*****

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 21. december 1988

om en stoette, som den franske regering har ydet til en virksomhed i automobilsektoren - Peugeot S.A.

(Kun den franske udgave er autentisk)

(89/305/EOEF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 93, stk. 2, foerste afsnit,

efter i overensstemmelse med artikel 93 at have givet de interesserede parter en frist til at fremsaette deres bemaerkninger, under henvisning til disse bemaerkninger, og

ud fra foelgende betragtninger:

I

Ved to skrivelser af 30. april 1985, som indgik samme dag, fremlagde den franske regering en raekke oplysninger for Kommissionen vedroerende en stoette til Peugeot S.A. / Citroen-koncernen.

Stoetten tog form af tre laan fra Fonds Industriel de Modernisation (FIM):

- et laan paa 200 mio FF til en rente paa 9,75 %, som blev ydet den 5. juli 1984 til Société mécanique Automobile de l'Est (S.M.A.E.) til igangsaettelse af fremstillingsaktiviteter i Caen vedroerende en fuldstaendig ny gearkasse, som er 20 % lettere end de aktuelle gearkasser. Beregningsgrundlaget for FIM-laanet er en investering paa 1 016 mio FF,

- et laan paa 500 mio FF til en rente paa 9,75 %, som blev ydet den 30. maj 1984 til Société Automobiles Peugeot til opfoerelse af et polyvalent, fuldstaendig automatiseret pladevaerksted og samlebaand for automatiseret samling eller delsamling i Poissy samt ibrugtagning af et avanceret anlaeg til maskinforarbejdning af fortoejer og bagtoejer. Beregningsgrundlaget for FIM-laanet er en investering paa 1 167 mio FF.

- et laan paa 500 mio FF til en rente paa 8,75 % som blev ydet den 12. juli 1985 til Société Automobiles Citroën til udvikling i forbindelse med fremstillingen af en lille benzinoekonomisk ny bilmodel af et optimeret industrianlaeg, i hvilket der for mere end 60 %'s vedkommende benyttes hoejteknologimateriel under anvendelse af datamatstoettede produktionsstyrkningsteknikker, hvilket medfoerer en stor smidighed, som bevirker oeget produktivitet. Beregningsgrundlaget for FIM-laanet er en investering paa 1 150 mio FF.

Kommissionen praeciserede i beslutning 85/378/EOEF (1), at FIM-laanene var stoette efter EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 1, og stillede som betingelse for ydelsen af disse laan, at alle vaesentlige enkelttilfaelde af laanegivning skulle anmeldes paa forhaand.

Laanene blev oprindeligt ydet til forskellig rente med en loebetid paa hoejst ti aar og en afdragsfri periode paa til to aar. De ydes til at stoette investeringer af innoverende karakter, saerlig investeringer i installering af hoejteknologimaskiner og -udstyr, udvikling af kontorautomatisering og bioteknologi.

Det var saaledes Kommissionens opfattelse, at de tre laan, der tilsammen udgjorde 1,2 mia FF, omfattede elementer af stoette efter artikel 92, stk. 1, og ikke ville kunne henfoeres under en af undtagelserne i artikel 92, stk. 3. Den indledte derfor proceduren i artikel 93, stk. 2, med hensyn til denne stoette.

Hovedaarsagen hertil var, at der ikke forelaa oplysning om, i hvilket omfang FIM-laanene ville bidrage til udvikling af reelt innoverende produkter.

Ved skrivelse af 29. januar 1986 gav Kommissionen den franske regering en frist til at fremsaette sine bemaerkninger, og de oevrige medlemsstater blev underrettet om, at der var indledt en procedure og fik en frist til at fremsaette deres bemaerkninger ved skrivelse af 15. maj 1986, medens interesserede tredjeparter blev underrettet om sagen ved offentliggoerelse af en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (1).

Efter anmodning fra Kommissionen meddelte den franske regering ved skrivelse af 9. september 1987 denne, at der den 12. marts 1986 var blevet ydet et FIM-laan paa 500 mio FF til Société Automobiles Citroën. Laanet blev ydet i samme sammenhaeng som FIM-laanet paa 500 mio FF til Société Automobiles Citroën i 1985. Det vedroerte samme program og samme maalsaetninger og blev ydet paa samme rentebetingelser (8,75 %) og med samme loebetid. Beregningsgrundlaget for FIM-laanet er en investering paa 1 136 mio FF.

Kommissionen er af en opfattelse, at laanet paa 500 mio FF indeholder elementer af stoette efter artikel 92, stk. 1, og ikke vil kunne henfoeres under en af undtagelserne i artikel 92, stk. 3. Den indledte derfor proceduren i artikel 93, stk. 2, med hensyn til denne stoette.

