgørelse i betænkningen under den første afstemningstid, efter at forhandlingen er afsluttet. Efter behandling i Parlamentet stemmes der særskilt om hvert enkelt forslag i betænkningen. Forkastes et forslag, betragtes den modsatte afgørelse som vedtaget.

9. Formanden meddeler straks Parlamentets afgørelse til det pågældende medlem og til den pågældende medlemsstats kompetente myndighed og anmoder om at blive holdt underrettet om enhver udvikling i sagen og om, hvilke retsafgørelser der træffes som følge heraf. Så snart formanden har modtaget disse oplysninger, giver denne på den mest hensigtsmæssige måde Parlamentet meddelelse herom, om nødvendigt efter at have hørt det kompetente udvalg.

10. Når formanden gør brug af de i artikel 6, stk. 4, nævnte beføjelser, tager det kompetente udvalg formandens initiativ til efterretning på sit næstfølgende møde. Udvalget kan, hvis det skønner det nødvendigt, udarbejde en betænkning til Parlamentet.

11. Udvalget behandler sagen og alle modtagne dokumenter med den største fortrolighed.

12. Udvalget kan efter høring af medlemsstaterne udarbejde en vejledende liste over de myndigheder i medlemsstaterne, som har kompetence til at indgive anmodning om ophævelse af et medlems immunitet.

13. Enhver forespørgsel fra en kompetent myndighed om rækkevidden af medlemmernes privilegier eller immuniteter behandles i overensstemmelse med ovennævnte regler.

Artikel 8

Gennemførelse af medlemsstatutten

Parlamentet vedtager statutten for Europa-Parlamentets medlemmer og eventuelle ændringer heraf på grundlag af et forslag fra det kompetente udvalg. Artikel 138, stk. 1, finder tilsvarende anvendelse. Præsidiet er ansvarligt for anvendelsen af disse regler og træffer afgørelse om de finansielle rammer på grundlag af det årlige budget.

Artikel 9

Medlemmernes økonomiske interesser, adfærdsregler og adgang til Parlamentet

1. Parlamentet fastsætter regler om gennemsigtighed vedrørende medlemmernes økonomiske interesser, som vedføjes som bilag til denne forretningsorden (1). Disse regler kan på ingen måde gøre indgreb i eller begrænse udøvelsen af mandatet eller af virksomhed af politisk eller anden art i forbindelse hermed.

2. Medlemmernes adfærd skal være præget af gensidig respekt, bero på de værdier og principper, der er defineret i Den Europæiske Unions grundlæggende akter, og respektere Parlamentets værdighed og må ikke vanskeliggøre en korrekt afvikling af Parlamentets arbejde eller forstyrre roen i Parlamentets bygninger. Medlemmerne skal overholde Parlamentets regler om behandling af fortrolige oplysninger. Overholdes disse principper og regler ikke, kan der træffes forholdsregler i overensstemmelse med artikel 152, 153 og 154.

3. Anvendelsen af denne artikel må på ingen måde hindre livlige forhandlinger i Parlamentet eller begrænse medlemmernes ytringsfrihed. Den bygger på fuld hensyntagen til medlemmernes beføjelser, som de defineres i den primære ret og i den statut, der gælder for medlemmer. Den er baseret på princippet om gennemsigtighed og sikrer, at medlemmerne gøres bekendt med alle bestemmelser på området og orienteres personligt om deres rettigheder og pligter.

4. Kvæstorerne er ansvarlige for udstedelse af adgangskort, der er personlige og gyldige i op til et år, til personer, der regelmæssigt ønsker adgang til Parlamentet for i egen eller tredjemands interesse at informere dets medlemmer som led i disses parlamentariske mandat. Til gengæld skal de pågældende personer: — efterleve den adfærdskodeks, der er anført i et bilag (2) til forretningsordenen — indskrive sig i et register, som føres af kvæstorerne. Offentligheden har efter anmodning adgang til registret på alle Parlamentets arbejdssteder og, på en af kvæstorerne nærmere fastsat måde, i dets informationskontorer i medlemsstaterne. Gennemførelsesbestemmelserne til dette stykke er nærmere beskrevet i et bilag (3) til forretningsordenen.

5. Adfærdsregler samt rettigheder og privilegier for tidligere medlemmer fastsættes af Præsidiet. Alle tidligere medlemmer behandles ens.

Artikel 10

Interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF)

Den i den interinstitutionelle aftale af 25. maj 1999 om de interne undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF), indeholdte fælles ordning med de nødvendige foranstaltninger til fremme af en hensigtsmæssig afvikling af de undersøgelser, der foretages af kontoret, finder anvendelse i Parlamentet i overensstemmelse med Parlamentets afgørelse, der er vedføjet som bilag til forretningsordenen (4).

Artikel 11

Observatører

1. Når en traktat om en stats tiltrædelse af Den Europæiske Union er blevet undertegnet, kan formanden efter at have opnået samtykke fra Formandskonferencen opfordre parlamentet i den tiltrædende stat til blandt sine egne medlemmer at udpege et antal observatører svarende til det fremtidige antal pladser i Europa-Parlamentet, som den pågældende stat vil få tildelt.

2. Disse observatører deltager i Parlamentets forhandlinger, indtil tiltrædelsestraktaten træder i kraft, og har ret til at tale i udvalg og politiske grupper. De har hverken stemmeret eller ret til at opstille til poster i Parlamentet. Deres deltagelse har ingen retsvirkninger for Parlamentets arbejde.

3. Disse observatører ligestilles med medlemmer af Parlamentet, for så vidt angår anvendelse af Parlamentets faciliteter og godtgørelse af udgifter, der påføres dem i forbindelse med deres virksomhed som observatører.

4. Stk. 1 finder tilsvarende anvendelse, indtil den ordning (5), hvorved visse medlemsstater får tildelt en række ekstra pladser indtil udgangen af den syvende valgperiode, træder i kraft. De berørte medlemsstater opfordres til at udpege observatører i overensstemmelse med deres nationale lovgivning.

KAPITEL 2

Hverv

Artikel 12

Midlertidig formand

1. På det i artikel 134, stk. 2, omhandlede møde samt ethvert andet møde til valg af formand og Præsidium fører den afgående formand eller, i fravær af en sådan, en afgående næstformand eller, i fravær af en sådan, medlemmet med det længstvarende mandat forsædet, indtil formanden er erklæret valgt.

2. Så længe et medlem midlertidigt fører forsædet i medfør af stk. 1, må ingen forhandling finde sted, der ikke har sammenhæng med valget af formand eller med valgs prøvelse. Det medlem, der midlertidigt fører forsædet i medfør af stk. 1, udøver formandens beføjelser i henhold til artikel 3, stk. 2, andet afsnit. Andre spørgsmål om valgs prøvelse, der rejses under dette medlems ledelse, henvises til det kompetente udvalg.

Artikel 13

Indstilling af kandidater og almindelige bestemmelser

1. Formanden, næstformændene og kvæstorerne vælges ved hemmelig afstemning i overensstemmelse med artikel 169. Indstilling af kandidater kan kun ske med de pågældendes samtykke. Indstillingen kan kun foretages af politiske grupper eller mindst 40 medlemmer. Dog kan kandidaterne vælges med akklamation, hvis antallet af kandidater ikke overstiger antallet af ledige pladser.

2. Ved valg af formand, næstformænd og kvæstorer taget som en helhed må der tages hensyn til en rimelig repræsentation af medlemsstater og politiske retninger.

Artikel 14

Valg af formand — Åbningstale

1. Først vælges formanden. Kandidaturerne forelægges før hver valgrunde for det medlem, der midlertidigt fører forsædet, jf. artikel 12, og vedkommende bekendtgør dem for Parlamentet. Har ingen kandidat efter tre valgrunder opnået absolut flertal af de afgivne stemmer, kan kun de to medlemmer, der ved tredje valgrunde har opnået det største antal stemmer, være kandidater ved fjerde valgrunde. I tilfælde af stemmelighed erklæres den ældste kandidat for valgt.

2. Så snart formanden er valgt, overlader det medlem, der midlertidigt fører forsædet, jf. artikel 12, vedkommende forsædet. Kun den valgte formand kan holde en åbningstale.

Artikel 15

Valg af næstformænd

1. Derefter vælges de 14 næstformænd på én stemmeseddel. Ved første valgrunde anses de kandidater, der har opnået absolut flertal af de afgivne stemmer, for valgt i den rækkefølge, der fremgår af deres stemmetal. Opnår man ikke herved at få valgt alle næstformændene, afholdes under samme betingelser en ny valgrunde til besættelse af de resterende pladser. Bliver en tredje valgrunde nødvendig, betragtes de kandidater, som får flest stemmer, som valgt til de resterende pladser. I tilfælde af stemmelighed erklæres de ældste kandidater valgt. Selv om det i modsætning til artikel 14, stk. 1, ikke fremgår klart i forbindelse med valg af næstformænd, at der kan forelægges kandidaturer mellem de forskellige valgrunder, følger dette automatisk af plenarforsamlingens ret til alene at træffe afgørelse om enhver kandidatur, så meget mere som det kunne vanskeliggøre en hensigtsmæssig afvikling af valget, hvis denne mulighed ikke fandtes.

