KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2771/1999

af 16. december 1999

om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 for så vidt angår interventionsforanstaltninger på markedet for smør og fløde

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1255/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for mælk og mejeriprodukter(1), særlig artikel 10 og 40, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Forordning (EF) nr. 1255/1999 trådte i stedet for Rådets forordning (EØF) nr. 804/68(2), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1987/96(3) og bl.a. Rådets forordning (EØF) nr. 777/87 om ændring af interventionsopkøbsordningen for smør og skummetmælkspulver(4), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1634/1999(5). I betragtning af den nye ordning og erfaringerne bør der foretages ændringer og i visse tilfælde en forenkling af gennemførelsesbestemmelserne for interventionsforanstaltningerne på markedet for smør og fløde. Der bør derfor af klarhedshensyn foretages en omarbejdning af de specifikke forordninger, der regulerer forskellige aspekter af interventionsordningen, nemlig Kommissionens forordning (EØF) nr. 2315/76(6), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1824/97(7), (EØF) nr. 1547/87(8), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1802/95(9), (EØF) nr. 1589/87(10), senest ændret ved forordning (EF) nr. 124/1999(11), og (EF) nr. 454/95(12), senest ændret ved forordning (EF) nr. 390/1999(13), således at disse bestemmelser samles i en enkelt retsakt;

(2) artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1255/1999 fastlægger kriterierne for, hvornår interventionsorganerne foretager opkøb af smør ved licitation, og hvornår sådanne interventionsopkøb suspenderes. Det bør dels præciseres, i hvilke tilfælde interventionsopkøbene indledes eller suspenderes i den pågældende medlemsstat, dels fastsættes, i hvilken repræsentativ periode markedspriserne for smør i forhold til interventionsprisen skal konstateres. Med henblik herpå bør markedsprisen for smør også defineres som begreb, og der bør indføres en ordning for konstateringen af sådanne priser på nationalt plan. Af praktiske grunde bør den belgisk-luxembourgske økonomiske union betragtes som én medlemsstat;

(3) interventionsorganerne kan kun opkøbe smør, der opfylder de betingelser, der er fastsat i artikel 6 i forordning (EF) nr. 1255/1999, og kun på visse betingelser vedrørende kvalitet og præsentation, som nærmere skal fastlægges. Desuden bør analysemetoderne og de nærmere regler for kvalitetskontrollen præciseres, ligesom der bør foreskrives en kontrol af smørrets radioaktivitet, hvis omstændighederne nødvendiggør dette, idet de maksimalt tilladte niveauer herfor i givet fald skal fastsættes i EF-bestemmelserne. Medlemsstaterne bør dog på visse betingelser gives mulighed for at etablere en ordning med egenkontrol. Den periode, inden for hvilken det smør, der tilbydes til intervention, skal være fremstillet, bør af praktiske grunde forlænges, når intervallet mellem to licitationer er længere end 21 dage;

(4) for at interventionsordningen kan fungere hensigtsmæssigt, bør betingelserne for godkendelse af produktionsvirksomheder og kontrollen i forbindelse hermed præciseres. For at ordningen kan blive effektiv, bør der fastsættes foranstaltninger i tilfælde af, at disse betingelser ikke overholdes. Da interventionsopkøb af smør kan opkøbes af et interventionsorgan henhørende under en anden medlemsstat end den, hvor smørret er fremstillet, bør det fastsættes, hvorledes det opkøbende interventionsorgan i så fald sikrer sig, at betingelserne med hensyn til kvalitet og præsentation opfyldes;

(5) i forordning (EF) nr. 1255/1999 er det fastsat, at interventionsopkøbene foretages ved licitation. For at sikre lige behandling af alle interesserede i Fællesskabet, bør der offentliggøres en licitationsbekendtgørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende. De nærmere licitationsbetingelser, bl.a. minimumsmængden, fristen for indgivelse af bud og den maksimale opkøbspris, bør fastlægges. For at sikre overholdelse af kravene til smørrets kvalitet og præsentation på tidspunktet for buddets indgivelse og efter indlagringen bør det kræves, at buddet ledsages af en skriftlig forpligtelseserklæring herom fra den bydende. Der bør også i forbindelse med buddet stilles en licitationssikkerhed for at sikre, at buddet vedstås efter udløbet af fristen for indgivelse af bud, og at smørret leveres inden for de frister, der fastsættes;

(6) smørrets kvalitet og opfyldelsen af de for opkøbet gældende betingelser kan sikres ved kontrolforanstaltninger på de forskellige stadier af oplagringen. En manglende opfyldelse af kravene bør ikke kunne belaste Fællesskabets budget. Det bør derfor fastsættes, at den erhvervsdrivende skal tilbagetage smør, der ikke opfylder betingelserne, og bære de påløbne oplagringsomkostninger;

(7) med henblik på en hensigtsmæssig forvaltning af de oplagrede mængder bør medlemsstaternes forpligtelser præciseres ved en nærmere fastsættelse af afstanden til lageret og af de omkostninger, der skal afholdes ved en større afstand, ligesom der bør fastsættes bestemmelser om adgang til lagrene og identifikation af varepartierne og om tegning af forsikring til dækning af risici ved oplagringen af smørret. For at sikre en kontrol af ensartet hyppighed og omfang bør arten og antallet af de nationale myndigheders inspektioner hos lagerholderne også præciseres;

(8) en hensigtsmæssig forvaltning af interventionsmængderne forudsætter, at smørret sælges, så snart der viser sig afsætningsmuligheder. For at sikre lige adgang til de produkter, der udbydes til salg, bør enhver interesseret have mulighed for at købe. For ikke at forstyrre markedsligevægten bør salgsprisen fastsættes under hensyntagen til markedssituationen. Salgsbetingelserne, for hvis opfyldelse der stilles sikkerhed, bør nærmere fastlægges, navnlig betingelserne vedrørende overtagelsen af smørret og betalingsfristerne. Af hensyn til en regelmæssig overvågning af oplagringssituationen bør medlemsstaterne give Kommissionen meddelelse om de solgte smørmængder;

(9) i artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1255/1999 er det fastsat, at der ydes støtte til privat oplagring af fløde og smør. For at sikre effektiv kontrol med ordningen, bør det fastsættes, at der skal foreligge en kontrakt og et sæt oplagringsbetingelser med de nærmere regler for oplagringen. Af samme grund bør der også fastsættes detaljerede bestemmelser om dokumentation og regnskaber samt om kontrollens hyppighed og dens nærmere gennemførelse, bl.a. for så vidt angår de krav, der er nævnt i artikel 6, stk. 3, i forordning (EF) m. 1255/1999. For at gøre det lettere at kontrollere, at de produkter, der er omfattet af kontrakter vedrørende privat oplagring, faktisk befinder sig på lageret, bør der indføres en bestemmelse om, at udlagringen skal omfatte hele varepartier, medmindre medlemsstaten tillader udlagring af en mindre mængde;

(10) med henblik på en hensigtsmæssig forvaltning af ordningen med privat oplagring bør støttebeløbet fastsættes en gang om året under hensyntagen til oplagringsperioden, ligesom tidspunkterne for indlagringen og tidspunkterne for, hvornår lagerholderen kan foretage udlagring af alle eller en del af de af kontrakten omfattede mængder, bør fastsættes. Disse tidspunkter, oplagringens varighed og støttebeløbet kan ændres under hensyntagen til markedssituationen;

(11) hvad angår støtten for fløde, bør dette beløb for at tage hensyn til produktets værdi og af praktiske grunde fastsættes ud fra smørækvivalenten på grundlag af produktets fedtindhold. Det vil også være berettiget at foreskrive en systematisk kontrol af fedtindholdet. I den forbindelse vil det være relevant at fastsætte, at lagerholderen forpligter sig til at sørge for, at der i hele oplagringsperioden er et på forhånd fastsat minimumsindhold af fedtstof. Erfaringen har vist, at det i visse tilfælde er ønskeligt at lette den administrative byrde gennem anvendelsen af stikprøvekontrol. Da det imidlertid efter frysning er umuligt at foretage en nøjagtig kontrol af flødens indhold af fedtstof, bør det fastsættes, at der, hvis en sådan forpligtelse ikke overholdes, ikke udbetales støtte for nogen af de partier, der er blevet indlagret siden den seneste tilfredsstillende kontrol;

(12) ifølge artikel 6, stk. 3, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999 kan støttebeløbet forhøjes afhængigt af udviklingen i markedssituationen. Det bør derfor præciseres, hvilke betingelser der er afgørende for en justering og for dennes størrelse;

(13) ved forordning (EF) nr. 1255/1999 er interventionsprisen fastsat fra den 1. juli 2000, og det bør derfor af klarhedsgrunde præciseres, hvilken interventionspris der gælder fra begyndelsen af nærværende forordnings anvendelsesperiode og indtil den 30. juni 2000;

(14) de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Forvaltningskomitéen for Mælk og Mejeriprodukter -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

KAPITEL I

Genstand

Artikel 1

1. Denne forordning fastlægger gennemførelsesbestemmelser til de interventionsforanstaltninger for mælk og mejeriprodukter, som er fastsat i artikel 6 i forordning (EF) nr. 1255/1999.

2. Ved anvendelsen af denne forordning betragtes den belgisk-luxembourgske økonomiske union som én medlemsstat.

KAPITEL II

Offentlig oplagring

AFDELING 1

Betingelser for opkøb af smør

Artikel 2

1. Når det i en medlemsstat er konstateret, at markedsprisen i to på hinanden følgende uger ligger på under 92 % af interventionsprisen, indleder Kommissionen de i artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1255/1999 omhandlede opkøb ved licitation i den pågældende medlemsstat efter proceduren i artikel 42 i nævnte forordning.

2. Når det i en medlemsstat er konstateret, at markedsprisen i to på hinanden følgende uger ligger på 92 % af interventionsprisen eller derover, suspenderer Kommissionen de i artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1255/1999 omhandlede opkøb ved licitation i den pågældende medlemsstat efter proceduren i artikel 42 i nævnte forordning.

Artikel 3

Interventionsorganerne opkøber kun smør, der opfylder betingelserne i artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999 og de krav, der er omhandlet i artikel 4 i denne forordning.

Artikel 4

1. Myndighederne kontrollerer smørrets kvalitet ved hjælp af de i bilag I, II og III omhandlede analysemetoder og på basis af prøver, der er udtaget efter reglerne i bilag IV. Dog kan medlemsstaterne med Kommissionens samtykke fastsætte, at der under deres tilsyn etableres en ordning med egenkontrol, når det gælder visse kvalitetskrav og visse godkendte virksomheder.

2. Radioaktivitetsniveauet i smørret må ikke overstige de maksimalt tilladte niveauer, der måtte være fastsat i EF-bestemmelserne.

Omfanget af den radioaktive kontamination af produktet kontrolleres kun, hvis situationen kræver det, og kun i den nødvendige periode. Om nødvendigt fastsættes varigheden og omfanget af kontrolforanstaltningerne efter proceduren i artikel 42 i forordning (EF) nr. 1255/1999.

3. Smørret skal være fremstillet inden for den periode på 23 dage, der ligger umiddelbart forud for udløbet af fristen for indgivelse af bud som omhandlet i artikel 10. Hvis perioden mellem to på hinanden følgende licitationer er længere end 21 dage, kan smørret være fremstillet i denne periode.

