RAADETS AFGOERELSE af 29. maj 1990 om fastlaeggelse af et handlingsprogram til udvikling af efter- og videreuddannelse i Det Europaeiske Faellesskab (FORCE) (90/267/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 128,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Hovedmaalene for en faelles erhvervsuddannelsespolitik er formuleret i det andet princip i Raadets afgoerelse 63/266/EOEF (4), hvori der bl.a. laegges vaegt paa noedvendigheden af at fremme en basis-, efter- og videreuddannelse samt en eventuel omskoling, der er tilpasset kravene paa forskellige trin af den erhvervsmaessige loebebane; i det tiende princip i afgoerelse 63/266/EOEF anfoeres det, at der kan ivaerksaettes saerlige foranstaltninger til loesning af specielle problemer inden for visse erhvervsomraader eller persongrupper;

Det Europaeiske Raad har erklaeret, at virkeliggoerelsen af det indre marked skal ledsages af en forbedret adgang til erhvervsuddannelse (Hannover, den 27. og 28. juni 1988); det har understreget, at Faellesskabets indsats skal bidrage til den bedst mulige udnyttelse af de menneskelige ressourcer og

til at lette fremtidige aendringer og tekniske tilpasninger; det har udtalt, at reformen af erhvervsuddannelsessystemerne, herunder efter- og videreuddannelse, kommer til at spille en afgoerende rolle i virkeliggoerelsen af disse maal (Rhodos, den

2. og 3. december 1988), og det har noteret sig enigheden i Raadet om efter- og videreuddannelsen (Madrid, den 26. og 27. juni 1989);

Europa-Parlamentet vedtog den 15. marts 1989 en beslutning om det indre markeds sociale dimension (5), hvori det paapeger behovet for en investering i erhvervsuddannelse og en optimal udnyttelse af de menneskelige ressourcer; isaer fremhaever det, at erhvervsuddannelse og forvaltning af de menneskelige ressourcer er afgoerende forudsaetninger for virksomhedernes omstillingsevne og mulighed for at tilpasse sig aendrede vilkaar, hvorfor det er vigtigt at tilskynde dem til at investere paa disse omraader;

Raadet gav i sin resolution af 5. juni 1989 om efter- og videreuddannelse (6) udtryk for, at erhvervsuddannelse, som en afgoerende faktor i den oekonomiske og sociale politik, spiller en vigtig rolle i strategien for virkeliggoerelsen i 1992 af det indre marked, herunder den sociale dimension, og den oekonomiske og sociale samhoerighed; det udtalte, at alle arbejdstagere, afhaengigt af behovet, boer have adgang til efter- og videreuddannelse og nyde godt deraf; det opfordrede medlemsstaterne til, under hensyntagen til de beroerte parters interne retlige kompetence, at traeffe eller tilskynde til en raekke relevante foranstaltninger; det opfordrede Kommissionen til snarest muligt at fremsaette forslag til et handlingsprogram paa efter- og videreuddannelsesomraadet;

i punkt 15 i den faellesskabspagt om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder, som blev vedtaget af stats- og regeringscheferne for elleve

medlemsstater paa Det Europaeiske Raads moede i Strasbourg den 9. december 1989, erklaeres foelgende:

»Alle arbejdstagere i Det Europaeiske Faellesskab skal have adgang til erhvervsuddannelse, saa laenge de er erhvervsaktive. Der maa ikke i betingelserne for denne adgang ligge nogen forskelsbehandling paa grundlag af nationalitet.

De kompetente offentlige myndigheder, virksomhederne eller arbejdsmarkedets parter boer inden for hver deres kompetenceomraade tilvejebringe de noedvendige tilbud om livslang efter- og videreuddannelse, saaledes at alle faar mulighed for at ajourfoere deres faglige viden, bl.a. gennem frihed i forbindelse med uddannelse, for at dygtiggoere sig eller erhverve ny viden, navnlig under hensyn til den tekniske udvikling«;

de stadig hurtigere tekniske, oekonomiske og industrielle forandringer i en skaerpet konkurrencesituation og den snarlige virkeliggoerelse af det indre marked kraever i dag en styrkelse af efter- og videreuddannelsens foregribende og justerende rolle samt af de eksisterende ordninger;

reel lige adgang til efter- og videreuddannelse er en vigtig forudsaetning for ligestilling mellem maend og kvinder;

samarbejde paa efter- og videreuddannelsesomraadet skal ogsaa baseres paa allerede gaeldende bestemmelser i medlemsstaterne, idet forskelligartetheden af de nationale retssystemer og national retspraksis, de beroerte parters interne retlige kompetence og den overenskomstmaessige uafhaengighed respekteres;

en vaesentlig forudsaetning for udformningen af foranstaltninger vedroerende erhvervsmaessig grunduddannelse og efter- og videreuddannelse, der er tilpasset arbejdsmarkedets krav, er, at udviklingen i kvalifikationerne foelges;

