TJEKKIET: TILTRÆDELSESPARTNERSKAB (98/C 202/02)

1. INDLEDNING

I den udtalelse, som Kommissionen forelagde Rådet den 17. juli 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel O i traktaten, henstillede Kommissionen, at der blev indledt tiltrædelsesforhandlinger med Tjekkiet. Denne henstilling bygger på analysen i udtalelsen, i hvilken Kommissionen fremsætter det synspunkt, i) at Tjekkiet har stabile institutioner og garanterer retsstaten, menneskerettighederne og beskyttelse af mindretallene, ii) kan betragtes som en fungerende markedsøkonomi, der er i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt, og iii) skulle være i stand til på mellemlang sigt at anvende Fællesskabets regelværk, forudsat at det fortsætter sine bestræbelser for omsætning og intensiverer sin indsats for gennemførelsen af dette regelværk.

Europaaftalen skal fortsat danne grundlaget for EU's forbindelser med Tjekkiet. Førtiltrædelsesstrategien vil imidlertid blive styrket på en sådan måde, at bistanden vil blive rettet mod specifikke behov i hvert ansøgerland til at afhjælpe særlige problemer, der er omtalt i udtalelsen. Kommissionen siger følgende i Agenda 2000: »Den styrkede førtiltrædelsesstrategi har to hovedmål: For det første at samle EU's forskellige former for bistand inden for samme rammer, tiltrædelsespartnerskaberne, og at arbejde sammen med ansøgerlandene inden for disse rammer på grundlag af et klart defineret program til forberedelse af medlemskab, der omfatter tilsagn fra ansøgerlandene om at prioritere bestemte områder og en tidsplan for gennemførelsen. For det andet at gøre ansøgerlandene fortrolige med EU's politikker og procedurer gennem muligheden for at deltage i EU-programmer.«

På sit møde i Luxembourg i december 1997 besluttede Det Europæiske Råd, at tiltrædelsespartnerskaberne skulle være et nøgleelement i den styrkede førtiltrædelsesstrategi, og at alle former for bistand til ansøgerlandene skulle samles i en enkelt ramme. Kommissionen har vedtaget tiltrædelsespartnerskabet efter konsultation af Tjekkiet og på grundlag af de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, som Rådet har vedtaget.

2. MÅL

Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens udtalelse om Tjekkiets ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige med de finansielle midler til at hjælpe Tjekkiet med at realisere disse prioriteter samt vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policyinstrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for Tjekkiets overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. Hvert af disse instrumenter er af forskellig art og vil blive forberedt og implementeret efter specifikke procedurer. De vil ikke blive en integrerende del af partnerskabet, men de prioriteter, de indeholder, vil være forenelige med det.

3. PRINCIPPER

De vigtigste prioriterede områder, der er indkredset for hvert ansøgerland, vedrører deres evne til at påtage sig forpligtelserne til at opfylde Københavnerkriterierne, hvorefter:

- ansøgerlandet skal have oprettet stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal

- ansøgerlandet skal have en fungerende markedsøkonomi og være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen

- ansøgerlandet skal være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og bl.a. tilslutte sig målene for politisk, økonomisk og monetær union.

På sit møde i Madrid pegede Det Europæiske Råd på, at ansøgerlandene skulle tilpasse deres forvaltningsstrukturer for at sikre en harmonisk anvendelse af Fællesskabets politikker efter tiltrædelsen, og i Luxembourg fremhævede det, at omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning var nødvendig, men ikke i sig selv tilstrækkelig; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes.

4. PRIORITETER OG MELLEMLIGGENDE MÅL

Af Kommissionens udtalelser og Rådets behandling heraf kan det udledes, hvilken indsats ansøgerlandene endnu skal gøre på visse områder for at forberede sig på tiltrædelse, og det blev konkluderet, at ingen af landene for nærværende fuldt ud opfylder alle Københavnerkriterierne. Dette betyder, at prioriteterne skal fordeles på mellemliggende stadier, hvert med præcise mål, som skal fastlægges i samarbejde med de berørte lande, og hvis indfrielse vil være betingende for omfanget af den bevilgede bistand og fremskridtene i igangværende forhandlinger med nogle lande og indledningen af forhandlinger med andre. Prioriteterne og de mellemliggende mål er blevet inddelt i to grupper - på kort sigt og på mellemlang sigt. Prioriteterne og målene på kort sigt er blevet udvalgt på det grundlag, at det er realistisk at forvente, at Tjekkiet kan indfri dem fuldt ud eller sikre en væsentlig udvikling inden udgangen af 1998. I betragtning af den knappe tid og den administrative kapacitet, der kræves, er der kun udvalgt et begrænset antal prioriteter på kort sigt. Det forventes, at det vil tage mere end et år at realisere prioriteterne på mellemlang sigt, selvom arbejdet hermed vil kunne og bør gå i gang i 1998.