2. Med forbehold af artikel 18, stk. 1, bestemmes næstformændenes rangfølge af den rækkefølge, hvori de er valgt, og i tilfælde af stemmelighed af alderen. Når valg ikke finder sted ved hemmelig afstemning, er rangfølgen den, hvori formanden har oplæst navnene.

Artikel 16

Valg af kvæstorer

Efter valg af næstformænd vælger Parlamentet fem kvæstorer.

Kvæstorerne vælges på samme måde som næstformændene.

Artikel 17

Funktionsperiode

1. Funktionsperioden for formand, næstformænd og kvæstorer udgør 2 1/2 år. Uanset om et medlem ændrer sit gruppetilhørsforhold, bevarer medlemmet i den resterende del af sin funktionsperiode på 2 1/2 år sit eventuelle medlemskab af Præsidiet eller Kvæstorkollegiet.

2. Bliver en af disse poster ledig inden udløbet af denne periode, forbliver det dertil valgte medlem kun på denne post, indtil forgængerens funktionsperiode er udløbet.

Artikel 18

Ledige poster

1. Nyvalg af formanden, en næstformand eller en kvæstor inden for valgperioden foretages efter foranstående bestemmelser. En nyvalgt næstformand indtager sin forgængers plads i næstformændenes rangfølge.

2. Bliver formandens plads ledig, udøver første næstformand dennes hverv, indtil der vælges en ny formand.

Artikel 19

Afskedigelse

Formandskonferencen kan med et flertal på 3/5 af de afgivne stemmer, der repræsenterer mindst tre politiske grupper, foreslå Parlamentet at afskedige formanden, en næstformand, en kvæstor, en formand eller en næstformand for et udvalg, en formand eller en næstformand for en interparlamentarisk delegation eller enhver anden, der er valgt til et hverv i Parlamentet, såfremt den finder, at det pågældende medlem har begået en alvorlig forseelse. Til vedtagelse af et sådant forslag kræves et flertal på 2/3 af de afgivne stemmer og et flertal af Parlamentets medlemmer.

KAPITEL 3

Organer og opgaver

Artikel 20

Formandens opgaver

1. Formanden leder på de i forretningsordenen fastsatte betingelser alt arbejde i Parlamentet og dets organer og har alle de beføjelser, som er nødvendige for at føre forsædet ved alle Parlamentets forhandlinger og sikre, at de afvikles korrekt. Denne bestemmelse kan fortolkes således, at de beføjelser, der tillægges i medfør af den, omfatter beføjelse til at standse overdreven brug af indlæg som f.eks. bemærkninger og indlæg til forretningsordenen, stemmeforklaringer, anmodninger om særskilt eller delt afstemning eller afstemning ved navneopråb, hvis formanden er overbevist om, at disse klart har til formål at skabe og vil resultere i en længerevarende og alvorlig hindring for mødets afvikling eller tilsidesættelse af andre medlemmers rettigheder. Blandt beføjelserne er retten til at sætte teksterne under afstemning i en anden rækkefølge end den afstemningsrækkefølge, der fremgår af det dokument, der stemmes om. Formanden kan i analogi med bestemmelserne i artikel 161, stk. 7, forinden indhente Parlamentets samtykke hertil.

2. Formanden åbner, udsætter og hæver møderne, tager stilling til, om ændringsforslag kan stilles, til forespørgsler og spørgsmål til Rådet og Kommissionen og til, om betænkninger er i overensstemmelse med forretningsordenen. Formanden påser overholdelsen af forretningsordenen, sørger for opretholdelse af god orden, giver talerne ordet, erklærer forhandlingerne for afsluttet, lader foretage afstemninger og bekendtgør afstemningernes udfald. Formanden henviser de sager til udvalgene, som hører under deres sagsområde.

3. Formanden må under forhandlingerne kun tage ordet for at sammenfatte forhandlingen og føre den tilbage til sagen. Vil formanden deltage i forhandlingerne, må vedkommende forlade formandspladsen og kan først indtage den igen, efter at forhandlingen om sagen er afsluttet.

4. Formanden repræsenterer Parlamentet i internationale forbindelser, ved officielle lejligheder samt i administrative, retslige og finansielle anliggender. Formanden kan uddelegere disse beføjelser.

Artikel 21

Næstformændenes opgaver

1. Er formanden fraværende eller forhindret, eller vil formanden deltage i forhandlingerne, jf. artikel 20, stk. 3, træder en af næstformændene i vedkommendes sted, jf. artikel 15, stk. 2.

2. Næstformændene udfører ligeledes de opgaver, de pålægges i henhold til artikel 23, artikel 25, stk. 3 og 5, og artikel 68, stk. 3.

3. Formanden kan uddelegere opgaver til næstformændene såsom at repræsentere Parlamentet ved bestemte ceremonier eller handlinger. Formanden kan navnlig udpege en næstformand til at udføre de opgaver, der i artikel 116, stk. 3, og artikel 117, stk. 2, er pålagt formanden.

Artikel 22

Præsidiets sammensætning

1. Præsidiet består af formanden og Parlamentets 14 næstformænd.

2. Kvæstorerne er medlemmer af Præsidiet med rådgivende funktion.

3. I tilfælde af stemmelighed ved vedtagelser i Præsidiet er formandens stemme udslaggivende.

Artikel 23

Præsidiets opgaver

1. Præsidiet udfører de opgaver, det får overdraget i henhold til forretningsordenen.

2. Præsidiet træffer afgørelse om finansielle, organisatoriske og administrative spørgsmål vedrørende Parlamentets interne organisation, dets sekretariat og dets organer.

3. Præsidiet træffer afgørelse om finansielle, organisatoriske og administrative spørgsmål vedrørende medlemmerne på forslag af generalsekretæren eller en politisk gruppe.

4. Præsidiet træffer afgørelse i spørgsmål vedrørende mødernes afvikling. »Mødernes afvikling« omfatter også spørgsmål vedrørende medlemmernes adfærd i alle Parlamentets bygninger.

5. Præsidiet vedtager bestemmelserne vedrørende løsgængere, jf. artikel 33.

6. Præsidiet fastsætter Generalsekretariatets stillingsfortegnelse og regulativerne for tjenestemænds og øvrige ansattes administrative og finansielle stilling.

7. Præsidiet opstiller det foreløbige forslag til Parlamentets budgetoverslag.

8. Præsidiet vedtager retningslinjerne for kvæstorerne, jf. artikel 26.

9. Præsidiet godkender udvalgsmøder uden for de sædvanlige arbejdssteder, høringer og ordføreres undersøgelses- og informationsrejser. Når sådanne møder godkendes, fastsættes samtidig sprogordningen herfor på grundlag af de officielle sprog, som medlemmerne af og stedfortræderne i det pågældende udvalg anvender og anmoder om. Samme fremgangsmåde anvendes i forbindelse med delegationerne, medmindre de pågældende medlemmer og stedfortrædere accepterer en anden fremgangsmåde.

10. Præsidiet udnævner generalsekretæren, jf. artikel 207.

11. Præsidiet fastsætter gennemførelsesbestemmelserne til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2004/2003 om statut for og finansiering af politiske partier på europæisk plan. I forbindelse med gennemførelsen af nævnte forordning udfører det de opgaver, det får overdraget i henhold til denne forretningsorden.

12. Præsidiet fastsætter regler for Parlamentets og dets organers samt hvervsindehaveres og andre medlemmers behandling af fortrolige oplysninger under hensyntagen til de interinstitutionelle aftaler, der måtte være indgået om dette spørgsmål. Disse regler offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende og vedføjet som bilag til denne forretningsorden.

13. Formanden og/eller Præsidiet kan betro almindelige eller specielle opgaver fra formandens og/eller Præsidiets kompetenceområde til ét eller flere medlemmer af Præsidiet. Samtidig fastlægges, hvorledes disse opgaver skal gennemføres.

14. Præsidiet udpeger to næstformænd, der skal varetage gennemførelsen af forbindelserne med de nationale parlamenter. Næstformændene aflægger regelmæssigt beretning om deres virksomhed til Formandskonferencen.

15. Ved nyvalg af Parlamentet fungerer det afgående Præsidium indtil det nye Parlaments første møde.

Artikel 24

Formandskonferencens sammensætning

1. Formandskonferencen består af Parlamentets formand og gruppeformændene. En gruppeformand kan lade sig repræsentere ved et medlem af sin gruppe.

2. Parlamentets formand indbyder en af løsgængerne til uden stemmeret at deltage i møderne i Formandskonferencen.

3. Formandskonferencen søger at nå frem til konsensus i de spørgsmål, der forelægges den. Hvor det ikke er muligt at opnå konsensus, foretages der afstemning, hvor hver gruppes stemme tæller i forhold til dens antal medlemmer.