Faellesskabet kan yde et vaesentligt bidrag til samarbejdet mellem medlemsstaterne gennem ivaerksaettelse af et handlingsprogram med sigte paa at stoette og supplere den politik og de aktiviteter, der ivaerksaettes af og i medlemsstaterne paa efter- og videreuddannelsesomraadet; dette program skal udformes paa en saadan maade, at der bliver tale om et samspil med Den Europaeiske Socialfonds opgaver og interventioner (7), med EUROTECNET-programmet (8) og COMETT-programmet (9), IRIS-nettet (10) vedroerende erhvervsuddannelse for kvinder med henblik paa 1992, samt de forsoeg, der gennemfoeres af smaa og mellemstore virksomheder (11);

den 26. januar 1990 vedtog arbejdsmarkedets parter paa faellesskabsplan inden for rammerne af den sociale dialog en

ny faelles udtalelse om undervisning og erhvervsuddannelse;

arbejdsmarkedets parter paa nationalt plan boer i fuldt omfang inddrages i gennemfoerelsen af det foreliggende program i overensstemmelse med national praksis -

TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:

Artikel 1

FORCE-programmets fastlaeggelse og formaal

1. Et handlingsprogram til udvikling af efter- og videreuddannelse i Det Europaeiske Faellesskab, i det foelgende benaevnt FORCE-programmet, vedtages for perioden 1. januar 1991 til 31. december 1994.

2. FORCE-programmet har til formaal at stoette og supplere den politik og de aktiviteter, der ivaerksaettes af og i medlemsstaterne vedroerende efter- og videreuddannelse.

Artikel 2

Maal

FORCE-programmet har foelgende maal:

a) at anspore til en oeget, mere effektiv og rationel investeringsindsats paa efter- og videreuddannelsesomraadet, isaer ved udvikling af partnerskaber, der kan bidrage til at goere de offentlige myndigheder, virksomhederne -isaer smaa og mellemstore virksomheder - arbejdsmarkedets parter og de enkelte arbejdstagere mere bevidste om fordelene ved at investere i efter- og videreuddannelse

b)

at stoette foranstaltninger til efter- og videreuddannelse, for eksempel ved at vise og udbrede eksempler paa god praksis med hensyn til efter- og videreuddannelse til de erhvervssektorer og regioner i Faellesskabet, hvor den nuvaerende adgang til eller investering i efter- og videreuddannelse er utilstraekkelig

c)

at anspore til nyskabelser med hensyn til forvaltningen af efter- og videreuddannelse, uddannelsesmetoder og -udstyr

d)

at tage stoerre hensyn til konsekvenserne af virkeliggoerelsen af det indre marked, isaer gennem stoette til tvaernationale og graenseoverskridende efter- og videreuddannelsesprojekter samt til udveksling af oplysninger og erfaringer

e)

at bidrage til, at efter- og videreuddannelsessystemerne bliver mere effektive og i hoejere grad kan tilpasses aendringerne paa det europaeiske arbejdsmarked, ved paa alle niveauer at oege bestraebelserne paa bl.a. at foelge og

analysere udviklingen inden for efter- og videreuddannelse og at tilvejebringe bedre prognoser over kvalifikations- og erhvervsbehovene.

