3.

Bilag III (del-66) til forordning (EF) nr. 2042/2003 affattes således: » BILAG III (Del-66) INDHOLDSFORTEGNELSE 66.1. Kompetent myndighed SEKTION A — TEKNISKE KRAV SUBPART A — LUFTFARTØJSVEDLIGEHOLDELSESCERTIFIKAT 66.A.1 Anvendelsesområde 66.A.3 Certifikatkategorier 66.A.5 Luftfartøjsgrupper 66.A.10 Ansøgning 66.A.15 Berettigelse 66.A.20 Rettigheder 66.A.25 Krav til grundlæggende viden 66.A.30 Grundlæggende krav til erfaring 66.A.40 Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatets fortsatte gyldighed 66.A.45 Påtegning med luftfartøjsrettigheder 66.A.50 Begrænsninger 66.A.55 Kvalifikationsbevis 66.A.70 Konverteringsbestemmelser SEKTION B — PROCEDURER FOR KOMPETENTE MYNDIGHEDER SUBPART A — GENERELT 66.B.1 Anvendelsesområde 66.B.10 Den kompetente myndighed 66.B.20 Opbevaring af dokumentation 66.B.25 Gensidig udveksling af oplysninger 66.B.30 Dispensationer SUBPART B — UDSTEDELSE AF ET LUFTFARTØJSVEDLIGEHOLDELSESCERTIFIKAT 66.B.100 Procedure for den kompetente myndigheds udstedelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat 66.B.105 Procedure for udstedelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat gennem den del-145-godkendte vedligeholdelsesorganisation 66.B.110 Procedure for ændring af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, så det indeholder en yderligere grundlæggende kategori eller underkategori 66.B.115 Procedure for ændring af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, så det indeholder en luftfartøjsrettighed, eller for fjernelse af begrænsninger 66.B.120 Procedure for fornyelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikats gyldighed 66.B.125 Procedure for konvertering af certifikater og herunder grupperettigheder 66.B.130 Procedure for direkte godkendelse af luftfartøjstypeuddannelse SUBPART C — PRØVER 66.B.200 Prøver afholdt af den kompetente myndighed SUBPART D — KONVERTERING AF CERTIFICERINGSPERSONALES KVALIFIKATIONER 66.B.300 Generelt 66.B.305 Konverteringsrapport for nationale kvalifikationer 66.B.310 Konverteringsrapport for godkendte vedligeholdelsesorganisationsautorisationer SUBPART E — GODSKRIVNING AF PRØVER 66.B.400 Generelt 66.B.405 Prøvegodskrivningsrapport 66.B.410 Prøvegodskrivningens gyldighed SUBPART F — LØBENDE KONTROL 66.B.500 Tilbagekaldelse, inddragelse eller begrænsning af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater TILLÆG Tillæg I — Krav til grundlæggende viden Tillæg II — Standard for grundlæggende prøver Tillæg III — Luftfartøjstypeuddannelse og prøvestandard. Uddannelse på arbejdspladsen Tillæg IV — Krav til erfaring for forlængelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat Tillæg V — EASA-formular 19 — Ansøgningsformular Tillæg VI — EASA-formular 26 — Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat som omhandlet i bilag II (del-66) 66.1 Den kompetente myndighed a) I dette bilag (del-66) forstås ved kompetent myndighed: 1. den myndighed, der er udpeget af medlemsstaten, og til hvem en person først indgiver sin ansøgning om udstedelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, eller 2. den myndighed, der er udpeget af en anden medlemsstat, hvis dette er en anden, hvis dette er aftalt med den i punkt 1 nævnte myndighed. I dette tilfælde tilbagekaldes det i punkt 1 omhandlede certifikat, den i punkt 66.B.20 nævnte dokumentation skal overføres, og der skal udstedes et nyt certifikat på grundlag af denne dokumentation. b) Agenturet får til opgave at definere: 1. listen over luftfartøjstyper og 2. hvilke skrog/motorkombinationer er omfattet af hver luftfartøjstyperettighed. SEKTION A TEKNISKE KRAV SUBPART A LUFTFARTØJSVEDLIGEHOLDELSESCERTIFIKAT 66.A.1 Anvendelsesområde I denne sektion defineres luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet, og kravene vedrørende dets anvendelse, udstedelse og gyldighedsforlængelse fastsættes. 66.A.3 Certifikatkategorier a) Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater omfatter følgende kategorier: — Kategori A — Kategori B1 — Kategori B2 — Kategori B3 — Kategori C b) Kategori A og B1 er inddelt i underkategorier i forhold til kombinationer af flyvemaskiner, helikoptere og turbine- og stempelmotorer. Disse underkategorier er: — A1 og B1.1 Flyvemaskiner med turbinemotor — A2 og B1.2 Flyvemaskiner med stempelmotor — A3 og B1.3 Helikoptere med turbinemotor — A4 og B1.4 Helikoptere med stempelmotor c) Kategori B3 finder anvendelse på ikke-trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder. 66.A.5 Luftfartøjsgrupper Med henblik på rettigheder på luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater klassificeres luftfartøjer i følgende grupper: 1. Gruppe 1: komplekse motordrevne luftfartøjer og flermotorede helikoptere, flyvemaskiner med en maksimal certificeret operationel højde, som overstiger FL290, flyvemaskiner udstyret med fly-by-wire-systemer og andre luftfartøjer, for hvilke en luftfartøjstyperettighed er påkrævet ifølge agenturets definitioner. 2. Gruppe 2: luftfartøjer ud over dem i gruppe 1, som tilhører følgende undergrupper: — undergruppe 2a: enmotorede flyvemaskiner med turbopropmotor — undergruppe 2b: enmotorede helikoptere med turbinemotor — undergruppe 2c: enmotorede helikoptere med stempelmotor 3. Gruppe 3: flyvemaskiner med stempelmotorer ud over dem i gruppe 1. 66.A.10 Ansøgning a) En ansøgning om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller ændring af et sådant certifikat skal indgives på en EASA-formular 19 (se tillæg V) på en måde, der er fastlagt af den kompetente myndighed. b) En ansøgning om ændring af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal indgives til den kompetente myndighed for den medlemsstat, der har udstedt luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet. c) Ud over de dokumenter, der kræves i henhold til 66.A.10(a), 66.A.10(b) og 66.B.105, hvor det er relevant, skal ansøgeren om yderligere grundlæggende kategorier eller underkategorier på et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat indgive sit nuværende originale luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat til den kompetente myndighed sammen med EASA-formular 19. d) Såfremt ansøgeren til en ændring af de grundlæggende kategorier er kvalificeret til en sådan ændring i kraft af den i 66.B.100 nævnte procedure i en anden medlemsstat end den, som udstedte certifikatet, skal ansøgningen sendes til den kompetente myndighed, der er nævnt i 66.1. e) Såfremt ansøgeren til en ændring af de grundlæggende kategorier er kvalificeret til en sådan ændring i kraft af den i 66.B.105 nævnte procedure i en anden medlemsstat end den, som udstedte certifikatet, skal den vedligeholdelsesorganisation, som er godkendt efter bilag II (del-145), sende luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet sammen med EASA-formular 19 til den kompetente myndighed, der er nævnt i 66.1, for at få medlemsstatens stempel og underskrift på ændringen eller genudstedelsen af certifikatet alt efter omstændighederne. f) Hver ansøgning skal underbygges med dokumentation for opfyldelse af de på ansøgningstidspunktet gældende krav til teoretisk viden, praktisk uddannelse og erfaring. 66.A.15 Berettigelse En ansøger til et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal være fyldt mindst 18 år. 66.A.20 Rettigheder a) Følgende rettigheder finder anvendelse: 1. Et kategori A-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren tilladelse til at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste efter planlagt mindre linjevedligeholdelse og enkel fejludbedring inden for de opgavebegrænsninger, der specifikt er påtegnet den certificeringsautorisation, som er nævnt i 145.A.35 i bilag II (del-145). Certificeringsrettighederne skal være begrænset til det arbejde, som indehaveren af certifikatet personligt har udført i den vedligeholdelsesorganisation, der udstedte certificeringsautorisationen. 2. Et kategori B1-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren ret til at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste og fungere som B1-hjælpepersonale for: — vedligeholdelse udført på luftfartøjsstruktur, motorinstallationer samt mekaniske og elektriske systemer — arbejde på ethvert flyelektronisk system, der blot kræver enkle test for at påvise deres funktionsdygtighed, og som ikke kræver fejlfinding. Kategori B1 indeholder den relevante A-underkategori. 3. Et kategori B2-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren ret til: i) at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste og fungere som B2-hjælpepersonale for: — vedligeholdelse udført på flyelektroniske og elektriske systemer og — elektriske og flyelektroniske opgaver på motorinstallationer og mekaniske systemer, som blot kræver enkle prøver for at vise deres funktionsdygtighed, og ii) at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste efter planlagt mindre linjevedligeholdelse og enkel fejludbedring inden for de opgavebegrænsninger, der specifikt er påtegnet den certificeringsautorisation, som er nævnt i 145.A.35 i bilag II (del-145). Denne certificeringsrettighed er begrænset til arbejde, som certifikatindehaveren personligt har udført i den vedligeholdelsesorganisation, som udstedte certificeringsautorisationen, og til de rettigheder, der allerede er påtegnet B2-certifikatet. Kategori B2-certifikatet omfatter ikke en A-underkategori. 4. Et kategori B3-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren ret til at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste og fungere som B3-hjælpepersonale for: — vedligeholdelse udført på flyvemaskinestruktur, motorinstallationer samt mekaniske og elektriske systemer — arbejde på ethvert flyelektronisk system, der blot kræver enkle test for at påvise deres funktionsdygtighed, og som ikke kræver fejlfinding. 5. Et kategori C-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat giver indehaveren ret til at udstede certifikater om frigivelse til tjeneste efter grundlæggende vedligeholdelse på luftfartøjer. Rettighederne gælder for luftfartøjet i sin helhed. b) Indehaveren af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat må ikke udøve sine rettigheder, medmindre: 1. det er i overensstemmelse med de gældende krav i bilag I (del-M) og bilag II (del-145) og 2. indehaveren i den forudgående toårsperiode enten har opnået seks måneders vedligeholdelseserfaring i overensstemmelse med de rettigheder, som luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet giver, eller har opfyldt betingelsen for udstedelse af de pågældende rettigheder og 3. vedkommende har de relevante kompetencer til at certificere vedligeholdelse på det pågældende luftfartøj og 4. vedkommende kan læse, skrive og kommunikere på et forståeligt niveau på det eller de sprog, hvorpå den tekniske dokumentation og de procedurer, der er nødvendige til støtte for udstedelsen af certifikatet om frigivelse til tjeneste, er skrevet. 66.A.25 Krav til grundlæggende viden a) En ansøger til et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller en tilføjelse af en kategori eller underkategori til et sådant certifikat skal ved en prøve påvise at besidde tilstrækkelig viden om de relevante emnemoduler i overensstemmelse med tillæg I til bilag III (del-66). Prøven skal afholdes af enten en uddannelsesorganisation, som er behørigt godkendt i henhold til bilag IV (del-147), eller den kompetente myndighed. b) Uddannelseskurserne eller -prøverne skal bestås inden ti år inden ansøgningen om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller en tilføjelse af en kategori eller underkategori til et sådant luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat. Skulle dette ikke være tilfældet, kan prøvegodskrivning opnås i overensstemmelse med punkt c). c) Ansøgeren kan ansøge den kompetente myndighed om fuld eller delvis prøvegodskrivning for så vidt angår kravene til grundlæggende viden for: 1. grundlæggende teoriprøver, der ikke opfylder det i punkt b) beskrevne krav, og 2. andre tekniske kvalifikationer, som efter den kompetente myndigheds vurdering svarer til videnstandarden i bilag III (del-66). Der godskrives i overensstemmelse med subpart E i sektion B i dette bilag (del-66). d) Godskrivninger udløber ti år efter, at den kompetente myndighed gav dem til ansøgeren. Efter udløbsdatoen kan ansøgeren ansøge om nye godskrivninger. 