KOMMISSIONENS BESLUTNING af 30. september 1992 om en fusions forenelighed med det faelles marked (Sag IV/M214 - Du Pont/ICI) (Kun den engelske udgave er autentisk)

(93/9/EOEF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (1), saerlig artikel 8, stk. 2,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 3. juni 1992 (2) om at indlede en procedure i denne sag,

efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at fremsaette deres bemaerkninger til Kommissionens indsigelser,

under henvisning til udtalelse fra Det Raadgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser (3), og ud fra foelgende betragtninger:

I. BAGGRUND

Procedurens art

(1) Denne procedure vedroerer en planlagt transaktion, som bestaar i, at EI du Pont de Nemours and Company (Du Pont) overtager Imperial Chemical Industries PLC's (ICI) verdensomspaendende nylonvirksomhed, og som blev anmeldt til Kommissionen den 30. april 1992 i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EOEF) nr. 4064/89 (fusionsforordningen).

(2) Den 20. maj 1992 besluttede Kommissionen at forlaenge perioden for udsaettelse af fusionen, jf. artikel 7, stk. 2, i fusionsforordningen, og den 3. juni 1992 indledte Kommissionen en procedure i denne sag i medfoer af forordningens artikel 6, stk. 1, litra c).

Parterne

(3) Du Pont er en amerikansk koncern med verdensomspaendende aktiviter inden for isaer den kemiske industri og olieindustrien. I 1991 androg Du Ponts salg paa verdensplan ca. 31 mia. ECU, hvoraf ca. 30 % bestod af salg af polymerer og fibre. Du Ponts samlede omsaetning i EF laa i 1991 paa ca. 9 mia. ECU.

(4) ICI er en britisk koncern med internationale aktiviteter inden for isaer den kemiske industri og dermed beslaegtede industrigrene. I 1991 beloeb ICI's verdensomspaendende salg sig til ca. 18 mia. ECU, hvoraf nylon tegnede sig for ca. 800 mio. ECU.

II. FUSIONEN

(5) Du Ponts overtagelse af ICI's nylondivision er en fusion efter fusionsforordningens artikel 3, stk. 1.

III. FAELLESSKABSDIMENSION

(6) Den samlede omsaetning paa verdensplan realiseret af Du Pont og ICI's nylondivision, som er genstanden for transaktionen, oversteg 5 mia. ECU i 1991. Baade Du Pont og ICI's nylondivision har en omsaetning i EF paa over 250 mio. ECU, og de har ikke over to tredjedele af deres samlede EF-omsaetning i én og samme medlemsstat. Fusionen er derfor af faellesskabsdimension, jf. artikel 1, stk. 2, i fusionsforordningen.

IV. VURDERING I HENHOLD TIL ARTIKEL 2 I FUSIONSFORORDNINGEN

1. Nylonindustriens opbygning

(7) Nylon (eller polyamid, som det ogsaa kaldes) fremstilles ved hjaelp af forskellige kemiske processer. Der indgaar tre grundlaeggende trin i fremstillingen af nylonfibre:

- foerste trin bestaar i produktion af raamaterialet. Ramaaterialet er caprolactam til den saakaldte nylon-6 og nylonsalt (hexamethylendiaminadipat) til den saakaldte nylon-6,6; caprolactam og nylonsalt fremstilles ved hjaelp af en raekke processer, der indebaerer transformering eller sammenblanding af adskillige mellemprodukter; de vigtigste nylonspecifikke mellemprodukter til nylon-6,6 er adiponitril (ADN) og hexamethylendiamin (HMD) - andet trin bestaar i en polymerisering (hvorved der dannes lange kaedemolekyler) af raamaterialet med henblik paa fremstilling af en klistret masse (smeltet polymer), som nedkoeles og derpaa skaeres ud i polymergranulater - tredje trin bestaar i gensmeltning af granulaterne og ekstrudering af den smeltede polymer til enten filamentgarn (bulk-filamentgarn kendt som BCF) eller stabelfibre.

(8) Forskellige virksomheder deltager paa de forskellige industrielle niveauer i produktionskaeden. Nogle virksomheder deltager paa alle niveauer (de integrerede virksomheder). I Europa findes der tre integrerede virksomheder. Det drejer sig om ICI, Du Pont og den franske virksomhed Rhône-Poulenc, som alle tre har store petrokemiske anlaeg (1). Andre petrokemiske virksomheder saasom den tyske virksomhed BASF beskaeftiger sig kun med de to foerste trin i produktionskaeden, dvs. fremstilling af caprolactam eller nylonsalt og polymerisering.

Nogle virksomheder beskaeftiger sig kun med de to sidste trin i produktionskaeden, dvs. polymerisering og fremstilling af fibre. Disse virksomheder, f.eks. de italiensike producenter SNIA, Radici og Aquafil, daekker deres behov for caprolactam eller nylonsalt ved koeb.

En tredje gruppe af virksomheder fremstiller kun fibre og koeber polymeren. Disse virksomheder er enten specialister inden for bestemte nicher eller er smaa virksomheder, der hovedsagelig fremstiller standardfibre. Denne gruppe virksomheder fremstiller primaert tekstilfibre.

En enkelt europaeisk gulvtaeppefabrikant, Beaulieu (verdens naeststoerste gulvtaeppefabrikant), producerer ogsaa nylonfibre til eget brug. Beaulieu er imidlertid ikke i stand til at fremstille alle de typer nylonfibre, virksomheden har behov for (2).

(9) Brugen af nylonfibre oplevede en hastig vaekst indtil 1970'erne, hvorefter vaeksten steg langsommere, i hvert fald i Europa. Den samlede efterspoergsel efter nylon er steget med ca. 3 % om aaret i loebet af de sidste ti aar, og der forventes samme stigningstakt over de kommende ti aar. Den laveste stigningstakt (2 til 3 %) forventes i Nordamerika, den hoejeste stigningstakt (4 til 5 %) forventes i Asien og Stillehavsomraadet, medens der i Europa forventes en stigningstakt paa ca. 3 til 4 %.

Den europaeiske nylonindustri har i nogen tid vaeret kendetegnet ved en overkapacitet paa nylonfiberproduktionsniveauet, hvilket har smittet af paa rentabiliteten for de fleste virksomheder.

2. De relevante produktmarkeder

(10) Den foreslaaede fusion har en direkte indvirkning paa slutanvendelsen af nylonfibre. Der maa skelnes mellem forskellige former for slutanvendelse af nylonfibre, idet de forskellige anvendelsesmuligheder resulterer i forskellige relevante markeder for de forskellige typer nylonfibre, der fremstilles.

