KOMMISSIONENS BESLUTNING af 29. oktober 1997 om en procedure vedrørende anvendelse af EF-traktatens artikel 85 og EØS-aftalens artikel 53 (IV/35.830 - Unisource) (Kun den engelske, den nederlandske og den svenske udgave er autentiske) (EØS-relevant tekst) (97/780/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

under henvisning til Rådets forordning nr. 17 af 6. februar 1962, første forordning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikler 85 og 86 (1), senest ændret ved tiltrædelsesakten for Østrig, Finland og Sverige, især artikel 6 og 8,

under henvisning til anmeldelsen med henblik på at opnå fritagelse, der blev indgivet den 4. marts 1996 i medfør af artikel 4 i forordning nr. 17,

under henvisning til referatet af anmodningen og anmeldelsen, der er offentliggjort i overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17, og artikel 3 i protokol nr. 21 i aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (2),

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål, og

ud fra følgende betragtninger:

I. SAGSFREMSTILLING

A. Indledning

(1) Unisource NV (herefter benævnt Unisource) blev oprettet den 24. april 1992 som et fifty-fifty joint venture mellem det nederlandske teleselskab PTT Telecom BV og det svenske Telecom International, et datterselskab af Televerket, forgængeren til det svenske teleselskab Telia AB, for at samle de to parters internationale net for tillægstjenester. Parterne foretog i praksis en overførsel af de pågældende net den 1. januar 1993.

Joint venture-selskabet blev først udvidet, da et datterselskab af Unisource, Unisource Satellite Services BV, optog Schweizerische PTT (Swiss PTT) som aktionær den 4. november 1992, og igen med dets optagelse i Unisource den 1. juli 1993. I 1994 påbegyndte Unisource og Telefónica forhandlinger om optagelse af Telefónica i Unisource. Resultatet af disse forhandlinger blev anmeldt til Kommissionen i henhold til Rådets forordning nr. 4064/89 (3) (fusionsforordningen) den 29. september 1995, og hermed opstod Unisource International NV som et joint venture mellem Unisource og Telefónica.

(2) Den 6. november 1995 besluttede Kommissionen, at den anmeldte transaktion ikke var en fusion som omhandlet i fusionsforordningens artikel 3, stk. 2, og vedtog en beslutning herom i medfør af artikel 6, stk. 1, litra a), i samme forordning (4). Som følge af Kommissionens beslutning og efter anmodning fra parterne blev anmeldelsen ændret til en anmeldelse i henhold til forordning nr. 17.

(3) Imidlertid blev transaktionens struktur ændret efter forhandlinger mellem parterne, som foregik parallelt med Kommissionens vurdering af Unisource International NV. I den nye struktur skulle Telefónica overdrage sine datterselskaber Telefónica Transmisión de Datos SA og Telefónica VSAT SA til Unisource til gengæld for en andel på 25 % af aktiekapitalen i Unisource. Den ændrede transaktion blev endeligt anmeldt den 4. marts 1996.

Den 18. april 1997 meddelte Telefónica og BT, at de havde indgået en strategisk alliance. Denne alliance skal først omfatte de nye partners fælles aktiviteter på det amerikanske kontinent, men skal efter planen senere gradvis inddrage Spanien, resten af Europa og resten af verden.

Efter denne offentlige bekendtgørelse anmodede Kommissionen Unisource og Telefónica om oplysninger om konsekvenserne af en sådan alliance for Telefónicas interesser i Unisource. Begge svar bekræftede, at Unisource, Unisources aktionærer og Telefónica drøftede, om Telefónica skulle trække sig ud af Unisource. Adskillelsen vil blive formaliseret, så snart parterne når til enighed om en række relevante emner. Ifølge Unisource har Telefónica ikke deltaget fysisk i nogen af Unisources beslutningsorganer siden den 18. april 1997.

Derfor skal der tages stilling til anmeldelsen på grundlag af følgende formodninger:

- kun bidragsaftalen med Telefónica ophæves

- der bliver tale om ordninger i forbindelse med aktiviteterne i Spanien og Sydamerika; derfor er alle referencer til Telefónicas interesser og/eller Spanien fjernet

- Telefónica vil få fuld ejendomsret over de aktiver, der oprindelig tilhørte Unisource, dvs. de spanske offentlige koblede datanet og Telefónicas satellitenhed; desuden vil virksomheden sælge sine nuværende aktier i Unisource til de resterende aktionærer

- endelig vil Telefónica indtil afslutningen af de igangværende forhandlinger med Unisource fortsat være ansvarlig for distributionen af Unisources produkter i Spanien til de nuværende aftagere af sådanne tjenester.

Skulle nogen af disse formodninger vise sig at være forkerte, vil Kommissionen muligvis skulle tage denne beslutning op til fornyet overvejelse i lyset af forordning nr. 17.

B. Unisources aktionærer

(4) PTT Telecom BV (PTT Telecom) er det etablerede nederlandske teleselskab, der tilbyder nationale og internationale teletjenester og telekommunikationsinfrastruktur.

Royal PTT Nederland NV (KPN), et offentligt aktieselskab, ejer 100 % af aktierne i PTT Telecom. I øjeblikket ejer den nederlandske stat ca. 44 % af de ordinære aktier, der er udstedt i KPN ud over selskabets egne (KPN ejer også PTT Post).

KPN's omsætning var i 1994 på 18,592 mia. hfl. (8,769 mia. ECU), hvoraf PTT Telecom stod for 12,686 mia. hfl. (ca. 6 mia. ECU).

(5) Schweizerische PTT-Betriebe (PTT Schweiz) er et offentligretligt selskab, der udgør en del af den nationale schweiziske administration. Det omfatter post og telekommunikation. PTT Schweiz' samlede omsætning i 1994 var på 13,838 mia. sfr. (8,989 mia. ECU), hvoraf telekommunikation (teletjenester og infrastrukturer) tegnede sig for 9,256 mia. sfr. (6,01 mia. ECU).

(6) Telia AB er et teleselskab, der tilbyder inden- og udenlandske teletjenester og infrastruktur i Sverige. Det er et aktieselskab med begrænset ansvar efter svensk lov. Alle aktier ejes af den svenske stat.

Telias omsætning i 1995 var på 41,066 mia. skr. (4,729 mia. ECU).

C. Joint venture-selskabet: Unisource

(7) Unisource er et holdingselskab i telesektoren, der omfatter syv datterselskaber i drift. Koncernens samlede omsætning i 1994 var på 933 mio. hfl. (443 mio. ECU). Nettoresultatet var et tab på 41,072 mio. hfl. (20 mio. ECU).

1. Unisources struktur

(8) Unisource ledes af en direktion og en bestyrelse.

- Direktionen, der tager sig af den daglige drift af Unisource, består af tre medlemmer, som udpeges enstemmigt af aktionærerne på generalforsamlingen. De tre medlemmer har titel af henholdsvis præsident og administrerende direktør, vicepræsident og økonomidirektør samt vicepræsident og salgsdirektør. Alle direktionens beslutninger træffes ved simpelt flertal (5).

- Bestyrelsen fører tilsyn med direktionens forvaltning af forretningerne og den generelle udvikling i Unisource og driftsselskaberne. Bestyrelsen består af tre medlemmer, der udnævnes af aktionærerne på generalforsamlingen. Hver aktionær udpeger et medlem. Der er en formand. Formandsposten går på skift hvert andet år.

De fleste af bestyrelsens beslutninger (herunder om det årlige budget og driftsplanen) skal vedtages med et flertal af de afgivne stemmer (6).

Hvert af de driftsmæssige datterselskaber har sin egen bestyrelse eller direktion, der har ansvaret for datterselskabets daglige drift.

- Bestyrelsen aflægger beretning til generalforsamlingen.

2. Omfanget af Unisources aktiviteter

(9) Ifølge Unisource kan koncernens aktiviteter opdeles i tre hovedområder: erhvervstjenester, personkommunikationstjenester og nettjenester. Følgende datterselskaber varetager disse områder:

a) Erhvervstjenester

(10) Unisource Business Networks (UBN) er ansvarlig for at tilbyde sømløse, punkt-til-punkt-datanettjenester, styrede båndbreddetjenester, meddelelsestjenester og udlicitering i hele Europa. UBN har datterselskaber i Sverige, Nederlandene, Schweiz, Spanien, Tyskland, Det Forenede Kongerige, Belgien, Luxembourg, Norge, Danmark, Finland og Italien.

(11) Desuden blev Unisources oprindelige moderselskabers respektive nationale pakkekoblede datanet (PSDN) i 1993 stillet til rådighed for de respektive UBN-datterselskaber.

UBN-datterselskaberne ejer og driver dataknuderne, de tilhørende databaser og netkontrolcentrene. Grundlæggende tjenester (lejede kredsløb) stilles til rådighed for UBN's indenlandske datterselskab af den pågældende Unisource-aktionær. Aktionæren sælger Unisource-tjenesterne videre til sit lokale kundeunderlag. Nettene bruges til støtte for tjenester til hele Europa og rent indenlandske tjenester. De specifikke indenlandske tjenester bærer Unisources navn.

Alle nationale net er baseret på samme teknologi. De er sammenkoblet gennem et fælles backbone network, der ejes af Unisource (Unidata). Desuden bliver de respektive PSDN-tjenester i hvert enkelt land forbundet med Unisources Unidata PSDN-tjeneste for at tilbyde en PSDN-tjeneste med større udbredelse.

Endelig benytter de tre pakkekoblede datanet (PSDN) og Unidata samme internationale X.75-gateways.

(12) Unisource Voice Services (UVS) er en afdeling af Unisource, der tilbyder tværeuropæiske IVPN-taletjenester og andre tjenester for lukkede brugergrupper.

(13) Unisource Satellite Services (USS) tilbyder internationale tale-, video-, tekst- og datatillægstjenester ved brug af faste satellitterminaler eller VSAT-mikrostationer. USS gør det muligt at udbrede UBN's tjenester til afsidesliggende egne, der ikke er dækket af jordbaseret udstyr.

b) Personkommunikationstjenester

(14) Unisource Card Services (UC) tilbyder privatpersoner og virksomheder telekort til senere betaling.

(15) Unisource Mobile (UM) tilbyder tværeuropæiske GMS-mobiltjenester. UM ansøger desuden om licenser for mobilnetoperatører i Europa uden for deres hjemlande.

UM har tre datterselskaber, GEAB AB i Sverige, GEAB Norge A/S og TMG GmbH i Tyskland, der fungerer som distributører og detailled for de nationale mobiltjenester i disse lande. GEAB er således distributør i Norge af Telenor Mobile og Netcom, mens TMG i Tyskland er tjenesteyder for de tyske net D1, D2 og E-Plus.

(16) UM er færd med at udvikle et virtuelt mobilt net for at tilbyde sømløse tværeuropæiske mobiltelefontjenester på grundlag af GSM-teknologi betydeligt billigere end standard roaming-takster.

c) Nettjenester

(17) Unisource Carrier Services (UCS) har i øjeblikket ansvaret for forvaltningen af Unisources aktionærers net (7). UCS er organiseret som et forvaltningsselskab, idet Unisources aktionærer ikke kan tildele UCS deres internationale net og licenser.

I øjeblikket tilbyder UCS kun Unisources aktionærer tjenester. I 1997 vil UCS imidlertid begynde at tilbyde tredjemand nettjenester under eget navn på grundlag af nettjenester købt af Unisources aktionærer (og andre selskaber) og videresolgt integreret til tjenesteydere. Betingelserne for udbud af nettjenester vil blive fastlagt i forsyningsaftaler mellem hver Unisource-aktionær og UCS (8).

