++++

REVISIONSRETTENS SAERBERETNING

om stoette til skummetmaelk forarbejdet til kasein og kaseinater

( Bemaerkninger , EOEF-traktatens artikel 206 a )

( 84/C 41/01 )

Beretningen er vedtaget af Revisionsretten paa moedet den 9 . juni 1983 i henhold til EOEF-traktatens artikel 206a . Den 3 . marts 1983 blev den sendt til udtalelse i Kommissionen , hvis svar fremgaar af bilaget .

INDHOLDSFORTEGNELSE

* Side *

I . Indledning * 3 *

1.1 . Generelle bemaerkninger * 3 *

1.2 . Kasein * 3 *

1.3 . Oekonomisk og budgetmaessig betydning * 3 *

1.3.1 . Budgetomkostninger * 3 *

1.3.2 . Produktionsstruktur * 3 *

1.4 . Formaal med undersoegelsen * 3 *

II . Rammeforordningen * 4 *

2.1 . Indledning * 4 *

2.2 . Grundprincipper * 4 *

2.3 . Gennemfoerelsesregler * 4 *

2.3.1 . Stoettemodtager * 4 *

2.3.2 . Den stoetteudloesende begivenhed * 4 *

2.3.3 . Beregningsprincipper for stoetten * 4 *

III . Forvaltning * 5 *

3.1 . Bemaerkninger om ideen bag forordningen * 5 *

3.1.1 . Foelgevirkning * 5 *

3.1.2 . Stabilitet * 5 *

* Side *

3.1.3 . Afsaetning * 5 *

3.2 . Bemaerkninger vedroerende kontrollen * 6 *

3.2.1 . Indledning * 6 *

3.2.2 . Underretning om tillaegsforanstaltninger * 6 *

3.2.3 . Permanent kontrol * 6 *

3.2.4 . Kontrollens gennemfoerelse * 6 *

3.2.5 . Fysisk-kemisk analyse * 7 *

3.2.6 . Generel bemaerkning * 7 *

IV . Oekonomisk analyse af stoetten * 7 *

4.1 . Stoettens placering i oekonomisk sammenhaeng * 7 *

4.1.1 . Kasein inden for maelke - og mejeripolitikken * 7 *

4.1.2 . Afsaetningsforanstaltninger for skummetmaelk * 8 *

4.2 . Beregning af stoetten * 8 *

4.2.1 . Beregningsmetode * 8 *

4.2.2 . Kommentar * 8 *

4.3 . Strukturel virkning * 9 *

4.4 . Kvalitetskoefficienter og maalsaetning * 10 *

V . Konklusion * 10 *

5.1 . Forordningens grundlag * 10 *

5.2 . Foranstaltningernes overensstemmelse med maalsaetningen * 11 *

5.3 . Forordningens grundtanke og dens ivaerksaettelse * 11 *

Bilag

I : Kasein i maelke - og mejerisektoren * 13 *

II : Budgetomkostningernes fordeling pr . medlemsstat * 13 *

III :

a ) Tilbageblik over kasein - og kaseinatproduktionen * 14 *

b ) Europa over for verdensproduktionen * 14 *

IV : Liste over forordninger om kasein * 15 *

V : Antal produktionsenheder i drift i Frankrig * 17 *

VI : Kommissionens svar * 18 *

I . INDLEDNING

1.1 . Generelle bemaerkninger

Faellesskabets markedsordning for maelk og mejeriprodukter ( 1 ) indeholder en raekke foranstaltninger til foroegelse og spredning af afsaetningsmulighederne for maelk og mejeriprodukter .

Formaalet med denne form for stoette er i store traek at skabe gunstige betingelser for forarbejdning af maelk til produkter med bedre afsaetningsmuligheder , og som er mere loensomme for Faellesskabet , og herunder hoerer stoette til skummetmaelk forarbejdet af kasein og kaseinater .

1.2 . Kasein

Kasein er i forskellige fysisk-kemiske former det vigtigste protein , dvs . henved 85 % af det samlede proteinindhold , i skummetmaelk .

Kasein kan anvendes til mange forskellige formaal i foedevareindustrien , som er den stoerste forbruger ( naer ved 80 % af produktionen ) .

Kasein anvendes ligeledes i andre sektorer , skoent subsitutionsmulighederne goer det mindre og mindre konkurrencedygtigt .

