KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 9. oktober 2014

om fastsættelse af BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner, for så vidt angår raffinering af mineralolie og gas

(meddelt under nummer C(2014) 7155)

(EØS-relevant tekst)

(2014/738/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN har —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU af 24. november 2010 om industrielle emissioner (integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) (1), særlig artikel 13, stk. 5, og

ud fra følgende betragtninger:

I henhold til artikel 13, stk. 1, i direktiv 2010/75/EU tilrettelægger Kommissionen en udveksling af information vedrørende industrielle emissioner mellem Kommissionen og medlemsstaterne, de berørte industrier, og ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse, med henblik på at bane vejen for udfærdigelsen af BAT (bedste tilgængelige teknik)-referencedokumenter som defineret i direktivets artikel 3, stk. 11.

I artikel 3, nr. 12, i direktiv 2010/75/EU defineres »BAT-konklusioner« som et dokument, der indeholder de dele af et BAT-referencedokument, der fastsætter konklusionerne vedrørende den bedste tilgængelige teknik, beskrivelsen af teknikken, informationer til vurdering af dens anvendelighed, de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik, den dertil knyttede overvågning, de dertil knyttede forbrugsniveauer og om nødvendigt relevante foranstaltninger til begrænsning af forureningsskader på anlægsområdet.

I henhold til artikel 15, stk. 3 i direktiv 2010/75/EU fastsætter den kompetente myndighed emissionsgrænseværdier, der sikrer, at emissionerne under normale driftsvilkår ikke ligger over de emissionsniveauer, der er forbundet med den bedste tilgængelige teknik som fastlagt i afgørelserne om BAT-konklusionerne, jf. direktivets artikel 13, stk. 5.

I henhold til artikel 21, stk. 3, i direktiv 2010/75/EU skal den kompetente myndighed senest fire år efter offentliggørelsen af afgørelser om BAT-konklusioner revurdere alle godkendelsesvilkårene for det berørte anlæg og om nødvendigt ajourføre dem samt sikre, at anlægget overholder disse godkendelsesvilkår.

Ved afgørelse af 16. maj 2011 om oprettelse af et forum til udveksling af informationer i henhold til artikel 13 i direktiv 2010/75/EU om industrielle emissioner (2) oprettede Kommissionen et forum bestående af repræsentanter for medlemsstaterne, de berørte industrier og ikke-statslige organisationer, der arbejder for miljøbeskyttelse.

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

BAT-konklusionerne vedrørende raffinering af mineralolie og gas som fastsat i bilaget vedtages.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

(1) EUT L 334 af 17.12.2010, s. 17.

(2) EUT C 146 af 17.5.2011, s. 3.

BILAG

BAT-KONKLUSIONER VEDRØRENDE RAFFINERING AF MINERALOLIE OG GAS

ANVENDELSESOMRÅDE 41

GENERELLE BETRAGTNINGER 43

Gennemsnitsperioder og referencebetingelser for emissioner til luften 43

Omregning af emissionskoncentrationen til referenceoxygenniveauet 44

Gennemsnitsperioder og referencebetingelser for emissioner til vandmiljøet 44

DEFINITIONER 44

1.1. Generelle BAT-konklusioner vedrørende raffinering af mineralolie og gas 46

1.1.1. Miljøledelsessystemer 46

1.1.2. Energieffektivitet 47

1.1.3. Opbevaring og håndtering af faste stoffer 48

1.1.4. Overvågning af emissioner til luften og vigtige procesparametre 48

1.1.5. Drift af systemer til håndtering af røggas 49

1.1.6. Overvågning af emissioner til vandet 50

1.1.7. Emissioner til vand 50

1.1.8. Affaldsdannelse og -håndtering 52

1.1.9. Støj 53

1.1.10. BAT-konklusioner vedrørende integreret raffinaderistyring 53

1.2. BAT-konklusioner vedrørende alkyleringsprocessen 54

1.2.1. Alkyleringsproces med flussyre 54

1.2.2. Alkyleringsproces med svovlsyre 54

1.3. BAT-konklusioner vedrørende basisolieproduktionsprocesser 54

1.4. BAT-konklusioner vedrørende bitumenproduktionsprocessen 55

1.5. BAT-konklusioner vedrørende processen til fluidiseret katalytisk krakning 55

1.6. BAT-konklusioner vedrørende den katalytiske reforming-proces 59

1.7. BAT-konklusioner vedrørende koksprocesser 60

1.8. BAT-konklusioner vedrørende afsaltningsprocessen 62

1.9. BAT-konklusioner vedrørende forbrændingsenheder 62

1.10. BAT-konklusioner vedrørende etherificeringsprocessen 68

1.11. BAT-konklusioner vedrørende isomeringsprocessen 69

1.12. BAT-konklusioner vedrørende naturgasraffinaderier 69

1.13. BAT-konklusioner vedrørende destillationsprocessen 69

1.14. BAT-konklusioner vedrørende produktbehandlingsprocessen 69

1.15. BAT-konklusioner vedrørende opbevarings- og håndteringsprocesser 70

1.16. BAT-konklusioner vedrørende visbreaking og andre termiske processer 71

1.17. BAT-konklusioner vedrørende røggassvovlbehandling 72

1.18. BAT-konklusioner vedrørende afbrænding af gas uden nyttiggørelse (flaring) 72

1.19. BAT-konklusioner vedrørende integreret emissionsstyring 73

ORDLISTE 75

1.20. Beskrivelse af teknikker til forebyggelse og begrænsning af emissioner til luften 75

1.20.1. Støv 75

1.20.2. Nitrogenoxider (NO X ) 76

1.20.3. Svovloxider (SO X ) 77

1.20.4. Kombinerede teknikker (SO x , NO x og støv) 79

1.20.5. Carbonmonoxid (CO) 79

1.20.6. Flygtige organiske forbindelser (VOC) 79

1.20.7. Andre teknikker 81

1.21. Beskrivelse af teknikker til forebyggelse og kontrol af emissioner til recipienten 82

1.21.1. Forbehandling af spildevand 82

1.21.2. Spildevandsrensning 82

ANVENDELSESOMRÅDE

Disse BAT (bedste tilgængelige teknik)-konklusioner dækker visse industrielle aktiviteter, jf. afsnit 1.2 i bilag I til direktiv 2010/75/EU: 1.2: Raffinering af mineralolie og gas

BAT-konklusionerne omfatter navnlig følgende processer og aktiviteter:

Aktivitet Underaktiviteter eller processer, der er omfattet af aktiviteten Alkylering Alle alkyleringsprocesser: flussyre (HF), svovlsyre (H2SO4) og fast syre Basisolieproduktion Deasfaltering, aromatisk ekstraktion, voksbehandling og hydrofinishing af smøreolie Produktion af bitumen Alle teknikker fra opbevaring til slutprodukttilsætningsstoffer Katalytisk krakning Alle typer af katalytisk krakningsenheder, såsom fluidiseret katalytisk krakning Katalytisk reforming Kontinuerlig, cyklisk og semi-regenerativ katalytisk reforming Koksproduktion Forsinkede og flydende koksprocesser. Kokskalcinering Nedkøling Nedkølingsteknikker, der anvendes i raffinaderier Afsaltning Afsaltning af råolie Forbrændingsenheder til energiproduktion Forbrændingsenheder, der forbrænder raffinaderibrændsler, med undtagelse af enheder, der kun anvender konventionelle eller kommercielle brændsler Etherificering Produktion af kemikalier (fx alkoholer og ethere, såsom MTBE, ETBE og TAME), der anvendes som tilsætningsstoffer til motorbrændstoffer. Gasseparation Separation af lette fraktioner i råolien, fx raffinaderibrændselsgas (RFG), flydende gas (LPG) Hydrogenforbrugende processer Hydrogenkrakning, hydroraffinering, hydrogenbehandlinger, hydrogenkonvertering, hydrogenforarbejdning og hydrogeneringsprocesser Produktion af hydrogen Delvis oxidation, dampreforming, gasopvarmet reforming og hydrogenoprensning Isomerisering Isomerisering af kulbrinteforbindelserne C4, C5 og C6 Naturgasanlæg Forarbejdning af naturgas (NG) inklusive likvefaktion af NG Polymerisering Polymerisering, dimerisering og kondensering Primær destillation Vakuumdestillation og destillation ved atmosfærisk tryk Produktbehandlinger »Sweetening« og slutproduktbehandlinger Oplagring og håndtering af raffinaderimaterialer Oplagring, blanding, pålæsning og aflæsning af raffinaderimaterialer Visbreaking og andre termiske konverteringer Termiske behandlinger, såsom visbreaking eller termisk gasolieproces Røggasbehandling Teknikker til reduktion eller mindskning af emissioner til luften Spildevandsrensning Teknikker til behandling af spildevand inden udledning Affaldshåndtering Teknikker til forhindring eller reduktion af affaldsproduktionen

Disse BAT-konklusioner omhandler ikke følgende aktiviteter og processer:

— efterforskning og fremstilling af råolie og naturgas

— transport af råolie og naturgas

— markedsføring og distribution af produkter.

Andre referencedokumenter, som kan være relevante for de aktiviteter, der er omhandlet i disse BAT-konklusioner:

Referencedokument Emne Spildevands- og luftrensning og styringssystemer i den kemiske industri (CWW) Spildevandshåndtering og rensningsteknikker Industrielle kølesystemer (ICS) Nedkølingsprocesser Økonomiske virkninger og virkninger, der går på tværs af miljøelementerne Teknikkers økonomi og virkninger på tværs af medier Emissioner fra oplagring (EFS) Oplagring, blanding, pålæsning og aflæsning af raffinaderimaterialer Energieffektivitet Energieffektivitet og integreret raffinaderistyring Store fyringsanlæg (LCP) Forbrænding af konventionelle og kommercielle brændsler Uorganiske kemikalier i storskalaproduktion — Ammoniak, syre og gødningsstoffer (LVIC-AAF) Dampreforming og hydrogenoprensning (Organiske kemikalier i storskalaproduktion (LVOC) Etherificeringsproces (MTBE, ETBE og TAME-produktion) Affaldsforbrænding Affaldsforbrænding Affaldsbehandling Affaldsbehandling Generelle overvågningsprincipper Overvågning af emissioner til luften og vandet

GENERELLE BETRAGTNINGER

De teknikker, der er anført og beskrevet i disse BAT-konklusioner, er hverken foreskrevne eller udtømmende. Der kan anvendes andre teknikker, der som minimum sikrer samme miljøbeskyttelsesniveau.

Medmindre andet er anført, finder disse BAT-konklusioner generel anvendelse.

Gennemsnitsperioder og referencebetingelser for emissioner til luften

Medmindre andet er angivet, angiver emissionsniveauerne for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissioner til luften i disse BAT-konklusioner koncentrationer udtrykt som massen af udledt stof pr. røggasvolumen under følgende standardbetingelser: tør gas, temperatur 273,15 K, tryk 101,3 kPa.

For løbende målinger BAT-AEL'er angiver gennemsnitsværdier pr. måned, som er gennemsnittene af alle gyldige timegennemsnitsværdier målt i en periode på en måned For periodiske målinger BAT-AEL'er angiver gennemsnitsværdien af tre stikprøver af minimum 30 minutters varighed hver

For forbrændingsenheder, katalytiske krakningsprocesser og svovlgenvindingsenheder for røggas vises referencebetingelserne for oxygen i tabel 1.

Tabel 1

Referencebetingelser for BAT-AEL'er i forbindelse med emissioner til luften

Aktiviteter Enhed Referencebetingelser for oxygen Forbrændingsenheder, der anvender flydende eller gasformige brændsler, med undtagelse af gasturbiner og motorer mg/Nm3 3 vol-% oxygen Forbrændingsenhed, der anvender faste brændsler mg/Nm3 6 vol-% oxygen Gasturbiner (inklusive combined cycle-gasturbiner (CCGT)) og motorer mg/Nm3 15 vol-% oxygen Katalytisk krakningsproces (regenerator) mg/Nm3 3 vol-% oxygen Svovlgenvindingsenhed for røggas (1) mg/Nm3 3 vol-% oxygen

Omregning af emissionskoncentrationen til referenceoxygenniveauet

Formlen for beregning af emissionskoncentrationen ved et referenceoxygenniveau (se tabel 1) er vist nedenfor.

Hvor:

ER (mg/Nm3) : emissionskoncentrationen i forhold til referenceoxygenniveauet OR OR (vol- %) : referenceoxygenniveau EM (mg/Nm3) : emissionskoncentrationen i forhold til det målte oxygenniveau OM OM (vol- %) : det målte oxygenniveau.

Gennemsnitsperioder og referencebetingelser for emissioner til vandmiljøet

Medmindre andet er angivet, henviser emissionsniveauerne for de bedste tilgængelige teknikker (BAT-AEL'er) for emissionerne til vandmiljøet i disse BAT-konklusioner til koncentrationsværdierne (massen af udledte stoffer pr. vandvolumen) udtrykt i mg/l.

