ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(21)

Som en tværgående problemstilling er der behov for investeringer i genopretning af forsømte by- og højlandsområder samt øer for at imødegå det tab af fysisk og menneskelig kapital — og den forringelse i kvaliteten heraf — der fandt sted i Grækenland under den økonomiske krise. Bæredygtig sanering af ugunstigt stillede og/eller afindustrialiserede områder i byagglomerationerne Athen-Piræus og Thessaloniki og i nogle af de vigtigste perifere byområder er en særlig prioritet på kort og mellemlang sigt. Langsigtede prioriteter omfatter udvikling af bæredygtige produktionsaktiviteter, opgradering af mobilitets- og sikkerhedssystemer, energieffektivitet og vedvarende energi, miljøbeskyttelse samt forbedring af modstandsdygtigheden over for naturbetingede risici og socioøkonomiske kriser. Der bør også sættes målrettet ind for at fremme den sociale inklusion, integrationen af migranter, erhvervelsen af færdigheder med henblik på at nedbringe arbejdsløsheden og kulturelle aktiviteter for at gøre dårligt stillede områder mere attraktive. En løsning af disse udfordringer gennem integrerede byfornyelsesstrategier vil maksimere chancerne for at opnå de bedste økonomiske, sociale og miljømæssige resultater.
(5)

Ungarn er på nuværende tidspunkt underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af gældsreglen. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 forventer regeringen en forbedring af det samlede underskud, således at det reduceres til 1,8 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 2019 fra 2,2 % i 2018. Underskuddet forventes derefter fortsat gradvist at blive forbedret til 1,2 % i 2021 og at nå en strukturel budgetbalance i 2023. Det forventes på grundlag af den genberegnede strukturelle saldo (5), at Ungarn i 2022 vil ligge tæt på den mellemfristede budgetmålsætning, som er blevet ændret fra et strukturelt underskud på 1,5 % af BNP i 2019 til 1,0 % af BNP i 2020, og at landet vil nå denne målsætning i det efterfølgende år. Ifølge konvergensprogrammet ventes den offentlige gældskvote at falde gradvist til under 60 % inden udgangen af 2022. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk for 2019 og særdeles optimistisk for 2020 og frem, hvilket medfører risici for gennemførelsen af underskudsmålene. Samtidig er de foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2020, ikke blevet tilstrækkeligt præciseret.
(10)

I lyset af Belgiens offentlige gældskvote på over 60 % af BNP og det forventede produktionsgab på 0,1 % bør den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter i 2020 ikke overstige 1,6 % i overensstemmelse med den strukturelle tilpasning på 0,6 % af BNP, som kræves ifølge den tilpasningsmatrix, der er fastlagt efter fælles aftale som led i stabilitets- og vækstpagten. På basis af Kommissionens forårsprognose 2019 er der under antagelse af en uændret politik risiko for en væsentlig afvigelse fra dette krav i 2020. Belgien forventes ikke umiddelbart at overholde gældsreglen i 2019 og 2020. Generelt er Rådet af den opfattelse, at der er behov for at træffe foranstaltninger fra og med 2019 for at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Det vil være vigtigt at anvende eventuelle ekstraordinære indtægter til at reducere den offentlige gældskvote yderligere. Belgiens offentlige finanser risikerer på mellemlang og lang sigt fortsat at være uholdbare grundet kombinationen af en høj gældskvote og en forventet stigning i de aldersrelaterede udgifter, navnlig i forbindelse med pensioner og langtidspleje. Som følge af en række pensionsreformer, der blev vedtaget i 2015, hæves den lovbestemte pensionsalder fra 65 til 66 år fra og med 2025 og til 67 år fra og med 2030. Derudover er der indført strengere alders- og anciennitetskrav for at kunne gå på pension tidligt. Alligevel vil de offentlige udgifter til pensioner især de kommende to årtier stadig stige med 2,9 procentpoint af BNP mellem 2016 og 2070. Derudover nyder flere store grupper af tjenestemænd fortsat godt af betingelser for tidlig pensionering, som er mere favorable end standardbetingelserne. De offentlige udgifter til langtidspleje forventes at stige med 1,7 procentpoint af BNP mellem 2016 og 2070, hvilket er en stigning over gennemsnittet fra et niveau, der allerede er et af de højeste i Unionen. Den organisatoriske fragmentering inden for langtidspleje, hvor kompetencerne på nuværende tidspunkt er spredt ud på forskellige forvaltningsniveauer, er problematisk for visse aspekter af omkostningseffektiviteten, hvorfor der stadig ikke ses nogen klar nettovirkning af den nylige ansvarsoverførsel. En styrket forvaltning ville bidrage til at opnå de tilsigtede effektivitetsgevinster. Det er eventuelt muligt at optimere plejens sammensætning for at gøre langtidsplejesystemet mere omkostningseffektivt.
(6)