Artikel 3

Indhold

FORCE-programmet bestaar i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet af foelgende to dele:

a) en raekke faelles retningslinjer, der er naermere beskrevet i artikel 5, og som under hensyntagen til de beroerte parters interne retlige ansvar tager sigte paa at stoette og supplere den politik og de foranstaltninger, medlemsstaterne ivaerksaetter for at fremme en sammenhaengende udvikling af medlemsstaternes efter- og videreuddannelse

b) en raekke tvaernationale foranstaltninger, der er naermere beskrevet i artikel 6 og i bilaget, og som ivaerksaettes paa faellesskabsplan med sigte paa at stoette og supplere de aktiviteter, der ivaerksaettes af og i medlemsstaterne

Artikel 4

Funktioner og definitioner

1. Efter- og videreuddannelse har foelgende fire funktioner, som supplerer hinanden, hvad enten uddannelsen foregaar i eller uden for virksomhederne:

- en permanent tilpasning til udviklingen i erhvervene og i arbejdets indhold og dermed en forbedring af kompetence og kvalifikationer, der er absolut noedvendig for at styrke de europaeiske virksomheders og deres personales konkurrenceevne

- fremme af de sociale forhold, der giver et stort antal arbejdstagere bedre muligheder for at dygtiggoere sig og forbedre deres situation

- forebyggelse af de eventuelle negative virkninger af virkeliggoerelsen af det indre marked samt loesning af de problemer, som sektorer og virksomheder, der er under oekonomisk eller teknologisk omstrukturering, staar over for

- en reintegration af arbejdsloese, saerlig langtidsledige.

2. I denne afgoerelse forstaas ved:

a) efter- og videreuddannelse: i vid forstand enhver erhvervsuddannelsesforanstaltning, der foelges af arbejdstagere i Det Europaeiske Faellesskab, saa laenge de er erhvervsaktive

b)

virksomhed: ikke kun store, men ogsaa smaa og mellemstore virksomheder, uanset deres retslige status, og

uanset hvilken erhvervssektor de opererer i, og enhver form for oekonomisk aktivitet

c)

erhvervsuddannelsesinstitution: enhver offentlig, halv-

offentlig eller privat institution, der tilbyder erhvervsuddannelse, videreuddannelse, ajourfoering af kvalifikationer eller omskoling, uanset hvorledes disse institutioner benaevnes i medlemsstaterne. Udtrykket daekker endvidere selvstaendige oekonomiske organisationer, bl.a. handels- og industrikamre og/eller lignende, samt erhvervssammenslutninger

d)

arbejdstager: enhver erhvervsaktiv person, der har tilknytning til arbejdsmarkedet, herunder ogsaa selvstaendige erhvervsdrivende.

Artikel 5

Faelles retningslinjer

1. De faelles retningslinjer samt de i artikel 6 omhandlede tvaernationale foranstaltninger skal bidrage til at lette konvergensen mellem medlemsstaternes initiativer, som tager sigte paa:

a) at fremme den europaeiske dimension i efter- og videreuddannelse for at forbedre arbejdstagernes mobilitet

b)

at fremme den stadige tilpasning til nye krav og den sociale opstigning gennem efter- og videreuddannelse samt udbygge denne uddannelses foregribende sigte

c)

at give den daarligst kvalificerede arbejdstagere, uanset deres status, mulighed for at nyde godt at efter- og videreuddannelsesforanstaltninger, der giver dem grundlaeggende erhvervskvalifikationer

d)

at fremme reel ligestilling med hensyn til maends og kvinders adgang til efter- og videreuddannelse i henhold til betingelser, som de enkelte medlemsstater selv fastsaetter

e)

at styrke incitamenterne til virksomhedernes, isaer smaa og mellemstore virksomheders, investering i efter- og videreuddannelse

f)

at tilstraebe bedre prognoser paa alle niveauer for udviklingen i kvalifikationer samt en oeget konvergens mellem erhvervsuddannelsens maal og beskaeftigelsen

g)

at udbygge efter- og videreuddannelsestilbuddene, eventuelt i etaper efter metoder, der er afpasset efter lovgivning og praksis i de enkelte medlemsstater, og styrke de eksisterende efter- og videreuddannelsesordninger med sigte paa at imoedekomme smaa og mellemstore virksomheders saerlige behov og de oensker, der er kommet til udtryk fra arbejdstagernes og ledelsen side paa alle niveauer.

h)

at sikre alle arbejdstagere, der er statsborgere i medlemsstaterne, lige behandling for saa vidt angaar adgang til efter- og videreuddannelse

i)

under hensyn til behovene at sikre, at alle interesserede faar adgang til efter- og videreuddannelse og kan faa udbytte heraf.