Naar maelken er skummet , udvindes kaseinen ved loebe - eller syreudfaeldning . Derefter vaskes og toerres produktet eller forarbejdes til salte , hvorved det lettere kan anvendes i visse fremstillingsprocesser .

1.3 . Oekonomisk og budgetmaessig betydning

1.3.1 . Budgetomkostninger ( 2 )

Faellesskabsstoetten til skummetmaelk forarbejdet til kasein og kaseinater udgoer for 1982 243,4 mio ECU eller 7,3 % af maelke - og mejerisektoren .

Markedsudviklingen baerer praeg af forordningerne . Foer 1968 , da markedsordningen blev indfoert , var verdensmarkedet praeget af den newzealandske produktions dominerende indflydelse , saavel kvalitativt som kvantitativt .

Siden da har Europa efter en gradvis opfyldelse af maalene for stoetten kunnet styrke sin stilling vaesentligt . Efter i 1979 at vaere blevet selvforsynende tegner Europa sig i dag for 40 % af verdensproduktionen .

1.3.2 . Produktionsstruktur ( 3 )

Der fremstilles kasein i seks medlemslande , men kun fire af disse lande har en produktion af betydning .

Antallet af virksomheder , beskaeftiget med denne produktion varierer imidlertid meget : ( 54 i Frankrig , 9 i Forbundsrepublikken Tyskland , 6 i Irland , 3 i Det forenede Kongerige , 3 i Danmark og kun 1 i Nederlandene ) . Ligeledes varierer stoerrelsen af disse virksomheder , og de forskellige medlemsstater har derfor afvigende opfattelser af stoetten .

1.4 . Formaal med undersoegelsen

Revisionsrettens undersoegelse har omfattet bilagskontrol saavel som besoeg paa stedet til kontrol af gyldigheden af de konstaterede betalingsanvisninger samt en oekonomisk analyse af foranstaltningen . Foranstaltningen kan ikke betragtes isoleret , men indebaerer , at stotten maa ses i sin sammenhaeng inden for den samlede politik for anvendelse af skummetmaelk .

Det maa der understreges , at stoette til skummetmaelk forarbejdet til kasein svarer til ca . 45 % af faerdigproduktets vaerdi . Naar markedsforholdene er helt ugunstige , kan procentdelene imidlertid stige til 60 % . I saa fald kan hverken beregningsmaaden eller stoettens stoerrelse undgaa at faa indflydelse paa beslutningen om at producere .

II . RAMMEFORORDNINGEN

2.1 . Indledning

Disse regler , som er fastsat i henhold til artikel 11 i forordning ( EOEF ) nr . 804/68 , blev indfoert i juli 1968 ved Raadets almindelige rammeforordning ( 4 ) . Med forbehold af smaaendringer , som paa ingen maade heroerer tekstens hovedlinjer ( 5 ) , fik Kommissionens gennemfoerelsesbestemmelser efter en raekke aendringer den endelige udformning i 1970 ( 6 ) .

2.2 . Grundprincipper

Reglerne er udformet som en ramme for de nationale interventionsorganers virksomhed og giver dem et meget vidt forvaltningsmaessigt spillerum , som i oekonomisk henseende endeligt godkendes ved afslutningen af regnskaberne . Det staar alligevel fast , at muligheden for en dialog mellem de nationale organer og faellesskabsinstitutionerne er bevaret , idet det enkelte interventionsorgan kan stille Kommissionen specifikke spoergsmaal , hvorefter Kommissionen afgiver fortolkende besvarelser .

Under alle omstaendigheder betyder interventionsorganernes handlefrihed ikke , at der kan ses bort fra en undersoegelse af , om den af medlemsstaterne foretagne kontrol , er forsvarlig .

Kommissionens tjenestegrene har som led i regnskabsafslutningen for 1974-1975 og 1976-1977 beskaeftiget sig med stoetten til skummetmaelk forarbejdet til kasein og kaseinater . I afsnittet om afsaetning ( pkt . 3.1.3 ) er der omtale af Kommissionens betragtninger .

2.3 . Gennemfoerelsesregler

2.3.1 . Stoettemodtager

Stoetten udbetales af interventionsorganet til producenten af kasein eller kaseinater , idet producenten er forpligtet til at indregne stoetten i den koebspris , han betaler til skummetmaelksleverandoeren ( forordning ( EOEF ) nr . 987/68 , artikel 2 ) .

