RAADETS BESLUTNING af 28. november 1991 om et program for forskning og uddannelse inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission (1990-1994) (91/626/Euratom)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Atomenergifaellesskab, saerlig artikel 7,

under henvisning til aendret forslag fra Kommissionen (1), forelagt efter samraad med Det Videnskabelige og Tekniske Udvalg,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet har ved afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF (4) vedtaget tredje rammeprogram for Faellesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (1990-1994), som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for omraaderne sikkerhed i forbindelse med nuklear fission og straalingsbeskyttelse; denne beslutning skal i det omfang, det er hensigtmaessigt, traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

i henhold til artikel 2 i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF ivaerksaettes tredje rammeprogram for saa vidt angaar aktiviteter, der henhoerer under Euratom-Traktaten, ved hjaelp af saerprogrammer, der vedtages i henhold til denne Traktats artikel 7;

Det Faelles Forskningscenter bidrager, gennem sit eget program, til gennemfoerelsen af ovennaevnte aktiviteter;

grundforskningen inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission og straalingsbeskyttelse boer fremmes i hele Faellesskabet;

ud over saerprogrammet vedroerende menneskelige ressourcer og mobilitet er det noedvendigt at fremme uddannelsen af forskere og ingenioerer som led i det program, der er omfattet af denne beslutning;

det er oenskeligt som led i sidstnaevnte program at lade foretage en vurdering af de oekonomiske og sociale virkninger samt eventuelle teknologiske risici;

i henhold til artikel 4 i og bilag I til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF omfatter det beloeb, der skoennes noedvendigt til hele rammeprogrammet, et beloeb paa 57 mio. ECU til den centrale handlingsplan til udbredelse og udnyttelse af resultaterne, som skal fordeles i forhold til det beloeb, der er afsat til hvert program;

ifoelge naevnte afgoerelse skal Faellesskabets forskningsindsats navnlig sigte mod at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europaeiske industri og at fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne, samtidig med at sikkerhedsniveauet fortsat skal vaere saa hoejt som muligt; ifoelge afgoerelsen er en faellesskabsaktion ligeledes berettiget, hvis forskningen bidrager til blandt andet at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet og til at fremme dets generelle harmoniske udvikling, samtidig med at kravet om videnskabelig og teknisk kvalitet opfyldes; naervaerende program skal bidrage til virkeliggoerelsen af disse maal;

det kan vise sig saerdeles frugtbart for udviklingen af dette program at faa etableret et samarbejde inden for forskning og teknologisk udvikling med tredjelande, navnlig de europaeiske lande, og med internationale organisationer;

som anfoert i bilag II til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF er det oenskeligt at fremme en harmoniseret loesning af sikkerhedsproblemerne i forbindelse med nuklear fission i Faellesskabet ved at bringe alle involverede parter sammen og saaledes styrke den praenormative dimension af forskningen, navnlig for saa vidt angaar straalingsbeskyttelse og reaktorsikkerhed -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et program for forskning og uddannelse inden for sikkerhed i forbindelse med nuklear fission, i det foelgende benaevnt »programmet«, som beskrevet i bilag I, vedtages for perioden 28. november 1991 til 31. december 1994.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 35,64 mio. ECU, herunder udgifter til personale og administration paa 6,94 mio. ECU.

2. En vejledende fordeling af beloebet findes i bilag II.

3. Traeffer Raadet afgoerelse i henhold til artikel 1, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF, tilpasses naervaerende beslutning i overensstemmelse dermed.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse og satsen for Faellesskabets finansielle deltagelse er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. I det andet aar af programmets gennemfoerelse tager Kommissionen det op til fornyet vurdering og forelaegger Europa-Parlamentet, Raadet samt Det OEkonomiske og Sociale Udvalg resultaterne heraf i en rapport, der om noedvendigt ledsages af aendringsforslag.

2. Ved programmets udloeb lader Kommissionen en gruppe uafhaengige eksperter foretage en evaluering af resultaterne. Denne gruppes rapport, der ledsages af Kommissionens bemaerkninger, forelaegges for Europa-Parlamentet, Raadet samt Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

3. Ved udarbejdelsen af de i stk. 1 og 2 naevnte rapporter tages der hensyn til maalene i bilag I til denne beslutning og til artikel 2, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.

Artikel 5

Under gennemfoerelsen af programmet bistaas Kommissionen af de relevante raadgivende udvalg for forvaltning og koordinering. For disse udvalg gaelder artikel 2 til 6 i afgoerelse 84/338/Euratom, EOEF (5).