Hovedaarsagen for indledningen af proceduren var, at der ikke forelaa oplysninger om, i hvilket omfang FIM-laanet ville bidrage til udvikling af reelt innoverende produkter.

Ved skrivelse af 11. december 1987 gav Kommissionen den franske regering en frist til at fremsaette sine bemaerkninger, og de oevrige medlemsstater blev underrettet om proceduren og opfordret til at fremsaette deres bemaerkninger ved skrivelse af 29. februar 1988, medens interesserede tredjeparter blev underrettet om sagen ved offentliggoerelse af en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (2).

Ved skrivelse af 31. marts 1987 anmodede Kommissionen de franske myndigheder om at fremlaegge supplerende oplysninger, paa grundlag af hvilke den kunne vurdere de paagaeldende investeringers teknologiske aspekter.

II

De franske myndigheder fremsatte deres bemaerkninger ved skrivelse af 12. august 1986, 14. august 1987, 9. september 1987, 2. marts 1988, 4. juli 1988 og 1. december 1988.

Ifoelge de franske myndigheder boer der tages hensyn til samtlige investeringer foretaget af PSA-koncernen som led i en reorganisering og omstrukturering af koncernens samlede industriapparat. Efter overtagelsen af Chrysler Europe's aktiviteter i 1978 under forhold, der var kendetegnet ved et staerkt vigende automobilmarked siden 1979, gik PSA-koncernens politik i retning af en nedbringelse af den overskydende produktionskapacitet for at bringe den paa linje med efterspoergslen efter koncernens produkter. Dette medfoerte lukning af fabrikker og dermed nedlaeggelse af arbejdspladser samt alvorlige arbejdsmarkedskonflikter i 1982 og 83 saerlig i Poissy og Auinay. Kun med innoverende investeringer kunne PSA-koncernen forbedre sin produktivitet og i 1985 genskabe en rentabilitet, som fortsat er meget prekaer.

Hvad angaar den innoverende karakter af de investeringer, som finansieres ved hjaelp af FIM-laanene, skoenner de franske myndigheder, at der er tale om virkeligt innoverende investeringer, der i saerdeleshed bidrager til indfoerelse af fabrikationsprocesser og -teknikker til fremstilling af reelt nye produkter.

Hvad angaar laanet til S.M.A.E., vidner det vaeldige teknologiske skridt fremad, som S.M.A.E. har gjort med hensyn til konstruktion og industriel fremstilling af MA-gearkassen, og den omstaendighed, at dette produkt fremstilles paa licens af en anden automobilfabrikant, om investeringernes innoverende karakter.

Den innoverende karakter af de finansieringer som FIM finansierede i 1985 og 1986 i Peugeot's og Citroën's fabrikker paa tidspunktet for lanceringen af to nye koeretoejer (det vil sige Peugeot 309 og Citroën AX), som begge er af original konstruktion, ville paa tidspunktet ubestrideligt kunne betragtes som vaerende paa det hoejeste teknologiske niveau i saavel Europa som i resten af verden. Indfoerelsen med samtlige disse foretagne investeringer af nye, reelt innoverende tekniske processer i alle led i fabrikationskaeden, som helhed har for virksomheden betydet en egentlig risiko, som den dog har paataget sig i udsigten til at kunne opnaa en vaesentlig gevinst med hensyn til kvalitet, sikkerhed og produktionsstyring.

De franske myndigheder mener, at disse investeringer, som ikke har medfoert nogen kapacitetsforoegelse, vil have bidraget effektivt til at forbedre den europaeiske automobilindustris konkurrencestilling.

De skoenner derfor, at ydelsen af de paagaeldende laan til Peugeot-koncernen er forenelig med Faellesmarkedet, og at den ikke medfoerer nogen fordrejning af konkurrencen i forholdet til virksomheder i de oevrige medlemsstater.

Peugot-koncernen gennemfoerte i 1984 og 1985 investeringer til et beloeb paa 9,3 mia FF. De hos FIM opnaaede tre laan vedroerende disse to aar udgjorde saaledes 13 % af investeringere. Virksomheden ville i vid udstraekning have kunnet goere brug af egne midler til finansiering af dette program. Den ville endvidere kunne have opnaaet stoette fra sine aktionaerer og kunne have optaget forskellige langfristede og mellemfristede laan hos de franske banker paa kapitalmarkedet til meget forskellige renter afhaengig af finansieringsbetingelserne.

Ifoelge de franske myndigheder er det, for objektivt at kunne vurdere en eventuel reel forskel i omkostningerne mellem en investering finansieret ved hjaelp af midler opnaaet paa kapitalmarkedet, og en investering finansieret af FIM, noedvendigt at tage hensyn til samtlige de finansieringsmidler, som koncernen kunne tilvejebringe i mindst et komplet regnskabsaar.