De stoerste kategorier for slutanvendelse af nylonfibre er:

- fibre til tekstiler - fibre til gulvbelaegning (gulvtaepper) - fibre til industrielt brug.

Baade Du Pont og ICI er aktive konkurrenter i EF inden for fibre til gulvtaepper og til industrielt brug. Desuden er ICI aktiv inden for fibre til tekstiler, medens Du Pont med sine Lycra-produkter er den stoerste leverandoer paa det tilstoedende marked for elasthanfibre.

I 1991 havde ICI i EF en omsaetning paa ca. [. . .] mio. (*) (1) ECU inden for tekstilfibre af nylon, en omsaetning paa ca. [. . .] mio. (2) ECU inden for nylontaeppefibre og en omsaetning paa ca. [. . .] mio. (3) ECU inden for industrielle fibre. Du Pont havde en omsaetning paa ca. [. . .] mio. (4) ECU inden for nylontaeppefibre og en omsaetning paa ca. [. . .] mio. (5) ECU inden for industrielle fibre. Du Pont havde et ubetydeligt salg af tekstilfibre af nylon, da virksomheden ikke har nogen produktion i EF. Du Ponts og ICI's oevrige salg af nylon i EF gik hovedsagelig til plastindustrien (Du Pont: ca. [. . .] mio. (6) ECU, ICI: ca. [. . .] mio. (7) ECU).

Du Ponts indtaegter fra salg af nylon paa verdensmarkedet androg i 1991 ca. [. . .] mio. (8) ECU, hvoraf omtrent [. . .] mio. (9) ECU stammende fra Vesteuropa.

(11) Fibrene til hver af disse slutanvendelseskategorier tilhoerer saerskilte markeder. Medens de nylonpolymerer, der anvendes til fremstilling af de forskellige typer nylonfibre, stort set er ens, varierer mange af de fysiske egenskaber, f.eks. vaegt, tykkelse, bloedhed, holdbarhed, styrke osv., betydeligt fra den ene gruppe fibre til den anden alt afhaengig af, hvad fibrene skal anvendes til. Derfor kan f.eks. nylonfibre til gulvtaepper ikke anvendes til fremstilling af tekstiler/beklaedningsgenstande, og tekstilfibre kan ikke anvendes til de typiske industrielle formaal. Som en illustration af disse forskelle kan det naevnes, at den typiske decitex (10) for nylonfibre varierer efter det paataenkte anvendelsesformaal:

- tekstilfibre: 10 til 150 - gulvtaeppefibre: 700 til 2 000 - industrielle fibre: 1 000 til 2 000.

Foruden forskellige decitexvaerdier kan nylonpolymer ogsaa - afhaengig af den paataenkte anvendelse - modificeres for at opnaa saerlige fiberegenskaber.

Forskellene i decitex samt andre vigtige fiberegenskaber, der er noedvendige for hver enkelt slutanvendelse, betyder, at de forskellige fibre ikke produceres paa samme maskiner.

(12) Det er ikke noedvendigt i naervaerende sag at afgoere, om der findes relevante produktmarkeder for nylonfibre til tekstiler eller til saerlig anvendelse inden for tekstilindustrien. Der er ingen horisontal overlapning mellem Du Pont og ICI inden for disse produkter, og Du Ponts overtagelse af ICI's aktiviteter inden for nylonfibre til tekstiler medfoerer ikke etablering eller styrkelse af en dominerende stilling, som vil kunne bevirke, at den effektive konkurrence haemmes betydeligt paa det faelles marked eller en vaesentlig del heraf.

(13) Paa samme maade hverken etableres eller styrkes en dominerende stilling inden for nylonfibre til industrielt brug. Det kan derfor forblive et aabent spoergsmaal, om der findes et eller flere relevante produktmarkeder for nylonfibre til de forskellige industrielle slutanvendelsesformaal.

Nylonfibre til gulvtaepper (14) Der findes et relevant produktmarked, som omfatter alle nylonfibre til gulvtaepper. De forskellige typer nylonfibre konkurrerer indbyrdes inden for dette overordnede marked. ICI's omsaetning i EF paa dette marked udgoer ca. 20 % af ICI's samlede omsaetning af nylon paa verdensplan.

Andre fibre, der anvendes til fremstilling af gulvtaepper, f.eks. fibre af polypropylen, uld, polyester og akryl, er efter gulvtaeppefabrikanternes opfattelse ikke i vaesentligt omfang substituerbare for nylontaeppefibre, hvilket skyldes de forskellige fibres saerlige egenskaber, priser og anvendelsesmuligheder i produktionsprocessen.

Tilsyneladende er nylonfibre produceret ad baade nylon-6-vejen og nylon-6,6-vejen stort set indbyrdes substituerbare til fremstilling af gulvtaepper. Nylon-6 og nylon-6,6 er to kemisk forskellige former for nylon, der fremstilles ved hjaelp af forskellige processer og raamaterialer. Producenterne fremstiller generelt enten den ene elller den anden type, ikke begge typer. Baade Du Pont og ICI fremstiller nylon-6,6.

De vaesentligste forskelle i egenskaber mellem de to typer nylon er deres varmeresistens, overfladens glathed, sammentraekningsevne efter udstraekning og til en vis grad indfarvningsevnen ved lave temperaturer. Ud fra en teknisk synsvinkel er disse karakteristika imidlertid ikke saa vigtige i forbindelse med fremstilling af taepper, som de er i forbindelse med andre slutanvendelsesformaal. Selv om der er en mindre prisforskel mellem de to typer nylonfibre (nylon-6,6 gulvtaeppefibre er ca. 5 % dyrere end nylon-6 gulvtaeppefibre), og der er visse omkostninger forbundet med at skifte fra den ene type til den anden (f.eks. fordi det er noedvendigt at aendre indfarvningssystemerne), tyder alt paa, at gulvtaeppeindustrien anser de to typer fibre for i vaesentligt omfang at vaere indbyrdes substituerbare.

(15) For baade nylon-6 fibre og nylon-6,6 fibre gaelder det, at der anvendes to forskellige typer fibre til fremstilling af gulvtaepper, nemlig stabelfibre og bulk-filamentfibre (BCF).