Artikel 6

1. Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med Euratom-Traktatens artikel 101, stk. 2, at foere forhandlinger om internationale aftaler med tredjelande, som deltager i COST, navnlig EFTA-medlemslande, og landene i Central- og OEsteuropa, med henblik paa at knytte dem til hele programmet eller dele af det.

2. Organger og virksomheder etableret i europaeiske tredjelande kan paa grundlag af princippet om gensidig fordel deltage i et projekt under programmet.

Kontrahenter, der er etableret i de i foerste afsnit omhandlede tredjelande, og som deltager i aktiviteter under programmet, kan ikke nyde godt af de midler, som Faellesskabet bidrager med til programmets finansiering. De deltager i afholdelsen af de generelle administrationsomkostninger.

Artikel 7

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 28. november 1991. Paa Raadets vegne

J. PRONK

Formand

(1) EFT nr. C 262 af 8. 10. 1991, s. 5. (2) EFT nr. C 240 af 16. 9. 1991, s. 272. (3) EFT nr. C 69 af 18. 3. 1991, s. 33. (4) EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28. (5) EFT nr. L 177 af 4. 7. 1984, s. 25.

BILAG I

MAAL SAMT VIDENSKABELIGT OG TEKNISK INDHOLD

Hovedlinjerne i tredje rammeprogram, dets videnskabelige og tekniske maal og de tilgrundliggende hensigter udgoer en integrerende del af naervaerende saerprogram.

Afsnit 5B i bilag II til tredje rammeprogram udgoer en integrerende del af naervaerende program. Det praeciseres deri, at det overordnede maal for Faellesskabets indsats er at bidrage til en sikker udnyttelse af kerneenergi. Inden for rammerne af Faellesskabets og medlemsstaternes respektive ansvar skal aktionen derfor indgaa som et led i hele sikkerhedsspoergsmaalet, idet der skal tages hensyn til alle aspekter i tilknytning til kernekraftvaerkerne og braendselskredsloebet, herunder problemerne i forbindelse med forvaltningen af affald, med radioaktivt og fissilt materiale, navnlig plutonium, samt med transporten og opbevaringen heraf, med nedlukning af nukleare anlaeg og med risikoen for ulykker med spredning af radioaktivitet til foelge; flere af disse aspekter daekkes af allerede godkendte programmer samt andre aktiviteter i tilknytning hertil.

Paa baggrund af ovennaevnte elementer beskrives indholdet af naervaerende program i det foelgende.

OMRAADE 1: STRAALINGSBESKYTTELSE

Maalet er at tilvejebringe tilstraekkelig specialiseret viden til en objektiv vurdering af straalingsvirkninger og -risici samt metoder til en optimal straalingsbeskyttelse. Forskningen skal tage sigte paa at definere omfanget af straalingsudsaettelse og de maader, hvorpaa naturlige, medicinske og industrielle kilder bidrager hertil, ligesom man vil studere de sundhedsmaessige virkninger, herunder behandling efter overdosis, og ved sammenlignende kvantitativ analyse vurdere de risici, som straaling kan indebaere for mennesker og miljoe.

Denne specialiserede viden er en forudsaetning for en loebende ajourfoering af de »grundlaeggende sikkerhedsnormer for sundhedsbeskyttelse af offentligheden og arbejdstagere mod farerne ved ioniserende straaling« og vil danne det videnskabelige grundlag for en fortsat udvikling af straalingsbeskyttelsesbegreber og -praksis.

Aktionen tager ligeledes sigte paa at fastholde og udvide baade de tekniske og de lovgivningsmaessige aspekter af ekspertise i straalingsbeskyttelse og vil saette de kompetente myndigheder i stand til at vurdere virkningerne af langsigtede energipolitiske valg for mennesker og miljoe, klare normale driftssituationer og krisesituationer samt bortskaffelsen af affald og underrette offentligheden objektivt om risici og fordele ved straaling. Der vil blive foretaget en analyse af sundhedsrisikoen i forbindelse med nedlukning af baade systemer til indeslutning af radioaktivitet i forbindelse med alvorlige ulykker og af anlaeg, der er nedlukket eller snart skal nedlukkes ved udloebet af deres normale driftsperiode.