Renten ved FIM-laanene til PSA-koncernen i 1984, 1985 og 1986 synes saaledes ikke at have vaeret vaesentligt forskellige fra den gennemsnitlige rente ved laan, som koncernen havde eller ville have kunnet opnaa paa det franske kapitalmarked og det internationale kapitalmarked i samme regnskabsaar. I juni 1986 optog PSA-koncernen f.eks. et internationalt laan paa 1 mia FF til en rente paa 8 % p.a. med en loebetid paa ti aar, dvs. en lavere rente end renten ved FIM-laanet, som blev optaget samme aar. PSA havde tillige overvejet i efteraaret 1986 at udstede et obligationslaan til variabel rente for en periode paa syv aar, og til en aktuarmaessigt beregnet rente paa under 9 % p.a.

Som led i procedurerne fremsatte regeringerne for to andre medlemsstater deres bemaerkninger.

III

Ifoelge beslutning 85/378/EOEF udgoer alle FIM-laan stoette efter EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 1, fordi de paavirker samhandelen mellem medlemsstater og fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkaarene ved at begunstige visse virksomheder eller produktioner.

De fire FIM-laan til i alt 1,7 mia FF, som den franske regering har ydet PSA, udgoer saaledes en stoette som har sat stoettemodtageren i stand til at foretage en raekke investeringer uden selv at afholde samtlige dermed forbundne omkostninger. Stoetten paavirker samhandelen mellem medlemsstater, fordi der foregaar en omfattende handel inden for Faellesskabet med de af PSA-koncernen fremstillede produkter. Samhandelen mellem medlemsstaterne med personbiler i 1986 omfattede 5 030 402 koeretoejer, hvoraf den franske eksport til de oevrige medlemsstater tegnede sig for 17,4 % (878 927 enheder). Peugeot og Citroën eksporterede i 1986 688 996 biler til de oevrige medlemsstater, dvs. 45 % af deres samlede produktion af personbiler i Frankrig.

Det skal naevnes at stoetteelementerne i FIM-laanene bestaar i den afdragsfri periode paa to aar og differencen mellem renten ved FIM-laanet til virksomheden og referencerenten i Frankrig, som svarer til den rente, som Crédit National anvender paa laan til anlaegsinvesteringer. I denne sammenhaeng er det vigtigt, at den franske regering selv har anvendt Crédit National's rente til bestemmelse af stoetteelementet i laan til nedsat rente inden for rammerne af samordningsprincipperne for stoetteordninger med regionalt sigte.

Stoettemodtageren har imidlertid opnaaet de fire FIM-laan til en rente paa 9,75 % for laanet paa 200 mio FF til S.M.A.E. og for laanet paa 500 mio FF til Peugeot og en rente paa 8,75 % for de to laan paa 500 mio FF til Citroën i 1985 og 1986. Paa tidspunktet for laaneydelsen var ovennaevnte referencerenter paa 14,75 % for laanet til S.M.A.E. og laanet til Peugeot, 13 % for laanet til Citroën i 1985 og 11 % for laanet til Citroën i 1986. Rentegodtgoerelsen udgoer saaledes 5 % for laanene til S.M.A.E. og Peugeot, 4,25 % for laanet til Citroën i 1985 og 2,25 % for laanet til Citroën i 1986.

Hvad angaar 1986, for hvilket de franske myndigheder har fremlagt eksempler til at illustrere, at der ikke er tale om noget stoetteelement, maa det tages i betragtning, at referencerenten faldt hurtigt i foerste halvaar fra 13 % den 1. januar 1986 til 9,25 % den 27. maj 1986. Det er derfor ikke rimeligt at sammenligne laan, som blev ydet efter den 27. maj 1986 med FIM-laanet af 12. marts 1986.

IV

Paa det proceduremaessige plan skal stoette i henhold til artikel 93, stk. 3, anmeldes paa projektstadiet og maa foerst ydes, efter at Kommissionen har truffet beslutning herom (opsaettende virkning). Da den paagaeldende stoette allerede er blevet ydet, er den ulovlig og i strid med procedurebestemmelserne i artikel 93, stk. 3.

Det skal i denne forbindelse naevnes, at i betragtning af den bindende karakter af procedurereglerne i artikel 93, stk. 3, (se Domstolens dom af 11. december 1973 i sag 120/73 - Lorenz og 22. marts 1977 i sag 78/76 - Steinike) kan spoergsmaalet om den paagaeldende stoettes ulovlighed ikke afklares efterfoelgende. Kommissionen kan desuden paalaegge medlemsstaterne at ophaeve stoetten og kraeve den tilbagebetalt (se dom af 12. juli 1973 i sag 70/72 - Kohlegesetz).