2.3.2 . Den stoetteudloesende begivenhed

Stoetten forfalder ved fremstillingen og udbetales efter afsaetningen ( forordning ( EOEF ) nr . 756/70 , artikel 4 ) .

2.3.3 . Beregningsprincipper for stoetten

i ) Sondring : stoetten kan fastsaettes forskelligt alt efter produkternes kvalitet og efter om der fremstilles kasein eller kaseinater ( forordning ( EOEF ) nr . 987/68 , artikel 3 , stk . 1 ) .

ii ) Beregning : stoetten beregnes saaledes , at provenuet fra skummetmaelk forarbejdet til kasein svarer til provenuet fra skummetmaelkspulveret ( forordning ( EOEF ) nr . 987/68 , artikel 3 , stk . 2 ) .

iii ) Kontrol : kontrollen bestaar i det mindste af permanent tilsyn med produktionsvirksomheden og produktets sammensaetning ( forordning ( EOEF ) nr . 756/70 , artikel 3 , stk . 3 ) .

iv ) Krav til producenter : producenter kan kun modtage stoette , saafremt de underkaster sig den af interventionsorganet indfoerte kontrol og udarbejder de i forordningen naevnte maanedlige opgoerelser ( forordning ( EOEF ) nr . 756/70 , artikel 3 , stk . 1 og 2 ) .

v ) Ansoegning : stoetteansoegningen indgives skriftligt og skal indeholde producentens navn og adresse samt den forarbejdede maengde skummetmaelk . Interventionsorganet kan forlange yderligere oplysninger ( forordning ( EOEF ) nr . 756/70 , artikel 4 ) .

vi ) Krav til medlemsstaterne : medlemsstaterne underretter Kommissionen om de foranstaltninger , som de maatte gennemfoere ud over det af Kommissionen kraevede tilsyn ( forordning ( EOEF ) nr . 756/70 , artikel 3 , stk . 4 ) .

III . FORVALTNING

3.1 . Bemaerkninger om ideen bag forordningen

3.1.1 . Foelgevirkning

Begrundelsen for denne bestemmelse ligger i foranstaltningens hovedformaal , nemlig at overfoere udbyttet af den stoette , der udbetales til kaseinproducenten , til skummetmaelksproducenten og herved bidrage til afsaetning af Faellesskabets maelkeproduktion .

Da denne bestemmelse indgaar i den dispositive del af teksten fremfor i betragtningerne , fremstaar den som et formelt krav , hvis noeje opfyldelse som regel kan underkastes kontrol , uafhaengigt af de juridiske og oekonomiske betingelser for virksomhedernes drift . Alle virksomhederne er i realiteten i den grad integrerede , at det ikke synes muligt at kontrollere , om kravet om overfoersel af udbyttet til skummetmaelksproducenten er opfyldt ( 7 ) .

Virksomhedernes opbyging er nemlig af en saadan art , at deres omkostningsforderling kan medfoere , at provenuet fra kaseinproduktionen overfoeres til en hvilken som helst anden afdeling i samme virksomhed .

Af aabenlyse strukturmaessige eller regnskabstekniske grunde er det derfor umuligt at foere bevis for denne foelgevirkning .

Det er derfor et spoergsmaal , om det er hensigtsmaessigt , at der i forordningens dispositive del er indfoert et krav , som ikke lader sig dokumentere .

3.1.2 . Stabilitet

Stoettemodtagerne sikres i kraft af forordningen garanti for en vis stabilitet . Dette er forstaaeligt , isaer i betragtning af , at erhvervet saedvanligvis arbejder med langfristede kontraker , af den saeregne infrastruktur , der er noedvendig for anvendelsen af kasein , idet afskrivningen heraf kun kan ske over en laengere periode , og af stoettens andel i produktets vaerdi . Der er her tale om en positiv bestemmelse , som ikke er blevet fulgt konkret op .

Ifoelge producenterne , kunne der vaere tale om en mekanisme til forudfastsaettelse af stoetten , som ville have frataget Faellesskabet stoerstedelen af dets aktionsmuligheder paa dette marked . Trods hyppige pres i denne retning er der ikke indfoert nogen mekanisme af denne art .