(18) UCS er en vigtig brik for Unisource. I fremtiden vil UCS tilbyde andre tjenesteydere netoperatørtjenester (såkaldte »carrier's carrier«-tjenester). Med henblik herpå opretter UCS et tværeuropæisk net (Pan European Network, PEN) med global forbindelsesmulighed på grundlag af SDH-teknologi (9) i de lande, hvor lovgivningen tillader det.

PEN bliver et integreret centralt styret net, der skal tilbyde sømløse teletjenester i Europa. PEN vil udnytte sin tilstedeværelse i mange europæiske lande som en fordel frem for det nuværende system med bilaterale aftaler.

PEN bliver gennemført i to faser. Den første, der forventes afsluttet i tredje kvartal af 1996, bliver et styret net med høj kapacitet mellem de tre hjemlande med centraliseret ledelse og kundeservice. Anden fase forventes afsluttet 1. januar 1998. PEN vil da være udvidet til andre lande end aktionærernes hjemlande og styrket for at tilbyde kunderne signalering og intelligente nettjenester.

PEN vil bl.a. tilbyde centralopkoblede transittjenester, centralopkoblede navtjenester (hubbing), styrede båndbreddetjenester, besørgelse af PSTN- og ISDN-trafik og signaleringstjenester.

(19) Uden for denne struktur findes endnu et datterselskab, ITEMA (der vil blive omdøbt til Unisource Information Services), som beskæftiger sig med informationsteknologi. Selskabet leverer informationstjenester og informationsteknologitjenester til Unisourcekoncernen og specifikke fælles projekter i Unisource-alliancen. Det spiller desuden en ledende rolle i harmoniseringen af Unisources aktionærers informations-/informationsteknologitjenester.

Der er indgået en administrationsaftale om at udlicitere forvaltning, koordination og tilsyn med visse projekter og programmer til ITEMA. Selskabet modtager et generelt administrationsgebyr for sine aktiviteter.

3. Unisource-alliancen: et enkelt telekomland

(20) I henhold til Unisources dokument »Organisation og ledelse« er et af alliancens mål »at forbedre produktionstiden og omkostningseffektiviteten ved at sammenlægge eller koordinere aktiviteterne i moderselskaberne og skabe gennemsigtighed i tjenesterne mellem hjemlandene«. Det er definitionen af det, parterne kalder »et enkelt telekomland«. Dette begreb er omsat i en struktur, der er uafhængig og adskilt fra Unisources struktur, og som består af nedenstående allianceråd:

Netrådet

Dette råds opgave bliver at træffe strategiske beslutninger om netspørgsmål for at oprette ét gennemsigtigt net og udnytte alle muligheder for at begrænse omkostningerne og harmonisere og integrere aktionærernes nationale net og opbygning indbyrdes og med Unisource Carrier Service (se nedenfor). Direktørerne for de berørte selskaber vil være blandt rådets medlemmer.

Tjeneste- og distributionsrådet

Dette råds opgave bliver at træffe strategiske beslutninger om det fælles tjenesteudbud og koordineringen heraf, samt harmonisering og integrering af moderselskabernes nationale tjenester indbyrdes og med Unisources relevante tjenester.

Forsknings- og udviklingsrådet

Får ansvaret for at træffe strategiske beslutninger om det årlige forsknings- og udviklingsudbud og om optimering af F& U. Det vil desuden støtte netrådet og tjeneste- og distributionsrådet.

Indkøbsrådet

Vil hovedsagelig være ansvarligt for at skabe enighed og træffe beslutning om områder, hvor det kan betale sig at købe fælles, og for at harmonisere indkøbsprocessen og logistikken både med hensyn til støttesystemer og holdning til forsyningsmarkedet.

Informationsteknologirådet

Bliver ansvarligt for at træffe strategiske beslutninger om planlægning, udbredelse og gennemførelse af informationsteknologi hos alle alliancens medlemmer, harmonisering og integrering af moderselskabernes nationale IT-systemer indbyrdes og Unisources IT-systemer.

D. De anmeldte aftaler

1. Aftaler

(21) Parterne har anmeldt følgende aftaler:

- joint venture- og aktionæraftale med tilhørende bilag

- bidragsaftale

- vedtægter

- statut

- aktieemissionsdokument, og

- konkurrenceaftaler for UBN, USS, UC og UM.

2. Kontraktlige bestemmelser

a) Konkurrenceklausuler

(22) Ifølge artikel 19 i joint venture- og aktionæraftalen skal parterne frit kunne udøve alle aktiviteter både inden og uden for samarbejdsområderne uden om Unisource og uafhængigt af hinanden. Hvis de imidlertid bliver enige om at udvikle eller overtage interesser i et driftsselskab eller at deltage heri, skal de forhandle sig til enighed om en konkurrenceaftale, der er specielt tilpasset de forretningsmæssige aktiviteter, driftsselskabet skal beskæftige sig med.

Der er foreløbig indgået fire sådanne konkurrenceaftaler for UBN, USS, UC og UM.

- I henhold til konkurrenceklausulen om UBN's aktiviteter har parterne besluttet at koncentrere deres internationale datanet for tillægstjenester i UBN. Med undtagelse af Infonet-tjenester vil ingen af de tre derfor tilbyde sammenlignelige tjenester parallelt med UBN's udbud. De vil hver især tilbyde UBN's produktudbud som agent eller distributør for UBN.

- I henhold til konkurrenceklausulen om USS vil ingen af de fire tilbyde sammenlignelige VSAT-tjenester parallelt med USS's udbud. De vil hver især tilbyde USS' produktudbud som agent eller distributør for USS.

- I henhold til konkurrenceklausulen om UC har parterne besluttet at koncentrere ejerskab og drift af den tekniske platform for telekorttjenester og produktudvikling. Derfor vil ingen af dem tilbyde sammenlignelige tjenester parallelt med UC's tværeuropæiske produktudbud. Imidlertid vil de hver især fortsat markedsføre deres egne telekort til telefonautomater på deres respektive nationale markeder, og UC vil markedsføre og distribuere sine kort på egentligt tværeuropæisk plan.

- Endelig forbyder konkurrenceklausulen om UM (GSM og DCS 1800) Unisources aktionærer at tilbyde tværeuropæiske mobiltjenester uden for deres territorier parallelt med UM's produktudbud. De vil imidlertid hver især fortsat tilbyde deres GSM-tjenester på det inden- og udenlandske marked gennem de relevante roaming-aftaler, der er indgået i forbindelse med aftalememorandummet for GSM.

b) Distribution af tjenester

(23) UBN's (10), UVS' og USS' tjenester vil blive distribueret gennem enedistributører. De enkelte Unisource-aktionærer er enedistributører i deres hjemland (Telia er desuden enedistributør i Norge og Danmark). Enedistributører må ikke aktivt søge kunder uden for deres territorium og er omfattet af konkurrenceklausulerne (11).

E. De relevante markeder

(24) De relevante markeder er følgende (12):

1. Produktmarkeder

a) Markederne for ikke-monopoliserede erhvervsteletjenester

(25) Unisource henvender sig gennem UBN, UVS og USS til de samme markeder for både kundespecifikke pakker af erhvervsteletjenester og pakkekoblede datatjenester (der samlet omtales som »ikke-monopoliserede erhvervsteletjenester«). Tjenesterne vil blive tilbudt inden for følgende kategorier:

- erhvervstaletjenester: global VPN (Virtual Private Network), internationale gebyrfri udvalgte korttjenester og enkle videresalgstjenester og centralopkoblede digitaltjenester

- datakommunikationstjenester ved hjælp af bl.a. X.25, frame relay og internetprotokoller

- dedikeret transmission af tale- og datatjenester: styret båndbredde og VSAT

- kundespecifikke netløsninger: system-/udstyrsleverancer, skræddersyede og styrede tjenester og udlicitering

- platformbaserede tillægstjenester: meddelelsestjenester, inklusive adgang til telex, lokalnetsforbindelse (LAN), elektronisk dokumentudveksling (EDI), video- og audiokonferencer.

b) Markedet for tjenester for rejsende

(26) Markedet for teletjenester for rejsende omfatter tilbud til personer, der er væk fra deres normale opholdssted, enten hjem eller arbejde. Blandt de mest relevante af disse tilbud er telekorttjenester (dvs. forudbetalte kort med eller uden kode og kort til senere betaling), herunder kort, der kan kombineres med kreditkort og andre mærkebeskyttede kort (affinity cards).

(27) De tværeuropæiske GSM-mobiltjenester, UM er ved at udvikle, skal også hovedsagelig dække behovet for tjenester for rejsende og er derfor også taget med her. De betragtes imidlertid også som en mobil GSM-udvidelse af erhvervskundens faste private net eller VPN-net (virtual private network), og det kan ikke udelukkes, at de i fremtiden skal medregnes i ovenstående marked.

c) Markedet for netoperatørtjenester

(28) Markedet for netoperatørtjenester omfatter udlejning af transmissionskapacitet og udbud af lignende tjenester til fremmede telenetoperatører og tjenesteydere. I takt med liberaliseringen og globaliseringen af telemarkederne er behovet for effektiv transmissionskapacitet af høj kvalitet steget blandt gamle og nye netoperatører. I denne forbindelse udfordres den traditionelle model med særskilte ordninger med andre individuelle netoperatører i stigende grad af aktører med global netstruktur, der tilbyder en bred vifte af tjenester. De mest relevante af disse tjenester er:

- centralopkoblet transit, dvs. transport af trafik via faciliteter til indbyrdes transport mellem oprindelsesoperatøren, transitoperatøren og modtagelsesoperatøren; oprindelsesoperatøren og modtagelsesoperatøren har ikke behov for indbyrdes faciliteter, men kun for en forbindelse med transitoperatøren

- dedikeret transit, dvs. tilbud om transport via lejede kredsløb af trafik gennem transitoperatørens indenlandske net; de lejede kredsløb, der anvendes til dette formål, kan være adskilte talekredsløb eller et digitalt kredsløb med stor båndbredde, der kan bruges til både tale- og datatjenester

- tilbud om navtjenester (hubbing) for trafik, hvor tjenesteyderen tager sig af alle eller en del af de internationale forbindelser; disse tilbud er typisk udarbejdet til nye netoperatører, der er forbundet med tjenesteyderen med indbyrdes faciliteter, og hvis internationale trafik kombineres med anden trafik på tjenesteyderens globale net, og

- videresalgstjenester for tjenesteydere uden egne internationale telekommunikationsfaciliteter.

Efterspørgslen efter netoperatørtjenester skabes i stigende grad af alternative netoperatører, der overdrager det etablerede teleselskab deres internationale trafik på grund af f.eks. kundeoplysningernes tekniske karakter og forretningsmæssige følsomhed.

Blandt aftagere af netoperatørtjenester er såvel etablerede som nye operatører. Begge kundegrupper er avancerede aftagere. Blandt de nye netoperatører kan man skelne mellem facilitetsbaserede operatører, der tilbyder teletjenester via alternativ infrastruktur eller kabel-tv-net, og som søger øget effektivitet i transporten af international kundetrafik, og ikke-facilitetsbaserede operatører og tjenesteydere, der sørger at bevare deres konkurrencemæssige forspring ved at undgå afhængighed af et lokalt teleselskab, hvad angår international kundetrafik.

2. Geografiske markeder

(29) Med de undtagelser med hensyn til nationale markeder, der er nævnt nedenfor, er det geografiske omfang af de tjenester, Unisource markedsfører gennem sine forskellige datterselskaber, regionalt grænseoverskridende eller i dette tilfælde tværeuropæisk. Det kan imidlertid ikke udelukkes, at nogle tjenester tilbydes globalt afhængigt af de enkelte kunders behov.

a) Markederne for ikke-monopoliserede erhvervsteletjenester

(30) Der er et direkte forhold mellem på den ene side omkostningerne ved og priserne på tjenester inden for kategorien af ikke-monopoliserede erhvervsteletjenester og på den anden den geografiske dækning, kunderne ønsker. Forskellene er ret betydelige og skyldes hovedsagelig omkostningerne ved enten at leje kredsløb eller at oprette midlertidig infrastruktur i andre dele af verden og garantere et vist serviceniveau selv på meget afsidesliggende steder. I denne forbindelse er der tale om behov hos storbrugere af ikke-monopoliserede erhvervsteletjenester på mindst tre forskellige geografiske niveauer, nemlig globalt, regionalt grænseoverskridende (tværeuropæisk i denne sag) og nationalt.