(1) EFT nr. L 216 af 13. 8. 1985, s. 12.

(1) EFT nr. C 144 af 11. 6. 1986, s. 3.

(2) EFT nr. C 60 af 4. 3. 1988, s. 2.

V

PSA-koncernen blev dannet i loebet af 1980 ved Peugeot's overtagelse af Citroën og Chrysler Europe's automobilfremstillingsaktiviteter. De nye afdelinger var i varierende grad kendetegnet ved investeringslakuner og en til dels foraeldet produktserie. Forsoeget paa at nylancere Chrysler-serien gennem en genintroduktion af maerket »Talbot«, som var overtaget fra Simca, fik ikke den forventede succes og blev opgivet efter den fuldstaendige integration i Peugeot. Til trods herfor fastholdt PSA-koncernen de tre produktionskoncepter, hvilket gav koncernen alvorlige problemer med hensyn til tilrettelaeggelse af produktionen.

PSA-gruppen har haft held til at loese dette problem med hensyn til produktionstilrettelaeggelse. Dette afspejler sig i den bedring af koncernens finansielle stilling, som fra og med 1985 har opvist et voksende overskud. I 1987 var koncernens bruttoselvfinansieringsrate for foerste gang i mange aar stoerre end investeringerne. Den har sammen med provenuet af kapitalforhoejelsen i aarets loeb og virkningerne af det vedvarende fald i behovet for arbejdskapital bidraget til den enestaaende nedbringelse af koncernens gaeld med 11 mia FF eller mere end en tredjedel. Koncernens nettogaeld paa 19 mia FF var i 1987 lidt mindre end dens egenkapital. Denne bedring i koncernens finansielle stilling er opnaaet ved de to grene Peugeot's og Citroën's sammenlagte bestraebelser. Koncernens nettooverskud for 1987 efter endnu delvis beskatning repraesenterede 4,2 % af omsaetningen. De befinder sig saaledes paa et hoejere niveau end de japanske og tyske fabrikanter, men dog fortsat lavere end andre europaeiske og amerikanske fabrikanter.

At koncernens finansielle stilling har bedret sig, fremgaar ogsaa af den vedvarende stigning siden 1985 i salget af personbiler og erhvervskoeretoejer paa det europaeiske marked. Stigningen har endog vaeret maerkbart stoerre end for nogen af de andre fabrikanter. Koncernen har saaledes kunnet oege sin markedsandel i Europa i 1987 og 1988 (8 maaneder) til henholdsvis 12,2 % og 12,7 % i forhold til 1986, hvor koncernen tegnede sig for 11,4 % af markedet. PSA's andel af det europaeiske marked var i 1981 foer omstruktureringen og integrationen paa 13,1 %. Koncernen indtager i oejeblikket tredjepladsen paa det europaeiske marked og naermer sig stoet sit maal, som er hurtigt at blive den stoerste automobilfabrikant i Europa.

VI

Artikel 92, stk. 1, fastsaetter, at al stoette, der opfylder de deri fastsatte kriterier, i princippet er uforenelig med Faellesmarkedet. Bestemmelserne fra dette princip, som er fastsat i EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 2, kan ikke bringes i anvendelse i denne sag, i betragtning af den planlagte stoettes art og maal.

Artikel 92, stk. 3, opregner de former for stoette, der kan betragtes som forenelige med Faellessmarkedet. Spoergsmaalet om statsstoettes forenelighed med Traktaten maa afgoeres i relation til Faellesskabet som helhed og ikke blot i forhold til en enkelt medlemsstat. For at sikre Faellesmarkedets rette funktion under hensyntagen til principperne i EOEF-Traktatens artikel 3, litra f), maa de i artikel 92, stk. 3, fastsatte undtagelsesbestemmelser fortolkes restriktivt, naar der tages stilling til en stoetteordning eller et individuelt stoetteprojekt.

Disse undtagelser kan specielt kun bringes i anvendelse, naar Kommissionen er i stand til at godtgoere, at markedskraefterne alene - dvs. uden stoette - ikke i sig selv vil foranledige den potentielle stoettemodtager til at handle paa en saadan maade, at virkeliggoerelsen af et af de i undtagelsesbestemmelserne naevnte maal fremmes.

At goere disse undtagelser gaeldende i tilfaelde, der ikke bidrager til at virkeliggoere et saadant maal, ville vaere ensbetydende med at indroemme erhvervsgrene eller virksomheder i visse medlemsstater ubehoerige fordele og skabe risiko for paavirkning af samhandelen mellem medlemsstater i et omfang, der strider mod den faelles interesse.