Det tilkommer saaledes Kommissionen at vaere saerlig paapasselig med , at der ikke under paaberaabelse af dette princip skal kunne laegges hindringer i vejen for aendringer af stoettevilkaarene , hvis en aendring i markedsforholdene skulle give anledning hertil , isaer hvis stoetten over en laengere periode maatte forekomme urimelig stor . ( Jfr . nedenstaaende pkt . 4.2.2 ) .

3.1.3 . Afsaetning

Afsaetningen , der er en af de afgoerende faktorer i forordningen , er bestemmende for datoen for udbetaling af stoetten og er indfoert af hensyn til kontrollen , dels for at undgaa dobbelt indkassering af stoette som foelge af utilstraekkelig lagerkontrol , og dels for at udelukke , at der fremstilles kasein med det ene formaal at modtage stoette .

Afsaetningen finder sted paa forskellig maade i de enkelte medlemsstater , men indebaerer paa ingen maade , at produktet straks saelges til den endelige forbrugger .

Medens visse medlemsstater betragter afsaetningsforholdet som gennemfoert , naar produktet er overgaaet til salgsleddet , afviser en medlemsstat udtrykkeligt denne fortolkning .

I en anden medlemsstat , hvor kasein blev fremstillet i henhold til kontrakt , fandt afsaetningen sted paa fremstillingsdagen , idet kontrakten var oprettet i forvejen .

I et tredje tilfaelde har Kommissionen ment , at overdragelse til en anden afdeling i fabrikken , selv med faktuering og med erklaering om , at produktet skulle anvendes som raavare i en anden fremstillingsproces , ikke kunne betragtes som afsaetning .

Det er derfor indlysende , at virksomhederne er staerkt interesseret i den kortest mulige afsaetningsfrist , idet dette forhold er bestemmende for betalingstidspunktet . Resultaterne af kontrol paa stedet viser imidlertid , at medlemsstaterne har afvigende opfattelser af spoergsmaalet .

Det skal bemaerkes , at Kommissionen i sine konstateringer vedroerende regnskabsafslutningerne for 1974-1975 og 1976-1977 haelder til at sidestille afsaetningen med omsaetning af varen med heraf foelgende overdragelse af ejendomsretten .

Det boer understreges , at det i kontroloejemed er hensigtsmaessigt at bibeholde afsaetningsprincippet , men at den retlige usikkerhed , der praeger gennemfoerelsen heraf , i den nuvaerende situation kan skabe mangeartede problemer saavel som konkurrenceforvridning , idet ikke alle modtagere er i stand til at anvende sammen fremgangsmaade .

For at sikre ligebehandling af dem , der er undergivet ordningen , ses det gerne , at der under hensyntagen til bestemmelsens aand i det mindste gives en fortolkning til afklaring af begrebet afsaetning .

3.2 . Bemaerkninger vedroerende kontrollen

3.2.1 . Indledning

Saadan som kontrollen er defineret i forordningerne , omfatter den hele fremstillingsprocessen , lige fra de formaliteter , der gaar forud for starten af en ny virksomhed , til klassificering af faerdigvaren .

En raekke faktorer , som er omtalt nedenfor , giver imidlertid anledning til en mere indgaaende undersoegelse .

3.2.2 . Underretning om tillaegsforanstaltninger

Den enkelte medlemsstat skal underrette Kommissionen om de foranstaltninger , den traeffer ud over de i forordningen kraevede .

Det viser sig imidlertid , at Kommissionen ikke har en fuldstaendig oversigt over nationale foranstaltninger , og at det derfor ikke har vaeret muligt at overfoere ordninger fra land til land .

Den her omtalte bestemmelse viser , at der er interesse for at harmonisere det forordningssystem , der har vaeret gaeldende i 12 aar uden naevnevaerdige aendringer .

Som det vil fremgaa af de foelgende afsnit , er det betydelige indbyrdes afvigelser i de kontrolprocedurer og -metoder , som medlemsstaterne har udarbejdet i henhold til en lang raekke forordninger .

3.2.3 . Permanent kontrol

Forordningens grundkrav er " mindst er permanent tilsyn " ( 8 ) . Denne bestemmelse indebaerer bogstavelig talt , at der i hver virksomhed fast skal vaere en kontrolloer , hvilket der ikke i alle tilfaelde vil vaere oekonomisk eller teknisk grundlag for . Medlemsstaterne har anvendt forskellige loesninger paa dette problem :

i ) i to lande ( Irland og Nederlandene ) er der faktisk til stadighed en kontrolloer paa stedet : naar det drejer sig om integrerede virksomheder er hans opgaver i oevrigt mangeartede :

ii ) i de oevrige lande foretages der kontrol hver 14 . dag eller endda efter behov , naar der er tale om periodebestemte smaaproduktioner .

