ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Rådets resolution

af 12. februar 2001

om anvendelsen af nationale ordninger med faste bogpriser

(2001/C 73/03)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

1. SOM HENVISER TIL, at Fællesskabet i sin indsats skal tage hensyn til de kulturelle aspekter, navnlig med henblik på at respektere og fremme den kulturelle mangfoldighed,

2. SOM HENVISER TIL, at Rådet i sin afgørelse af 21. august 1997 og derefter i sin resolution af 8. februar 1999, som blev støttet af Det Europæiske Råd i Köln den 3. og 4. juni 1999, erkender bøgers dobbelte funktion som formidler af kulturelle værdier og som vare samt vigtigheden af en afbalanceret vurdering af bøgernes kulturelle og økonomiske aspekter,

3. SOM HENVISER TIL, at hver medlemsstat har frihed til inden for rammerne af sin politik til fremme af bøger og læsning at vælge eller ikke at vælge en lov- eller aftalebaseret national ordning for bogpriser,

4. SOM TAGER HENSYN TIL den betydning, en række medlemsstater tillægger de nationale ordninger med faste bogpriser som et middel til at tilgodese bøgernes kulturelle og økonomiske egenart og til at give læserne adgang til det størst mulige udbud på de bedst mulige betingelser,

5. SOM HENVISER TIL Kommissionens afgørelser og dens stillingtagen på området, navnlig skrivelsen af 12. november 1998 fra Kommissionens medlemmer med ansvar for kultur og konkurrence til kulturministrene,

6. SOM NOTERER SIG resultatet af konferencen "The Economics of the Book Industry in Europe" i Strasbourg den 29. og 30. september 2000, hvor der var mulighed for indgående at drøfte bogens egenart, udviklingen på distributionsområdet, metoder til regulering af bogmarkederne samt digitaliseringens indvirkning på bogbranchen,

7. SOM PÅ NY BEKRÆFTER, at homogene sprogområder er et vigtigt distributionsområde for bøger og således giver bogmarkedet en grænseoverskridende dimension, som der bør tages hensyn til,

8. SOM FINDER, at udviklingen af elektronisk handel, som ændrer de økonomiske og juridiske vilkår i bogbranchen, kan føre til en bredere distribution af bøger, men at den samtidig kan indvirke på bl.a. de eksisterende nationale fastprisordninger, og

9. SOM FINDER, at virkeliggørelsen af de kulturelle mål, som tilstræbes med de eksisterende nationale ordninger med faste bogpriser, gør det nødvendigt, at der i fællesskabsretten tages hensyn til bestemte bogmarkeders grænseoverskridende dimension,

OPFORDRER KOMMISSIONEN TIL

a) ved anvendelse af konkurrencereglerne og reglerne om varerernes frie bevægelighed at tage hensyn til bøgernes særlige kulturelle værdi og deres betydning, når det gælder fremme af den kulturelle mangfoldighed, samt til bogmarkedets grænseoverskridende dimension

b) ved behandling af de nationale regler og aftaler om faste bogpriser at være særlig opmærksom på følgende, i det omfang samhandelen mellem medlemsstaterne berøres heraf:

- den stigende risiko for omgåelse af reglerne/aftalerne

- konsekvenserne af udviklingen af elektronisk handel

- spørgsmål knyttet til import mellem lande, der har en ordning med faste bogpriser.
Rådets resolution

af 13. november 2001

om igangsættelse af den indledende periode inden for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES)

(2001/C 350/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til den skitse til handlingsplan, Kommissionen har udarbejdet i nært samarbejde med alle berørte parter, herunder medlemsstaterne, Den Europæiske Rumorganisation (ESA) og de forskellige brugergrupper,

(1) ANMODER INDTRÆNGENDE Kommissionen om at sætte den indledende periode inden for global miljø- og sikkerhedsovervågning (GMES) i gang i tæt kontakt med ESA og under hensyntagen til de forskellige mulige bidrag fra interessenter,