Med mindre andet er angivet, er gennemsnitsperioderne for BAT-AEL'er defineret som følger:

Døgngennemsnit Gennemsnit over en prøveperiode på 24 timer, der er taget som en flow-proportional sammensat prøve, eller, forudsat at der påvises en tilstrækkelig flow-stabilitet, en tidsproportional prøve. Års/månedsgennemsnit Gennemsnittet af alle døgngennemsnit, der er målt inden for et år/en måned, vægtet i overensstemmelse med det enkelte døgns flow

DEFINITIONER

I forbindelse med disse BAT-konklusioner gælder følgende definitioner:

Term Definition Enhed Et delområde/delelement af anlægget, hvori der udføres en specifik forarbejdningsproces Ny enhed En enhed, der først får godkendelse på dette anlægsområde efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner, eller en fuldstændig udskiftning af en enhed på dets eksisterende fundament efter offentliggørelsen af disse BAT-konklusioner Eksisterende enhed En enhed, som ikke er en ny enhed Procesrøggas Den opsamlede gas, der dannes ved en proces, som skal behandles, fx i en enhed til fjernelse af sur gas og en svovlgenvindingsenhed (SRU) Røggas Den udblæsningsgas, der forlader enheden efter en oxidationsfase, almindeligvis forbrænding (fx regenerator, Claus-enhed) Restgas Almindeligt navn for udblæsningsgassen fra et svovlgenvindingsanlæg (almindeligvis Claus-proces) Flygtige organiske forbindelser (VOC) Flygtige organiske forbindelser som defineret i artikel 3, nr. 45, i direktiv 2010/75/EU VOC'er, der ikke er methan (NMVOC) VOC eksklusive methan Diffuse emissioner af flygtige organiske forbindelser Ikke-kanalførte VOC-emissioner, der ikke frigives via specifikke emissionspunkter, såsom skorstene. De kan stamme fra »område«-kilder (fx tanke) eller »punkt«-kilder (fx rørflanger) NOX udtrykt som NO2 Summen af nitrogenoxid (NO) og nitrogendioxid (NO2) udtrykt som NO2 SOX udtrykt som SO2 Summen af svovldioxid (SO2) og svovltrioxid (SO3) udtrykt som SO2 H2S Hydrogensulfid. Carbonylsulfid og mercaptan er ikke inkluderet Hydrogenchlorid udtrykt som HCl Alle gasformige chlorider udtrykt som HCl Hydrogenfluorid udtrykt som HF Alle gasformige fluorider udtrykt som HF FCC-enhed Fluidiseret katalytisk krakning: En konverteringsproces til at opgradere tunge kulbrinter, idet større kulbrintemolekyler brydes op i lettere molekyler ved hjælp af varme og en katalysator SRU Svovlgenvindingsenhed. Se definitionen i afsnit 1.20.3 Raffinaderibrændsel Fast, flydende eller gasformigt brændbart materiale fra destillations- og konverteringsfaserne ved raffineringen af råolie. Eksempler på disse er raffinaderibrændselsgas (RFG), syngas og raffinaderiolier, petroleumskoks RFG Raffinaderibrændselsgas: Spildgasser fra destillations- eller konverteringsenheder, der anvendes som brændsel Forbrændingsenhed Enhed, der brænder raffinaderibrændsler alene eller sammen med andre brændsler til energiproduktion på raffinaderianlægget, fx kedler (med undtagelse af CO-kedler), ovne og gasturbiner. Løbende måling Måling ved hjælp af et »automatiseret målingssystem« (AMS) eller et »system til løbende emissionsmåling« (CEMS), der er permanent installeret på anlægget Periodisk måling Fastsættelse af en målestørrelse ved specificerede tidsintervaller ved hjælp af manuelle eller automatiske referencemetoder Indirekte overvågning af emissionerne til luften Estimering af emissionskoncentrationen af et forurenende stof i røggassen; den opnås ved en passende kombination af målinger af surrogatparametre (såsom O2-indholdet, svovl- eller nitrogenindholdet i det tilførte materiale/brændslet), beregninger og periodiske skorstensmålinger. Et eksempel på indirekte overvågning er anvendelsen af emissionsforhold, der er baseret på S-indholdet i brændslet. Anvendelse af PEMS er et andet eksempel på indirekte overvågning. System til prædiktiv emissionsovervågning (PEMS) System til bestemmelse af emissionskoncentrationen af et forurenende stof baseret på forholdet mellem et antal karakteristiske, løbende overvågede procesparametre (fx brændselsgasforbruget, luft/brændsel-forholdet) og data om kvaliteten af en emissionskildes brændsel eller tilførte materiale (fx svovlindholdet). Flygtige flydende kulbrinteforbindelser Petroleumsderivater med et Reid-damptryk (RVP) på mere end 4 kPa, såsom nafta og aromatiske forbindelser Genvindingsprocent Procentdel af NMVOC, der genvindes fra strømmene, som overføres til en dampgenvindingsenhed (VRU)

1.1. Generelle BAT-konklusioner vedrørende raffinering af mineralolie og gas

De processpecifikke BAT-konklusioner i afsnit 1.2 til 1.19 gælder ud over de generelle BAT-konklusioner i dette afsnit.

1.1.1. Miljøledelsessystemer

BAT 1. For at forbedre den samlede miljøindsats for anlæg til raffinering af mineralolie og gas er formålet med BAT at indføre et miljøledelsessystem (EMS), som omfatter samtlige nedenstående aspekter: i) ledelsen, herunder den øverste ledelse, forpligtes til at anvende systemet ii) fastlæggelse af en miljøpolitik, i henhold til hvilken ledelsen sørger for løbende forbedringer af anlægget iii) planlægning og fastsættelse af de nødvendige procedurer, målsætninger og mål sammen med finansiel planlægning og investeringer iv) gennemførelse af procedurerne med særlig vægt på: a) struktur og ansvar b) uddannelse, bevidstgørelse og kompetence c) kommunikation. d) inddragelse af medarbejdere e) dokumentation f) effektiv processtyring g) vedligeholdelsesprogrammer h) nødberedskab og indsatskapacitet i) overholdelse af miljølovgivningen. v) kontrol af effektivitet og gennemførelse af korrigerende foranstaltninger med særlig vægt på: a) overvågning og måling (se også referencedokumentet om generelle principper for overvågning) b) korrigerende og forebyggende handlinger c) vedligeholdelse af optegnelser d) uafhængig (når dette er muligt) intern og ekstern revision med henblik på at fastlægge, om miljøledelsessystemet er i overensstemmelse med planlagte foranstaltninger og gennemføres og vedligeholdes korrekt vi) gennemgang af miljøledelsessystemet og dets fortsatte egnethed, tilstrækkelighed og effektivitet udført af den øverste ledelse vii) tilpasning til udviklingen af renere teknologier viii) overvejelse af miljøpåvirkningerne af den endelige nedlukning af anlægget i konstruktionsfasen for et nyt anlæg og i hele dets driftslevetid ix) generel anvendelse af benchmarking for de enkelte sektorer.

Anvendelse

Miljøledelsessystemets omfang (fx detaljeringsniveau) og karakter (fx standardiseret eller ikke-standardiseret) hænger generelt sammen med anlæggets karakter, størrelse og kompleksitet samt de miljøpåvirkninger, det kan have.

1.1.2. Energieffektivitet

BAT 2. For at bruge energi effektivt er det BAT at anvende en passende kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse i) Konstruktionsteknikker a) Pinchanalyse Metode baseret på en systematisk beregning af termodynamiske mål for at minimere processernes energiforbrug. Anvendes som et værktøj til evaluering af konstruktionerne af de samlede systemer b) Varmeintegration Varmeintegration i processystemer sikrer, at en betydelig mængde af den varme, der er påkrævet i forskellige processer, tilføres ved at varmeveksle mellem strømme, der skal opvarmes, og strømme, der skal afkøles c) Kraftvarmegenvinding Anvendelse af anordninger til energigenvinding, fx: — spildvarmekedler — ekspandere/elektricitetsgenvinding i FCC-enheden — anvendelse af spildvarme i fjernvarmenettet ii) Teknikker til processtyring og vedligeholdelse a) Procesoptimering Automatisk styret forbrænding for at sænke brændselsforbruget pr. ton af behandlet tilført materiale, ofte kombineret med varmeintegration for at forbedre ovneffektiviteten b) Håndtering og reduktion af dampforbruget Systematisk kortlægning af aftapningsventilsystemer for at reducere dampforbruget og optimere anvendelsen heraf c) Anvendelse af energi-benchmark Deltagelse i aktiviteter inden for rangering og benchmarking for at opnå løbende forbedringer ved at lære fra bedste praksis iii) Teknikker til energieffektiv produktion a) Anvendelse af kraftvarme System, der er designet til samproduktion (eller kombineret produktion) af varme (fx damp) og elektricitet fra det samme brændsel b) Integreret forgasning med kombineret cyklus (IGCC) Teknik, hvor formålet er at producere damp, hydrogen (valgfrit) og elektricitet fra en række brændselstyper (fx tung brændselsolie eller koks) med en høj konverteringseffektivitet

1.1.3. Opbevaring og håndtering af faste stoffer

BAT 3. For at forebygge eller, hvor dette ikke er praktisk muligt, nedbringe støvemissioner fra opbevaring og håndtering af støvende materialer er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker: i) opbevaring af pulverformige stoffer i lukkede siloer med et støvreduktionssystem (fx et posefilter) ii) opbevaring af fint materiale i lukkede beholdere eller forseglede sække iii) sørge for, at lagre af grovere støvende materialer holdes fugtede, stabiliseres på overfladen med skorpedannende midler eller opbevares under afdækning iv) anvendelse af rengøringsmaskiner.

1.1.4. Overvågning af emissioner til luften og vigtige procesparametre

BAT 4. Det er BAT at overvåge emissioner til luften ved at anvende overvågningsteknikker med mindst nedenstående hyppighed og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale eller andre internationale standarder, som sikrer, at der fremskaffes informationer af tilsvarende videnskabelig kvalitet. Beskrivelse Enhed Mindste hyppighed Overvågningsteknik i) SOX-, NOX-, og støvemissioner Katalytisk krakning Løbende (2) (3) Direkte måling Forbrændingsenheder ≥ 100 MW (4) og kalcineringsenheder Løbende (2) (3) Direkte måling (5) Forbrændingsenheder på 50 til 100 MW (4) Løbende (2) (3) Direkte måling eller indirekte overvågning Forbrændingsenheder < 50 MW (4) En gang årligt og efter væsentlige brændselsændringer (6) Direkte måling eller indirekte overvågning Svovlgenvindingsenheder (SRU) Kun løbende for SO2 Direkte måling eller indirekte overvågning (7) ii) NH3-emissioner Alle enheder, der er udstyret med selektiv katalytisk reduktion (SCR) eller selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) Løbende Direkte måling iii) CO-emissioner Katalytisk krakning og forbrændingsenheder ≥ 100 MW (4) Løbende Direkte måling Andre forbrændingsenheder En gang hver 6. måned (6) Direkte måling iv) Metalemissioner: nikkel (Ni), antimon (Sb) (8), vanadium (V) Katalytisk krakning En gang hver 6. måned og efter væsentlige ændringer af enheden (6) Direkte måling eller analyse baseret på metalindholdet i det fine katalysatormateriale og i brændslet Forbrændingsenheder (9) v) Emissioner af polychlorerede dibenzodioxiner/furaner (PCDD/F) Katalytisk reformer En gang om året eller efter en regenerering, alt efter hvilken der varer længst Direkte måling

BAT 5. Det er BAT at overvåge de relevante procesparametre, der er tilknyttet forurenende emissioner, ved katalytisk krakning og forbrændingsenheder ved anvendelse af passende teknikker og som minimum med nedenstående hyppighed. Beskrivelse Mindste hyppighed Overvågning af de parametre, der er tilknyttet de forurenende emissioner, fx O2-indholdet i røggassen, N- og S-indholdet i brændslet eller det tilførte materiale (10) Løbende for O2-indhold. Periodisk for N- og S-indhold med en hyppighed, der er baseret på væsentlige ændringer i brændslet eller det tilførte materiale

BAT 6. Det er BAT at overvåge diffuse VOC-emissioner til luften fra hele anlægget ved hjælp af alle følgende teknikker: i) sniffing-metoder, der er forbundet med korrelationskurver for nøgleudstyr ii) optiske gasmålingsteknikker iii) beregninger af kroniske emissioner baseret på emissionsfaktorer, der periodisk (fx en gang hvert andet år) valideres ved målinger.

Screening og kvantificering af anlægsemissioner ved periodiske kampagner med optiske absorptionsbaserede teknikker, såsom differential absorption light detection and ranging (DIAL) eller solar occultation flux (SOF), der er en brugbar, supplerende teknik.

Beskrivelse

Se afsnit 1.20.6.

1.1.5. Drift af systemer til håndtering af røggas

BAT 7. For at forebygge eller reducere emissioner til luften er det BAT at sikre driften af enheder til fjernelse af sur gas, svovlgenvindingsenheder og alle andre røggashåndteringssystemer med høj tilgængelighed og ved optimal kapacitet.

Beskrivelse

Der kan fastlægges særlige procedurer for andre betingelser end normale driftsbetingelser, herunder især:

i) under opstart og nedlukning

ii) i forbindelse med andre omstændigheder, der kan have indvirkning på, hvorvidt systemerne fungerer korrekt (fx planlagt og ekstraordinær vedligeholdelse, rengøring af enhederne og/eller røggashåndteringssystemet)

iii) i tilfælde af et utilstrækkeligt røggasflow eller en for lav temperatur, der betyder, at røggashåndteringssystemets kapacitet ikke udnyttes fuldt ud.