4. Minimumsmængden for smør er på 10 tons. Medlemsstaterne kan fastsætte, at smørret kun kan tilbydes i hele tons.

5. Smørret pakkes og leveres i blokke på mindst 25 kg netto.

6. Smørrets emballage skal være ny, af et modstandsdygtigt materiale og udformet således, at smørret er beskyttet under hele transporten, oplagringen og udlagringen. På emballagerne skal der mindst være anført følgende oplysninger, eventuelt omsat til kode:

a) et godkendelsesnummer, der identificerer virksomheden og produktionsmedlemsstaten

b) fremstillingsdato

c) indlagringsdato

d) fremstillingspartiets og kolliets nummer; i stedet for kollinummer kan der anføres et pallenummer, når pallen er forsynet med et sådant nummer

e) påskriften "usyrnet smør", såfremt pH-værdien i smørrets vandige fase svarer hertil

f) den i bilag V omhandlede nationale kvalitetsklasse, hvis det kræves af produktionsmedlemsstaten.

Medlemsstaterne kan fastsætte, at forpligtelsen til at anføre indlagringsdatoen på emballagen ikke gælder, hvis den for lageret ansvarlige forpligter sig til at føre et register, hvori de i andet afsnit anførte oplysninger indføres på indlagringsdagen.

Artikel 5

1. Den i artikel 6, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1255/1999 omhandlede virksomhed godkendes kun, hvis den:

a) er autoriseret efter artikel 10 i Rådets direktiv 92/46/EØF(14) og råder over det rette tekniske udstyr

b) forpligter sig til løbende at føre de registre, der foreskrives af det kompetente organ i hver medlemsstat, og som angiver råvarernes oprindelse, de fremstillede mængder smør, pakning, identifikation og afleveringsdato for hvert parti produceret til offentlig intervention

c) accepterer at lade sin produktion af smør underkaste en særlig officiel kontrol og, hvis det er relevant, at opfylde kravene i den i bilag V omhandlede nationale kvalitetsklasse

d) forpligter sig til mindst to hverdage i forvejen at give det kompetente kontrolorgan meddelelse om, at den agter at fremstille smør til offentlig intervention. Medlemsstaten kan dog fastsætte en kortere frist.

2. For at sikre, at bestemmelserne i denne forordning overholdes, foretager de kompetente kontrolorganer uanmeldt kontrol på stedet på grundlag af de pågældende virksomheders programmer for produktion af interventionssmør.

Denne kontrol skal mindst omfatte:

a) et kontrolbesøg for hver periode på 28 dage, hvor der er blevet produceret til intervention, dog mindst en gang hvert halve år, for at verificere de i stk. 1, litra b), omhandlede oplysninger

b) et kontrolbesøg hvert halve år for at kontrollere, at de øvrige i stk. 1 omhandlede godkendelsesbetingelser er opfyldt.

3. Godkendelsen trækkes tilbage, hvis betingelserne i stk. 1, litra a), ikke længere er opfyldt. På anmodning af den pågældende virksomhed kan godkendelse igen gives efter en minimumsperiode på seks måneder og efter grundig kontrol.

Hvis det konstateres, at en virksomhed ikke har opfyldt en af sine forpligtelser, jf. stk. 1, litra b), c) og d), suspenderes godkendelsen, medmindre der er tale om force majeure, for en periode, der kan variere fra en til tolv måneder afhængigt af, hvor alvorlig den pågældende uregelmæssighed er.

En sådan suspension foretages ikke, hvis medlemsstaten konstaterer, at uregelmæssigheden ikke er begået forsætligt eller ved grov uagtsomhed, og at den er af minimal betydning for effektiviteten af de i stk. 2 fastsatte kontrolbesøg.

4. Der skal udfærdiges en rapport om de kontrolbesøg, der foretages i henhold til stk. 2 og 3, og rapporten skal indeholde følgende oplysninger:

a) datoen for kontrollen

b) kontrollens varighed

c) hvilke kontrolforanstaltninger der er gennemført.

Kontrolrapporten skal underskrives af den ansvarlige medarbejder.

5. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om de foranstaltninger, der træffes i forbindelse med de i stk. 2 og 3 omhandlede kontrolbesøg, senest en måned efter deres vedtagelse.

Artikel 6

1. Hvis smørret tilbydes til intervention i en anden medlemsstat end produktionsmedlemsstaten, er opkøbet betinget af, at der senest 45 dage efter udløbet af fristen for indgivelse af bud forelægges en attest fra produktionsmedlemsstatens kompetente organ.

Attesten skal indeholde de oplysninger, der er nævnt i artikel 4, stk. 6, litra a), b) og d), og, hvis det er relevant, litra f), samt en bekræftelse på, at der er tale om smør, der i en godkendt virksomhed i EF direkte og udelukkende er fremstillet af fløde som omhandlet i artikel 6, stk. 6, i forordning (EF) nr. 1255/1999, der er pasteuriseret.

2. Hvis produktionsmedlemsstaten har foretaget den i artikel 4, stk. 1, omhandlede kontrol, skal attesten også indeholde resultaterne af denne kontrol samt en bekræftelse på, at der er tale om smør som omhandlet i artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999. I så fald skal den i artikel 4, stk. 6, omhandlede emballage være forseglet med en nummereret etiket udstedt af det kompetente organ i produktionsmedlemsstaten. Dette nummer skal anføres i den i stk. 1 nævnte attest.

AFDELING 2

Konstatering af priser

Artikel 7

De i artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 1255/1999 omhandlede markedspriser for smør er priserne ab fabrik, betaling inden for 21 dage, uden hensyntagen til nationale afgifter på frisk smør, som opfylder betingelserne i artikel 6, stk. 2, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999, emballeret i blokke på mindst 25 kg netto.

Priserne ab fabrik forhøjes med et fast beløb på 2,5 EUR/100 kg for at tage hensyn til de transportomkostninger, der er nødvendige for at levere smørret til et fryselager.

Artikel 8

1. De nationale markedspriser konstateres hver uge, enten af priskomitéer eller ved registrering af priserne på repræsentative markeder.

Den ugentlige priskonstatering vedrører de priser, der er defineret i artikel 7, og som er registreret i den foregående uge.

Priserne udtrykkes i euro, afrundet til to decimaler, pr. 100 kg.

2. Medlemsstaterne fastsætter:

a) sammensætningen af priskomitéerne, således at der sikres ligelig deltagelse af købere og sælgere, der foretager transaktioner vedrørende en betydelig smørmængde, eller i givet fald ordningen for registrering af priserne på de repræsentative markeder

b) de nødvendige foranstaltninger til kontrol af de oplysninger, på grundlag af hvilke priserne konstateres

c) for det tilfælde, at transaktionerne vedrørende smør af den kvalitet, der er omhandlet i artikel 7, stk. 1, ikke omfatter en mængde, der anses for at være tilstrækkelig til at være repræsentativ, kriterierne for konstateringen af forholdet mellem de smørpriser, for hvilke der foreligger et tilstrækkeligt antal transaktioner, og priserne på det smør, der er omhandlet i artikel 7.

Medlemsstaterne sender Kommissionen en beskrivelse af den ordning, der fastlægges i overensstemmelse med første afsnit.

3. Medlemsstaterne giver hver uge senest onsdag kl. 12.00 (belgisk tid) Kommissionen meddelelse om de priser, der er konstateret i overensstemmelse med stk. 1.

4. Hver torsdag konstaterer Kommissionen markedsprisens niveau i hver medlemsstat i forhold til interventionsprisen.

AFDELING 3

Licitationsproceduren

Artikel 9

Så snart Kommissionen har konstateret, at betingelsen i artikel 2, stk. 1, er opfyldt i en medlemsstat, iværksætter det pågældende interventionsorgan opkøb af smør efter bestemmelserne i denne afdeling.

Der offentliggøres en licitationsbekendtgørelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 10

Fristerne for indgivelse af bud til de enkelte særlige licitationer udløber kl. 12.00 (belgisk tid) den anden og fjerde tirsdag i måneden, bortset fra den anden tirsdag i august og den fjerde tirsdag i december. Hvis tirsdagen er en helligdag, udløber fristen kl. 12.00 (belgisk tid) den seneste forudgående arbejdsdag.

Artikel 11

1. De interesserede deltager i en licitation ved interventionsorganet i en medlemsstat enten ved indgivelse af et skriftligt bud med kvittering for modtagelse eller ved brug af et skriftligt telekommunikationsmiddel med kvittering for modtagelse.

2. Buddet skal indeholde følgende oplysninger:

a) den bydendes navn og adresse

b) den tilbudte mængde og smørrets minimumsindhold af fedtstof

c) den foreslåede pris pr. 100 kg smør uden hensyntagen til nationale afgifter, frit leveret til fryselagerets læsserampe, udtrykt i euro med højst to decimaler

d) det sted, hvor det tilbudte smør er oplagret.

3. Et bud er kun gyldigt, såfremt:

a) det vedrører en smørmængde, der er i overensstemmelse med artikel 4, stk. 4

b) der er vedlagt en skriftlig forpligtelseserklæring fra den bydende om, at vedkommende vil overholde artikel 4, stk. 3, og artikel 17, stk. 2

c) der forelægges bevis for, at den bydende i den medlemsstat, hvor buddet indgives, inden udløbet af fristen for indgivelse af bud har stillet en licitationssikkerhed på 5 EUR/100 kg for den pågældende licitation.

4. Den forpligtelseserklæring jf. stk. 3, litra b), der i første omgang fremsendes til interventionsorganet, gælder stiltiende for senere bud indtil den bydendes eller interventionsorganets udtrykkelige opsigelse, hvis:

a) det i det første bud anføres, at den bydende agter at gøre brug af nærværende bestemmelse,

b) der i de senere bud henvises til nærværende bestemmelse (artikel 11, stk. 4) samt til datoen for det første bud.

5. Interventionsorganet registrerer datoen for modtagelsen af buddet, de deri angivne mængder og fremstillingsdatoer samt stedet, hvor det tilbudte smør opbevares.

6. Buddet kan ikke trækkes tilbage efter udløbet af den i artikel 10 omhandlede frist for indgivelse af bud vedrørende den pågældende licitation.

Artikel 12

Vedståelsen af buddet efter udløbet af fristen for indgivelse af bud og leveringen af smørret til det lager, der udpeges af interventionsorganet, inden for den i artikel 15, stk. 3, fastsatte frist udgør primære krav jf. artikel 20 i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2220/85(15).

Artikel 13

1. Medlemsstaterne giver senest kl. 9.00 (belgisk tid) dagen efter udløbet af den i artikel 10 omhandlede frist Kommissionen meddelelse om de mængder og priser, de bydende har tilbudt.

2. På grundlag af de bud, der modtages for hver licitation, fastsætter Kommissionen en maksimumsopkøbspris i forhold til de gældende interventionspriser efter proceduren i artikel 42 i forordning (EF) nr. 1255/1999.

3. Det kan besluttes ikke at tage en licitation til følge.

Artikel 14

1. Buddet afvises, hvis den foreslåede pris er højere end den i artikel 13, stk. 2, omhandlede maksimumspris, der gælder for den pågældende licitation.

2. Rettigheder og forpligtelser i forbindelse med licitationen kan ikke overdrages.

Artikel 15

1. Interventionsorganet underretter straks de bydende om resultatet af deres deltagelse i licitationen.

Den sikkerhed, der er omhandlet i artikel 11, stk. 3, litra c), frigives straks for bud, der ikke antages.

2. Interventionsorganet udsteder straks tilslagsmodtageren et dateret og nummereret leveringsbevis med følgende oplysninger:

a) den mængde, der skal leveres

b) fristen for smørrets levering

c) det fryselager, hvor det skal leveres.

3. Tilslagsmodtageren leverer smørret, frit leveret fryselagerets læsserampe, senest 21 dage efter udløbet af fristen for indgivelse af bud. Leveringen kan opdeles i partier.