Finland er på nuværende tidspunkt underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2019, som blev fremlagt på basis af uændret politik af den foregående regering kort tid før parlamentsvalget i april, forventer regeringen en offentlig saldo på -0,3 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 2019 sammenlignet med -0,7 % af BNP i 2018. I henhold til regeringen ventes saldoen at blive forbedret yderligere i 2020 til 0 % for derefter at blive forværret igen til -0,1 % i 2021 og -0,3 % i 2022. På grundlag af den genberegnede strukturelle saldo (6) og med en uændret politik forventes den mellemfristede budgetmålsætning, der er fastsat til et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, fortsat at blive mere end nået i hele programperioden under hensyntagen til de midlertidige afvigelser i 2019, der er tilladt i forbindelse med gennemførelsen af strukturreformerne. Den offentlige gældskvote toppede i 2015, hvor den udgjorde 63,4 % af BNP, men den faldt derpå til 58,9 % i 2018. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2019 vil gældskvoten fortsætte med at falde og nå ned på 57,4 % af BNP i 2021. Den forventes at stige igen i 2022 til 57,7 % af BNP. Det makroøkonomiske scenarie, som ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, forekommer generelt realistisk. Hovedrisiciene knyttet til budgetfremskrivningerne hænger sammen med, at omkostningerne forbundet med befolkningens aldring og højere inflation kan blive større end forventet.
(5)

I stabilitetsprogrammet for 2019 redegøres der for de foranstaltninger, der er truffet for at gennemføre de forebyggende og korrigerende værktøjer, der er fastsat i Spaniens stabilitetslov. Der er dog ingen planer om at gøre håndhævelsen af disse værktøjer automatisk og om at gennemgå stabilitetslovens udgiftsregel med henblik på at styrke dens bidrag til den finanspolitiske konsolidering, navnlig i økonomiske opgangstider. På området offentlige udbud vil den ambitiøse gennemførelse af den i 2017 vedtagne lov om offentlige kontrakter have afgørende betydning for at forbedre effektiviteten af de offentlige udgifter og bidrage til forebyggelsen af uregelmæssigheder. Det er især vigtigt, at den nye forvaltningsstruktur, navnlig det uafhængige regulerings- og tilsynskontor, kan udføre de opgaver, det pålægges, effektivt, og at den omfattende nationale strategi for offentlige udbud vedtages hurtigt — med aktiv inddragelse af ordregivende myndigheder og enheder på nationalt, regionalt og lokalt plan. Endelig vil der i 2019 blive foretaget en række udgiftsanalyser, og gennemførelsen af de hermed forbundne henstillinger burde bidrage til at øge effektiviteten af de offentlige udgifter.
(5)