Pakkekoblede datatjenester i denne kategori tilbyder Unisource gennem UBN (og dets nationale datterselskaber) på regionalt grænseoverskridende niveau og nationalt i de forskellige involverede medlemsstater.

b) Markedet for tjenester for rejsende

(31) Markedet for tjenester for rejsende synes at blive stadigt mere globalt. Rejsende kræver tjenester, der omfatter en samlet regning og integrerede funktioner som voice messaging, talt svar og informationssystemer overalt. Geografiske begrænsninger af de nuværende tilbud om tjenester for rejsende skyldes generelt tekniske mangler, der vil blive udbedret i den nærmeste fremtid, f.eks. inkompatibilitet mellem mobile kommunikationssystemer eller forskelle i forudbetalte kort uden individuel brugerkode. Spørgsmålet om den geografiske udbredelse af Unisources tjenester kan imidlertid stå åbent i denne sag, eftersom lokalisering af smalle geografiske markeder ikke vil påvirke vurderingen af parternes konkurrencemæssige stilling.

c) Markedet for netoperatørtjenester

(32) Både udbuddet af og efterspørgslen efter netoperatørtjenester er af natur mindst regionalt grænseoverskridende. Den geografiske afstand mellem aftager og udbyder af koblet transitkapacitet er irrelevant for koblet transit, som netoperatørerne bruger enten som erstatning for at drive deres egne internationale linjer eller til at behandle spidsbelastning på sådanne linjer. På samme måde tilbyder dedikerede transittjenester kabel- eller satellitbaseret omdirigeringskapacitet gennem tredjelande. Endelig er brug af navtjenester (hubbing) et alternativ til indgåelse af et ubestemt antal bilaterale aftaler med individuelle netoperatører.

3. Parternes markedsandele

a) Regionalt grænseoverskridende markeder

(33) Unisources overslag over virksomhedens egen markedsandel i 1994 var på lidt over 5 % i EØS og Schweiz med hensyn til erhvervstillægstjenester (hvilket omfatter de fleste tjenester på de tre ovennævnte markeder) og lidt over 15 % for VSAT-tjenester (Very Small Aperture Terminal).

b) Nationale markeder

(34) Hvad angår nationale pakkekoblede datatjenester havde Telia en andel på 78 % i Sverige (13), PTT Telecom havde over 95 % i Nederlandene og PTT Schweiz næsten 100 % i Schweiz. Markedsandelene i samme år af de samlede teletjenester var på 91 % for Telias vedkommende og næsten 100 % for PTT Telecom og PTT Schweiz.

4. Konkurrence på markederne

a) Regionalt grænseoverskridende eller globale markeder

(35) Mange aktører er på egen hånd eller sammen med parterne gået ind på eller er ved at gå ind på ovennævnte regionalt grænseoverskridende eller globale markeder:

- markedet for ikke-monopoliserede erhvervsteletjenester: BT-MCI's (14) Concert og Atlas/Global One forventes at blive hovedaktører på verdensplan; desuden skal andre vigtige aktører som Sita og IPSP (International Private Satellite Partners) nævnes

- markedet for tjenester for rejsende: mange selskaber er aktive i markedsføringen af telekort, f.eks. amerikanske selskaber som AT& T, MCI og Sprint og alliancer som Global One; desuden er de fleste europæiske teleselskaber og nogle nye aktører ved at lancere DTH- (direkt-to-home) eller »modtageren betaler«-tjenester for at følge kunderne til udlandet

- markedet for netoperatørtjenester: alle teleselskaber konkurrerer med hinanden om at tilbyde transit- og hubbing-tjenester; nogle få selskaber går ind på markedet på regionalt grænseoverskridende eller globalt plan; Global One og Hermes er i princippet de vigtigste.

b) Nationale markeder

(36) Alle Unisources aktionærer har en række konkurrenter på deres respektive hjemmemarkeder for pakkekoblet datakommunikation. Denne form for tjenester er fuldstændig liberaliseret i Sverige, der blev udstedt flere licenser i Nederlandene den 1. juli 1996 inden den fulde liberalisering den 1. juli 1997, og der er udstedt flere licenser i Schweiz. Nogle af selskaberne (f.eks. det svenske Telenordia) er desuden nationale forgreninger af de globale alliancer.

F. Gennemførte ændringer og tilsagn afgivet efter Kommissionens indgreb

(37) Nogle aspekter af den anmeldte transaktion syntes at være uforenelige med EF's konkurrenceregler. Derfor underrettede Kommissionen ved brev af 7. maj 1996 parterne om sine betænkeligheder. Under anmeldelsesproceduren har parterne ændret de oprindelige aftaler og givet Kommissionen visse tilsagn.

(38) Endvidere skrev Kommissionen til de berørte regeringer og udbad sig oplysninger om de eksisterende rammer og den påtænkte udvikling heraf. I brevene anmodede man i påkommende tilfælde også om de ændringer af rammerne, der efter Kommissionens opfattelse var nødvendige for at skabe lige muligheder. Resultaterne heraf gengives kortfattet under betragtning 68-71.

1. Kontraktlige ændringer

(39) Følgende tilsagn markerer ændringerne af de anmeldte aftaler:

a) Agenturer

(40) Unisource forpligter sig til ikke at lade selskabet eller dets datterselskaber fungere som eneagentur for PTT Telecom eller Telia med hensyn til grundlæggende tjenester og ikke engagere sig i udbud af lejede kredsløb på sine aktionærers vegne, inden fuld liberalisering af Unisources aktionærer er gennemført i alle landene, undtagen som køber af lejede kredsløb fra aktionærer til eget brug. På datoen for indrømmelse af en fritagelse efter EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, opsiger Unisource eneagenturaftalen med PTT Telecom, for så vidt angår lejede kredsløb.

(41) Hverken Unisource eller nogen af selskabets datterselskaber vil fungere som eneagentur for udbud af lejede kredsløb på vegne af PTT Schweiz, inden fuld liberalisering af Unisources aktionærer er gennemført i alle landene. Unisource kan dog købe lejede kredsløb fra hver af dem til eget brug.

b) Transitforhandlinger

(42) Unisource forpligter sig til at sørge for, at hverken selskabet eller nogen af dets datterselskaber, navnlig ikke UCS, fungerer som eneansvarlig i nogen egenskab for nogen af Unisources aktionærer i forbindelse med forhandlinger om transittakster i/gennem Unisource-aktionærernes hjemlande på vegne af aktionærerne med godkendte operatører, og selskabet vil først tage del i disse forhandlinger på aktionærernes vegne, når fuld liberalisering af Unisources aktionærer er gennemført i alle landene.

2. Parternes tilsagn: Betingelser knyttet til nærværende beslutning

(43) Parterne har desuden afgivet en række yderligere tilsagn. Overholdelse af disse tilsagn er en betingelse for denne beslutnings gyldighed som omhandlet i artikel 8, stk. 1, i forordning nr. 17.

a) Forebyggelse af diskrimination

(44) Alle Unisources moderselskaber har en dominerende stilling på deres respektive hjemmemarkeder i det mindste med hensyn til udbud af lejede kredsløb til Unisources konkurrenter på disse markeder. Som ejer af PSDN-nettene på alle tre aktionærers hjemmemarkeder har Unisource desuden en dominerende stilling med hensyn til udbud af sådanne strukturer og de tilhørende tjenester på disse tre markeder. For at forebygge diskrimination, hvilket ville være ensbetydende med misbrug af dominerende stilling i strid med artikel 86, vil Kommissionen uden at inddrage spørgsmålet om parternes overholdelse af den relevante EF-lovgivning og nationale lovgivning anmode Unisource og/eller selskabets moderselskaber om at overholde følgende:

(45) Alle aktionærer forpligter sig til at lade enhver forbindelse med i) alle andre aktionærer og ii) alle selskaber omfattet af Unisource-aftalerne foregå uden favorisering, dvs. på samme vilkår som tredjemand ville få, i forbindelse med monopoliserede faciliteter eller tjenester, med hensyn til hvilke de har en dominerende stilling som omhandlet i EF-traktatens artikel 86, efter fuld og effektiv liberalisering af teleinfrastrukturen og -tjenesterne i deres respektive hjemlande.

1) Lejede kredsløb (15)

(46) Alle aktionærer forpligter sig til i det omfang, det endnu ikke er tilfældet, at udbyde lejede kredsløb som en særskilt tjeneste med særskilte regnskaber i overensstemmelse med de principper og regler og den praksis, der anvendes i henhold til national ret eller EF-retten.

(47) Alle aktionærer forpligter sig til at offentliggøre standardvilkårene for leje af kredsløb (nationale og internationale). Vilkårene skal omhandle de tekniske specifikationer af kredsløbene, tilrådighedsstillelsestid, reparationstid, takster og rabatter.

(48) Alle aktionærer forpligter sig til at lade alle typer kredsløb, der stilles til rådighed for et datterselskab eller Unisource, stå til rådighed for tredjemand på samme vilkår.

(49) PTT Telecom vil slette enhver klausul fra sine generelle vilkår, der omhandler brug af lejede kredsløb (dvs. punkt 11.10) og internationale lejede linjer (half circuits) på en måde, der ikke ville være begrundet af tekniske hensyn eller obligatoriske bestemmelser, og forpligter sig til ikke at indføre sådanne klausuler eller foretage sådanne indgreb (16).

2) Sammenkobling

(50) Unisource og selskabets datterselskaber, især UBN, forpligter sig til at indføre og vedligeholde tredjeparts adgang til UBN's indenlandske datterselskabers offentlige datanet (X.75 eller enhver anden standard, der erstatter den) på ikke-diskriminerende omkostningsbaserede vilkår, herunder pris, mængderabat og andre rabatter samt kvaliteten af sammenkoblingen, at regne fra indrømmelsen af en fritagelse efter EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3. Disse vilkår vil være offentligt tilgængelige. Prisen skal baseres på omkostninger defineret og posteret ved hjælp af et analytisk regnskabssystem.

(51) PTT Telecom offentliggør senest på datoen for vedtagelsen af denne beslutning en standardsammenkoblingsaftale med PSTN- og ISDN-net, der skal indeholde gennemsigtige bestemmelser om rettidig sammenkobling og vilkår (herunder tekniske standarder og specifikationer), som er ikke-diskriminerende og omkostningsrelaterede for hver enkelt tjeneste. Omkostningerne skal defineres og posteres ved hjælp af et analytisk regnskabssystem. Kommissionen vil desuden få forelagt et eksemplar af sammenkoblingsaftalen.

Sammenkobling bliver mulig på et rimeligt antal tilslutningspunkter i overensstemmelse med internationale tekniske standarder for at sikre passende og effektiv sammenkobling i den udstrækning, det er påkrævet for at gøre tjenesterne driftskompatible. Der bliver tale om en række regionale tilslutningspunkter, hvor der er adgang til internationale standardiserede grænseflader og signaleringssystemer, og hvor det er økonomisk rentabelt. Under alle omstændigheder vil alle rimelige anmodninger om sammenkobling, herunder særlig netadgang, blive imødekommet på vilkår, som er ikke-diskriminerende og omkostningsrelaterede for hver enkelt tjeneste.

(52) PTT Telecom forpligter sig til fortsat at give adgang på et ikke-diskriminerende grundlag til omkostningsrelateret pris til kundedatabaser, der er nødvendige for at udarbejde nummeroplysningstjenester.