Tjekkiet vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle ressourcer angives.

Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Tjekkiet tager skridt i alle anliggender, som er behandlet i udtalelsen. Som bilag findes der en liste herover. Omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning er ikke i sig selv tilstrækkeligt; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes på samme måde som i Unionen. På alle nedenfor anførte områder er det nødvendigt med en troværdig og effektiv implementering og håndhævelse af regelværket.

På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets behandling heraf er der indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for Tjekkiet.

4.1. Kort sigt (1998)

- Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter på mellemlang sigt og fælles vurdering inden for rammerne af Europaaftalen; en politik til at opretholde både den interne og eksterne balance; forbedring af rammerne for virksomhedsledelse, særlig gennem en fremskyndelse af omstruktureringen af visse industrisektorer, som f.eks. stålindustrien og banker, med lovgivning om regulering af finanssektoren (banker og investeringsselskaber) og styrkelse af den nye værdipapir- og børskommission.

- Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: forbedring af kapaciteten inden for banktilsyn, værdipapir- og forsikringssektoren, intern finanskontrol, miljø, landbrug, styrkelse af plante- og dyresundhedsforvaltningerne, særlig med hensyn til faciliteter ved de eksterne grænser, indledning af forarbejdet med oprettelse af de nødvendige strukturer for regional- og strukturpolitikken.

- Det indre marked: herunder på områderne intellektuel ejendomsret (lovgivning og håndhævelse) og certificering og standardisering (yderligere tilpasning af lovgivningsforanstaltninger og indgåelse af en aftale om overensstemmelsesvurdering), ændring af antitrustlovgivningen, yderligere udbygning af lovgivningen om statsstøttekontrol og øget gennemsigtighed på grundlag af endnu en opgørelse over statsstøtte.

- Retlige og indre anliggender: effektiv forvaltning af grænserne.

- Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning, udarbejdelse af detaljerede programmer for indbyrdes tilnærmelse og påbegyndelse af gennemførelsen heraf samt implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af gennemførelsen af disse programmer og strategier.

4.2. Mellemlang sigt

- Politiske kriterier: yderligere arbejde med integration af sigøjnerne. Styrkelse af lovgivningen om pressefrihed. En større indsats for at sikre lige adgang til offentlig service.

- Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at opfylde Københavnerkriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets regelværk om den økonomiske politik (koordination af den økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af overdrevne underskud); Tjekkiet forventes ikke at indføre euroen straks ved tiltrædelsen, men det forventes at føre en politik, som skal sigte mod virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål med indførelsen af euroen.

- Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: fortsættelse af politikken for modernisering af den offentlige forvaltning; forbedring af retssystemets funktionsmåde, uddannelse inden for retsvæsenet i EF-retten og dens anvendelse, told, oprettelse af uafhængige instanser for overvågning af databeskyttelse og forbrugerbeskyttelse; styrkelse af institutionerne for de retlige og indre anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale, særlig politi, grænsevagter, ministerier og domstole), reform af told- og skatteforvaltningerne, så de er klar til at anvende regelværket, og styrkelse af administrationerne for levnedsmiddelkontrol.

- Det indre marked: herunder tilpasning af lovgivningen om offentlige indkøb, regnskabslovgivning, databeskyttelse, finansielle tjenesteydelser, indirekte beskatning, den audiovisuelle sektor, forbrugerbeskyttelse, yderligere udvikling af standardiserings- og overensstemmelsesvurderingsorganer og indførelse af et markedstilsynssystem, teknisk lovgivning vedrørende industrivarer, styrkelse af konkurrencemyndighederne, endelig tilpasning og effektiv håndhævelse af konkurrencelovgivningen, fuldførelse at tilpasningen af konkurrencelovgivningen, fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV'er, tilpasning efter Fællesskabets regelværk inden for telekommunikation, forbrugerbeskyttelse og det interne energimarked.

- Retlige og indre anliggender: udvikling af en effektiv grænseforvaltning, migrationspolitik og asylprocedurer samt bekæmpelse af organiseret kriminalitet (særlig pengevask, narkotika og menneskehandel) og korruption, et mere effektivt fungerende domstols- og lovhåndhævelsessystem, tilpasning af visumpolitikken efter EU's og fuldførelse af tilpasningen til internationale konventioner, navnlig med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne.

- Landbrug: herunder tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (inklusive dyre- og plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), tilgodeseelse af miljøaspekterne af landbrug og biodiversitet. Udvikling af kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative strukturer for overvågning af landbrugsmarkederne og gennemførelse af strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien.

- Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk vedrørende vejtransport (markedsadgang, sikkerhedsregler og afgifter) og for tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af transeuropæiske net.

- Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, navnlig hurtig overtagelse af rammedirektivet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af den sociale beskyttelse; foranstaltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på linje med EU-standarderne.

- Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og -kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der fokuseres særlig på luft, vand og affald. Miljøbeskyttelseskravene og behovet for bæredygtig udvikling skal tages i betragtning ved udformningen og gennemførelsen af national og sektorspecifik politik.

- Regional- og samhørighedspolitik: lovgivning og de administrative og budgetmæssige rammer for en integreret regionalpolitik med henblik på deltagelse i EU's strukturprogrammer efter medlemskab.

5. DE VIGTIGSTE INSTRUMENTER I FÆLLESSKABETS FAGLIGE OG FINANSIELLE BISTAND

5.1. Programmering af de finansielle ressourcer

Phare-tildelingen for perioden 1995-1997 er på i alt 224 mio. ECU. Med forbehold af godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Phares forvaltningsudvalg vil få forelagt finansieringsforslag i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89. Der vil systematisk blive krævet samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Kommissionen vil arbejde sammen med Tjekkiet, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og de internationale finansieringsinstitutioner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med henblik på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne. Den finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med Samhørighedsfonden prioriteres. Desuden vil Tjekkiet få adgang til finansiering fra multilandeprogrammer, der direkte relaterer til Fællesskabets regelværk.

Phare-programmet er det vigtigste finansieringsinstrument i den styrkede førtiltrædelsesstrategi. Phares mål er i første række at forberede de central- og østeuropæiske lande på tiltrædelse ved at rette den bistand, der ydes, mod overtagelse af Fællesskabets regelværk og særlig mod de prioriteter, der er indkredset i dette tiltrædelsespartnerskab og i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Kommissionen vil hvert år indgå et finansieringsmemorandum med Tjekkiet, hvorved Tjekkiet påtager sig at opfylde en række af prioriteterne i dette tiltrædelsespartnerskab, og Kommissionen vil forpligte sig til at bidrage finansielt hertil. Ved programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand vil der blive taget hensyn til prioriteterne og tidsplanen i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk.

Desuden vil det være en forudsætning for senere finansiel bistand, at den tjekkiske regering indfrier sine tilsagn i henhold til det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Visse førtiltrædelsesaktiviteter kan styrkes allerede nu (f.eks. støtte til opbygning af institutioner), medens andre som f.eks. finansiering af større investeringsprojekter med sigte på at opfylde kravene i henhold til regelværket på områder som miljø og nuklear sikkerhed vil skulle programmeres over en periode på fem-seks år.

Fra 1998 vil Phare-bistanden blive bevilget til følgende typer foranstaltninger:

- Opbygning af institutioner (ca. 30 %), som omfatter styrkelse af de demokratiske institutioner, retsstaten, den offentlige forvaltning og alle instanser, der har ansvaret for offentlig service, for dermed at skabe de nødvendige institutionelle og administrative strukturer og at oplære personale i anvendelsen af regelværket. Støtten til opbygning af institutioner vil bl.a. tage form af uddannelsesaktioner, faglig bistand og twinning af institutioner og forvaltninger i Tjekkiet med de relevante organer i medlemsstaterne. Indledningsvis vil denne twinning blive rettet mod prioriterede områder som f.eks. finanssektoren, landbruget, miljø, retlige og indre anliggender.

- Investeringsstøtte (ca. 70 %) for at muliggøre de nødvendige investeringer i en tilpasning af den tjekkiske infrastruktur til Fællesskabets regelværk. Støtten vil blive koncentreret om: i) strukturforanstaltninger, navnlig omstrukturering inden for landbrug, regionaludvikling og investering i den menneskelige og intellektuelle kapital, i hvilken forbindelse der vil kunne ydes Phare-bidrag til deltagelse i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, ii) opfyldelse af Fællesskabets standarder, særlig inden for miljø, landbrug, industri, sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, transport og telekommunikation, iii) samfinansiering af større infrastrukturprojekter (1) og iv) udvikling af små og mellemstore virksomheder (2).

5.2. De internationale finansieringsinstitutioners rolle

Tiltrædelsespartnerskabet vil give nye impulser til og sætte nyt lys på samarbejdet mellem Tjekkiet og de internationale finansieringsinstitutioner. Gavebistanden i henhold til tiltrædelsespartnerskabet vil tjene som igangsættelsestilskud og virke som en katalysator for større beløb af udviklingsfinansiering fra de internationale finansieringsinstitutioner. Denne proces vil blive udviklet af Kommissionen sammen med ansøgerlandene, EIB og de internationale finansieringsinstitutioner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med sigte på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne.

I henhold til et nyt långivningsmandat for perioden 1997-1999 kan EIB stille 3 520 mio. ECU til rådighed i Central- og Østeuropa. Med den nye førtiltrædelsesfacilitet, som EIB's bestyrelse godkendte i begyndelsen af 1998, øges dette beløb til 7 mia. ECU. EIB-lånene vil blive brugt i alle sektorer, der er berettigede til EIB-finansiering, for at lette tiltrædelsesprocessen.