Artikel 25

Formandskonferencens opgaver

1. Formandskonferencen udfører de opgaver, den får overdraget i henhold til forretningsordenen.

2. Formandskonferencen træffer afgørelse om tilrettelæggelsen af Parlamentets arbejde og om spørgsmål vedrørende planlægningen af lovgivningsarbejdet.

3. Formandskonferencen er ansvarlig for spørgsmål vedrørende forbindelserne til Den Europæiske Unions andre institutioner og organer samt til medlemsstaternes nationale parlamenter.

4. Formandskonferencen er ansvarlig for spørgsmål vedrørende forbindelserne med tredjelande samt med institutioner og organisationer uden for Den Europæiske Union.

5. Formandskonferencen er ansvarlig for at organisere strukturerede høringer af det europæiske civilsamfund om emner af stor betydning. Der kan herunder afholdes offentlige debatmøder om emner af generel europæisk interesse, som er åbne for interesserede borgere. Præsidiet udpeger en næstformand til at forestå iværksættelsen af sådanne høringer og rapportere tilbage til Formandskonferencen.

6. Formandskonferencen opstiller forslaget til dagsorden for mødeperioderne.

7. Formandskonferencen er ansvarlig for sammensætningen af udvalg og undersøgelsesudvalg samt blandede parlamentariske udvalg, stående delegationer og ad hoc-delegationer og disses beføjelser.

8. Formandskonferencen træffer afgørelse om fordelingen af pladserne i mødesalen, jf. artikel 34.

9. Formandskonferencen giver tilladelse til initiativbetænkninger.

10. Formandskonferencen stiller forslag til Præsidiet vedrørende administrative og budgetmæssige spørgsmål i de politiske grupper.

Artikel 26

Kvæstorernes opgaver

Kvæstorerne varetager administrative og finansielle opgaver, som direkte vedrører medlemmerne, efter retningslinjer vedtaget af Præsidiet.

Artikel 27

Udvalgsformandskonferencen

1. Udvalgsformandskonferencen består af formændene for alle stående og særlige udvalg. Den vælger en formand. Er formanden ikke til stede, ledes mødet af det ældste medlem, eller, hvis dette medlem ikke er til stede, af det ældste medlem blandt de tilstedeværende.

2. Udvalgsformandskonferencen kan rette henstillinger til Formandskonferencen om udvalgenes arbejde og opstillingen af dagsordenen for mødeperioderne.

3. Præsidiet og Formandskonferencen kan overdrage Udvalgsformandskonferencen visse opgaver.

Artikel 28

Delegationsformandskonferencen

1. Delegationsformandskonferencen består af formændene for alle stående interparlamentariske delegationer. Den vælger en formand. Er formanden ikke til stede, ledes mødet af det ældste medlem, eller, hvis dette medlem ikke er til stede, af det ældste medlem blandt de tilstedeværende.

2. Delegationsformandskonferencen kan rette henstillinger til Formandskonferencen om delegationernes arbejde.

3. Præsidiet og Formandskonferencen kan overdrage Delegationsformandskonferencen visse opgaver.

Artikel 29

Præsidiets og Formandskonferencens oplysningspligt

1. Protokollerne fra Præsidiets og Formandskonferencens møder oversættes til de officielle sprog, trykkes og omdeles til alle Parlamentets medlemmer og er offentligt tilgængelige, medmindre Præsidiet eller Formandskonferencen af fortrolighedshensyn, således som disse er fastlagt i artikel 4, stk. 1-4, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1049/2001, undtagelsesvis bestemmer andet for så vidt angår visse punkter i protokollerne.

2. Ethvert medlem kan stille spørgsmål om Præsidiets, Formandskonferencens eller kvæstorernes arbejde. Sådanne spørgsmål indgives skriftligt til formanden, meddeles medlemmerne og offentliggøres sammen med besvarelserne på Parlamentets websted inden for en frist på 30 dage, efter at spørgsmålene er stillet.

KAPITEL 4

Politiske grupper

Artikel 30

Dannelse af politiske grupper

1. Medlemmerne kan danne grupper efter politisk tilhørsforhold. Normalt er det ikke nødvendigt, at Parlamentet tager stilling til, hvorvidt medlemmerne af en gruppe har et fælles politisk tilhørsforhold. Ved dannelse af en gruppe i henhold til denne artikel accepterer de pågældende medlemmer pr. definition, at de har et fælles politisk tilhørsforhold. Kun når de pågældende medlemmer benægter dette, er det nødvendigt, at Parlamentet tager stilling til, om gruppen er stiftet i overensstemmelse med forretningsordenens bestemmelser.

2. En politisk gruppe består af medlemmer, der er valgt i mindst 1/4 af medlemsstaterne. Til dannelse af en politisk gruppe kræves mindst 25 medlemmer.

3. Hvis en gruppe ikke længere opfylder kravet til antallet af medlemmer, kan formanden med Formandskonferencens samtykke tillade dens fortsatte beståen indtil Parlamentets næste konstituerende møde, forudsat at følgende betingelser er opfyldt: — medlemmerne fortsat repræsenterer mindst 1/5 af medlemsstaterne — gruppen har bestået i over et år. Formanden gør ikke brug af denne undtagelsesbestemmelse, hvis der foreligger begrundet mistanke om misbrug.

4. Et medlem kan kun tilhøre én politisk gruppe.

5. Stiftelsen af en politisk gruppe meddeles formanden i en erklæring. Erklæringen skal omfatte navnet på gruppen, navnene på medlemmerne og navnene på bestyrelsesmedlemmerne.

6. Stiftelseserklæringen offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 31

De politiske gruppers virksomhed og retsstilling

1. De politiske grupper udøver deres funktioner inden for rammerne af Unionens virksomhed, herunder de opgaver, som er tillagt dem i forretningsordenen. De politiske grupper råder over et sekretariat inden for rammerne af Generalsekretariatets stillingsfortegnelse, administrative faciliteter og de bevillinger, som er fastsat i Parlamentets budget.

2. Præsidiet fastsætter bestemmelser om tilrådighedsstillelse og anvendelse af samt kontrol med disse faciliteter og bevillinger og den dertil knyttede uddelegering af beføjelser vedrørende budgettets gennemførelse.

3. Disse bestemmelser omfatter regler om de administrative og finansielle konsekvenser ved opløsning af en politisk gruppe.

Artikel 32

Tværpolitiske grupper

1. De enkelte medlemmer kan oprette tværpolitiske grupper og andre uofficielle grupper af medlemmer med henblik på uformelle meningsudvekslinger om specifikke emner på tværs af forskellige politiske grupper, idet der trækkes på medlemmer af Parlamentets forskellige udvalg, og med henblik på at fremme kontakten mellem medlemmerne og civilsamfundet.

2. Sådanne grupper kan ikke deltage i nogen virksomhed, der kan give anledning til forveksling med Parlamentets og dets organers officielle virksomhed. Når betingelserne i de af Præsidiet vedtagne regler om oprettelse af sådanne grupper er opfyldt, kan de politiske grupper gøre det nemmere for grupperne at udøve deres virksomhed ved at yde dem logistisk støtte. Enhver ekstern støtte indberettes af sådanne grupper i henhold til bilag I.

Artikel 33

Løsgængere

1. Medlemmer, der ikke tilslutter sig en politisk gruppe, råder over et sekretariat. De nærmere regler fastsættes af Præsidiet efter forslag fra generalsekretæren.

2. Præsidiet fastsætter bestemmelser om disse medlemmers status og parlamentariske rettigheder.

3. Præsidiet fastsætter bestemmelser om tilrådighedsstillelse og gennemførelse af samt kontrol med bevillinger, der er opført på Parlamentets budget til dækning af løsgængeres sekretariatsudgifter og administrative faciliteter.

Artikel 34

Fordeling af pladserne i mødesalen

Formandskonferencen træffer afgørelse om fordelingen af pladserne i mødesalen til de politiske grupper, løsgængerne og Den Europæiske Unions institutioner.

AFSNIT II

LOVGIVNINGS-, BUDGET- OG ANDRE PROCEDURER

KAPITEL 1

Lovgivningsprocedurer — generelle bestemmelser

Artikel 35

Kommissionens arbejdsprogram

1. Parlamentet deltager sammen med Kommissionen og Rådet i fastlæggelsen af Den Europæiske Unions lovgivningsmæssige planlægning. Parlamentet og Kommissionen samarbejder i forbindelse med udarbejdelsen af Kommissionens arbejdsprogram - som er Kommissionens bidrag til Unionens årlige og flerårige programmering — efter en tidsplan og i henhold til retningslinjer, som de to institutioner har vedtaget, og som er vedføjet som bilag til denne forretningsorden (6).

2. Under hastende og uforudsete omstændigheder kan en institution på eget initiativ og i overensstemmelse med de i traktaterne fastsatte procedurer foreslå tilføjelse af en lovforanstaltning ud over dem, der er omtalt i Kommissionens arbejdsprogram.