Filamentgarn fremstilles i »uendelige« laengder via smeltespinding og saelges i opviklet tilstand til gulvtaeppefabrikanterne. Stabelfibre fremstilles ved hjaelp af samme grundlaeggende smeltespindingsproces, men i dette tilfaelde skaeres filamenterne ud i forholdsvis korte laengder og pakkes i baller. For at kunne anvendes til gulvtaepper skal stabelfibrene imidlertid spindes til garn, hvilket foregaar i et nyt produktionsled hos specialiserede spinderier. For gulvtaeppefabrikanten er prisen paa sammenlignelige BCF-fibre og spundne stabelfibre stort set den samme. Paa grund af den mere simple indledende produktionsproces saelges stabelfibre til spinderierne til priser, der saedvanligvis er lavere end prisen paa BCF-fibre. BCF-fibrene er klar til brug hos gulvtaeppefabrikanterne og saelges direkte til disse.

Erfaringerne fra aarenes loeb samt materiellet betyder, at gulvtaeppefabrikanterne har en vis forkaerlighed for enten BCF-fibre eller stabelfibre. Imidlertid er betydningen af forskellene mellem BCF-fibre og stabelfibre faldet i tidens loeb, efterhaanden som tekniske forbedringer har gjort BCF-garnerne mere ensartede. I dag kan de fleste gulvtaeppetyper fremstilles af enten BCF-fibre eller stabelfibre. Der findes dog stadig visse typer gulvtaepper, f.eks. »solid shade« velourtaepper, hvor BCF-fibre endnu ikke helt kan konkurrere med stabelfibre som foelge af BCF-fibrenes manglende ensartethed, og derfor foretraekkes stabelfibre til saadanne taepper.

Af ovennaevnte aarsager anses nylonstabelfibre og BCF-fibre til fremstilling af gulvtaepper derfor at tilhoere samme relevante produktmarked.

(16) Du Pont anfoerer i sin anmeldelse, at polypropylentaeppefibre boer betragtes som substituerbare for nylontaeppefibre.

Kommissionens undersoegelser viser imidlertid, at for gulvtaeppefabrikanterne er der ikke nogen vaesentlig substituerbarhed mellem taeppefibre af henholdsvis nylon og polypropylen.

(17) Den vaesentligste aarsag til at bruge nylonfibre til gulvtaepper er deres saeregne, iboende karakteristika i forhold til andre fibre, som medfoerer visse specifikke fordele af produktionsmaessig art for fabrikanten og af kvalitetsmaessig art for den endelige forbruger.

De mest saeregne egenskaber for nylonfibre er:

- deres indfarvningsevne - at de bevarer deres oprindelige udseende laenge - deres fremragende elasticitet og slidstyrke - deres brandsikkerhed.

(18) I modsaetning til polypropylenfibre kan nylontaeppefibre baade indfarves og paafoeres tryk som led i gulvtaeppefremstillingsprocessen. Saaledes kan der fremstilles lange ruller af uindfarvede gulvtraepper, som derpaa kan indfarves i overensstemmelse med kundernes oensker. Dette medfoerer stor fleksibilitet og effektivitetsgevinster i baade produktionsleddet, lagerfoeringen og distributionen. Paa grund af denne indfarvningsevne kan nylontaeppefibre endvidere paatrykkes forskellige farver under fremstillingen, hvilket giver adgang til et ubegraenset moenstervalg. Disse fordele er isaer relevante i forbindelse med fremstillingen af tuftede gulvtaepper, der er den mest producerede form for gulvtaeppe. Farve og design er blandt de vigtigste parametre, med hvilke gulvtaeppefabrikanterne kan differentiere deres produkter.

Nylonfibrenes indfarvningsevne spiller en vaesentlig oekonomisk rolle for gulvtaeppefabrikanterne. Den goer det muligt for fabrikanterne at bestemme den vaerditilvaekst, der skal foelge af farvning og trykning, som udgoer fabrikanternes vigtigste midler til at differentiere deres produkter. Den vaerditilvaekst, der foelger af farvningen og/eller trykningen af taepper, er meget hoejere end den vaerditilvaekst, der foelger af tuftningen eller selve opbygningen af taepperne. Selv for f.eks. et helt enkelt, ensfarvet tuftet taeppe er indfarvningsomkostningerne omtrent to tredjedele hoejere end tuftningsomkostningerne, jf. Du Ponts egne beregninger. Hvis taeppet skal paafoeres et moenster, skabes der en yderligere vaerditilvaekst i produktionsleddet, idet denne proces er meget mere kompliceret end en ensfarvet indfarvning.

De effektivitetsgevinster, der i lagerfoerings- og distributionsleddet foelger af nylontaeppefibrenes indfarvningsegenskaber, opstaar, fordi der er mulighed for udelukkende at lagerfoere uindfarvede (hvide) fibre i stedet for hundredevis af mulige farvevarianter og/eller at lagerfoere uindfarvede taepper, som kan farves og trykkes paa bestilling, i stedet for hele sortimentet af salgsklare taepper. Det betyder, at fabrikanterne kan reagere hurtigt (just in time) paa specifikke ordrer uden at paadrage sig store lageromkostninger. Dette effektiviserer distributionen og forkorter leveringsfristerne.

Polypropylentaeppefibre kan kun anvendes i forudindfarvet form, eftersom farven kun kan tilfoeres den smeltede polymer under fiberproduktionen. Naar foerst fiberen er produceret, er den uimodtagelig over for yderligere farvning som foelge af dens kemiske sammensaetning.

(19) Nylonfibrenes oevrige saerlige egenskaber, som er bestemmende for slutproduktets udseende og slidstyrke, er ogsaa medvirkende til, at der benyttes nylonfibre til fremstilling af gulvtaepper af hoejere kvalitet. Til at opfylde de vigtigste krav til kvalitet og udseende er det nylontaeppefibrene, der har den bedste kombination af egenskaber. Gulvtaeppefabrikanterne anser derfor nylonfibrene for at repraesentere den bedste balance mellem kvalitets- og omkostningsniveau blandt alle gulvtaeppefibrene inden for det segment, der omfatter gulvtaepper i det mellemste og hoejeste prisleje.

(20) Da de har en fremragende slidstyrke og elasticitet og bevarer deres udseende godt, holder nylongulvtaepper normalt bedre og laengere end polypropylengulvtaepper. Paa kontraktmarkedet er det i de fleste tilfaelde vigtigt at have slidstaerke gulvtaepper, som opfylder bestemte brandsikkerhedsstandarder. Nylonfibrenes egenskaber paa dette punkt i forhold til polypropylenfibrenes egenskaber betyder, at nylonfiberen er den foretrukne fiber til de fleste formaal paa kontraktmarkedet i EF.