6. BETINGETHED

Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Tjekkiet indfrier sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, tillige med yderligere fremskridt med hensyn til opfyldelse af Københavnerkriterierne og implementeringen af dette tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 622/98.

7. GENNEMFØRELSE AF FØRTILTRÆDELSESBISTANDEN

Finansiel støtte til Tjekkiet vil afhænge af, hvor modne de projekter, som den tjekkiske regering foreslår med henblik på et finansieringsmemorandum, er. Hvis projekterne skal udgives i udbud, vil Kommissionen kun finansiere projekter, der allerede er klar til udbud på tidspunktet for underskrivelsen af finansieringsmemorandummet. Desuden skal alle tidligere/bestående tilsagn inden for samme sektor være indfriet eller under afvikling. For at garantere en effektiv gennemførelse af projekter, der skal finansieres, må disse i princippet ikke falde under en tærskel på 2-3 mio. ECU, navnlig for infrastrukturprojekters vedkommende. Hvis dette betyder, at Tjekkiet ikke kan optage sin fulde vejledende tildeling, nedsættes den tilsvarende. Differencen mellem den vejledende og endelige tildeling vil blive overført til den horisontale facilitet for SMV'er eller større infrastruktur. Der vil ikke siden blive kompenseret for dette beløb.

Den tjekkiske regering opfordres til at etablere en implementeringsinstans, som skal sikre sammenhæng i og komplementaritet mellem alle typer finansiel bistand fra Den Europæiske Union og de nationale ressourcer. En national koordinator vil få ansvaret for at sikre en nær forbindelse mellem tiltrædelsesprocessen i almindelighed og programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand.

Den tjekkiske regering opretter i 1998 (helst under finansministeriet) en national fond for investeringsfremme og opbygning af institutioner, der skal fungere under en national anvisningsberettigets ansvar. Som den centrale instans, gennem hvilken Phare-bistanden og andre former for EF-bistand skal kanaliseres, skal den nationale fond have ansvaret for forvaltningen af disse midler som led i et decentralt gennemførelsessystem for dermed at øge gennemsigtigheden og hindre en for stor spredning af midlerne. Den skal have det generelle ansvar for forvaltningen af midlerne, også overholdelsen af bestemmelserne i finansieringsmemorandummet, og den skal stå til regnskab over for Kommissionen, hvad angår midlernes anvendelse. Den skal også drage omsorg for og overvåge strømmen af nationale og andre samfinansieringsmidler som omhandlet i finansieringsmemorandummet. Den nationale fonds nærmere opgaver og ansvar vil blive beskrevet i de enkelte finansieringsmemoranda.

Kommissionen vil i samarbejde med den tjekkiske regering føre en politik for yderligere decentralisering af gennemførelsen af den finansielle bistand, når visse betingelser på forhånd er opfyldt, og for så vidt finansforordningen for De Europæiske Fællesskaber tillader det, navnlig artikel 105, stk. 3. Sigtet hermed er inden for visse grænser og gradvis at etablere et forhold mellem Kommissionen og Tjekkiet, hvor ansvaret deles mellem parterne på samme måde som det bestående forhold til medlemsstaterne med hensyn til anvendelsen af strukturfondene.

Kommissionen kan i denne sammenhæng, hvis den tjekkiske regering anmoder derom, udforske muligheden for at anvende de nationale indkøbsprocedurer i forbindelse med udbud og kontraktindgåelse for Phare-projekter, særlig hvor det drejer sig om investeringer. Kommissionen vil træffe beslutning herom efter bl.a. at have undersøgt den tjekkiske indkøbslovgivning for at kunne fastslå, om den er i overensstemmelse med grundbestemmelserne i EF's regler om offentlige indkøb og finansforordningen, også hvad angår lige adgang til deltagelse i udbud og bestemmelserne i artikel 118. Kommissionen træffer sine beslutninger om anvendelse af nationale indkøbsregler fra sag til sag, og dette vil blive nedfældet i de enkelte finansieringsmemoranda.

Overvågningen af programgennemførelsen sker i fællesskab med Kommissionen efter procedurerne i de enkelte finansieringsmemoranda. Hvert Phare-program skal omfatte kvantificerede fysiske og finansielle mål, som skal nedfældes i finansieringsmemorandaene, for at sikre en effektiv overvågning af, hvordan bistanden under Phare-programmet gennemføres. Med henblik på at måle, hvor effektive de finansierede foranstaltninger under Phare-programmet har været, skal der foretages en efterfølgende evaluering af deres virkninger i forhold til målene.