(53) PTT Schweiz offentliggør senest på datoen for vedtagelsen af denne beslutning en standardsammenkoblingsaftale med PSTN- og ISDN-net, der er i overensstemmelse med de relevante schweiziske bestemmelser og svarer til lignende krav i EF-bestemmelserne. Denne aftale skal indeholde gennemsigtige bestemmelser om rettidig sammenkobling og vilkår (herunder tekniske standarder og specifikationer), som er ikke-diskriminerende og omkostningsrelaterede for hver enkelt tjeneste. Omkostningerne skal defineres og posteres ved hjælp af et analytisk regnskabssystem. Kommissionen vil desuden få forelagt et eksemplar af sammenkoblingsaftalen.

Sammenkobling bliver mulig på et rimeligt antal tilslutningspunkter i overensstemmelse med internationale tekniske standarder for at sikre passende og effektiv sammenkobling i den udstrækning, det er påkrævet for at gøre tjenesterne driftskompatible. Der bliver tale om en række regionale tilslutningspunkter, hvor der er adgang til internationale standardiserede grænseflader og signaleringssystemer, og hvor det er økonomisk rentabelt. Under alle omstændigheder vil alle rimelige anmodninger om sammenkobling, herunder særlig netadgang, blive imødekommet på vilkår, som er ikke-diskriminerende og omkostningsrelaterede for hver enkelt tjeneste.

(54) PTT Schweiz forpligter sig til i overensstemmelse med de relevante schweiziske bestemmelser og til omkostningsrelateret pris fortsat at give adgang på ikke-diskriminerende grundlag til kundedatabaser, der er nødvendige for at udarbejde nummeroplysningstjenester.

(55) Telia forpligter sig til at yde rettidige sammenkoblingstjenester på gennemsigtige vilkår (herunder tekniske standarder og specifikationer), som er ikke-diskriminerende og omkostningsrelaterede for hver enkelt tjeneste. Omkostningerne skal defineres og posteres ved hjælp af et analytisk regnskabssystem.

Alle rimelige anmodninger om sammenkobling, herunder særlig netadgang, vil blive imødekommet på vilkår, som er ikke-diskriminerende og omkostningsrelaterede for hver enkelt tjeneste.

b) Intet misbrug af fortrolige oplysninger

(56) Unisource og selskabets datterselskaber, især UCS, forpligter sig til ikke at give nogen af selskabets datterselskaber eller aktionærer adgang til fortrolige kundeoplysninger, som de har modtaget i deres egenskab af agenter for Unisources aktionærer.

(57) Alle aktionærer forpligter sig til ikke at misbruge fortrolige oplysninger om kundekontrakter, f.eks. priser, de har erhvervet som aktionærer i Unisource, gennem repræsentation i bestyrelser eller udvalg i et selskab oprettet som led i Unisource-aftalerne, eller som distributører af en Unisource-tjeneste.

(58) Alle aktionærer forpligter sig til ikke at misbruge fortrolige oplysninger fra andre aktionærer, som de har erhvervet gennem repræsentation i bestyrelser eller udvalg i et selskab oprettet som led i Unisource-aftalerne.

(59) Alle aktionærer sikrer endvidere, at hverken Unisource eller selskabets datterselskaber får adgang til fortrolige oplysninger om kundekontrakter, f.eks. priser, de har erhvervet ved at yde tjenester til Unisources konkurrenter.

c) Forebyggelse af krydssubsidier

(60) Parterne vil ikke foretage krydssubsidiering som omhandlet i Kommissionens retningslinjer for anvendelse af EF's konkurrenceregler på telekommunikationssektoren (17).

(61) Alle aktionærer forpligter sig til ikke at yde nogen form for krydssubsidier til noget selskab oprettet som led i Unisource-aftalerne finansieret gennem indtægter i noget selskab, de driver i medfør af enerettigheder, eller hvori de har en dominerende stilling som omhandlet i EF-traktatens artikel 86.

(62) Alle aktionærer sikrer navnlig, at alle selskaber oprettet i henhold til Unisource-aftalerne i) opnår finansiering, ii) ikke henfører driftsudgifter, afskrivninger eller andre udgifter til noget andet selskab, der tilhører aktionærerne, iii) fakturerer aktionærerne samme pris som tredjemand for at yde tjenester, der sælges til tredjemand i kommercielle mængder, og iv) fakturerer aktionærerne på basis af dækning af alle omkostninger eller en anden forretningsmæssig prisfastsættelsesmetode for produkter og tjenester, der ikke sælges til tredjemand i kommercielle mængder.

(63) Alle aktionærer sikrer gennemsigtigheden ved at sørge for, at gældende regnskabsregler, -principper og -praksis i henhold til national ret og EF-retten overholdes. Disse regler, principper og praksis omfatter den anvendte omkostningsmetode, regnskabsprincipperne for behandling af omkostninger og det valgte fordelingsprincip. Betalinger og overførsler til Unisource og Unisource-selskaber kan identificeres på grundlag af periodiske revisionsberetninger.

d) Forebyggelse af bundling

(64) PTT Telecom forpligter sig til ikke at knytte betingelser om køb af nogen Unisource-tjeneste til nogen PTT Telecom-tjeneste. Endvidere vil selskabet, så længe det har en dominerende stilling som omhandlet i EF-traktatens artikel 86 med hensyn til at udbyde monopoliserede tjenester og/eller infrastruktur, kun afgive kombinerede tilbud på Unisources og sine egne tjenester på en sådan måde, at kunden i kontrakten kan identificere den betalte pris og de øvrige vilkår for disse tjenester, og det vil sikre, at hver af disse komponenter tilbydes separat på tilsvarende vilkår.

(65) PTT Schweiz forpligter sig til ikke at knytte betingelser om køb af nogen Unisource-tjeneste til nogen PTT Schweiz-tjeneste. Endvidere vil selskabet, så længe det har en dominerende stilling med hensyn til at udbyde monopoliserede tjenester og/eller infrastruktur, kun afgive kombinerede tilbud på Unisources og sine egne tjenester på en sådan måde, at kunden i kontrakten kan identificere den betalte pris og de øvrige vilkår for disse tjenester, og det vil sikre, at hver af disse komponenter tilbydes separat på tilsvarende vilkår.

(66) Telia forpligter sig til ikke at knytte betingelser om køb af nogen Unisource-tjeneste til nogen Telia-tjeneste. Endvidere vil selskabet, så længe det har en dominerende stilling som omhandlet i EF-traktatens artikel 86 med hensyn til at udbyde monopoliserede tjenester og/eller infrastruktur, kun afgive kombinerede tilbud på Unisources og sine egne tjenester på en sådan måde, at kunden i kontrakten kan identificere den betalte pris og de øvrige vilkår for disse tjenester, og det vil sikre, at hver af disse komponenter tilbydes separat på tilsvarende vilkår.

(67) Alle ovenstående betingelser gælder fra datoen for fritagelsen, indtil denne fritagelse udløber.

3. Ændringer af reglerne i de lande, hvor Unisource driver virksomhed

(68) Der er afholdt drøftelse med de pågældende landes regeringer om liberaliseringsgraden på de direkte berørte nationale markeder og om reglerne og forskrifter for at sikre lige vilkår på disse telemarkeder. Disse drøftelser førte til udveksling af en række breve med regeringerne fra den 10. april 1996.

- Sverige

(69) Der er allerede er fuld liberalisering i Sverige.

Ved brev af 25. april 1996 tilføjede den svenske minister for telekommunikation, at den nugældende lov, Telelagen af 1. juli 1993, vil blive revideret i 1997. Reformen er blevet vedtaget. De vigtigste ændringer vedrører tilsynsmyndighedens (Post- och Telestyrelsen) beføjelser, der er udvidet som følge af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 97/33/EF (18) om sammenkobling.

- Nederlandene

(70) Den nederlandske regering bekræftede, at den vil overholde tidsfristerne for henholdsvis liberalisering af alternativ infrastruktur og indførelse af fuld konkurrence. Det blev desuden bekræftet, at der var oprettet et uafhængigt kontrolorgan.

I sit svar af 25. juni 1996 påpegede den kompetente nederlandske minister, at det efter den 1. januar 1996 er muligt at anvende kabel-tv-net til liberaliserede teletjenester og som lejede kredsløb. Desuden har ny lovgivning, som parlamentet har vedtaget, indført fuld liberalisering den 1. juli 1997. Yderligere to licenser uden territoriale begrænsninger til installering, vedligeholdelse og drift af fast infrastruktur blev udstedt den 1. juli 1996. Der vil endvidere blive udstedt en lang række regionale licenser med territoriale begrænsninger. Alle disse nye infrastrukturlicenser vil medføre ret og (efter en overgangsperiode) pligt til at udbyde lejede kredsløb. De vil alle give offentlig adgang.

Yderligere faste net kan installeres af hvem som helst uden licens. Sådanne net vil blive brugt til at udbyde lejede kredsløb eller teletjenester (undtagen taletelefoni). De vil imidlertid ikke give offentlig adgang.

Endelig blev der oprettet et uafhængigt kontrolorgan den 1. august 1997.

- Schweiz

(71) Den schweiziske regering har bekræftet, at den vil overholde tidsfristerne den 1. juli 1996 og den 1. januar 1998 for henholdsvis liberalisering af alternativ infrastruktur og indførelse af fuld konkurrence, og at der er oprettet et uafhængigt kontrolorgan.

I breve af 2. juli 1996 og 13. september 1996 meddelte den schweiziske minister for transport, telekommunikation og energi, at telekommunikation vil blive fuldt liberaliseret i Schweiz den 1. januar 1998 parallelt med EF. Der vil om kort tid blive vedtaget en lov, der fjerner de resterende restriktioner.

Med hensyn til liberalisering af alternativ infrastruktur oplyste ministeren, at der efter den 1. maj 1995 var udstedt 15 pilotlicenser (de fleste til kabel-tv-selskaber). Sådanne pilotlicenser giver tilladelse til at udbyde visse teletjenester til abonnenter (internetadgang, datatransmission, multimedietjenester og telefoni inden for lukkede brugergrupper). Omfanget af disse licenser blev udvidet i slutningen af 1996, så ejere af alternativ infrastruktur i Schweiz fik bemyndigelse til at udføre forretningsmæssige aktiviteter, navnlig udbud af erhvervsteletjenester via deres infrastruktur. PTT Schweiz' konkurrenter om udbud af sådanne erhvervsteletjenester vil få tilladelse til at bruge denne alternative infrastruktur.

Den nuværende tilsynsmyndighed (OFCOM) vil blive suppleret med en kommunikationskommission, der er uafhængig af den schweiziske føderale administration. Denne nye kommission vil navnlig få ansvaret for beslutninger, der kan føre til interessekonflikter mellem OFCOM som tilsynsmyndighed og staten som ejer af PTT Schweiz.

G. Bemærkninger fra tredjemand

(72) Efter offentliggørelsen af en meddelelse i henhold til artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17 og artikel 3, i protokol 21 i EØS-aftalen (19) fremsatte syv interesserede tredjemænd bemærkninger til Kommissionen. Disse kommentarer vedrørte navnlig de planlagte ændringer og parternes tilsagn. Generelt var bemærkningerne positive over for ændringerne og tilsagnene. Nogle kommentatorer mente imidlertid, at de var utilstrækkelige til at rette op på den konkurrencemæssige situation i de pågældende lande, og foreslog, at man specificerede og udvidede nogle af tilsagnene. Mange bemærkninger henviser til det ønskelige i at forpligte aktionærerne og selskaber oprettet som led i Unisource-aftalerne til revision, optegnelse og rapportering for at sikre, at betingelserne blev overholdt. Endelig pegede nogle af kommentarerne på, at Kommissionen var nødt til at behandle alle alliancer ligeligt, dvs. at skabe lige vilkår.