De eventuelle omkostninger ved aflæsning på fryselagerets rampe påhviler tilslagsmodtageren.

4. Licitationssikkerheden frigives, så snart tilslagsmodtageren inden for den foreskrevne frist har leveret den på leveringsbeviset anførte mængde.

5. Hvis tilslagsmodtageren ikke har foretaget leveringen inden for den foreskrevne frist, og der ikke foreligger force majeure, inddrages den i artikel 11, stk. 3, litra c), omhandlede licitationssikkerhed i forhold til den ikke leverede mængde, og købet opsiges for de resterende mængder.

Artikel 16

1. Interventionsorganet betaler i perioden fra den 45. til den 65. dag efter overtagelsen af smørret for hver overtagen mængde tilslagsmodtageren den pris, der er anført i hans bud, forudsat at det er kontrolleret, at betingelserne og kravene i artikel 3 og 4 er opfyldt.

2. Ved "overtagelsen" forstås den dag, hvor smørret indlagres på det af interventionsorganet udpegede fryselager, dog tidligst dagen efter udstedelsesdatoen for det leveringsbevis, der er nævnt i artikel 15, stk. 2.

Artikel 17

1. Smørret lagres på prøve i en vis periode. Denne fastsættes til 30 dage begyndende med dagen for overtagelsen.

2. Sælgeren forpligter sig i buddet til, såfremt det af kontrollen ved indlagringen på det af interventionsorganet udpegede fryselager fremgår, at smørret ikke opfylder betingelserne og kravene i artikel 3 og 4, eller såfremt det ved prøvelagringsperiodens udløb viser sig, at smørrets organoleptiske mindstekvalitet er ringere end den, der er fastsat i bilag I:

a) at tage smørret tilbage, og

b) at betale oplagringsomkostningerne for det pågældende smør fra dagen for overtagelsen til udlagringsdatoen.

De oplagringsomkostninger, der skal betales, er de omkostninger, som interventionsorganet i henhold til artikel 7, stk. 2, litra a) og b), i Kommissionens forordning (EØF) nr. 3597/90(16) skal godtgøre Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen.

Beløbene krediteres Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget (EUGFL), Garantisektionen.

AFDELING 4

Oplagring og udlagring

Artikel 18

1. Medlemsstaterne opstiller tekniske normer, bl.a. ved at fastsætte oplagringstemperaturen til - 15 °C eller derunder for kølehuse som omhandlet i artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999, og træffer alle nødvendige foranstaltninger for at sikre god holdbarhed for smørret. De dermed forbundne risici dækkes af en forsikring, som enten har form af en kontraktmæssig forpligtelse for lagerholderen eller en globalforsikring tegnet af interventionsorganet; medlemsstaten kan også være selvforsikrende.

2. Interventionsorganerne kræver, at smørret leveres til lagerets læsserampe, indlagres og oplagres på paller på en sådan måde, at partierne let kan identificeres, og at der er let adgang til dem.

3. Det kompetente kontrolorgan foretager uanmeldt kontrol af, at smørret befinder sig på det pågældende lager, jf. artikel 4 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2148/96(17).

Artikel 19

1. Interventionsorganet vælger det fryselager, som ligger nærmest det sted, hvor smørret opbevares.

Hvis valg af et andet fryselager ikke giver ekstra oplagringsomkostninger, kan interventionsorganet dog vælge et andet fryselager inden for den afstand, der er omhandlet i stk. 2.

Det kan vælge et andet fryselager, der er beliggende i en større afstand, hvis dette medfører en besparelse, når der tages hensyn til de pågældende oplagrings- og transportomkostninger. I så fald underretter interventionsorganet straks Kommissionen om sit valg.

2. Den maksimale afstand, jf. artikel 6, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999 fastsættes til 350 km. Er afstanden større, fastsættes de supplerende transportomkostninger, der afholdes af interventionsorganet, til 0,065 EUR/ton/km.

Hvis det opkøbende interventionsorgan henhører under en anden medlemsstat end den, hvor det tilbudte smør opbevares, medtages afstanden mellem sælgerens lager og grænsen til den medlemsstat, hvor det opkøbende interventionsorgan er beliggende, ikke ved beregningen af den i første afsnit omhandlede maksimale afstand.

3. De i stk. 2 omhandlede supplerende omkostninger afholdes kun af interventionsorganet, hvis smørrets temperatur ved ankomsten til fryselageret ikke overstiger 6 °C.

Artikel 20

Ved udlagring stiller interventionsorganet, hvis der er tale om levering ab fryselager, smørret til rådighed på paller ved lagerets læsserampe og eventuelt læsset på transportmiddel, hvis det drejer sig om lastvogn eller jernbanevogn. Omkostningerne herved afholdes af interventionsorganet, og eventuelle omkostninger ved stuvning og depalettering afholdes af køber.

AFDELING 5

Salg af smør

Artikel 21

Interventionsorganerne i medlemsstaterne sælger smør, som de ligger inde med, og som er indlagret inden den 1. juli 1996, til enhver interesseret køber.

Artikel 22

1. Smørret sælges ab lager til en pris, der er lig med den interventionspris, der er fastsat i artikel 4, stk. 1, litra a), i forordning (EF) nr. 1255/1999, og som er gældende på datoen for indgåelsen af købekontrakten, forhøjet med 1 EUR/100 kg.

Det sælges i mængder på 5 tons eller derover. Hvis den resterende mængde på et lager er på under 5 tons, kan salget dog omfatte denne mindre mængde.

2. Interventionsorganet sælger kun smørret, hvis der senest ved indgåelsen af købekontrakten stilles en sikkerhed på 10 EUR/100 kg for opfyldelsen af de primære krav, jf. artikel 20 i forordning (EØF) nr. 2220/85, vedrørende overtagelsen af smørret inden for den frist, der er omhandlet i artikel 23, stk. 1, første afsnit.

3. Interventionsorganet sælger smørret under hensyntagen til indlagringsdatoen, begyndende med det ældste produkt af den samlede disponible mængde eller i givet fald af den disponible mængde i det eller de lagre, den erhvervsdrivende har udpeget.

Artikel 23

1. Køberen overtager smørret inden en måned regnet fra den dato, hvor købekontrakten er indgået.

Ved overtagelsen af den købte mængde kan denne opdeles i delpartier, hvoraf intet parti må være på under 5 tons. Hvis den resterende mængde på et lager er mindre end denne mængde, kan overtagelsen dog vedrøre denne mindre mængde.

2. Inden overtagelsen af hver mængde betaler køberen interventionsorganet prisen svarende til den mængde, der overtages.

3. Hvis køberen ikke har overtaget smørret inden for den i stk. 1 nævnte frist, og der ikke foreligger force majeure, ophæves købekontrakten for de resterende mængder.

4. Den i artikel 22, stk. 2, omhandlede sikkerhed fortabes for de mængder, for hvilke købekontrakten ophæves i henhold til stk. 3. Den frigives straks for de mængder, som overtages inden for den fastsatte frist.

5. I tilfælde af force majeure bestemmer interventionsorganet, hvilke foranstaltninger det er nødvendigt at træffe på grund af den påberåbte omstændighed.

Artikel 24

Medlemsstaterne meddeler hver uge senest tirsdag Kommissionen, hvilke mængder smør der i den foregående uge:

a) er blevet indgået købekontrakt for

b) er blevet overtaget.

KAPITEL III

Privat oplagring af smør og fløde

AFDELING 1

Kontrakt og oplagringsbetingelser

Artikel 25

I dette kapitel forstås ved:

- "lagerparti": en mængde på mindst 1 ton af ensartet sammensætning og kvalitet, der stammer fra samme virksomhed, og en og samme dag er indlagret på samme lager

- "dagen for den kontraktlige oplagrings begyndelse": dagen efter indlagringsdagen

- "dagen for den kontraktlige oplagrings afslutning": dagen før udlagringsdagen.

Artikel 26

De i artikel 6, stk. 3, fjerde afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999 omhandlede kontrakter om privat oplagring af fløde og smør indgås mellem interventionsorganet i den medlemsstat, på hvis område fløden eller smørret oplagres, og fysiske eller juridiske personer, i det følgende benævnt "kontrahenter".

Artikel 27

1. Der kan kun indgås kontrakt om privat oplagring af fløde og smør som omhandlet i artikel 6, stk. 3, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999.

Smørret skal være fremstillet i en virksomhed, der er godkendt i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, litra a), b) og c), i nærværende forordning, inden for den periode på 28 dage, der ligger umiddelbart forud for dagen for den kontraktlige oplagrings begyndelse, smørret skal svare til produktionsmedlemsstatens nationale kvalitetsklasse, jf. bilag V, og de maksimalt tilladte niveauer for radioaktivitet, der er nævnt i artikel 4, stk. 2, må ikke overskrides.

2. Der kan ikke indgås oplagringskontrakter for smør eller fløde,

a) der har været genstand for ansøgning om støtte til direkte forbrug i henhold til andre EF-bestemmelser

b) der er underlagt den i artikel 5, stk. 1, i Rådets forordning (EØF) nr. 565/80(18) omhandlede ordning; hvis smørret eller fløden senere underlægges denne ordning, er dette ensbetydende med, at den kontraktlige oplagring bringes til ophør.

Artikel 28

1. Oplagringskontrakten udformes skriftligt for et eller flere lagerpartier og skal navnlig indeholde bestemmelser om:

a) den mængde smør eller fløde, som omfattes af kontrakten

b) støttebeløbet, med forbehold af artikel 38

c) de for kontraktens opfyldelse relevante datoer, uden at dette dog indskrænker anvendelsen af artikel 6, stk. 3, femte afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999

d) identifikation af fryselagrene.

2. Interventionsorganet i den medlemsstat, hvor oplagringen finder sted, udarbejder et sæt oplagringsbetingelser vedrørende kontrolforanstaltningerne, navnlig de i artikel 33 nævnte foranstaltninger, og de i stk. 3 nævnte angivelser. I oplagringskontrakten henvises til disse oplagringsbetingelser.

3. Oplagringsbetingelserne skal indeholde en bestemmelse om, at der på smørrets emballage mindst skal være anført følgende oplysninger, eventuelt omsat til kode:

a) et nummer, der identificerer virksomheden og produktionsmedlemsstaten

b) fremstillingsdatoen

c) indlagringsdatoen

d) fremstillingspartiets nummer

e) påskriften "saltet", såfremt det drejer sig om smør som omhandlet i artikel 6, stk. 3, første afsnit, tredje led, i forordning (EF) nr. 1255/1999

f) den i bilag V omhandlede nationale kvalitetsklasse

g) nettovægten.

Medlemsstaterne kan fastsætte, at forpligtelsen til at anføre indlagringsdatoen på emballagen ikke gælder, hvis den ansvarlige for fryselageret forpligter sig til at føre et register, hvori de i første afsnit anførte oplysninger indføres på indlagringsdagen.

Artikel 29

1. Indlagring kan kun finde sted mellem den 15. marts og den 15. august samme år. Udlagring kan kun finde sted fra den 16. august i oplagringsåret.

2. Udlagringen skal omfatte hele lagerpartier eller, hvis det kompetente organ tillader det, en mindre mængde. I det i artikel 33, stk. 2, litra a), nævnte tilfælde kan udlagringen dog kun omfatte en forseglet mængde.

Artikel 30

1. En ansøgning om indgåelse af kontrakt med interventionsorganet kan kun vedrøre partier af smør eller fløde, for hvilke indlagringen er afsluttet.

Ansøgningen skal være interventionsorganet i hænde senest 30 dage efter indlagringsdatoen. Interventionsorganet registrerer datoen for ansøgningens modtagelse.