3. Formanden fremsender den af Parlamentet vedtagne beslutning til de øvrige institutioner, der deltager i Den Europæiske Unions lovgivningsprocedure, og til medlemsstaternes parlamenter. Formanden anmoder Rådet om at afgive en udtalelse om Kommissionens arbejdsprogram samt om Parlamentets beslutning.

4. Er en institution ikke i stand til at overholde den fastsatte tidsplan, skal den give de andre institutioner meddelelse om grundene hertil og foreslår en ny tidsplan.

Artikel 36

Overholdelse af Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder

1. Parlamentet udfører alle sine opgaver under overholdelse af de grundlæggende rettigheder, der er fastsat i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder. Parlamentet overholder endvidere fuldt ud rettighederne og principperne i artikel 2 og artikel 6, stk. 2 og 3, i traktaten om Den Europæiske Union.

2. Er det korresponderende udvalg, en politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer af den opfattelse, at et forslag til lovgivningsmæssig retsakt eller dele deraf ikke respekterer rettighederne i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, forelægges spørgsmålet på deres anmodning det udvalg, der er kompetent med hensyn til fortolkning af chartret. Udtalelsen fra dette udvalg vedføjes som bilag til det korresponderende udvalgs betænkning.

Artikel 37

Kontrol af retsgrundlag

1. Inden behandlingen af et forslag til lovgivningsmæssig retsakt eller et andet lovgivningsmæssigt dokument kontrollerer det kompetente udvalg retsgrundlaget.

2. Anfægter det kompetente udvalg retsgrundlagets holdbarhed eller relevans, herunder i forbindelse med en vurdering i henhold til artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union, anmoder det det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige spørgsmål, om en udtalelse.

3. Det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige spørgsmål, kan også på eget initiativ behandle spørgsmål vedrørende retsgrundlaget for forslag til lovgivningsmæssig retsakt. Det underretter i så fald det kompetente udvalg herom.

4. Vedtager det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige spørgsmål, at anfægte retsgrundlagets holdbarhed eller relevans, meddeler det Parlamentet sine konklusioner. Parlamentet stemmer herom, inden det stemmer om selve forslaget.

5. Der kan ikke på plenarmødet stilles ændringsforslag om ændring af retsgrundlaget for et forslag til lovgivningsmæssig retsakt, hvis hverken det kompetente udvalg eller det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige spørgsmål, har anfægtet retsgrundlagets holdbarhed eller relevans.

6. Indvilliger Kommissionen ikke i at ændre sit forslag, så det er i overensstemmelse med det retsgrundlag, som Parlamentet har vedtaget, kan ordføreren eller formanden for det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige spørgsmål, eller for det kompetente udvalg foreslå, at afstemningen om selve forslaget udsættes til et senere møde.

Artikel 37a

Delegation af lovgivningsmæssige beføjelser

1. Når Parlamentet behandler et forslag til en lovgivningsmæssig retsakt, der delegerer beføjelser til Kommissionen, jf. artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, undersøger Parlamentet navnlig delegationens formål, indhold, omfang og varighed og de betingelser, der gælder for delegationen.

2. Det korresponderende udvalg kan til enhver tid anmode om en udtalelse fra det udvalg, der er kompetent med hensyn til fortolkning og anvendelse af EU-retten.

3. Det udvalg, der er kompetent med hensyn til fortolkning og anvendelse af EU-retten, kan desuden på eget initiativ behandle spørgsmål vedrørende delegation af lovgivningsmæssige beføjelser. Det underretter i så fald det kompetente udvalg herom.

Artikel 38

Kontrol af finansiel forenelighed

1. Har et forslag til lovgivningsmæssig retsakt finansielle virkninger, sikrer Parlamentet sig, at der er tilstrækkelige finansielle midler.

2. Uden at dette berører artikel 43, kontrollerer det kompetente udvalg, at et forslag til lovgivningsmæssig retsakt eller et andet lovgivningsmæssigt dokument finansielt er foreneligt med den flerårige finansielle ramme.

3. Ændrer det kompetente udvalg bevillingsrammen for retsakten, anmoder det det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetspørgsmål, om en udtalelse.

4. Det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetspørgsmål, kan også på eget initiativ behandle spørgsmål vedrørende den finansielle forenelighed af forslag til lovgivningsmæssige retsakter. Det underretter i så fald det kompetente udvalg herom.

5. Vedtager det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetspørgsmål, at anfægte forslagets finansielle forenelighed, meddeler det sine konklusioner til Parlamentet, som stemmer herom.

6. En retsakt, der erklæres uforenelig, kan vedtages af Parlamentet med forbehold af budgetmyndighedens afgørelser.

Artikel 38a

Undersøgelse af overholdelse af nærhedsprincippet

1. Under behandlingen af et forslag til lovgivningsmæssig retsakt undersøger Parlamentet navnlig, om forslaget overholder nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

2. Det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelse af nærhedsprincippet, kan beslutte at fremsætte henstillinger til det udvalg, der er kompetent med hensyn til et forslag til lovgivningsmæssig retsakt.

3. Hvis et nationalt parlament sender en begrundet udtalelse til formanden i henhold til artikel 3 i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union og artikel 6 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet, henvises dokumentet til behandling i det korresponderende udvalg og sendes til orientering til det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelsen af nærhedsprincippet.

4. Medmindre der er tale om en sag af hastende karakter som omhandlet i artikel 4 i protokollen om de nationale parlamenters rolle i Den Europæiske Union, foretager det korresponderende udvalg ikke den endelige afstemning før udløbet af den frist på otte uger, der er fastsat i artikel 6 i protokollen om anvendelse af nærhedsprincippet og proportionalitetsprincippet.

5. Såfremt de begrundede udtalelser om, at et forslag til lovgivningsmæssig retsakt ikke er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, repræsenterer mindst en tredjedel af samtlige de stemmer, der er tildelt de nationale parlamenter, eller en fjerdedel, når der er tale om et forslag til lovgivningsmæssig retsakt, der forelægges med hjemmel i artikel 76 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, træffer Parlamentet først afgørelse, når forslagsstilleren har angivet procedurens videre forløb.

6. Hvis der under den almindelige lovgivningsprocedure fremsættes begrundede udtalelser om, at et forslag til lovgivningsmæssig retsakt ikke er i overensstemmelse med nærhedsprincippet, og udtalelserne repræsenterer mindst et simpelt flertal af de stemmer, der er tildelt de nationale parlamenter, kan det korresponderende udvalg under hensyntagen til de begrundede udtalelser, der er forelagt af de nationale parlamenter og Kommissionen, og efter høring af det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelse af nærhedsprincippet, enten henstille, at Parlamentet forkaster forslaget med henvisning til, at nærhedsprincippet er tilsidesat, eller forelægge Parlamentet andre henstillinger, som kan indeholde forslag til ændring vedrørende overholdelse af nærhedsprincippet. Udtalelsen fra det udvalg, der er kompetent med hensyn til overholdelse af nærhedsprincippet, vedføjes som bilag til en sådan henstilling. Henstillingen forelægges Parlamentet til forhandling og afstemning. Hvis en henstilling om forkastelse af forslaget vedtages med et flertal af de afgivne stemmer, erklærer formanden proceduren for afsluttet. Hvis Parlamentet ikke forkaster forslaget, fortsætter proceduren under hensyntagen til de henstillinger, der er vedtaget af Parlamentet.

Artikel 39

Underretning af Parlamentet og dets adgang til dokumenter

1. Under hele lovgivningsproceduren anmoder Parlamentet og dets udvalg om adgang til alle dokumenter vedrørende forslag til lovgivningsmæssige retsakter på samme betingelser som Rådet og dets arbejdsgrupper.

2. Det kompetente udvalg anmoder under sin behandling af et forslag til lovgivningsmæssig retsakt Kommissionen og Rådet om at holde det underrettet om udviklingen i behandlingen af dette forslag i Rådet og dets arbejdsgrupper, herunder navnlig om enhver mulighed for kompromiser, der ville ændre det oprindelige forslag i væsentlig grad, eller om forslagsstilleren agter at tage sit forslag tilbage.

Artikel 40

Repræsentation af Parlamentet i samlinger i Rådet

Når Rådet indbyder Parlamentet til at deltage i en samling i Rådet, hvori dette optræder som lovgivende myndighed, anmoder Parlamentets formand formanden eller ordføreren for det kompetente udvalg eller et andet medlem, der udpeges af udvalget, om at repræsentere Parlamentet.

Artikel 41

Parlamentets initiativret i henhold til traktaterne

I de tilfælde, hvor Parlamentet efter traktaterne har initiativret, kan det kompetente udvalg beslutte at udarbejde en initiativbetænkning.

Betænkningen skal indeholde:

a) et forslag til beslutning

b) eventuelt et udkast til afgørelse eller et udkast til forslag

c) en begrundelse, der eventuelt indeholder en finansieringsoversigt.

Når Parlamentets vedtagelse af en retsakt kræver Rådets godkendelse eller samtykke og Kommissionens udtalelse eller samtykke, kan Parlamentet efter afstemningen om forslaget til retsakt og efter forslag fra ordføreren vedtage at udsætte afstemningen om forslaget til beslutning, indtil Rådet eller Kommissionen har tilkendegivet deres holdning.