Man vil behandle emner i forbindelse med bekymringen vedroerende straaling og dens virkninger, navnlig siden Tjernobyl-ulykken og nyere oplysninger om risikovurdering og omfanget af straalingsudsaettelse fra naturlige, medicinske og industrielle kilder. Forskningen vil tage sigte paa i et stadig mere komplekst miljoe at mindske usikkerheden omkring vurdering af risikoen ved svage doser og/eller lave dosishastigheder ved at kombinere de oplysninger, der er indhentet fra en raekke forskellige forsoeg, med epidemiologiske oplysninger.

Der vil blive foretaget en vurdering af risici i forbindelse med radon i boliger. Der vil blive gennemfoert sammenlignende undersoegelser, hvori der tages hensyn til relevante forhold (geografiske omraader, byggematerialer, levevis mv.). Herigennem forventes tilvejebragt de elementer, som vil goere det muligt at ivaerksaette eventuelle effektive og varige modforanstaltninger til nedbringelse af befolkninges straalingsudsaettelse. Der vil blive gennemfoert forskning i optimal roentgendiagnostik med henblik paa at mindske patienters udsaettelse for straaling. Der vil blive udviklet forvaltningsprocedurer baseret paa forbedrede videnskabelige oplysninger for at optimere straalingsbeskyttelsen paa arbejdspladsen.

Der vil blive udviklet videnskabelige procedurer for at muliggoere en realistik vurdering af virkningerne af straalingsfare og forbedre forvaltningen heraf, saa det bliver muligt at ivaerskaette de mest effektive modforanstaltninger og mindske overfoerslen af radioaktiv kontamination til mennesker samt behandle ofrene for utilisigtet bestraaling.

Loesningen af de komplekse problemer i forbindelse med dette kraever, at oplysninger fra vidt forskellige omraader integreres i en tvaerfaglig fremgangsmaade, hvor foelgende emner behandles:

Menneskers udsaettelse for straaling og radioaktivitet

Maalet er at udvikle metoder til maaling af straalingsdoser paa en praecis og paalidelig maade og definere de kritiske veje for spredning af radioaktivitet i miljoeet og mulige strategier til at hindre overfoersel af radionukleider til mennesker.

Radionukleiders adfaerd i miljoeet vil blive studeret, isaer naturlige og kunstige radionukleider med lang levetid, som kan ophobes i naturlige eller delvis naturlige oekosystemer eller undergaa kemiske og biologiske aendringer. Desuden vil man undersoege modforanstaltninger til at mindske foelgerne af radioaktiv kontamination for miljoe og mennesker.

Foelger af menneskers udsaettelse for straaling: vurdering, forebyggelse og behandling

Maalet er kvantitativt at bestemme de virkninger, som forekommer ved svage doser og/eller lave dosishastigheder (stokastiske straalingsvirkninger), udvikle midler til at vurdere og behandle virkningerne af utilsigtet bestraaling (ikke-stokastiske virkninger) og at vurdere virkningerne paa organismens udvikling.

Der vil blive anvendt en samordnet fremgangsmaade baseret paa mikrodosimetri, biofysisk modelopstilling, molekylaere og cellulaere undersoegelser samt dyreundersoegelser og epidemiologi for at forstaa de implicerede mekanismer og vurdere risiciene for straalingsfremkaldte kraeftformer og genetiske skader hos mennesker, idet der bl.a. skal anvendes proeveudtagninger og sammenlignende epidemiologiske undersoegelser foretaget i forskellige omraader.

Dette vil i vaesentlig grad fremme fortolkningen af epidemiologiske data vedroerende mennesker og ekstrapolation af disse data til svage doser og/eller lave dosishastigheder.

Diagnose og behandling af virkningerne af ulykker, der medfoerer ekstern lokal bestraaling eller helkropsbestraaling eller intern kontamination med radionukleider, vil blive forbedret ved at studere deres sygdomsfremkaldende evner og anvende nye molekylaere og cellulaere teknikker. Undersoegelser af organismens udvikling vil blive koncentreret om hjerneskader efter bestraaling i livmoderen, straalingsfremkaldt kraeft og overfoersel af radionukleider til fostre, spaedboern og boern.

Risici ved og forvaltning af straalingsudsaettelse

Formaalet er at evaluere de generelle risici ved menneskers udsaettelse for straaling og tilvejebringe metoder til optimering og forvaltning af straalingsbeskyttelse under normale forhold og i ulykkessituationer.

Der vil blive indsamlet systematiske oplysninger om menneskers udsaettelse for straaling fra naturlige, medicinske og industrielle kilder, idet der laegges vaegt paa epidemiologiske undersoegelser, herunder af personer udsat for straaling paa arbejdspladsen eller for oeget naturlig radioaktivitet. De faktorer, der paavirker befolkningens udsaettelse for radon i boliger, og mulige modforanstaltninger vil blive undersoegt. Straalingsrisici vil blive sat i relation til andre risici.