Såfremt interventionsorganet modtager ansøgningen i løbet af de første ti hverdage efter udløbet af ovennævnte frist, kan oplagringskontrakten dog indgås, men støtten nedsættes med 30 %.

2. Oplagringskontrakten skal indgås senest 30 dage efter datoen for registreringen af ansøgningen.

Artikel 31

Oplagres smørret i en anden medlemsstat end produktionsmedlemsstaten, kan der kun indgås oplagringskontrakt som omhandlet i artikel 30, hvis der forelægges en attest, som leveres af det kompetente organ i produktionsmedlemsstaten senest 50 dage efter indlagringsdatoen.

Attesten indeholder alle de oplysninger, der er nævnt i artikel 28, stk. 3, litra a), b) og d), og en bekræftelse på, at der er tale om smør som omhandlet i artikel 6, stk. 3, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999.

I det i stk. 1 omhandlede tilfælde skal oplagringskontrakten indgås senest 60 dage efter datoen for registreringen af ansøgningen.

AFDELING 2

Kontrol

Artikel 32

1. Medlemsstaten sørger for, at alle betingelserne for at blive berettiget til støtteudbetaling overholdes.

2. Kontrahenten, eller på anmodning af eller efter tilladelse fra medlemsstaten den for lageret ansvarlige, holder den nødvendige dokumentation for nedenstående oplysninger vedrørende de privat oplagrede produkter til rådighed for det organ, der varetager kontrollen:

a) et godkendelsesnummer, der identificerer virksomheden og produktionsmedlemsstaten

b) fremstillingsdato

c) indlagringsdato

d) lagerpartiets nummer

e) tilstedeværelse på lageret og lagerets adresse

f) udlagringsdato.

3. Kontrahenten, eller i givet fald den for lageret ansvarlige, fører for hver kontrakt et lagerregnskab, som skal være til rådighed på oplagringsstedet og indeholde følgende oplysninger:

a) lagerpartiets nummer for de privat oplagrede produkter

b) indlagrings- og udlagringsdato

c) mængden af smør eller fløde, angivet for hvert lagerparti

d) produkternes placering på lageret.

4. De oplagrede produkter skal være lette at identificere og let tilgængelige, og de skal være oplagret adskilt efter kontrakt.

Artikel 33

1. I forbindelse med indlagringen foretager det kompetente organ kontrol i perioden fra indlagringsdatoen til 28 dage efter registreringen af ansøgningen om indgåelse af kontrakt som omhandlet i artikel 30.

For at sikre, at de oplagrede produkter er støtteberettigede, foretages kontrollen, så den er tilstrækkelig repræsentativ, på mindst 5 % af de indlagrede mængder, så det med hensyn til vægt, identifikation og varernes art sikres, at lagerpartierne i deres helhed fysisk er i overensstemmelse med ansøgningen om indgåelse af kontrakt.

2. Det kompetente organ:

a) forsegler samtlige produkter pr. kontrakt, pr. lagerparti eller pr. mindre enhed, når den i stk. 1 omhandlede kontrol finder sted, eller

b) foretager uanmeldt stikprøvekontrol af, at produkterne befinder sig på lageret. Den udvalgte prøve skal være repræsentativ og svare til mindst 10 % af den samlede kontraktmængde, hvortil der ydes støtte til privat oplagring.

3. Ved udløbet af perioden for den kontraktlige oplagring foretager det kompetente organ en stikprøvekontrol vedrørende produkternes vægt og identifikation. Med henblik herpå giver kontrahenten det kompetente organ meddelelse om de pågældende lagerpartier mindst fem hverdage inden udløbet af den kontraktlige oplagringsperiode på 210 dage eller i givet fald fem arbejdsdage inden udlagringens påbegyndelse, hvis denne finder sted inden for den 210 dage lange periode.

Hvis smørret forbliver på lageret efter udløbet af den maksimale kontraktlige oplagringsperiode, kan den i første afsnit omhandlede kontrol dog foretages i forbindelse med udlagringen, og med henblik herpå giver kontrahenten mindst fem hverdage inden udlagringens påbegyndelse det kompetente organ meddelelse herom.

I de i første og andet afsnit omhandlede tilfælde kan medlemsstaten dog acceptere en kortere frist end de fem arbejdsdage.

4. Der skal udarbejdes en rapport om den kontrol, der foretages i henhold til stk. 1, 2 og 3, og rapporten skal indeholde følgende oplysninger:

a) dato for kontrollen

b) dens varighed

c) hvilke kontrolforanstaltninger der er gennemført.

Kontrolrapporten skal underskrives af den for kontrollen ansvarlige medarbejder og medunderskrives af kontrahenten eller i givet fald af den for lageret ansvarlige, og den skal foreligge i betalingsdossieret.

5. Hvis der konstateres uregelmæssigheder, som vedrører 5 % eller mere af den kontrollerede produktmængde, udvides kontrollen til at omfatte en større produktmængde, hvis størrelse fastlægges af det kompetente organ.

Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om sådanne tilfælde inden for en frist på fire uger.

AFDELING 3

Støtte til oplagring

Artikel 34

1. Den i artikel 6, stk. 3, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999 omhandlede støtte til privat oplagring kan kun ydes for en kontraktlig oplagringsperiode på mellem 90 og 210 dage.

Hvis kontrahenten ikke overholder den i artikel 33, stk. 3, omhandlede frist, nedsættes støtten med 15 %, og den udbetales kun for den periode, for hvilken kontrahenten forelægger en for det kompetente organ tilfredsstillende dokumentation for, at smørret eller fløden er forblevet under kontraktlig oplagring.

2. Kommissionen fastsætter hvert år efter proceduren i artikel 42 i forordning (EF) nr. 1255/1999 det støttebeløb, der er omhandlet i artikel 6, stk. 3, tredje afsnit, i nævnte forordning, og som gælder for de kontrakter om privat oplagring, der begynder at løbe det pågældende år; dette indskrænker dog ikke anvendelsen af artikel 38.

3. Støtten udbetales på anmodning af kontrahenten efter den kontraktlige oplagringsperiodes udløb, og betaling foretages senest 120 dage efter modtagelsen af betalingsanmodningen, forudsat at den i artikel 33, stk. 3, omhandlede kontrol er foretaget, og betingelserne for betaling af støtten er opfyldt.

Er der iværksat en administrativ undersøgelse vedrørende retten til støtte, finder der dog ingen udbetaling sted, før denne ret er blevet anerkendt.

4. Efter 60 dages kontraktlig oplagring kan der på anmodning af kontrahenten udbetales et enkelt forskud på støtten, forudsat at kontrahenten stiller en sikkerhed, som svarer til forskudsbeløbet forhøjet med 10 %. Forskuddet beregnes på grundlag af en oplagringsperiode på 90 dage. Sikkerheden frigives straks efter den i stk. 3 omhandlede betaling af restbeløbet.

Artikel 35

1. Viser det sig ved udgangen af den kontraktlige oplagringsperiodes første 60 dage, at smørret eller fløden har undergået en større kvalitetsforringelse, end opbevaring normalt medfører, kan kontrahenten en gang pr. lagerparti gives tilladelse til for egen regning at udskifte de mangelfulde mængder med en tilsvarende mængde smør eller fløde som omhandlet i artikel 6, stk. 3, første afsnit, i forordning (EF) nr. 1255/1999.

Hvis der ved kontrol under oplagringen eller i forbindelse med udlagringen konstateres mangelfulde mængder, kan der ikke ydes støtte for sådanne mangelfulde mængder. Desuden må den resterende del af lagerpartiet, der er støtteberettiget, ikke være på under 1 ton. Samme regel finder anvendelse, hvis en del af et parti udlagres inden den 16. august eller inden udløbet af minimumsoplagringsperioden.

2. I det i stk. 1, første afsnit, omhandlede tilfælde er den første kontraktlige oplagringsdag, der danner udgangspunkt for beregningen af støtten, dagen for den kontraktlige oplagrings begyndelse jf. artikel 27.

Artikel 36

1. Der kan kun ydes støtte til oplagring af fløde, der er pasteuriseret, og som har et fedtindhold på mindst 35 % og højst 80 %.

2. Ved støtteberegningen omregnes flødemængden til en smørækvivalent, der svarer til smør med et fedtindhold på 82 %, ved at gange flødens fedtindhold med 1,20.

3. Det i stk. 1 nævnte fedtindhold kontrolleres, inden fløden nedfryses, af et af det kompetente organ godkendt laboratorium.

Artikel 37

1. Medlemsstaterne kan give kontrahenterne tilladelse til, at de for alle de lagerpartier, for hvilke de indgår kontrakter i løbet af det pågældende år, frivilligt forpligter sig til at overholde et bestemt minimumsfedtindhold, som forudfastsættes inden for de grænser, der er nævnt i artikel 36, stk. 1.

2. I det i stk. 1 omhandlede tilfælde ydes støtten på grundlag af det forudfastsatte minimumsfedtindhold.

Medlemsstaterne foretager i så fald ved hyppige, uanmeldte besøg stikprøvekontrol af fedtindholdet i overensstemmelse med artikel 36, stk. 3.

Konstateres det ved en sådan kontrol, at fedtindholdet er lavere end det forudfastsatte minimumsfedtindhold, betales der ingen støtte for de lagerpartier, der er indlagret siden den sidst foretagne kontrol, som ikke har givet anledning til bemærkninger, og stk. 1 kan ikke længere anvendes for den pågældende kontrahent i den resterende del af den kontraktlige oplagringsperiode.

Hvis det konstaterede fedtindhold er under 2 % lavere end det forudfastsatte minimumsfedtindhold, udbetales der dog støtte på grundlag af det konstaterede fedtindhold, idet beløbet nedsættes med 10 %.

Artikel 38

1. Hvis markedssituationen kræver det, kan støttebeløbet samt indlagrings- og udlagringsperioderne og den maksimale oplagringsperiode i løbet af året ændres for de kontrakter, der derefter indgås.

2. Hvis den maksimumsopkøbspris, der i henhold til artikel 13, stk. 2, er fastsat for den enkelte licitation, udtrykt i euro, eller i national valuta for de lande der ikke deltager i den fælles valuta, og som er gældende på dagen for den kontraktlige oplagrings begyndelse, er højere end den pris, der gælder på dagen for den kontraktlige oplagrings afslutning, forhøjes den i henhold til artikel 34, stk. 2, fastsatte støtte med et beløb, der er lig med den del af maksimumsopkøbsprisens formindskelse, som overstiger 2 % af prisen på dagen for den kontraktlige oplagrings begyndelse.

Hvis ovennævnte pris er lavere end den pris, der gælder på dagen for den kontraktlige oplagrings afslutning, nedsættes den i henhold til artikel 34, stk. 2, fastsatte støtte med et beløb, der er lig med den del af maksimumsopkøbsprisens forøgelse, som overstiger 2 % af prisen på dagen for den kontraktlige oplagrings begyndelse. Støttenedsættelsen kan dog ikke overstige det samlede støttebeløb.

3. Den i stk. 2 omhandlede justering af støtten foretages kun, hvis der i perioden for den kontraktlige oplagring er fastsat en maksimumsopkøbspris i overensstemmelse med artikel 13, stk. 2, og hvis der på dagen for den kontraktlige oplagrings afslutning er adgang til interventionsopkøb i mere end otte medlemsstater.

Hvis der ikke er fastsat en maksimumsopkøbspris i den periode på 21 dage, der udløber på dagen for den kontraktlige oplagrings begyndelse, anses den maksimumsopkøbspris, der gælder på dagen for den kontraktlige oplagrings begyndelse, for at være lig med 90 % af den gældende interventionspris.