Tjekkiet er på nuværende tidspunkt underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit konvergensprogram for 2019 forventer regeringen at bevæge sig fra et budgetoverskud i 2019 på 0,3 % af bruttonationalproduktet (BNP) til et underskud i 2020 på 0,2 %, der ventes at forringes gradvist til 0,5 % senest i 2022. På grundlag af den genberegnede strukturelle saldo (5) er den mellemfristede budgetmålsætning — som er blevet ændret fra et strukturelt underskud på 1 % i 2019 til 0,75 % af BNP fra 2020 — fortsat mere end opfyldt i hele programperioden. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 ventes den offentlige gældskvote gradvist at falde til 29,7 % af BNP i 2022. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk. De risici, der knytter sig til opnåelsen af budgetmålene, synes i det store og hele at være i balance, med en forventet yderligere vækst i de offentlige lønninger og sociale overførsler i modsætning til en lille reduktion af de samlede indtægter som en andel af BNP. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 ventes den strukturelle saldo at falde til ca. -0,1 % af BNP i 2019 og -0,4 % af BNP i 2020; den vil således fortsat ligge over den mellemfristede budgetmålsætning. Rådet er af den generelle opfattelse, at Tjekkiet ventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2019 og 2020.
(12)

Den reform af pensionssystemet, som blev indført i 2008, er gradvist blevet sat i stå. Efter gentagne udsættelser af de planlagte stigninger i bidragene til pensionsfondene under anden søjle, som skulle have været nået op på 6 % af bruttolønningerne i 2016, blev bidragene reduceret til 3,75 % af bruttolønningerne pr. 2018. Pensionsfondene under anden søjle blev svækket yderligere af en række foranstaltninger, som regeringen vedtog ved hjælp af en hastebekendtgørelse ved udgangen af 2018. Det blev gjort frivilligt at bidrage til disse fonde efter at have bidraget i en periode på mindst fem år. Minimumskapitalkravene til de selskaber, der forvalter pensionsfonde under anden søjle, blev sat betydeligt op, hvilket medførte en risiko for, at forvaltningsselskaberne trak sig ud af det rumænske marked. De administrative gebyrer på bruttobidrag blev også nedsat betydeligt, hvilket potentielt påvirker forvaltningsselskabernes finansielle resultater og øger sandsynligheden for, at de trækker sig ud af markedet. Dette kunne få negative konsekvenser for udviklingen af det lokale kapitalmarked og puljen af institutionelle investorer samt betyde, at økonomien går glip af en kilde til hårdt tiltrængte langsigtede investeringer. Hvis anden søjle svækkes eller afvikles, vil det desuden betyde, at pensionsindkomsten bliver mindre diversificeret, og at pensionerne udsættes for større politiske og demografiske risici. I marts 2019 valgte regeringen via et hastedekret at fastholde de nye minimumskapitalkrav til fondsforvaltningsselskaber, men udsatte fristen for at indbetale hele den supplerende kapital til december 2019. I maj 2019 sænkede regeringen minimumskapitalkravene for pensionsfondsforvaltningsselskaber væsentligt, hvilket delvist udlignede den forhøjelse, der blev besluttet i december 2018. Der ændres ikke ved de øvrige bestemmelser i hastedekretet fra december 2018, hvilket kan betyde, at pensionsfondene under anden søjle ikke er rentable.
(11)