66.A.30 Grundlæggende krav til erfaring a) En ansøger til et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal have: 1. for kategori A, underkategori B1.2 og B1.4 samt kategori B3: i) tre års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer, såfremt ansøgeren ikke har gennemført en relevant teknisk uddannelse, eller ii) to års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer og have gennemført en faguddannelse inden for et teknisk område, der af den kompetente myndighed betragtes som relevant, eller iii) et års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer og have gennemført et grundlæggende uddannelseskursus, der er godkendt i henhold til bilag IV (del-147) 2. for kategori B2 og underkategori B1.1 og B1.3: i) fem års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer, såfremt ansøgeren ikke har gennemført en relevant teknisk uddannelse, eller ii) tre års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer og have gennemført en faguddannelse inden for et teknisk område, som af den kompetente myndighed betragtes som relevant, eller iii) to års praktisk vedligeholdelseserfaring inden for drift af luftfartøjer og have gennemført et grundlæggende uddannelseskursus, der er godkendt i henhold til bilag IV (del-147) 3. for kategori C vedrørende store luftfartøjer: i) tre års erfaring med udøvelse af kategori B1.1-, B1.3- eller B2-rettigheder på store luftfartøjer eller som hjælpepersonale i henhold til 145.A.35 eller en kombination af begge, eller ii) fem års erfaring med udøvelse af kategori B1.2- eller B1.4-rettigheder på store luftfartøjer eller som hjælpepersonale i henhold til 145.A.35 eller en kombination af begge 4. for kategori C vedrørende andre luftfartøjer end store luftfartøjer: tre års erfaring med udøvelse af kategori B1- eller B2-rettigheder på andre luftfartøjer end store luftfartøjer eller som hjælpepersonale i henhold til 145.A.35(a) eller en kombination af begge 5. for kategori C opnået ved en akademisk eksamen: for en ansøger med en akademisk eksamen inden for en teknisk disciplin fra et universitet eller en anden højere uddannelsesinstitution, der anerkendes af den kompetente myndighed, tre års erhvervserfaring i et vedligeholdelsesmiljø for civile luftfartøjer inden for et repræsentativt udvalg af opgaver, der direkte vedrører vedligeholdelse af luftfartøjer, herunder seks måneders overværelse af grundlæggende vedligeholdelsesopgaver. b) En ansøger til en udvidelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal opfylde mindstekravet til erfaring i vedligeholdelse af civile luftfartøjer, der er relevant for den yderligere certifikatkategori eller -underkategori, der er ansøgt om, som defineret i tillæg IV til dette bilag (del-66). c) Erfaringen skal være praktisk og omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter for luftfartøjer. d) Mindst et år af den krævede erfaring skal være nylig vedligeholdelseserfaring på luftfartøjer i den kategori/underkategori, hvortil der søges om det første luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat. For efterfølgende kategori- og underkategoriudvidelser på et eksisterende luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat må den krævede yderligere vedligeholdelseserfaring gerne være på mindre end et år, men skal være på mindst tre måneder. Den krævede erfaring skal afhænge af forskellen mellem den nuværende certifikatkategori og -underkategori, og den, der er ansøgt om. Den yderligere erfaring skal være typisk for den nye certifikatkategori/underkategori, der ansøges om. e) Uanset punkt a) skal luftfartøjsvedligeholdelseserfaring, der er opnået uden for et vedligeholdelsesmiljø for civile luftfartøjer, godkendes, når den pågældende vedligeholdelse svarer til det, som er krævet i dette bilag (del-66), som er fastsat af den kompetente myndighed. Der vil imidlertid blive krævet yderligere erfaring med civil luftfartøjsvedligeholdelse for at sikre en passende forståelse for vedligeholdelsesmiljøet for civile luftfartøjer. f) Erfaringen skal være opnået inden ti år inden ansøgningen om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller en tilføjelse af en kategori eller underkategori til et sådant certifikat. 66.A.40 Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatets fortsatte gyldighed a) Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet bliver ugyldigt fem år efter dets seneste udstedelse eller ændring, medmindre indehaveren indgiver sit luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat til den kompetente myndighed, der udstedte det, med henblik på at verificere, at certifikatet indeholder de samme oplysninger som dem, der er registreret på den kompetente myndigheds genpart i henhold til 66.B.120. b) Indehaveren af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal udfylde de relevante dele af EASA-formular 19 (se tillæg V) og indgive det med sit eget eksemplar af certifikatet til den kompetente myndighed, der udstedte det oprindelige luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, medmindre indehaveren arbejder i en vedligeholdelsesorganisation, som er godkendt i overensstemmelse med bilag II (del-145), og som i sin redegørelse har en procedure, hvorved denne organisation kan indgive den nødvendige dokumentation på vegne af indehaveren af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet. c) Certificeringsrettigheder, der er baseret på et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, bliver ugyldige, så snart luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet bliver ugyldigt. d) Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet er kun gyldigt: i) hvis det er udstedt og/eller ændret af den kompetente myndighed, og ii) når indehaveren har underskrevet dokumentet. 66.A.45 Påtegning med luftfartøjsrettigheder a) Indehaveren af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal have sit certifikat påtegnet med de relevante luftfartøjsrettigheder for at være berettiget til at udøve certificeringsrettigheder på en specifik luftfartøjstype. — For kategori B1, B2 eller C er følgende luftfartøjsrettigheder relevante: 1. Den relevante luftfartøjstyperettighed for gruppe 1-luftfartøjer. 2. Den relevante luftfartøjstyperettighed, producentundergrupperettighed eller komplette undergrupperettighed for gruppe 2-luftfartøjer. 3. Den relevante luftfartøjstyperettighed eller komplette undergrupperettighed for gruppe 3-luftfartøjer. — Den relevante rettighed for kategori B3 er »ikke-trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder«. — Ingen rettigheder er påkrævet for kategori A under forudsætning af, at kravene i 145.A.35 i bilag II (Part-145) er overholdt. b) Luftfartøjstyperettigheder påtegnes på betingelse af tilfredsstillende fuldførelse af en relevant luftfartøjstypeuddannelse for den relevante kategori B1, B2 eller C. c) Foruden kravet i punkt b) skal ansøgeren på tilfredsstillende vis fuldføre den tilsvarende oplæring på arbejdspladsen som beskrevet i tillæg III til bilag III (del-66) med henblik på påtegning af den første typerettighed i en given kategori/underkategori. d) Som en undtagelse fra punkt b) og c) gælder det for gruppe 2- og 3-luftfartøjer, at luftfartøjstyperettigheder også kan udstedes efter: — en tilfredsstillende fuldførelse af den relevante luftfartøjstypeprøve for kategori B1, B2 eller C, der er beskrevet i tillæg III til dette bilag (del-66), og — påvise praktisk erfaring med luftfartøjstypen for kategori B1 og B2. Den praktiske luftfartøjstypeerfaring skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for denne certifikatkategori. I forbindelse med en kategori-C-rettighed for en person, der er kvalificeret ved at have opnået en akademisk eksamen som anført i 66.A.30(a)(5), skal den første relevante luftfartøjstypeprøve være på kategori B1- eller B2-niveau. e) For gruppe 2-luftfartøjer: 1. Påtegningen af producentundergrupperettigheder for kategori B1- og C-certifikatindehavere forudsætter opfyldelse af kravene til luftfartøjstyperettigheder for mindst to luftfartøjstyper fra samme producent, som sammen er repræsentative for den relevante producentundergruppe. 2. Påtegningen af komplette undergrupperettigheder for kategori B1- og C-certifikatindehavere forudsætter opfyldelse af kravene til luftfartøjstyperettigheder for mindst tre luftfartøjstyper fra forskellige producenter, som sammen er repræsentative for den relevante undergruppe. 3. Påtegningen af producentundergruppe- og komplette undergrupperettigheder for kategori B2-certifikatindehavere forudsætter påvisning af praktisk erfaring, som skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for certifikatkategorien og for den pågældende luftfartøjsundergruppe. f) For gruppe 3-luftfartøjer: 1. forudsætter påtegning af en komplet gruppe 3-rettighed for kategori B1-, B2- og C-certifikatindehavere påvisning af praktisk erfaring, som skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for certifikatkategorien og for gruppe 3 2. for kategori B1 gælder det, at medmindre ansøgeren fremlægger dokumentation for at være i besiddelse af den nødvendige erfaring, pålægges den tildelte gruppe 3-rettighed følgende begrænsninger, som skal påtegnes certifikatet: — rykregulerede flyvemaskiner — flyvemaskiner med metalstruktur — flyvemaskiner med sammensat struktur — flyvemaskiner med træstruktur — flyvemaskiner med struktur af metalrør betrukket med stof. g) For B3-certifikatet: 1. forudsætter påtegningen af rettigheden »ikke-trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder« påvisning af praktisk erfaring, som skal omfatte et repræsentativt udvalg af vedligeholdelsesaktiviteter, der er relevante for certifikatkategorien. 2. Medmindre ansøgeren fremlægger dokumentation for at være i besiddelse af den nødvendige erfaring, pålægges den i punkt 1 nævnte rettighed følgende begrænsninger, som skal påtegnes certifikatet: — flyvemaskiner med træstruktur — flyvemaskiner med struktur af metalrør betrukket med stof — flyvemaskiner med metalstruktur — flyvemaskiner med sammensat struktur. 66.A.50 Begrænsninger a) Begrænsninger, som er opført på et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, er undtagelser fra certificeringsrettighederne og gælder for luftfartøjet i sin helhed. b) Begrænsninger, jf. 66.A.45, fjernes, når: 1. den nødvendige erfaring er påvist, eller 2. efter en tilfredsstillende praktisk bedømmelse udført af den kompetente myndighed. c) Begrænsninger, jf. 66.A.70, fjernes efter en tilfredsstillende fuldførelse af prøver i disse moduler/emner, der er defineret i den gældende konverteringsrapport som nævnt i 66.B.300. 66.A.55 Kvalifikationsbevis Personale, der udøver certificeringsrettigheder, og hjælpepersonale skal fremvise deres certifikat som bevis for kvalifikationer inden for en frist på 24 timer, hvis en bemyndiget person anmoder herom. 66.A.70 Konverteringsbestemmelser a) Indehaveren af en certificeringspersonalekvalifikation, der er gyldig i en medlemsstat forud for ikrafttrædelsen af bilag III (del-66), skal have udstedt et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat af denne medlemsstats kompetente myndighed uden yderligere prøve med forbehold af de betingelser, der er anført i sektion B, subpart D. b) En person, der gennemgår en kvalificeringsproces for certificeringspersonale, der er gyldig i en medlemsstat forud for ikrafttrædelsen af bilag III (del-66), kan fortsætte kvalificeringen. Indehaveren af en kvalifikation som certificeringspersonale, der er opnået efter en sådan proces, skal have udstedt et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat af denne medlemsstats kompetente myndighed uden yderligere prøve med forbehold af de betingelser, der er anført i sektion B, subpart D. c) Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet skal i givet fald indeholde begrænsninger i overensstemmelse med 66.A.50 for at afspejle forskelle mellem i) omfanget af den certificeringspersonalekvalifikation, der er gyldig i medlemsstaten, før denne forordning træder i kraft, og ii) kravene til grundlæggende viden og standard for grundlæggende prøver, som fastsættes i tillæg I og II til dette bilag (del-66). d) Uanset bestemmelserne i punkt c) gælder det for luftfartøjer, der ikke udfører erhvervsmæssig lufttransport, bortset fra store luftfartøjer, at luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet skal indeholde begrænsninger i overensstemmelse med 66.A.50 for at sikre, at de certificeringspersonalerettigheder, der er gyldige i medlemsstaten, før denne forordning træder i kraft, og rettighederne i det konverterede del-66-luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat forbliver de samme. SEKTION B PROCEDURER FOR KOMPETENTE MYNDIGHEDER SUBPART A GENERELT 66.B.1 Anvendelsesområde Denne sektion fastlægger procedurer og herunder de administrative krav, som skal følges af de kompetente myndigheder, der er ansvarlige for gennemførelsen og håndhævelsen af sektion A i dette bilag (del-66). 