Artikel 42

Initiativ, jf. artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde

1. Parlamentet kan anmode Kommissionen om at fremsætte passende forslag med henblik på udstedelse af nye retsakter eller ændring af eksisterende retsakter, jf. artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, ved at vedtage en beslutning på grundlag af en initiativbetænkning udarbejdet af det kompetente udvalg i henhold til artikel 48. Beslutningen vedtages med et flertal blandt Parlamentets medlemmer under den endelige afstemning. Parlamentet kan samtidig fastsætte en frist for forelæggelsen af et sådant forslag.

2. Ethvert medlem kan fremsætte forslag til en EU-retsakt som led i Parlamentets initiativret, jf. artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

3. Forslaget indgives til formanden, som henviser det til behandling i det kompetente udvalg. Inden denne henvisning oversættes forslaget til de officielle sprog, som dette udvalgs formand anser for nødvendige til en kortfattet behandling. Inden tre måneder efter henvisningen træffer udvalget afgørelse om den videre behandling efter at have hørt forslagsstilleren. Vedtager udvalget at forelægge Parlamentet forslaget efter proceduren i artikel 48, anføres forslagsstilleren med navns nævnelse i betænkningens titel.

4. I Parlamentets beslutning angives det relevante retsgrundlag, og den ledsages af detaljerede henstillinger vedrørende indholdet af det pågældende forslag, som skal overholde de grundlæggende rettigheder og nærhedsprincippet.

5. Har forslaget finansielle virkninger, anfører Parlamentet, hvordan der kan sikres tilstrækkelige finansielle midler.

6. Det kompetente udvalg følger udviklingen i forbindelse med ethvert forslag til lovgivningsmæssig retsakt, som udarbejdes efter særlig anmodning fra Parlamentet.

Artikel 43

Behandling af lovgivningsmæssige dokumenter

1. Formanden henviser forslag til lovgivningsmæssige retsakter og andre lovgivningsmæssige dokumenter til behandling i det kompetente udvalg. I tvivlstilfælde kan formanden anvende proceduren i artikel 188, stk. 2, inden der gives Parlamentet meddelelse om henvisning af forslaget til det kompetente udvalg. Når et forslag er opført i Kommissionens arbejdsprogram, kan det kompetente udvalg vedtage at vælge en ordfører, som skal følge udarbejdelsen af forslaget. Formanden fremsender høringsskrivelser eller anmodninger om udtalelse fra henholdsvis Rådet og Kommissionen til det udvalg, der er kompetent med hensyn til det pågældende forslag. Bestemmelserne om førstebehandling i artikel 36-42, 53-59 og 71 finder anvendelse på alle forslag til lovgivningsmæssige retsakter, hvad enten disse kræver en, to eller tre behandlinger.

2. Rådets holdninger henvises til behandling i det udvalg, der var kompetent ved førstebehandlingen. Bestemmelserne om andenbehandling i artikel 61-66 og 72 finder anvendelse på Rådets holdninger.

3. Under forligsproceduren mellem Parlamentet og Rådet efter andenbehandlingen foretages der ikke henvisning til udvalg. Bestemmelserne om tredjebehandling i artikel 67, 68 og 69 finder anvendelse på forligsproceduren.

4. Under anden- og tredjebehandlingen finder artikel 45, 46, 49, artikel 55, stk. 1 og 3, artikel 56, 57 og 175 ikke anvendelse.

5. Opstår der uoverensstemmelse mellem en bestemmelse i forretningsordenen vedrørende anden- og tredjebehandlingen og en hvilken som helst anden bestemmelse i forretningsordenen, har bestemmelsen vedrørende anden- og tredjebehandlingen forrang.

Artikel 44

Lovgivningsprocedurer vedrørende initiativer fra medlemsstater

1. Initiativer fra medlemsstater, jf. artikel 76 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, behandles efter bestemmelserne i nærværende artikel og artikel 36-39, 43 og 55 i denne forretningsorden.

2. Det kompetente udvalg kan indbyde repræsentanter for de medlemsstater, der fremsætter et initiativ, til at fremlægge dette for udvalget. Repræsentanterne kan ledsages af Rådets formandskab.

3. Inden det kompetente udvalg går over til afstemning, anmoder det Kommissionen om at oplyse, om den er i færd med at udarbejde en udtalelse om initiativet. I bekræftende fald vedtager udvalget ikke sin betænkning, før det har modtaget Kommissionens udtalelse.

4. Når Parlamentet får forelagt to eller flere forslag fra Kommissionen og/eller medlemsstaterne med samme lovgivningsformål samtidig eller inden for en kort periode, behandler Parlamentet dem i én betænkning. Det kompetente udvalg angiver i sin betænkning, hvilken tekst det stiller ændringsforslag til, og det henviser til alle andre tekster i den lovgivningsmæssige beslutning.

KAPITEL 2

Procedurer i udvalgene

Artikel 45

Lovgivningsmæssige betænkninger

1. Formanden for det udvalg, som et forslag til lovgivningsmæssig retsakt er henvist til, fremsætter forslag for udvalget om valg af behandlingsform.

2. Efter valg af behandlingsform vælger udvalget, for så vidt artikel 46 ikke finder anvendelse, en ordfører for forslaget til lovgivningsmæssig retsakt blandt sine medlemmer eller faste stedfortrædere, medmindre dette allerede er sket på grundlag af Kommissionens arbejdsprogram, jf. artikel 35.

3. Udvalgets betænkning omfatter: a) eventuelle ændringsforslag til forslaget, som kan være ledsaget af korte begrundelser, der udfærdiges på ordførerens ansvar og ikke sættes under afstemning b) et forslag til lovgivningsmæssig beslutning, jf. artikel 55, stk. 2 c) eventuelt en begrundelse, herunder en finansieringsoversigt, der viser omfanget af betænkningens eventuelle finansielle virkning og dens forenelighed med den flerårige finansielle ramme.

Artikel 46

Forenklet procedure

1. Efter en indledende drøftelse af et forslag til lovgivningsmæssig retsakt kan formanden for udvalget foreslå, at det vedtages uden ændringsforslag. Medmindre mindst 1/10 af udvalgets medlemmer gør indsigelse, forelægger formanden for udvalget en betænkning for Parlamentet, hvori forslaget foreslås godkendt. Artikel 138, stk. 1, andet afsnit, stk. 2 og 4, finder anvendelse.

2. Formanden kan i stedet foreslå, at formanden eller ordføreren udarbejder en række ændringsforslag, der afspejler drøftelserne i udvalget. Hvis udvalget godkender dette, sendes disse ændringsforslag til udvalgets medlemmer. Medmindre mindst 1/10 af udvalgets medlemmer gør indsigelse inden udløbet af en frist på mindst 21 dage efter afsendelsen, betragtes betænkningen som vedtaget af udvalget. I så fald forelægges forslaget til lovgivningsmæssig beslutning og ændringsforslagene for Parlamentet til afstemning uden forhandling i henhold til artikel 138, stk. 1, andet afsnit, stk. 2 og 4.

3. Gør mindst 1/10 af udvalgets medlemmer indsigelse, sættes ændringsforslagene under afstemning på udvalgets næste møde.

4. Stk. 1, første og andet punktum, stk. 2, første, andet og tredje punktum, og stk. 3 finder tilsvarende anvendelse på udvalgsudtalelser, jf. artikel 49.

Artikel 47

Ikke-lovgivningsmæssige betænkninger

1. Udarbejder et udvalg en ikke-lovgivningsmæssig betænkning, vælger det en ordfører blandt sine medlemmer eller faste stedfortrædere.

2. Ordføreren har til opgave at udarbejde udvalgets betænkning og forelægge den for Parlamentet på udvalgets vegne.

3. Udvalgets betænkning omfatter: a) et forslag til beslutning b) en begrundelse, herunder en finansieringsoversigt, der viser omfanget af betænkningens eventuelle finansielle virkning og dens forenelighed med den flerårige finansielle ramme c) eventuelle beslutningsforslag, hvis tekst skal gengives, jf. artikel 120, stk. 4.

Artikel 48

Initiativbetænkninger

1. Agter et udvalg at udarbejde en betænkning og forelægge Parlamentet et forslag til beslutning om et emne, der henhører under dets kompetence, uden at det har fået henvist et forslag, hvorom Parlamentet er hørt eller anmodet om en udtalelse, jf. artikel 188, stk. 1, kræves forudgående tilladelse fra Formandskonferencen. Et eventuelt afslag skal altid begrundes. Omhandler en betænkning et forslag, der er fremsat af et medlem i henhold til artikel 42, stk. 2, kan tilladelse kun nægtes, hvis betingelserne i artikel 5 i medlemsstatutten samt i artikel 225 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde ikke er opfyldt. Formandskonferencen træffer afgørelse om anmodninger om tilladelse til at udarbejde en betænkning som omhandlet i stk. 1 i henhold til gennemførelsesbestemmelser, som Formandskonferencen selv fastsætter. Hvis et udvalgs kompetence til at udarbejde en betænkning, i forbindelse med udvalgets anmodning om tilladelse hertil, anfægtes, træffer Formandskonferencen afgørelse inden for en frist på seks uger på grundlag af en indstilling fra Udvalgsformandskonferencen eller, hvis der ikke foreligger en sådan indstilling, fra dennes formand. Har Formandskonferencen ikke truffet afgørelse inden for denne frist, betragtes indstillingen som godkendt.