Hvad angaar undtagelsesbestemmelserne i artikel 92, stk. 3, litra a), der omhandler stoette til fremme af udviklingen af visse oekonomiske regioner, skal det bemaerkes, at de omraader, hvor PSA-koncernen foretager sine investeringer, ikke er kendetegnet ved en usaedvanlig lav levestandard eller en alvorlig underbeskaeftigelse, som omhandlet i undtagelsesbestemmelsen i artikel 92, stk. 3, litra a). De paagaeldende omraader ligger ikke i regioner, hvor denne undtagelse vil kunne goeres gaeldende.

Hvad angaar undtagelsesbestemmelserne i artikel 92, stk. 3, litra b), er der intet i sagsakterne, der paa nogen maade giver mulighed for at skoenne, at den paagaeldende stoette har til formaal at fremme virkeliggoerelsen af et projekt af faelles europaeisk interesse (jf. dom af 8. marts 1988, i sag 62 og 72/87), eller afhjaelpe en alvorlig forstyrrelse i den franske oekonomi. Den franske regering er i oevrigt ikke fremkommet med nogen begrundelse af denne art til at berettige den paagaeldende stoette.

Stoetten opfylder heller ikke betingelserne i artikel 92, stk. 3, litra c), hvad angaar det regionale aspekt. FIM-laanene ydes saaledes ikke generelt til virksomheder med aktiviteter i forhaandsbestemte regioner. De har heller ikke til formaal at fremme udviklingen i visse omraader, og den franske regering er i den foreliggende sag i oevrigt ikke fremkommet med nogen begrundelse af denne art til at berettige tildelingen af laanene til PSA-koncernen. Stoetten kan derfor ikke henfoeres under denne undtagelsesbestemmelse.

Endelig hvad angaar undtagelsesbestemmelsen i artikel 92, stk. 3, litra c), der vedroerer stoette til at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene, skal det i saerdeleshed paapeges, at Kommissionen i beslutning 85/378/EOEF fastslog, at der kun maa ydes FIM-laan til investeringer, som er af innoverende karakter paa faellesskabsplan. Kommissionen konkluderer i beslutning 85/378/EOEF vedroerende godkendelsen af FIM-stoetteordningen, at hverken de franske prioriterede maal for industrien eller industrivirksomhedernes modernisering kan betragtes som egentlig modydelse, der tjener Faellesskabets interesse, og som berettiger til at bringe en af undtagelsesbestemmelserne i artikel 92, stk. 3, i anvendelse; stoetten indebaerer tvaertimod fare for at paavirke samhandelen mellem medlemsstater paa en maade, der strider mod den faelles interesse, naar den ydes i vaesentlige enkelttilfaelde, fordi den styrker de begunstigede virksomheders stilling over for andre konkurrerende virksomheder i samhandelen inden for Faellesskabet. Domstolen har bekraeftet det velbegrundede i Kommissionens holdning paa dette omraade (se dom af 13. juli 1988 i sag 102/87 - Den Franske Republik mod Kommissionen).

Den franske regering fremlagde sammen med sine skrivelser af 16. juni 1987, 2. marts 1988, 4. juli 1988 og 1. december 1988 en raekke tekniske redegoerelser for de investeringer, til hvis finansiering FIM-laanene bidrager.

Kommissionen har underkastet disse oplysninger en grundig teknisk undersoegelse for at fastslaa, i hvilket omfang de stoettede investeringer medfoerte virkelige innovationer paa Faellesskabsplan, og, hvad angaar de to laan til Citroën (paa i alt 1 000 mio FF) og laanet til S. M. A. E. (200 mio FF), er den naaet til foelgende konklusioner:

Inden for karosserifremstilling er det traditionelle pladevaerksted, der specielt er indrettet til fremstilling af et bestemt koeretoej, blevet opgivet. Man har soegt at skabe mulighed for sideloebende fremstilling af samme karosseri til tre produktgrupper bestemt til forskellige markedsnicher, nemlig model Citroën AX, Peugeot 205, Peugeot 309, Citroën BX og Peugeot 405.