66.B.10 Den kompetente myndighed a) Generelt Medlemsstaten skal udpege en kompetent myndighed, der tildeles ansvaret for at udstede, forlænge, ændre, inddrage eller tilbagekalde luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater. Denne kompetente myndighed skal oprette en passende organisationsstruktur, så der sikres overensstemmelse med dette bilag (del-66). b) Ressourcer Den kompetente myndighed skal være behørigt bemandet til at sikre, at kravene i dette bilag (del-66) kan overholdes. c) Procedurer Den kompetente myndighed skal udarbejde og indføre dokumenterede procedurer, som nøje beskriver, hvordan der opnås overensstemmelse med dette bilag (del-66). Disse procedurer skal gennemgås og ændres for at sikre fortsat overensstemmelse. 66.B.20 Opbevaring af dokumentation a) Den kompetente myndighed skal oprette et system til opbevaring af dokumentation, som på hensigtsmæssig måde gør det muligt at spore, hvor i processen de enkelte luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater befinder sig med hensyn til udstedelse, opretholdelse, ændring, inddragelse eller tilbagekaldelse. b) Denne dokumentation skal for hvert certifikat omfatte: 1. ansøgningen om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller ændring af dette certifikat, herunder al støttedokumentation 2. en kopi af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet, herunder eventuelle ændringer 3. kopier af al relevant korrespondance 4. nærmere oplysninger om eventuelle dispensationer og håndhævelsesforanstaltninger 5. enhver rapport fra andre kompetente myndigheder, der vedrører indehaveren af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet 6. dokumentation fra prøver, der er afholdt af den kompetente myndighed 7. den gældende konverteringsrapport, der er anvendt til konverteringen 8. den gældende godskrivningsrapport, der er anvendt til godskrivningen. c) Dokumentationen, der er nævnt i punkt b), nr. 1 til 5, skal opbevares i mindst 5 år efter certifikatets udløb. d) Dokumentationen, der er nævnt i punkt b), nr. 6, 7 og 8, skal opbevares i en ubegrænset periode. 66.B.25 Gensidig udveksling af oplysninger a) Med henblik på gennemførelsen af denne forordning skal de kompetente myndigheder deltage i gensidig udveksling af oplysninger i overensstemmelse med artikel 15 i forordning (EF) nr. 216/2008. b) I tilfælde af en potentiel sikkerhedstrussel, der omfatter adskillige medlemsstater, skal de berørte kompetente myndigheder bistå hinanden med at udføre de nødvendige tilsynsopgaver, uden at medlemsstaternes kompetence derved forringes. 66.B.30 Dispensationer Alle dispensationer, som er udstedt i overensstemmelse med artikel 14, stk. 4, i forordning (EF) nr. 216/2008, skal registreres og opbevares af den kompetente myndighed. SUBPART B UDSTEDELSE AF ET LUFTFARTØJSVEDLIGEHOLDELSESCERTIFIKAT I denne subpart fastlægges de procedurer, den kompetente myndighed skal følge, når den udsteder, ændrer eller forlænger et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat. 66.B.100 Procedure for den kompetente myndigheds udstedelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat a) Ved modtagelsen af EASA-formular 19 og al støttedokumentation skal den kompetente myndighed kontrollere, at EASA-formular 19 er fuldstændig, og sikre, at den angivne erfaring opfylder kravene i dette bilag (del-66). b) Den kompetente myndighed skal kontrollere en ansøgers prøvestatus og/eller bekræfte gyldigheden af enhver godskrivning for at sikre, at alle krævede moduler i tillæg I er opfyldt som krævet i dette bilag (del-66). c) Når den kompetente myndighed har bekræftet ansøgerens identitet og fødselsdato og finder det godtgjort, at ansøgeren opfylder de standarder for viden og erfaring, der kræves i dette bilag (del-66), skal den kompetente myndighed udstede det relevante luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat til ansøgeren. En genpart skal opbevares i den kompetente myndigheds optegnelser. d) I tilfælde, hvor luftfartøjstyper eller -grupper påtegnes på tidspunktet for udstedelse af det første luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, skal den kompetente myndighed verificere overholdelsen af 66.B.115. 66.B.105 Procedure for udstedelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat via en vedligeholdelsesorganisation, som er godkendt efter bilag II (del-145) a) En vedligeholdelsesorganisation, der er godkendt i henhold til bilag II (del-145) og autoriseret til at udføre denne aktivitet af den kompetente myndighed, kan i) udfærdige luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet på vegne af den kompetente myndighed eller ii) fremsætte henstillinger til den kompetente myndighed med hensyn til ansøgningen fra en enkeltperson om et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, således at den kompetente myndighed kan udfærdige og udstede et sådant certifikat. b) De i punkt a) nævnte vedligeholdelsesorganisationer skal sikre overensstemmelse med 66.B.100, punkt a) og b). c) Luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet kan under alle omstændigheder kun udstedes til ansøgeren af den kompetente myndighed. 66.B.110 Procedure for ændring af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, så det indeholder en yderligere grundlæggende kategori eller underkategori a) Efter afslutningen af de procedurer, som er angivet i 66.B.100 eller 66.B.105, skal den kompetente myndighed påtegne den yderligere grundlæggende kategori eller underkategori på luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet ved stempel og underskrift eller genudstede certifikatet. b) Den kompetente myndigheds rapportsystem skal ændres tilsvarende. 66.B.115 Procedure for ændring af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, så det indeholder en luftfartøjsrettighed, eller for fjernelse af begrænsninger a) Ved modtagelse af en tilfredsstillende EASA-formular 19 og enhver støttedokumentation, der påviser overensstemmelse med kravene til den gældende rettighed sammen med det ledsagende luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, skal den kompetente myndighed enten: 1. påtegne ansøgernes luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat med luftfartøjsrettigheden eller 2. genudstede det samme certifikat med luftfartøjsrettigheden eller 3. fjerne de gældende begrænsninger i overensstemmelse med 66.A.50. Den kompetente myndigheds rapportsystem skal ændres tilsvarende. b) I tilfælde, hvor den komplette typeuddannelse ikke udføres af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147), skal den kompetente myndighed finde det godtgjort, at typeuddannelseskravene er opfyldt, før typerettigheden udstedes. c) I tilfælde af, at oplæring på arbejdspladsen ikke påkrævet, påtegnes luftfartøjstyperettigheden ud fra et beviset for anerkendelse, der udstedes af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147). d) I tilfælde af, at luftfartøjstypeuddannelse ikke dækkes af et enkelt kursus, skal den kompetente myndighed før typerettighedspåtegningen finde det godtgjort, at kursernes indhold og længde fuldt ud opfylder alle punkter i certifikatkategorien, og at grænsefladeområderne er blevet dækket. e) I tilfælde af tillægskurser skal den kompetente myndighed finde det godtgjort, at i) ansøgerens tidligere kvalifikationer, suppleret af ii) enten et kursus, der er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147), eller et kursus, som er direkte godkendt af den kompetente myndighed, er acceptabelt med henblik på typerettighedspåtegning. f) Overholdelse af de praktiske elementer skal påvises i) ved fremlæggelse af detaljerede fortegnelser over praktisk uddannelse eller en logbog fra en vedligeholdelsesorganisation, der er behørigt godkendt i overensstemmelse med bilag II (del-145), eller ii) med et uddannelsesbevis for det praktiske uddannelseselement, der udstedes af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er behørigt godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147). g) Luftfartøjstypepåtegningen skal bruge de luftfartøjstyperettigheder, agenturet har angivet. 66.B.120 Procedure for fornyelse af et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikats gyldighed a) Den kompetente myndighed skal sammenligne indehaverens luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat med den kompetente myndigheds rapporter og kontrollere det for enhver forestående foranstaltning i form af tilbagekaldelse, inddragelse eller ændring i henhold til 66.B.500. Hvis dokumenterne er identiske, og der ingen foranstaltninger skal træffes i henhold til 66.B.500, skal indehaverens eksemplar fornyes for fem år, og arkivdokumentet påtegnes tilsvarende. b) Hvis den kompetente myndigheds rapport er forskellig fra certifikatindehaverens luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat: 1. skal den kompetente myndighed undersøge årsagerne til disse forskelle. Den kompetente myndighed kan vælge ikke at forny luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet 2. skal den kompetente myndighed underrette både certifikatindehaveren og enhver kendt vedligeholdelsesorganisation, der er godkendt i overensstemmelse med subpart F i bilag I (del-M) eller bilag II (del-145), der er berørt heraf, herom 3. træffer den kompetente myndighed i givet fald foranstaltninger i henhold til 66.B.500 for at tilbagekalde, inddrage eller ændre det pågældende certifikat. 66.B.125 Procedure for konvertering af certifikater og herunder grupperettigheder a) Individuelle luftfartøjstyperettigheder, der allerede er påtegnet det i artikel 5, punkt 4, omhandlede luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, forbliver på certifikatet og må ikke konverteres til nye rettigheder, medmindre certifikatindehaveren til fulde opfylder påtegningskravene i 66.A.45 i dette bilag (del-66) for de relevante gruppe-/undergrupperettigheder. b) Konverteringen foretages i henhold til følgende konverteringstabel: 1. for kategori B1 eller C: — helikopter med stempelmotor, komplet gruppe: konvertering til »komplet undergruppe 2c« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede helikoptere med stempelmotor i gruppe 1 — helikopter med stempelmotor, producentgruppe: konvertering til den tilsvarende »producentundergruppe 2c« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede helikoptere med stempelmotor fra den producent i gruppe 1 — helikopter med turbinemotor, komplet gruppe: konvertering til »komplet undergruppe 2b« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede helikoptere med turbinemotor i gruppe 1 — helikopter med turbinemotor, producentgruppe: konvertering til den tilsvarende »producentundergruppe 2b« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede helikoptere med turbinemotor fra den producent i gruppe 1 — enmotoret flyvemaskine med stempelmotor — metalstruktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med sammensat struktur, flyvemaskiner med træstruktur og flyvemaskiner af metalrør og stof — flermotoret flyvemaskine med stempelmotorer — metalstruktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med sammensat struktur, flyvemaskiner med træstruktur og flyvemaskiner af metalrør og stof — enmotoret flyvemaskine med stempelmotor — træstruktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med metalstruktur, flyvemaskiner med sammensat struktur og flyvemaskiner af metalrør og stof — flermotoret flyvemaskine med stempelmotorer — træstruktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med metalstruktur, flyvemaskiner med sammensat struktur og flyvemaskiner af metalrør og stof — enmotoret flyvemaskine med stempelmotor — sammensat struktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med metalstruktur, flyvemaskiner med træstruktur og flyvemaskiner af metalrør og stof — flermotoret flyvemaskine med stempelmotorer — sammensat struktur, enten komplet gruppe eller producentgruppe: konvertering til »komplet gruppe 3«. For B1-certifikatet skal følgende begrænsninger være omfattet: flyvemaskiner med metalstruktur, flyvemaskiner med træstruktur og flyvemaskiner af metalrør og stof — enmotoret flyvemaskine med turbinemotor, komplet gruppe: konvertering til »komplet undergruppe 2a« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede turbopropflyvemaskiner, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1 — enmotoret flyvemaskine med turbinemotor, producentgruppe: konvertering til den tilsvarende »producentundergruppe 2a« samt luftfartøjstyperettigheder for enmotorede turbopropflyvemaskiner fra den producent, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1 — flermotoret flyvemaskine med turbinemotorer, komplet gruppe: konvertering til luftfartøjstyperettighederne for de flermotorede turbopropflyvemaskiner, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system 2. for kategori B2: — flyvemaskine: konvertering til »komplet undergruppe 2a« og »komplet gruppe 3« samt luftfartøjstyperettigheder for de flyvemaskiner, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1 — helikopter: konvertering til »komplet undergruppe 2b og 2c« samt luftfartøjstyperettigheder for de helikoptere, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1 3. for kategori C: — flyvemaskine: konvertering til »komplet undergruppe 2a« og »komplet gruppe 3« samt luftfartøjstyperettigheder for de flyvemaskiner, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1 — helikopter: konvertering til »komplet undergruppe 2b og 2c« samt luftfartøjstyperettigheder for de helikoptere, som ikke krævede en luftfartøjstyperettighed i det tidligere system, og som er i gruppe 1. c) Hvis certifikatet var underlagt begrænsninger efter konverteringsprocessen, jf. 66.A.70, forbliver disse begrænsninger på certifikatet, medmindre de fjernes i overensstemmelse med de betingelser, der er defineret i konverteringsrapporten, jf. 66.B.300. 