8. OVERVÅGNING

Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for rammerne af Europaaftalen. Dette vil begynde i 1998, inden Kommissionen forelægger Rådet sin første ordinære rapport om Tjekkiets fremskridt, også med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet.

De forskellige dele af tiltrædelsespartnerskabet vil blive drøftet i de relevante underudvalg. Associeringsudvalget skal drøfte udviklingen generelt, fremskridt og problemer med opfyldelse af prioriteterne og de mellemliggende mål tillige med mere specifikke anliggender, som indbringes for det af underudvalgene. Associeringsudvalget rapporterer til Associeringsrådet om implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet.

Phare-forvaltningsudvalget drager omsorg for, at finansieringsafgørelserne er forenelige med tiltrædelsespartnerskabet.

Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent ændres i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 622/98. Kommissionen vil stille forslag om nybehandling af partnerskabet inden udgangen af 1999 og derefter med regelmæssige mellemrum. I denne sammenhæng vil det blive overvejet, om det er nødvendigt yderligere at specificere de mellemliggende mål i lyset af de fremskridt, som Tjekkiet gør med hensyn til at opfylde målene for partnerskabet.

(1) Hvad angår investeringsprojekter i almindelighed vil Tjekkiet skulle opfylde princippet om komplementaritet og bidrage med mindst 25 % til projekter, der finansieres i fællesskab.

(2) Der vil være en horisontal facilitet til rådighed for SMV'er til at afhjælpe manglen på investeringskapital for mindre virksomheder.

BILAG

Tjekkiet vil skulle tage fat på alle de punkter, der er identificeret i udtalelsen. Formålet med dette bilag er at fremlægge en kort checkliste over de punkter, der er nævnt i udtalelsen om Tjekkiet. De er udformet som henstillinger om indsats. De er opført i samme rækkefølge som i udtalelsen, uden at der er tale om nogen rangorden med hensyn til vigtighed eller presserende karakter. De prioriterede indsatsområder for de enkelte ansøgerlande er fastlagt som prioriteter og mellemliggende målsætninger i selve tiltrædelsespartnerskabet.

1. Politiske kriterier

De resterende svagheder i lovene om pressefrihed skal afhjælpes. Opmærksomheden skal især rettes mod vilkårene for enhver yderligere forlængelse af en lov, der udelukker medlemmer af den tidligere sikkerhedstjeneste og aktive medlemmer af det kommunistiske regime fra offentlig tjeneste. Der må gøres en indsats for at afslutte overbelastningen af domstolene, især gennem forbedringer af dommernes erfaringer og kvalifikationer. Kampen mod korruption skal intensiveres. Problemet om diskrimination af sigøjnere skal behandles, bl.a. gennem anvendelse af loven om statsborgerskab.

2. Økonomiske kriterier

Der skal træffes foranstaltninger til at genskabe den eksterne og interne makroøkonomiske balance. Navnlig må landet indføre såvel strukturelle som makroøkonomiske foranstaltninger for at kontrollere betalingsbalanceunderskuddet.

En af de vigtigste prioriteter er at fortsætte med at forbedre rammerne for selskabsledelse, navnlig med henblik på at fremskynde privatiseringen af virksomheder. I denne forbindelse bør de resterende statsejede banker privatiseres. Nylige ændringer af lovene om banker og investeringer skal gennemføres fuldt ud.

Der må træffes foranstaltninger til at styrke finanssektoren i Tjekkiet samt forbedre åbenheden og genskabe investorernes tillid. Navnlig bør den nye værdipapirs- og valutakommission tillades at spille en stærk regulerende rolle. Banksektoren skal også styrkes, og banktilsynet skal forbedres.

3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab

3.1. Det indre marked uden grænser

De fire friheder

De generelle rammer - Der er behov for en yderligere indsats, navnlig på områderne for offentlige indkøb, beskyttelse af intellektuel ejendomsret og gennemførelsesstrukturerne for beskyttelse af personoplysninger. Der er behov for en indsats af mindre omfang på området for selskabsret og regnskab for at bringe den tjekkiske lovgivning i fuld overensstemmelse med EF-lovgivningen.

Fri bevægelighed for varer - Den rammelovgivning, der vil gøre det muligt for Tjekkiet at antage grundprincipperne i EU-systemet, er blevet vedtaget. Den fulde tilpasning til EF-lovgivningen skal gennemføres. Det er nu nødvendigt at foretage en fuld tilpasning af »ny metode«-lovgivningen, styrke infrastrukturen for overensstemmelsesvurdering, gennemføre harmoniseringen af lovgivningen om kemikalier og lægemidler, forbedre levnedsmiddellovgivningen, fremskynde harmoniseringen af lovgivningen om motorkøretøjer og etablere en markedsovervågningsmekanisme. Tjekkiet må opretholde den hurtige tilpasningstakt for lovgivningen om industrivarer, så EU-systemet gennemføres i fuldt omfang.