Det polyvalente system, som blev indfoert i Poissy i 1985, er blevet maerkbart forbedret i anlaeggene i Aulnay i 1986 og 1987. I Poissy var der i bearbejdningsforloebet paa forskellige steder indsat manuelle arbejdsstationer for afpudsning for at boede paa eventuelle afbrydelser i automatiseringen eller robotbearbejdningen. Dette polyvalente system, som kun til dels blev en succes, var allerede indfoert af en anden automobilfabrikant i Faellesskabet foer 1985. Det polyvalente system i Aulnay byggede derimod paa en dristig metode med en hurtig kontinuerlig produktionsstroem (»rapid flow«). Med denne metode afskaffes alle manuelle arbejdsstationer for afpudsning. Robotsvejsningsforloebet sker uden nogen mulighed for reduceret procedure. Dette system medfoerte en kvalitetsforbedring og en drastisk nedskaering af gennemloebstiden og »bufferbeholdningerne« overalt paa baandet. Fordi den mindste afbrydelse selv i et meget tidligt led i forloebet bevirkede et produktionstab, var Citroën noedt til at oprette et yderligere manuelt pladevaerksted i Rennes. Investeringerne i opfoerelsen af et polyvalent pladevaerksted med »rapid flow« udgjorde 747,8 mio FF. Desuden var projektet forbundet med store igangsaettelsesomkostninger og betydelige udgifter til oplaering i forbindelse med »rapid flow«-systemet. De samlede ekstraomkostninger til igangsaettelse af systemet er blevet anslaaet til 150 mio FF. Det polyvalente pladevaerksted med hurtig kontinuerlig produktionsstroem, som bygger paa et system udviklet af Toyota i Japan, har saaledes vaeret et bekosteligt anliggende. Det kan siges, at det utvivlsomt udgoer en innovation paa europaeisk plan, til trods for at der paa pladevaerkstedet i Aulnay i oejeblikket kun fremstilles en enkelt model.

PSA har, hvad angaar monteringen af AX-modellen i Aulnay, besluttet ikke at anvende en udtalt automatisering, som andre konkurrerende fabrikanter har forsoegt sig med (f. eks. Volkswagen i Hall 54). PSA har derimod forsoegt at undgaa de dermed forbundne hoeje omkostninger ved at indfoere et mere intensivt manuelt islaet for at opnaa en vis smidighed trods de begraensede investeringsomkostninger (82,6 mio FF eller 2,5 % af det samlede beloeb). En saadan smidighed var noedvendig paa grund af AX-modellens meget store alsidighed (mindst 15 000 specifikationer).

Til visse opgaver paa montagebaandet var der indsat robotter under anvendelse af vaesentligt innoverende metoder, saerligt i anlaegget til montering af tagbeklaedning og vindspejl. Vekselspillet mellem manuelle arbejdsstationer, hvor koeretoejet defilerer forbi karosseriarbejderen med konstant hastighed, og de automatiske montagestationer, hvor koeretoejet skal goere ophold og endog frigoeres fra haengebanen for at kunne bringes i konstant geometriks position, har gjort det noedvendigt at udvikle en ny type programmeret selvbevaegende haengebane. Denne selvbevaegende haengebane, som er udstyret med en mikrodatamat, kan kompensere for den tid, hvor bilerne goer ophold paa de automatiske arbejdsstationer, og koere i flere hastigheder, selv baglaens, saaledes at der paa bestemte arbejdsstationer bliver bedre adgang til koeretoejet. Udviklingen og konstruktionen af dette haengebanesystem blev foretaget af en ekstern fabrikant i ekstern underenterprise til samlede omkostninger paa 150,4 mio FF. Dette selvbevaegende haengebanesystem udgoer en grundlaeggende fornyelse: det er siden da blevet overtaget direkte eller med forskellige udviklinger af andre europaeiske fabrikanter. Til indfoerelsen af de innoverende metoder i det polyvalente pladevaerksted med hurtig kontinuerlig produktionsstroem og den semimanuelle montering paa fabrikken i Aulnay har PSA kunnet fremskaffe 268 mio FF i immaterielle investeringer.

Til montagefabrikken i Aulnay leverer fabrikken i Caen to forberedte arme og to samlede baerende elementer til foraksler og komplette bagaskler. De tekniske kendetegn ved AX-modellen har bevirket en fuldstaendig omlaegning af fremstillingsbaandene for forhjuls- og baghjulsophaeng. De saerlig strenge krav i enterprisebetingelserne har foert til en udtalt automatisering af produktions- og samlebaand. Der sker en systematisk anvendelse af robotteknik og dertil knyttet teknik, f. eks. automatisk forsyning, identifikation og indladning af komponenter og laser- og videostyret konformitetskontrol, foer delkomponenterne frigives. Automatiseringen af linjerne giver samtidig mulighed for umiddelbar produktion, der er kendetegnet ved en hurtigere gennemstroemning, en forbedring af produktionsprocessen og hurtigere frigoerelse af produktionsmidlerne. Samtlige disse fabrikations- og montagebaand repraesenterer en investering paa 435 mio FF. Enkelte aspekter ved disse ultramoderne anlaeg er at betragte som innovationer paa faellesskabsplan, og de tegner sig for ca. halvdelen af den samlede investering.