Situationen på arbejdsmarkedet er strammet til som følge af væksten i beskæftigelsen, men også på grund af en negativ befolkningsudvikling i form af bl.a. emigration. Investeringer i menneskelig kapital og bedre adgang til arbejdsmarkedet for alle er påkrævet for at afbøde virkningerne af faldet i den erhvervsaktive befolkning. I lyset af den mangel på kvalificeret arbejdskraft og det manglende sammenfald mellem udbudte og efterspurgte færdigheder, som til stadighed præger arbejdsmarkedet, er det vigtigt, at Litauen fremskynder de reformer, som skal forbedre kvaliteten og effektiviteten på alle uddannelsesniveauer, og sikrer lige adgang til inklusiv uddannelse af høj kvalitet. Den befolkningsmæssige tilbagegang har affødt et pres på skoleinfrastrukturen. Den befolkningsmæssige forskydning kræver strategier for at bevare adgangen til uddannelse af høj kvalitet for alle, samtidig med at effektiviteten af skoleinfrastrukturen sikres og lærere, der er berørt af skolekonsolidering, støttes. Der kræves stadig væsentlige tiltag med hensyn til konsolidering inden for de videregående uddannelser, der omfatter mere end 40 statsejede og private universiteter og højere læreanstalter. Det er nødvendigt at modernisere undervisningsplanerne inden for erhvervsuddannelserne og sikre, at de i højere grad afspejler de lokale og regionale arbejdsmarkeders behov. Effektive og let tilgængelige voksenuddannelser, omskolingsmuligheder og opkvalificeringstilbud vil sammen med tilstedeværelsen af sociale tjenesteydelser kunne bringe flere mennesker ud på arbejdsmarkedet. Deltagelsen i voksenuddannelse er fortsat lav, nemlig 6,6 % i 2018, hvilket er et godt stykke under EU-gennemsnittet på 11,1 %. Den litauiske økonomi kan efter al sandsynlighed drage fordel af investeringer i såvel opkvalificering, herunder af digitale færdigheder, som innovation og bedre integration af den dårligt stillede del af befolkningen på arbejdsmarkedet (f.eks. personer med handicap, ældre, arbejdsløse eller ikkeerhvervsaktive voksne). Set i en større sammenhæng er det vigtigt at styrke kapaciteten hos arbejdsmarkedets parter for at øge deres engagement.
(5)

Sverige er på nuværende tidspunkt underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 forventer regeringen at nå et overskud på 0,6 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 2019, hvilket forventes at blive yderligere styrket i løbet af programperioden. På grundlag af den genberegnede strukturelle saldo (5) forventes den mellemfristede budgetmålsætning, nemlig et strukturelt underskud på 1 % BNP, mere end nået i hele programperioden. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 ventes den offentlige gældskvote at falde til 34,5 % af BNP i 2019 for derefter at falde yderligere til 28,2 % af BNP i 2022. Sunde offentlige finanser og en stabil økonomisk vækst forventes at være de vigtigste drivkræfter bag den faldende gældskvote. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 ventes den strukturelle saldo at udvise et overskud på 0,5 % af BNP i 2019 og 0,6 % af BNP i 2020, hvilket er over den mellemfristede budgetmålsætning. Rådet er af den generelle opfattelse, at Sverige ventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2019 og 2020.
(6)

Nederlandene er på nuværende tidspunkt underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2019 forventer regeringen et fald i det offentlige overskud fra 1,5 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 2018 til 0,0 % af BNP i 2022. På grundlag af den genberegnede strukturelle saldo (6) er den mellemfristede budgetmålsætning — et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP — fortsat mere end nået i hele programperioden. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2019 ventes den offentlige gældskvote at falde fra 52,4 % af BNP i 2018 til 44,6 % af BNP i 2022. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 forventes den strukturelle saldo at falde fra et overskud på 0,8 % af BNP i 2018 til 0,7 % af BNP i 2019 og 0,2 % af BNP i 2020, hvilket er over den mellemfristede budgetmålsætning. Den offentlige bruttogæld forventes at fortsætte sin nedadgående tendens. Rådet er af den generelle opfattelse, at Nederlandene ventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2019 og 2020. Samtidig vil det under hensyntagen til den mellemfristede budgetmålsætning være vigtigt at benytte finans- og strukturpolitikken til at støtte en positiv udvikling i investeringerne.
(18)