2. Arbejdsmarkedets parter inddrages i overensstemmelse med national praksis i fuldt omfang i gennemfoerelsen af de faelles retningslinjer.

Artikel 6

Tvaernationale foranstaltninger

Med henblik paa at stoette og supplere de aktiviteter, der ivaerksaettes af og i medlemsstaterne med sigte paa at fremme udviklingen af efter- og videreuddannelsen, ivaerksaetter Kommissionen de i bilaget beskrevne tvaernationale foranstaltninger, som er rettet mod arbejdstagere i virksomhederne, under hensyn til de forskellige behov og situationer i medlemsstaterne, navnlig for saa vidt angaar det niveau, efter- og videreuddannelsen samt erhvervsuddannelsessystemerne befinder sig paa i den enkelte medlemsstat.

Artikel 7

Finansiering

1. De midler, der skoennes noedvendige til at finansiere FORCE-programmet i de foerste to aar af den i artikel 1, stk. 1, omhandlede fireaarsperiode, beloeber sig til 24 mio. ECU.

2. De noedvendige aarlige bevillinger godkendes ved den aarlige budgetbehandling i overensstemmelse med de finansielle overslag, som Europa-Parlamentet, Raadet og Kommissionen i faellesskab har vedtaget, og med udviklingen i disse overslag.

Artikel 8

Sammenhaeng og komplementaritet

1. Kommissionen soerger for, at de aktioner, som Faellesskabet ivaerksaetter som led i FORCE-programmet, afstemmes med og supplerer andre faellesskabsprogrammer vedroerende erhvervsuddannelse.

2. Kommissionen traekker paa Det Europaeiske Center for Udvikling af Erhvervsuddanelse (CEDEFOP) ved gennemfoerelsen af FORCE-programmet paa de betingelser, der er fastsat i Raadets forordning (EOEF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europaeisk center for udvikling af erhvervsuddannelse (12).

Artikel 9

Underretning af Det Raadgivende Udvalg for

Erhvervsuddannelse

Kommissionen holder regelmaessigt Det Raadgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse underrettet om udviklingen i FORCE-programmet.

Artikel 10

Udvalg

1. Kommissionen bistaas af et udvalg af raadgivende karakter bestaaende af to repraesentanter fra hver medlemsstat og med Kommissionens repraesentant som formand.

Tolv repraesentanter for arbejdsmarkedets parter, der udnaevnes af Kommissionen efter indstilling fra de organisationer, som repraesenterer arbejdsmarkedets parter paa faellesskabsplan, deltager i udvalgets arbejde som observatoerer.

2. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til foranstaltninger vedroerende:

a) de generelle retningslinjer for FORCE-programmet

b)

de generelle retningslinjer for den finansielle stoette, der ydes af Faellesskabet (stoerrelsen, varigheden og modtagerne af denne stoette)

c)

spoergsmaal i tilknytning til den generelle balance i FORCE-programmet, bl.a. fordelingen mellem de forskellige aktioner.

3. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette afhaengigt af, hvor meget sagen haster, i givet fald ved afstemning.

4. Udtalelsen foeres til protokols; endvidere har hver medlemsstat ret til at kraeve, at dens holdning fremgaar af protokollen.

5. Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til udtalelsen.

Artikel 11

Evaluering og rapporter

1. Resultaterne af de tvaernationale foranstaltninger, som traeffes i henhold til artikel 6 og bilaget, goeres til genstand for en objektiv ekstern evaluering efter kriterier, som opstilles i samraad mellem Kommissionen og medlemsstaterne:

a) foerste gang i loebet af de foerste seks maaneder af 1993

b) anden gang i loebet af de foerste seks maaneder af 1995.

2. Efter vedtagelsen af denne afgoerelse sender medlemsstaterne hvert andet aar Kommissionen en rapport om, hvilke aktiviteter de har ivaerksat for konkret at foelge de faelles retningslinjer, der er fastlagt i artikel 5; i rapporten indgaar alle relevante oplysninger om eksisterende ordninger til fremme og finansiering af efter- og videreuddannelse.

3. Kommissionen forelaegger inden den 30. juni 1993 Europa-Parlamentet, Raadet, Det OEkonomiske og Sociale Udvalg samt Det Raadgivende Udvalg for Erhvervsuddannel-

se en interimsrapport om ivaerksaettelsesfasen og inden den 30. juni 1995 en endelig rapport om gennemfoerelsen af FORCE-programmet.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 29. maj 1990.