(73) Andre bemærkninger omtalte den forskriftsmæssige situation i de pågældende lande og pegede på meget specifikke vanskeligheder ved at stå over for sådanne regler og forskrifter.

(74) Kommissionen gennemgik omhyggeligt alle de modtagne bemærkninger og konkluderede, at de fleste betænkeligheder, der kom til udtryk deri, allerede var nævnt af Kommissionen og drøftet indgående med parterne, som havde givet fyldestgørende svar og taget passende forholdsregler. Bemærkningerne har derfor ikke ændret Kommissionens grundlæggende holdning til de anmeldte aftaler, som den fremgår af meddelelsen i henhold til artikel 19, stk. 3. Af hensyn til retssikkerheden synes der imidlertid at være behov for en mere detaljeret redegørelse i denne beslutning for omfanget og varigheden af visse betingelser, for en udvidelse af visse betingelser til at omfatte Telia og for at forpligte Unisource og selskabets aktionærer til revision, optegnelse og rapportering.

II. RETLIG VURDERING

A. EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1

1. Strukturelt joint venture oprettet i samarbejdsøjemed

(75) Unisource kombinerer sine moderselskabers aktiviteter på en række tværeuropæiske markeder og markeder i tredjelande for liberaliserede teletjenester og kan forventes at udvikle og overtage nye tjenester på disse markeder. En sådan transaktion indebærer omfattende ændringer af moderselskabernes struktur, da det vil være et afgørende skridt for dem at udbyde tjenester af en art og i et omfang, der går langt ud over deres nuværende indenlandske aktiviteter. Med henblik på at gøre dette gennem Unisource sammenlægger moderselskaberne en stor mængde aktiver til at udbyde og markedsføre teletjenester.

a) Fælles kontrol

(76) Strukturen i Unisources ledelse, som er beskrevet ovenfor under betragtning 8, betyder, at ingen af moderselskaberne alene kan udøve afgørende indflydelse på Unisources beslutninger.

b) Samordning af moderselskabernes konkurrencemæssige adfærd

(77) Inden Unisource-transaktionen var medlemmerne i det mindste potentielle konkurrenter om at udbyde alle de tjenester, der er overført til Unisource.

Efter transaktionen er Unisources aktionærer fortsat faktiske konkurrenter på de grænseoverskridende markeder for i) ikke-monopoliserede erhvervsteletjenester, især med hensyn til udbud af internationale og/eller nationale (I)VPN-tjenester (Virtual Private Network), og ii) tjenester for rejsende, især kort til senere betaling og GSM-mobiltelefoni.

- Med hensyn til markedet for ikke-monopoliserede erhvervstjenester kan Unisources aktionærer fortsat markedsføre deres eksisterende (I)VPN-tjenester (20) til deres kunder på grundlag af bilaterale aftaler med andre teleselskaber.

De er desuden også faktiske eller potentielle konkurrenter om distribution af Infonet-tjenester. I overensstemmelse med de foreliggende planer vil hver Unisource-aktionær fortsat distribuere Infonet-tjenester på sit nationale territorium uden om Unisource.

- Med hensyn til markedet for tjenester for rejsende kan en kunde af et hvilket som helst af de nationale aktionærer bruge sit kort på det nationale territorium og på de andre parters territorium i konkurrence med Unisources og de andre parters kort.

- Med hensyn til GSM vil alle Unisources aktionærer fortsætte som GSM-operatører på deres eget territorium. Endvidere er der ingen klausuler i de anmeldte aftaler, der forhindrer parterne i at indgå roaming-aftaler med andre GSM-operatører. Enhver GSM-bruger, der er abonnent hos en af parterne, kan altså bruge sin telefon på de andre parters territorium, ligesom på enhver anden operatørs område, når der er indgået en roaming-aftale.

(78) Kommissionen mener følgelig, at Unisource stadig må betragtes som et strukturelt joint venture oprettet i samarbejdsøjemed på trods af alle de ændringer af selskabets struktur, der er foretaget, siden Kommissionen vedtog sin beslutning om anvendelse af artikel 6, stk. 1, litra a), i fusionsforordningen på Unisource International NV (21).

2. Anvendelse af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, på Unisource

(79) Aftalerne mellem Unisources moderselskaber hører ind under EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, da de begrænser konkurrencen og påvirker handelen mellem medlemsstaterne.

(80) Unisource begrænser den faktiske og potentielle konkurrence mellem sine moderselskaber på europæisk plan og på de respektive hjemmemarkeder.

- Unisource ejes af tre teleselskaber, der driver virksomhed uden for deres respektive hjemmemarkeder. Desuden har de alle indgået et net af bilaterale aftaler med andre teleselskaber, der giver mulighed for at udbyde tjenester ud over de deltagende selskabers nationale grænser. Oprettelse af en alliance som Unisource er ikke den eneste objektive måde, hvorpå moderselskaberne kan komme ind på disse markeder.

- Med hensyn til tjenester ydet på hjemmemarkederne viser det store antal udbydere af liberaliserede tjenester i alle de europæiske lande, herunder de tre direkte berørte hjemmemarkeder, hvor Unisource vil drive virksomhed, at moderselskaberne økonomisk og teknologisk selv er i stand til at dække de nationale markeder i hele Europa.

En sådan begrænsning af konkurrencen er særlig alvorlig på de direkte berørte nationale markeder, hvor alle moderselskaberne har en dominerende stilling med hensyn til at udbyde nationale tjenester og lejede kredsløb. I Sverige har den fulde liberalisering allerede været gennemført i flere år, men indtil for meget nylig var der i Nederlandene tale om et monopol på at udbyde grundlæggende infrastruktur og tjenester. Et sådant monopol vil praktisk taget også gælde Schweiz indtil den 1. januar 1998.

3. Anvendelse af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, på kontraktbestemmelserne

(81) Følgende bestemmelser kan begrænse konkurrencen yderligere:

1) strukturen med »et enkelt telekomland«, der er beskrevet under betragtning 20

2) det generelle princip om ikke at konkurrere i henhold til artikel 19 i joint venture- og aktionæraftalen og konkurrenceaftalerne mellem UBN, USS, UC og UM, og

3) enedistributionsaftalerne for aktiviteterne i UBN, UVS og USS.

(82) Af disse begrænsninger er strukturen med »et enkelt telekomland« og det generelle princip om ikke at konkurrere i henhold til artikel 19 i joint venture- og aktionæraftalen og konkurrenceaftalerne mellem UBN, USS, UC og UM accessoriske begrænsninger. Disse begrænsninger vurderes derfor efter EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, sammen med Unisource-selskabet. Moderselskaberne oprettede Unisource for at styrke deres stilling på de pågældende grænseoverskridende og i sidste ende tværeuropæiske markeder.

- Selv om strukturen med »et enkelt telekomland« kan øge graden af samordning af moderselskabernes konkurrencemæssige adfærd på områder, der ikke direkte falder ind under Unisources aktiviteter, kan den ikke adskilles fra Unisource, fordi beslutninger truffet i Unisource om f.eks. netarkitektur, brug af teknologi eller samordning af forskning og udvikling vil få betydning ikke blot for de specifikke net, der er overført til Unisource, men også for andre net, der ikke er overført, men som benyttes (eller vil blive benyttet) til at udbyde eller distribuere Unisources tjenester. Dette skyldes, at udbud af tjenester til internationale kunder efter kundernes ønske skal foretages med »etstedsbestilling« og sømløst.

- Den generelle forpligtelse til ikke at konkurrere og de tilhørende konkurrenceaftaler om nogle af Unisources aktiviteter er udtryk for aktionærernes fulde engagement i Unisource.

(83) På den anden side er enedistributionsaftalerne for UBN, UVS og USS omfattet af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, fordi de har til formål eller til følge af afskærme de pågældende nationale markeder mod import af sådanne tjenester fra andre EØS-lande. Dette kan skade konkurrencevilkårene i EØS og Schweiz. I modsætning til de øvrige restriktive bestemmelser kan Kommissionen ikke betragte sådanne enedistributionsaftaler som accessoriske til oprettelsen af joint venture-selskabet, da der findes ikke-eksklusive distributionsformer, som ikke skader effektiviteten eller markedsføringen af tjenesterne.

4. Virkning for handelen mellem medlemsstater

(84) På grund af karakteren af Unisources forretningsprofil og de tjenester, datterselskaberne yder, har oprettelsen af Unisource, der omfatter fælles udvikling og ydelse af tjenester i hele Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og Schweiz, en betydelig virkning for handelen mellem medlemsstaterne, fordi selskabet vil yde ikke-monopoliserede tjenester mellem to medlemsstater og inden for enhver medlemsstat til kunder med behov for tværeuropæiske eller endog globale tjenesteydelser.

En sådan opfattelse er endvidere i overensstemmelse med den, der kom til udtryk i Kommissionens retningslinjer for telekommunikation, nemlig at aftaler om ikke-monopoliserede tjenester, udstyr og rumsegmentinfrastruktur kan påvirke handelen mellem medlemsstaterne (22).

Desuden bidrager bestemmelsen om enedistribution til at opdele det indre marked langs landegrænserne ved at beskytte moderselskaberne på deres respektive hjemmemarkeder. Derfor påvirker denne ikke-accessoriske bestemmelse handelen mellem medlemsstaterne og mellem medlemsstater og EFTA-lande og er således omfattet af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1.

B. EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3

1. Teknisk og økonomisk udvikling

(85) Unisource er i færd med at udvikle egentlige tværeuropæiske tjenester baseret på aktionærernes rent nationale net og tjenester. Desuden vil Unisource hurtigere end moderselskaberne hver for sig kunne dække det behov for sådanne tjenester, storbrugerne har givet udtryk for. Det kræver en ret massiv tilstedeværelse i udlandet at levere denne form for tjenester.

(86) Unisource-transaktionen vil samtidig fremme opbyggelsen af et transeuropæisk net og skabe en struktur, der giver Unisource mulighed for at yde bedre kundeservice i hele Europa. Det gælder særlig UCS, der, som omtalt under betragtning 18, bliver en af alliancens vigtigste søjler i fremtiden.

(87) Endvidere vil Unisource føre til betydelige omkostningsbesparelser. Der bliver tale om driftsbesparelser på områder som integration og rationalisering af net, driftsomkostninger, teknisk udvikling og vedligeholdelse, deling af generalomkostninger, deling af finanssystemer og systemer til kundepleje og fakturering, rationalisering af overskudskapacitet og sammenlægning af knowhow og intellektuel ejendomsret. Omkostningsbesparelserne vil beløbe sig til 1 % af de samlede omkostninger i 1996 og op til 15 % i 2000.

(88) Endelig vil de harmoniserede UBN-net ifølge de betingelser, der anføres til denne beslutning, forbedre serviceniveauet hos Unisources konkurrenter, fordi de enten vil kunne i) koble sig på de offentlige pakkekoblede datanet, som Unisource eller selskabets aktionærer driver, eller ii) få adgang til disse offentlige pakkekoblede datanet via andre net, især det offentlige pakkekoblede telefonnet (PSTN) og det tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN), eller iii) koble sig på moderselskabernes andre net, især PSTN. PSTN er uundværligt, hvis man vil gøre udbud af taletjenester rentable. Vilkårene for lejede kredsløb vil forbedre konkurrenternes konkurrencemæssige stilling yderligere.

(89) Enedistributionsaftalerne vil forbedre distributionen ved at sikre, at distributører koncentrerer deres markedsføring om deres respektive territorier. Under alle omstændigheder har parterne bekræftet, at enedistribution ikke udelukker passivt salg, hvilket betyder, at kunderne altid vil kunne vælge deres hoveddistributør. Endvidere vil levering og distribution af tværeuropæiske tjenester næsten altid fysisk omfatte mere end én distributør til at dække alle de lande, kunden ønsker faciliteter i.