3.2.4 . Kontrollens gennemfoerelse

Den manglende harmonisering af kontrollen , som er omtalt ovenfor ( jfr . pkt . 3.2.2 ) , viser sig ved en uensartet gennemfoerelse af kontrollen , hvis effektivitet sjaeldent lader sig sammenligne .

Det kan f . eks . bemaerkes , at der dagligt tages strikproever i Nederlandene , Irland og Det forenede Kongerige . I Frankrig og Forbundsrepublikken Tyskland sker det med mere fleksible mellemrum . I Nederlandene og Irland tages stikproeverne af myndighederne , og i de oevrige tilfaelde stilles stikproeverne til raadighed for myndighederne .

Det har ligeledes alt efter det paagaeldende land forskellige foelger for saa vidt angaar den beroerte maengde , om deklassering som foelge af kaseinets utilstraekkelige kvalitet foretages mere eller mindre rigoristisk . Deklasseringen kan nemlig enten gaelde for den dag , strikproeven blev taget , eller for hele den periode , kontrollen omfatter .

Kun i Forbundsrepublikken Tyskland lader man producenterne betale samtlige de i forordningen ( 9 ) kraevede kontrolforanstaltninger . I samtlige medlemslande kan virksomhederne goere deres ret gaeldende mod resultatet af den analyse , der har medfoert en deklassering af det af dem anmeldte produkt . I to medlemsstater paadoemmes producenterne imidlertid en bod , saafremt deres anke ikke bekraeftes af kontraproeven .

I to lande kan virksomhederne saelge varen fra lager foer der gives meddelelse om resultaterne af analysen , hvilket ikke er tilladt i de oevrige lande .

3.2.5 . Fysisk-kemisk analyse

I bilagene til grundforordningen anfoeres de betingelser , faerdigvaren skal opfylde for at komme i betragtning ved ydelsen af stoette .

Da der ikke findes tilstraekkelig praecise retningslinjer , kan der opstaa unoejagtigheder , som kan forringe produktanalysen , idet de nationale kontrollaboratorier kan have afvigende opfattelser af definitionerne for kasein .

Til belysning heraf kan saaledes eksempelvis naevnes foelgende bestemmelser :

a ) askeindhold ( forordning ( EOEF ) nr . 455/73 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 , bilag III , stk . 3 ) : det fremgaar af forordningen , at analysen skal foregaa ved " lav temperatur og i en svag luftstroem " . Ved et besoeg paa de nationale kontrollaboratorier viste det sig , at de saakaldte " lave " temperaturer laa paa mellem 525 * C og 850 * C . Det ses gerne , at der fastsaettes praecise regler for tryk , temperaturer og fugtighedsgrad ;

b ) indholdet af frie syrer skal bestemmes i hedt og vandrigt miljoe , men der er ikke fastsat bestemmelser for de fysisk-kemiske betingelser ved undersoegelsen .

3.2.6 . Generel bemaerkning

Det fremgaar af ovenstaaende betragtninger , at der er mange afvigelser i opfattelsen af og gennemfoerelsen af kontrollen , og endda i hvad denne kontrol indebaerer for de paagaeldende virksomheder .

Denne situation synes at vaere prisen for den idé , som ligger til grund for forordningen , idet det paahviler medlemsstaterne at ivaerksaette deres egne kontrolforanstaltninger , uden at der er sket nogen form for harmonisering .

Tre hovedlinjer synes i denne sammenhaeng af saerlig betydning : en tilstraebelse af mere praecise betegnelser ( begrebet permanent tilsyn ) , en ny samlet gennemgang af kontrolordningerne for at sikre , at aarsager til forvridninger i videst mulig omfang er fjernet , og endelig en klar normalisering af bestemmelserne om analyse af de fysisk-kemiske karakteristika .