BAT 8. For at forebygge og reducere emissioner af ammoniak (NH3) til luften ved anvendelse af selektiv katalytisk reduktion (SCR) eller selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) er det BAT at sikre opretholdelsen af passende driftsforhold for SCR- eller SNCR-røggashåndteringssystemerne med det mål at begrænse emissionerne af ureageret NH3. BAT-relaterede emissionsniveauer: Se tabel 2. Tabel 2: BAT-relaterede emissionsniveauer for emissioner af ammoniak (NH3) til luften for en forbrændings- eller procesenhed, hvor SCR- eller SNCR-teknikker anvendes. Parameter BAT-AEL-værdier (gennemsnit pr. måned) mg/Nm3 Ammoniak udtrykt som NH3 < 5-15 (11) (12)

BAT 9. For at forebygge og reducere emissioner til luften, når der anvendes en dampstripningsenhed til survand, er det BAT at lede de sure røggasser fra denne enhed til en SRU eller et andet tilsvarende gashåndteringssystem. Det er ikke BAT at brænde de ubehandlede survandsstripningsgasser.

1.1.6. Overvågning af emissioner til vandet

BAT 10. Det er BAT at overvåge emissioner til vand ved at anvende de overvågningsteknikker med mindst den hyppighed, der er angivet i tabel 3 og i overensstemmelse med EN-standarder. Hvis der ikke foreligger EN-standarder, er det BAT at anvende ISO-standarder, nationale eller andre internationale standarder, som sikrer, at der fremskaffes informationer af tilsvarende videnskabelig kvalitet.

1.1.7. Emissioner til vand

BAT 11. For at reducere vandforbruget og mængden af spildevand er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Integration af vandstrømme Reduktion af procesvandet, der produceres på enhedsniveau inden udledning ved den interne genanvendelse af vandstrømme fra fx afkøling, kondensater, især til anvendelse i råafsaltning Kan anvendes generelt for nye enheder. For eksisterende enheder kan anvendelsen kræve en fuldstændig ombygning af enheden eller anlægget ii) Vand- og afløbssystemer til adskillelse af forurenede vandstrømme Konstruktion af et industrielt anlæg til at optimere vandhåndteringen, hvor hver strøm behandles efter forholdene efter fx afledning af produceret survand (fra destillation, krakning, koksenheder osv.) til passende forbehandling, såsom en stripningsenhed Kan anvendes generelt for nye enheder. For eksisterende enheder kan anvendelsen kræve en fuldstændig ombygning af enheden eller anlægget iii) Adskillelse af ikke-forurenede vandstrømme (fx gennemløbskøling, regnvand) Konstruktion af et anlæg for at undgå, at der sendes ikke-forurenet vand til almindelig spildevandsbehandling og for at have en separat udledning efter mulig genanvendelse af denne type strøm Kan anvendes generelt for nye enheder. For eksisterende enheder kan anvendelsen kræve en fuldstændig ombygning af enheden eller anlægget iv) Forebyggelse af spild og lækager Praksisser, der inkluderer anvendelsen af særlige procedurer og/eller midlertidigt udstyr til at opretholde effektiviteten, når det er nødvendigt, for at tage hånd om særlige tilfælde, såsom spild, signifikante udslip osv. Kan anvendes generelt.

BAT 12. For at reducere mængden af forurenende stoffer i spildevandsudledningen til recipienten er det BAT at fjerne uopløselige og opløselige forurenende stoffer ved anvendelsen af alle nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Fjernelse af uopløselige stoffer ved oliegenvinding Se afsnit 1.21.2 Kan anvendes generelt. ii) Fjernelse af uopløselige stoffer ved genvinding af suspenderede stoffer og dispergeret olie Se afsnit 1.21.2 Kan anvendes generelt. iii) Fjernelse af opløselige stoffer, inklusive biologisk behandling og klaring Se afsnit 1.21.2 Kan anvendes generelt.

BAT-relaterede emissionsniveauer: Se tabel 3.

BAT 13. Når der er behov for yderligere fjernelse af organiske stoffer eller nitrogen er det BAT at anvende en yderligere behandlingsfase som beskrevet i afsnit 1.21.2. Tabel 3 BAT-relaterede emissionsniveauer for direkte spildevandsudledninger fra raffinering af mineralolie og gas, samt overvågningsfrekvenserne tilknyttet BAT (13) Parameter Enhed BAT-AEL-værdier (årsgennemsnit) Overvågnings (14) frekvens og analysemetode (standard) Kulbrinteolieindeks (HOI) mg/l 0,1-2,5 Dagligt DS/EN 9377- 2 (15) Suspenderede stoffer i alt (TSS) mg/l 5-25 Dagligt Kemisk iltforbrug (COD) (16) mg/l 30-125 Dagligt Biokemisk iltforbrug (BOD5 mg/l Ingen BAT-AEL-værdier Hver uge Nitrogen i alt (17), udtrykt som N mg/l 1 -25 (18) Dagligt Bly, udtrykt som Pb mg/l 0,005-0,030 Kvartalsvist Cadmium, udtrykt som Cd mg/l 0,002-0,008 Kvartalsvist Nikkel, udtrykt som Ni mg/l 0,005-0,100 Kvartalsvist Kviksølv, udtrykt som Hg mg/l 0,0001-0,001 Kvartalsvist Vanadium mg/l Ingen BAT-AEL-værdier Kvartalsvist Phenolindeks mg/l Ingen BAT-AEL-værdier Hver måned DS/EN 14402 Benzen, toluen, ethylbenzen, xylen (BTEX) mg/l Benzen: 0,001-0,050 Ingen BAT-AEL-værdier for T, E, X Hver måned

1.1.8. Affaldsdannelse og -håndtering

BAT 14. For at forebygge eller, hvor dette ikke er praktisk muligt, at reducere affaldsdannelsen er det BAT at vedtage og implementere en affaldshåndteringsplan, som i prioriteringsrækkefølgen sikrer, at affaldet klargøres til genanvendelse, genbrug, genvinding eller bortskaffelse.

BAT 15. For at reducere mængden af slam til behandling eller bortskaffelse er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Forbehandling af slam Inden slutbehandlingen (fx en fluidiseret lejeovn) afvandes og/eller deolieres slammet (ved fx centrifugeringsdekantere eller damptørrere) for at reducere slammets volumen og genvinde olie fra slopudstyret Kan anvendes generelt. ii) Genanvendelse af slam i procesenheder Visse typer slam (fx olieslam) kan på grund af olieindholdet behandles i enhederne (fx koks) som en del af det tilførte materiale Anvendelsen er begrænset til slam, der lever op til kravene til behandling i enheder med passende behandling

BAT 16. For at reducere dannelsen af brugt, fast katalysatoraffald er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse i) Håndtering af brugte, faste katalysatormaterialer Planlagt og sikker håndtering af materialer, der anvendes som katalysator (fx af entreprenører) for at genvinde eller genbruge dem i eksterne faciliteter. Dette afhænger af katalysatortypen og processen ii) Fjernelse af katalysatormateriale fra opslæmmet, dekanteret olie Dekanteret olieslam fra behandlingsenheder (fx FCC-enhed) kan indeholde betydelige koncentrationer af fint katalysatormateriale. Disse materialer skal udskilles, inden den dekanterede olie kan genanvendes som råmateriale

1.1.9. Støj

BAT 17. For at forebygge eller reducere mængden af støj er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker: i) udarbejdelse af en støjvurdering og fastlæggelse af en passende støjhåndteringsplan i forhold til lokalmiljøet ii) indkapsling af støjende udstyr og aktiviteter i særskilte enheder iii) afskærmning af støjkilden iv) opstilling af støjmure.

1.1.10. BAT-konklusioner vedrørende integreret raffinaderistyring

BAT 18. For at forebygge eller reducere diffuse VOC-emissioner er det BAT at anvende nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse I. Teknikker vedrørende anlægskonstruktionen i) begrænsning af antallet af potentielle emissionskilder ii) maksimering af de iboende procesinddæmningsegenskaber iii) valg af udstyr med høj integritet iv) facilitering af overvågnings- og vedligeholdelsesaktiviteter ved at sikre adgang til potentielt lækkende komponenter Anvendelsen kan være begrænset for eksisterende enheder II. Teknikker vedrørende anlægsinstallation og idriftsættelse i) veldefinerede procedurer for konstruktion og montage ii) solide idriftsættelses- og overdragelsesprocedurer for at sikre, at anlægget er opført i overensstemmelse med konstruktionskravene Anvendelsen kan være begrænset for eksisterende enheder III. Teknikker vedrørende anlægsdriften Anvendelse af et risikobaseret lækagedetektions- og reparationsprogram (LDAR) for at identificere lækkende komponenter og reparere disse lækager. Se afsnit 1.20.6 Kan anvendes generelt.

1.2. BAT-konklusioner vedrørende alkyleringsprocessen

1.2.1. Alkyleringsproces med flussyre

BAT 19. For at forebygge emissioner af flussyrer (HF) til luften fra alkyleringsprocessen med flussyre er det BAT at behandle ikke-kondenserbare gasstrømme ved vådskrubning med en basisk opløsning, inden de ledes til afbrænding (flaring).

Beskrivelse

Se afsnit 1.20.3.

Anvendelse:

Teknikken kan anvendes generelt. Sikkerhedskrav som følge af flussyrens farlighed skal tages i betragtning.

BAT 20. For at reducere emissioner til vandet fra alkyleringsprocessen med flussyre er det BAT at anvende en kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Udfældnings-/Neutraliseringsfase Udfældning (med fx calcium- eller aluminium-baserede tilsætningsstoffer) eller neutralisering (hvor spildevandet er indirekte neutraliseret med kaliumhydroxid (KOH)) Kan anvendes generelt. Sikkerhedskrav som følge af flussyrens (HF) farlighed skal tages i betragtning. ii) Separationsfase De uopløselige forbindelser, der produceres i første fase (fx CaF2 eller AlF3) udskilles i fx et bundfældningskar Kan anvendes generelt.

1.2.2. Alkyleringsproces med svovlsyre

BAT 21. For at reducere emissionerne til vandet fra alkyleringsprocessen med svovlsyre er det BAT at reducere anvendelsen af svovlsyre ved at regenerere den brugte syre og neutralisere det spildevand, der produceres ved denne proces, før det ledes til spildevandsbehandling.

1.3. BAT-konklusioner vedrørende basisolieproduktionsprocesser

BAT 22. For at forebygge og reducere emissionen af farlige stoffer til luft og vand fra basisolieproduktionsprocesser er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Lukket proces med genvinding af opløsningsmidlet Proces, hvor opløsningsmidlet, efter at det er blevet brugt under fremstillingen af basisolie (fx ved ekstraktion, afvoksningsenheder), genvindes ved destillation og stripning. Se afsnit 1.20.7 Kan anvendes generelt. ii) Multieffekt-ekstraktion af opløsningsmiddel Opløsningsmiddelekstraktionsproces, der består af flere fordampningsfaser (fx dobbelt eller tredobbelt effekt), hvorved indslutningstabet mindskes Kan anvendes generelt til nye enheder. Anvendelsen af en tredobbelt effektproces kan være begrænset til ikke-foulende råmaterialer iii) Ekstraktionsenhedsprocesser, der anvender mindre farlige stoffer Konstruktion (nye anlæg) eller implementering af ændringer (til eksisterende anlæg), således at der til anlæggets opløsningsmiddelekstraktionsproces anvendes et mindre farligt opløsningsmiddel: fx konvertering af furfural- eller fenolekstraktion til n-methylpyrrolidon (NMP)-processen Kan anvendes generelt til nye enheder. Det kan kræve betydelige ændringer at konvertere eksisterende enheder til en anden opløsningsmiddelsproces med andre fysisk-kemiske egenskaber. iv) Katalytiske processer baseret på hydrogenering Processer, der er baseret på konverteringen af uønskede forbindelser via katalytisk hydrogenering på samme måde som hydrogenbehandling. Se afsnit 1.20.3 (Hydrogenbehandling) Kan anvendes generelt til nye enheder

1.4. BAT-konklusioner vedrørende bitumenproduktionsprocessen

BAT 23. For at forebygge og reducere emissioner til luften fra bitumenproduktionsprocessen er det BAT at behandle afkastluft ved at anvende en af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Termisk oxidation af afkastluft over 800 °C Se afsnit 1.20.6 Generelt gældende for bitumenblæserenheden ii) Vådskrubning af afkastluft Se afsnit 1.20.3 Generelt gældende for bitumenblæserenheden

1.5. BAT-konklusioner vedrørende processen til fluidiseret katalytisk krakning

BAT 24. For at forebygge eller reducere emissionen af NOX til luften fra den katalytiske krakningsproces (regenerator) er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker.

I. Primære eller procesrelaterede teknikker, såsom: Teknik Beskrivelse Anvendelse Procesoptimering og anvendelse af aktivatorer eller tilsætningsstoffer i) Procesoptimering Kombination af driftsbetingelser eller driftspraksisser, der har til formål at reducere dannelsen af NOX, fx ved at nedsætte oxygenoverskuddet i røggassen i tilstanden med fuld forbrænding, air staging af CO-kedlen i tilstanden med delvis forbrænding, forudsat at CO-kedlen er konstrueret dertil Kan anvendes generelt. ii) Lav-NOX CO-oxidationsaktivatorer Anvendelse af et stof, der selektivt kun aktiverer forbrændingen af CO og forhindrer oxidationen af den nitrogen, der indeholder mellemprodukter til NOX: fx ikke-platinaktivatorer Kun brugbar i tilstanden med fuld forbrænding til erstatning af platinbaserede CO-aktivatorer. Der kan være behov for passende fordeling af luften i regeneratoren for at opnå maksimalt udbytte iii) Specifikke tilsætningsstoffer til reduktion af NOX Anvendelsen af specifikke, katalytiske tilsætningsstoffer til at forbedre reduktionen af NO med CO Kun brugbar i tilstanden med fuld forbrænding i en dertil egnet konstruktion og, hvis der kan opnås overskud af oxygen. Gaskompressorens kapacitet kan være begrænsende for anvendelse af kobberbaserede NOX-reduktionstilsætningsstoffer.