(2) ANMODER Kommissionen om at bygge videre på den eksisterende kapacitet og infrastruktur (jord-, luft, hav- og rumbaseret) i tæt kontakt med ESA og at igangsætte pilotprojekter i overensstemmelse med brugernes ønsker baseret på de oprindelige potentielle højt prioriterede emner som beskrevet i handlingsplanen, ERINDRER i denne forbindelse om sin resolution af 16. november 2000 om en europæisk rumstrategi(1), hvori der bl.a. var enighed om, at Kommissionen og ESA bør stræbe efter at etablere effektive rammer for samarbejdet,

(3) UNDERSTREGER den indledende periodes betydning i forberedelsen af næste fase af GMES, hvis formål er senest i 2008 at skabe en operationel og selvstændig europæisk kapacitet til global miljø- og sikkerhedsovervågning, som bygger på en forsvarlig costbenefitanalyse og undgår enhver overlapning med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitiks aktiviteter,

(4) ANMODER Kommissionen om at være medvirkende til, at GMES fokuserer på brugernes behov ved hjælp af en detaljeret vurdering af egne behov for GMES-tjenester, idet der sikres hensigtsmæssig inddragelse i og finansiering af dermed forbundne projekter,

(5) ANMODER derfor Kommissionen om ved udgangen af den indledende periode 2001-2003 at aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om definitionen af systemet på grundlag af brugernes krav, de forventede tjenester, eventuel støtte til Fællesskabets forskellige politikker, pilottjenesternes resultater, de økonomiske og sociale fordele, mulighederne for internationalt samarbejde på verdensplan og de mulige scenarier for de organisatoriske rammer, og

(6) TILSLUTTER SIG oprettelsen af et GMES-styringsudvalg på højt niveau sammensat af repræsentanter for bl.a. medlemsstaterne, Kommissionen, ESA, Den Europæiske Organisation til Udnyttelse af Meteorologiske Satellitter (Eumetsat), brugerne og erhvervslivet.

Udfærdiget i Bruxelles, den 13. november 2001.

(1) EFT C 371 af 23.12.2000, s. 2.
Rådets resolution

af 21. januar 2002

om kulturens plads i Den Europæiske Unions konstruktion

(2002/C 32/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -

1. SOM TAGER i betragtning, at Det Europæiske Fællesskab bidrager til, at medlemsstaternes kulturer kan udfolde sig, idet det respekterer den nationale og regionale mangfoldighed og samtidig fremhæver den fælles kulturarv, og at denne uomgængelige respekt for den kulturelle mangfoldighed under overholdelse af nærhedsprincippet danner grundlaget for og udvikler kulturens Europa,

2. SOM ERINDRER om behovet for, at Det Europæiske Fællesskab tager hensyn til de kulturelle aspekter i sin indsats i henhold til andre bestemmelser i traktaten, f.eks. i forbindelse med konkurrencepolitikken, det indre marked og den fælles handelspolitik,

3. SOM FINDER det væsentligt at tilskynde til samarbejde og udvekslinger på det kulturelle område for at respektere og fremme den kulturelle mangfoldighed i Europa og forbedre kulturernes kendskab til hinanden,

4. SOM TAGER i betragtning, at kulturen vil kunne bidrage til en forbedring af Det Europæiske Fællesskabs synlighed udadtil i kraft af valoriseringen af dens kulturelle mangfoldighed og de fælles dimensioner af de forskellige kulturer i Fællesskabet,

5. SOM TAGER i betragtning, at udvidelsen af Unionen vil give større kulturel rigdom og mangfoldighed,

6. SOM TAGER i betragtning, at de fælles dimensioner og gensidigt kendskab til kulturerne i Europa i et samfund, der bygger på frihed, demokrati, solidaritet og respekt for mangfoldigheden, udgør væsentlige elementer for, at borgerne kan gå ind for og deltage i den europæiske integration,

7. SOM BL.A. med henblik herpå tager i betragtning, at kulturen udgør et meget vigtigt element i udviklingen og konsolideringen af integrationsprocessen i Det Europæiske Fællesskab,

8. SOM TAGER i betragtning, at udviklingen af kulturen, der ud over den udsigt til individuel og kollektiv udfoldelse, den kan medføre, ligeledes skaber job og økonomisk rigdom og dermed giver en ekstra fordel, der fremmer vækst og velstand -