IV . OEKONOMISK ANALYSE AF STOETTEN

4.1 . Stoettens placering i oekonomisk sammenhaeng

4.1.1 . Kasein inden for maelke - og mejeripolitikken

I Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1303/81 ( 10 ) findes en fortegnelse over foranstaltningerne vedroerende skummetmaelk :

" 1 . De opkoeb af skummetmaelkspulver og efterfoelgende operationer , der foretages af et interventionsorgan i medfoer af artikel 7 , stk . 1 og 2 , i forordning ( EOEF ) nr . 804/68 .

2 . Den stoette til privat oplagring af skummetmaelkspulver , der er fastsat i artikel 7 , stk . 3 , i forordning ( EOEF ) nr . 804/68 .

3 . Den stoette til skummetmaelk og skummetmaelkspulver , der anvendes til foder , som er fastsat i artikel 10 i forordning ( EOEF ) nr . 804/68 .

4 . Den stoette til skummetmaelk forarbejdet til kasein , der er fastsat i artikel 11 i forordning ( EOEF ) nr . 804/68 " .

Denne fortegnelse viser , at foranstaltningerne vedroerende skummetmaelk virkelig indgaar i en helhedspolitik , hvor kasein kun er et produkt blandt mange , som noedvendigvis indbyrdes paavirker hinanden .

4.1.2 . Afsaetningsforanstaltninger for skummetmaelk

Den almindelige afsaetningspolitik for skummetmaelk afspejles af foelgende foranstaltninger :

Foranstaltningens art * Maengde afsat i 1981 1 000 tons * Stoettebeloeb som paahviler EUGFL ( 1 ) ECU 100 kg *

I . Skummetmaelkspulver * * *

1 . til kalvefoder * 1 300 * 56 *

2 . eksporthandel * 323 * 37 *

3 . foedevarehjaelp * 191,6 * 37 ( 3 ) *

II . Flydende skummetmaelk ( pulver-aekvivalent ) ( 2 ) * * *

1 . til kalvefoder * 155,7 * 62,70 *

2 . til svinefoder * 221,5 * 85,80 *

3 . til forarbejdning til kasein * 301,9 * 58,85 *

( 1 ) kurs pr . 1 . marts 1982 .

( 2 ) omregningskoefficient : 1 kg skummetmaelkpulver = 11 kg flydende skummetmaelk .

( 3 ) EUGFL finansierer kun restitutionsbeloebet , idet de oevrige udgifter afholdes over budgettet for " Udviklingssamarbejde " .

Det fremgaar af oversigten , at enhedssatsen for stoette til skummetmaelkspulver forarbejdet til kasein er en mellemsats og er saaledes hverken den dyreste eller billigste form for stoette som led i skummetmaelkspolitikken .

Fordelingen af de disponible skummetmaelksmaengder kan imidlertid ikke optimeres ved blot at tage hensyn til budgetudgifterne . Skoent det enkelte instrument maa holdes inden for gaeldende begraensninger , er der imidlertid visse indbyrdes paavirkninger , som ikke fremgaar af oversigten , og som der noedvendigvis maa tages hensyn til , hvis det er hensigten at foretage en grundlaeggende aendring af ligevaegten mellem de forskellige faktorer i skummetmaelkspolitikken .

Stoerrelsen af stoetten til skummetmaelk forarbejdet til kasein kan derfor ikke bestemmes alene under hensyntagen til produktionsbetingelser eller markedsforhold , men boer ligeledes vaere resultatet af en samlet vurdering af skummetmaelkspolitikken ( 11 ) .

Kun paa dette grundlag kan man faa et klart overblik over foelgende af anvendelsen af disse forskellige instrumenter , men det er igen betinget af , at man hurtigt kan raade over fuldstaendige oplysninger .

Dette kan kun opnaas ved en baade maalrettet og smidig informationsplan inden for Kommissionen Det er i oevrigt noedvendigt at paapege medlemsstaternes forsoemmelser for saa vidt angaar videresendelse af meddelelser til Kommissionen i henhold til forordning ( EOEF ) nr . 210/69 ( 12 ) .