De ovenfor omtalte innoverende elementer, som Citroën har indfoert ved hjaelp af de to FIM-laan, tegner sig for ca. to tredjedel af investeringsberegningsgrundlaget (1 470 mio FF ud af 2 288 mio FF). Kommissionen skoenner derfor, at stoerstedelen af Citroën's investeringer, som er blevet stoettet med de to FIM-laan, ikke blot er at betragte som almindelige moderniseringsinvesteringer, men investeringer i udvikling af produkter og processer, som var reelt innoverende paa faellesskabsplan paa tidspunktet for deres indfoerelse.

Hvad angaar investeringerne paa 895,3 mio FF paa S. M. A. E-fabrikken (datterselksab af Citroën) i Borny, fremgaar det af Kommissionens tekniske undersoegelse, at de vedroerer innoverende produkter og produktionsprocesser paa faellesskabsplan. S. M. A. E. har med sit program igangsat en produktion af en fuldstaendig ny gearkasse, der er ca. 20 % lettere end de aktuelle gearkasser. Samtlige opgaver i tilvirkningen af gearkassens komponenter (aksel, tandhjul, kroner) dvs. drejning, skaering, montage, roemning, rektifikation og fraesning sker paa automatiserede baand, og delene forsendes paa mekaniserede transportbaand mellem bearbejdningscentrene. Monteringen er ogsaa fuldstaendig automatiseret, hvilket har givet mulighed for at opnaa en produktivitet i naerheden af, hvad de de japanske konkurrenter i oejeblikket kan opvise.

Betydningen af det teknologiske fremskridt, som S. M. A. E. har gjort i konstruktionen og den industrielle fremstilling af MA-gearkassen, bekraeftes ogsaa derved, at en anden automobilfabrikant har koebt fremstillingslicens paa produktet.

Den stoette, som FIM-laanene til Citroën til et samlet beloeb maa 1 mia FF og til datterselskabet S. M. A. E. til et beloeb paa 200 mio FF, er forbundet med, og som har givet mulighed for indfoerelse af ovennaevnte innoverende elementer, er saaledes forenelig med Faellessmarkedet, fordi den opfylder betingelserne i Kommissionens beslutning af 16. december 1984.

Under henvisning til samtlige ovenfor anfoerte betragtninger kan de stoetteelementer efter EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 1, i form af rentegodtgoerelse og en afdragsfriperiode paa to aar, som de tre FIM-laan paa 1,2 mia FF indeholder, selv om stoetten er ydet ulovligt i strid med bestemmelserne i EOEF-Traktatens artikel 93, stk. 3, betragtes som stoette, der kan fremme udviklingen af visse erhvervsgrene, som omhandlet i EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), der ikke aendrer samhandelsvilkaarene paa en maade, som strider mod den faelles interesse, og de er derfor forenelige med Faellessmarkedet.

VII

Derimod fremgaar det af den tekniske undersoegelse, at de investeringer, der er blevet finansieret ved hjaelp af FIM-laanet til Peugeot paa 500 mio FF, har bidraget til en modernisering af anlaeggene og til udvikling af nye produkter, men ikke i et omfang, hvor der kan siges at vaere tale om innovation paa faellesskabsplan paa tidspunktet for investeringernes gennemfoerelse. Dette gaelder det af FIM benyttede investeringsberegningsgrundlag:

- formpresserne i Poissy (280,2 mio FF)

- det polyvalente pladevaerksted i Poissy (505,7 mio FF)

- montering af bilsaeder samt malerarbejder i Poissy (55,3 mio FF)

- bearbejdning af fortoejer og bagtoejer i Mulhouse og Bart og montering heraf i Poissy (317,2 mio FF)

- styretoejer og motortilpasning i Dijon (8,7 mio FF).

Ovennaevnte investeringer udgoer i alt 1 167,7 mio FF.