KAPITEL IV

Overgangsbestemmelser og afsluttende bestemmelser

Artikel 39

Forordning (EØF) nr. 2315/76, (EØF) nr. 1547/87, (EØF) nr. 1589/87 og (EF) nr. 454/95 ophæves.

Forordning (EF) nr. 454/95 gælder dog fortsat for kontrakter om privat oplagring, der er indgået inden den 1. januar 2000.

Henvisninger til de ophævede forordninger betragtes som henvisninger til nærværende forordning.

Artikel 40

Den gældende interventionspris for smør i perioden fra den 1. januar 2000 til den 30. juni 2000 er den, der er fastsat ved Rådets forordning (EF) nr. 1400/1999(19).

Artikel 41

Denne forordning træder i kraft den 1. januar 2000.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 16. december 1999.

På Kommissionens vegne

Franz FISCHLER

Medlem af Kommissionen

(1) EFT L 160 af 26.6.1999, s. 48.

(2) EFT L 148 af 28.6.1968, s. 13.

(3) EFT L 206 af 16.8.1996, s. 21.

(4) EFT L 78 af 20.3.1987, s. 10.

(5) EFT L 150 af 15.6.1991, s. 26.

(6) EFT L 261 af 25.9.1976, s. 12.

(7) EFT L 260 af 23.9.1997, s. 8.

(8) EFT L 144 af 4.6.1987, s. 12.

(9) EFT L 174 af 26.7.1995, s. 27.

(10) EFT L 146 af 6.6.1987, s. 27.

(11) EFT L 16 af 21.1.1999, s. 19.

(12) EFT L 46 af 1.3.1995, s. 1.

(13) EFT L 48 af 24.2.1999, s. 3.

(14) EFT L 268 af 14.9.1992, s. 1.

(15) EFT L 205 af 3.8.1985, s. 5.

(16) EFT L 350 af 14.12.1990, s. 43.

(17) EFT L 288 af 9.11.1996, s. 6.

(18) EFT L 62 af 7.3.1980, s. 5.

(19) EFT L 164 af 30.6.1999, s. 10.

BILAG I

KRAV TIL SAMMENSÆTNING, KVALITETSEGENSKABER OG ANALYSEMETODER

>TABELPOSITION>

BILAG II

REFERENCEMETODE TIL PÅVISNING AF FREMMEDE FEDTSTOFFER I MÆLKEFEDT VED GASKROMATOGRAFISK ANALYSE AF TRIGLYCERIDER - REVISION 1

1. Anvendelsesområde

Denne standard fastsætter en metode til påvisning af fremmede fedtstoffer, såvel vegetabilske som animalske og animalske som f.eks. oksetalg og svinefedt, i mælkefedtet fra mælk og mælkeprodukter ved gaskromatografisk analyse af triglycerider.

Ved brug af veldefinerede triglyceridformler påvises vegetabilske og animalske fedtstoffer kvalitativt og kvantitativt i rent mælkefedt uanset fodrings- eller laktationsforholdene.

Note 1:

Skønt smørsyre (C4), der udelukkende forekommer i mælkefedt, gør det muligt at foretage kvantitative skøn over lave til middelstore mængder af mælkefedt i vegetabilske fedtstoffer, kan der næppe fremskaffes kvalitative og kvantitative oplysninger inden for området af tilsætning af indtil 20 % (vægtprocent) fremmed fedtstof til rent mælkefedt fordi C4 har et vidtspændende område, der går fra omkring 3,5 til 4,5 % (vægtprocent).

Note 2:

Kvantitative resultater kan praktisk taget kun fås ved triglyceridanalyse, da vegetabilske fedtstoffers sterolindhold er forskelligt alt efter produktions- og behandlingsbetingelser.

2. Definition

Fremmede fedtstoffer i mælkefedt: Ved fremmede fedtstoffer forstås i denne standard alle vegetabilske og animalske fedtstoffer undtagen mælkefedt.

3. Princip

Efter ekstrahering af mælkefedtet fremstilles en stamopløsning. Triglyceriderne bestemmes fra denne opløsning gaskromatografisk på pakkede kolonner. Ved indsættelse af vægtprocenten af fedtmolekyler af forskellig størrelse (C24 til C54 kun lige numre) i triglyceridformlen påvises fremmede fedtstoffer kvalitativt eller de bestemmes kvantitativt.

Note:

Ved den her beskrevne vurdering kan der benyttes gaskromatografi på en kapillarkolonne, hvis det sikres, at der opnås sammenlignelige resultater(1).

4. Reagenser

Der skal anvendes kemikalier af analysekvalitet.

4.1. Bæregas: nitrogen, renhedsgrad 99,996 % eller derover.

4.2. Standardtriglycerider(2), mættede samt kolesterol til standardisering af standardmælkefedt efter punkt 6.5.4.

4.3. Methanol, vandfri.

4.4. n-hexan.

4.5. n-heptan.

4.6. Toluen.

4.7. Dimethylchlorsilanopløsning: 50 ml dimethylchlorsilan opløses i 283 ml toluen.

4.8. Forbrændningsgas: Hydrogen og syntetisk luft.

4.9. Stationær fase, 3 % OV-I på 125/150 μm (100/120 mesh) GasChromQ(3).

4.10. 10 % kakaosmøropløsning.

5. Apparatur

Normalt laboratorieapparatur og navnlig følgende:

5.1. Højtemperaturgaskromatograf, der er egnet til temperaturer på mindst 400-450 °C, og som er forsynet med en flammeionisationsdetektor (FID) og konstantstrømsregulator for bæregassen. Forbrændningsgas: 30 ml/min H2, 270 ml/min. syntetisk luft.

På grund af den høje bæregashastighed bør instrumentet gøre brug af en særligt bred "flamejet".

Note:

På grund af de høje temperaturer, der forekommer under triglyceridanalyser, skal glasindsatsen i FID eller injektorsystemet hyppigt rengøres.

Gaskromatografen skal være forsynet med septa, der kan modstå høje temperaturer, og som kan bruges hyppigt og grundlæggende viser meget lille blødning.

Note:

Hertil egner sig (f.eks. Chromblue (tm) septa (Chrompack(2)).

Septa skal udskiftes med regelmæssige mellemrum (f.eks. efter omkring 100 injektioner, eller så snart adskillelsen forringes (jf. fig. 4).

5.2. Kromatografikolonne:

U-formet glaskolonne (2 mm i.d. 500 mm lang), som forinden silaniseres efter punkt 6.1 med dimethylchlorosilan for at deaktivere glasoverfladen.

Note:

Egnet er tillige noget længere (800-2000 mm lange) pakkede kolonner. Med sådanne kolonner kan der opnås en noget bedre reproducerbarhed af resultaterne. Imidlertid opstår i den stationære fase lejlighedsvis revner efter en vis brug, som på deres side kan give ringere kvantitative resultater. Desuden slukkes FID-flammen let som følge af det anvendte yderst høje bæregasflow på 75-85 ml/min.

5.3. Fyldning af kolonnen (jf. fig. 1).

Figur 1: Opstilling til kolonnefyldning

>PIC FILE= "L_1999333DA.002401.EPS">

5.3.1. Plastkolonne med påskruede endestykker og et mærke, der viser, hvortil den krævede mængde stationære fase kan påfyldes.

5.3.2. Finmasket si (mesh på ca. 100 μm) med skurelåg, der er egnet til at forsegle glaskolonnen som i fig.

5.3.3. Deaktiveret, silaneret glasuld.

5.3.4. Vibrator til hjælp ved pakning af kolonne.

5.4. 1-3 ml Extrelut-kolonne(4) med silicagel. Denne kolonne kan også benyttes til ekstrahering for at fremskaffe mælkefedt.

5.5. Grafitferrule 6,4 mm (1/4") med 6 mm hul.

5.6. Udstyr til silanisering af kolonnens glasoverflade efter punkt 6.1.

5.6.1. Woulff-flaske.

5.6.2. Vandstrålepumpe.

5.7. Vandbad, justerbart til (50 +- 2) °C.

5.8. Tørreskab, justerbart til (50 +- 2) °C og (100 +- 2) °C.

5.9. Mikroliterpipette.

5.10. 5 ml målpipette til dosering af 1,5 ml methanol.

5.11. 50 ml rundbundet kolbe.

5.12. Erlenmayer-kolbe, nominelt rumfang 50 ml.

5.13. Tragt.

5.14. Finporet filter.

5.15. Rotationsfordamper.

5.16. Prøveglas, nominelt rumfang 1 ml, der kan forsegles med et aluminiumslåg, med indvendigt septum.

5.17. Injektionssprøjte; den benyttede sprøjtes stempel må ikke trænge ind i kanylespidsen.

Note:

Sådanne sprøjter gør det muligt at opnå en bedre reproducerbarhed af resultaterne.

For at undgå forringelse af septum bør kanylespidsen regelmæssigt kontrolleres (f.eks. med et stereomikroskop).

6. Metodik

6.1. Forberedelse af kolonnen (silanisering):

Efter at Woulff-flasken, jf. fig. 2, er forbundet med vandstrålepumpen, dyppes slange 2 ned i opløsningen efter punkt 4.7. Ved aflukning af hanen er kolonnen fyldt. Derefter fjernes de to slanger.

Figur 2: Opstilling til silanisering

>PIC FILE= "L_1999333DA.002501.EPS">

Kolonnen fastgøres på et stativ og fyldes helt op med dimethyldichlorosilanopløsningen ved hjælp af en pipette.

Efter 20-30 min. skiftes Woulff-flasken ud med en sugekolbe ved at forbinde den med vandstrålepumpen (jf. fig. 3).

6.2. Kolonnefyldning:

Herefter gennemskylles kolonnen successivt med 75 ml toluen og 50 ml methanol; den tømte kolonne tørres i tørreskabet ved 100 °C i ca. 30 min.

Figur 3: Opstilling til gennemskylning

>PIC FILE= "L_1999333DA.002601.EPS">

Til kolonnefyldningen benyttes opstillingen som vist i fig. 1. Den stationære fase efter punkt 4.9 fyldes i plastkolonnen op til mærket.

Den nederste ende af den glaskolonne, som skal fyldes, forsegles med en ca. 1 cm lang tot glasuld, der på forhånd er silaniseret, og som presses ind med en stålstang. Kolonnens ende lukkes derefter med sien efter punkt 5.3.2.

Kolonnen fyldes med den stationære fase under tryk (3 bar, med N2). For at få en ensartet, sammenhængende og fast pakning føres en vibrator op og ned i glaskolonnen under fyldningen. Efter fyldningen presses en massiv tot silaniseret glasuld ind i den anden ende af den pakkede kolonne; de ender, der rager frem, afskæres, og glasuldstotten presses nogle få millimeter ind i kolonnen med en spatel.

6.3. Forbehandling af prøver:

En af følgende tre metoder benyttes til forbehandling af prøver:

6.3.1. Isolering af mælkefedtet fra smør.

5-10 g smør smeltes i en egnet beholder i vandbad efter punkt 5.7 ved 50 °C.

En 50 ml Erlenmeyer-kolbe og en tragt med filterindsats efter punkt 5.14 opvarmes i tørreskabet til 50 °C. Fedtfasen filtreres ved brug af det forhåndenværende udstyr.

Et sådant mælkefedt er så godt som fri for fosfolipider.

6.3.2. Ekstrahering af fedtfraktionen efter Rose-Gottliebmetoden.

Ekstrahering foretages efter IDF-standard 1C: 1987, 16C: 1987, 116A: 1987 eller 22B: 1987.

Med et sådant mælkefedt gør fosfolipiderne det muligt at opnå en kolesteroltop, der øges med ca. 0,1 %.