II. Sekundære teknikker eller »end-of-pipe«-teknikker, såsom: Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Selektiv katalytisk reduktion (SCR) Se afsnit 1.20.2 For at undgå potentiel fouling nedstrøms kan der være behov for yderligere opstrømsfiltrering ved SCR. For eksisterende enheder kan anvendelsen være begrænset af, hvor meget plads der er tilgængelig ii) Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) Se afsnit 1.20.2 For delvis forbrændings-FCC'er med CO-kedler er tilstrækkelig opholdstid ved den passende temperatur påkrævet. For fuld forbrændings-FCC'er uden hjælpekedler kan der være behov for yderligere brændselsinjektion (fx hydrogen) for at matche et lavere temperaturvindue. iii) Oxidation ved lav temperatur Se afsnit 1.20.2 Behov for yderligere skrubningskapacitet. Der skal tages korrekt hånd om ozonproduktionen og den tilhørende risikostyring. Anvendelsen kan være begrænset af behovet for yderligere spildevandsbehandling og virkninger på tværs af medierne (fx nitratemissioner) og af en utilstrækkelig forsyning af flydende oxygen (til ozonproduktionen). Anvendelsen af teknikken kan være begrænset af, hvor meget plads der er tilgængelig

BAT-relaterede emissionsniveauer: Se tabel 4.

Tabel 4:

BAT-relaterede emissionsniveauer for NOX-emissioner til luften fra regeneratoren i den katalytiske krakningsproces

Parameter Enhedstype/forbrændingstilstand BAT-AEL-værdier (gennemsnit pr. måned) mg/Nm3 NOX, udtrykt som NO2 Ny enhed/tilstand med fuld forbrænding < 30-100 Eksisterende enhed/tilstand med fuld forbrænding < 100-300 (19) Eksisterende enhed/tilstand med delvis forbrænding 100-400 (19)

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

BAT 25. For at reducere emissioner af støv og metal til luften fra den katalytiske krakningsproces (regenerator) er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker.

I. Primære eller procesrelaterede teknikker, såsom: Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Anvendelse af en slidbestandig katalysator Valg af et katalysatormateriale, der kan modstå slid og fragmentering, til reduktion af støvemissioner Generelt gældende forudsat, at katalysatoraktiviteten og -selektiviteten er tilstrækkelig ii) Anvendelse af råmateriale med lavt svovlindhold (fx ved passende valg af råmateriale eller ved hydrogenbehandling af råmaterialet) Ved valg af råmateriale foretrækkes råmaterialer med lavt svovlindhold som de kilder, der kan komme på tale til behandling i enheden. Hydrogenbehandling har til formål at reducere råmaterialets indhold af svovl, nitrogen og metal. Se afsnit 1.20.3 Kræver tilstrækkelig adgang til råmaterialer med lavt svovlindhold, hydrogenproduktion og kapacitet til hydrogensulfid (H2S)-behandling (fx amin- og Claus-enheder)

II. Sekundære teknikker eller »end-of-pipe«-teknikker, såsom: Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Elektrostatisk filter (ESP) Se afsnit 1.20.1 For eksisterende enheder kan anvendelsen være begrænset af, hvor meget plads der er tilgængelig ii) Flertrins-cyklonseparatorer Se afsnit 1.20.1 Kan anvendes generelt. iii) Tredjetrinfilter med returskylning Se afsnit 1.20.1 Anvendelsen kan være begrænset iv) Vådskrubning Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen kan være begrænset i tørre områder og i tilfælde, hvor biprodukter fra behandlingen (inklusive fx spildevand med højt indhold af salte) ikke kan genanvendes eller bortskaffes på passende måde. For eksisterende enheder kan anvendelsen være begrænset af, hvor meget plads der er tilgængelig

BAT-relaterede emissionsniveauer: Se tabel 5.

Tabel 5

BAT-relaterede emissionsniveauer for støvemissioner til luften fra regeneratoren i den katalytiske krakningsproces

Parameter Enhedstype BAT-AEL (gennemsnit pr. måned) (20) mg/Nm3 Støv Ny enhed 10-25 Eksisterende enhed 10-50 (21)

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

BAT 26. For at forebygge eller reducere emissionen af SOX til luften fra den katalytiske krakningsproces (regenerator) er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker.

I. Primære eller procesrelaterede teknikker, såsom: Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Anvendelse af SOX-reducerende katalysatortilsætningsstoffer Anvendelse af et stof, der fører det svovl, der er bundet til koks, fra regeneratoren tilbage til reaktoren. Se beskrivelse i 1.20.3 Anvendelsen kan være begrænset af regeneratorens konstruktionsbetingelser. Kræver en passende kapacitet for fjernelse af hydrogensulfid (fx SRU) ii) Anvendelse af råmateriale med lavt svovlindhold (fx ved passende valg af råmateriale eller ved hydrogenbehandling af råmaterialet) Ved valg af råmateriale foretrækkes råmaterialer med lavt svovlindhold som de kilder, der kan komme på tale til behandling i enheden. Hydrogenbehandling har til formål at reducere råmaterialets indhold af svovl, nitrogen og metal. Se afsnit 1.20.3 Kræver tilstrækkelig adgang til råmaterialer med lavt svovlindhold, hydrogenproduktion og kapacitet til hydrogensulfid (H2S)-behandling (fx amin- og Claus-enheder)

II. Sekundære teknikker eller »end-of-pipe«-teknikker, såsom: Teknikker Beskrivelse Anvendelse i) Ikke-regenerativ skrubning Vådskrubning eller havvandsskrubning. Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen kan være begrænset i tørre områder og i tilfælde, hvor biprodukter fra behandlingen (inklusive fx spildevand med højt indhold af salte) ikke kan genanvendes eller bortskaffes på passende måde. For eksisterende enheder kan anvendelsen være begrænset af, hvor meget plads der er tilgængelig ii) Regenerativ skrubning Anvendelse af et specifikt SOX-absorberingsreagens (fx en absorberende opløsning), som generelt muliggør genvinding af svovlet som et biprodukt under en regenereringscyklus, hvor reagenset genanvendes. Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen er begrænset til det tilfælde, hvor regenererede biprodukter kan sælges. For eksisterende enheder kan anvendelsen være begrænset af den eksisterende svovlgenvindingskapacitet, samt hvor megen plads der er tilgængelig

BAT-relaterede emissionsniveauer: Se tabel 6.

Tabel 6

BAT-relaterede emissionsniveauer for emissioner af SO2 til luften fra regeneratoren i den katalytiske krakningsproces

Parameter Enhedstype/tilstand BAT-AEL-værdier (gennemsnit pr. måned) mg/Nm3 SO2 Nye enheder ≤ 300 Eksisterende enheder/fuld forbrænding < 100-800 (22) Eksisterende enheder/delvis forbrænding 100-1 200 (22)

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

BAT 27. For at reducere emissionerne af carbonmonoxid (CO) til luften fra den katalytiske krakningsproces (regenerator) er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Driftsstyring af forbrændingen Se afsnit 1.20.5 Kan anvendes generelt. ii) Katalysatorer med carbonmonoxid (CO)-oxidationsaktivatorer Se afsnit 1.20.5 Generelt kun gældende for tilstand med fuld forbrænding iii) Carbonmonoxid (CO)-kedel Se afsnit 1.20.5 Generelt kun gældende for tilstand med delvis forbrænding

BAT-relaterede emissionsniveauer: Se tabel 7.

Tabel 7

BAT-relaterede emissionsniveauer for emissioner af carbonmonoxid til luften fra regeneratoren i den katalytiske krakningsproces for tilstanden med delvis forbrænding

Parameter Forbrændingstilstand BAT-AEL-værdier (gennemsnit pr. måned) mg/Nm3 Carbonmonoxid, udtrykt som CO Tilstand med delvis forbrænding ≤ 100 (23)

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

1.6. BAT-konklusioner vedrørende den katalytiske reforming-proces

BAT 28. For at reducere emissionerne af polychlorerede dibenzodioxiner/furaner (PCDD/F) til luften fra den katalytiske reforming-enhed er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Valg af katalysatoraktivator Anvendelse af en katalysatoraktivator for at minimere dannelsen af polychlorerede dibenzodioxiner/furaner (PCDD/F) under regenerering. Se afsnit 1.20.7 Kan anvendes generelt. ii) Behandling af røggassen fra regenerering a) Genbrugsloop af regenereringsgas med adsorptionsmasse Røggas fra regenereringsfasen behandles for at fjerne chlorerede forbindelser (fx dioxiner) Kan anvendes generelt til nye enheder. For eksisterende enheder kan anvendelsen afhænge af den aktuelle konstruktion af regenereringsenheden. b) Vådskrubning Se afsnit 1.20.3 Kan ikke anvendes i semi-regenerative reformere c) Elektrostatisk præcipitator (ESP) Se afsnit 1.20.1 Kan ikke anvendes i semi-regenerative reformere

1.7. BAT-konklusioner vedrørende koksprocesser

BAT 29. For at reducere emissionen til luften fra koksproduktionsprocesserne er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker: Primære eller procesrelaterede teknikker, såsom: Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Indsamling og genbrug af finkoks Systematisk indsamling og genbrug af finkoks, der produceres under hele koksprocessen (boring, håndtering, knusning, afkøling osv.) Kan anvendes generelt. ii) Håndtering og opbevaring af koks i overensstemmelse med BAT 3 Se BAT 3 Kan anvendes generelt. iii) Anvendelse af et lukket nedblæsningssystem Filtersystem til trykaflastning af kokstromlerne Kan anvendes generelt. iv) Genvinding af gas (inklusive afblæsning, inden tromlen åbnes mod atmosfæren) som en del af raffinaderibrændselsgas (RFG) Afblæsningen føres fra kokstromlen til gaskompressoren for at genvinde gassen som RFG i stedet for flaring. Til flexicoking-processen er der behov for en konverteringsfase (for at konvertere carbonylsulfiden (COS) til H2S) inden behandling af gassen fra koksenheden For eksisterende enheder kan anvendelsen af teknikkerne være begrænset af, hvor meget plads der er tilgængelig

BAT 30. For at reducere emissionerne af NOX til luften fra kalcineringsprocessen for uafgasset koks er det BAT at anvende selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR).

Beskrivelse

Se afsnit 1.20.2.

Anvendelse

Anvendelsen af SNCR-teknikken (især med hensyn til opholdstiden og temperaturvinduet) kan være begrænset som følge af kalcineringsprocessens specificitet.

BAT 31. For at reducere emissionen af SOX til luften fra kalcineringsprocessen for uafgasset koks er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Ikke-regenerativ skrubning Vådskrubning eller havvandsskrubning. Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen kan være begrænset i tørre områder og i tilfælde, hvor biprodukter fra behandlingen (inklusive fx spildevand med høje niveauer af salte) ikke kan genanvendes eller bortskaffes korrekt. For eksisterende enheder kan anvendelsen være begrænset af, hvor meget plads der er tilgængelig ii) Regenerativ skrubning Anvendelse af et specifikt SOX-absorberingsreagens (fx en absorberende opløsning), som generelt muliggør genvindingen af svovl som et biprodukt under en regenereringscyklus, hvor reagenset genanvendes. Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen er begrænset til det tilfælde, hvor regenererede biprodukter kan sælges. For eksisterende enheder kan anvendelsen være begrænset af den eksisterende svovlgenvindingskapacitet, samt, hvor meget plads der er tilgængelig

BAT 32. For at reducere emissionen af støv til luften fra kalcineringsprocessen for uafgasset koks er det BAT at anvende en kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Elektrostatisk præcipitator (ESP) Se afsnit 1.20.1 For eksisterende enheder kan anvendelsen være begrænset af, hvor meget plads der er tilgængelig For grafit- og anodekokskalcineringsproduktionen kan anvendelsen være begrænset som følge af kokspartiklernes høje resistivitet ii) Flertrins-cyklonseparatorer Se afsnit 1.20.1 Kan anvendes generelt.

BAT-relaterede emissionsniveauer: Se tabel 8.

Tabel 8:

BAT-relaterede emissionsniveauer for støvemissioner til luften fra en enhed til kalcineringen af uafgasset koks

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

1.8. BAT-konklusioner vedrørende afsaltningsprocessen

BAT 33. For at reducere vandforbruget og emissionen til vandet fra afsaltningsprocessen er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Genanvendelse af vand og optimering af afsaltningsprocessen En samling af gode afsaltningspraksisser, der har til hensigt at øge afsalterens effektivitet og reducere forbruget af vaskevand, fx ved anvendelse af lavforskydningsblandingsudstyr og lavt vandtryk. Dette inkluderer håndteringen af nøgleparametre for vaskning (fx god blanding) og separationsfaser (fx pH, densitet, viskositet, elektrisk feltpotentiale for sammenflydning) Kan anvendes generelt. ii) Flertrinsafsalter Flertrinsafsaltere arbejder med vandtilførsel og dehydrering, der gentages i to trin eller flere, for at opnå bedre effektivitet i separationen og dermed mindre korrosion i de videre processer Kan anvendes for nye enheder iii) Yderligere separationsfase En ekstra, forbedret olie-/vandseparation og faststof-/vandseparation, der er konstrueret til at reducere oliemængden til spildevandsbehandlingsanlægget og til at genbruge den i processen. Dette inkluderer fx tromlestabilisering og anvendelse af optimale brugerfladeniveaustyreenheder Kan anvendes generelt.