66.B.130 Procedure for direkte godkendelse af luftfartøjstypeuddannelse Den kompetente myndighed må godkende luftfartøjstypeuddannelse, som ikke udføres af en vedligeholdelsesuddannelsesorganisation, som er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147), i medfør af punkt 1 i tillæg III til dette bilag (del-66). Den kompetente myndighed skal i så fald have en procedure for at sikre, at luftfartøjstypeuddannelsen er i overensstemmelse med tillæg III til dette bilag (del-66). SUBPART C PRØVER I denne subpart fastlægges procedurer, der skal følges i forbindelse med prøver, som afholdes af den kompetente myndighed. 66.B.200 Prøver afholdt af den kompetente myndighed a) Alle prøvens spørgsmål skal opbevares sikkert forud for prøven for at sikre, at kandidaterne ikke er bekendt med, hvilke spørgsmål der vil udgøre grundlaget for prøven. b) Den kompetente myndighed skal udpege: 1. personer, som kontrollerer de spørgsmål, der benyttes ved hver prøve 2. eksaminatorer, der skal være til stede under alle prøver for at sikre prøvens integritet. c) Grundlæggende prøver skal følge den standard, der er anført i tillæg I og II til dette bilag (del-66). d) Typeuddannelsesprøver og typeprøver skal følge den standard, som er angivet i tillæg III til dette bilag (del-66). e) Der skal udarbejdes nye spørgsmål mindst hver sjette måned, og allerede brugte spørgsmål skal kasseres eller tages ud af brug. En fortegnelse over anvendte spørgsmål skal opbevares som reference. f) Alle prøvens papirer skal udleveres til kandidaten ved prøvens start og skal returneres til eksaminatoren når den tid, prøven er afsat til at vare, er gået. Prøvepapirerne må ikke fjernes fra prøverummet under prøven. g) Bortset fra de specifikke dokumenter, der er nødvendige til typeprøver, er det kun prøvepapirerne, der må være tilgængelige for kandidaten under prøven. h) Prøvekandidaterne skal sidde adskilt, så de ikke kan læse hinandens prøvepapirer. De må ikke tale med andre end eksaminatoren. i) Kandidater, der tages i at snyde, skal udelukkes fra at tage enhver yderligere prøve inden for 12 måneder at regne fra den dato, de blev taget i at snyde. SUBPART D KONVERTERING AF CERTIFICERINGSPERSONALES KVALIFIKATIONER I denne subpart fastlægges procedurer med henblik på konvertering af certificeringspersonales kvalifikationer som omhandlet i 66.A.70 til luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater. 66.B.300 Generelt a) Den kompetente myndighed må alene konvertere kvalifikationer, der i) er opnået i den medlemsstat, hvor myndigheden har kompetence, medmindre andet fremgår af bilaterale aftaler, og ii) er gyldige, før de gældende krav i dette bilag (del-66) træder i kraft. b) Den kompetente myndighed må kun foretage konverteringen i overensstemmelse med en konverteringsrapport, som er opstillet i medfør af 66.B.305 eller 66.B.310 alt efter omstændighederne. c) Konverteringsrapporter skal enten: i) udarbejdes af den kompetente myndighed eller ii) godkendes af den kompetente myndighed for at sikre overensstemmelsen med dette bilag (del-66). d) Konverteringsrapporter og eventuelle ændringer heraf skal opbevares i den kompetente myndigheds optegnelser i overensstemmelse med 66.B.20. 66.B.305 Konverteringsrapport for nationale kvalifikationer a) Konverteringsrapporter for nationalt certificeringspersonales kvalifikationer skal beskrive omfanget af de enkelte kvalifikationstyper, herunder i givet fald det tilhørende nationale certifikat samt de tilhørende rettigheder, og de skal indeholde en genpart af de relevante nationale bestemmelser, hvori de defineres. b) Det skal fremgå af konverteringsrapporten for hver type af kvalifikation, der er nævnt i punkt a): 1. til hvilket luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat den vil blive konverteret, og 2. hvilke begrænsninger der skal tilføjes i overensstemmelse med 66.A.70(c) eller (d), alt efter omstændighederne, og 3. betingelserne for at fjerne begrænsningerne med angivelse af, for hvilke moduler/emner der er behov for en prøve for at fjerne begrænsningerne og opnå et komplet luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller tilføje en yderligere (under-)kategori. Dette skal omfatte de moduler, som defineres i tillæg III til dette bilag (del-66), og som ikke er omfattet af den nationale kvalifikation. 66.B.310 Konverteringsrapport for godkendte vedligeholdelsesorganisationsautorisationer a) For hver enkelt berørt godkendt vedligeholdelsesorganisation skal rapporten beskrive omfanget af hver autorisationstype, der udstedes af vedligeholdelsesorganisationen, og indeholde en genpart af den relevante godkendte vedligeholdelsesorganisations procedurer med henblik på kvalifikationen og autorisationen af certificeringspersonale, som konverteringsprocessen bygger på. b) Det skal fremgå af konverteringsrapporten for hver type af autorisation, der er nævnt i punkt a): 1. til hvilket luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat den vil blive konverteret, og 2. hvilke begrænsninger der skal tilføjes i overensstemmelse med 66.A.70(c) eller (d), alt efter omstændighederne, og 3. betingelserne for at fjerne begrænsningerne med angivelse af, for hvilke moduler/emner der er behov for en prøve for at fjerne begrænsningerne og opnå et komplet luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat eller tilføje en yderligere (under-)kategori. Dette skal omfatte de moduler, som defineres i tillæg III til dette bilag (del-66), og som ikke er omfattet af den nationale kvalifikation. SUBPART E GODSKRIVNING AF PRØVER I denne subpart fastlægges procedurer for godskrivning af prøver som omhandlet i 66.A.25(c). 66.B.400 Generelt a) Den kompetente myndighed må kun foretage godskrivning på baggrund af en godskrivningsrapport, der er udarbejdet i overensstemmelse med 66.B.405. b) Godskrivningsrapporten skal enten: i) udarbejdes af den kompetente myndighed eller ii) godkendes af den kompetente myndighed for at sikre overensstemmelsen med dette bilag (del-66). c) Godskrivningsrapporter og eventuelle ændringer heraf skal dateres og opbevares i den kompetente myndigheds optegnelser i overensstemmelse med 66.B.20. 66.B.405 Prøvegodskrivningsrapport a) Godskrivningsrapporten skal indeholde en sammenligning mellem: i) moduler, undermoduler, emner og videnniveauer, der er indeholdt i tillæg I til dette bilag (del-66), alt efter omstændighederne og ii) pensum for de pågældende tekniske kvalifikationer, som er relevante for den særlige kategori, der ansøges om. Denne sammenligning skal angive, om overensstemmelsen er godtgjort, og indeholde begrundelser for hver angivelse. b) Godskrivning af andre prøver end prøver vedrørende den grundlæggende viden, der afholdes i vedligeholdelsesuddannelsesorganisationer, som er godkendt i overensstemmelse med bilag IV (del-147), kan kun tildeles af den kompetente myndighed i den medlemsstat, i hvilken kvalifikationen er opnået, medmindre andet fremgår af bilaterale aftaler. c) Godskrivning kan ikke foretages, medmindre der for hvert modul og undermodul foreligger en overensstemmelseserklæring med angivelse af, hvor i den tekniske kvalifikation den tilsvarende standard kan findes. d) Den kompetente myndighed skal regelmæssigt kontrollere, om i) den nationale kvalifikationsstandard eller ii) tillæg I til dette bilag (del-66) er ændret, og vurdere, om der som følge deraf er behov for at ændre rapporten. Sådanne ændringer skal dokumenteres, dateres og registreres. 66.B.410 Prøvegodskrivningens gyldighed a) Den kompetente myndighed skal skriftligt underrette ansøgeren om eventuelle godskrivninger med henvisning til den anvendte godskrivningsrapport. b) Godskrivninger udløber ti år efter, at de er givet. c) Efter at godskrivningerne er udløbet, kan ansøgeren ansøge om nye godskrivninger. Den kompetente myndighed skal forlænge godskrivningernes gyldighed i en ekstra tiårsperiode uden yderligere efterprøvning, hvis de i tillæg I til dette bilag (del-66) definerede krav til grundlæggende viden ikke er ændret. SUBPART F LØBENDE KONTROL I denne subpart beskrives procedurerne for den løbende kontrol med luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet og navnlig tilbagekaldelse, inddragelse eller begrænsning af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikatet. 66.B.500 Tilbagekaldelse, inddragelse eller begrænsning af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikater Den kompetente myndighed skal inddrage, begrænse eller tilbagekalde et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, hvis den har påvist et sikkerhedsproblem, eller hvis den har tydelige beviser for, at personen har udført eller har været involveret i en eller flere af følgende aktiviteter: 1. opnåelse af luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat og/eller certificeringsrettigheder ved hjælp af forfalskning af dokumentation 2. undladelse af at gennemføre den krævede vedligeholdelse kombineret med undladelse af at rapportere dette til den organisation eller person, der krævede vedligeholdelsen 3. undladelse af at gennemføre vedligeholdelse, der ifølge egen inspektion var krævet, kombineret med undladelse af at rapportere dette til den organisation eller person, som vedligeholdelsen skulle udføres for 4. mangelfuld vedligeholdelse 5. forfalskning af vedligeholdelsesrapporten 6. udstedelse af et certifikat om frigivelse til tjeneste vel vidende, at den vedligeholdelse, der er specificeret på certifikatet, ikke er blevet udført, eller uden at verificere, at den pågældende vedligeholdelse er blevet udført 7. udførelse af vedligeholdelse eller udstedelse af certifikater om frigivelse til tjeneste under påvirkning af alkohol eller narkotika 8. udstedelse af et certifikat om frigivelse til tjeneste, selv om der ikke er overensstemmelse med bilag I (del-M), bilag II (del-145) eller bilag III (del-66). Tillæg I Krav til grundlæggende viden 1. Videnniveauer — luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat, kategori A, B1, B2, B3 og C Grundlæggende viden for kategori A, B1, B2 og B3 er angivet ved hjælp af videnniveauer (1, 2 eller 3) for hvert enkelt af de pågældende områder. Ansøgere til kategori C skal overholde videnniveauet for enten kategori B1 eller B2. Indikatorerne for videnniveauerne er defineret på 3 niveauer som følger: — NIVEAU 1: Fortrolighed med emnets grundlæggende dele Målsætninger: a) Ansøgeren bør være fortrolig med emnets grundlæggende dele. b) Ansøgeren bør kunne give en simpel beskrivelse af hele emnet ved anvendelse af almindelig sprogbrug og eksempler. c) Ansøgeren bør være i stand til at anvende typiske termer. — NIVEAU 2: Generel viden om emnets teoretiske og praktiske aspekter og evne til at anvende denne viden Målsætninger: a) Ansøgeren bør kunne forstå emnets teoretiske grundlag. b) Ansøgeren bør kunne give en generel beskrivelse af hele emnet med typiske eksempler, hvor det er relevant. c) Ansøgeren bør kunne anvende matematiske formler sammen med fysiske love, der beskriver emnet. d) Ansøgeren bør kunne læse og forstå skitser, tegninger og oversigter, der beskriver emnet. e) Ansøgeren bør kunne anvende sin viden i praksis ved anvendelse af detaljerede procedurer. — NIVEAU 3: Detaljeret viden om emnets teoretiske og praktiske aspekter og evne til at kombinere og anvende de forskellige videnelementer på en logisk og kompleks måde Målsætninger: a) Ansøgeren bør kende teorierne om emnet og samspillet med andre emner. b) Ansøgeren bør kunne give en detaljeret beskrivelse af emnet ved anvendelse af grundlæggende teori og specifikke eksempler. c) Ansøgeren bør kunne forstå og anvende de matematiske formler, der vedrører emnet. d) Ansøgeren bør kunne læse, forstå og udarbejde skitser, enkle tegninger og oversigter, der beskriver emnet. e) Ansøgeren bør kunne anvende sin viden i praksis efter fabrikantens instruktioner. f) Ansøgeren bør kunne fortolke resultater fra forskellige kilder og målinger og udføre afhjælpende foranstaltninger, hvor det er relevant. 