Paa Raadets vegne

B. AHERN

Formand

(1) EFT nr. C 12 af 18. 1. 1990, s. 16.

(2) EFT nr. C 96 af 17. 4. 1990, s. 71.

(3) EFT nr. C 124 af 21. 5. 1990, s. 31.

(4) EFT nr. 63 af 20. 4. 1963, s. 1338/63.(5) EFT nr. C 96 af 17. 4. 1989, s. 61.

(6) EFT nr. C 148 af 15. 6. 1989, s. 1.(7) EFT nr. L 185 af 15. 12. 1988, s. 9, og EFT nr. L 374 af 31. 12. 1988, s. 21.

(8) EFT nr. L 393 af 30. 12. 1989, s. 29.

(9) EFT nr. L 13 af 17. 1. 1989, s. 28.

(10) EFT nr. L 342 af 4. 12. 1987, s. 35.

(11) EFT nr. L 239 af 16. 8. 1989, s. 33.(12) EFT nr. L 39 af 13. 2. 1975, s. 1.

BILAG TVAERNATIONALE FORANSTALTNINGER (Artikel 6) III. AKTION I - stoette til nyskabelser paa efter- og videreuddannelsesomraadet

1. Synergi i nyskabelserne

Faellesskabet stoetter aktiviteter, der ivaerksaettes inden for det europaeiske net af tvaernationale aktioner med det formaal at forbedre udformningen, tilrettelaeggelsen og evalueringen af efter- og videreuddannelsesforanstaltningerne og at lette overfoersel af viden og know-how i Faellesskabet.

Faellesskabets medvirken i FORCE-programmet bestaar isaer i at skabe forbindelse mellem foranstaltningerne paa faellesskabsplan gennem stimulerende aktiviteter, samarbejde og udbredelse af informationer og erfaringer.

Faellesskabet yder stoette til:

a) et udvekslingsprogram til fremme af en hurtig udbredelse af nyskabelser i efter- og videreuddannelsen og en betydelig forbedring af adgangen hertil. Faellesskabet giver stipendier til kurser i virksomheder eller erhvervsuddannelsesinstitutioner i en anden medlemsstat for:

- heltidsundervisere

- ansatte i personaleafdelinger

- medarbejderrepraesentanter i virksomhederne samt for

- regionale konsortiers uddannelseseksperter;

b) forberedende arbejde i forbindelse med planlaegning og udarbejdelse af pilotprojekter, tvaernationale eller i graenseegne, paa efter- og videreuddannelsesomraadet i virksomheder, grupper af virksomheder eller erhvervsuddannelsesinstitutioner i forskellige medlemsstater; projekterne skal bidrage til at fremme overfoerslen af viden og know-how i Faellesskabet, isaer for at imoedekomme smaa og mellemstore virksomheders behov, og de skal udformes under hensyntagen til konsekvenserne af virkeliggoerelsen af det indre marked.

2. Europaeiske sektorundersoegelser af efter- og videreuddannelsesplaner

Faellesskabet stoetter sektorundersoegelser af efter- og videreuddannelsesplaner, isaer om foelgende emner:

- metoder til udarbejdelse af efter- og videreuddannelsesplaner paa virksomhedsniveau

- loensomhedsanalyse af efter- og videreuddannelsen paa virksomhedsniveau

- virksomhedsaftaler og -praksis samt kollektive overenskomster

- aftaler mellem virksomheder

- aftaler mellem virksomheder og staten

- metoder til udvikling af efter- og videreuddannelsen og forbedring af adgangen hertil for arbejdstagere med ringe kvalifikationer, deltidsbeskaeftigelse og usikre ansaettelsesforhold.

III. AKTION II - analyse, tilsyn, evaluering og prognoser

1. Udveksling af sammenlignelige data om efter- og videreuddannelse

Faellesskabet stoetter regelmaessige udvekslinger af sammenlignelige data om efter- og videreuddannelse.