1.9. BAT-konklusioner vedrørende forbrændingsenheder

BAT 34. For at forebygge eller reducere emissionen af NOX til luften fra forbrændingsenhederne er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker.

I. Primære eller procesrelaterede teknikker, såsom: Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Valg eller behandling af brændsel a) Anvendelse af gas til erstatning af flydende brændsel Gas indeholder generelt mindre nitrogen end væske, og forbrændingen af gas medfører et lavere emissionsniveau af NOX. Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen kan være begrænset af tilgængeligheden af brændsler med lavt svovlgasindhold, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik. b) Anvendelse af raffinaderibrændselsolie (RFO) med lavt nitrogenindhold, fx ved RFO-valg eller ved hydrogenbehandling af RFO Valg af raffinaderibrændselsolie favoriserer flydende brændsler med lavt nitrogenindhold som de mulige kilder, der kan bruges i enheden Hydrogenbehandling har til hensigt at reducere svovl-, nitrogen- og metalindholdet i brændslet. Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen er begrænset af tilgængeligheden af flydende brændsler med lavt nitrogenindhold, hydrogenproduktion og behandlingskapaciteten for hydrogensulfid (H2S) (fx amin og Claus-enheder) ii) Forbrændingsmodifikationer a) Trindelt forbrænding: — air staging — fuel staging Se afsnit 1.20.2 Fuel staging til blandet eller flydende fyring kan kræve en specifik brænderkonstruktion b) Forbrændingsoptimering Se afsnit 1.20.2 Kan anvendes generelt. c) Recirkulering af røggas Se afsnit 1.20.2 Gældende ved anvendelsen af specifikke brændere med intern recirkulering af røggassen. Anvendelsen kan være begrænset til efterfølgende tilpasning af ekstern røggasrecirkulation i enheder med en tvungen/induceret cirkulationsfunktionsmåde d) Indsprøjtning af fortyndingsmiddel Se afsnit 1.20.2 Generelt gældende for gasturbiner, hvor der er passende, inerte fortyndingsmidler tilgængelige e) Anvendelse af lav-NOX-brændere (LNB) Se afsnit 1.20.2 Generelt gældende for nye enheder under hensyntagen til den brændselsspecifikke begrænsning (fx ved tung olie). For eksisterende enheder kan anvendelsen være begrænset af kompleksiteten som følge af anlægsspecifikke forhold, fx ovnkonstruktionen eller omgivende udstyr. I meget specifikke tilfælde kan det være nødvendigt at foretage væsentlige ændringer. Anvendelsen kan være begrænset for ovne i den forsinkede koksproces som følge af mulig koksdannelse i ovnene. I gasturbiner er anvendelsen begrænset til brændsler med lavt hydrogenindhold (generelt < 10 %)

II. Sekundære teknikker eller »end-of-pipe«-teknikker, såsom: Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Selektiv katalytisk reduktion (SCR) Se afsnit 1.20.2 Kan anvendes generelt for nye enheder. For eksisterende enheder kan anvendelsen være begrænset som følge af kravene til, at der skal være tilstrækkeligt med plads og optimal reaktant indsprøjtning ii) Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) Se afsnit 1.20.2 Kan anvendes generelt for nye enheder. For eksisterende enheder kan anvendelsen være begrænset af kravet til det temperaturvindue og den opholdstid, der skal nås ved reaktant indsprøjtning iii) Oxidation ved lav temperatur Se afsnit 1.20.2 Anvendelsen kan være begrænset af behovet for yderligere skrubningskapacitet og af det faktum, at der skal tages korrekt hånd om ozondannelsen og den tilhørende risikostyring. Anvendelsen kan være begrænset af behovet for yderligere spildevandsbehandling og virkninger på tværs af medierne (fx nitratemissioner) og af en utilstrækkelig forsyning af flydende oxygen (til ozondannelse). For eksisterende enheder kan anvendelsen af teknikken være begrænset af, hvor meget plads der er tilgængelig iv) SNOX -kombineret teknik Se afsnit 1.20.4 Kun gældende for højt røggasflow (fx > 800 000 Nm3/t), og når der er behov for kombineret NOX og SOX-reduktion

BAT-relaterede emissionsniveauer: Se tabel 9, tabel 10 og tabel 11.

Tabel 9:

BAT-relaterede emissionsniveauer for NOX-emissioner til luften fra en gasturbine

Parameter Udstyrstype BAT-AEL (26) (gennemsnit pr. måned) mg/Nm3 ved 15 % O2 NOX udtrykt som NO2 Gasturbine (inklusive gasturbine med kombineret cyklus (CCGT) og integreret forgasningsturbine med kombineret cyklus (IGCC)) 40-120 (eksisterende turbine) 20-50 (ny turbine) (27)

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

Tabel 10:

BAT-relaterede emissionsniveauer for NOX-emissioner til luften fra en gasfyret forbrændingsenhed med undtagelse af gasturbiner

Parameter Forbrændingstype BAT-AEL-værdier (gennemsnit pr. måned) mg/Nm3 NOX udtrykt som NO2 Gasfyring 30-150 for eksisterende enhed (28) 30 -100 for ny enhed

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

Tabel 11:

BAT-relaterede emissionsniveauer for NOX-emissioner til luften fra en multibrændselsfyret forbrændingsenhed med undtagelse af gasturbiner

Parameter Forbrændingstype BAT-AEL-værdier (gennemsnit pr. måned) mg/Nm3 NOX udtrykt som NO2 Multibrændselsfyret forbrændingsenhed 30-300 for eksisterende enhed (29) (30)

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

BAT 35. For at forebygge eller reducere emissionen af støv eller metal til luften fra forbrændingsenhederne er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker.

I. Primære eller procesrelaterede teknikker, såsom: Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Valg eller behandling af brændsel a) Anvendelse af gas til erstatning af flydende brændsel Gasforbrænding i stedet for flydende forbrænding medfører et lavere niveau af støvemissioner Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen kan være begrænset af tilgængeligheden af brændsler med lavt svovlindhold, såsom naturgas, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik. b) Anvendelse af raffinaderibrændselsolie (RFO) med lavt svovlindhold, fx ved RFO-valg eller ved hydrogenbehandling af RFO Valg af raffinaderibrændselsolie favoriserer flydende brændsler med lavt svovlindhold som de mulige kilder, der kan bruges i enheden Hydrogenbehandling har til hensigt at reducere svovl-, nitrogen- og metalindholdet i brændslet. Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen kan være begrænset af tilgængeligheden af flydende brændsler med lavt svovlindhold, hydrogenproduktion og behandlingskapaciteten for hydrogensulfid (H2S) (fx amin- og Claus-enheder) ii) Forbrændingsmodifikationer a) Forbrændingsoptimering Se afsnit 1.20.2 Kan anvendes generelt til alle forbrændingstyper b) Forstøvning af flydende brændsel Anvendelse af højt tryk for at reducere dråbestørrelsen i flydende brændsel. Nylige, optimale brænderkonstruktioner inkluderer almindeligvis dampforstøvning Generelt gældende for fyring med flydende brændsel

II. Sekundære teknikker eller »end-of-pipe«-teknikker, såsom: Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Elektrostatisk præcipitator (ESP) Se afsnit 1.20.1 For eksisterende enheder kan anvendelsen være begrænset af, hvor meget plads der er tilgængelig ii) Tredjefase-tilbageblæsningsfilter Se afsnit 1.20.1 Kan anvendes generelt. iii) Vådskrubning Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen kan være begrænset i tørre områder og i tilfælde, hvor biprodukterne fra behandlingen (inklusive fx spildevand med et højt saltindhold) ikke kan genanvendes eller bortskaffes korrekt. For eksisterende enheder kan anvendelsen af teknikken være begrænset af, hvor meget plads der er tilgængelig iv) Centrifugalvaskere Se afsnit 1.20.1 Kan anvendes generelt.

BAT-relaterede emissionsniveauer: Se tabel 12.

Tabel 12:

BAT-relaterede emissionsniveauer for støvemissioner til luften fra en multibrændselsfyret forbrændingsenhed med undtagelse af gasturbiner

Parameter Forbrændingstype BAT-AEL-værdier (gennemsnit pr. måned) mg/Nm3 Støv Multibrændselsfyring 5-50 for eksisterende enhed (31) (32) 5-25 for ny enhed < 50 MW

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

BAT 36. For at forebygge eller reducere emissionerne af SOX til luften fra forbrændingsenhederne er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker.

I. Primære eller procesrelaterede teknikker, der er baseret på et valg eller en behandling af brændslet, såsom: Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Anvendelse af gas til erstatning af flydende brændsel Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen kan være begrænset af tilgængeligheden af brændsler med lavt svovlindhold, såsom naturgas, hvilket kan afhænge af den enkelte medlemsstats energipolitik. ii) Behandling af raffinaderibrændselsgas (RFG) Restkoncentrationen af H2S i RFG afhænger af behandlingsprocesparameteren, fx amin-skrubningstrykket. Se afsnit 1.20.3 For gas med lav brændværdi, der indeholder carbonylsulfid (COS), fx fra koksenheder, kan der være behov for en konverter inden fjernelsen af H2S iii) Anvendelse af raffinaderibrændselsolie (RFO) med lavt svovlindhold, fx ved RFO-valg eller ved hydrogenbehandling af RFO Valg af raffinaderibrændselsolie favoriserer flydende brændsler med lavt svovlindhold som de mulige kilder, der kan bruges i enheden Hydrogenbehandling har til hensigt at reducere svovl-, nitrogen- og metalindholdet i brændslet. Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen er begrænset af tilgængeligheden af flydende brændsler med lavt svovlindhold, hydrogenproduktion og behandlingskapaciteten for hydrogensulfid (H2S) (fx amin- og Claus-enheder)

II. Sekundære teknikker eller »end-of-pipe«-teknikker: Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Ikke-regenerativ skrubning Vådskrubning eller havvandsskrubning. Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen kan være begrænset i tørre områder og i tilfælde, hvor biprodukter fra behandlingen (inklusive fx spildevand med høje niveauer af salte) ikke kan genanvendes eller bortskaffes korrekt. For eksisterende enheder kan anvendelsen af teknikken være begrænset af, hvor meget plads der er tilgængelig ii) Regenerativ skrubning Anvendelse af et specifikt SOX-absorberingsreagens (fx en absorberende opløsning), som generelt muliggør genvindingen af svovl som et biprodukt under en regenereringscyklus, hvor reagenset genanvendes. Se afsnit 1.20.3 Anvendelsen er begrænset til det tilfælde, hvor regenererede biprodukter kan sælges. Efterfølgende tilpasning af eksisterende enheder kan være begrænset af den eksisterende svovlgenvindingskapacitet. For eksisterende enheder kan anvendelsen af teknikken være begrænset af, hvor meget plads der er tilgængelig iii) SNOX -kombineret teknik Se afsnit 1.20.4 Kun gældende for højt røggasflow (fx > 800 000 Nm3/t) og når der er behov for kombineret NOX og SOX-reduktion

BAT-relaterede emissionsniveauer: Se tabel 13 og tabel 14.

Tabel 13:

BAT-relaterede emissionsniveauer for SO2-emissioner til luften fra en forbrændingsenhed, der fyrer med raffinaderibrændselsgas (RFG) med undtagelse af gasturbiner

Parameter BAT-AEL-værdier (gennemsnit pr. måned) mg/Nm3 SO2 5-35 (33)

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

Tabel 14:

BAT-relaterede emissionsniveauer for SO2-emissioner til luften fra multibrændselsfyrede forbrændingsenheder med undtagelse af gasturbiner og stationære gasmotorer

Denne BAT-AEL refererer til de vægtede gennemsnitsemissioner for eksisterende, multibrændselsfyrede forbrændingsenheder på raffinaderiet med undtagelse af gasturbiner og stationære gasmotorer.

Parameter BAT-AEL-værdier (gennemsnit pr. måned) mg/Nm3 SO2 35-600

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

BAT 37. For at reducere emissionerne af carbonmonoxid (CO) til luften fra forbrændingsenhederne er det BAT at anvende forbrændingsdriftsstyring.

Beskrivelse

Se afsnit 1.20.5.

BAT-relaterede emissionsniveauer: Se tabel 15.

Tabel 15:

BAT-AEL-relaterede emissionsniveauer for carbonmonoxid-emissioner til luften fra en forbrændingsenhed

Parameter BAT-AEL-værdier (gennemsnit pr. måned) mg/Nm3 Carbonmonoxid, udtrykt som CO ≤ 100

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

1.10. BAT-konklusioner vedrørende etherificeringsprocessen

BAT 38. For at reducere emissionerne til luften fra etherificeringsprocessen er det BAT at sikre en passende behandling af procesrøggasser ved at lede dem til raffinaderibrændselsgassystemet.