Fri bevægelighed for kapital - Lovgivningen skal ændres, så personer, der ikke bor i landet, får mulighed for at købe fast ejendom.

Fri bevægelighed for tjenesteydelser - Der skal gøres en betydelig yderligere indsats i sektoren for finansielle tjenesteydelser. Banktilsynet skal styrkes. Lovgivningen om værdipapirer, børsforhold, investeringsselskaber og fonde skal bringes i fuld overensstemmelse. Gennemførelsen af foranstaltningerne i hvidbogen om det indre marked (fase I-direktiverne) skal fremskyndes.

Fri bevægelighed for personer - Der skal gøres en yderligere indsats for at sikre de nødvendige lovgivnings- og håndhævelsesmæssige foranstaltninger med hensyn til gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og erhvervskvalifikationer. Der skal gøres en yderligere indsats for at sikre de nødvendige lovgivnings- og håndhævelsesmæssige foranstaltninger med hensyn til koordineringen af sociale sikringsordninger.

Konkurrence

Antitrustregler skal gennemføres og yderligere tilpasses fællesskabslovgivningen. På området for statsstøtte er der behov for yderligere tiltag for at sikre en fuld gennemsigtighed. Navnlig skal der tilvejebringes oplysninger om alle eksisterende direkte og indirekte støtteforanstaltninger, der ydes af statslige, regionale eller lokale myndigheder eller gennem offentlige midler, så der etableres og løbende ajourføres en mere omfattende fortegnelse over statsstøtte på samme grundlag som i Fællesskabet. Der skal desuden etableres de retlige rammer, som er nødvendige for tildeling af statsstøtte i overensstemmelse med EF-lovgivningen for statsstøtte. Tilsynsmyndigheden for statsstøtte skal have tilstrækkelige beføjelser og kvalificeret personale samt de nødvendige procedurer og praktiske værktøjer til at gennemføre kontrollen. For så vidt angår sektorer, der traditionelt er genstand for monopoler, bør politikken med liberalisering og åbning for konkurrence videreføres.

3.2. Innovation

Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender

De retlige rammer skal styrkes og finjusteres med særlig opmærksomhed på højere uddannelser (diversificering af finansiering og udbud, forbedring af universiteternes strategiske ledelse, udvikling af den ikke-universitære sektor) og tilpasning af læseplaner i EF-regulerede erhverv. Der skal anlægges en mere strategisk fremgangsmåde over for reformerne af erhvervsuddannelsessystemet.

Forskning og teknologisk udvikling

Der må ske forbedringer i graden af innovation i økonomien samt i forbindelserne mellem forskningsinstitutioner, erhvervslivet samt små og mellemstore virksomheder.

Telekommunikation

Der er behov for politiske ændringer for at sikre den regeludstedende myndigheds nødvendige uafhængighed og gøre det muligt for den at indtage en overbevisende og positiv holdning til konkurrence. Der er behov for ny lovgivning for at sikre overholdelse af EU-direktiver. Samtidig kræver regelværket, at regeringerne nu skal sikre, at der overalt er adgang til en moderne telefontjeneste til en rimelig pris. Hvis denne forpligtelse skal overholdes, kræves der betydelige investeringer i systemet.

Den audiovisuelle sektor

Der skal gøres en stor og vedvarende indsats for at gøre den tjekkiske audiovisuelle lovgivning forenelig med EF-lovgivningen. Lovgivningsmæssige mangler på områderne for modtagelsesfrihed, fremme af europæiske og nye værker, uafhængige producenter og isolerede reklamespots skal behandles.

3.3. Økonomiske og fiskale anliggender

Økonomisk og monetær union

Centralbanklovgivningen skal gøres forenelig med EF-reglerne. Privatiseringen og omstruktureringen af banksektoren skal fortsætte, og konkursprocedurerne skal håndhæves korrekt.

Beskatning

Der skal gøres en særlig indsats for så vidt angår momsstrukturen og momsrefusionsordningen for turister og personer, der beskattes i udlandet.

På området for punktafgifter bør der rettes særlig opmærksomhed mod indførelsen af et oplagssystem for bevægelse af varer, der er omfattet af toldsuspensionsordninger. Skattestrukturerne og punktafgifternes størrelse skal tilpasses Fællesskabets model.

Statistik

Nogle spørgsmål vedrørende åbenhed og fortrolighed skal stadig løses, og der er mangler i sektorer såsom virksomhedsregisteret samt regionale, finansielle og landbrugsmæssige statistikker.