(21) Naesten alle de gulvtaeppefabrikanter, der hidtil har svaret paa Kommissionens forespoergsler, fremfoerer, at nylontaeppefibre enten slet ikke eller kun i begraenset omfang kan erstattes af polypropylenfibre eller andre taeppefibre (21 ud af 23 fabrikanter, de to sidste er usikre). Et stort antal af de fabrikanter, som blev kontaktet, fremstiller baade nylon- og polypropylengulvtaepper. De fabrikanter, som bruger begge typer fibre, udtaler, at de forskellige fibre er beregnet paa forskellige dele af markedet som foelge af deres forskellige egenskaber (f.eks. anvendes nylonfibre bl.a. til kontraktmarkedet og til trykte taepper, medens polypropylenfibre anvendes til den billige del af markedet for boliggulvtaepper).

(22) Et overvaeldende flertal af de gulvtaeppefabrikanter, der blev kontaktet, mente ikke, at det var muligt at erstatte deres nuvaerende og forventede brug af nylonfibre med polypropylenfibre. Der blev bl.a. givet foelgende begrundelser herfor:

- hvis der udelukkende anvendes polypropylenfibre, vil det vaere umuligt for fabrikanten at daekke en tilstraekkelig stor del af gulvtaeppemarkedet - hvis der udelukkende anvendes polypropylenfibre, vil fabrikanten miste de delmarkeder, hvor den hoejeste vaerditilvaekst opnaas - de betydelige kapitalinvesteringer i indfarvnings- og trykningsmaskiner vil ikke kunne daekkes ind, da disse maskiner ikke kan anvendes til polypropylenfibre, som ikke kan indfarves - hoejere produktionsomkostninger som foelge af tabt produktionsfleksibilitet; nylon kan fremstilles i uindfarvet form og derpaa farves og trykkes paa bestilling, hvilket medfoerer en betydelig produktionseffektivitet, som ikke er mulig med polypropylenfibre - stoerre lageromkostninger, som igen skyldes forskellene i indfarvningsegenskaber; da polypropylenfibre er forudindfarvet, vil det vaere noedvendigt at lagerfoere alle farver.

Kun tre af de gulvtaeppefabrikanter, der blev kontaktet, mener, at det ikke ville vaere forbundet med tekniske vanskeligheder for dem at erstatte deres nuvaerende brug af nylonfibre med brug af polypropylenfibre. To af disse siger imidlertid samtidig, at det ville indebaere en betydelig afvigelse fra deres nuvaerende produktprofil.

(23) Det foelger af ovenstaaende, at gulvtaeppefabrikanterne generelt set ikke er i stand til at skifte mellem nylonfibre og polypropylenfibre som en reaktion paa betydelige aendringer i udbudssituationen for den ene eller anden type fiber. For at to produkter kan betragtes som substituerbare, er det noedvendigt, at den direkte forbruger finder det realistisk og rationelt muligt at reagere paa for eksempel en betydelig prisstigning for ét produkt ved at skifte til et andet produkt forholdsvis hurtigt. De to produkter skal vaere rimelige alternativer til hinanden i baade oekonomisk og teknisk henseende. I denne sammenhaeng vil de industrielle forbrugere saedvanligvis foretage en objektiv vurdering af alternative muligheder.I denne sag for eksempel er det muligt og almindeligt for gulvtaeppefabrikanterne paa forholdsvis kort tid at skifte mellem brug af stabelnylonfibre og BCF-nylonfibre og mellem fibre af nylon-6 og fibre af nylon-6,6. Derimod skifter de ikke frem og tilbage mellem nylonfibre og polypropylenfibre.

(24) Den er generelt en stor prisforskel mellem nylonfibre og polypropylenfibre. En typisk gennemsnitsnylonfiber koster naesten dobbelt saa meget som en typisk polypropylenfiber (prisforholdet mellem polypropylenfibre og nylonfibre er ca. 1: 2,13, jf. tal fra 1991. I 1987 var forholdet 1: 1,87).

Trods denne prisforskel har nylonfiberen hidtil vaeret den mest anvendte fiber i gulvtaeppefabrikationen. Omkostningerne til fibre tegner sig generelt for mellem 25 % og 40 % af gulvtaeppefabrikanternes ab fabrik pris paa gulvtaepper. Eftersom gulvtaeppefabrikanterne har saa store omkostninger til fibre, kan det faktum, at nylonfibre ikke er blevet erstattet med polypropylenfibre, derfor kun forklares med den manglende substituerbarhed mellem de to fibre, som igen skyldes deres individuelle egenskaber.

(25) Da polypropylenfibrene har vaeret paa markedet siden begyndelsen af 1970'erne kunne man have forventet, at hvis det var muligt eller rationelt at erstatte nylonfibre med polypropylenfibre, ville det allerede vaere sket i betydeligt omfang.

Dette bekraeftes af en detaljeret analyse af den historiske udvikling i anvendelsen af forskellige fibre til gulvtaeppefabrikation. I de sidste tyve aar er brugen af polypropylenfibre steget til ca. 36 % af det samlede forbrug af gulvtaeppefibre paa et ekspanderende gulvtaeppemarked taget under ét. Heroverfor steg brugen af nylonfibre, som tegnede sig for ca. 40 % af det samlede forbrug af gulvtaeppefibre i begyndelsen af 1970'erne, faktisk til 49 % i 1979. Der indtraf et fald i nylons samlede andel til 41 % i 1984. Siden hen er nylons andel forblevet naesten stabil (et fald paa 1,4 % i tidsrummet 1984 til 1990.

Maengde (i kiloton) og procent af det samlede fiberforbrug>TABELPOSITION>

(26) Det samlede forbrug af gulvtaeppefibre er steget betydeligt de seneste femten aar. I hele perioden har nylonfibre vaeret den mest anvendte fiber. Forbruget heraf steg fra ca. 170 kiloton i begyndelsen af 1970'erne til ca. 240 kiloton i 1990. I aarene fra 1984 til 1990, hvor nylonfiberens andel af det samlede forbrug af fibre var naesten uaendret, steg det maengdemaessige forbrug af nylonfibre med ca. 23 % fra ca. 195 kiloton.

(27) I de seneste femten aar har polypropylenfibre imidlertid udhulet de samlede andele for alle andre fibre, der anvendes til gulvtaepper, om end denne udvikling er aftaget siden 1984. Samlet set forventes det, at den tendens, der i perioden 1984 til 1990 tegnede sig for anvendelsen af de forskellige gulvtaeppefibre, vil fortsaette i en overskuelig fremtid. Parternes overslag viser, at forbruget af polypropylenfibre vil vokse med ca. [. . .] % (1) om aaret, medens forbruget af nylonfibre vil vokse med ca. [. . . ) % (1) om aaret frem til 1995. Der forventes derfor ikke nogen naevnevaerdig substitution af nylonfibre med polypropylenfibre.