Triglyceridspektret standardiseret til 100 med kolesterol bliver derved kun påvirket i uvæsentligt omfang.

6.3.3. Ekstrahering fra mælk ved brug af silicakolonner.

0,7 ml af en mælkeprøve lunet til 20 °C påføres en 1-3 ml Extrelut-kolonne med mikroliterpipette efter punkt 5.4, og man lader den fordele sig ensartet på silicagelen i ca. 5 min.

Til denaturering af proteinlipidkomplekser tilsættes der med pipette 1,5 ml methanol. Derefter ekstraheres prøven med 20 ml n-hexan; n-hexanen tilsættes langsomt i små mængder, og opløsningsmidlet samles i en 50 ml rundbundet kolbe, som er tørret til en konstant, kendt vægt.

Efter ekstrahering henstår kolonnen til afdrypning, indtil den er tom.

Opløsningsmidlerne afdampes fra eluatet på en rotationsfordamper ved en vandbadstemperatur på 40-50 °C.

Kolben tørres, og fedtmængden bestemmes ved vejning.

Note:

Fedtekstraheringer ifølge Gerber, Wibull-Berntrop, Schmid-Bondszinsky-Ratzlaff eller isolering af mælkefedt ved brug af detergenter (BDI-metode) er ikke egnet til triglyceridanalyse, da mere eller mindre store mængder partielle glycerider eller fosfolipider kan medgå i fedtfasen.

6.4. Fremstilling af prøveopløsningen.

Til gaskromatografi bruges der en 5 %-opløsning af fedtstoffet i n-heptan som fremstillet efter punkt 6.3. Til tilberedelse af denne prøveopløsning afvejes tilsvarende mængder af prøvematerialet fremstillet efter punkt 6.3.1 og 6.3.2 og opløses i tilsvarende mængder n-heptan.

For prøver forbehandlet efter punkt 6.3.3 beregnes den mængde n-heptan, der skal tilsættes til prøvematerialet i kolben, ved vejning, og det resterende opløses heri.

Ca. 1 ml af prøveopløsningen fyldes i et prøveglas, jf. punkt 5.16.

6.5. Kromatografisk triglyceridanalyse.

Med så høje temperaturer som op til 350 °C til eluering af de langkædede triglycerider C52 til C56 sker det nemt, at basislinjen stiger, især hvis kolonnerne ikke er blevet tilstrækkeligt konditioneret fra starten. Basislinjens drift ved høje temperaturer kan fuldstændigt undgås enten ved kombinering af to kolonner eller ved basislinjesubtraktion.

Ved kompensationsmetode eller arbejde med enkeltkolonner skal der tillige for glasindsatserne i injektoren og i detektoren anvendes grafitferruler, jf. punkt 5.5.

6.5.1. Basislinjekorrektion.

For at undgå, at basislinjen stiger, benyttes en af følgende fire metoder:

6.5.1.1. Kombinering af kolonner.

Der anvendes to pakkede kolonner efter kompensationsmetoden.

6.5.1.2. Basislinjekorrektion ved gaskromatografi.

Ved at lade gaskromatografen køre en enkelt gang uden injektion af fedtopløsning og efterfølgende subtraktion af den målte basislinje kan det undgås, at basislinjen stiger.

6.5.1.3. Basislinjekorrektion ved integrationsprogrammel.

Ved at lade integrationssystemet køre en enkelt gang uden injektion af fedtopløsning og efterfølgende subtraktion af den målte basislinje kan det undgås, at basislinjen stiger.

6.5.1.4. Basislinjekorrektion ved passende konditionering.

Ved tilstrækkelig initialkonditionering af kolonnen og en snes injektioner med mælkefedtopløsninger er basislinjens drift ved høje temperaturer hyppigt så lille, at basislinjekorrektioner ikke er nødvendige.

6.5.2. Injektionsteknik.

For at undgå fraktionering benyttes der "hot injection", hvorved der opnås bedre kvantitative resultater med de højtkogende triglyceridkomponenter. Fedtopløsningen trækkes op i sprøjten, og den kolde sprøjtekanyle opvarmes inden injektionen ca. 3 sek. i injektorblokken. Derefter injiceres sprøjtens indhold meget hurtigt.

Note:

Med denne injektionsteknik nedsættes risikoen for fraktioneringsfænomener inden i sprøjten eller injektionsblokken. Der benyttes ikke direkte injektion på kolonnen i den øvre, udvidede og opvarmede del af kolonnen, da fragmenter af septum, der akkumuleres her, såvel som forureninger let kan elimineres med den benyttede metode, ved at der jævnligt skiftes injektorindsats, uden at kolonnen afmonteres.

Det må absolut undgås at bøje kanylespidsen ved berøring af prøvebægerets bund (også selv om dette knap er synligt med det blotte øje) for ikke at ødelægge septum.

Figur 4: Triglyceridkromatogram af en mælkefedtprøve

>PIC FILE= "L_1999333DA.002801.EPS">

6.5.3. Konditionering af en pakket kolonne.

Under trin a) til c) er kolonnens top ikke forbundet med detektoren for at undgå forurening.

De efter punkt 6.2 fyldte kolonner konditioneres som følger:

a) 15 min. 40 ml/min. N2-flow ved 50 °C

b) opvarming med 1 K/min. indtil 355 °C ved 10 ml N2/min.

c) Henstand i 12-15 timer ved 355 °C

d) 2 injektioner med 1 μl kakaosmøropløsning efter punkt 4.10 og dertil hørende temperaturprogram

e) 20 injektioner med 0,5 μl mælkefedtopløsning i 2-3 døgn efter punkt 6.4.

Note:

Kakaosmør består næsten udelukkende af højtkogende C50 til C56 triglycerider. Injektion med kakaosmør tjener til særlig konditionering i denne langkædede række. Med de højtkogende triglycerider C50 til C54 kan der forekomme responsfaktorer på indtil ca. 1,20. Normalt må der ved gentagen injektion af en mælkefedtopløsning forventes et fald i de initialt høje responsfaktorer for C50 til C54. For triglycerider med lavt acyl-c-tal ligger faktorerne på omkring 1.

Der tilberedes tre par kolonner fyldt efter punkt 6.2. De konditionerede par kontrolleres med en mælkefedtanalyse til rutinetest. Det par, der har de bedste kvantitative resultater (responsfaktorer næsten 1), anvendes til det efterfølgende. Kolonner med responsfaktorer > 1,20 anvendes ikke.

6.5.4. Kalibrering.

Til kalibrering bestemmes responsfaktorerne af de respektive triglycerider såvel som af kolesterol af et mælkefedt (standardiseret fedt) ved anvendelse af de standardiserede triglycerider (mindst de mættede triglycerider C24, C30, C36, C42, C48 og C54 samt kolestrol; endnu bedre hvis C50 og C52 også medtages). Mellemliggende responsfaktorer kan findes ved matematisk interpolering.

Når der anvendes standardiseret fedt, må der hver dag foretages 2-3 kalibreringer. Hvis der fremkommer så godt som identiske resultater, opnås der velreproducerbare kvantitative resultater ved trigyliceridanalyse af prøverne.

Det standardiserede mælkefedt har en holdbarhed på flere måneder ved en temperatur på maks. -18 °C og kan derfor benyttes som standard.

6.5.5. Temperaturprogram, bæregas og andre betingelser for triglyceridanalyse.

Temperaturprogram: Initial kolonnetemperatur 210 °C holdes i 1 min., hvorefter der programmeres ved 6 °C/min. til 350 °C, og kolonnen holdes ved sluttemperaturen i 5 min.

Detektor- og injektortemperatur: Begge 370 °C.

Note:

Detektor-, injektor- og ovntemperaturer (initialtemperaturer) bør holdes konstante (også natten over, i weekender og på helligdage).

Bæregas: Nitrogen, hastighed 40 ml/min.

Note:

Hvis der benyttes 80 cm kolonner, skal bæregasflow være mindst 75 ml/min. N2. Bæregasflowet bør holdes konstant (også natten over, i weekender og på helligdage). Det nøjagtige bæregasflow bør reguleres således, at C54 uanset kolonnelængde elueres ved 341 °C.

Analysevarighed: 29,3 min.

Injektionsvolumen: O,5 μl.

Note:

Sprøjten skal skylles flere gange efter hver injektion med ren heptan.

FID-betingelser efter punkt 5.1.

Note:

Flammeonisationsdetektoren tændes ved hver arbejdsdags begyndelse.

7. Integration, evaluering og kontrol af målebetingelserne

Triglycerider med ulige acyl-c-nummer (2n + 1) kombineres med det forudgående triglycerid med lige nummer (2n). De mindre reprocerbare, lave C56-indhold tages ikke i betragtning. De resterende triglycerider (toparealet) i kromatogrammet, inkl. kolesterol (top nær C24), multipliceres med de forskellige responsfaktorer for standardfedtet (sidste kalibrering), og summen sættes til 100. Foruden fri kolesterol evalueres således triglyceriderne C24, C26, C28, C30, C32, C34, C36, C38, C40, C42, C44, C46, C48, C50, C52 og C54. Resultaterne gengives i vægtprocent (g/100 g).

Kromatogrammets toppe bør evalueres med en integrator, hvormed basislinjen kan plottes. Reintegrering med optimerede integrationsparametre bør være mulig.

Fig. 5 og 6 viser to eksempler på triglyceridkromatogrammer. Fig. 5 viser et kromatogram, der kan evalueres godt, mens fig. 6 viser en sporadisk fejl i området C50 til C54, idet basislinjen løber ukorrekt i sammenligning med fig. 5. Sådanne fejl kan kun påvises og undgås ved brug af en integrator, som tillader plotning af basislinjen.

Figur 5: Triglyceridkromatogram (der er let at evaluere) af et mælkefedt med basislinjen indtegnet

>PIC FILE= "L_1999333DA.003001.EPS">

Figur 6: Ukorrekt integreret kromatogram af mælkefedt

>PIC FILE= "L_1999333DA.003002.EPS">

Til kontrol af målebetingelserne viser tabel 1 middelværdierne og standardafvigelserne af typisk fedt fra vintermælk i de 19 analyser af det samme fedt.

Tabel 1: Triglyceridsammensætning af mælkefedt;

middelværdier og standardafvigelser i 19 analyser

>TABELPOSITION>

Med større standardafvigelser end værdierne i tabel 1 kan kromatogrammerne ikke længere accepteres, og septa og gashastighed bør kontrolleres. Desuden kan mindre små dele af septum have afsat sig på glasulden ved kolonnens indgang, eller kolonnen er blevet uegnet til brug som følge af ældning, temperaturpåvirkninger osv. (jf. fig. 3).

8. Kvalitativ påvisning af fremmede fedtstoffer

Til påvisning af fremmede fedtstoffer er der udviklet triglyceridformler (tabel 2) med S-grænser (tabel 3) hvori S-værdierne af rent mælkefedt kan vise udsving. Hvis grænserne overskrides, kan det antages, at et fremmed fedtstof er til stede.

Den mest følsomme formel til påvisning af tilsætning af svinefedt er:

>TABELPOSITION>

Note:

Ved anvendelse af 755 forskellige mælkefedtprøver blev der fastslået et 99 % konfidensinterval på S= 97,96 - 102,04 for rene mælkefedtprøver med en standardafvigelse for alle S-værdier på 0,39897.

Ved at gå ud fra triglyceridsammensætningen af en ukendt fedtprøve kan en sådan formel uden brug af edb gøre det muligt ganske enkelt at verificere, om summen af de her angivne triglyceridindhold med de tilsvarende faktorer falder uden for intervallet på 97,96 - 102,04, og der er så højst sandsynligt tale om tilsætning af et fremmed fedtstof.