2. Fordele for forbrugerne

(90) Unisource vil hurtigere end moderselskaberne hver for sig kunne udvikle og markedsføre nye teletjenester på et marked i hurtig teknologisk og kommerciel udvikling. Unisource vil hurtigere end moderselskaberne hver for sig kunne lade erhvervskunderne nyde godt af både fordelene ved et større udbud af nyudviklede tjenester og lavere priser. Et større udvalg af teletjenester og deraf følgende omkostningsfordele vil give afsmitning på andre segmenter af telekommunikationsmarkedet og andre økonomiske sektorer og være medvirkende til at forbedre europæiske virksomheders konkurrenceevne i forhold til andre konkurrenter på markeder, der er ved at blive globale.

Desuden vil konsolideringen af Unisource som et rentabelt alternativ give kunderne et større udbud af tværeuropæiske tjenester.

(91) Enedistributionsordningen vil sikre, at der er en enkelt person at kontakte i forbindelse med enhver kontrakt. Det vil være en afgjort fordel for kunderne, især hvis de har brug for grænseoverskridende eller global telekommunikation, hvor de hidtil har måttet kontakte flere selskaber i de forskellige lande eller regioner.

3. Nødvendighed

(92) Mellemstore teleselskaber har tilsyneladende behov for at indgå strategiske strukturelle alliancer, der dækker så stor en del af Europa som muligt, for at betjene et stadigt mere globaliseret kundeunderlag. Der synes også at være behov for integreret ledelse af en alliance, hvis den skal vinde kundernes tillid. Det gælder også Unisource og de tre nuværende moderselskaber.

Desuden vil parterne kun ved at slutte sig sammen kunne tilbyde et bredt udbud af tværeuropæiske tjenester til lavere priser og med hurtig betjening, som Unisource gør.

(93) Med hensyn til enedistribution forbeholder deltagere i alliancer sig retten til distribution i deres respektive hjemlande til gengæld for den investering, de har foretaget i alliancen. I denne forbindelse er Unisources distribution af tværeuropæiske tjenester uundværlig. Som allerede nævnt er der desuden mulighed for passivt salg. Det er faktisk ikke sjældent, at kunder vælger en anden distributør i en alliance af en bestemt grund. Der skal endvidere tages hensyn til, at kontrakter normalt omfatter mere end én distributør, hvilket afbøder de negative konsekvenser af enedistributionsaftaler.

I forbindelse med andre lignende alliancer har Kommissionen desuden anerkendt, at enedistribution beskytter moderselskabernes intellektuelle ejendomsret bedre end andre ordninger (23). I denne forbindelse er enedistribution et incitament til at dele ikke blot den eksisterende intellektuelle ejendomsret med joint venture-selskabet, men også nye udviklinger på andre markeder uden for Unisources område.

4. Ikke udelukkelse af konkurrencen

(94) Den konkurrencemæssige situation på de tre berørte markeder er med hensyn til regulering den, at der var udstedt mindst to licenser til alternativ infrastruktur på hvert marked den 1. juli 1996, hvor der blev udstedt sådanne licenser i Nederlandene. Dermed er andre udbydere af teletjenester i stand til at konkurrere med Unisource uden at være fuldstændig afhængige af Unisources moderselskaber (24)

(95) Dette forhold mindskede Kommissionens bekymring for dette kriterium i artikel 85, stk. 3. Eftersom det imidlertid vil tage nogen tid, inden dette større udvalg vil give positive virkninger, foretog Kommissionen desuden en vurdering af opfyldelsen af denne betingelse på de relevante markeder såvel regionalt grænseoverskridende som nationalt, som beskrevet ovenfor. Den nåede frem til følgende konklusioner:

a) Nationale markeder

(96) De krav om ændringer og betingelser, parterne og Unisource er pålagt med hensyn til den oprindeligt anmeldte transaktion, skal sikre, at aktionærernes eller Unisources dominerende stilling (som ejer af det nationale PSTN-net i Sverige, Nederlandene og Schweiz gennem UBN-datterselskabet i de enkelte lande) ikke vil blive styrket i deres respektive hjemlande. Da konkurrencen på de nationale markeder i mange tilfælde desuden kommer fra lokalafdelinger af andre alliancer, der driver virksomhed regionalt grænseoverskridende eller endog globalt, vil konsekvenserne af disse betingelser være medvirkende til at forbedre disse alliancers stilling, da de bedre vil kunne betjene deres kunder på Unisources moderselskabers nationale markeder.

- Betingelserne skal hovedsagelig sikre, at tredjemand, der konkurrerer med Unisource i et af moderselskabernes hjemland (hvor de har en dominerende stilling), ikke bliver udsat for nogen form for diskrimination af moderselskaberne. Der er derfor lagt særlig vægt på adgang til moderselskabernes infrastruktur og lejede kredsløb. Det er klart, at selv hvis der stilles alternativ infrastruktur til rådighed for at give en konkurrerende tredjemand mulighed for at betjene sine kunder, må han i vid udstrækning benytte det etablerede selskabs infrastruktur, som er det eneste med den nødvendige dækning.

- Med hensyn til sammenkobling har Kommissionen taget hensyn til, at moderselskaberne, med undtagelse af Telia, end ikke tilbød tredjemand sammenkoblingstjenester; det var derfor nødvendigt at anmode parterne om at indføre sammenkoblingstjenester for at få tredjemand ind på markedet. For at sammenkoblingsbetingelserne skulle have en reel virkning, stillede Kommissionen yderligere betingelser om offentliggørelse af standardsammenkoblingsaftaler og -vilkår på den ene side og takster og vilkår for lejede kredsløb på den anden. Endelig afhænger tredjemands mulighed for at tilbyde konkurrerende tjenester også af hans adgang til de kundedatabaser, der er nødvendige, for at nye selskaber kan tilbyde nummeroplysningstjenester.

- Endvidere skal yderligere betingelser om ikke at benytte krydssubsidiering, føre særskilte regnskaber og benytte analytiske regnskabssystemer sikre, at Unisource og konkurrenterne vil kunne bruge ethvert PSTN- eller datanet i de pågældende lande på samme vilkår.

- Konkurrenter er stadig meget sårbare på grund af deres afhængighed af moderselskaberne. Derfor stillede Kommissionen betingelser om ikke at misbruge fortrolige oplysninger. Kundeoplysninger er meget værdifulde, og hvis de ikke beskyttes omhyggeligt, vil konkurrenterne komme i en særdeles vanskelig situation. Moderselskaberne har desuden slettet de klausuler i de oprindeligt anmeldte aftaler, der udpegede Unisource eller et af dets datterselskaber som moderselskabernes agent for lejede linjer (half circuits). Da sådanne internationale lejede kredsløb skal bruges enten af tjenesteydere, der konkurrerer med Unisource, eller af multinationale selskaber og andre private netoperatører, ville agentaftalen have givet Unisource en konkurrencemæssig fordel i forhold til konkurrenterne på grund af disse oplysninger.

- Betingelsen om, at moderselskaber ikke må knytte betingelser til køb af en Unisource-tjeneste eller en af deres egne tjenester, vil sikre, at eventuelle forskelle kan efterprøves, og dermed at betingelser om ikke at diskriminere fungerer i praksis. Det er almindelig forretningspraksis i telesektoren at sælge pakker af forskellige tjenester i henhold til en enkelt aftale. På liberaliserede telekommunikationsmarkeder har de dominerende udbydere normalt forbud mod at stille betingelser om salg af forskellige tjenester og mod at give rabat på pakker af tjenester uden specificere i) vilkårene for hver enkelt tjeneste, og ii) den eller de tjenester, der gives rabat på. Dominerende udbydere er desuden forpligtet til at offentliggøre alle takster og bevise, at rabatter på pakker af tjenester er begrundet af besparelser, der specifikt skyldes, at der udbydes en pakke. Betingelsen afspejler sådanne påbud.

b) Regionalt grænseoverskridende markeder

(97) Som beskrevet under betragtning 35 er Unisource udsat for betydelig konkurrence på de regionalt grænseoverskridende markeder for ikke-monopoliserede erhvervsteletjenester, tjenester for rejsende og netoperatørtjenester. Næsten alle alliancer i telesektoren søger at komme ind på disse markeder.

Desuden vil de første kunder, man søger at hverve, være avancerede koncerner med et udbredt kendskab til markedet (hvoraf mange hidtil har været selvforsynende med telekommunikation) og en stærk forhandlingsposition.

Denne type kunder er i stand til at presse alliancerne til at tage større hensyn til deres behov (og til at sænke priserne). European Virtual Private Network Users' Association (EVUA) er et tydeligt eksempel på denne tendens blandt store kunder. EVUA's medlemmer bruger i alt 2 mia. US $ om året til at dække deres behov for taletelekommunikation.

(98) Endelig sikrer de påbud, der er beskrevet under betragtning 105, om at føre detaljerede regnskaber og forelægge dem, at selskaber oprettet som følge af Unisource-aftalerne og aktionærerne indsamler tilstrækkeligt med oplysninger til, at Kommissionen kan føre kontrol med deres konkurrencemæssige adfærd. Sådanne påbud vil samtidig give de nationale domstole mulighed for at beordre efterforskning af tegn på overtrædelse af de grundlæggende betingelser i denne beslutning og af enhver form for konkurrencebegrænsende adfærd, når tredjemand indklager sådan adfærd for de nationale domstole.

(99) Kommissionens tjenestegrene tog imidlertid i deres brev af 7. maj 1996 forbehold vedrørende UCS aktiviteter. UCS deltagelse i forhandlinger om transittakster med andre teleoperatører førte til begrænset udvalg af sådanne tjenester for andre teleoperatører, da de inden UCS' oprettelse kunne få separate tilbud fra de tre moderselskaber. Som følge heraf begrænser UCS' aktiviteter konkurrencen blandt moderselskaberne på et område, hvor de er egentlige konkurrenter. Den pågældende form for trafik - hovedsagelig international taletrafik - vil desuden ikke blive dækket af Unisource, i hvert fald ikke indtil efter den fulde liberalisering i alle de pågældende lande.

På grund af den holdning, Kommissionen indtog, afgav parterne det tilsagn, der er beskrevet under betragtning 42.

(100) Med hensyn til enedistribution konkluderede Kommissionen, at muligheden for passivt salg og endnu vigtigere den stadigt større adgang til alternativ infrastruktur sammen med de ikke-diskriminerende vilkår for sammenkobling med de nationale PSTN-net vil mindske eventuelle restriktive virkninger af enedistributionsaftalen.

(101) På baggrund af ovenstående betragtninger og under hensyntagen til de påkrævede ændringer af den forskriftsmæssige situation i de enkelte lande og de vilkår, parterne er underlagt, kan det konkluderes, at betingelsen om ikke at udelukke konkurrencen i henhold til EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, er opfyldt.

5. Konklusion

(102) Kommissionen konkluderer, at alle betingelser for individuel fritagelse i medfør af EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, er opfyldt med hensyn til oprettelsen af Unisource og de individuelle restriktioner omtalt ovenfor.

C. Fritagelsens varighed, betingelser og påbud

(103) I henhold til henholdsvis artikel 8 i forordning nr. 17 og protokol nr. 21 i EØS-aftalen skal Kommissionen vedtage en beslutning i henhold til EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, for et bestemt tidsrum og kan knytte betingelser og påbud til en sådan beslutning. I henhold til artikel 6 i forordning nr. 17 kan en sådan beslutning ikke have virkning forud for anmeldelsesdagen. I denne forbindelse skal denne beslutning, for så vidt som den indrømmer fritagelse, gælde:

1) i fem år fra den 1. juli 1996 (25), hvad angår oprettelsen af Unisource og de tilhørende aftaler

2) fra datoen for fuld liberalisering i det sidste af de tre Unisource-aktionærers hjemlande til udløbet af den femårsperiode, der er fastsat under nr. 1), hvad angår Unisources eller et at selskabets datterselskabers aktiviteter, især UCS, som eneansvarlig for forhandlingerne om transittakster i/eller gennem Unisource-aktionærernes hjemlande

3) fra datoen for fuld liberalisering i det sidste af de tre Unisource-aktionærers hjemlande til udløbet af den femårsperiode, der er fastsat under nr. 1), hvad angår Unisources eller et af selskabets datterselskabers eneret til at udbyde lejede kredsløb på aktionærernes vegne.