(28) Den generelle prisudvikling i EF for nylonfibre og polypropylenfibre til brug i gulvtaepper i de seneste fem aar er blevet undersoegt. Intet tyder paa, at prisen paa polypropylenfibre har nogen vaesentlig indvirkning paa prisen paa nylonfibre. Prisen paa polypropylenfibre til gulvtaepper er faldet med mellem 10 og 11 % i loebende priser i de seneste fem aar, hvorimod prisen paa nylonfibre til gulvtaepper er steget med mellem 3 og 4 % i loebende priser i samme tidsrum. Eftersom nylonfibrenes andel af det samlede forbrug af gulvtaeppefibre forblev stort set konstant i dette tidsrum, tyder disse tal ikke paa nogen naevnevaerdig krydspriselasticitet mellem nylonfibre og polypropylenfibre til gulvtaepper.

Denne analyse af den komparative prisudvikling for nylon- og polypropylenfibre til gulvtaepper er baseret paa gennemsnitspriserne hos de stoerste fiberproducenter. Baade nylontaeppefibre og polypropylentaeppefibre er differentierede produkter, snarere end homogene produkter. Derfor kan en saadan analyse ikke munde ud i en noejagtig maaling af krydspriselasticiteten, eftersom gennemsnitspriserne til en vis grad afhaenger af det produkt-mix, der saelges. Tallene kan dog give et fingerpeg om den generelle tendens. Endvidere tjener beregningen til at paavise dynamikken i konkurrencen mellem nylonfibre og polypropylenfibre til gulvtaepper. Begge typer fibre aendres og forbedres til stadighed, og produkt-mixet aendrer sig derfor ogsaa med tiden. Enhver sammenligning af prisudviklingen maa afspejle denne dynamik.

3. Det relevante geografiske marked

(29) Det vurderes, at det relevante geografiske marked for nylontaeppefibre er EF.

EF-gulvetaeppefabrikanterne er koncentreret i Belgien, Tyskland, Det Forenede Kongerige, Nederlandene og Frankrig, Nylontaeppefiberproducenterne er hovedsagelig placeret i Tyskland (Du Pont, ICI, Akzo), Det Forenede Kongerige (ICI), Frankrig (Rhône-Poulenc) og Norditalien (SNIA, Radici, Aquafil). Gulvtaeppefabrikanterne koeber, og fiberproducenterne saelger overalt i EF. For eksempel saelger Du Pont og ICI deres taeppefibre til alle de EF-lande, der har en gulvtaeppeproduktion. Alle leverandoerer af fibre saelger til gulvtaeppefabrikanter i de fem mest betydningsfulde gulvtaeppeproducerende medlemsstater (som tegner sig for ca. 90 % af det samlede forbrug af nylontaeppefibre i EF).

Paa den anden side er det godtgjort, at markedet ikke gaar ud over EF's graenser. Der er en forholdsvis begraenset import (under 10 %), en ubetydelig eksport og derfor en forholdsvis ubetydelig gensidig markedspenetration mellem EF og andre omraader saasom Nordamerika og Fjernoesten. Eksport-import-moenstret har ikke aendret sig vaesentligt i de sidste ti aar. Der er intet, der tyder paa, at det vil aendre sig i en overskuelig fremtid.

Den vaesentligste baggrund for denne ringe gensidige markedspenetration er, at der er behov for taette forbindelser mellem fiberproducenterne og deres kunder. Det skyldes primaert, at gulvtaeppefabrikanterne skal have sikkerhed for forsyningen af fibre, og at fiberproducenterne og gulvtaeppefabrikanterne arbejder snaevert sammen om udviklingen af specifikke fibre og gulvtaepper. Hertil kommer transportomkostningerne ved oversoeiske forsendelser og EF's importafgift paa 9 %.

4. Nylonmarkedernes opbygning

(30) I de seneste ti aar er der ikke kommet stoerre nye virksomheder til inden for nylonindustrien som helhed i EF eller inden for nogen af nylonfibermarkederne. I samme tidsrum er afgangen fra og konsolideringen inden for industrien fortsat.

4.1. Nylonfibre til gulvtaepper: konkurrenter og markedsandele (31) Konkurrenterne paa markedet for nylontaeppefibre og en antydning af deres markedsandele opgjort paa basis af vaerdien af deres salg i EF i de seneste tre aar fremgaar af nedenstaaende tabel (1).> TABELPOSITION>

Paa et marked, hvor producenterne adskiller sig fra hinanden i henseende til baade pris og kvalitet, maa markedsandelene beregnes paa basis af vaerdi snarere end maengde. Paa denne maade tilskrives produkter af hoej vaerdi deres rette vaegt i forhold til produkter af lav vaerdi. En beregning baseret paa maengde ville ikke give et korrekt billede af de forskellige aktoerers reelle position paa markedet.

Omend relevant for vurderingen af en markedsposition ville det endvidere vaere ukorrekt at medtage en egenproduktion ved beregningen af markedsandele, da disse produktionsmaengder ikke er tilgaengelige paa markedet. I denne sag kan andre gulvtaeppefabrikanter f.eks. ikke koebe nylontaeppefibre hos den bagud-integrerede gulvtaeppefabrikant Beaulieu. Beaulieus egenproduktion er derfor holdt uden for ovenstaaende tal.

Den samlede vaerdi af EF-markedet for nylontaeppefibre androg omkring 750 mio. ECU i 1991.

5. Virkningerne af fusionen

5.1. Du Ponts position efter fusionen (32) Ved at overtage ICI's nylondivision vil Du Pont foroege sin markedsandel i EF fra ca. [. . .] % (1) til 43 % baseret paa 1991-tal. Det svarer til cirka det dobbelte af den markedsandel, som den stoerste konkurrent, Rhône-Poulenc/SNIA, har. Alle de oevrige konkurrenter er mindre. I de sidste tre aar er Du Ponts markedsandel faldet med [. . . ] % (2), og ICI's og er faldet med [. . . ] (2). Det kan ikke udelukkes, at dette fald i markedsandele vil fortsaette efter fusionen.