ER ENIGT OM FØLGENDE:

A. OPFORDRER medlemsstaterne og Kommissionen til på grundlag af respekten for den kulturelle mangfoldighed, subsidiaritetsprincippet og viljen til at sætte kulturen i centrum for den europæiske integration

- at udbygge det kulturelle samarbejde, den kunstneriske udfoldelse i Europa og kulturudvekslingen

- at samarbejde om at gøre det muligt for Kommissionen at ajourføre evalueringen af anvendelsen af traktatens artikel 151, stk. 4, og aflægge rapport til Rådet,

B. FINDER det vigtigt, at man navnlig på baggrund af denne evaluering indleder arbejdet med at forbedre anvendelsen af traktatens artikel 151, stk. 2 og 4, og HENSTILLER til de kommende formandskaber, at de med henblik herpå udarbejder en arbejdsplan og en tidsplan,

C. OPFORDRER medlemsstaterne og Kommissionen til at tage hensyn til ovenstående og til at betragte kulturen som et væsentligt element i den europæiske integration, navnlig med henblik på udvidelsen af Unionen.
Rådets resolution

af 13. maj 2003

om udviklingen af en samlet europæisk rumpolitik

(2003/C 149/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

1. SOM MINDER OM sine konklusioner af 10. december 2001,

2. SOM GLÆDER SIG over de igangværende forhandlinger med henblik på indgåelse af en rammeaftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Den Europæiske Rumorganisation,

3. SOM NOTERER SIG konventets arbejde for så vidt angår forskning, teknologisk udvikling og rumfart,

4. GLÆDER SIG over Europa-Kommissionens grønbog, der er udarbejdet i samarbejde med ESA, og over den igangværende høringsproces, der er iværksat med henblik på at tage hensyn til medlemsstaternes forskellige holdninger og med sigte på videreudvikling af en samlet europæisk rumpolitik; NOTERER SIG de bidrag, som et betydeligt udsnit af europæiske aktører og borgere allerede har ydet som led i den igangværende høring på grundlag af grønbogen; UNDERSTREGER behovet for at behandle en række kritiske spørgsmål, der rejses i dette dokument, tillige med brugeraspekterne, med henblik på at fremme EU's langsigtede interesser,

5. UNDERSTREGER den stadigt større betydning, som rentabel rumteknologi til en overkommelig pris har for de europæiske borgere, idet den bl.a. bidrager til

- en styrkelse af de europæiske virksomheders konkurrenceevne ved at give dem nye muligheder

- vidensamfundets opståen

- gennemførelsen af en lang række EU-politikker og til at øge relevansen af rumteknologi i forbindelse med videreudviklingen af EU's politikker, herunder den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik,

6. UNDERSTREGER, at det haster med at iværksætte konkrete foranstaltninger på europæisk plan, især på baggrund af den kritiske situation inden for den europæiske rumfartssektor, hovedsageligt på markederne for opsendelsestjenester og kommercielle satellitter, med henblik på at opfylde afgørende målsætninger, navnlig med hensyn til Galileo-projektet og omlægningen af den europæiske opsendelsessektor,

7. FREMHÆVER, at der snarest muligt og senest ved udgangen af 2003 med henblik på hvidbogen skal indgås en rammeaftale mellem Fællesskabet og ESA som et skridt hen imod videreudviklingen af en samlet europæisk rumpolitik,

8. GLÆDER SIG over, at Kommissionen i samarbejde med ESA agter at forelægge Rådet og Europa-Parlamentet en hvidbog om rumfart, hvori den opstiller målene for og fremsætter forslag til de foranstaltninger, der er nødvendige for udformningen af en europæisk rumpolitik med henblik på eventuelt at fastlægge et europæisk rumprogram,

9. UNDERSTREGER betydningen af det internationale samarbejde på rumfartsområdet, idet det endvidere tager fremkomsten af flere nye rummagter i betragtning, og opfordrer Kommissionen til i samarbejde med ESA at øge sine bestræbelser på at fremme samarbejdet på dette område, og noterer sig, at Kommissionen agter at afholde en international konference,