Til påvisning af forskellige fremmede fedtstoffer viser tabel 2 forskellige triglyceridformler. Til påvisning af de fremmede olier sojaolie, solsikkeolie, olivenolie, rapsolie, hørolie, hvedekimolie, majskimolie, bomuldsfrøolie og hydrogeniseret fiskeolie og de vegetabilske fedtstoffer kokosnød- og palmekerneolie samt palmeolie og oksetalg kan der benyttes en fælles formel.

Eftersom der også er udsving for triglyceridsammensætningen af fremmede fedtstoffer, blev der anvendt fire forskellige, eksperimentelt målte triglyceriddata for fremmede fedtstoffer af samme type. (Med de samme typer fremmede fedtstoftyper er den mindst gunstige grænse blevet taget i betragtning (jf. tabel 4)).

Med nedenstående "totalformel" kan der opnås gode resultater for alle fremmede fedtstoffer:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Udregninger til påvisning af kombinationer af fremmede fedtstoffer i mælk har vist, at skønt der f.eks. med formlen for svinefedt i tabel 2 er en lav grænse for dette fremmede fedtstof, nemlig 2,7 % kan andre fedtstoffer som kokosnødfedt, palmeolie eller palmekerneolie med påvisningsgrænser på henholdsvis 26,8 %, 12,5 % og 19,3 % kun påvises, hvis der er blevet tilsat særdeles store mængder til mælkefedtet. Det samme gælder de øvrige formler i tabel 2.

Tabel 2: Triglyceridformler til påvisning af forskellige fremmede fedtstoffer i mælkefedt med angivelse af standardafvigelserne (SD) for S

Formel for sojaolie, solsikkeolie, olivenolie, rapsolie, hørolie, hvedekimolie, majskimolie, bomuldsfrøolie og fiskeolie

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Formel for kokosnød- og palmekerneolie

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Formel for palmeolie og oksetalg

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Formel for svinefedt

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Følgelig må der til kontrol af en ukendt fedtprøve benyttes samtlige formler i tabel 2 og totalformlen (2), hvis det er sandsynligt, at prøven er en blanding af mælkefedt og et af de 14 forskellige fremmede fedtstoffer eller en kombination af sådanne fremmede fedtstoffer. Hvis der ved indsættelse af triglyceriderne fra en fedtprøve, som skal analyseres, fremkommer en S-værdi, der ligger uden for intervallerne i tabel 3 for blot en af de fem formler, er det mest sandsynligt, at prøven er et modificeret mælkefedt. Påvisning af et fremmed fedtstof i mælkefedt ved benyttelse af en af de fire formler, er det mest sandsynligt, at prøven er et modificeret mælkefedt. Påvisning af et fremmed fedtstof i mælkefedt ved benyttelse af en af de fire formler i tabel 2 gør det ikke muligt at drage konklusioner med hensyn til typen af det iblandede fremmede fedtstof.

Tabel 3: S-værdier for mælkefedt

>TABELPOSITION>

I tabel 4 angives påvisningsgrænserne for de forskellige fremmede fedtstoffer med en konfidens på 99 %. Den første spalte viser de laveste påvisningsgrænser for de bedste mælkeformler i tabel 2. I anden spalte gengives påvisningsgrænserne for totalformlen. Skønt grænserne ligger lidt højere, kan der med denne formel påvises en ganske lille smule højere indhold af fremmede fedtstoffer. Der kan med samtlige formler også påvises blandinger af de forskellige fremmede fedtstoffer. Variationsintervallet for triglycerider af forskellige fremmede fedtstoffer af en enkelt type har ingen væsentlig indflydelse på påvisningsgrænserne.

Tabel 4: 99 % påvisningsgrænser ved tilsætning af fremmed fedtstof til mælkefedt i %

>TABELPOSITION>

9. Kvantitativ bestemmelse af fremmede fedtstoffer

Til at få kvantitative oplysninger om koncentrationen af det fremmede fedtstof i en mælkefedtprøve benyttes følgende formel:

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>,

hvor X er mængden af et ukendt fremmed fedtstof eller blanding af fremmede fedtstoffer i et ukendt mælkefedt. S er resultatet af tilsætning af et ukendt fremmed fedtstof ved indsættelse af triglyceriderne fra det fremmede fedt/mælkefedtblanding i ovenstående totalglyceridformel. Hvis mælkefedt er tilsat et ukendt fremmed fedtstof, vælges S-middelværdien af de forskellige fremmede fedtstoffer for totalformlen som SF. SF-middelværdien fremkommer ved at indsætte de rene, fremmede fedtstoffers triglyceriddata i denne formel og udregne en middelværdi (SF = 7,46). Der opnås også gode kvantitative resultater for tilsætninger af fremmede fedtstoffer ved at benytte formelen for palmeolie og oksetalg (tabel 2) og en SF-middelværdi på 10,57.

For kendte fremmede fedtstoftypers vedkommende skal følgende SF-værdier indsættes i ovenstående formel, og de relevante formler for fremmede fedtstoffer i tabel 2 skal vælges.

Tabel 5: SF-værdier af forskellige fremmede fedtstoffer

>TABELPOSITION>

10. Anvendelsesområde for påvisningsmetoden

Den beskrevne metode anvendes på bulkmælk og er baseret på mælkefedtprøvernes repræsentativitet.

Det ville være muligt at foretage højst specifik påvisning, hvis der for et repræsentativt antal mælkefedtprøver kunne bestemmes formler for forskellige lande.

Der kunne frembringes særligt velegnede muligheder for påvisning, hvis formler som her beskrevet blev etableret i de forskellige lande for et repræsentativt antal mælkefedtstoffer. I dette tilfælde kræves det ikke, at der bruges indviklede edb-programmer, hvis triglyceridkombinationerne i tabel 2 benyttes, og faktorerne genbestemmes efter de mindste kvadraters metode.

Ved benyttelse af S-intervallerne i tabel 3 er formlerne normalt anvendelige under særlige fordringsbetingelser som f.eks. underfodring eller fodring af køer med fodergær eller Ca-sæber. Kun under ekstreme fodringsbetingelser (f.eks. stor indtagelse af rene foderolier, stor tildeling af Ca-sæber kombineret med foderfedt osv.) angiver formlen til dels et modificeret mælkefedtstof.

Note:

Fraktionerede mælkefedtstoffer anerkendes normalt som umodificeret mælkefedt, hvis der udelukkende antages en modifikation, når grænserne er overskredet. Kun i tilfælde af fraktionerede mælkefedtstoffer med usædvanlig mælkefedtsammensætning, således som f.eks. en hård fraktion, der er fremkommet ved fraktionering efter fysiske metoder ved høje temperaturer på ca. 30 °C med lave udbytter på nogle få procenter eller ved fraktionering med overkritisk CO2, angiver formlen en modifikation.

Mælkefedtfraktionering kan imidlertid påvises efter andre metoder som f.eks. differentialscanningkalorimetri.

11. Nøjagtighed

Metodens nøjagtighed bestemmes ved brug af mælkefedt ud fra formlerne i tabel 2 og S-intervallerne i tabel 3.

11.1. Repeterbarhed

Som differens af S-værdierne ved to bestemmelser foretaget med kortest mulige mellemrum af en kromatografiker, der benytter samme metode og identisk prøvemateriale under samme betingelser (samme person, samme instrument/samme opstilling, samme laboratorium):

Tabel 6: Repeterbarhedsgrænser (r) for de forskellige formler

>TABELPOSITION>

11.2. Reproducerbarhed

Som differens af S-værdierne ved to bestemmelser foretaget af analytikere på forskellige laboratorier med benyttelse af identisk prøvemateriale under forskellige betingelser (anden person, andre instrumenter) på forskellige tidspunkter.

Tabel 7: Reproducerbarhedsgrænser (R) for de forskellige formler

>TABELPOSITION>

11.3. Kritisk differens

Med repeterbarhedsgrænserne (r) og reproducerbarhedsgrænserne (R) kan de kritiske differenser for samtlige S-intervaller i tabel 3 udregnes (dobbeltanalyser). De respektive værdier er gengivet i tabel 8.

Tabel 8: Kritiske differenser for samtlige triglyceridformler

>TABELPOSITION>

11.4. Godkendelse af resultaterne

Alle med afrunding til to decimaler beregnede triglyceridindhold af C24, C26, C28 til C54 samt kolesterol skal sættes til præcis 100.

Resultaterne af dobbeltanalysen bruges som kontrol af repeterbarheden. Hvis den absolutte differens mellem to S-resultater for samtlige fem triglyceridformler ikke overskrider repeterbarhedsgrænserne (r) i tabel 6, er kravene til repeterbarhed opfyldt.

Til kontrol af optimale gaskromatografiske betingelser og især af kolonnens kvalitet bør det sikres, at differensen mellem største og mindste S-værdier af samtlige fem triglyceridformler ved gentagelse med ti kørsler ikke overskrider intervallet, x · r hvor x = 1,58 (for ti kørsler, jf. litteraturhenvisning 16), og r er repeterbarhedsgrænserne for de forskellige formler i tabel 6.

12. Nævnte standardmetoder

>TABELPOSITION>

13. Litteraturhenvisninger

1. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Detection of foreign fals in milk fat by means of gas chromatographic triglyceride analysis; dok. nr. VI/5202/90-EN, VI/2645/91.

2. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Control of burrer fat prucity of 100 different samples of different feeding periods from II EEC countries; dok. nr. VI/4577/93.

3. Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber: Consideration of results from the first, second, third, fourth, fifth and sixth EEC collaborative trial: Determination of triglycerides in milk fat; dok. nr. VI/2644/91, VI/8.11.91, VI/1919/92, VI/3842/92, VI/53178/92, VI/4604/93.

4. Timms, R. E.: Detection and quantification of non-milk fat in mixtures of milk and non-milk fats. Dairy Research 47 295-303 (1980).

5. Precht, D., Heine, K.: Nachweis von modifiziertem Milchfett mit der Triglyceridanalyse. 2. Fremdfettnachweis im Milchfett mit Hilfe von Triglyceridkombinationen 41 406-410 (1986).

6. Luf, W., Stock, A., Brandl, E.: Zum Nachweis von Fremdfett in Milchfett über die Trigylceridanalyse. Österr. Milchwirtsch. Wissensch. Beilage 5, 42 20-35 (1987).

7. Precht, D.: Bestimmung von Pflanzlichen Fetten oder tierischen Depotfetten in Milchfett. Kieler Milchwirtsch. Forschungsber. 42 143-157 (1989).

8. Precht D.: Schnelle Extraktion von Milchfett. Kieler Milchwirtsch. Forschungsber. 42 119-128 (1990).

9. Precht, D.: Schnelle gaschromatographische Triglyteridanalyse von Milchfett. Kieler Milchwirtsch. Forschungsber. 42 139-154 (1990).

10. Precht, D.: Control of milk fat purity by gas chromatographic triglyceride analysis. Kieler Milchtwirtsch. Forschungsber. 43 (3) 219-242 (1991).

11. Precht, D.: Detection of adulterated milk fat by fatty acid and triglyceride analysis. Fat Sci. Technol. 93 538-544 (1991).

12. Precht, D.: Detection for foreign fat in milk fat. I. Qualitative detection by triacylglycerol formulae. II. Quantitative evaluation of foreign fat mixtures. Z. Lebensm. Unters. Forsch. 194 1-8, 107-114 (1992).