(33) Du Pont og ICI er de foerende virksomheder i henseende til baade produktkvalitet og teknologisk udvikling. Bl.a. i kraft af sit forskningsprogram har ICI udviklet det stoerste udvalg af taeppegarn og taeppefibre i verden og kan tilbyde gulvtaeppefabrikanterne utallige variationer i decitex, glanseffekt, tvaersnit og indfarvning. Baade ICI og Du Pont har inkorporeret teknisk bistand i deres primaere udviklingsaktivitet. Det er almindeligt anerkendt i industrien, at de i langt hoejere grad end deres konkurrenter arbejder sammen med fabrikanter, grossister og detailhandlende. Dette tekniske samarbejde omfatter bl.a. faelles udvikling af nye fibre og gulvtaepper og undersoegelse af nye metoder til fremstilling af gulvtaepper.

Forsknings- og udviklingsniveauet hos baade Du Pont og ICI ligger over gennemsnittet for nylonindustrien. For eksempel bruger Du Pont ca. [. . .] % (3) af sine salgsindtaegter paa produktudvikling og andre [. . .] til [. . .] (3) paa teknisk service til kunderne til forbedring og differentiering af produkterne.

(34) Baade Du Pont og ICI foelger en strategi, der gaar ud paa at saelge foersteklassesfibre af hoej vaerdi ved siden af standardfibre. De er de vigtigste konkurrenter inden for denne branche, der markedsfoerer deres maerkevarer paa detailsalgs- eller forbrugerniveau gennem, for eksempel landsdaekkende reklamekampagner [. . .] (4). ICI er Du Ponts naermeste konkurrent samlet set. Begge virksomheder saelger en bred vifte af differentierede produkter, og ICI har hidtil vaeret den mest sandsynlige konkurrencekilde for Du Pont i henseende til produktkvalitet og innovation.

(35) Baade Du Pont og ICI er integrerede fiberproducenter, dvs. de daekker alle produktionsleddene i nylonfiberproduktionskaeden lige fra udgangskemikalierne til den endelige fiber. Du Ponts egne tal viser, at det er en vaesentlig konkurrencefordel at vaere en integreret producent. Ved at overtage ICI vil Du Pont vaere i stand til at daekke sit behov for adipinsyre internt. Dette vil forbedre Du Ponts omkostningsstruktur.

Du Pont er den producent i verden, der har det laveste omkostningsniveau, hvilket skyldes dels produktionens stoerrelse isaer i USA og dels virksomhedens butadien-baserede nylonproduktionsmetode, som den har eneret paa, og som er den billigste metode.

(36) Du Ponts styrke paa markedet for nylontaeppefibre i EF efter den foreslaaede fusion skal vurderes paa baggrund af Du Ponts globale position inden for nylonindustrien.

Du Pont er en af verdens stoerste kemiske virksomheder. Du Ponts produktionsanlaeg for nylon i de forskellige egne af verden har adgang til Du Ponts omfattende forsknings- og udviklingsaktiviteter i USA.

(37) Du Pont er saaledes allerede en staerk konkurrent paa EF-markedet for nylontaeppefibre, og denne position vil blive styrket med overtagelsen af ICI's nylondivision.5.2. Konkurrenternes stilling (38) Den vaesentligste konkurrent til Du Pont og ICI paa markedet for nylon-taeppefibre er Rhône-Poulenc. Rhône-Poulenc og SNIA, der er et italiensk datterselskab af Fiat, har for nylig indgaaet en aftale om at kombinere deres aktiviteter inden for nylontaeppefibre i et joint venture-selskab. Begge virksomheder fandt, at denne aftale var noedvendig for at opnaa en stoerrelse, der kunne goere dem mere konkurrencedygtige paa markedet.

Rhône-Poulencs og SNIA's kombinerede produktudvalg er ikke saa stort som Du Pont/ICI's. Dette skyldes primaert, at Rhône-Poulencs og SNIA's hidtidige produktudvikling of forskning har vaeret af begraenset omfang. Rhône-Poulenc/SNIA har imidlertid nu fastlagt en strategi, hvormed den fremtidige vaekst fokuseres paa markedets hoejere segmenter. Joint venture-aftalen vil give adgang til et bedre salgsgrundlag, som kan benyttes til at udnytte denne udvikling.

Aftalen mellem Rhône-Poulenc og SNIA kan berettige et hoejere investeringsniveau end det, der hidtil har vaeret muligt for de to partnere hver for sig. Det vil imidlertid tage lang tid at opnaa en betydelig udvidelse af det eksisterende produktudvalg paa denne maade.

Endvidere er Rhône-Poulenc en fuldt integreret producent af nylonfibre, hvis produktion er baseret paa butadien, der er den billigste metode. Den adiponitril, som Rhône-Poulenc har behov for, fremstilles i et 50: 50 joint venture med Du Pont. Trods adiponitrils betydning for produktionen af nylon er der intet, der tyder paa, et dette samarbejde mellem Rhône-Poulenc og Du Pont i vaesentlig omfang har paavirket Rhône-Poulencs konkurrencemaessige adfaerd over for Du Pont.

(39) Der findes tre andre stoerre konkurrenter, som hver isaer i dag har ca. 10 % af EF-markedet for nylontaeppefibre.

Den italienske virksomhed Aquafil er vokset betydeligt i de seneste aar og har foroeget sin markedsandel med omtrent en tredjedel i de sidste tre aar. En stor del af virksomhedens salg bestaar af salg af fibre af hoej kvalitet.

En anden italiensk virksomhed, Radici, er leverandoer af standardfibre. Virksomhedens salg og markedsandel er ogsaa vokset i de sidste tre aar.

Den nederlandske virksomhed Akzo, som er en af de stoerste kemiske virksomheder i EF, har specialiseret sig i fine nylongarn af hoej kvalitet i den oevre del af markedet. Virksomheden har bevaret sin markedsandel inden for denne del.

(40) Der er en vis import fra den store amerikanske nylonproducent Allied Signal, som har under 5 % af markedet. Intet tyder imidlertid paa, at de andre store amerikanske nylonproducenter vil eksportere en del af deres produktion til EF i en overskuelig fremtid.

(41) Generelt set daekker konkurrenterne ikke paa nuvaerende tidspunkt hele det sortiment af fibre, som Du Pont og ICI kan tilbyde. Paa kort og mellemlang sigt er det ikke sandsynligt, at disse konkurrenter vil kunne udvilke et meget bredere udvalg af kvalitetsfibre. Det sortiment af fibre, som baade Du Pont og ICI kan tilbyde i dag, er blevet udviklet over en lang aarraekke og er et resultat af den store forsknings- og udviklingsindsats, som begge virksomheders store salgsgrundlag har muliggjort.