2. Moduler Kvalifikationerne for grundlæggende emner for hver enkelt kategori eller underkategori til et luftfartøjsvedligeholdelsescertifikat skal være i overensstemmelse med følgende skema, hvor relevante emner er markeret med et »X«: Emne-moduler A- eller B1-flyvemaskine med: A- eller B1-helikopter med: B2 B3 Turbinemotor(er) Stempelmotor(er) Turbinemotor(er) Stempelmotor(er) Flyelektronik Ikke trykregulerede flyvemaskiner med stempelmotorer med en MTOM på 2 000 kg og derunder 1 X X X X X X 2 X X X X X X 3 X X X X X X 4 X X X X X X 5 X X X X X X 6 X X X X X X 7A X X X X X 7B X 8 X X X X X X 9A X X X X X 9B X 10 X X X X X X 11A X 11B X 11C X 12 X X 13 X 14 X 15 X X 16 X X X 17A X X 17B X MODUL 1: MATEMATIK NIVEAU A B1 B2 B3 1.1 Aritmetik 1 2 2 2 Aritmetiske termer og symboler, metoder til multiplikation, division, brøk- og decimalregning, regning med faktorer og multipla, vægt, mål og omregningsfaktorer, forholdstal og proportioner, gennemsnit og procentregning, areal og volumen, kvadrater, tredjepotenser, kvadrat- og kubikrødder 1.2 Algebra a) Evaluering af simple algebraiske udtryk, addition, subtraktion, multiplikation og division, anvendelse af parenteser, simple algebraiske brøker 1 2 2 2 b) Lineære ligninger og løsninger af disse Eksponent og potens, negative og brøkeksponenter Binære og andre talsystemer, hvor det er relevant Ligninger med flere ubekendte og andengradsligninger med en ubekendt Logaritmer — 1 1 1 1.3 Geometri a) Simple geometriske konstruktioner — 1 1 1 b) Grafisk fremstilling. Arten og anvendelsen af grafer. Grafer over ligninger/funktioner 2 2 2 2 c) Simpel trigonometri, trigonometriske sammenhænge, anvendelse af tabeller samt rektangulære og polære koordinater — 2 2 2 MODUL 2: FYSIK NIVEAU A B1 B2 B3 2.1 Stof 1 1 1 1 Stoffers beskaffenhed: de kemiske grundstoffer, atomers opbygning, molekyler Kemiske forbindelser Tilstande: faste, flydende og gasformige Ændringer mellem tilstande 2.2 Mekanik 2.2.1 Statik 1 2 1 1 Kraft, momenter og kraftpar, afbildning af vektorer Tyngdepunkt Dele af teorierne om materialespænding, belastning og elasticitet: trækspænding, komprimering, forskydningskraft og vridning Egenskaber for faste, flydende og gasformige stoffer Tryk og opdrift i væsker (barometre) 2.2.2 Bevægelseslære (kinetik) 1 2 1 1 Lineær bevægelse: jævn bevægelse i en lige linje, bevægelse under konstant acceleration (bevægelse under tyngdekraft) Roterende bevægelse: jævn cirkulær bevægelse (centrifugal-/centripetalkræfter) Periodisk bevægelse: pendulerende bevægelse Simpel vibrationsteori, harmoniske svingninger og medsvingninger Hastighedsforhold, vægtstangsforhold og effektivitet 2.2.3 Dynamik a) Masse Kraft, inerti, arbejde, energi (potentiel, kinetisk og samlet energi), varme, effektivitet 1 2 1 1 b) Bevægelsesmasse, bevarelse af bevægelsesmasse Impuls Gyroskopiske principper Friktion: egenskaber og effekt, friktionskoefficienten (rullemodstand) 1 2 2 1 2.2.4 Fluiddynamik a) Massefylde og densitet 2 2 2 2 b) Viskositet, væskemodstand, virkning af strømlinethed Virkning af væskers sammentrykkelighed Statisk, dynamisk og samlet tryk: Bernoullis teorem, venturi 1 2 1 1 2.3 Termodynamik a) Temperatur: termometre og temperaturskalaer: Celsius, Fahrenheit og Kelvin. Varmedefinition 2 2 2 2 b) Varmekapacitet, varmefylde Varmeoverførsel: konvektion, stråling og ledning Rumudvidelseskoefficient Termodynamikkens første og anden lov Gas: Gassens tilstandsligning, varmefylde ved konstant volumen og konstant tryk, kraft af gas, der udvider sig Isotermisk, adiabatisk udvidelse og kompression, motortakter, konstant volumen og konstant tryk, køleanlæg og varmepumper Latent smelte- og fordampningsvarme, termisk energi, forbrændingsvarme — 2 2 1 2.4 Optik (lys) — 2 2 — Lysets beskaffenhed, lysets hastighed Lov om refleksion og brydning: refleksioner i plane overflader, refleksioner i sfæriske spejle, brydning, linser Fiberoptik (lysledere) 2.5 Bølgebevægelse og lyd — 2 2 — Bølgebevægelse: mekaniske bølger, sinusbølgebevægelser, interferensfænomener, standbølger Lyd: lydens hastighed, frembringelse af lyd, intensitet, pitch og kvalitet, Doppler-effekt MODUL 3: GRUNDLÆGGENDE VIDEN OM ELEKTRICITET NIVEAU A B1 B2 B3 3.1 Elektronteori 1 1 1 1 Struktur og fordeling af elektriske ladninger i: atomer, molekyler, ioner, forbindelser Molekylestruktur for ledere, halvledere og isolatorer 3.2 Statisk elektricitet og ledere 1 2 2 1 Statisk elektricitet og fordeling af elektrostatiske ladninger Elektrostatiske love om tiltrækning og frastødning Ladningsenheder, Coulombs lov Ledning af elektricitet i faste stoffer, væsker, gasser og i vakuum 3.3 Electricitetsterminologi 1 2 2 1 Følgende termer, deres enheder og faktorer, der kan påvirke dem: potentialforskel, elektromotorisk kraft, spænding, strøm, modstand, ledeevne, ladning, konventionel strøm, elektronstrøm 3.4 Elproduktion 1 1 1 1 Produktion af elektricitet efter følgende metoder: lys, varme, friktion, tryk, kemisk reaktion, magnetisme og bevægelse 3.5 Jævnstrømskilder til elektricitet 1 2 2 2 Konstruktion og grundlæggende kemisk reaktion af: primærelementer, sekundærelementer, blysyreelementer, nikkel/cadmiumelementer, andre alkalielementer Serie- og parallelforbundne elementer Indre modstand og virkning heraf på et batteri Termoelementers konstruktion, materialer og funktion Fotocellers funktion 3.6 Jævnstrømskredsløb (DC) — 2 2 1 Ohms lov, Kirchoffs love om strøm og spændingsbevarelse Beregninger ved hjælp af ovennævnte love for at finde modstand, spænding og strøm Betydningen af en forsynings interne modstand 3.7 Modstand/modstandsenhed a) Modstand og faktorer, der kan påvirke den Specifik modstand Farvekoder for modstande samt deres værdier, tolerancer, foretrukne værdier og wattnormering Serie- og parallelforbundne modstande Beregning af samlet modstand ved serie- eller parallelforbindelse eller kombinationer af disse Potentiometres og modstandes funktion og anvendelse Wheatstonebroens funktion — 2 2 1 b) Ledningsevne ved positive og negative temperaturkoefficienter Faste modstande, stabilitet, tolerancer og begrænsninger, konstruktionsmetoder Variable modstande, termistorer, spændingsafhængige modstande Konstruktion af potentiometere og modstande Konstruktion af en Wheatstonebro — 1 1 — 3.8 Kraft — 2 2 1 Kraft, arbejde og energi (kinetisk og potentiel) Effektspredning i en modstand Effektformel Beregninger af kraft, arbejde og energi 3.9 Elektrisk kapacitet/kondensator — 2 2 1 Kondensatorens anvendelse og funktion Faktorer, der kan påvirke pladers elektriske kapacitetsområde, afstanden mellem dem, antallet af plader, dielektrikum, dielektricitetskonstant, driftsspænding, nominel spænding Kondensatortyper, konstruktion og funktion Farvekoder for kondensatorer Beregninger af elektrisk kapacitet og spænding i serielle og parallelle kredsløb Eksponentiel ladning og afladning af en kondensator, tidskonstanter Afprøvning af kondensatorer 3.10 Magnetisme a) Magnetismeteori Magnetens egenskaber En magnets opførsel i jordens magnetfelt Magnetisering og afmagnetisering Magnetisk afskærmning Forskellige typer af magnetisk materiale Elektromagnetens konstruktion og funktionsprincipper Gribereglen til at bestemme: magnetfelt om den strømførende leder — 2 2 1 b) Magnetomotiv kraft, feltstyrke, magnetisk fluxtæthed, permeabilitet, hysteresekredsløb, remanens, koercivkraft reluktans, mætningspunkt og foucaultstrøm Forholdsregler for pleje og opbevaring af magneter — 2 2 1 3.11 Induktans/induktionsspole — 2 2 1 Faradays lov Spændingsinduktion i en leder, der bevæges i et magnetfelt Induktionsprincipper Virkningen af følgende på mængden af den inducerede spænding: magnetfeltets styrke, ændringshastighed, antal vindinger for lederen Gensidig induktion Effekten af ændringshastigheden for primærstrømmen og gensidig induktion på den inducerede spænding Faktorer, der påvirker den gensidige induktans: Antal vindinger i spolen, spolens fysiske størrelse og porøsitet, placering af spoler i forhold til hinanden Lenzs lov og regler for bestemmelse af polaritet Modelektromotorisk kraft, selvinduktion Mætningspunkt Principielle anvendelser for induktorer 3.12 Jævnstrømsmotor- og generatorteori — 2 2 1 Generel motor- og generatorteori Konstruktion og formål med de enkelte dele i en jævnstrømsgenerator Jævnstrømsgeneratorers funktion og faktorer, der påvirker output og strømretning Jævnstrømsmotorers funktion samt faktorer, der påvirker deres udgangseffekt, drejningsmoment, hastighed og rotationsretning Seriemotorer, shuntmotorer og kompoundmotorer Startgeneratorens konstruktion 3.13 Vekselstrømsteori (AC) Sinusbølge: 1 2 2 1 Sinusbølge: fase, periode, frekvens, cyklus Øjeblikkelig værdi, gennemsnitlig værdi, effektivværdi, spidsværdi, peak to peak-strømværdier og beregninger af disse værdier i forhold til spænding, strøm og effekt Trekants- og firkantssignaler Enkelt-/trefaseprincipper 3.14 Resistive (R), kapacitive (C) og induktive (L) kredsløb — 2 2 1 Faseforhold mellem spænding og strøm i L-, C- og R-kredsløb, parallelle, serie og serieparallelle Effektforbrug i L-, C- og R-kredsløb Beregning af impedans, fasevinkel, effektfaktor og strøm Beregning af sand, tilsyneladende og reaktiv effekt 3.15 Transformere — 2 2 1 Transformerens konstruktionsprincipper og funktion Transformertab og hvordan dette overvindes Transformerens funktion ved belastning og i tomgang Strømoverførsel, effektivitet, markering af polaritet Beregning af spænding og strøm for linje og fase Beregning af effekt i et 3-fasesystem Primær- og sekundærstrøm, spænding, omsætningsforhold, effekt, effektivitet Automatiske transformere 3.16 Filtre — 1 1 — Funktion, anvendelse og brug af følgende filtre: lavpas, højpas, båndpas, båndstop 3.17 Vekselstrømsgeneratorer — 2 2 1 Drejning af kredsløb i et magnetfelt og den resulterende kurveform Funktion og konstruktion af vekselstrømsgeneratorer af typen roterende anker eller drejefelt Generatorer med en, to eller tre faser Fordele ved og anvendelsesmuligheder for trefasede stjerne- og deltakoblinger Generatorer med permanent magnet 3.18 Vekselstrømsmotorer (AC) — 2 2 1 Konstruktion, funktionsprincipper og specifikationer for: Synkrone og asynkrone vekselstrømsmotorer, både enkelt- og flerfasede Metoder til regulering af hastighed og rotationsretning Metoder til fremstilling af et drejefelt: kondensator, induktor, skygge- eller spaltepol MODUL 4: GRUNDLÆGGENDE ELEKTRONIK NIVEAU A B1 B2 B3 4.1 Halvledere 4.1.1 Dioder a) Diodesymboler: Specifikationer og egenskaber for dioder Serie- og parallelforbundne dioder Vigtigste specifikationer og brug af siliciumstyrede ensrettere (tyristorer), lysdioder, fotoledende dioder, varistorer, ensretterdioder Funktionstest af dioder — 2 2 1 b) Materialer, elektronkonfiguration, elektriske egenskaber Materialer af P- og N-type: urenheders effekt på ledeevnen, majoritets- og minoritetsegenskaber PN-overgang i en halvleder, udvikling af elektrisk spænding over en PN-overgang ved forhold uden forspænding, med forspænding i lederetningen og med forspænding mod lederetningen Diodeparametre: spidsspærrespænding, maksimal gennemgangsstrøm, temperatur, frekvens, afledningsstrøm, effektafledning Dioders anvendelse og funktion i følgende kredsløb: begrænsere, klamper, ensrettere af hele og halve bølger, broensrettere, spændingsfordoblere og tredoblere Funktioner og egenskaber i detaljer for følgende enheder: siliciumstyret ensretter (tyristorer), lysdiode, Schottky-diode, fotoledende diode, varaktordiode, varistor, ensretterdiode, Zener-diode. — — 2 — 4.1.2 Transistorer a) Transistorsymboler Komponentbeskrivelse og retning Specifikationer og egenskaber for transistorer — 1 2 1 b) PNP- og NPN-transistorers konstruktion og