3.4. Sektorpolitik

Industrien

For at forbedre konkurrenceevnen bør der udfoldes yderligere bestræbelser for at føre politikker, der fremmer åbne og konkurrenceprægede markeder, samt for at antage instrumenterne i EU's industripolitik vedrørende både markeders funktion (produktspecifikation og markedsadgang, handelspolitik, statsstøtte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger i forbindelse med industriens evne til at tilpasse sig forandringer (et stabilt makroøkonomisk klima, teknologi, uddannelse osv.). En yderligere omstrukturering af visse industrisektorer, især stålsektoren, er nødvendig.

Landbrug

Der er behov for en særlig indsats for at gennemføre og håndhæve veterinære og fytosanitære krav, forbedre foretagender, så de opfylder EF-standarderne, styrke administrative strukturer for at sikre den nødvendige kapacitet til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks politiske instrumenter og omstrukturere agrofoodsektoren yderligere for at forbedre dens konkurrenceevne.

Energi

De nuværende tilpasningsbestræbelser skal opretholdes, navnlig med hensyn til justering af monopoler, herunder import- og eksportspørgsmål, adgang til netværk, prisfastsættelse for energi, nødberedskab (med opbygning af obligatoriske olielagre) samt statsindgreb i sektorerne for fast brændstof og uran, og udviklingen vedrørende effektiv energianvendelse og kvalitetsstandarder for brændsel skal følges nøje.

Der skal lægges særlig vægt på en rettidig gennemførelse af programmer for nuklear sikkerhed, så alle nukleare reaktorer bringes op på de sikkerhedsniveauer, der generelt accepteres i EU, og der må findes langsigtede løsninger på affaldsproblemerne. Den nukleare sikkerhedsmyndighed skal styrkes.

Transport

Tjekkiet skal forbedre sit nationale vejtransportmarkeds funktion (navnlig vedrørende markedsadgang, sikkerhedsregler og skat) og jernbanesektorens finansielle gennemsigtighed. De ressourcer, som er nødvendige for at lægge grunden til det fremtidige udvidede transeuropæiske transportnet, bør i videst muligt omfang stilles til rådighed. På nationalt plan er der behov for at udarbejde specifikke strategier for udvikling og finansiering af transportinfrastrukturer. Administrative strukturer og især organer, der overvåger områder som f.eks. sikkerhed, må hurtigt styrkes.

Små og mellemstore virksomheder

Der skal gøres en indsats for at forbedre og øge SMV-politikkens kohærens, så der skabes et retligt og administrativt klima, der støtter små og mellemstore virksomheder.

3.5. Økonomisk og social samhørighed

Beskæftigelse og sociale anliggender

Der skal gøres en indsats for at tilnærme lovgivningen om beskyttelse af arbejdstageres sundhed og sikkerhed på bestemte områder. Arbejdslovene om beskyttelse af ansatte ved arbejdsgiverens insolvens og kollektive afskedigelser skal bringes i yderligere overensstemmelse. Der er behov for lovgivningsmæssige tilpasninger vedrørende virksomhedsoverdragelser, information af arbejdstagerne om vilkår for ansættelsesforholdet og om arbejdstider. Informationen og konsultationen af arbejdstagerne bør, i overensstemmelse med hvad der kræves i en række EF-direktiver, styrkes yderligere. Der skal foretages ændringer af den nationale lovgivning for at indføre retten til fri bevægelighed, navnlig med hensyn til adgangen til beskæftigelse og behandling uden nogen form for diskrimination begrundet i nationalitet. Visse tekniske tilpasninger vil være nødvendige på området for social sikkerhed for vandrende arbejdstagere. EF-direktiverne om advarselsmærkning af cigaretpakker og maksimalt tjæreindhold skal gennemføres. Ordningen for finansiering af det tjekkiske sundhedssystem skal reformeres.

Regionalpolitik og samhørighed

Der skal etableres retlige, administrative og budgetmæssige rammer for en integreret regionalpolitik, der er i overensstemmelse med EU-reglerne.

3.6. Livskvalitet og miljø

Miljø

Mangler i sektorlovgivningen og den sekundære lovgivning om økonomiske instrumenter, gennemførelse og håndhævelse skal afhjælpes. Opmærksomheden bør særlig rettes mod en hurtig gennemførelse af rammedirektiver om luft, vand og affald samt direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (IPPC) og mod fastlægning af finanseringsstrategier for lovgivningen i vand-, luft- og affaldssektorerne.

På visse områder er der kun tale om en begrænset overensstemmelse med regelværket, og der må fokuseres på en effektiv gennemførelse og håndhævelse, herunder økonomiske instrumenters effektivitet. Der vil stadig være behov for betydelige investeringer, både på offentligt niveau og på virksomhedsplan. Ledsagemekanismer såsom licenssystemer eller offentlig deltagelse skal etableres eller forbedres, og institutioner, der beskæftiger sig med håndhævelse og gennemførelse, skal styrkes.