Man vil undersoege optimeringen af straalingsbeskyttelse under normale forhold og i ulykkessituationer for at tilpasse den til de nye beskyttelsesnormer. Modeller vedroerende virkningerne af straalingsulykker og kriseforvaltningsprocedurer vil blive yderligere udviklet. Der vil blive udviklet en optimal roentgendiagnostik ved hjaelp af foranstaltningerne til sikring af billedkvaliteten og analyse af risici og fordele ved forskellige fremgangsmaader.

OMRAADE 2: REAKTORSIKKERHED

Maalet for denne nye aktion er at bidrage til at fastslaa, hvad der vil vaere noedvendigt for at opfylde sikkerhedskravene til kommende generationer af kernekraftanlaeg og oege tilliden til sikkerhedsanalyser ved at fremme samraadet mellem alle beroerte parter i Faellesskabets medlemsstater, uanset om de har et kernekraftprogram eller ej.

Det planlagte arbejde vil bidrage til at vurdere sikkerhedsmargenerne i forbindelse med udformning og drift af anlaeggene og opbygge tilliden til at sikkerhedsanalyserne er fuldstaendige, og til, at de komponenter, som indgaar med henblik paa at forebygge uheld, er paalidelige. Det vil tilvejebringe et sammenligningsgrundlag for initiativer i Faellesskabet og vil kunne danne udgangspunkt for eventuelle faellesskabsaktioner senere hen.

Udvalgte noegleomraader i forbindelse med sikkerheden ved kommende kernekraftanlaeg vil blive behandlet under saerlig hensyntagen til en teknologi, som i hoejere grad udnytter passive systemer. Arbejdet vil dog ogsaa blive koncentreret om sikker indeslutning af radioaktivitet i tilfaelde af alvorlige ulykker og hovedsagelig dreje sig om letvandsreaktorer, som er de mest udbredte i Faellesskabet, de oevrige europaeiske lande og resten af verden. Paa sikkerhedsomraadet vil der endvidere blive ydet et vist bidrag til udformningen af reaktorer af den nye generation, enten fremtidige eller under udvikling, som kan taenkes at blive sat i drift inden det aarhundredes udgang.

Aktionen paa faelleskabsplan vil omfatte undersoegelser, indbyrdes sammenligninger af metoder og vaerktoejer saasom probabilistisk sikkerhedsanalyse og faelles evalueringer af forsknings- og udviklingsarbejde, herunder paavisning af beregningskodernes gyldighed gennem forsoegsresultater. De tre hovedemner under denne del af programmet skal bidrage til at forbedre evalueringsmetoderne ved ulykker og optimere interventionsmetoderne. Efter behandling af de mulige farer for indeslutningen i tilfaelde af alvorlige ulykker og disses foelgevirkninger for indeslutningsmulighederne vil noegleomraaderne blive behandlet under foelgende tre overskrifter:

Analyse af ulykkesforloeb

En beskrivelse af faenomener i forbindelse med alvorlige ulykker og deres foelger for indeslutningen vil blive undersoegt med hensyn til beholderfaenomener knyttet til indeslutningsbelastning og til faenomener uden for beholderen. Sidstnaevnte undersoegelse vil specielt dreje sig om hydrogenerelaterede faenomener og en modelopstilling herfor, detektion og kontrol af hydrogen, fissionsprodukters adfaerd, afkoeling af den nedsmeltede kerne, dampeksplosion og interaktion mellem den nedsmeltede kerne og beton.

Indeslutningssystemets adfaerd og egnethed

Forskningen vil dreje sig om indeslutningssystemets integritet (huldannelse, seismiske og andre ydre paavirkninger, forringet taethed som foelge af aeldning), modelopstilling og brudanalyser (materiale- og strukturadfaerd, f.eks. forspaendt beton) og opstilling af kvalifikationskriterier og sikkerhedsmargener for strukturer, anordninger og elektroniske systemer til indeslutning under hensyn til alvorlige ulykker.