funktion Base-, kollektor- og emitterkonfigurationer Test af transistorer Grundlæggende forståelse af andre transistortyper og deres anvendelse Anvendelse af transistorer: forstærkerklasser (A, B, C) Simple kredsløb, herunder: forspænding, afkobling, tilbagekobling og stabilisering Principper for flertrinskredsløb: kaskader, modtakt, oscillatorer, multivibratorer, flip-flop-kredsløb — — 2 — 4.1.3 Integrerede kredsløb a) Beskrivelse og funktion af logiske kredsløb og lineære kredsløb/funktionsforstærkere — 1 — 1 b) Beskrivelse og funktion af logiske og lineære kredsløb Introduktion til anvendelse og funktion af en operationsforstærker, der er brugt som: integrator, differentiator, spændingsfølger, komparator Funktion og metoder for tilslutning af forstærkertrin: resistivt kapacitivt, induktivt (transformer), induktivt resistivt (IR), direkte Fordele og ulemper ved positiv og negativ tilbagekobling — — 2 — 4.2 Printplader — 1 2 — Beskrivelse og brug af printplader 4.3 Servomekanismer a) Forståelse af følgende termer: Åbne og lukkede kredsløbssystemer, tilbagekobling, opfølgning, analoge transducere Funktionsprincipper og anvendelse af følgende synkrosystemkomponenter/funktioner: resolvere, differentiale-, styrings- og drejningstransformere, induktans- og elektriske kapacitetssendere — 1 — — b) Forståelse af følgende termer: Åbne og lukkede kredsløb, opfølgning, forstærkningsmekanisme, analog, transducer, nul, dæmpning, tilbagekobling, dødzone Konstruktion, funktion og anvendelse af følgende synkrosystemkomponenter: resolvere, differentiale-, styrings-, drejnings-, E- og I-transformere, induktans og kapacitetstransmittere samt synkrogivere Fejl i forstærkningsmekanisme, ompolarisering af faseforskydning, pendling — — 2 — MODUL 5: DIGITALE TEKNIKKER/ELEKTRONISKE INSTRUMENTSSYSTEMER NIVEAU A B1-1 B1-3 B1-2 B1-4 B2 B3 5.1 Electroniske instrumentsystemer 1 2 2 3 1 Typisk systemarrangement og indretning af de elektroniske instrumentsystemer i cockpit 5.2 Talsystemer — 1 — 2 — Talsystemer: binære, oktale og hexadecimale Demonstration af konvertering mellem det decimale talsystem og de binære, oktale og hexadecimale systemer og omvendt 5.3 Datakonvertering — 1 — 2 — Analoge data, digitale data Funktion og anvendelse af konvertere fra analog til digital og fra digital til analog, input og output, forskellige begrænsninger 5.4 Databusser — 2 — 2 — Funktion af databusser i luftfartøjssystemer, herunder kendskab til ARINC og andre specifikationer Luftfartøjsnetværk/-ethernet 5.5 Logiske kredsløb a) Identifikation af almindelige logikkomponentsymboler, tabeller og tilsvarende kredsløb Applikationer anvendt i luftfartøjssystemer, skematiske diagrammer — 2 — 2 1 b) Fortolkning af logikskemaer — — — 2 — 5.6 Grundlæggende computerstruktur a) Computerterminologi (herunder bit, byte, software, hardware, CPU, IC (integreret kredsløb) og forskellige hukommelsesenheder som f.eks. RAM, ROM, PROM) Computerteknologi (hvor den er anvendt i luftfartøjssystemer) 1 2 — — — b) Computerrelateret terminologi Funktion og indretning af samt interface mellem de vigtigste komponenter i mikrocomputere, herunder deres tilknyttede bussystemer Information i enkelt- og fleradresseordreord Termer vedrørende hukommelse Funktion af typiske hukommelsesenheder Funktioner, fordele og ulemper ved de forskellige datalagringssystemer — — — 2 — 5.7 Mikroprocessorer — — — 2 — Funktioner, der kan udføres, og mikroprocessorens generelle funktioner Grundlæggende funktioner for hver af følgende elementer i en mikroprocessor: styringsenhed og processor, klokke, register, regneenhed (ALU) 5.8 Integrerede kredsløb — — — 2 — Funktion og anvendelse af kodere og dekodere Indkodertypers funktion Brug af integration i mellem, stor og meget stor målestok 5.9 Multipleksning — — — 2 — Funktion, anvendelse og identifikation af multipleksere og demultipleksere i logikskemaer 5.10 Fiberoptik — 1 1 2 — Fordele og ulemper ved fiberoptisk datatransmission i forhold til spredning via elektriske ledninger Fiberoptisk databus Termer relateret til fiberoptik Termineringer Koblingsled, kontrolterminaler, fjernterminaler Anvendelse af fiberoptik i luftfartøjssystemer 5.11 Elektroniske skærme — 2 1 2 1 Funktionsprincipper for almindeligt anvendte skærmtyper i moderne luftfartøjer, herunder billedrør, LED- og LCD-skærme 5.12 Enheder, der er følsomme over for elektrostatisk påvirkning 1 2 2 2 1 Særlig håndtering af komponenter, der er følsomme over for elektrostatiske udladninger Forståelse af risici og mulige skadevirkninger, antistatisk beskyttelse af komponenter og personel 5.13 Kontrol med softwarestyring — 2 1 2 1 Forståelse af restriktioner, luftdygtighedskrav og mulige katastrofale følger af ikke-godkendte ændringer af softwareprogrammer 5.14 Elektromagnetiske omgivelser — 2 2 2 1 Følgende fænomeners indflydelse på vedligeholdelsespraksis for elektroniske systemer: EMC — Elektromagnetisk kompatibilitet (Electromagnetic Compatibility) EMI — Elektromagnetisk interferens HIRF — Kraftigt strålingsfelt (High Intensity Radiated Field) Lyn/lynafledning 5.15 Typiske elektroniske/digitale luftfartøjssystemer — 2 2 2 1 Oversigt over typiske elektroniske/digitale luftfartøjssystemer og tilknyttede BITE (Indbygget testudstyr) som f.eks.: a)Udelukkende for B1 og B2: ACARS — ARINC kommunikations-, adresserings- og indberetningssystem (ARINC Communication and Addressing and Reporting System) EICAS — Motorindikator og system til personalealarmering (Engine Indication and Crew Alerting System) FBW — Elektronisk flyvestyring (Fly by Wire) FMS — Flyvestyringssystem (Flight Management System) IRS — Inertireferencesystem (Inertial Reference System) b)For B1, B2 og B3: ECAM — Elektronisk centraliseret luftfartøjsovervågning (Electronic Centralised Aircraft Monitoring) EFIS — Elektronisk flyveinstrumentsystem (Electronic Flight Instrument System) GPS — Globalt positionsbestemmelsessystem (Global Positioning System) TCAS — Antikollisionssystem for lufttrafik (Traffic Alert Collision Avoidance System) Integrerede flyelektroniske modulsystemer Kabinesystemer Informationssystemer MODUL 6: MATERIALER OG HARDWARE NIVEAU A B1 B2 B3 6.1 Luftfartøjsmaterialer — Jernholdige a) Specifikationer, egenskaber og identifikation af almindelige stållegeringer, der anvendes i luftfartøjer Varmebehandling og anvendelse af stållegeringer 1 2 1 2 b) Afprøvning af jernholdige materialer for hårdhed, brudstyrke, træthedsstyrke og slagfasthed — 1 1 1 6.2 Luftfartøjsmaterialer — Ikke-jernholdige a) Specifikationer, egenskaber og identifikation af almindelige ikke-jernholdige materialer, der anvendes i luftfartøjer Varmebehandling og anvendelse af ikke-jernholdige materialer 1 2 1 2 b) Afprøvning af ikke-jernholdige materialer for hårdhed, brudstyrke, træthedsstyrke og slagfasthed — 1 1 1 6.3 Luftfartøjsmaterialer — Komposit- og ikke-metalliske 6.3.1 Komposit- og ikke-metalliske, bortset fra træ og tekstiler a) Specifikationer, egenskaber og identifikation af almindelige komposit- og ikke-jernholdige materialer, bortset fra træ, der anvendes i luftfartøjer Tætningsmateriale og klæbemidler 1 2 2 2 b) Detektering af fejl/nedbrydning i komposit- og ikke-metalliske materialer Reparation af komposit- og ikke-metalliske materialer 1 2 — 2 6.3.2 Trækonstruktioner 1 2 — 2 Konstruktionsmetoder for flyvemaskineskrogskonstruktioner i træ Specifikationer, egenskaber og typer af træ og lim, der anvendes i flyvemaskiner Beskyttelse og vedligeholdelse af trækonstruktioner Fejltyper i træmateriale og trækonstruktioner Detektering af fejl i trækonstruktioner Reparation af trækonstruktioner 6.3.3 Tekstilbetræk 1 2 — 2 Specifikationer, egenskaber og typer af tekstiler, der anvendes i flyvemaskiner Inspektionsmetode for tekstiler Fejltyper i tekstiler Reparation af tekstilbetræk 6.4 Korrosion a) Grundlæggende kemi Dannelse ved galvanisk korrosionsproces, mikrobiologisk, belastning 1 1 1 1 b) Korrosionstyper og hvordan disse identificeres Årsager til korrosion Materialetyper, der er modtagelige for korrosion 2 3 2 2 6.5 Fastgørelseselementer 6.5.1 Skruegevind 2 2 2 2 Nomenklatur for skruer Gevindformer, dimensioner og tolerancer for standardgevindtyper, der anvendes i luftfartøjer Måling af skruegevind 6.5.2 Bolte, søm og skruer 2 2 2 2 Bolttyper: specifikation, identifikation og mærkning af bolte til luftfartøjer, internationale standarder Møtrikker: låsemøtrik, ankermøtrik, standardtyper Maskinskruer: luftfartøjsspecifikationer Søm: typer og anvendelser, isætning og fjernelse Selvskærende skruer, dyvler 6.5.3 Låseanordninger 2 2 2 2 Sikringsblik, låseskiver, låseplader, splitter, låsemøtrikker, wirelås, fastgørelseselementer med hurtigudløsning, nøgler, sikringsbøjler, splitpinde 6.5.4 Luftfartøjsnitter 1 2 1 2 Nitte- og popnittetyper: specifikationer og identifikation, varmebehandling 6.6 Rør og forskruninger a) Identifikation af og typer af stive og fleksible rør og deres forskruninger, der anvendes i luftfartøjer 2 2 2 2 b) Standardforskruninger for luftfartøjers rør til hydraulik, brændstof, olie, pneumatik og luftsystem 2 2 1 2 6.7 Fjedre — 2 1 1 Fjedertyper, materialer, egenskaber og anvendelser 6.8 Lejer 1 2 2 1 Formålet med lejer, belastninger, materiale, konstruktion Lejetyper og deres anvendelse 6.9 Gearkasser 1 2 2 1 Geartyper og deres anvendelse Gearforholdstal, reduktions- og udvekslingsgearsystemer, drevet og drivende gearhjul, frigear, netmønstre Bælter og remskiver, kæder og tandhjul 6.10 Styrekabler 1 2 1 2 Kabeltyper Endestykker, spændemøtrikker og kompenserende enheder Komponenter til remskive- og kabelsystemer Bowdentræk Fleksible styresystemer til luftfartøjer 6.11 Elektriske kabler og konnektorer 1 2 2 2 Kabeltyper, konstruktion og egenskaber Højspændings- og koaxialkabler Krympning Konnektortyper, ben, stik, stikdåser, isolatorer, nominel strøm og spænding, kobling, identifikationskoder MODUL 7A. VEDLIGEHOLDELSESPRAKSIS Bemærk: Dette modul finder ikke anvendelse på kategori B3. De relevante emneområder for kategori B3 er defineret i modul 7B. NIVEAU A B1 B2 7.1 Sikkerhedsforanstaltninger — luftfartøj og værksted 3 3 3 Aspekter inden for sikker arbejdspraksis, herunder foranstaltninger, der skal træffes ved arbejde med elektricitet og gas, især oxygen, olie og kemikalier Derudover instruktioner om de afhjælpende foranstaltninger, der skal udføres i tilfælde af brand eller andre uheld med en eller flere af disse risici, herunder kendskab til slukningsmidler 7.2 Værkstedspraksis 3 3 3 Vedligeholdelse og kontrol af værktøj, brug af værkstedets materialer Dimensioner, spil og tolerancer, standarder for arbejdsudførelse Kalibrering af værktøj og udstyr, kalibreringsstandarder 7.3 Værktøj 3 3 3 Typer af almindeligt håndværktøj Typer af almindeligt elværktøj Funktion og anvendelse af præcisionsmåleværktøj Smøreudstyr og -metoder Drift, funktion og anvendelse af almindeligt elektrisk testudstyr 7.4 Almindeligt flyveteknisk testudstyr — 2 3 Drift, funktion og anvendelse af almindeligt flyveteknisk testudstyr 7.5 Tekniske tegninger, skemaer og standarder 1 2 2 Tegningstyper og skemaer, deres symboler, dimensioner, tolerancer og projektioner Identifikation af information i titelfelt Mikrofilm, mikrofiche og digitale præsentationer Specifikation 100 fra de amerikanske luftfartsselskabers sammenslutning (ATA) Luftfartsstandarder og andre gældende standarder, herunder ISO, AN, MS, NAS og MIL Installationstegninger og skematiske oversigter 7.6 Pasmål og tolerancer 1 2 1 Borestørrelser for bolthuller, pasmålsklasser Almindeligt system for pasmål og tolerancer Skema for pasmål og tolerance for luftfartøjer og motorer Begrænsninger for bøjninger, vridninger og slid Standardmetoder for kontrol af aksler, lejer og andre dele 7.7 Elektriske kabler og konnektorer (EWIS) 1 3 3 Teknikker til sikring af kontinuitet, isolering og klæbning samt afprøvning Brug af krympeværktøj: håndholdt og hydraulisk Afprøvning af krympsamlinger Fjernelse og isættelse af kontaktben Koaxialkabler: forholdsregler ved afprøvning og installation Identificering af ledningstyper, tilsynskriterier og beskadigelsestolerance Teknikker til ledningsbeskyttelse: kabelrør og kabelholdere, kabelbøjler, brug af beskyttelsesstrømper, herunder krympeomslag, afskærmning Standarder for inspektion, reparation, vedligeholdelse og rengøring af elektriske kabler og konnektorer 7.8 Nitning 1 2 — Nittede samlinger, nitteafstand og nittedeling Værktøj til nitning og forsænkning Inspektion af nittede samlinger 7.9 Rør og slanger 1 2 — Bukning og mufning/udvidelse af luftfartøjsrør Inspektion