BAT 39. For at forebygge en forstyrrelse af biobehandlingen er det BAT at anvende en opbevaringstank og en passende enhedsproduktionsplanstyring til at kontrollere det opløste indhold fra de giftige forbindelser (fx methanol, myresyre, ethere) i spildevandsstrømmen inden slutbehandlingen.

1.11. BAT-konklusioner vedrørende isomeringsprocessen

BAT 40. For at reducere emissionerne til luften af chlorerede forbindelser er det BAT at optimere anvendelsen af chlorerede organiske forbindelser, der anvendes til at opretholde katalysatoraktivitet, når en sådan proces eksisterer, eller at anvende ikke-chlorerede katalytiske systemer.

1.12. BAT-konklusioner vedrørende naturgasraffinaderier

BAT 41. For at reducere emissionerne af svovldioxid til luften fra naturgasanlæg er det BAT at anvende BAT 54.

BAT 42. For at reducere emissionerne af nitrogenoxider (NOX) til luften fra naturgasanlæg er det BAT at anvende BAT 34

BAT 43. For at forebygge emissionerne af kviksølv, når det er til stede i rånaturgas, er det BAT at fjerne kviksølvet og genvinde det slam, der indeholder kviksølv, til efterfølgende bortskaffelse.

1.13. BAT-konklusioner vedrørende destillationsprocessen

BAT 44. For at forebygge eller reducere spildevandsflowdannelsen fra destillationsprocessen er det BAT at anvende væskeringsvakuumpumper eller overfladekondensatorer.

Anvendelse

Er muligvis ikke gældende i visse tilfælde af efterfølgende tilpasning. For nye enheder kan der være behov for vakuumpumper, enten i kombination med eller ikke i kombination med dampejektorer, for at opnå et højt vakuum (10 torr). Der bør ligeledes være en reserve tilgængelig i tilfælde af, at vakuumpumpen svigter.

BAT 45. For at forebygge eller reducere spildevand fra destillationsprocessen er det BAT at lede survandet til stripningsenheden.

BAT 46. For at forebygge eller reducere emissioner til luften fra destillationsenheder er det BAT at sikre en passende behandling af procesrøggasser, især ikke-kondenserbare røggasser, ved fjernelse af sur gas inden videre anvendelse.

Anvendelse

Generelt gældende for rådestillationsenheder og vakuumdestillationsenheder. Er muligvis ikke gældende for selvstændige smøremiddels- og bitumenraffinaderier med emissioner af svovlforbindelser mindre end 1 t/d. Ved specifikke raffinaderikonfigurationer kan anvendelsen være begrænset som følge af behovet for fx store rørsystemer, kompressorer eller yderligere aminbehandlingskapacitet.

1.14. BAT-konklusioner vedrørende produktbehandlingsprocessen

BAT 47. For at reducere emissioner til luften fra produktbehandlingsprocessen er det BAT at sikre en passende bortskaffelse af røggasser, især ildelugtende brugt luft fra »sweetening«-enheder, ved at lede dem til destruktion, fx ved forbrænding.

Anvendelse

Generelt gældende for produktbehandlingsprocesser, hvor gasstrømmene sikkert kan føres til destruktionsenhederne. Af sikkerhedsmæssige årsager er dette muligvis ikke gældende for sweetening-enheder.

BAT 48. For at reducere affalds- og spildevandsdannelsen, når der findes en produktbehandlingsproces, der anvender et kaustikum, er det BAT at anvende en overrislende kaustisk opløsning og en global håndtering af brugt kaustikum, herunder genbrug efter passende behandling, fx ved stripning.

1.15. BAT-konklusioner vedrørende opbevarings- og håndteringsprocesser

BAT 49. For at reducere emissionerne af VOC til luften fra opbevaringen af flygtige flydende kulbrinteforbindelser er det BAT at anvende tanke med flydekuppel, der er udstyret med højeffektive forseglinger, eller at anvende en tank med fast loft, der er tilsluttet et dampgenvindingssystem.

Beskrivelse

Højeffektive forseglinger er specifikt udstyr til at begrænse damptabet, fx forbedrede primære forseglinger eller ekstra flerdobbelte (sekundære eller tertiære) forseglinger (i forhold til den mængde, der afgives).

Anvendelse

Anvendelsen af højeffektive forseglinger kan være begrænset for efterfølgende tilpasning af tertiære forseglinger i eksisterende tanke.

BAT 50. For at reducere emissionen af VOC til luften fra opbevaringen af flygtige flydende kulbrinteforbindelser er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Manuel rengøring af råolietanke Rengøring af olietanke udføres ved, at medarbejderne går ind i tanken og fjerner slam manuelt Kan anvendes generelt. ii) Anvendelse af et system med lukket kredsløb Ved interne inspektioner tømmes, renses og afgasses tankene regelmæssigt. Denne rensning inkluderer opløsning af tankbunden. Systemer med lukkede kredsløb, der kan kombineres med »end-of-pipe«, mobile reduktionsteknikker, forebygger eller reducerer VOC-emissionerne Anvendelsen kan være begrænset af fx restkoncentrationstypen, tankloftskonstruktionen eller tankmaterialerne

BAT 51. For at forebygge eller reducere emissionerne til jord og grundvand fra opbevaringen af flydende kulbrinteforbindelser er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Vedligeholdelsesprogram, inklusive korrosionsovervågning, -forebyggelse og -kontrol Et styringssystem, inklusive lækagedetektion og driftsstyring, med henblik på at forebygge overfyldning, lagerkontrol og risikobaserede inspektionsprocedurer i tanke med intervaller for at påvise integriteten, samt vedligeholdelse for at forbedre tankinddæmningen. Dette inkluderer også en systemindsats mod udslip, hvor systemet skal reagere, før udslippet når grundvandet. Dette skal især sikres under vedligeholdelsen Kan anvendes generelt. ii) Tanke med dobbeltbund En anden, uigennemtrængelig bund, der er en sikkerhedsforanstaltning imod udslip fra det første materiale Generelt gældende for nye tanke og efter istandsættelse af eksisterende tanke (34) iii) Uigennemtrængelige membranbeklædninger En kontinuerlig lækagebarriere under hele tankens bund Generelt gældende for nye tanke og efter istandsættelse af eksisterende tanke (34) iv) Tilstrækkelig lageranlægsinddæmning En lageranlægsinddæmning er konstrueret til at kunne inddæmme store udslip, der potentielt kan være forårsaget af brud på skalkonstruktionen eller overfyldning (af både miljømæssige og sikkerhedsmæssige årsager). Størrelsen og de tilhørende bygningsbestemmelser er almindeligvis fastsat ved lokale bestemmelser Kan anvendes generelt.

BAT 52. For at forebygge eller reducere VOC-emissioner til luften ved på- og aflæsning af flygtige flydende kulbrinteforbindelser er det BAT at anvende en eller en kombination af nedenstående teknikker for at opnå en genvindingsprocent på mindst 95 %. Teknik Beskrivelse Anvendelse (35) Dampgenvinding ved: i) Kondensering ii) Absorption iii) Adsorption iv) Membranfiltrering v) Kombinerede systemer Se afsnit 1.20.6 Generelt gældende ved på- og aflæsning, hvor den årlige kapacitet er > 5 000 m3/år. Ikke gældende ved på- eller aflæsning til søgående fartøjer med en årlig kapacitet på < 1 million m3/år

BAT-relaterede emissionsniveauer: Se tabel 16.

Tabel 16:

BAT-relaterede emissionsniveauer for ikke-methan VOC og benzenemissioner til luften fra på- og aflæsning af flygtige flydende kulbrinteforbindelser

Parameter BAT-AEL-værdier (gennemsnit pr. time) (36) VOC'er, der ikke er methan (NMVOC) 0,15-10 g/Nm3 (37) (38) Benzen (38) < 1 mg/Nm3

1.16. BAT-konklusioner vedrørende visbreaking og andre termiske processer

BAT 53. For at reducere emissionerne til recipienten fra visbreaking og andre termiske processer er det BAT at sikre en passende behandling af spildevandsstrømme ved anvendelse af teknikkerne i BAT 11.

1.17. BAT-konklusioner vedrørende røggassvovlbehandling

BAT 54. For at reducere svovlemissionerne til luften fra røggasser, der indeholder hydrogensulfider (H2S), er det BAT at anvende alle nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse (39) i) Fjernelse af sur gas, fx ved aminbehandling Se afsnit 1.20.3 Kan anvendes generelt. ii) Svovlgenvindingsenhed (SRU), fx ved Claus-processen Se afsnit 1.20.3 Kan anvendes generelt. iii) Restgasbehandlingsenhed (TGTU) Se afsnit 1.20.3 For efterfølgende tilpasning af en eksisterende SRU kan anvendelsen være begrænset af størrelsen på SRU'en og konfigurationen af enhederne, samt den allerede eksisterende type af svovlgenvindingsproces.

BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet (BAT-AEPL): Se tabel 17.

Tabel 17:

BAT-relaterede niveauer for miljøeffektivitet for et svovlgenvindingssystem til røggas (H2S)

BAT-relateret niveau for miljøeffektivitet (gennemsnit pr. måned) Fjernelse af sur gas Fjernelse af hydrogensulfider (H2S) i den behandlede RFG for at leve op til BAT-AEL for gasfyring for BAT 36 Svovlgenvindingseffektivitet (40) Ny enhed: 99,5 — > 99,9 % Eksisterende enhed: ≥ 98,5 %

Den tilknyttede overvågning er beskrevet i BAT 4.

1.18. BAT-konklusioner vedrørende afbrænding af gas uden nyttiggørelse (flaring)

BAT 55. For at forebygge emissioner til luften fra flaring er det BAT at anvende flaring udelukkende af sikkerhedsmæssige årsager eller til ikke-rutinemæssige driftsforhold (fx opstarter, driftsstop).

BAT 56. For at reducere emissionen fra flaring til luften, når flaring ikke kan undgås, er det BAT at anvende nedenstående teknikker. Teknik Beskrivelse Anvendelse i) Korrekt anlægskonstruktion Se afsnit 1.20.7 Kan anvendes i nye enheder. Genvindingssystemet til afbrænding af gas uden nyttiggørelse kan efterfølgende tilpasses i eksisterende enheder ii) Anlægsstyring Se afsnit 1.20.7 Kan anvendes generelt. iii) Korrekt konstruktion af udstyr til flaring Se afsnit 1.20.7 Kan anvendes i nye enheder iv) Tilsyn og indberetning Se afsnit 1.20.7 Kan anvendes generelt.

1.19. BAT-konklusioner vedrørende integreret emissionsstyring

BAT 57. For at opnå en generel reduktion i emissionerne af NOX til luften fra forbrændingsenheder og fluidiserede katalytiske krakningsenheder (FCC) er det BAT at anvende en integreret emissionsstyringsteknik som et alternativ til anvendelsen af BAT 24 og BAT 34.

Beskrivelse

Teknikken består i at styre emissionerne af NOX fra flere eller alle forbrændingsenheder og FCC-enheder på et raffinaderianlæg på en integreret måde ved implementering og drift af den mest passende kombination af BAT i de forskellige berørte enheder samt overvågningen af effektiviteten deraf på en sådan måde, at de deraf følgende samlede emissioner er lig med eller lavere end de emissioner, som ville kunne opnås igennem en anvendelse af de BAT-AEL'er, der refereres til i BAT 24 og BAT 34, på enhedsbasis.

Denne teknik er særligt anvendelig til olieraffinaderianlæg:

— med en anerkendt anlægskompleksitet og mange forskellige forbrændings- og procesenheder, der er indbyrdes forbundne i kraft af deres tilførsel af råmateriale og energi

— med behov for hyppige procesjusteringer i forhold til kvaliteten af den råolie, der modtages

— med et teknisk behov for at anvende en del af procesresterne som internt brændsel, hvilket forårsager hyppige justeringer af brændselsblandingen i overensstemmelse med proceskravene.

BAT-relaterede emissionsniveauer: Se tabel 18.

Endvidere, for hver ny forbrændingsenhed eller ny FCC-enhed, der er inkluderet i det integrerede emissionsstyringssystem, er de BAT-AEL'er, der er anført under BAT 24 og BAT 34, fortsat gældende.

Tabel 18

BAT-relaterede emissionsniveauer for NOx-emissioner til luften ved anvendelse af BAT 57

BAT-AEL for NOx-emissionerne fra enhederne, der er omfattet af BAT 57, udtrykt i mg/Nm3 som en gennemsnitlig værdi pr. måned, er lig med eller mindre end det vægtede gennemsnit af NOx-koncentrationerne (udtrykt som NOx mg/Nm3 som et gennemsnit pr. måned), som ville opnås ved i praksis at anvende teknikker i hver af disse enheder, som ville muliggøre, at de berørte enheder lever op til følgende:

a) for (regenerator)-enheder med katalytisk krakningsproces: BAT-AEL-intervallet fremgår af tabel 4 (BAT 24)

b) for forbrændingsenheder, der forbrænder raffinaderibrændsler alene eller samtidig med andre brændsler: BAT-AEL-intervallerne fremgår af tabel 9, 10 og 11 (BAT 34).

Denne BAT-AEL er udtrykt ved følgende formel:

Noter:

1. De gældende referencebetingelser for oxygen er de værdier, der er angivet i tabel 1.

2. Vægtningen af emissionsniveauerne for de individuelle enheder foretages på basis af røggasflowhastigheden for den berørte enhed, udtrykt som en gennemsnitsværdi pr. måned (Nm3/time), som er repræsentativ for normal drift af den pågældende enhed på raffinaderianlægget (ved anvendelse af referencebetingelserne under note 1).