(104) Denne beslutning skal underlægges de betingelser, der er beskrevet under betragtning 44-67. Den skal desuden underlægges en række påbud. Disse betingelser og påbud er påkrævede for at undgå at udelukke konkurrencen på de relevante markeder i EØS. Kommissionen vil på parternes opfordring tage behovet for hver enkelt betingelse eller forpligtelse knyttet til denne beslutning op til fornyet overvejelse, hvis omstændighederne ændrer sig markant, inden fritagelsen udløber.

(105) For så vidt nedenstående påbud vedrører eksisterende forpligtelser i henhold til national lovgivning eller EF-lovgivningen, skal de sikre, at parterne klart forpligter sig til at overholde gældende regler. Disse påbud gælder i hele fritagelsesperioden. I henhold til artikel 8, stk. 3, litra b), i forordning nr. 17 kan Kommissionen tilbagekalde nærværende beslutning, hvis parterne handler i strid med påbuddene.

1) Revision

Unisource og alle selskabets datterselskaber skal revideres hvert år: Disse revisioner skal ud fra en regnskabsmæssig synsvinkel bekræfte:

a) at transaktionerne mellem på den ene side disse enheder og på den anden side Unisources aktionærer er foregået på forretningsmæssige betingelser

b) at selskaberne har overholdt regnskabsprocedurerne

c) at de beregnede tal er korrekte.

De første revisionsberetninger for kalenderåret 1997 forelægges Kommissionen senest seks måneder efter årets udgang.

2) Optegnelsespåbud

Alle aktionærerne og alle selskaber oprettet som led i Unisource-aftalerne skal føre bøger og opbevare forretningspapirer, som over for Kommissionen kan benyttes til at bevise, at ovennævnte betingelser overholdes.

3) Kontrol af bøger og forretningspapirer

For at kunne fastslå og sikre, at Unisources aktionærer overholder ovennævnte betingelser, skal alle aktionærerne og alle selskaber oprettet som led i Unisource-aftalerne med passende varsel, inden for normal kontortid og uden at nødsage Kommissionen til at påberåbe sig sine kontrolbeføjelser i henhold til forordning nr. 17 give Kommissionen adgang til deres forretningslokaler med henblik på dels at kontrollere de bøger og forretningspapirer, der er omfattet af ovenstående optegnelsesforpligtelser, dels at modtage mundtlige forklaringer vedrørende disse dokumenter.

4) Rapporteringsforpligtelser

Alle aktionærerne og alle selskaber dannet som led i Unisource-aftalerne skal, med det formål at sikre, at de overholder ovennævnte påbud, forsyne Kommissionen med følgende:

a) alle de til dette formål nødvendige bøger og forretningspapirer, som aktionærerne og alle selskaber dannet som led i Unisource-aftalerne er i besiddelse af eller kontrollerer; de forelægges hver sjette måned og første gang et år efter tidspunktet for fritagelsen i denne beslutnings artikel 1

b) supplerende mundtlige eller skriftlige forklaringer.

(106) Denne beslutning foregriber ikke EF-traktatens artikel 86 og EØS-aftalens artikel 54 -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I henhold til EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, erklæres bestemmelserne i EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, i en periode på fem år fra den 1. juli 1996 uanvendelige på:

1) joint venture-selskabet Unisource, som anmeldt til Kommissionen, herunder de accessoriske begrænsninger i forbindelse med i) strukturen med »et enkelt telekomland«, som moderselskabet har indført, og ii) det generelle princip om ikke at konkurrere i henhold til artikel 19 i joint venture- og aktionæraftalen og konkurrenceaftalerne om aktiviteterne i Unisource Business Networks, Unisource Voice Services, Unisource Cards og Unisource Mobile

2) enedistributionsaftalerne for aktiviteterne i Unisource Business Networks, Unisource Voice Services og Unisource Satellite Services.

Artikel 2

I henhold til EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, erklæres bestemmelserne i EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, uanvendelige på Unisources eller et at selskabets datterselskabers aktiviteter, især UCS, som eneansvarlig for forhandlingerne om transittakster i/eller gennem Unisource-aktionærers hjemlande fra datoen for fuld liberalisering i det sidste af de tre Unisource-aktionærers hjemlande til udløbet af den femårsperiode, der er fastsat i artikel 1.

Artikel 3

I henhold til EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, erklæres bestemmelserne i EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, uanvendelige på Unisources eller et af selskabets datterselskabers eneret til at udbyde lejede kredsløb på aktionærernes vegne fra datoen for fuld liberalisering i det sidste af de tre Unisource-aktionærers hjemlande til udløbet af den femårsperiode, der er fastsat i artikel 1.

Artikel 4

Følgende betingelser knyttes til den fritagelse fra traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, der omhandles i artikel 1-3:

I. Diskriminationsforbud

1) Alle aktionærerne forpligter sig til at sørge for, at alle transaktioner med i) enhver anden aktionær og ii) ethvert selskab oprettet som led i Unisource-aftalen foregår efter forretningsmæssige principper, dvs. på vilkår, der svarer til dem, der gælder for tredjemand, i forbindelse med monopoliserede faciliteter og tjenester og i forbindelse med faciliteter og tjenester, med hensyn til hvilke de har en dominerende stilling efter fuldstændig og effektiv liberalisering af infrastrukturen for telekommunikation og teletjenester i hvert af deres respektive hjemlande.

2) Tilsidesættelser af det under 1) omhandlede krav betragtes ikke som overtrædelser af denne betingelse, medmindre de har en betydelig indflydelse på markedet.

a) Lejede kredsløb

1) Alle aktionærer forpligter sig til i det omfang, det endnu ikke er tilfældet, at udbyde lejede kredsløb som en særskilt tjeneste med særskilte regnskaber i overensstemmelse med de principper og regler og den praksis, der anvendes i henhold til national ret eller EF-retten.

2) Alle aktionærer forpligter sig til at offentliggøre standardvilkårene for leje af kredsløb (nationale og internationale). Vilkårene skal omhandle de tekniske specifikationer af kredsløbene, tilrådighedsstillelsestid, reparationstid, takster og rabatter.

3) Alle aktionærer forpligter sig til at lade alle typer kredsløb, der stilles til rådighed for et datterselskab eller Unisource, stå til rådighed for tredjemand på samme vilkår.

4) PTT Telecom vil slette enhver klausul fra sine generelle vilkår, der omhandler brug af lejede kredsløb (dvs. punkt 11.10) og internationale lejede linjer (half circuits) på en måde, der ikke ville være begrundet af tekniske hensyn eller obligatoriske bestemmelser, og forpligter sig til ikke at indføre sådanne klausuler eller foretage sådanne indgreb.

5) Tilsidesættelser af kravene under nr. 1-4 betragtes ikke som overtrædelser af denne betingelse, medmindre de har betydelig indflydelse på markedet.

b) Sammenkobling

1) Unisource NV og selskabets datterselskaber, især UBN, forpligter sig til at indføre og vedligeholde tredjeparts adgang til UBN's indenlandske datterselskabers offentlige datanet (X.75 eller enhver anden standard, der erstatter den) på ikke-diskriminerende omkostningsbaserede vilkår, herunder pris, mængderabat og andre rabatter samt kvaliteten af sammenkoblingen, at regne fra indrømmelsen af en fritagelse efter EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3. Disse vilkår vil være offentligt tilgængelige. Prisen skal baseres på omkostninger defineret og posteret ved hjælp af et analytisk regnskabssystem.

2) PTT Telecom offentliggør senest på datoen for vedtagelsen af denne beslutning en standardsammenkoblingsaftale med PSTN- og ISDN-net, der skal indeholde gennemsigtige bestemmelser om rettidig sammenkobling og vilkår (herunder tekniske standarder og specifikationer), som er ikke-diskriminerende og omkostningsrelaterede for hver enkelt tjeneste. Omkostningerne skal defineres og posteres ved hjælp af et analytisk regnskabssystem. Kommissionen vil desuden få forelagt et eksemplar af sammenkoblingsaftalen.

3) Sammenkobling bliver mulig på et rimeligt antal tilslutningspunkter i overensstemmelse med internationale tekniske standarder for at sikre passende og effektiv sammenkobling i den udstrækning, det er påkrævet for at gøre tjenesterne driftskompatible. Der bliver tale om en række regionale tilslutningspunkter, hvor der er adgang til internationale standardiserede grænseflader og signaleringssystemer, og hvor det er økonomisk rentabelt. Under alle omstændigheder vil alle rimelige anmodninger om sammenkobling, herunder særlig netadgang, blive imødekommet på vilkår, som er ikke-diskriminerende og omkostningsrelaterede for hver enkelt tjeneste.

4) PTT Telecom forpligter sig til fortsat at give adgang på ikke-diskriminerende grundlag til omkostningsrelateret pris til kundedatabaser, der er nødvendige for at udarbejde nummeroplysningstjenester.

5) PTT Schweiz offentliggør senest på datoen for vedtagelsen af denne beslutning en standardsammenkoblingsaftale med PSTN- og ISDN-net, der er i overensstemmelse med de relevante schweiziske bestemmelser og svarer til lignende krav i EF-bestemmelserne. Denne aftale skal indeholde gennemsigtige bestemmelser om rettidig sammenkobling og vilkår (herunder tekniske standarder og specifikationer), som er ikke-diskriminerende og omkostningsrelaterede for hver enkelt tjeneste. Omkostningerne skal defineres og posteres ved hjælp af et analytisk regnskabssystem. Kommissionen vil desuden få forelagt et eksemplar af sammenkoblingsaftalen.

6) Sammenkobling bliver muligt på et rimeligt antal tilslutningspunkter i overensstemmelse med internationale tekniske standarder for at sikre passende og effektiv sammenkobling i den udstrækning, det er påkrævet for at gøre tjenesterne driftskompatible. Der bliver tale om en række regionale tilslutningspunkter, hvor der er adgang til internationale standardiserede grænseflader og signaleringssystemer, og hvor det er økonomisk rentabelt. Alle rimelige anordninger om sammenkobling, herunder særlig netadgang, vil blive imødekommet på vilkår, som er ikke-diskriminerende og omkostningsrelaterede for hver enkelt tjeneste.

7) PTT Schweiz forpligter sig til i overensstemmelse med de relevante schweiziske bestemmelser og til omkostningsrelateret pris fortsat at give adgang på ikke-diskriminerende grundlag til kundedatabaser, der er nødvendige for at udarbejde nummeroplysningstjenester.

8) Telia forpligter sig til at yde rettidige sammenkoblingstjenester på gennemsigtige vilkår (herunder tekniske standarder og specifikationer), som er ikke-diskriminerende og omkostningsrelaterede for hver enkelt tjeneste. Omkostningerne skal defineres og posteres ved hjælp af et analytisk regnskabssystem. Alle rimelige anmodninger om sammenkobling, herunder særlig netadgang, vil blive imødekommet på vilkår, som er ikke-diskriminerende og omkostningsrelaterede for hver enkelt tjeneste.

9) Tilsidesættelser af kravene under nr. 1-8 betragtes ikke som overtrædelser af denne betingelse, medmindre de har betydelig indflydelse på markedet.