13. Precht, D.: Gas chromatography of triacylglycerols and other lipids on packed columns i CRC Handbook of Chromatography: Analysis of lipids, blz. 123-138, Ed. K.D. Mukherjee, N. Weber, J. Sherma, CRC Press, Boca Raton (1993).

14. Precht, D., Molkentin, J.: Quantitative triglyceride analysis using short capillary columns, Chrompack News 4 16-17 (1993).

15. Molkentin, J., Precht, D. Comparison of packed and capillary columns for quantitative gas chromatography of triglycerides in milk fat. Chromatographia 39 (5/6) 265-270 (1994).

16. Stange, K.: Angewandte Statistik, Erster Teil, Eindimensionale Probleme, Springer-Verlag, Berlin, blz. 378 (1970).

(1) Egnede metoder er allerede beskrevet, jf. D. Precht and J. Molkentin: Quantitative triglyreride analaytis using short capillary columns. Chrompack News 416-17 (1993).

(2) Egnede produkter kan fås i handelen.

(3) Handelsnavne, f.eks. Extrelut, GasChromQ og Chrompack er eksempler på egnede produkter, der fås i handelen. Disse oplysninger tjener til, at brugeren let kan benytte standarden, men udgør ikke et krav til produktet. Partikelangivelsen er udtrykt i SI-enhed μm ifølge BS 410:1988 "British Standard Specification for test sieves".

(4) Jf. fodnote 3 s. 23.

BILAG III

ORGANOLEPTISK BEDØMMELSE AF SMØR

1. Formål

Formålet med denne metode til organoleptisk bedømmelse af smør er at give en ensartet metode, der kan benyttes i samtlige medlemsstater.

2. Definitioner

Ved organoleptisk bedømmelse (vurdering) forstås undersøgelse af et produkts egenskaber ved hjælp af sanseorganerne.

Ved panel forstås en gruppe udvalgte smørdommere, der under vurderingen arbejder uden indbyrdes kontakt og uden at påvirke hinanden.

Ved karaktergivning forstås et panels organoleptiske vurdering efter en talskala. Der skal benyttes en nomenklatur for fejl.

Ved klassificering forstås en kvalitetssortering, der sker på grundlag af karaktergivningen.

Ved kontroldokumenter forstås papirer, hvorpå der noteres de enkelte point for hver egenskab samt produktets endelige klasse (samme papir kan også anvendes til angivelse af kemisk sammensætning).

3. Prøvelokale

3.1. Der skal træffes forholdsregler, så smørdommerne i prøvelokalet ikke bliver påvirket af udefra kommende faktorer.

3.2. Prøvelokalet skal være frit for fremmede lugte og let at rengøre. Væggene skal have lys farve.

3.3. Prøvelokalet og dets belysning skal være således, at de produktegenskaber, der skal bedømmes, ikke påvirkes. Lokalet skal være forsynet med passende temperaturkontrol.

4. Udvælgelse af smørbedømmere

En smørbedømmer skal være velkendt med smørprodukter og kunne foretage organoleptisk vurdering. Vedkommendes egnethed bør vurderes regelmæssigt (mindst en gang om året) af den kompetente myndighed.

5. Krav til panelet

Antallet af smørbedømmere i panelet bør være ulige og mindst tre personer. Flertallet af dem skal være medarbejdere ved den kompetente myndighed eller autoriserede personer, der ikke er ansat i mejeribruget.

6. Vurdering af værdien af de enkelte egenskaber

6.1. Den organoleptiske vurdering skal omfatte følgende egenskaber: udseende, konsistens, lugt og smag.

Udseende omfatter farve, synlig renhed, mugvækst og vandets fordeling. Vandfordelingen afprøves efter IDF-standard 112A/1989.

Konsistens omfatter hårdhed og smørbarhed.

Der kan benyttes fysiske metoder til vurdering af smørrets konsistens. Kommissionen forudser fremtidig harmonisering af sådanne metoder.

Lugt og smag

En signifikant afvigelse fra den anbefalede temperatur forhindrer pålidelig vurdering af konsistens, lugt og smag. Temperaturen er af altafgørende betydning.

6.2. Egenskaberne skal vurderes organoleptisk hver for sig. Der gives karakterer efter tabel 1.

6.3. Det kan være ønskværdigt, at smørbedømmerne, inden de begynder vurderingen, sammen giver karakterer for en eller flere referenceprøver med hensyn til udseende, konsistens samt lugt og smag, så der bliver vurderet ensartet.

6.4. Karaktererne for, at produktet kan godkendes, er som følger:

>TABELPOSITION>

Hvis den krævede karakter ikke opnås, skal fejlen beskrives. De karakterer, den enkelte smørbedømmer giver for hver egenskab, skal optegnes i kontroldokumentet. Produktet godkendes eller afvises på grundlag af en flertalsbeslutning. Der bør ikke ofte forekomme tilfælde (ikke mere end et pr. 20 prøver), hvor de enkelte smørbedømmeres karakter for hver egenskab giver en forskel på over et point. Hvis det sker, må panellederen kontrollere, om panelet er kompetent.

7. Tilsyn

Lederen af et panel, som skal være en medarbejder ved den kompetente myndighed og kan være medlem af panelet, skal være generelt ansvarlig for hele vurderingen. Vedkommende skal optegne de enkelte smørbedømmeres karakter for hver egenskab i kontroldokumentet og attestere, om produktet er godkendt eller afvist.

8. Udtagning og forberedelse af prøver

8.1. - Det er ønskværdigt, at prøvernes identitet er skjult under vurderingen, så enhver form for eventuel partiskhed undgås.

- Panellederen bør arrangere dette inden vurderingen i de øvrige panelmedlemmers fravær.

8.2. Når den organoleptiske vurdering foretages på frysehus, udtages prøven med en smørstikker. Hvis den organoleptiske vurdering finder sted på et andet sted end i frysehuset, skal der udtages en prøve på mindst 500 g.

8.3. Under vurderingen bør smørret have en temperatur på 10-12 °C. Større afvigelser bør for enhver pris undgås.

9. Nomenklatur

Jf. vedlagte tabel 2.

Tabel 1: Bedømmelsesskema for smør

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Tabel 2: Nomenklatur over mangler ved smør

I. Udseende

1. synlige vanddråber

2. ikke ensartet farve, tofarvet

3. stribet

4. skjoldet, marmoreret

5. plettet

6. olieudskillelse

7. for stærk farve

8. pores, åben tekstur

9. kornet

10. fremmede bestanddele

11. muggen

12. uopløst salt

II. Konsistens

14. skør, smuldrende

15. dejagtig, fedtet

16. klæbrig

17. hård

18. blød

III. Smag og aroma

20. uden smag

21. uren(1)

22. fremmed smag

23. gammel smag

24. osteagtig, syrlig ostesmag

25. syrlig

26. gærsmag

27. a) kogt smag

b) sveden smag

28. muggen smag

29. harsk

30. olieagtig, trannet

31. talgagtig

32. a) oxideret smag

b) metallisk smag

33. fodersmag

34. grov, bitter

35. oversaltet

36. muggen, fad, rådden

37. maltagtig

38. kemikaliesmag

(1) Denne benævnelse bør bruges så sjældent som muligt og kun, når manglen ikke kan beskrives mere præcist.

BILAG IV

UDTAGNING AF PRØVER TIL KEMISK OG MIKROBIOLOGISK ANALYSE SAMT TIL ORGANOLEPTISK VURDERING

1. Kemisk og mikrobiologisk analyse

>TABELPOSITION>

Udtagning af prøver til mikrobiologisk analyse skal ske aseptisk.

Indtil fem prøver à 100 g kan kombineres til en samleprøve, der analyseres efter grundig blanding.

Prøverne udtages vilkårligt fra forskellige steder i den tilbudte mængde og analyseres inden eller på tidspunktet for indlagring på det frysehus, interventionsorganet har udpeget.

Forbehandling af en sammensat smørprøve (kemisk analyse)

a) Med en ren, tør smørstikker eller lignende egnet instrument udtages en smørprop på mindst 30 g og anbringes i en prøvebeholder. Den sammensatte prøve forsegles derefter og indsendes til laboratoriet til analyse.

b) På laboratoriet opvarmes den sammensatte prøve i den oprindelige, uåbnede beholder ved 30 °C, indtil der ved hyppig rystning opnås en homogen flydende emulsion, som er fri for uopblødte dele. Beholderen skal være halvt eller to tredjedele fyldt.

Der skal for hver fabrik, der tilbyder smør til intervention, analyseres to prøver pr. år for fremmed fedtstof og en prøve for røbestoffer.

2. Organoleptisk vurdering

>TABELPOSITION>

Prøverne udtages vilkårligt fra forskellige steder i den tilbudte mængde mellem den 30. og den 45. dag efter overtagelsen af smørret, og klassificeres derefter.

Hver prøve bedømmes enkeltvis i overensstemmelse med bilag III. Det er ikke tilladt at foretage genudtagning af prøver eller gentagen vurdering.

3. Retningslinjer, der skal følges, såfremt en prøve er fejlbehæftet:

a) Kemisk og mikrobiologisk analyse

- Ved analyse af enkeltprøver kan en prøve med en enkelt fejl pr. 5-10 prøver eller to prøver med en enkelt fejl pr. 11-15 prøver accepteres. Hvis der er en fejlbehæftet prøve, skal der på hver side af den udtages to nye prøver, som skal kontrolleres for den parameter, der ikke er opfyldt. Hvis ingen af de to nye prøver opfylder specifikationen, skal den mængde smør, der befinder sig mellem de to prøver, der oprindeligt er udtaget på hver sin side af den fejlbehæftede prøve, afvises fra den tilbudte mængde.

Mængde der skal afvises, hvis en ny prøve er fejlbehæftet

>PIC FILE= "L_1999333DA.004201.EPS">

- ved analyse af sammensatte prøver, hvor en sammensat prøve ikke opfylder en af parametrene, skal den mængde, som den sammensatte prøve repræsenterer, fjernes fra den tilbudte mængde. Den mængde, som den sammensatte prøve repræsenterer, kan bestemmes ved at opdele den tilbudte mængde og derefter udtage en stikprøve af hver enkelt del.

b) Organoleptisk vurdering

hvis en prøve ikke består den organoleptiske vurdering, afvises den mængde smør, der befinder sig mellem de to tilstødende prøver på hver side af den fejlbehæftede prøve, fra den tilbudte mængde.

c) Hvis en kemisk eller mikrobiologisk analyse og en organoleptisk vurdering ikke bestås, afvises hele mængden.

BILAG V

NATIONALE KVALITETSKLASSER

- "beurre laiterie; qualité extra" "melkerijboter; extra kwaliteit" - belgisk smør

- "smør af første kvalitet" - dansk smør

- "Markenbutter" - tysk smør

- "pasteurisé A" - fransk smør

- "Irish creamery butter" - irsk smør

- produkt, der udelukkende er fremstillet af fløde, og som har været behandlet ved centrifugering og pasteurisering - italiensk smør

- "Marque Rose" eller "Beurre de première qualité" - luxembourgsk smør

- "Extra kwaliteit" - nederlandsk smør

- "Extra selected" - britisk smør og "premium", nordirsk smør

- produkt, der udelukkende er fremstillet af fløde, og som har været behandlet ved centrifugering og pasteurisering - græsk smør

- produkt, der udelukkende er fremstillet af komælk eller pasteuriseret fløde - spansk smør

- produkt der udelukkende er fremstillet af komælk eller pasteuriseret fløde heraf - portugisisk smør

- klassificeret som "Teebutter" - østrigsk smør

- klassificeret som "perinteinen meijerivoi/traditionellt mejerismör" - finsk smør

- Klassificeret som "svenskt smör" - svensk smør.