og afprøvning af luftfartøjsrør og -slanger Installation og fastspænding af rør 7.10 Fjedre 1 2 — Inspektion og afprøvning af fjedre 7.11 Lejer 1 2 — Afprøvning, rensning og inspektion af lejer Krav til smøring af lejer Fejl i lejer og grunde til disse 7.12 Gearkasser 1 2 — Inspektion af gear, slør Inspektion af bælter og remskiver, kæder og tandhjul Inspektion af skruedonkrafter, løftestangsenheder, stødstangssystemer 7.13 Styrekabler 1 2 — Sænksmedning af endebeslag Inspektion og afprøvning af styrekabler Bowdentræk Fleksible styresystemer til luftfartøjer 7.14 Materialehåndtering 7.14.1 Plademetal — 2 — Mærkning og beregning af tolerance for bukning Arbejde med plademetal, herunder bukning og formning Inspektion af arbejde i plademetal 7.14.2 Komposit- og ikke-metalliske — 2 — Praksis for klæbning Miljøforhold; Inspektionsmetoder 7.15 Svejsning, hårdlodning, blødlodning og klæbning a) Metoder til blødlodning, inspektion af blødloddede samlinger — 2 2 b) Metoder til svejsning og hårdlodning Inspektion af svejsede og hårdloddede samlinger Metoder til klæbning og inspektion af klæbesamlinger — 2 — 7.16 Luftfartøjsvægt og -balance a) Beregning af tyngdepunkt/balancegrænser: anvendelse af relevant dokumentation — 2 2 b) Klargøring af et luftfartøj til vejning Vejning af et luftfartøj — 2 — 7.17 Håndtering og opbevaring af et luftfartøj 2 2 2 Luftfartøjstaxiing/trækning og hertil hørende sikkerhedsforskrifter Løft af luftfartøjer, opklodsning, sikkerhed og hertil hørende sikkerhedsforskrifter Opbevaringsmetoder for luftfartøjer Procedurer for optankning/aftankning Procedurer for afisning og forebyggelse af isdannelse Elektriske, hydrauliske og pneumatiske jordbaserede forsyninger Miljømæssige betingelsers påvirkning af håndtering og drift af luftfartøjer 7.18 Teknikker til demontering, reparation og samling a) Fejltyper og teknikker til visuel inspektion Fjernelse, vurdering og genbeskyttelse af korrosion 2 3 3 b) Almindelige reparationsmetoder, reparationshåndbog Kontrolprogrammer mod aldring, træthed og korrosion — 2 — c) Ikke-destruktive inspektionsteknikker, herunder penetrerende, radiografiske, hvirvelstrøms-, ultralyds- og boroskopmetoder — 2 1 d) Teknikker til demontering og remontering 2 2 2 e) Teknikker til fejlfinding — 2 2 7.19 Unormale hændelser a) Inspektioner efter lynnedslag eller HIRF-penetrering 2 2 2 b) Inspektioner efter unormale hændelser som f.eks. hårde landinger eller flyvning under turbulente forhold 2 2 — 7.20 Vedligeholdelsesprocedurer 1 2 2 Vedligeholdelsesplanlægning Modifikationsprocedurer Opbevaringsprocedurer Procedurer for certificering/frigivelse Grænseflade med luftfartøjsoperation Vedligeholdelsesinspektion/kvalitetskontrol/kvalitetssikring Yderligere vedligeholdelsesprocedurer Kontrol af komponenter med begrænset levetid MODUL 7B. VEDLIGEHOLDELSESPRAKSIS Bemærk: Anvendelsesområdet for dette modul afspejler den teknologi for flyvemaskiner, som er relevant for B3-kategorien. NIVEAU B3 7.1 Sikkerhedsforanstaltninger — luftfartøj og værksted 3 Aspekter inden for sikker arbejdspraksis, herunder foranstaltninger, der skal træffes ved arbejde med elektricitet og gas, især oxygen, olie og kemikalier Derudover instruktioner om de afhjælpende foranstaltninger, der skal udføres i tilfælde af brand eller andre uheld med en eller flere af disse risici, herunder kendskab til slukningsmidler 7.2 Værkstedspraksis 3 Vedligeholdelse og kontrol af værktøj, brug af værkstedets materialer Dimensioner, spil og tolerancer, standarder for arbejdsudførelse Kalibrering af værktøj og udstyr, kalibreringsstandarder 7.3 Værktøj 3 Typer af almindeligt håndværktøj Typer af almindeligt elværktøj Funktion og anvendelse af præcisionsmåleværktøj Smøreudstyr og -metoder Drift, funktion og anvendelse af almindeligt elektrisk testudstyr 7.4 Almindeligt flyveteknisk testudstyr — Drift, funktion og anvendelse af almindeligt flyveteknisk testudstyr 7.5 Tekniske tegninger, skemaer og standarder 2 Tegningstyper og skemaer, deres symboler, dimensioner, tolerancer og projektioner Identifikation af information i titelfelt Mikrofilm, mikrofiche og digitale præsentationer Specifikation 100 fra de amerikanske luftfartsselskabers sammenslutning (ATA) Luftfartsstandarder og andre gældende standarder, herunder ISO, AN, MS, NAS og MIL Installationstegninger og skematiske oversigter 7.6 Pasmål og tolerancer 2 Borestørrelser for bolthuller, pasmålsklasser Almindeligt system for pasmål og tolerancer Skema for pasmål og tolerance for luftfartøjer og motorer Begrænsninger for bøjninger, vridninger og slid Standardmetoder for kontrol af aksler, lejer og andre dele 7.7 Elektriske kabler og konnektorer 2 Teknikker til sikring af kontinuitet, isolering og klæbning samt afprøvning Brug af krympeværktøj: håndholdt og hydraulisk Afprøvning af krympsamlinger Fjernelse og isættelse af kontaktben Koaxialkabler: forholdsregler ved afprøvning og installation Teknikker til ledningsbeskyttelse: kabelrør og kabelholdere, kabelbøjler, brug af beskyttelsesstrømper, herunder krympeomslag, afskærmning 7.8 Nitning 2 Nittede samlinger, nitteafstand og nittedeling Værktøj til nitning og forsænkning Inspektion af nittede samlinger 7.9 Rør og slanger 2 Bukning og mufning/udvidelse af luftfartøjsrør Inspektion og afprøvning af luftfartøjsrør og -slanger Installation og fastspænding af rør 7.10 Fjedre 1 Inspektion og afprøvning af fjedre 7.11 Lejer 2 Afprøvning, rensning og inspektion af lejer Krav til smøring af lejer Fejl i lejer og grunde til disse 7.12 Gearkasser 2 Inspektion af gear, slør Inspektion af bælter og remskiver, kæder og tandhjul Inspektion af skruedonkrafter, løftestangsenheder, stødstangssystemer 7.13 Styrekabler 2 Sænksmedning af endebeslag Inspektion og afprøvning af styrekabler Bowdentræk Fleksible styresystemer til luftfartøjer 7.14 Materialehåndtering 7.14.1 Plademetal 2 Mærkning og beregning af tolerance for bukning Arbejde med plademetal, herunder bukning og formning Inspektion af arbejde i plademetal 7.14.2 Komposit- og ikke-metalliske 2 Praksis for klæbning Miljøforhold; Inspektionsmetoder 7.15 Svejsning, hårdlodning, blødlodning og klæbning a) Metoder til blødlodning, inspektion af blødloddede samlinger 2 b) Metoder til svejsning og hårdlodning Inspektion af svejsede og hårdloddede samlinger Metoder til klæbning og inspektion af klæbesamlinger 2 7.16 Luftfartøjsvægt og -balance a) Beregning af tyngdepunkt/balancegrænser: anvendelse af relevant dokumentation 2 b) Klargøring af et luftfartøj til vejning Vejning af et luftfartøj 2 7.17 Håndtering og opbevaring af et luftfartøj 2 Luftfartøjstaxiing/trækning og hertil hørende sikkerhedsforskrifter Løft af luftfartøjer, opklodsning, sikkerhed og hertil hørende sikkerhedsforskrifter Opbevaringsmetoder for luftfartøjer Procedurer for optankning/aftankning Procedurer for afisning og forebyggelse af isdannelse Elektriske, hydrauliske og pneumatiske jordbaserede forsyninger Miljømæssige betingelsers påvirkning af håndtering og drift af luftfartøjer 7.18 Teknikker til demontering, reparation og samling a) Fejltyper og teknikker til visuel inspektion Fjernelse, vurdering og genbeskyttelse af korrosion 3 b) Almindelige reparationsmetoder, reparationshåndbog Kontrolprogrammer mod aldring, træthed og korrosion 2 c) Ikke-destruktive inspektionsteknikker, herunder penetrerende, radiografiske, hvirvelstrøms-, ultralyds- og boroskopmetoder 2 d) Teknikker til demontering og remontering 2 e) Teknikker til fejlfinding 2 7.19 Unormale hændelser a) Inspektioner efter lynnedslag eller HIRF-penetrering 2 b) Inspektioner efter unormale hændelser som f.eks. hårde landinger eller flyvning under turbulente forhold 2 7.20 Vedligeholdelsesprocedurer 2 Vedligeholdelsesplanlægning Modifikationsprocedurer Opbevaringsprocedurer Procedurer for certificering/frigivelse Grænseflade med luftfartøjsoperation Vedligeholdelsesinspektion/kvalitetskontrol/kvalitetssikring Yderligere vedligeholdelsesprocedurer Kontrol af komponenter med begrænset levetid MODUL 8: GRUNDLÆGGENDE AERODYNAMIK NIVEAU A B1 B2 B3 8.1 Atmosfærens fysik 1 2 2 1 International standardatmosfære (ISA) og dens anvendelse i aerodynamikken 8.2 Aerodynamik 1 2 2 1 Luftstrømning omkring et emne Grænselag, laminare og turbulente strømninger, uforstyrrede strømninger, relativ luftstrømning, op- og nedstrømninger, hvirvler, stagnation Terminologien: konvekse flader, korde, aerodynamisk middelkorde, profilmodstand (parasitmodstand), induceret modstand, trykcenter, indfaldsvinkel, op- og nedstrømninger, finhedstal, vingeform og målforhold Tryk, vægt, aerodynamisk resultant Dannelse af opdrift og modstand: Indfaldsvinkel, opdriftskoefficient, modstandskoefficient, polarkurve, stalling Bæreplansforurening, herunder is, sne, frost 8.3 Flyveteori 1 2 2 1 Forhold mellem opdrift, vægt, tryk og modstand Glidetal Stabile flyvninger, ydeevne Teori for svingning Vægtfaktorens indflydelse: stalling, flyvebelastningsdiagram og strukturelle begrænsninger Opdriftsforøgelse 8.4 Flyvestabilitet og -dynamik 1 2 2 1 Stabilitet i længderetningen, på tværs og retningsbestemt (aktiv og passiv). MODUL 9A. MENNESKELIGE FAKTORER Bemærk: Dette modul finder ikke anvendelse på kategori B3. De relevante emneområder for kategori B3 er defineret i modul 9B. NIVEAU A B1 B2 9.1 Generelt 1 2 2 Behovet for at tage hensyn til menneskelige faktorer Hændelser, der kan tilskrives menneskelige faktorer/menneskelige fejl »Murphys lov« 9.2 Menneskelig ydeevne og begrænsninger 1 2 2 Syn Hørelse Informationsbehandling Opmærksomhed og opfattelse Hukommelse Klaustrofobi og fysisk adgang 9.3 Socialpsykologi 1 1 1 Ansvar: Enkeltpersoner og grupper Motivation og demotivation Gruppepres »Kulturspørgsmål« Samarbejde Ledelse, kontrol og lederskab 9.4 Faktorer, der påvirker ydelsen 2 2 2 Kondition/helbredstilstand Stress: relateret til hjemmet eller til arbejdet Tidspres og tidsfrister Arbejdsbyrde: overbelastning og underbelastning Søvn og udmattelse, skiftehold Misbrug af alkohol, medicin eller narkotika 9.5 Fysiske omgivelser 1 1 1 Støj og røg Belysning Klima og temperatur Bevægelse og vibration Arbejdsmiljø 9.6 Opgaver 1 1 1 Fysisk arbejde Gentagne opgaver Visuel inspektion Komplekse systemer 9.7 Kommunikation 2 2 2 Internt i gruppen og imellem grupper Registrering af arbejde Holde sig opdateret, aktualitet Formidling af information 9.8 Menneskelige fejl 1 2 2 Fejlmodeller og –teorier Fejltyper i forbindelse med vedligeholdelsesopgaver Fejlimplikationer (f.eks. uheld) Undgåelse og håndtering af fejl 9.9 Risici på arbejdspladsen 1 2 2 Erkendelse og undgåelse af risici Håndtering af nødsituationer MODUL 9B. MENNESKELIGE FAKTORER Bemærk: Anvendelsesområdet for dette modul afspejler de mindre krævende krav til vedligeholdelsesmiljøet for indehavere af B3-certifikater. NIVEAU B3 9.1 Generelt 2 Behovet for at tage hensyn til menneskelige faktorer Hændelser, der kan tilskrives menneskelige faktorer/menneskelige fejl »Murphys lov« 9.2 Menneskelig ydeevne og begrænsninger 2 Syn Hørelse Informationsbehandling Opmærksomhed og opfattelse Hukommelse Klaustrofobi og fysisk adgang 9.3 Socialpsykologi 1 Ansvar: enkeltpersoner og grupper Motivation og demotivation Gruppepres »Kulturspørgsmål« Samarbejde Ledelse, kontrol og lederskab 9.4 Faktorer, der påvirker ydelsen 2 Kondition/helbredstilstand Stress: relateret til hjemmet eller til arbejdet Tidspres og tidsfrister Arbejdsbyrde: overbelastning og underbelastning Søvn og udmattelse, skiftehold Misbrug af alkohol, medicin eller narkotika 9.5 Fysiske omgivelser 1 Støj og røg Belysning Klima og temperatur Bevægelse og vibration Arbejdsmiljø 9.6 Opgaver 1 Fysisk arbejde Gentagne opgaver Visuel inspektion Komplekse systemer 9.7 Kommunikation 2 Internt i gruppen og imellem grupper Registrering af arbejde Holde sig opdateret, aktualitet Formidling af information 9.8 Menneskelige fejl 2 Fejlmodeller og –teorier Fejltyper i forbindelse med vedligeholdelsesopgaver Fejlimplikationer (f.eks. uheld) Undgåelse og håndtering af fejl 9.9 Risici på arbejdspladsen 2 Erkendelse og undgåelse af risici Håndtering af nødsituationer MODUL 10: LUFTFARTSLOVGIVNING NIVEAU A B1 B2 B3 10.1 Retsgrundlag 1 1 1 1 Organisationen for International Civil Luftfarts rolle Europa-Kommissionens rolle EASA's rolle Medlemsstaternes og de nationale myndigheders rolle Forordning (EF) nr. 216/2008 og gennemførelsesbestemmelserne i forordning (EF) nr. 1702/2003 og (EF) nr. 2042/2003 Forholdet mellem de forskellige bilag (dele) f.eks. del-21, del-M, del-145, del-66, del-147 og EU-OPS 10.2 Certificeringspersonale — vedligeholdelse 2 2 2 2 Indgående forståelse af del-66. 