For at opretholde gunstige økonomiske vilkår og støtte stigningen i private investeringer er kvaliteten af ny og ændret lovgivning og et stabilt og forudsigeligt erhvervsklima af stor betydning. De ustabile lovgivningsmæssige rammer og andre hindringer for virksomhedernes ekspansion påvirker investeringsaktiviteterne og produktiviteten negativt. Etablering af en effektiv dialog med alle interessenter ville bidrage til at forbedre kvaliteten af lovgivningen og — i og med at behovet for revisioner begrænses— bidrage positivt til stabiliteten i erhvervsklimaet. Derfor ville en styrkelse af høringen af arbejdsmarkedets parter og offentlige høringer — ved at sikre tilstrækkelig tid til høringer, tage mere hensyn til interessenternes høringsbidrag og begrænse antallet af love, der er fritaget for høringer, til et minimum — i væsentlig grad bidrage til at mindske den administrative byrde i forbindelse med hyppige ændringer i lovgivningen, øge investeringerne og fremme en bæredygtig økonomisk vækst på lang sigt. Sikring af retsstatsprincippet og retsvæsenets uafhængighed er også afgørende i den forbindelse. Der mindes om, at Kommissionen i december 2017 forelagde Rådet et begrundet forslag, der skulle fastlægge, at der foreligger en klar risiko for, at Polen groft overtræder retsstatsprincippet. Disse bekymringer er genstand for en dom og verserende sager for Den Europæiske Unions Domstol. Retssikkerheden og tillid til kvaliteten og forudsigeligheden af politik og institutioner, navnlig inden for lovgivning og skat, er vigtige faktorer for investeringsklimaet.
(9)

På lang sigt er der mellemstore risici for Slovakiets finanspolitiske holdbarhed. Ifølge Kommissionens 2018-rapport om finanspolitisk holdbarhed vil der være brug for en samlet forbedring på 2,5 procentpoint af BNP i den strukturelle primære saldo for at stabilisere gældskvoten på lang sigt i forhold til scenariet med uændret politik. Dette skyldes den forventede stigning i pensions- og sundhedsudgifter, der øger omkostningerne som følge af befolkningens aldring (fælles bidrag på 1,8 procentpoint af BNP). Da fødselsraten ligger lavt, mens levealderen i Slovakiet ventes at stige yderligere, ventes ældrekvoten (ældre mennesker i forhold til den aktive befolkning — den del af befolkningen, der er i arbejde eller under uddannelse) at blive næsten tredoblet frem til 2060. Og hvor der i 2016 kun var omkring tre inaktive personer over 65 år for hver ti personer i beskæftigelse, ventes dette tal at stige til over syv mod ti i beskæftigelse frem til 2060 (økonomisk ældrekvote). Indførelsen af automatiske justeringer af pensionsalderen i forhold til den forventede levealder havde gradvis forbedret pensionssystemets holdbarhed på lang sigt. Dette blev set som et vigtigt værktøj til sikring af rimelighed på tværs af generationerne og langsigtet holdbarhed. Der er opstået større betænkeligheder ved pensionssystemernes langsigtede holdbarhed, efter parlamentet den 28. marts 2019 vedtog en forfatningsændring, der fastsætter et loft over pensionsalderen (64 år for mænd og kvinder uden børn med en nedsættelse på et halvt år for de første tre børn for kvinders vedkommende), hvilket indebærer, at de automatiske justeringer i forhold til den forventede levealder ikke længere finder anvendelse, når dette loft er nået. I henhold til Slovakiets finanspolitiske råd vil loftet betyde en yderligere stigning i udgifterne på 1,6 % af BNP fra 8,6 % i 2016 til 11,4 % i 2070 sammenholdt med den stigning på 9,8 %, der var forudset i 2018-rapporten om befolkningens aldring. Dette vil medføre en væsentlig stigning i risikoen for manglende holdbarhed. Der er indtil videre ikke foreslået kompenserende foranstaltninger, og konsekvenserne for ældres indkomst og fattigdom er ikke blevet beregnet.
(5)