2. Forslag til beslutninger, der er indeholdt i initiativbetænkninger, behandles af Parlamentet efter proceduren i artikel 139 med kortfattet forelæggelse. Der kan kun behandles ændringsforslag til sådanne forslag til beslutninger på plenarmødet, hvis de er indgivet af ordføreren for at tage hensyn til nye oplysninger eller af mindst 1/10 af Parlamentets medlemmer. Politiske grupper kan indgive alternative beslutningsforslag, jf. artikel 157, stk. 4. Dette stykke finder ikke anvendelse, når betænkningens emne giver anledning til en prioriteret forhandling på plenarmødet, når betænkningen er udarbejdet i medfør af en i artikel 41 eller 42 omhandlet initiativret, eller når betænkningen kan betragtes som en strategisk betænkning ifølge de kriterier, som Formandskonferencen har opstillet (7).

3. Falder betænkningens emne ind under den i artikel 41 omhandlede initiativret, kan et afslag kun begrundes med, at de i traktaterne fastsatte betingelser ikke er opfyldt.

4. Formandskonferencen træffer i de tilfælde, der er omhandlet i artikel 41 og 42, afgørelse inden to måneder.

Artikel 49

Udvalgsudtalelser

1. Ønsker det udvalg, som først har fået forelagt et spørgsmål, at indhente et andet udvalgs udtalelse, eller ønsker et andet udvalg at afgive udtalelse om det første udvalgs betænkning, kan udvalgene anmode Parlamentets formand om, at det ene udvalg udpeges til korresponderende udvalg og det andet til rådgivende udvalg, jf. artikel 188, stk. 3.

2. Når der er tale om lovgivningsmæssige dokumenter, jf. artikel 43, stk. 1, består det rådgivende udvalgs udtalelse af ændringsforslag til den tekst, der er henvist til udvalget. Sådanne ændringsforslag kan være ledsaget af korte begrundelser, som udfærdiges på ordførerens ansvar, og som ikke sættes under afstemning. Det rådgivende udvalg kan om nødvendigt forelægge en kort skriftlig begrundelse for udtalelsen som helhed. Når der er tale om ikke-lovgivningsmæssige tekster, består udtalelsen af forslag til dele af beslutningsforslaget fra det korresponderende udvalg. Det korresponderende udvalg stemmer om disse ændringsforslag eller forslag. Udtalelserne vedrører kun de spørgsmål, som falder inden for det rådgivende udvalgs sagsområde.

3. Det korresponderende udvalg fastsætter en frist, inden for hvilken det rådgivende udvalg skal afgive sin udtalelse, hvis det korresponderende udvalg skal tage hensyn til den. Det korresponderende udvalg meddeler straks enhver ændring i tidsplanen til det/de rådgivende udvalg. Det korresponderende udvalg drager ikke sine endelige konklusioner, før tidsfristen er udløbet.

4. Alle vedtagne udtalelser vedføjes som bilag til betænkningen fra det korresponderende udvalg.

5. Kun det korresponderende udvalg kan stille ændringsforslag på plenarmødet.

6. Formanden og ordføreren for det rådgivende udvalg indbydes til med rådgivende funktion at deltage i det korresponderende udvalgs møder i det omfang, de angår det fælles spørgsmål.

Artikel 50

Procedure med associerede udvalg

Når et kompetencespørgsmål er blevet henvist til Formandskonferencen i medfør af artikel 188, stk. 2, eller artikel 48, og Formandskonferencen på grundlag af bilag VII finder, at sagen i næsten lige stort omfang henhører under to eller flere udvalgs kompetence, eller at forskellige dele af sagen henhører under to eller flere udvalgs kompetence, finder artikel 49 anvendelse med følgende supplerende bestemmelser:

— tidsplanen aftales i fællesskab mellem de berørte udvalg

— ordføreren for det korresponderende udvalg og ordføreren/ordførerne for det/de rådgivende udvalg holder hinanden underrettet og forsøger at nå til enighed om de tekster, de foreslår deres udvalg, og om deres holdning til ændringsforslag

— de berørte formænd og ordførere skal i fællesskab identificere de dele af teksten, der henhører under deres enekompetence eller under deres fælles kompetence, og aftale de nærmere retningslinjer for deres samarbejde. I tilfælde af uenighed om kompetenceafgrænsningen forelægges spørgsmålet på foranledning af et af de berørte udvalg for Formandskonferencen, som kan tage stilling til spørgsmålet om kompetencefordelingen eller bestemme, at proceduren med fælles udvalgsmøder, jf. artikel 51, skal finde anvendelse. Artikel 188, stk. 2, andet afsnit, finder tilsvarende anvendelse

— det korresponderende udvalg accepterer uden afstemning ændringsforslag fra et associeret udvalg, hvis de vedrører spørgsmål, som henhører under det associerede udvalgs enekompetence. Hvis et korresponderende udvalg afviser ændringsforslag vedrørende spørgsmål, som henhører under det korresponderende udvalgs og et associeret udvalgs fælles kompetence, kan det associerede udvalg indgive disse ændringsforslag direkte til behandling på plenarmødet

— såfremt et spørgsmål gøres til genstand for en forligsprocedure, skal Parlamentets delegation omfatte ordføreren/ordførerne fra det/de associerede udvalg.

Ordlyden i denne artikel giver ikke grundlag for en begrænsning af dens anvendelsesområde. Der kan fremsættes anmodning om anvendelse af proceduren med associerede udvalg vedrørende ikke-lovgivningsmæssige betænkninger i henhold til artikel 48, stk. 1, og artikel 119, stk. 1 og 2.

Ved behandlingen af internationale aftaler, jf. artikel 90, kan proceduren med associerede udvalg i denne artikel ikke anvendes i forbindelse med godkendelsesproceduren i artikel 81.

Formandskonferencens afgørelse om at anvende proceduren med associerede udvalg finder anvendelse på alle stadier af den pågældende procedure.

Rettigheder forbundet med status som »kompetent udvalg« udøves af det korresponderende udvalg. I udøvelsen af disse rettigheder skal dette udvalg respektere det associerede udvalgs prærogativer, særlig forpligtelsen til loyalt samarbejde vedrørende tidsplanen og det associerede udvalgs ret til at bestemme, hvilke ændringsforslag inden for dets enekompetence der skal forelægges Parlamentet.

I tilfælde, hvor et korresponderende udvalg tilsidesætter det associerede udvalgs prærogativer, er det korresponderende udvalgs afgørelser fortsat gældende, men det associerede udvalg kan inden for rammerne af sin enekompetence forelægge Parlamentet ændringsforslag direkte.

Artikel 51

Procedure med fælles udvalgsmøder

Formandskonferencen kan, såfremt de i artikel 49, stk. 1, og artikel 50 fastsatte betingelser er opfyldt, og såfremt den finder, at spørgsmålet er af væsentlig betydning, bestemme, at der skal anvendes en procedure med fælles udvalgsmøder og en fælles afstemning. I så fald udarbejder de berørte ordførere et enkelt udkast til betænkning, som behandles af og sættes under afstemning i de berørte udvalg på fælles møder, der afholdes under fælles forsæde af de berørte udvalgsformænd. De berørte udvalg kan nedsætte arbejdsgrupper på tværs af udvalgene til forberedelse af de fælles møder og afstemninger.

Artikel 52

Udarbejdelse af betænkninger

1. Begrundelsen udfærdiges på ordførerens ansvar og sættes ikke under afstemning. Begrundelsen skal dog være i overensstemmelse med det vedtagne beslutningsforslag og udvalgets ændringsforslag. I modsat fald kan udvalgets formand lade begrundelsen udgå.

2. I betænkningen anføres resultatet af afstemningen om betænkningen som helhed. Desuden angives det i betænkningen, hvorledes hvert enkelt medlem har stemt, såfremt mindst 1/3 af de tilstedeværende medlemmer anmoder herom under afstemningen.

3. Opnås der ikke enstemmighed i udvalget, skal betænkningen desuden indeholde mindretallets eller mindretallenes opfattelse. En sådan opfattelse kan, når den kommer til udtryk under afstemningen om teksten som helhed, efter anmodning fra ophavsmændene bekendtgøres i en erklæring på højst 200 ord, der vedføjes begrundelsen. Udvalgets formand bilægger de tvister, som anvendelsen af disse bestemmelser måtte give anledning til.

4. Et udvalg kan efter forslag fra sit formandskab fastsætte en frist, inden for hvilken ordføreren skal forelægge sit udkast til betænkning for udvalget. Denne frist kan forlænges eller en ny ordfører vælges.