10. GENTAGER, at et fælles møde mellem Rådet for Den Europæiske Union og Rådet for Den Europæiske Rumorganisation på ministerplan yderligere vil kunne tilføre de fælles bestræbelser på at udvikle en europæisk rumpolitik fornyet fremdrift, og finder, at et sådant møde passende vil kunne afholdes i andet halvår af 2003.
Rådet for Den Europæiske Union

Udkast til resolution om arkiver i medlemsstaterne

(2003/C 113/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

1. SOM HENVISER TIL Rådets resolution af 14. november 1991 om bestemmelser vedrørende arkiver(1) samt Rådets konklusioner af 17. juni 1994 om større samarbejde mellem medlemsstaternes arkiver(2),

2. SOM HENVISER TIL rapporten fra Ekspertgruppen vedrørende Samordning af Arkiver i Den Europæiske Union, der blev offentliggjort i 1994,

3. SOM TAGER HENSYN TIL de igangværende aktiviteter i forbindelse med offentlig adgang til dokumenter og arkiver i Den Europæiske Union,

4. SOM FREMHÆVER, hvor stor betydning arkiver har for forståelsen af Europas historie og kultur,

5. SOM FREMHÆVER, at velbevarede og tilgængelige arkiver bidrager til, at vore samfund kan fungere demokratisk, navnlig i en periode, hvor der sker store forandringer i Europa,

6. SOM FINDER, at der i forbindelse med udvidelsen af Den Europæiske Union bør rettes særlig opmærksomhed mod forvaltningen af arkiverne,

7. SOM FINDER, at der er behov for yderligere udvikling af it- og teleapplikationer og -løsninger på arkivområdet,

8. OPFORDRER KOMMISSIONEN til at indkalde en gruppe af sagkyndige, der også repræsenterer de tiltrædende lande, og som udpeges efter indstilling fra de relevante nationale myndigheder, til at drøfte følgende:

a) situationen for de offentlige arkiver i EU's medlemsstater, herunder forskellige aspekter af den sandsynlige udvikling på arkivområdet i de kommende år, under særlig hensyntagen til udvidelsen af Den Europæiske Union

b) følgerne af den udvikling, der har fundet sted i de seneste år på arkivområdet, herunder navnlig udviklingen af nye teknologier

c) støtte af konkrete aktiviteter, såsom:

- fremme af passende foranstaltninger for at hindre, at arkiverne tager skade ved katastrofer som f.eks. oversvømmelser, og med henblik på at restaurere sådanne dokumenter og arkiver, og

- styrkelse af samarbejdet i Europa mht. elektroniske dokumenters og arkivers ægthed, oplagring på lang sigt og tilgængelighed

d) øget samordning og udveksling af oplysninger og god praksis mellem arkivtjenesterne, og

e) mulighederne for yderligere at samordne denne ekspertgruppes arbejde med andre relevante aktiviteter på dette område på europæisk plan, især eEurope-handlingsplanen,

9. OPFORDRER KOMMISSIONEN til inden midten af 2004 at forelægge Rådet en rapport om dette arbejde, herunder retningslinjer for et øget fremtidigt samarbejde om arkiver på europæisk plan.

(1) EFT C 314 af 5.12.1991, s. 2.

(2) EFT C 235 af 23.8.1994.
1.

Medlemsstaterne opfordres til under overholdelse af national lovgivning at forelægge den medlemsstat, der er vært for et møde i Det Europæiske Råd eller et andet lignende arrangement, de oplysninger, som de er i besiddelse af med hensyn til bevægelser — for at være til stede ved dette arrangement — der foretages af personer eller grupper, som der er væsentlig grund til at mistænke for at have til hensigt at rejse ind i medlemsstaten for at forstyrre den offentlige orden og sikkerhed under arrangementet eller for at begå lovovertrædelser i forbindelse med arrangementet. Oplysningerne kan ligeledes gives til de medlemsstater, som de pågældende personer forventes at rejse igennem.
b)