Kroatien er på nuværende tidspunkt underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af gældsreglen. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 er det hensigten med udgangspunkt i et offentligt overskud på 0,2 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 2018 at få den offentlige saldo til at falde til -0,3 % af BNP i 2019 og derefter gradvist forbedre den til et overskud på 0,8 % af BNP i 2022. På grundlag af den genberegnede strukturelle saldo (5) forventes den mellemfristede budgetmålsætning — som er blevet ændret fra et strukturelt underskud på 1,75 % af BNP i 2019 til 1 % af BNP fra 2020 — at være mere end opfyldt i hele programperioden. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 ventes den offentlige gældskvote at falde fra 71,6 % af BNP i 2019 til 68,5 % i 2020 og derefter at fortsætte med at falde til 62 % i 2022. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk. De planlagte budgetmål forekommer dog forsigtige. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 ventes den offentlige saldo at ligge på henholdsvis 0,1 % og 0,5 % af BNP i 2019 og 2020. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 ventes den strukturelle saldo at være på -0,8 % af BNP i 2019 og -0,5 % af BNP i 2020; den vil således fortsat ligge over den mellemsigtede budgetmålsætning. Kroatien forventes at overholde gældsreglen i 2019 og 2020. Rådet er af den generelle opfattelse, at Kroatien ventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2019 og 2020.
Der er brug for investeringer, hvis landets infrastruktur skal blive bedre og mere bæredygtig. I transportsektoren har Italien ikke gennemført sin strategi for investering i infrastrukturen (Connettere l'Italia). Der er gjort meget begrænsede fremskridt med gennemførelsen af de planlagte investeringer i jernbane-, vej- og bæredygtig bytrafik. Dette skyldes administrative forsinkelser, manglende udgiftseffektivitet og en ufuldstændig gennemførelse af reglerne om udbud, koncessioner og retstvister. Unionens resultattavle for transport viser, at kvaliteten af Italiens infrastruktur ligger under EU-gennemsnittet. Den manglende vedligeholdelse er helt klart et problem, hvilket sammenstyrtningen af Morandi-broen i Genova også viser. Regeringen har prioriteret vedligeholdelse og sikkerhed ved at lægge en plan for, hvordan tilstanden af al infrastruktur skal overvåges, og ved at oprette et nyt agentur med ansvar for jernbane- og vejnettet. I den forbindelse har Italien i overensstemmelse med Unionens finanspolitiske regler til 2019 fået en bevilling på 1 mia. EUR til en investeringsplan med henblik på at sikre vejinfrastruktur i stil med Morandi-broen. Investeringer i bæredygtig transport og infrastruktur er også en måde at tackle miljøproblemer på. Der er brug for bæredygtige grønne investeringer for at nå Unionens ambitiøse energi- og klimamål for 2030. Den integrerede nationale energi- og klimaplan indeholder nyttig vejledning om kortlægningen af investeringsbehovene på områderne fossile brændsler og energi. Der er behov for investeringer for at forbedre energiinfrastrukturen, hvilket vil bidrage til et renere, mere solidt, sikkert og fleksibelt energisystem, samtidig med at markedsintegrationen styrkes, og prisforskellene mindskes. Det italienske elnet er endnu ikke i stand til at kunne klare hverken en større udveksling på tværs af grænser eller omfanget af forskellige vedvarende energikilder som planlagt for 2030. Der er behov for at investere i forebyggelsen af hydrogeologiske og seismiske risici, således at udgifter i forbindelse med nødsituationer, bl.a. til infrastruktur, kan begrænses. Italien har til 2019 fået en bevilling på 2,1 mia. EUR i overensstemmelse med Unionens finanspolitiske regler til at sikre forebyggelse mod større hydrogeologiske risici. Endelig er der ikke tilstrækkeligt effektive investeringer i spildevandsbehandling og vandinfrastruktur i Syditalien, selv om der fortsat er risiko for vandknaphed og tørke. Den opsplittede sektor samt mindre operatørers dårlige kreditprofil står fortsat i vejen for investeringer. Investeringer, bl.a. i klimaindsatsen, miljømæssig bæredygtighed, risikobegrænsning samt konnektivitet i landdistrikter, ville også bidrage til at mindske regionale forskelle. I landdistrikterne er man også bagud med bredbåndsnettet. Hvad angår udbredelsen af ultrahurtigt bredbånd (100 Mbps og derover) halter Italien stadig bagud (kun 24 % i forhold til Unionens gennemsnit på 60 %) og rangerer blandt de ringeste (27. pladsen) med en meget beskeden vækstrate. Resultaterne for både udbredelsen og anvendelsen af ultrahurtigt bredbånd er langt under Unionens gennemsnit.