3. I tilfælde af betydelige eller strukturmæssige ændringer i brændslet, som påvirker den gældende BAT-AEL for en enhed, eller andre betydelige eller strukturmæssige ændringer af karakteren eller funktionen af de berørte enheder, eller i tilfælde af udskiftning, udvidelse eller tilføjelse af forbrændingsenheder eller FCC-enheder, skal den BAT-AEL, der er defineret i tabel 18, tilpasses i overensstemmelse hermed.

Overvågning forbundet med BAT 57

BAT til overvågning af NOx-emissioner under en integreret emissionsstyringsteknik er, som i BAT 4, suppleret med følgende:

— en overvågningsplan, der indeholder en beskrivelse af de processer, der overvåges, en liste over emissionskilder og kildestrømme (produkter, røggasser), der overvåges for hver proces, og en beskrivelse af den anvendte metode (beregninger, målinger) og de underliggende antagelser og den tilhørende pålidelighedsgrad

— løbende overvågning af røggasflowhastighederne for de berørte enheder, enten ved direkte måling eller en tilsvarende metode

— et datastyringssystem til indsamling, behandling og indberetning af alle nødvendige overvågningsdata for at fastsætte emissionerne fra de kilder, der dækkes af den integrerede emissionsstyringsteknik.

BAT 58. For at opnå en samlet reduktion af SO2-emissionerne til luften fra forbrændingsenheder, fluidiserede katalytiske krakningsenheder (FCC) og svovlgenvindingsenheder for røggas er det BAT at anvende en integreret emissionsstyringsteknik som et alternativ til anvendelsen af BAT 26, BAT 36 og BAT 54.

Beskrivelse

Teknikken består i at styre emissionerne af SO2 fra flere eller alle forbrændingsenheder, FCC-enheder og svovlgenvindingsenheder for røggas på et raffinaderianlæg på en integreret måde ved implementering og drift af den mest passende kombination af BAT i de forskellige, berørte enheder, samt overvågningen af effektiviteten deraf på en sådan måde, at de deraf følgende samlede emissioner er lig med eller lavere end de emissioner, som ville kunne opnås igennem en anvendelse af de BAT-AEL'er, der refereres til i BAT 26 og BAT 36, på enhedsbasis, samt den BAT-AEPL, der er anført under BAT 54.

Denne teknik er særligt anvendelig til olieraffinaderianlæg:

— med en anerkendt anlægskompleksitet og mange forskellige forbrændings- og procesenheder, der er indbyrdes forbundne i kraft af deres tilførsel af råmateriale og energi

— med behov for hyppige procesjusteringer i forhold til kvaliteten af den råolie, der modtages

— med et teknisk behov for at anvende en del af procesresterne som internt brændsel, hvilket forårsager hyppige justeringer af brændselsblandingen i overensstemmelse med proceskravene.

BAT-relateret emissionsniveau: Se tabel 19.

Endvidere, for hver ny forbrændingsenhed, ny FCC-enhed eller ny svovlgenvindingsenhed for røggas, der er inkluderet i det integrerede emissionsstyringssystem, er de BAT-AEL'er, der er anført under BAT 26 og BAT 36, og den BAT-AEPL, der er anført under BAT 54, fortsat gældende.

Tabel 19

BAT-relaterede emissionsniveauer for SO2-emissioner til luften ved anvendelse af BAT 58

BAT-AEL for SO2-emissionerne fra enhederne, der omfattes af BAT 58, udtrykt i mg/Nm3 som en gennemsnitlig værdi pr. måned, er lig med eller mindre end det vægtede gennemsnit af SO2-koncentrationerne (udtrykt som mg/Nm3 som et gennemsnit pr. måned), som ville opnås ved i praksis at anvende teknikker i hver af disse enheder, som ville muliggøre, at de berørte enheder lever op til følgende:

a) for (regenerator)-enheder med katalytisk krakningsproces: BAT-AEL-intervallerne, der fremgår af tabel 6 (BAT 26)

b) for forbrændingsenheder, der forbrænder raffinaderibrændsler alene eller samtidig med andre brændsler: BAT-AEL-intervallerne, der fremgår af tabel 13 og tabel 14 (BAT 36) og

c) til svovlgenvindingsenheder for røggas: BAT-AEL-intervallerne, der fremgår af tabel 17 (BAT 54).

Denne BAT-AEL er udtrykt ved følgende formel:

Noter:

1. De gældende referencebetingelser for oxygen er de værdier, der er angivet i tabel 1.

2. Vægtningen af emissionsniveauerne for de individuelle enheder foretages på basis af røggasflowhastigheden for den berørte enhed, udtrykt som en gennemsnitsværdi pr. måned (Nm3/time), som er repræsentativ for den enhed under raffinaderianlæggets normale drift (ved anvendelse af referencebetingelserne under note 1).

3. I tilfælde af betydelige eller strukturmæssige brændselsændringer, som påvirker den gældende BAT-AEL for en enhed, eller andre betydelige eller strukturmæssige ændringer af karakteren eller funktionen af de berørte enheder, eller i tilfælde af udskiftning, udvidelse eller tilføjelse af forbrændings-, FCC- eller svovlgenvindingsenheder for røggas, skal den BAT-AEL, der er defineret i tabel 19, tilpasses i overensstemmelse dermed.

Overvågning tilknyttet BAT 58.

BAT vedrørende emissionerne af SO2 ved en integreret emissionsstyringstilgang er, som i BAT 4, suppleret med følgende:

— en overvågningsplan, der indeholder en beskrivelse af de processer, der overvåges, en liste over emissionskilder og kildestrømme (produkter, røggasser), der overvåges for hver proces, og en beskrivelse af den anvendte metode (beregninger, målinger) og de underliggende antagelser og den tilhørende pålidelighedsgrad

— løbende overvågning af røggasflowhastighederne for de berørte enheder, enten ved direkte måling eller en tilsvarende metode

— et datastyringssystem til indsamling, behandling og indberetning af alle nødvendige overvågningsdata for at fastsætte emissionerne fra de kilder, der dækkes af den integrerede emissionsstyringsteknik.

ORDLISTE

1.20. Beskrivelse af teknikker til forebyggelse og begrænsning af emissioner til luften

1.20.1. Støv

Teknik Beskrivelse Elektrostatisk filter (ESP) Elektrostatiske filtre fungerer ved, at partikler oplades og udskilles ved påvirkning med et elektrisk felt. Elektrostatiske filtre kan arbejde under en lang række forskellige betingelser. Effektiviteten kan afhænge af antallet af felter, opholdstid (størrelse), katalysatoregenskaber og opstrøms udstyr til partikelfjernelse. I FCC-enheder anvendes der ofte trefelts-ESP'er og firefelts-ESP'er. ESP'erne kan anvendes i tør tilstand eller med ammoniakinjektion, der forbedrer partikeludskilningen. Til kalcinering af uafgasset koks kan ESP-opsamlingseffektiviteten være reduceret, fordi det er svært at give kokspartiklerne en elektrisk ladning. Flertrinscyklonseparatorer Cyklonbaseret opsamlingsenhed eller -system, der er installeret efter de to cyklontrin. Almindeligvis kendt som en tredjetrin-separator, hvor den sædvanlige konfiguration består af en enkelt beholder, der indeholder mange konventionelle cykloner eller forbedret hvirvelrørsteknologi. Ved FCC afhænger effektiviteten hovedsageligt af partikelkoncentrationen og -størrelsesfordelingen af det fine katalysatormateriale nedstrøms efter regeneratorens interne cykloner Centrifugalvaskere Centrifugalvaskere kombinerer cyklonprincippet med en kraftig kontakt med vand, fx venturi-vasker Tredjetrinsfilter med returskylning Modstrømsfiltre (returskylning) i keramik eller sintret metal, hvor de faste stoffer, der er holdt tilbage på overfladen som en kage, løsnes med en modgående strøm. De løsnede faste stoffer udtømmes derefter fra filtersystemet

1.20.2. Nitrogenoxider (NOX)

Teknik Beskrivelse Forbrændingsmodifikationer Trindelt forbrænding — Air staging — indebærer substøkiometrisk fyring i den første fase og efterfølgende tilførsel af restluften eller -oxygenet til ovnen for at fuldføre forbrændingen — Fuel staging — der udvikles en primær lavimpulsflamme i brænderkanalen. En sekundær flamme dækker den nederste del af den primære flamme, hvorved dens kernetemperatur reduceres. Recirkulering af røggas Genindsprøjtning af røggas fra ovnen i flammen for at reducere oxygenindholdet og dermed flammens temperatur. Specialbrændere, der anvender intern recirkulation af forbrændingsgasser til afkøling af den nederste del af flammerne og reduktion af oxygenindholdet i den varmeste del af flammerne. Anvendelse af lav-NOX-brændere (LNB) Teknikken (inklusive ultra-lav-NOX-brændere) er baseret på principperne om at reducere flammetemperaturudsving, forsinke, men fuldføre forbrændingen og øge varmeoverførslen (øget flammeemissivitet). Dette kan være forbundet med en konstruktionsændring af ovnens forbrændingskammer. Konstruktionen af ultra-lav-NOX-brændere (ULNB) inkluderer forbrændings-staging (luft/brændsel) og recirkulering af røggas. Tørre lav-NOX-brændere (DLNB) anvendes til gasturbiner Forbrændingsoptimering Denne teknik, der er baseret på permanent overvågning af relevante forbrændingsparametre (fx O2, CO-indhold, luft (eller oxygen)/brændsel-forholdet, uforbrændte komponenter), anvender reguleringsteknologi for at opnå de bedste forbrændingsbetingelser Indsprøjtning af fortyndingsmiddel Inerte fortyndingsmidler, fx røggas, damp, vand, nitrogen, der tilføres forbrændingsudstyret, reducerer flammetemperaturen og dermed koncentrationen af NOX i røggasserne Selektiv katalytisk reduktion (SCR) Teknikken er baseret på reduktionen af NOX til nitrogen på et katalysatorleje gennem reaktion med ammoniak (almindeligvis en vandig opløsning) ved en optimal driftstemperatur på ca. 300-450 °C. Der kan anvendes et eller to katalysatorlejer. Der opnås en større NOX-reduktion ved anvendelse af større katalysatormængder (to lejer). Selektiv ikke-katalytisk reduktion (SNCR) Teknikken er baseret på reduktionen af NOX til nitrogen ved reaktion med ammoniak eller urea ved en høj temperatur. Driftstemperaturen bør holdes mellem 900 °C og 1 050 °C, der giver den optimale reaktion. NOX-oxidation ved lav temperatur Ved processen for oxidation ved lav temperatur sprøjtes der ozon ind i en røggasstrøm ved en optimal temperatur under 150 °C, hvorved uopløseligt NO og NO2 oxideres til let opløseligt N2O5. N2O5 fjernes i en vådskrubber under dannelse af fortyndet salpetersyrespildevand, der kan anvendes i anlægsprocesser eller neutraliseres til udledning og kan kræve yderligere nitrogenfjernelse