10.3 Godkendte vedligeholdelsesorganisationer 2 2 2 2 Indgående forståelse af del-145 og del-M subpart F 10.4 Flyveoperationer 1 1 1 1 Generel forståelse af EU-OPS Air Operator Certificate — AOC Luftfartsforetagendets ansvarsområder navnlig mht. vedvarende luftdygtighed og vedligeholdelse Vedligeholdelsesprogram for luftfartøjet MEL//CDL Dokumenter, som skal forefindes om bord Luftfartøjsskilte (markeringer) 10.5 Certificering af luftfartøjer, dele og apparatur a) Generelt — 1 1 1 Generel forståelse for del-21 og EASA's certificeringsspecifikationer CS-23, 25, 27 og 29 b) Dokumenter — 2 2 2 Luftdygtighedsbevis begrænsede luftdygtighedsbeviser og flyvetilladelse Registreringsbevis Støjcertifikat Vægtplan Radiolicens og -godkendelse 10.6 Vedvarende luftdygtighed 2 2 2 2 Indgående forståelse af bestemmelserne i del-21 vedrørende vedvarende luftdygtighed Indgående forståelse af del-M 10.7 Gældende nationale og internationale krav til (hvis de ikke er erstattet af EU-krav) a) Vedligeholdelsesprogrammer, vedligeholdelseskontroller og inspektioner Luftdygtighedsdirektiver Servicebulletiner, fabrikantens serviceinformation Ændringer og reparationer Vedligeholdelsesdokumentation: vedligeholdelsesmanual, reparationshåndbog, illustreret delkatalog etc. 1 2 2 2 Udelukkende for A- til B2-certifikater: Masterminimumsudstyrslister (MMEL), minimumsudstyrslister (MEL), klareringsafvigelseslister (Dispatch Deviation Lists) b) Vedvarende luftdygtighed Mindstekrav til udstyr — prøveflyvninger — 1 1 1 Udelukkende for B1- og B2-certifikater: ETOPS-, vedligeholdelses- og klareringskrav Operationer under alle vejrforhold, kategori 2- eller 3- operation. MODUL 11A. TURBINEFLYVEMASKINER OG DERES AERODYNAMIK, STRUKTURER OG SYSTEMER NIVEAU A1 B1.1 11.1 Flyveteori 11.1.1. Luftfartøjsaerodynamik og flyvestyringssystemer 1 2 Funktion og virkning af: rulningskontrol: krængeror og spoilere pitch-styring: højderor, stabilisatorer, variable indgangsvinkelstabilisatorer og canard-vinger giringsstyring, siderorsbegrænsere Styring med højdekrængeror, ruddervatorer Højopdriftsanordninger, spalter, længdegående lister, flapper, flaperoner Modstandsgivende enheder, spoilere, opdriftsspoilere, luftbremser Virkning af vingehegn, savtakkede forkanter Anvendelse af grænselagskontrol, hvirvelgeneratorer, stall-kiler eller forkantsenheder Funktion og effekt af trimflapper, balance- og antibalanceflapper (forrest), servoflapper, fjederflapper, massebalance, styrefladehældning, aerodynamiske balancepaneler 11.1.2. Højhastighedsflyvning 1 2 Lydens hastighed, subsonisk flyvning, flyvning omkring lydhastigheden, overlydsflyvning Machtal, kritisk machtal, kompressibilitetsbuffet, chokbølge, aerodynamisk opvarmning, arealregel Faktorer, der påvirker luftstrømninger i motorens luftindtag i højhastighedsluftfartøjer Virkningen af sweepback på det kritiske machtal 11.2 Flyskrogskontruktioner — generelle begreber a) Luftdygtighedskrav til konstruktionsstyrke Strukturklassifikation, primær, sekundær og tertiær Principperne om fejlsikring, sikker levetid og skadetolerancer Zoneopdelte og stationære identifikationssystemer Stress, belastning, bukning, komprimering, forskydning, torsion, spænding, hoop-stress, udmattelse Bestemmelser om dræning og ventilation Bestemmelser om systeminstallation Bestemmelser om beskyttelse mod lynnedslag Klæbesamlinger i luftfartøjer 2 2 b) Konstruktionsmetoder for: skrog i skalkonstruktion, formere, stringere, længdedragere, skotter, rammer, doblere, stivere, bånd, bjælker, etageadskillelser, forstærkninger, beklædningsmetoder, korrosionsbeskyttelse, udstyr til vinge, haleparti og motor Teknikker til samling af konstruktioner: nitning, boltning, klæbesamling Metoder til overfladebeskyttelse, f.eks. chromatering, anodisering, maling Overfladerengøring Flyskrogssymmetri: justeringsmetoder og symmetrikontroller 1 2 11.3 Flyskrogskontruktioner — Flyvemaskiner 11.3.1 Skrog (ATA 52/53/56) 1 2 Konstruktion og trykforsegling Vinge, stabilisator, pylon og udstyr til understel Sædeinstallation og system til læsning af fragt Døre og nødudgange: konstruktion, mekanisme, funktion og sikkerhedsanordninger Konstruktion af vinduer og vindspejl og deres mekanismer 11.3.2 Vinger (ATA 57) 1 2 Konstruktion Brændstoflagring Landingsstel, pylon, styreflade og udstyr til højopdrift/luftmodstand 11.3.3 Stabilisatorer (ATA 55) 1 2 Konstruktion Styrefladeudstyr 11.3.4 Styreflader (ATA 55/57) 1 2 Konstruktion og udstyr Afbalancering — masse og aerodynamik 11.3.5 Motorceller/pyloner (ATA 54) 1 2 Motorceller/pyloner: Konstruktion Brandvægge Motorophæng. 11.4 Klimaanlæg og kabinetryk (ATA 21) 11.4.1 Luftforsyning 1 2 Luftforsyningskilder inkluderer motoraftapning, hjælpemotoranordning (APU) og servicevogn 11.4.2 Klimaanlæg 1 3 Klimaanlæg Friskluftventilatorer og befugtere Fordelingssystemer Kontrolsystem for luftstrøm, temperatur og fugtighed 11.4.3 Tryksætning 1 3 Tryksætningssystemer Kontrol og indikation inklusive kontrol og sikkerhedsventiler Kabinetrykregulatorer 11.4.4. Sikkerhed og advarselsenheder 1 3 Enheder til beskyttelse og advarsel 11.5 Instrumenter/flyelektroniske systemer 11.5.1 Instrumentsystemer (ATA 31) 1 2 Pitot-statisk: højdemåler, vindhastighedsmåler, vertikal hastighedsmåler Gyroskopisk: kunstig horisont, flyvestillingsindikator, retningsindikator, indikator for vandret placering, drejningsviser og tværkraftmåler, drejningskoordinator Kompasser: direkte aflæsning, fjernaflæsning Indikator for indgangsvinkel, stallingsadvarselssystemer Glascockpit Andre indikatorer i luftfartøjssystemet. 11.5.2 Flyelektroniske systemer 1 1 Grundlaget for systemindretning og drift af Automatiske flyvninger (ATA 22) Kommunikation (ATA 23) Navigationssystemer (ATA 34) 11.6 Elektrisk strøm (ATA 24) 1 3 Installation og drift af batterier Vekselstrømsproduktion (DC) Vekselstrømsproduktion (AC) Nødstrømsproduktion Spændingsregulering Kraftfordeling Vekselrettere, transformere, ensrettere Kredsløbsbeskyttelse Eksternt/jordbaseret 11.7 Udstyr og indretning (ATA 25) a) Krav til nødudstyr Sæder, sikkerhedsseler og –bælter 2 2 b) Kabineindretning Udstyrslayout Indretning af kabineinventar Udstyr til kabineunderholdning Pantryindretning Udstyr til fragthåndtering og opbevaring Luftfartøjstrapper 1 1 11.8 Brandbeskyttelse (ATA 26) 1 3 a) Brand- og røgdetektorer og advarselssystemer Brandslukningssystemer Systemprøver b) Bærbar brandslukker 1 1 11.9 Flyvestyringssystemer (ATA 27) 1 3 Primære styringssystemer: krængeror, højderor, sideror, spoiler Trimstyreflade Aktiv lastkontrol Højopdriftsanordninger Opdriftsspoilere, luftbremser Systemdrift: manuel, hydraulisk, pneumatisk, elektrisk, elektronisk flyvestyring Kunstig styrefornemmelse, giringsdæmper, machtrim, siderorsbegrænser, vindstødslåse Afbalancering og rigning Stallingsbeskyttelse/advarselssystem 11.10 Brændstofsystemer (ATA 28) 1 3 Systemindretning Brændstoftanke Forsyningssystemer Udtømning, udluftning og dræning Tværtilførsel og overførsel Indikationer og advarsler Brændstofpåfyldning og -aftankning Brændstofsystemer med langsgående balance 11.11 Hydraulisk kraft (ATA 29) 1 3 Systemindretning Hydrauliske væsker Hydrauliske beholdere og akkumulatorer Trykdannelse: elektrisk, mekanisk, pneumatisk Nødtryksproduktion Filtre Trykkontrol Kraftfordeling Indikatorer og advarselssystemer Grænseflade med andre systemer 11.12 Beskyttelse mod is og regn (ATA 30) 1 3 Isdannelse, klassifikation og detektering System til forebyggelse af isdannelse: elektrisk, varm luft og kemisk Afisningssystemer: elektrisk, varm luft, pneumatisk og kemisk Regnafvisende midler Sonde- og drænopvarmning. Viskersystemer 11.13 Landingsstel (ATA 32) 2 3 Konstruktion, støddæmpning Systemer for sænkning og hævning: normalt og i nødstilfælde Indikationer og advarsler Hjul, bremser, antiblokering og automatisk bremsning Dæk Styretøj Luft-jord-føler 11.14 Belysning (ATA 33) 2 3 Ekstern: navigation, antikollision, landing, taxiing, is Intern: kabine, cockpit, lastrum Nødbelysning 11.15 Ilt (ATA 35) 1 3 Systemindretning: cockpit, kabine Kilder, opbevaring, opfyldning og fordeling Forsyningsregulering Indikationer og advarsler 11.16 Pneumatik/vakuum (ATA 36) 1 3 Systemindretning Kilder: motorer/hjælpemotoranordninger, kompressorer, beholdere, jordbaserede forsyninger Trykkontrol Fordeling Indikationer og advarsler Grænseflade med andre systemer 11.17 Vand/spildevand (ATA 38) 2 3 Indretning af vandsystemet, forsyning, fordeling, eftersyn og dræning Indretning af toiletsystemet, udskylning og eftersyn Korrosionsaspekter 11.18 Vedligeholdelsessystemer om bord (ATA 45) 1 2 Centrale vedligeholdelsescomputere Dataindlæsningssystem Elektronisk bibliotekssystem Print Strukturovervågning (overvågning af skadetolerancer) 11.19 Integrerede flyelektroniske modulsystemer (ATA 42) 1 2 Funktioner, som normalt er integreret i de integrerede flyelektroniske modulsystemer, er bl.a. Styring af motoraftapning, lufttrykkontrol, luftventilation og -kontrol, flyelektronik og cockpitventilationskontrol, temperaturkontrol, lufttrafikkommunikation, flyelektronisk kommunikationsrouter, elektrisk laststyring, afbryderovervågning, elektrisk system BITE, brændstofstyring, bremsekontrol, styrekontrol, sænkning og hævning af landingsstel, indikation af dæktryk, indikation af olietryk, bremsetemperaturovervågning osv. Kernesystem Netværkskomponenter 11.20 Kabinesystemer (ATA 44) 1 2 De enheder og komponenter, der gør det muligt at underholde passagererne og kommunikere i luftfartøjet (anlæg til intern kommunikation i kabinen) og mellem luftfartøjets kabine og jordstationer (kabinenetværkstjeneste). Omfatter stemme-, data-, musik- og videotransmissioner. Anlægget til intern kommunikation i kabinen skaber en grænseflade mellem cockpit/kabinepersonale og kabinesystemer. Disse systemer understøtter dataudveksling i de forskellige LRU'er og betjenes normalt via kabinepersonalets betjeningspaneler. Kabinenetværkstjenesten omfatter normalt en server, der typisk kommunikerer med bl.a. følgende systemer: Data-/radiokommunikation, underholdningssystemet Kabinenetværkstjenesten kan indeholde funktioner som: Adgang til rapporter før afgang/ved afgang E-mail-/intranet-/internetadgang Passagerdatabase Kabinekernesystem Underholdningssystem Eksternt kommunikationssystem Kabinemasselagersystem Kabineovervågningssystem Diverse kabinesystemer 11.21 Informationssystemer (ATA 46) 1 2 De enheder og komponenter, der giver mulighed for at lagre, opdatere og genfinde digitale data, som normalt findes på papir, mikrofilm eller mikrofiche. Omfatter enheder, som bruges til datalagring og -genfinding, såsom masselager og styreenhed til elektronisk bibliotek. Omfatter ikke enheder og komponenter, som installeres til anden brug og deles med andre systemer, såsom cockpitprinter eller display til generel brug. Typiske eksempler er lufttrafik- og informationsstyringssystemer og netværksserversystemer Overordnet informationssystem til luftfartøjet Cockpitinformationssystem Vedligeholdelsesinformationssystem Passagerkabineinformationssystem Diverse informationssystemer MODUL 11B. STEMPELMOTORFLYVEMASKINER OG DERES AERODYNAMIK, STRUKTURER OG SYSTEMER Bemærk 1: Dette modul finder ikke anvendelse på kategori B3. De relevante emneområder for kategori B3 er defineret i modul 11C. Bemærk 2: Anvendelsesområdet for dette modul afspejler den teknologi for flyvemaskiner, som er relevant for underkategori A2 og B1.2. NIVEAU A2 B1.2 11.1 Flyveteori 11.1.1. Luftfartøjsaerodynamik og flyvestyringssystemer 1 2 Funktion og virkning af: rulningskontrol: krængeror og spoilere pitch-styring: højderor, stabilisatorer, variable indgangsvinkelstabilisatorer og canard-vinger giringsstyring, siderorsbegrænsere Styring med højdekrængeror, ruddervatorer Højopdriftsanordninger, spalter, længdegående lister, flapper, flaperoner Modstandsgivende enheder, spoilere, opdriftsspoilere, luftbremser Virkning af vingehegn, savtakkede forkanter Anvendelse af grænselagskontrol, hvirvelgeneratorer, stall-kiler eller forkantsenheder Funktion og effekt af trimflapper, balance- og antibalanceflapper (forrest), servoflapper, fjederflapper, massebalance, styrefladehældning, aerodynamiske balancepaneler 11.1.2. Højhastighedsflyvning — I/R — — 11.2 Flyskrogskontruktioner — generelle begreber a) Luftdygtighedskrav til konstruktionsstyrke Strukturklassifikation, primær, sekundær og tertiær Principperne om fejlsikring, sikker levetid og skadetolerancer Zoneopdelte og stationære identifikationssystemer Stress, belas