Forbrugerbeskyttelse

Der er behov for en yderligere indsats for at tilnærme lovgivningen om vildledende reklame og urimelige kontraktvilkår. Der skal indføres lovgivning på områder såsom salg uden for forretningslokalerne, fjernsalg, pakkerejser, timeshare og forbrugerkredit. Der mangler stadig nogle få vigtige elementer med hensyn til forpligtelser i forbindelse med generel produktsikkerhed og farlige imitationer. Ansvarsområderne for de forskellige institutionelle organer, der arbejder med forbrugerbeskyttelse, skal koordineres og organiseres, og håndhævelsen af lovgivningen skal sikres. Der må udvikles en stærk og uafhængig forbrugerbevægelse, der støttes af de offentlige myndigheder.

3.7. Retlige og indre anliggender

Visse vigtige huller i lovgivningen skal dækkes. Der skal gøres en indsats for at bringe indvandringsstrømmen under kontrol. Den institutionelle ressourceknaphed og politiets og domstolenes mangel på kendskab til ny lovgivning skal behandles. Regelværket på området for indvandrings- og asyllovgivningen skal vedtages. Domstolenes (dommere og anklagere) uafhængighed skal styrkes og deres funktion forbedres. Der skal etableres administrative domstole. Kommunikationen inden for og samarbejdet mellem politiet, grænsepolitiet og retsvæsenet skal forbedres. Et betydeligt administrativt arbejde hos politiet og retsvæsenet bør udføres af administrativt personale. Politiet og grænsepoliti skal følge Schengen-modellen. Der er behov for en styrkelse af politikker til bekæmpelse af forskellige former for organiseret kriminalitet, herunder handel med kvinder, hvidvaskning af penge samt handel med narkotika, våben, sprængstoffer og nukleare materialer. Der skal gøres en indsats over for den institutionelle korruption.

Kommunikationssystemerne til grænseforvaltning skal forbedres. Der skal udvikles og opretholdes effektive systemer til bekæmpelse af narkotikahandel og organiseret kriminalitet.

3.8. Eksterne politikker

Handel og internationale økonomiske forbindelser

Der skal gøres forberedelser til, at Tjekkiet fra tiltrædelsen anvender Fællesskabets forskellige samarbejds- og præferenceaftaler, multi- og bilaterale handelspolitiske forpligtelser samt dets autonome instrumenter til beskyttelse af handelen. Samtidig må den nationale lovgivning på dette område ophæves.

Udvikling

Der skal gøres forberedelser til, at Tjekkiet ved tiltrædelsen anvender Lomé-handelsordningen på AVS-staterne, og til at landet sammen med de øvrige medlemsstater deltager i finansieringen af Den Europæiske Udviklingsfond.

Told

Toldlovgivningen skal bringes på linje med EF-lovgivningen, og personalets arbejdsområder skal være i overensstemmelse med de opgaver, en moderne toldforvaltning skal kunne påtage sig. De tjekkiske myndigheder skal fremskynde afviklingen af de toldfri forretninger ved landegrænsen med Tyskland og Østrig. Der skal gøres en indsats for at udvikle edb-systemer med henblik på fuld deltagelse i toldunionen og det indre marked. En særlig opmærksomhed skal rettes mod at forberede toldforvaltningerne til at gennemføre alle toldprocedurer med økonomiske konsekvenser, systemet vedrørende toldsuspensioner og forvaltningen af toldkontingenter og -lofter. Den strategiske planlægning vil skulle tage hensyn til styrkelsen af grænseposter langs Tjekkiets eksterne grænse til lande, der ikke er medlemmer af EU på tidspunktet for tiltrædelsen.

3.9. Finansielle spørgsmål

Finanskontrol

Der skal etableres mekanismer for finansforvaltning og -kontrol for at sikre en vellykket gennemførelse af Fællesskabets politikker (særlig en uafhængig kontrol). For at bekæmpe bedrageri skal der sikres en tilstrækkelig bemanding og et enhedsinformationssystem for udveksling af oplysninger, og der skal etableres en bedrageribekæmpelsesenhed, som skal beskytte samfundets finansielle interesser.

4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk

Manglen på en central enhed med oversigt over den samlede administration og manglen på en lov for administrationen er vigtige strukturelle svagheder, som må afhjælpes.

I de fleste ministerier er de enheder, der er ansvarlige for lovadministration, underbemandet. Der må gøres noget for at modvirke manglen på personale med erfaring inden for f.eks. banktilsyn og kapitalmarkeder, og gennemførelses- og håndhævelsesstrukturerne på områder som miljøpolitik skal styrkes. Ansættelses- og forfremmelsesreglerne skal forbedres, og lønproblemerne skal behandles. Der er behov for en indsats for at styrke tilsynsførende og regeludstedende organer på området for veterinær og fytosanitær kontrol, levnedsmiddelkontrol og forbrugerbeskyttelse.

Kampen mod korruption skal intensiveres.