5. Når fristen er udløbet, kan udvalget pålægge sin formand at anmode om, at den sag, der var henvist til udvalget, bliver opført på dagsordenen for et af Parlamentets førstkommende møder. I så tilfælde kan forhandlingerne finde sted på grundlag af en mundtlig betænkning fra det pågældende udvalg.

KAPITEL 3

Førstebehandling

På udvalgsplan

Artikel 53

Ændring af et forslag til lovgivningsmæssig retsakt

1. Underretter Kommissionen Parlamentet om, eller bliver det kompetente udvalg på anden måde klar over, at Kommissionen agter at ændre sit forslag, udsætter det kompetente udvalg sin behandling af sagen, indtil det har modtaget Kommissionens nye forslag eller dens ændringer.

2. Ændrer Rådet forslaget til lovgivningsmæssig retsakt i væsentlig grad, finder artikel 59 anvendelse.

Artikel 54

Kommissionens og Rådets holdning til ændringsforslagene

1. Inden det kompetente udvalg går over til den endelige afstemning om et forslag til lovgivningsmæssig retsakt, anmoder det Kommissionen om at tilkendegive, hvorledes den stiller sig til alle de ændringsforslag, udvalget har vedtaget, og opfordrer Rådet til at udtale sig.

2. Er Kommissionen ikke i stand til at tilkendegive sin holdning, eller erklærer den, at den ikke kan acceptere alle udvalgets ændringsforslag, kan udvalget udsætte den endelige afstemning.

3. Kommissionens holdning indgår i givet fald i betænkningen.

På plenarmødet

Artikel 55

Afslutning af førstebehandlingen

1. Parlamentet behandler forslaget til lovgivningsmæssig retsakt på grundlag af den betænkning, det kompetente udvalg har udarbejdet, jf. artikel 45.

2. Parlamentet stemmer først om ændringsforslagene til det forslag, der danner grundlag for det kompetente udvalgs betænkning, dernæst i rækkefølge om det eventuelt ændrede forslag, om ændringsforslagene til forslaget til lovgivningsmæssig beslutning og om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning som helhed, som kun må indeholde en erklæring om, hvorvidt Parlamentet godkender, forkaster eller stiller ændringsforslag til forslaget til lovgivningsmæssig retsakt, samt eventuelle proceduremæssige punkter. Førstebehandlingen er afsluttet, såfremt forslaget til lovgivningsmæssig beslutning vedtages. Vedtager Parlamentet ikke forslaget til lovgivningsmæssig beslutning, henvises forslaget til fornyet behandling i det kompetente udvalg. Artikel 37, 43 og 45 gælder for alle lovgivningsmæssige betænkninger. Ved forelæggelse af ikke-lovgivningsmæssige beslutninger skal udvalget følge de særlige regler herfor, jf. artikel 48 eller 188.

3. Formanden fremsender forslaget i den af Parlamentet vedtagne affattelse sammen med den dertil hørende beslutning til Rådet og Kommissionen som Parlamentets holdning.

Artikel 56

Forkastelse af kommissionsforslag

1. Opnår et kommissionsforslag ikke et flertal af de afgivne stemmer, eller vedtages et forslag om dets forkastelse, som kan fremsættes af det kompetente udvalg eller mindst 40 medlemmer, anmoder formanden, inden Parlamentet stemmer om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning, Kommissionen om at tage sit forslag tilbage.

2. Tager Kommissionen sit forslag tilbage, erklærer formanden proceduren for afsluttet og underretter Rådet herom.

3. Tager Kommissionen ikke sit forslag tilbage, henviser Parlamentet spørgsmålet til fornyet behandling i det kompetente udvalg uden at stemme om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning, medmindre Parlamentet efter forslag fra formanden eller ordføreren for det kompetente udvalg eller en politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer går over til afstemning om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning. Såfremt forslaget henvises til fornyet behandling, træffer det kompetente udvalg afgørelse om den procedure, der skal følges, og melder mundtligt eller skriftligt tilbage til Parlamentet inden for en af dette fastsat frist på højst to måneder. Efter henvisning til fornyet udvalgsbehandling, jf. stk. 3, skal det ansvarlige udvalg, inden det træffer afgørelse om proceduren, lade et associeret udvalg, jf. artikel 50, træffe sine valg med hensyn til ændringsforslag, der henhører under dets enekompetence, særlig valget af ændringsforslag, som igen skal forelægges Parlamentet. Den efter stk. 3, andet afsnit, fastsatte frist finder anvendelse for afgivelse, skriftligt eller mundtligt, af det kompetente udvalgs betænkning. Fristen berører ikke Parlamentets fastsættelse af det tidspunkt, hvor det er passende at fortsætte behandlingen under den pågældende procedure.

4. Kan det kompetente udvalg ikke overholde fristen, anmoder det om henvisning til fornyet udvalgsbehandling, jf. artikel 175, stk. 1. Om nødvendigt kan Parlamentet fastsætte en ny frist, jf. artikel 175, stk. 5. Imødekommes udvalgets anmodning ikke, stemmer Parlamentet om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning.

Artikel 57

Vedtagelse af ændringer til et kommissionsforslag

1. Godkendes kommissionsforslaget som helhed med forbehold af vedtagne ændringer, udsættes afstemningen om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning, indtil Kommissionen har tilkendegivet, hvorledes den stiller sig til hver enkelt af Parlamentets ændringer. Er Kommissionen ikke i stand til at tilkendegive sin holdning ved afslutningen af Parlamentets afstemning om dens forslag, underretter den Parlamentets formand eller det kompetente udvalg om, hvornår den vil være i stand hertil; forslaget opføres derefter på forslaget til dagsorden for den første efterfølgende mødeperiode.

2. Meddeler Kommissionen, at den ikke agter at følge alle Parlamentets ændringer, fremsætter ordføreren for det kompetente udvalg eller eventuelt formanden for dette udvalg et formelt forslag for Parlamentet om, hvorvidt Parlamentet bør gå over til afstemning om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning. Inden ordføreren eller formanden for det kompetente udvalg stiller dette forslag, kan den pågældende anmode formanden om at afbryde behandlingen. Vedtager Parlamentet at udsætte afstemningen, betragtes sagen som henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg. I så fald udarbejder det kompetente udvalg på ny betænkning, som, mundtligt eller skriftligt, forelægges Parlamentet inden for en af dette fastsat frist på højst to måneder. Kan det kompetente udvalg ikke overholde fristen, finder den i artikel 56, stk. 4, omhandlede fremgangsmåde anvendelse. Kun ændringsforslag stillet af det kompetente udvalg i et forsøg på at nå et kompromis med Kommissionen kan behandles på dette tidspunkt.

3. Anvendelse af stk. 2 udelukker ikke, at ethvert andet medlem kan fremsætte forslag om en sådan henvisning i medfør af artikel 175. Ved henvisning til fornyet udvalgsbehandling i henhold til stk. 2 skal det kompetente udvalg ifølge det mandat, det herved får, først og fremmest udarbejde betænkning inden for den fastsatte frist og eventuelt stille ændringsforslag i et forsøg på at nå et kompromis med Kommissionen, men ikke foretage en fornyet behandling af alle de bestemmelser, Parlamentet har godkendt. På baggrund af henvisningens opsættende virkning har udvalget dog et meget vidt skøn og kan således, hvis det anser det for nødvendigt for at nå et kompromis, foreslå, at også bestemmelser, som blev godkendt på plenarmødet, tages op til fornyet overvejelse. Eftersom kun kompromisændringsforslag fra udvalget da kan behandles, må det af hensyn til plenarforsamlingens suverænitet af den i stk. 2 omhandlede betænkning klart fremgå, hvilke tidligere godkendte bestemmelser der vil bortfalde, hvis ændringsforslagene vedtages.

Opfølgningsprocedure

Artikel 58

Opfølgning af Parlamentets holdninger

1. I tidsrummet efter Parlamentets vedtagelse af dets holdning vedrørende et forslag fra Kommissionen følger det kompetente udvalgs formand og ordfører forslagets videre behandling indtil den endelige vedtagelse i Rådet, navnlig for at sikre, at de løfter, Rådet eller Kommissionen har givet Parlamentet med hensyn til dets holdning, bliver holdt.

2. Det kompetente udvalg kan opfordre Kommissionen og Rådet til at drøfte sagen med udvalget.

3. Det kompetente udvalg kan, hvis det skønnes nødvendigt, på et hvilket som helst tidspunkt under opfølgningen indgive et forslag til beslutning i henhold til denne artikel, hvori det anbefales, at Parlamentet — opfordrer Kommissionen til at tage sit forslag tilbage, eller — anmoder Kommissionen eller Rådet om at forelægge forslaget for Parlamentet på ny, jf. artikel 59, eller Kommissionen om at forelægge et nyt forslag, eller — vedtager at træffe andre forholdsregler, det skønner hensigtsmæssige. Dette forslag opføres på forslaget til dagsorden for den mødeperiode, der følger efter udvalgets afgørelse.