Produktdifferentiering er et noegleord for konkurrencen paa dette marked. Adgangen til og videreudviklingen af mange variationer af nylonfibre er en afgoerende faktor for gulvtaeppefabrikanterne i EF, eftersom dette goer det muligt for dem at differentiere deres produkter. EF-gulvtaeppefabrikanternes succes - i hvert fald i den mellemste og dyre ende af det samlede gulvtaeppemarked - afhaenger af deres evne til at tilbyde et bredt sortiment af forskellige produkter.

5.3. Kundernes stilling (42) Kunderne er de europaeiske gulvtaeppefabrikanter. Der findes en gruppe af store virksomheder. Den stoerste virksomhed, Beaulieu, som ligger i Belgien, havde en omsaetning paa ca. 1,1 mia. ECU i 1990. Der findes tre gulvtaeppefabrikanter i EF, der i 1990 havde en omsaetning paa mellem 250 mio. og 350 mio. ECU. Der findes elleve fabrikanter med en omsaetning paa mellem 100 mio. og 250 mio. ECU. De oevrige gulvtaeppefabrikanter er smaa og mellemstore virksomheder.

(43) I et vist omfang forholder det sig saaledes, at naar en gulvtaeppefabrikant har valgt en bestemt fiber til fremstilling af et bestemt gulvtaeppe i en kollektion, er vedkommende noedsaget til at anvende denne fiber til det paagaeldende gulvtaeppe i hvert fald kollektionens levetid.

Omkostningerne forbundet med at lancere en ny gulvtaeppekollektion, herunder udformning, produktion og distribution af proevemateriale til alle salgssteder og reklameaktiviteter, udgoer en stor udgift for gulvtaeppefabrikanterne. Naar en gulvtaeppefabrikant praesenterer en ny kollektion af gulvtaepper, vil kollektionen derfor normalt have en levetid paa mellem tre og syv aar. Opbygningen af et gulvtaeppe afhaenger af den anvendte fibers egenskaber og karakteristika. Hvis gulvtaeppefabrikanten ikke holder fast ved den paagaeldende fiber, kan han ikke fremstille samme gulvtaeppe som det, der saelges ud fra taeppeproeverne.

Valget af en bestemt fiber og en bestemt leverandoer er derfor et afgoerende valg for gulvtaeppefabrikanterne. De forsoeger derfor saa vidt muligt at have flere leveringskilder. Dette vil formentlig fortsaette med at vaere gulvtaeppefabrikanternes strategi efter gennemfoerelsen af den foreslaaede fusion, da de ikke har nogen interesse i at blive afhaengige af en enkelt leveransoer. Med tiden kan det derfor taenkes, at en fabrikant, der i dag koeber fibre hos baade Du Pont og ICI, vil vaere interesseret i at flytte en del af sin efterspoergsel over til en anden leverandoer.

(44) Parterne har ogsaa haevdet, at gulvtaeppefabrikanterne har mulighed for at gennemfoere en bagudrettet integration og selv producere nylonfibre, og at koeberne dermed har mulighed for at goere deres indflydelse gaeldende. I EF er det blandt gulvtaeppefabrikanterne kun Beaulieu og ITC, der har gennemfoert en bagudrettet integration, saaledes at de selv fremstiller nylonfibre. Beaulieu er langt den stoerste europaeiske gulvtaeppefabrikant.

Blandt de oevrige store gulvtaeppefabrikanter i EF er det hidtil kun den belgiske Balta/ITC-koncern, der har besluttet at installere sit eget fiberproduktionsanlaeg. Det skete i 1984, og i dag udnyttes anlaeggets kapacitet fuldt ud.

Selv om de oevrige gulvtaeppefabrikanter, der er blevet kontaktet, ikke har aktuelle planer om at installere egne fiberproduktionsanlaeg, kan denne mulighed ikke udelukkes paa mellemlang eller lang sigt.

5.4. Indirekte konkurrencepres fra andre fibre paa detailniveau (45) Du Pont vil med den foreslaaede overtagelse opnaa en staerk position paa markedet for nylontaeppefibre. Dog hviler der et vist indirekte konkurrencepres paa Du Pont og alle andre producenter af nylonfibre fra detailprisen paa gulvtaepper fremstillet af andre fibre, navnlig polypropylenfibre.

(46) For isaer den private forbruger, der soeger gulvtaepper til sin bolig, er det vanskeligt at skelne mellem polypropylentaepper og nylontaepper. Forbrugerne traefer deres beslutning om koeb af gulvtaepper paa grundlag af fire hovedkriterier, nemlig pris, farve/design, brugsformaal og kvalitet. Normalt er prisen dog den vigtigste faktor.

Priserne paa gulvtaepper varierer generelt utrolig meget. Der kan imidlertid peges paa bestemte priskategorier for nylon- og polypropylentaepper. Disse priskategorier varierer i et vist omfang fra medlemsstat til medlemsstat. Polypropylentaepper er hidtil primaert blevet solgt inden for laveste priskategori. Denne kateogri omfatter ogsaa de billigste nylontaepper. I den mellemste priskateogri saelges der primaert nylontaepper, om end polypropylentaepper nu er ved at vinde frem. Inden for den hoejeste priskategori er der hidtil kun blevet solgt meget faa polypropylentaepper.

Der er derfor direkte konkurrence mellem polypropylentaepper og nylontaepper inden for hovedsegmenterne af det samlede gulvtaeppemarked. Denne overlapning paa detailniveauet medfoerer et betydeligt, indirekte konkurrencepres paa priserne paa gulvtaeppefibre. Dette indirekte pres saetter klare graenser for nylonfiberleverandoerernes konkurrencemaessige adfaerd.

5.5. Den foreslaaede fusions indvirkning paa markedet for nylontaeppefibre (45) EF-markedet for nylontaeppefibre er i dag praeget af konkurrence. Der hersker priskonkurrence, og der konkurreres isaer paa kvalitet og innovation. Som et resultat af den foreslaaede overtagelse af ICI's nylondivision vil Du Pont blive den staerkeste aktoer paa EF-markedet for nylontaeppefibre. Sandt nok laegges der visse begraensninger paa Du Ponts handlefrihed i kraft af de tilbagevaerende konkurrenters position, gulvtaeppefabrikanternes mulighed for med tiden at skifte til andre leverandoerer og det betydelige indirekte konkurrencepres fra polypropylentaepper paa detailniveauet. Ikke desto mindre foerer styrkelsen af Du Pont paa EF-markedet for nylontaeppefibre til en betydelig indskraenkning af konkurrencen, navnlig konkurrencen paa produktudviklingsfronten. Den produktdifferentiering, der foelger af en kontinuerlig innovation, er en af de drivende kraefter paa markedet. Den hidtidige konkurrence paa produktudvikling mellem Du Pont og ICI har vaeret en vigtig kilde til innovation i EF. Derfor kan det med rimelighed antages, at Du Pont vil opnaa en position, der vil goere det muligt for virksomheden at handle uafhaengigt af sine konkurrenter og sine kunder.