Ekspertundergrupperne kunne have til opgave 1. at drøfte spørgsmål af fælles interesse vedrørende det specifikke branche- eller erhvervsområde 2. at udvikle fælles efterretningsmodeller og udveksle efterretninger på grundlag af disse modeller under hensyn til parternes juridiske forpligtelser og relevante nationale og internationale bestemmelser om beskyttelse af personoplysninger samt om tavshedspligt 3. at udveksle oplysninger om specifikke tilfælde, hvor virksomheder har været udsat for kriminalitet og især organiseret kriminalitet 4. at udveksle information og data, der er indsamlet i løbet af offentlige undersøgelser og erhvervslivets undersøgelser af de forskellige sektorers sårbarhed 5. at vedtage arrangementer for opfølgning af udvekslingen af oplysninger, herunder forebyggende foranstaltninger i den private sektor 6. at fastlægge, hvordan bedste praksis kan formidles inden for hele den private sektor 7. at fastlægge forebyggende foranstaltninger, der kan gennemføres af virksomheder, som er ramt af organiseret kriminalitet 8. at fastlægge foranstaltninger til kriminalpræventiv vurdering, der skal bidrage til at beskytte produkter og tjenesteydelser mod organiserede kriminelle aktiviteter 9. at bidrage til at udvikle vurderinger af de økonomiske skadevirkninger 10. at bidrage til at udvikle bevidstgørelsesprogrammer, der skal gøre medlemmer af offentligheden opmærksomme på farerne ved organiseret kriminalitet og på, hvordan den kan bekæmpes 11. at indkredse/undersøge muligheder for fælles uddannelseskurser, f.eks. vedrørende bankprocedurer med henblik på tjenestemænd, der efterforsker hvidvaskning af penge 12. at udarbejde strategier for gennemførelse af fastlagte foranstaltninger til forebyggelse af kriminalitet.
—

fortsætte med at investere i et solidt FoU-område for ikt, såvel i den offentlige som i den private sektor, og dermed styrke et højt europæisk FoU-niveau ved at skabe et gunstigt miljø for videnskab, finansiering og iværksætterånd,
4.

FREMHÆVER, at en effektiv og ensartet toldkontrol med det formål at beskytte lovlige virksomheder mod illoyal konkurrence og tyveri af viden er af afgørende betydning for at beskytte Fællesskabets interesser og imødegå risikoen for konkurrenceforvridning. Toldmyndighederne tegner sig for langt de fleste beslaglæggelser af forfalskede varer med en stigning i EU i de seneste fem år på over 1 000 %; yderligere praktiske forbedringer af toldkontrollen vil styrke beskyttelsen af økonomien og forbrugerne;
3.

ER ENIGT I, at disse tre strategiske mål skal specificeres således: A. MED HENSYN TIL FREMME AF DEN KULTURELLE MANGFOLDIGHED OG DEN TVÆRKULTURELLE DIALOG: — fremme af mobilitet for kunstnere og andre kulturarbejdere — fremme af kulturarven, f.eks. ved at lette mobilitet for samlinger og fremme digitaliseringsprocessen med henblik på at forbedre offentlighedens adgang til forskellige former for kulturelle og sproglige udtryksformer — fremme af den tværkulturelle dialog som en bæredygtig proces, der bidrager til europæisk identitet, borgerskab og social samhørighed, herunder ved at udvikle borgernes tværkulturelle kompetencer B. MED HENSYN TIL FREMME AF KULTUREN SOM KATALYSATOR FOR KREATIVITET: — fremme af bedre udnyttelse af synergier mellem kultur og uddannelse, især ved at fremme kunstuddannelser og aktiv deltagelse i kulturelle aktiviteter med henblik på at udvikle kreativitet og innovation — fremme adgangen til uddannelse i management, erhvervs- og iværksætterkultur, der er særlig udarbejdet for professionelle på kulturområdet og det kreative område — fremme af et gunstigt klima for udvikling af kulturindustrien og den kreative industri, herunder den audiovisuelle sektor, og dermed maksimering af deres potentiale, især SMV'ernes potentiale, f.eks. ved at gøre bedre brug af eksisterende programmer og initiativer og ved at fremme kreative partnerskaber mellem den kulturelle sektor og andre sektorer, herunder i forbindelse med lokal og regional udvikling C. MED HENSYN TIL KULTUR SOM ET AFGØRENDE ELEMENT I DE INTERNATIONALE FORBINDELSER: — fremme af kulturens rolle i EU's eksterne forbindelser og udviklingspolitik — fremme af UNESCO's konvention om beskyttelse og fremme af de kulturelle udtryksformers mangfoldighed og bidrag til dens gennemførelse på internationalt plan — fremme af den tværkulturelle dialog og interaktionen mellem civilsamfundene i EU's medlemsstater og i tredjelande — fremme af yderligere samarbejde mellem EU's medlemsstaters kulturelle institutioner, herunder kulturinstitutter, i tredjelande og med tilsvarende institutioner i disse lande;
6.