Ulykkesforvaltning og -kontrol

Forskningen vil blive koncentreret om graensefladen mellem mennesker og mskine (edb-baserede hjaelpemidler for operatoerer, som skal klare indviklede procedurer og nye situationer, f.eks. kunne erkende unormale tilstande og finde aarsagen hertil samt behandle ufuldstaendig eller vildledende information), og om strategier for indgriben og begraensning af virkningerne af uheld.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DET BELOEB, DER SKOENNES NOEDVENDIGT

(mio. ECU)

Omraade Fordeling 1. Straalingsbeskyttelse 28,64 2. Reaktorsikkerhed 7,00 I alt 35,64 (1) (2) (3)

(1) Herunder personaleudgifter paa 5 mio. ECU og administrationsomkostninger paa 2 mio. ECU.

Et yderligere beloeb paa 162 mio. ECU vil blive afsat til FFC's forskningsaktiviteter inden for sikkerhed i forbindelse med fission, herunder et beloeb paa 1,6 mio. ECU, som udgoer FFC's bidrag til den centrale handlingsplan til udbredelse.

(2) Et beloeb, der skoennes noedvendigt, paa 0,36 mio. ECU, som ikke er medregnet i de 35,64 mio. ECU, vil blive anvendt som bidrag fra saerprogrammet »Sikkerhed i forbindelse med fission« til den centrale handlingsplan til udbredelse og udnyttelse af resultaterne.

(3) Der afsaettes et beloeb paa 5,6 mio. ECU, eller 15 % af det samlede beloeb, til finansiering af projekter, som skal fremme grundforskningen, og som tydeligt skal fremgaa som saadanne.

Et beloeb paa 0,75 mio. ECU, eller 2 % af det samlede beloeb, oeremaerkes til finansiering af projekter til fremme af uddannelse af forskere inden for de omraader, der daekkes af saerprogrammet.

Fordelingen paa de to omraader udelukker ikke, at projekter kan daekke flere omraader.

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER FOR PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE OG UDBREDELSE OG UDNYTTELSE AF RESULTATERNE

1. Kommissionen gennemfoerer programmet paa grundlag af maalene og det videnskabelige og tekniske indhold, som er defineret i bilag I.

2. De i artikel 3 i beslutningen omhandlede bestemmelser for programmets gennemfoerelse omfatter projekter vedroerende forskning og teknologisk udvikling, ledsageforanstaltninger og samordnede aktioner. Der skal ved udvaegelsen af disse tages hensyn til kriterierne i bilag III til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF og til maalene i bilag I til naervaerende beslutning.

Omraade 1 (straalingsbeskyttelse) vil fortrinsvis blive tilgodeset gennem forskningsprojekter med omkostningsdeling. Med hensyn til omraade 2 (reaktorsikkerhed) vil aktiviteterne blive ivaerksat gennem samordnede aktioner, som paa passende maade vil blive gennemfoert paa grundlag af kontrakter.

A. Forskningsprojekter

Projekterne gennemfoeres paa grundlag af kontrakter om forskning og teknologisk udvikling med omkostningsdeling samt en finansiel faellesskabsdeltagelse, som normalt ikke overstiger 50 %. Universiteter og andre forskningscentre, der deltager i aktioner med omkostningsdeling, vil for hvert projekt kunne anmode om enten en finansiering paa 50 % af de samlede udgifter eller en finansiering paa 100 % af de yderligere marginalomkostninger.

Forskningsaktioner med omkostningsdeling skal gennemfoeres af deltagere, der er etableret i Faellesskabet. Projekter, som f.eks. universiteter, forskningsorganisationer og industrivirksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder, kan deltage i, skal have mindst to deltagere, som skal vaere uafhaengige af hinanden og etableret i forskellige medlemsstater. Kontrakter om forskningsaktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel indgaas efter en udvaelgelsesprocedure med indkaldelse af tilbud, som offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

B. Ledsageforanstaltninger

Ledsageforanstaltningerne bestaar i

- tilrettelaeggelse af seminarer, workshops og videnskabelige konferencer

- intern samordning ved oprettelse af integrationsgrupper

- avancerede uddannelsesforanstaltninger med vaegt paa det tvaerfaglige

- bedre udnyttelse af resultaterne

- uafhaengig videnskabelig og strategisk vurdering af, hvordan projekterne og programmet fungerer.

C. Samordnede aktioner

Samordnede aktioner bestaar i bestraebelser fra Faellesskabets side paa at koordinere de enkelte forskningsaktiviteter, som gennemfoeres i medlemsstaterne. De kan finansieres med op til 100 % af samordningsomkostningerne.

3. Udbredelsen af den viden, der er opnaaet i forbindelse med projekternes gennemfoerelse, foregaar dels som led i programmet, dels ved hjaelp af en central handlingsplan i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 4, stk. 3, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.