(48) Du Pont har anerkendt Kommisisonens betaenkeligheder i denne henseende, og med henblik paa at imoedegaa disse betaenkeligheder har Du Pont derfor aendret sin oprindelige fusionsplan ved at afgive foelgende tilsagn over for Kommissionen:

»Du Pont giver tilsagn om, at saa snart det er praktisk muligt efter gennemfoerelsen af den anmeldte transaktion og under ingen omstaendigheder senere end 30 dage efter gennemfoerelsen af den anmeldte transaktion, vil Du Pont tage de noedvendige skridt til at indlede regulaere forhandlinger med interesserede tredjeparter om foelgende arrangement og sikre, at arrangementet ligger fast, saa snart det er praktisk muligt, men ikke senere end [. . .] (1) efter gennemfoerelsen af den anmeldte transaktion. Disse tidsfrister kan forlaenges efter aftale med Kommissionen.

1) Du Pont vil forbeholde en uafhaengig tredjepart en aarlig produktionskapacitet paa op til 12 kiloton nylonstabelfibre omfattende et bredt udsnit af ICI's nuvaerende produktionsortiment. Med henblik paa at sikre konkurrencen skal den paagaeldende tredjepart vaere leverandoer af nylonfibre og ikke gulvtaeppefabrikant.

2) Du Pont vil aarligt fremstille op til 12 kiloton nylonstabelfibre efter tredjepartens specifikationer i en periode paa fem aar, som kan fornys af den udvalgte kandidat. De paagaeldende produkter vil blive fremstillet paa det anlaeg, der er bedst egnet til at opfylde tredjepartens krav. Den pris, der skal betales for disse fibre, baseres paa en polymer-prisformel plus et tillaeg for forarbejdningen til fibre, som aftales mellem Du Pont og tredjeparten. Prisen baseres paa princippet om »aftag eller betal« (take or pay principle), der er almindeligt i forbindelse med tilsvarende produktionsarrangementer.

3) Du Pont vil paa de vilkaar, der aftales mellem Du Pont og tredjeparten, stille et selvstaendigt forsknings- og udviklingsanlaeg inden for gulvtaepper til raadighed for tredjeparten. Det skal kvalitetsmaessigt svare til anlaegget i Oestringen og Genève og passe til de aktiviteter, der afhaendes. Anlaegget, som bemandes med kompetent teknisk personale, hvoraf mindst halvdelen skal vaere fra ICI's anlaeg i Oestringen, placeres paa et af tredjeparten valgt sted. Du Pont vil paa de vilkaar, der aftales mellem Du Pont og tredjeparten, tage alle rimelige skridt til at tilskynde relevant ICI-personale til ansaettelse hos tredjeparten.

4) Du Pont vil paa de vilkaar, der aftales mellem Du Pont og tredjeparten, tage alle rimelige skridt til at tilskynde salgspersonale, der er fortroligt med de aktiviteter, der afhaendes, til ansaettelse hos tredjeparten.

5) Du Pont vil paa de vilkaar, der aftales mellem Du Pont og tredjeparten, indroemme den udvalgte tredjepart eksklusiv licens paa ICI's varemaerke »Timbrelle« eller overdrage samme varemaerke til tredjeparten.

Enhver tvist mellem Du Pont og den udvalgte tredjepart, som maatte opstaa i forbindelse med udmoentningen af disse tilsagn, indbringes for en uafhaengig maeglingsinstans, som vaelges efter gensidig aftale mellem Du Pont og tredjeparten.« Kommissionen har taget disse tilsagn med i betragtning ved vurderingen af virkningerne af den foreslaaede fusion. Tilsagnene vil oejeblikkeligt saette en tredjepart i stand til delvis at erstatte ICI som leverandoer af hoejkvalitetsfibre i kraft af afhaendelsen af en produktionskapacitet svarende til [. . .] (2) af ICI's eksisterende produktion af stabelfibre paa virksomhedens stoerste anlaeg til produktion af nylontaeppefibre, der ligger i Oestringen i Tyskland. Denne tredjepart vil vaere i stand til at bevare og bygge videre paa denne position inden for det segment af markedet, der ligger taettest paa Du Ponts i henseende til kvalitet, takket vaere det forsknings- og udviklingsanlaeg og den ekspertise, som ogsaa afhaendes til tredjeparten. Dette vil i vaesentlig grad oege tredjepartens konkurrenceevne, navnlig for saa vidt angaar tredjepartens produktsortiment og fremtidige produktudvikling. Disse tilsagn vil derfor i vaesentlig grad mindske sandsynligheden for, at Du Pont vil vaere i stand til at bestemme omfanget af produktudvikling og innovation paa markedet.

KONKLUSION

(49) Den foreslaaede fusion, som aendret ved tilfoejelsen af ovenstaaende tilsagn, vil derfor ikke skabe en dominerende stilling paa EF-markedet for nylontaeppefibre, som ville bevirke, at den effektive konkurrence ville blive haemmet betydeligt inden for det faelles marked, jf. fusionsforordningens artikel 2, stk. 3 - VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Du Ponts paataenkte overtagelse af ICI's nylondivision erklaeres forenelig med det faelles marked

Artikel 2

Denne beslutning er betinget af, at Du Pont opfylder de tilsagn, som virksomheden har afgivet over for Kommissionen.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til:

EI Du Pont de Nemours and Company c/o Cleary, Gottlieb, Steen & Hamilton Rue de la Loi 23 B-1040 Bruxelles.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 30. september 1992.

Paa Kommissionens vegne Leon BRITTAN Naestformand

(1) Det praecise tal er slettet; mindre end 3 %.

(1) Den samlede produktion i EF laa paa omkring 250 kiloton i 1991. Kapaciteten anslaas at ligge paa 320 kiloton med samme kapacitetsudnyttelsesgrad for alle producenter.

(1) Det praecise tal er slettet; mellem 20 og 25 %.

(2) Det praecise tal er slettet; mindre end 5 %.

(3) Det praecise tal er slettet.

(4) Forretningshemmelighed; slettet.

(1) Det praecise tidspunkt er slettet.

(2) Det praecise tal er slettet; omkring halvdelen.