1.20.3. Svovloxider (SOX)

Teknik Beskrivelse Behandling af raffinaderibrændselsgas (RFG) Visse raffinaderibrændselsgasser kan være svovlfrie ved kilden (fx fra katalytisk reforming og isomeringsprocesser), men de fleste andre processer producerer svovlholdige gasser (fx røggasser fra visbreakeren, hydrogenbehandlingsenheder eller katalytiske krakningsenheder). Disse gasstrømme kræver afsvovling ved en passende behandling (fx ved fjernelse af sur gas H2S — se herunder), før de ledes videre til raffinaderibrændselsgassystemet Afsvovling af raffinaderibrændselsolie (RFO) ved hydrogenbehandling Udover at vælge råolie med lavt svovlindhold kan brændselsafsvovling opnås ved hydrogenbehandlingsprocessen (se herunder), hvor en reduktion af svovlindholdet opnås ved hydrogeneringsreaktioner. Anvendelse af gas i stedet for flydende brændsel Mindsket anvendelse af flydende raffinaderibrændsel (almindeligvis tung brændselsolie, der indeholder svovl, nitrogen, metaller osv.) ved at erstatte det med flydende gas (LPG) eller raffinaderibrændselsgas (RFG) på anlægget eller ved eksternt tilført gasformigt brændsel (fx naturgas) med et lavt indhold af svovl og andre uønskede stoffer. For de enkelte forbrændingsenheder er der ved multibrændselsfyring behov for fyring med et minimum af flydende brændsel for at sikre flammestabiliteten Anvendelse af SOX-reducerende katalysatortilsætningsstoffer Anvendelse af et stof (fx katalysator med metaloxider), der fører det svovl, der er bundet til koks, fra regeneratoren tilbage til reaktoren. Det fungerer mere effektivt i tilstanden med fuld forbrænding end ved dyb, delvis forbrænding. NB: SOX-reducerende katalysatortilsætningsstoffer kan påvirke støvemissionerne negativt ved at øge katalysatortab som følge af slid og NOX-emissionerne ved at øge CO-dannelsen sammen med oxidationen af SO2 til SO3 Hydrogenbehandling Hydrogenbehandling, der er baseret på hydrogeneringsreaktioner, har hovedsageligt til formål at producere brændsler med lavt svovlindhold (fx 10 ppm benzin og diesel) og optimere proceskonfigurationen (konvertering af tunge restprodukter og produktion af mellemdestillater). Den reducerer indholdet af svovl, nitrogen og metal i det tilførte materiale. Da der forbruges hydrogen, er der behov for tilstrækkelig produktionskapacitet. Da teknikken omdanner svovl i det tilførte materiale til hydrogensulfid (H2S) i procesgassen, er behandlingskapaciteten (fx amin- og Claus-enheder) også en mulig flaskehals. Fjernelse af sur gas, fx ved aminbehandling Separation af sur gas (hovedsageligt hydrogensulfid) fra brændselsgasser ved at opløse den i et kemisk opløsningsmiddel (absorption). Ofte anvendte opløsningsmidler er aminer. Dette er almindeligvis den første behandlingsfase, der er nødvendig, inden frit svovl kan genvindes i SRU'en Svovlgenvindingsenhed (SRU) Specifik enhed, som almindeligvis består af en Claus-proces til svovlfjernelse af hydrogensulfid (H2S)-rige gasstrømme fra aminbehandlingsenheder og survandsstrippere. SRU efterfølges generelt af en restgasbehandlingsenhed (TGTU) til fjernelse af den resterende H2S Restgasbehandlingsenhed (TGTU) En gruppe af teknikker, udover SRU, til at forbedre fjernelsen af svovlforbindelser. De kan opdeles i fire kategorier efter de anvendte principper: — direkte oxidation til svovl — fortsættelse af Claus-reaktionen (under dugpunktet) — oxidation til SO2 og genvinding af svovl fra SO2 — reduktion til H2S og genvinding af svovl fra denne H2S (fx aminproces) Vådskrubning Ved vådskrubning opløses de gasformige forbindelser i en egnet væske (vand eller en basisk opløsning). Der kan opnås samtidig fjernelse af faste og gasformige forbindelser. Nedstrøms for vådskrubberen mættes røggasserne med vand, hvorefter dråberne udskilles, før røggasserne udledes. Den resulterende væske skal behandles i en spildevandsproces, og det uopløselige stof opsamles ved bundfældning eller filtrering. Alt efter skrubningsopløsningens type kan det være: — en ikke-regenerativ teknik (fx natrium- eller magnesiumbaseret) — en regenerativ teknik (fx amin- eller sodaopløsning) Alt efter kontaktmetoden kan de forskellige teknikker kræve fx: — Venturi, der udnytter energien i tilgangsgassen ved at sprøjte den med væsken — pakkede tårne, pladetårne, dysekamre. Selv om skrubbere hovedsageligt er beregnet til fjernelse af SOX, kan der ved en passende konstruktion ligeledes fjernes støv effektivt. Den typiske, indikative SOX-fjernelseseffektivitet er ligger i intervallet 85-98 %. Ikke-regenerativ skrubning En natrium- eller magnesiumbaseret opløsning anvendes som et alkalisk reagens til almindeligvis at absorbere SOX som sulfater. Teknikkerne er baseret på fx: — våd kalksten — vandig ammoniak — havvand (se nedenfor) Havvandsskrubning En specifik type af ikke-regenerativ skrubning, hvor havvandets alkalinitet benyttes som opløsningsmiddel. Kræver generelt en reduktion af støv opstrøms Regenerativ skrubning Anvendelsen af et specifikt SOX-absorberingsreagens (fx absorberende opløsning), som generelt muliggør genvinding af svovlet som et biprodukt ved en regenereringscyklus, hvor reagenset genanvendes

1.20.4. Kombinerede teknikker (SOx, NOx og støv)

Teknik Beskrivelse Vådskrubning Se afsnit 1.20.3 SNOX-kombineret teknik Kombineret teknik til at fjerne SOX, NOX og støv, hvor en første støvfjernelsesfase (ESP) finder sted efterfulgt af visse specifikke katalytiske processer. Svovlforbindelserne genvindes som koncentreret svovlsyre af handelskvalitet, mens NOX reduceres til N2. Den samlede fjernelse af SOX ligger i intervallet: 94-96,6 %. Den samlede fjernelse af NOX ligger i intervallet: 87-90 %

1.20.5. Carbonmonoxid (CO)

Teknik Beskrivelse Driftsstyring af forbrændingen Stigningen i CO-emissioner som følge af anvendelsen af forbrændingsændringer (primære teknikker) til reduktion af NOX-emissioner kan begrænses ved en omhyggelig styring af driftsparametrene. Katalysatorer med carbonmonoxid (CO)-oxidationsaktivatorer Anvendelsen af et stof, som selektivt aktiverer oxidationen af CO til CO2 (forbrænding) Carbonmonoxid (CO)-kedel Specifikt efterforbrændingsudstyr, hvor den CO, der er til stede i røggassen, forbruges nedstrøms i katalysatorregeneratoren med genvinding af energien Det anvendes normalt kun med FCC-enheder med delvis forbrænding

1.20.6. Flygtige organiske forbindelser (VOC)

Dampgenvinding Emissioner fra flygtige organiske forbindelser ved på- og aflæsning af de mest flygtige produkter, især råolie og lettere produkter, kan reduceres ved forskellige teknikker, fx: — Absorption: Dampmolekylerne opløses i en passende absorptionsvæske (fx glykoler eller mineraloliefraktioner, såsom petroleum eller reformat). Den ladede skrubningsopløsning desorberes ved genopvarmning i en yderligere fase. De desorberede gasser skal enten kondenseres, behandles yderligere og forbrændes eller genabsorberes i en passende strøm (fx i det produkt, der genvindes) — Adsorption: Dampmolekylerne fastholdes af aktiveringsområder på overfladen af de adsorberende faste stoffer, fx aktivt kul (AC) eller zeolit. Adsorbenten regenereres periodisk. Det deraf følgende desorberede materiale absorberes derefter i en cirkulerende strøm af det produkt, der genvindes, i en nedstrømsvaskekolonne. Overskydende gas fra vaskekolonnen sendes til yderligere behandling — Membran gasseparation: Dampmolekylerne føres igennem selektive membraner for at separere damp-/luftblandingen til en kulbrinteberiget fase (permeat), som efterfølgende kondenseres eller absorberes, og en kulbrinteudtømt fase (retentat). — To trins-køling/kondensering: Ved at afkøle damp-/gasblandingen kondenseres dampmolekylerne og separeres som en væske. Da fugtigheden fører til tilisning af varmeveksleren, er en totrins-kondeseringsproces, der muliggør vekslende drift, påkrævet. — Kombinerede systemer: kombinationer af tilgængelige teknikker NB: Absorptions- og adsorptionsprocesser kan ikke markant reducere methanemissioner. Dampdestruktion Destruktion af VOC'er kan opnås gennem fx termisk oxidation (forbrænding) eller katalytisk oxidation, når genvinding ikke nemt kan opnås. Der er behov for sikkerhedsforanstaltninger (fx flammefangere) for at forhindre eksplosioner. Termisk oxidation sker typisk i ildfast forede oxidatorer med enkelt kammer, der er udstyret med gasbrænder og en skorsten. Hvis der er benzin til stede, er varmevekslereffektiviteten begrænset, og forvarmningstemperaturerne fastholdes under 180 °C for at reducere risikoen for antændelse. Driftstemperaturerne svinger mellem 760 °C og 870 °C, og opholdstiderne er typisk på 1 sekund. Når en specifik forbrændingsovn ikke er tilgængelig til dette formål, kan en eksisterende ovn anvendes for at skabe den påkrævede temperatur og de påkrævede opholdstider. Katalytisk oxidation kræver en katalysator for at accelerere oxidationshastigheden ved at adsorbere oxygenet og VOC'erne på overfladen. Katalysatoren muliggør, at oxidationsreaktionen kan ske ved en lavere temperatur i forhold til den temperatur, der er påkrævet ved termisk oxidation: typisk mellem 320 °C og 540 °C. Først finder en indledende forvarmningsfase (elektrisk eller med gas) sted for at nå den temperatur, der nødvendig for at starte VOC'ernes katalytiske oxidation. En oxidationsfase finder sted, når luften passerer igennem et leje af solide katalysatorer LDAR-program (lækagedetektion og reparation) Et LDAR-program (lækagedetektion og reparation) er en struktureret tilgang til at reducere flygtige VOC-emissioner ved detektion og efterfølgende reparation eller udskiftning af de lækkende komponenter. På nuværende tidspunkt er sniffing-metoder (beskrevet i DS/EN 15446) og optiske gasmålingsmetoder tilgængelige til identificering af lækager. Sniffing-metode: Den første fase er detektion ved hjælp af håndholdte VOC-analyseapparater, der måler den koncentration, som er i umiddelbar nærhed af udstyret (fx ved hjælp af flammeionisering eller fotoionisering). Den anden fase består i at pakke komponenten ind for at udføre en direkte måling ved emissionskilden. Denne anden fase erstattes til tider af matematiske korrelationskurver, der stammer fra statistiske resultater, som er opnået på baggrund af et stort antal tidligere målinger, der er foretaget på lignende komponenter. Optiske gasmålingsmetoder: Optiske målinger anvender små, lette håndholdte kameraer, som gør det muligt at visualisere gaslækager i realtid således, at de fremstår som »røg« på en videobåndoptager sammen med det normale billede af den berørte komponent, så det er let og hurtigt at lokalisere væsentlige VOC-lækager. Aktive systemer skaber et billede med et bagudspredt infrarødt laserlys, der reflekteres på komponenten og dens omgivelser. Passive systemer er baseret på den naturlige infrarøde stråling fra udstyret og dets omgivelser. Overvågning af diffuse VOC-emissioner Fuld screening og kvantificering af anlægsemissioner kan foretages med en passende kombination af supplerende metoder, fx SOF-kampagner (solar occultation flux) eller DIAL-kampagner (differential absorption lidar). Disse resultater kan bruges til tidsmæssige trendevalueringer, krydstjek og opdatering/validering af det igangværende LDAR-program. Solar occultation flux (SOF): Teknikken er baseret på optagelsen af og spektrometrisk Fourier-transformationsanalyse af et infrarødt eller ultraviolet/synligt bredbåndssollysspektrum langs en given geografisk rute, der krydser vindretningen og skærer igennem VOC-faner. Differential absorption LIDAR (DIAL): DIAL er en laserbaseret teknik, der anvender differential adsorption LIDAR (light detection and ranging), som er den optiske analog til den soniske radiobølgebaserede RADAR. Teknikken er baseret på bagudspredning af laserstråleimpulser fra atmosfæriske aerosoler og analysen af spektralegenskaberne af det returnerede lys, der indsamles med et teleskop Udstyr med høj integritet Udstyr med høj integritet inkluderer fx: — ventiler med dobbeltpakningsforseglinger — magnetdrevne pumper/kompressorer/omrørere — pumper/kompressorer/omrørere, der er udstyret med mekaniske forseglinger i stedet for pakninger — pakninger med høj integritet (såsom spiralviklede tætningsringe) til kritiske anvendelser

1.20.7. Andre teknikker

Teknikker til at forebygge eller reducere emissioner fra flaring Korrekt anlægskonstruktion: inkluderer tilstrækkelig systemkapacitet til genvinding af afbrænding af gas uden nyttiggørelse, anvendelse af aflastningsventiler med høj integritet og andre metoder til udelukkende at anvende flaring som et sikkerhedssystem til andre driftsformer end normale driftsformer (opstart, nedlukning, nødstilfælde). Anlægsstyring: inkluderer organisationsmæssige tiltag og kontrolforanstaltninger til at reducere flaring-hændelser ved afbalancering af RFG-systemet ved hjælp af avanceret processtyring osv. Konstruktion af flaring-udstyr: inkluderer højde, tryk, assistance fra damp, luft eller gas, typen af flare-spidser osv. Hensigten er at muliggøre røgfri og pålidelig drift og sikre en effektiv forbrænding af overskydende gasser, når der foretages flaring ved ikke-rutinemæssig drift. Tilsyn og indberetning: Løbende overvågning (målinger af gasflowet og estimeringer af andre parametre) af gas, der sendes til flaring og de tilknyttede parametre for forbrændingen (fx flowgasblandingen og varmeindholdet, assistanceforholdet, hastigheden, udtømningsgasflowhastigheden, forurenende emissioner). Rapportering af flaring-hændelser gør det muligt at anvende flaring-forholdet som et krav, der er inkluderet i miljøledelsessystemet, og at forhindre fremtidige hændelser. Visuel fjernovervågning af afbrændingen af gas uden nyttiggørelse kan også udføres ved hjælp af farve-tv-skærme under flaring-hændelser. Valg af katalysatoraktivator for at undgå dannelsen af dioxiner Under regenereringen af reformerkatalysatoren er der generelt behov for organisk chlorid for effektiv katalytisk reformingeffektivitet (for at genskabe den korrekte chlorid-balance i katalysatoren og sikre den korrekte opløsning af metallerne). Valget af en passende chloreret forbindelse vil have indflydelse på muligheden for emissioner af dioxiner og furaner Genvinding af opløsningsmiddel til basisolieproduktionsprocesser Enheden til genvinding af opløsningsmiddel består af en destillationsfase, hvor opløsningsmidlerne genvindes fra oliestrømmen, og en stripningsfase (med damp eller inert gas) i en fraktionator. De anvendte opløsningsmidler kan være en blanding (DiMe) af 1,2-dichlorethan (DCE) og dichlormethan (DCM). I voksbehandlingsenheder udføres genvindingen af opløsningsmidlet (fx for DCE) ved hjælp af to systemer: Et system til deolieret voks og et an