via en åben dialog mellem alle berørte parter at tilskynde medlemsstaterne til undersøge de økonomiske, forretningsmæssige og samfundsmæssige drivkræfter med henblik på at udvikle en sektorspecifik ikt-politik for at øge net- og informationssystemernes sikkerhed og modstandsdygtighed som et potentielt bidrag til det planlagte europæiske program for beskyttelse af kritisk infrastruktur
5.

Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalgs udtalelse om harmoniserede indikatorer på handicapområdet som et instrument til at overvåge EU's politikker understreger behovet for på europæisk plan at fastsætte et pålideligt og sammenhængende sæt indikatorer på handicapområdet med henblik på at opnå fremskridt med at gøre lige muligheder til en realitet for handicappede og give mulighed for at udveksle bedste praksis-løsninger mellem medlemsstaterne, da det herved vil blive muligt at måle, om de initiativer, der tages, er effektive
at understrege betydningen af uddannelse og erhvervsuddannelse i den overordnede Lissabon-strategi, især ved i konkurrencedelen af de integrerede retningslinjer for vækst og beskæftigelse at fremhæve deres afgørende rolle inden for vidensamfundets tre elementer sammen med forskning og innovation, og ved i beskæftigelsesdelen af retningslinjerne at understrege, at livslang læring er af grundlæggende betydning for, at Europas borgere kan få succes og bidrage fuldt ud til den videnbaserede økonomi, og for at sikre, at alle grupper, også de, der er udstødelsestruede, kan udvikle de kundskaber, færdigheder og kompetencer, der er nødvendige i den henseende
(1)

at gøre folk bedre rustet til nye job i vidensamfundet, især ved at: a) hæve de generelle kvalifikationsniveauer og prioritere uddannelse og erhvervsuddannelse af lavtuddannede og andre, der er mest udsat for økonomisk og social udstødelse, herunder dem, der er gået ud af skolen tidligt, og unge med dårlige uddannelsesresultater, ældre arbejdstagere, langtidsarbejdsløse, kvinder, der ønsker at vende tilbage til arbejdsmarkedet, migranter og handicappede b) tilbyde og tilskynde til uddannelse og erhvervsuddannelse på grund- og videregående niveau, så der opnås kvalifikationer og kompetencer af højeste kvalitet eller endog topkvalitet, for at fastholde og styrke deres kapacitet til innovation og anvendelse af forskning, som er nødvendigt for at øge konkurrenceevnen, væksten og beskæftigelsen c) fremme topkvalifikationer inden for FoU og innovation, bl.a. ved at udvikle innovationsklynger med deltagelse af såvel virksomheder som uddannelses-, erhvervsuddannelses- og forskningsinstitutioner, samt Euroskills 2008-initiativet d) iværksætte foranstaltninger, der tager sigte på matchning af de konstaterede kvalifikationsbehov og opfyldning af mulige kløfter e) yde støtte til jobsøgende ved at give dem erhvervsvejledning og en personlig uddannelsesplan, som bør pege på de kompetencemoduler, der er nødvendige for at overgå til nye job, hvor der er kvalifikationskløfter f) formidle oplysninger om kvalifikations- og kompetencekravene til nye job gennem EURES, de nationale arbejdsformidlinger og de europæiske og nationale net for vejledning,