Artikel 59

Fornyet forelæggelse for Parlamentet

Almindelig lovgivningsprocedure

1. Formanden anmoder efter anmodning fra det kompetente udvalg Kommissionen om fornyet forelæggelse af et forslag for Parlamentet — hvis Kommissionen, efter at Parlamentet har vedtaget sin holdning, tager sit oprindelige forslag tilbage og erstatter det med en anden tekst, medmindre dette gøres for at tage hensyn til Parlamentets holdning, eller — hvis Kommissionen i væsentlig grad ændrer eller agter at ændre sit oprindelige forslag, medmindre dette gøres for at tage hensyn til Parlamentets holdning, eller — hvis den problemstilling, som forslaget vedrører, i væsentlig grad ændres som følge af tidens gang eller indtrufne omstændigheder, eller — hvis der er afholdt nyvalg til Parlamentet, siden det vedtog sin holdning, og hvis Formandskonferencen finder det hensigtsmæssigt.

2. Parlamentet anmoder efter anmodning fra det kompetente udvalg Rådet om fornyet forelæggelse for Parlamentet af et forslag til lovgivningsmæssig retsakt i henhold til artikel 294 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, hvis Rådet agter at ændre retsgrundlaget for forslaget, således at den almindelige lovgivningsprocedure ikke længere finder anvendelse.

Andre procedurer

3. Formanden opfordrer efter anmodning fra det kompetente udvalg Rådet til fornyet høring af Parlamentet efter samme bestemmelser og på samme betingelser som omhandlet i stk. 1, og desuden hvis Rådet i væsentlig grad ændrer eller agter at ændre det forslag, som Parlamentet oprindeligt har udtalt sig om, medmindre dette gøres for at indarbejde Parlamentets ændringer.

4. Formanden opfordrer ligeledes til fornyet forelæggelse af et forslag til retsakt efter bestemmelserne i denne artikel, hvis Parlamentet efter anmodning fra en politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer vedtager dette.

Artikel 60

Udgået

KAPITEL 4

Andenbehandling

På udvalgsplan

Artikel 61

Modtagelse af Rådets holdning

1. Rådets holdning, jf. artikel 294 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, er officielt modtaget, når dette meddeles af Parlamentets formand på plenarmødet. Formanden giver denne meddelelse efter at have modtaget dokumenterne med selve Rådets holdning, samtlige erklæringer, som er afgivet til protokollen i forbindelse med Rådets vedtagelse af holdningen, grundene til Rådets holdning samt Kommissionens holdning, behørigt oversat til Den Europæiske Unions officielle sprog. Formandens meddelelse finder sted under den mødeperiode, der følger efter modtagelsen af disse dokumenter. Inden meddelelsen kontrollerer formanden i samråd med formanden og/eller ordføreren for det kompetente udvalg, at den modtagne tekst rent faktisk har karakter af Rådets førstebehandlingsholdning, og at de i artikel 59 omhandlede omstændigheder ikke foreligger. I modsat fald forsøger formanden i forståelse med det kompetente udvalg og om muligt også med Rådet at finde en passende løsning.

2. En oversigt over de modtagne holdninger offentliggøres i protokollen fra møderne sammen med navnet på det kompetente udvalg.

Artikel 62

Forlængelse af frister

1. Efter anmodning fra formanden for det kompetente udvalg i forbindelse med tidsfrister for andenbehandlingen eller efter anmodning fra Parlamentets delegation til Forligsudvalget i forbindelse med tidsfrister for forliget forlænger formanden de pågældende frister i medfør af artikel 294, stk. 14, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

2. Formanden underretter Parlamentet om enhver forlængelse af fristerne i medfør af artikel 294, stk. 14, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, uanset om forlængelsen sker på Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 63

Henvisning til og behandling i det korresponderende udvalg

1. På dagen for Parlamentets modtagelse af Rådets holdning, jf. artikel 61, stk. 1, anses den automatisk for at være fremsendt til de udvalg, der var henholdsvis korresponderende og rådgivende udvalg under førstebehandlingen.

2. Rådets holdning opføres som første punkt på dagsordenen for det korresponderende udvalgs første møde efter datoen for modtagelsen. Rådet kan opfordres til at forelægge sin holdning.

3. Medmindre andet fastsættes, er ordføreren under andenbehandlingen den samme som under førstebehandlingen.

4. Bestemmelserne i artikel 66, stk. 2, 3 og 5, vedrørende andenbehandlingen på plenarmødet finder anvendelse på drøftelserne i det korresponderende udvalg; kun ordinære medlemmer eller faste stedfortrædere kan stille forslag om forkastelse eller ændringsforslag. Udvalget træffer afgørelse med et flertal af de afgivne stemmer.

5. Inden afstemningen kan det korresponderende udvalg anmode formanden og ordføreren om at drøfte ændringsforslag, der er stillet i udvalget, med formanden for Rådet eller dennes repræsentant i nærværelse af det ansvarlige kommissionsmedlem. Efter en sådan drøftelse kan ordføreren stille kompromisændringsforslag.

6. Det korresponderende udvalg forelægger en indstilling ved andenbehandling om godkendelse, ændring eller forkastelse af Rådets holdning. Indstillingen skal indeholde en kort begrundelse for forslaget til afgørelse.

På plenarmødet

Artikel 64

Afslutning af andenbehandlingen

1. Rådets holdning og det kompetente udvalgs indstilling ved andenbehandling — hvis den foreligger — opføres automatisk på forslaget til dagsorden for den sidste mødeperiode, hvor onsdagen går forud for dagen for udløbet af tidsfristen på tre måneder, eller, hvis denne er blevet forlænget i henhold til artikel 62, på fire måneder, medmindre spørgsmålet er blevet færdigbehandlet under en tidligere mødeperiode. Da en indstilling ved andenbehandling kan sammenlignes med en begrundelse, hvormed det pågældende udvalg gør rede for sin stilling til Rådets holdning, stemmes der ikke herom.

2. Andenbehandlingen afsluttes ved, at Parlamentet inden for de frister og under overholdelse af de betingelser, der er fastsat i artikel 294 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, godkender, forkaster eller ændrer Rådets holdning.

Artikel 65

Forkastelse af Rådets holdning

1. Det kompetente udvalg, en politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer kan inden for en af formanden fastsat frist skriftligt fremsætte forslag om forkastelse af Rådets holdning. Til vedtagelse af et sådant forslag kræves stemmer fra et flertal af Parlamentets medlemmer. Der stemmes om forslag om forkastelse af Rådets holdning, før der stemmes om eventuelle ændringsforslag hertil.

2. Selv om Parlamentet har stemt imod et sådant forslag om forkastelse af Rådets holdning, kan det efter at have stemt om ændringsforslagene og efter at have hørt en redegørelse fra Kommissionen, jf. artikel 66, stk. 5, efter forslag fra ordføreren behandle et nyt forslag om forkastelse.

3. Forkastes Rådets holdning, meddeler formanden på plenarmødet, at lovgivningsproceduren er afsluttet.

Artikel 66

Ændringsforslag til Rådets holdning

1. Det korresponderende udvalg, en politisk gruppe eller mindst 40 medlemmer kan stille ændringsforslag til Rådets holdning med henblik på behandling på plenarmødet.

2. Et ændringsforslag til Rådets holdning kan kun behandles, såfremt det opfylder betingelserne i artikel 156 og 157 og har til formål a) helt eller delvis at genetablere den holdning, Parlamentet vedtog under førstebehandlingen b) at nå til et kompromis mellem Rådet og Parlamentet c) at ændre en tekstdel i Rådets holdning, som ikke indgik i det forslag, der forelå ved førstebehandlingen, eller som indgik heri med et andet indhold, og som ikke i væsentlig grad ændrer forslaget, jf. artikel 59, eller d) at tage hensyn til et forhold eller en ny juridisk situation, der er opstået siden førstebehandlingen. Der kan ikke gøres indsigelse mod formandens afgørelse om, hvorvidt et ændringsforslag kan behandles.

3. Formanden kan bestemme, at de i stk. 2 fastsatte betingelser for, at ændringsforslag kan behandles, ikke finder anvendelse, hvis der er blevet afholdt nyvalg til Parlamentet siden førstebehandlingen, uden at artikel 59 dog har fundet anvendelse.

4. Et ændringsforslag er kun vedtaget, hvis det har opnået stemmer fra et flertal blandt Parlamentets medlemmer.

5. Inden afstemningen om ændringsforslagene kan formanden anmode Kommissionen om at tilkendegive sin holdning og opfordre Rådet til at udtale sig.

KAPITEL 5

Tredjebehandling

Forlig

Artikel 67

Indkaldelse af Forligsudvalget

Meddeler Rådet Parlamentet, at det ikke er i stand til at godkende alle Parlamentets ændringer til Rådets holdning, aftaler formanden sammen med Rådet tidspunkt og sted for et første møde i Forligsudvalget. Den i artikel 294, stk. 10, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde fastsatte frist på seks uger eller, hvis fristen er blevet forlænge