Det vil i snaevert samarbejde med EUROSTAT-Gruppen vedroerende Efter- og Videreuddannelsesstatistikker systematisk indsamle foreliggende data i medlemsstaterne, udarbejde sammenlignelige begreber paa grundlag af arbejde, der allerede er udfoert paa nationalt plan, definere en faelles metodologisk ramme, der kan anvendes i alle medlemsstaterne, og i samarbejde med de kompetente organisationer i medlemsstaterne foretage en saerlig undersoegelse paa basis af spoergeskemaer, der udsendes til et antal virksomheder udtaget ved stikproeve.

De indsamlede data skal vedroere:

- antallet af personer, der deltager i erhvervsuddannelse

- antallet af deltagere pr. aktivitetstype og stoerrelseskategori

- udgifterne til erhvervsuddannelse

- erhvervsuddannelse i og uden for virksomheden

- erhvervsuddannelse uden for virksomheden pr. type erhvervsuddannelsesinstitution

- erhvervsuddannelse pr. omraade inden for virksomheden

- varigheden af erhvervsuddannelsen i virksomheden

- deltagelse pr. koen.

2. Analyse af overenskomstpolitikken paa efter- og videreuddannelsesomraadet

Faellesskabet stoetter gennemfoerelsen af en homogen analyse af virksomhedsaftaler og kollektive overenskomster om efter- og videreuddannelse i medlemsstaterne

Det fremmer udvekslingen af erfaringer mellem repraesentanter for faglige og sociale organisationer, for arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer samt andre beroerte parter for i hoejere grad at udbrede kendskabet til nyskabende overenskomstaftaler

Med henblik paa at fremme udbredelsen af nyskabende overenskomstaftaler stoetter Faellesskabet gennem stipendier udvekslinger af personer, der beskaeftiger sig med arbejdsmarkedsrelationer (medlemmer af arbejdsmarkedsorganisationer), saaledes at de kan besoege en af arbejdsmarkedsparternes organisationer eller et paritetisk organ i en anden medlemsstat.

3. Prognoser for udviklingen i kvalifikationer og erhverv

Paa grundlag af CEDEFOP's arbejde paa dette omraade og med bistand herfra fremmer Faellesskabet det tvaernationale samarbejde mellem eksperter med henblik paa analyse af og prognoser for udviklingen i de krav, der stilles til kvalifikationer og erhverv.

Disse eksperter har bl.a. til opgave at forbedre sammenligneligheden mellem metoderne for analyse af behovene for efter- og videreuddannelse og af aendringerne paa arbejdsmarkedet. I denne forbindelse skal muligheden for at udarbejde faelles analysemodeller undersoeges.

III. AKTION III - ledsageforanstaltninger

Faellesskabet yder den noedvendige tekniske bistand til det arbejde, der foretages under FORCE-programmet, for at sikre, at den afvikles planmaessigt, navnlig for saa vidt angaar stoette og loebende evaluering af programmet samt udbredelse og overfoersel af de opnaaede resultater.

IV. Faellesskabets finansielle bidrag

Faellesskabet finansierer udgifterne til foranstaltningerne under aktion I, II og III.

Faellesskabet afholder op til 80 % af udgifterne til den statistiske undersoegelse angaaende efter- og videreuddannelse.

Faellesskabet afholder op til 100 % af udgifterne til:

- modellerne for analyse af de kollektive overenskomster

- prognoserne for krav til kvalifikationer og erhverv

- ledsageforanstaltningerne.

Faellesskabets finansielle bidrag til udvekslingsstipendierne begraenses til de direkte mobilitetsudgifter og maa ikke overstige 7 500 ECU pr. stipendium og pr. spipendiemodtager for udvekslinger af hoejst tre maaneders varighed.

Faellesskabet afholder op til 100 % af udgifterne til:

- forvaltning af nettet

- samarbejdsaktiviteter (konferencer, seminarer og workshops) samt

- udbredelse af resultaterne af FORCE-programmet.

Faellesskabets finansielle bidrage til det forberedende arbejde med planlaegning og udarbejdelse af tvaernationale pilotprojekter paa efter- og videreuddannelsesomraadet begraenses til 50 % af udgifterne med

en oevre graense paa 100 000 ECU om aaret pr. projekt til tvaernationale pilotprojekter af hoejst to aars varighed.

Faellesskabet afholder op til 100 % af udgifterne til planlaegning, gennemfoerelse og evaluering af sektorundersoegelserne med en oevre graense paa 0,5 mio. ECU pr. undersoegelse for hele dennes varighed.