II. Intet misbrug af fortrolige oplysninger

1) Unisource NV og selskabets datterselskaber, især UCS, forpligter sig til ikke at give nogen af selskabets datterselskaber eller aktionærer adgang til fortrolige kundeoplysninger, som de har modtaget i deres egenskab af agenter for Unisources aktionærer.

2) Alle aktionærer forpligter sig til ikke at misbruge fortrolige oplysninger om kundekontrakter, f.eks. priser, de har erhvervet som aktionærer i Unisource NV, gennem repræsentation i bestyrelser eller udvalg i et selskab oprettet som led i Unisource-aftalerne, eller som distributører af en Unisource-tjeneste.

3) Alle aktionærer forpligter sig til ikke at misbruge fortrolige oplysninger fra andre aktionærer, som de har erhvervet gennem repræsentation i bestyrelser eller udvalg i et selskab oprettet som led i Unisource-aftalerne.

4) Alle aktionærer sikrer, at hverken Unisource NV eller selskabets datterselskaber får adgang til fortrolige oplysninger om kundekontrakter, f.eks. priser, de har erhvervet ved at yde tjenester til Unisources konkurrenter.

5) Tilsidesættelser af kravene under nr. 1-4 betragtes ikke som overtrædelser af denne betingelse, medmindre de har betydelig indflydelse på markedet.

III. Forebyggelse af krydssubsidier

1) Alle aktionærer forpligter sig til ikke at yde nogen form for krydssubsidier til noget selskab oprettet som led i Unisource-aftalerne finansieret gennem indtægter i noget selskab, de driver i medfør af enerettigheder, eller med hensyn til hvilket de har en dominerende stilling.

2) Alle aktionærer sikrer navnlig, at alle selskaber oprettet i henhold til Unisource-aftalerne i) opnår finansiering af egen gæld, ii) ikke direkte eller indirekte henfører driftsudgifter, afskrivninger eller andre udgifter til noget andet selskab, der tilhører aktionærerne, iii) fakturerer aktionærerne samme pris som tredjemand for at yde tjenester, der sælges til tredjemand i kommercielle mængder, og iv) fakturerer aktionærerne på basis af dækning af alle omkostninger eller en anden forretningsmæssig prisfastsættelsesmetode for produkter og tjenester, der ikke sælges til tredjemand i kommercielle mængder.

3) Alle aktionærer sikrer gennemsigtighed ved at sikre, at gældende regnskabsregler, -principper og -praksis i henhold til national ret og EF-retten overholdes. Disse regler, principper og praksis omfatter den anvendte omkostningsmetode, regnskabsprincipperne for behandling af omkostninger og det valgte fordelingsprincip. Betalinger og overførsler til Unisource og Unisource-selskaber skal kunne identificeres på grundlag af periodiske revisionsberetninger.

4) Tilsidesættelser af kravene under nr. 1, 2 og 3 betragtes ikke som overtrædelser af denne betingelse, medmindre de har betydelig indflydelse på markedet.

IV. Forebyggelse af bundling

1) PTT Telecom forpligter sig til ikke at knytte betingelser om køb af nogen Unisource-tjeneste til nogen PTT Telecom-tjeneste. Endvidere vil selskabet, så længe det har en dominerende stilling med hensyn til at udbyde monopoliserede tjenester og/eller infrastruktur, kun afgive kombinerede tilbud på Unisources og sine egne tjenester på en sådan måde, at kunden i kontrakten kan identificere den betalte pris og de øvrige vilkår for disse tjenester, og det vil sikre, at hver af disse komponenter tilbydes separat på tilsvarende vilkår.

2) PTT Schweiz forpligter sig til ikke at knytte betingelser om køb af nogen Unisource-tjeneste til nogen PTT Schweiz-tjeneste. Endvidere vil selskabet, så længe det har en dominerende stilling med hensyn til at udbyde monopoliserede tjenester og/eller infrastruktur, kun afgive kombinerede tilbud på Unisources og sine egne tjenester på en sådan måde, at kunden i kontrakten kan identificere den betalte pris og de øvrige vilkår for disse tjenester, og det vil sikre, at hver af disse komponenter tilbydes separat på tilsvarende vilkår.

3) Telia forpligter sig til ikke at knytte betingelser om køb af nogen Unisource-tjeneste til nogen Telia-tjeneste. Endvidere vil selskabet, så længe det har en dominerende stilling med hensyn til at udbyde monopoliserede tjenester og/eller infrastruktur, kun afgive kombinerede tilbud på Unisources og sine egne tjenester på en sådan måde, at kunden i kontrakten kan identificere den betalte pris og de øvrige vilkår for disse tjenester, og det vil sikre, at hver af disse komponenter tilbydes separat på tilsvarende vilkår.

4) Tilsidesættelser af kravene under nr. 1, 2 og 3 betragtes ikke som overtrædelser af denne betingelse, medmindre de har betydelig indflydelse på markedet.

Artikel 5

Til denne beslutning er knyttet følgende påbud:

1) Revision.

Unisource og alle selskabets datterselskaber revideres hvert år. Revisionen skal ud fra en regnskabsmæssig synsvinkel bekræfte:

a) at alle transaktioner mellem disse selskaber på den ene side og Unisources aktionærer på den anden side er foregået på forretningsmæssige betingelser

b) at selskaberne har overholdt regnskabsprocedurerne, og

c) at de beregnede tal er korrekte.

De første revisionsberetninger, som dækker kalenderåret 1997, forelægges Kommissionen senest seks måneder efter årets udgang.

2) Optegnelsesforpligtelser.

Alle aktionærerne og alle selskaber oprettet som led i Unisource-aftalerne skal føre bøger og opbevare forretningspapirer, som over for Kommissionen kan benyttes til at bevise, at de i artikel 4 omhandlede betingelser overholdes.

3) Kontrol af bøger og forretningspapirer.

For at kunne fastslå og sikre, at Unisources aktionærer overholder betingelserne i artikel 4, skal alle aktionærerne og alle selskaber dannet som led i Unisource-aftalerne med passende varsel, inden for normal kontortid og uden at nødsage Kommissionen til at påberåbe sig sine kontrolbeføjelser i henhold til forordning nr. 17 give Kommissionen adgang til deres forretningslokaler med henblik på dels at kontrollere de bøger og forretningspapirer, der er omfattet af det under nr. 2 omhandlede optegnelsespåbud, dels at modtage mundtlige forklaringer vedrørende disse dokumenter.

4) Rapporteringsforpligtelser.

Alle aktionærerne og alle selskaber dannet som led i Unisource-aftalerne skal, med det formål at sikre at de overholder de under nr. 1, 2 og 3 omhandlede påbud, forsyne Kommissionen med følgende:

a) alle de til dette formål nødvendige bøger og forretningspapirer, som aktionærerne og alle selskaber dannet som led i Unisource-aftalerne er i besiddelse af eller kontrollerer; de forelægges hver sjette måned og første gang et år efter tidspunktet for fritagelsen i artikel 1

b) supplerende mundtlige eller skriftlige forklaringer.

Artikel 6

Denne beslutning er rettet til:

PTT Telecom BV

PO Box 30150

NL-2500 GD Den Haag

Telia AB

Mårbackagatan 11

S-123 86 Farsta

Schweizerische PTT

Generaldirektion PTT

Viktoriastrasse 21

CH-3030 Bern.

Udfærdiget i Bruxelles, den 29. oktober 1997.

På Kommissionens vegne

Karel VAN MIERT

Medlem af Kommissionen

(1) EFT 13 af 21. 2. 1962, s. 204/62.

(2) EFT C 44 af 12. 2. 1997, s. 15.

(3) EFT L 395 af 30. 12. 1989, s. 1. Berigtiget i EFT L 257 af 21. 9. 1990, s. 13.

(4) Beslutningen omtales i EFT C 13 af 18. 1. 1996, s. 3.

(5) Nogle beslutninger skal imidlertid godkendes af bestyrelsen, herunder overtagelser, indgåelse af aftaler og investeringer.

(6) Der kræves absolut flertal ved bilæggelse af tvister i forbindelse med transaktioner mellem Unisource og aktionærerne.

(7) De internationale net omfatter de internationale koblingscentraler i de tre lande, de internationale transmissionsvedligeholdelsescentre, de internationale netværksstyringscentre, satellit/jordstationer, undersøiske kabler og anden international transmissionskapacitet, de pågældende virksomheders ATM-/SDH-forbindelser og de internationale signaltransitpunkter i de pågældende lande og enhver anden form for grænseoverskridende faciliteter, Unisources aktionærer råder over i de pågældende lande.

(8) En sådan aftale er indgået mellem UCS og Uniworld (jf. Kommissionens beslutning i sag IV/35.738 Uniworld).

(9) Akronym for synkron digital hierarkitransmission, en international standardiseret transmissionsteknik, der giver større kapacitet i eksisterende lysledernet, bedre fjernkontrol og automatisk omdirigering i tilfælde af fejl.

(10) Efter Uniworld-transaktionen vil UBN-distributionsaftalen omfatte nationale datatjenester og internationale (bilaterale) datatjenester uden for Uniworlds område.

(11) Konkurrenceklausulen om UBN åbner imidlertid mulighed for distribution inden for territoriet af Infonets (globale) datatjenester. Infonet, som er registreret i USA og ejes af en række teleselskaber, herunder Unisources aktionærer, tilbyder globale tillægstjenester. Den egentlige distribution af tjenesterne i alle de europæiske lande foregår gennem en afdeling af landets teleselskab. Hvad angår Unisources aktionærer, overføres sådanne afdelinger ikke til Unisource. I ingen af landene har Infonet imidlertid en markedsandel på over 1 %.

(12) Denne markedsdefinition er i overensstemmelse med den, der blev anvendt i BT-MCI-sagen (Kommissionens beslutning 94/579/EF, EFT L 223 af 27. 8. 1994, s. 36, femte betragtning) samt i Atlas- og Global One-sagerne (Kommissionens beslutning 96/546/EF og 96/547/EF, EFT L 239 af 19. 9. 1996, s. 23 og 57, henholdsvis fjerde til femtende og femte til sekstende betragtning).

(13) I alle tilfælde gennem det respektive datterselskab af UBN i det pågældende land.

(14) Denne alliances markedsmæssige stilling vil blive styrket efter den fulde udnyttelse af alliancen med Telefónica.

(15) Betingelserne for udbud af lejede kredsløb er i overensstemmelse med Rådets direktiv 92/44/EØF af 5. juni 1992 om etablering af ONP-vilkår for faste kredsløb (EFT L 165 af 19. 6. 1992, s. 27).

(16) PTT Telecom har desuden oplyst, at selskabet ikke har nogen klausul i sine generelle vilkår, der siger, at kunderne er forpligtet til at afsløre, hvortil de ønsker at anvende de lejede kredsløb, og anmoder ikke (potentielle) kunder om sådanne oplysninger, inden selskabet indgår aftaler om leje af kredsløb.

(17) EFT C 233 af 6. 9. 1991, s. 2, punkt 102 ff.

(18) EFT L 199 af 26. 7. 1997, s. 32.

(19) Se side 1, fodnote 2. Det skal bemærkes, at da meddelelsen i henhold til artikel 19, stk. 3, blev offentliggjort, var Telefónica stadig fuldgyldigt medlem af Unisource.

(20) PTT-Telecom: WVPN; Telia: Telia Intercall; PTT Schweiz: FlexNet.

(21) Jf. betragtning 2.

(22) Jf. aftalens punkt 39.

(23) Jf. beslutning 95/546/EF (Atlas), fodnote 12, under betragtning 58.

(24) Atlas-beslutningen blev gjort betinget af udstedelse af to licenser til alternativ infrastruktur i både Frankrig og Tyskland (jf. beslutning 95/546/EF, under betragtning 76, litra a)).

(25) Jf. betragtning 94.