Saerlig formpresningsanlaegget, det polyvalente pladevaerksted, anlaegget for montering af bilsaeder og maleanlaegget samt anlaegget for montering af fortoejer og bagtoejer er blevet automatiseret og moderniseret, saaledes at disse anlaeg nu befinder sig paa et i teknologisk henseende mellemniveau i sektoren. Formpresningsanlaeggene og monteringsanlaeggene er dog af konventionel art, og den gamle maskinpark er til dels foraeldet. Som naevnt ovenfor havde en konkurrent i Faellesskabet allerede foer 1985 taget et polyvalent pladevaerksted som det i Poissy i brug, og det kan derfor ikke siges at have den fornoedne innoverende karakter til, at der kan ydes FIM-laan hertil. Hvad angaar investeringerne i styretoejer og tilpasning af motorer samt bearbejdning af fortoejer og bagtoejer, har de franske myndigheder trods en anmodning fra Kommissionen ved skrivelse af 31. marts 1987 om at faa forelagt supplerende oplysninger, ikke fremlagt nogen form for information, som giver mulighed for at fastslaa disse investeringers innoverende karakter. De investeringer, til hvilke Peugeot have opnaaet stoette i form af FIM-laanet, sigtede saaledes alene paa moderniseringer. Peugeot's konkurrenter har skullet imoedegaa lignende teknologiske krav og har foretaget deres investeringer uden statsstoette. Det er helt normalt og i producentens egen interesse, at han benytter de mest performante teknikker og materialer til at nedbringe produktions- og administrationsomkostningerne og samtidig at modernisere produktserien (se i denne forbindelse Domstolens dom i sag 102/87 (SEB) af 13. juli 1988 og 62/87 til 72/87 (GLAVERBEL) af 8. marts 1988 samt Kommissionens beslutninger vedroerende FIM-laanene til RENAULT af 29. marts 1988, og VALEO af 23. november 1988.)

Den stoette der er indeholdt i FIM-laanet til Peugeot til investeringer paa ovennaevnte omraader, er derfor uforenelig med Faellesmarkedet, fordi den ikke opfylder betingelserne i artikel 92, stk. 3, litra c) og de betingelser, som Kommissionen har fastsat i beslutning 85/378/EOEF. FIM-laanet paa 500 mio FF til Peugeot udgoer saaledes en stoette, der er uforenelig med Faellesmarkedet efter EOEF-Traktatens artikel 92, og den boer ophaeves og tilbagekraeves.

Det med Traktaten uforenelige stoetteelement, der er indeholdt i FIM-laanet til Peugeot, boer ophaeves gennem tilbagebetaling af laanet eller gennem aendring af laanebetingelserne, saaledes at disse svarer til de normale markedsvilkaar, og under alle omstaendigheder gennem tilbagebetaling af den med Traktaten uforenelige rentegodtgoerelse, som Peugeot uretmaessigt har opnaaet indtil ovennaevnte aendring af laanevilkaarene. Med henblik paa kvantificering af stoetteelemetet har Kommissionen i foerste raekke for det paagaeldende FIM-laan beregnet differencen mellem referencemarkedsrenten paa tidspunktet for laanets ydelse (14,75 % den 30. maj 1984) og den indroemmede laanerente (9,75 %); rentegodtgoerelsen udgoer saaledes 5 procentpoint. Paa tidspunktet for naervaerende beslutning udgoer den med Traktaten uforenelige rentegodtgoerelse i forbindelse med det paagaeldende laan en fordel paa 107,81 mio FF.

Til dette beloeb skal laegges den rentegodtgoerelse, som PSA-koncernen eventuelt senere maatte opnaa i tilfaelde af en forsinkelse i gennemfoerelsen af denne beslutning, i perioden mellem det i denne beslutnings artikel 3 fastsatte tidspunkt og tidspunktet for den faktiske tilbagebetaling eller aendring af de paagaeldende med Traktaten uforenelige laanevilkaar -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den stoette i form af en rentegodtgoerelse i forbindelse med FIM-laanet paa 500 mio FF til investeringer paa 1167,1 mio FF, som er ydet Peugeot S. A. og som blev meddelt Kommissionen den 30. april 1985, er ulovlig, fordi den er ydet i strid med procedurebestemmelserne i EOEF-Traktatens artikel 93, stk. 3. Stoetten er tillige uforenelig med Faellesmarkedet efter artikel 92, stk. 1.

Artikel 2

Den franske regering skal ophaeve det stoetteelement, der er indeholdt i det i artikel 1 omhandlede FIM-laan, og kraeve laanet tilbagebetalt eller anvende en rente paa dette laan, der svarer til markedsrenten - dvs. en rente svarende til den, som Crédit National anvendte paa laan til anlaegsinvesteringer paa tidspunktet for ydelsen af FIM-laanet (14,75 %). Den fransk regering skal under alle omstaendigheder kraeve den med laanet forbundne rentegodtgoerelse paa 107,81 mio FF, som PSA har opnaaet indtil tidspunktet for denne beslutnings vedtagelse, tilbagebetalt.

Artikel 3

Den franske regering meddeler inden to maaneder fra denne beslutnings meddelelse Kommissionen, hvilke foranstaltninger den har truffet for at efterkomme den.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. december 1988.

Paa Kommissionens vegne

Peter SUTHERLAND

Medlem af Kommissionen