4.2 . Beregning af stoetten

4.2.1 . Beregningsmetode

I medfoer af artikel 3 og 4 i forordning ( EOEF ) nr . 987/68 beregnes stoetten til kasein ud fra forskellen mellem salgsindtaegterne for skummetmaelkspulver og kasein . I hvert enkelt tilfaelde udtrykkes indtaegten som forskellen mellem priser og produktionsomkostninger . Stoerrelsen af stoetten til kasein fastsaettes derfor saaledes :

a ) nettoindtaegten for salg af skummetmaelkspulver til intervention udtrykkes som forskellen mellem interventionsprisen og enhedsproduktionsomkostningerne paa basis af skummetmaelk . For at faa nettovaerdien pr . kg skummetmaelk maa man derfor dividere med resultatet ( per definition , 1 kg pulver = 11 kg skummetmaelk ) ;

b ) nettoindtaegten for salg af kasein er lig verdensmarkedsprisen plus visse omkostninger , som er defineret i forordningen ( told , transport ) , hvorfra traekkes produktionsomkostningerne paa basis af skummetmaelk . Ogsaa her faas nettovaerdien af 1 kg skummetmaelk ved at dividere med resultatet ( defineret i forordningen efter produktets kvalitet ) .

c ) enhedsstoettesatsen er forskellen mellem de i punkt a ) og b ) definerede nettoindtaegter .

4.2.2 . Kommentar

Mens betegnelserne for skummetmaelk bygger paa udtrykkelige faellesskabsbeslutninger , er dette ikke tilfaeldet for kasein , hvor de er forbundet med en raekke usikkerhedsmomenter :

a ) verdensmarkedspris + omkostninger : der foreligger en raekke officioese kaseinnoteringer , og det er derfor ikke muligt at fastslaa den i forordningen naevnte noejagtige verdensmarkedspris .

b ) produktionsomkostninger : der tales om en " mellemstor virksomheds " produktionsomkostninger , uden at dette praeciseres yderligere . Denne definition er ikke blevet aendret siden forordningens gennemfoerelse ; de eneste aendringer skyldes udviklingen i produktionsomkostningerne for skummetmaelkspulver , som fastsat i forordningerne . Helt bortset fra at begrebet mellemstor virksomhed ikke er defineret i forordningen , er der siden forordningens ikrafttraedelse ( 13 ) sket aendringer i produktionsvirksomhedernes teknologi og stoerrelsesforhold .

c ) resultat : endelig indebaerer den forskel , der er konstateret mellem det faktiske resultat og det , der tages hensn til af Kommissionen , en lavere ansaettelse af indtaegten for kasein , hvilket aritmetisk betyder en forhoejelse af stoetten .

Behovet for en detaljeret oekonomisk analyse , hvorved visse af de ovennaevnt usikkerkedsmomenter , kan fjernes , goer det som allerede anfoert i foregaaende afsnit endnu mere paakraevet med formidling af oplysninger .

Takket vaeret en klar og stadig ajourfoert forstaaelse af saavel udviklingen i produktionsmetoderne som af markedsforholdene , kan der foretages hyppigere tilpasninger af stoettem i takt med aendringerne i de oekonomiske forhold .

Princippet om en stabil stoette , kan ikke komme til at stride mod forpligtelsen om en regelmaessig tilpasning heraf efter markedsforholdene . Medmindre der sker en saadan tilpasning , vil beregningsmetoden foere til dannelse af situationsbetingede indtaegter , skoent det fremgaar af den oekonomiske statistik , at grundlaget for beregningsmetoden ikke laengere svarer til de faktiske forhold .

4.3 . Strukturel virkning

Den strukturelle virkning , som gennemgaas i det foelgende , skyldes ikke udtrykkelige forordningsbestemmelser , men selve beregningsmetoden . Anvendelsen af begrebet mellemstor virksomhed indebaerer , at visse producenter udelukkes fra forordningens anvendelsesomraade , nemlig smaa og vilkaarlige producenter , hvis produktionsomkostninger af forskellige grunde kan vaere hoejere end dem , der indgaar i beregningerne .

Betragter man beregningsmetoden for stoetten , maa det konstateres , at den strukturelle betydning er stoerre , jo lavere indtaegterne er , hvorved stoetten derfor begraenses i tilsvarende grad .

Problemstillingen har ganske vist afveget meget fra land til land . Jo stoerre virksomhederne er , i desto hoejere grad er beregningsmetoden til deres fordel og forringer den strukturelle virkning . Det kan isaer bemaerkes , at i de lande ( Danmark , Irland og Det forenede Kongeringe ) , hvor fremstillingen udelukkende er blevet udviklet i kraft af faelleskabsforordningerne , startede virksomhederne umiddelbart som meget smaa enheder . I Frankrig , hvor der er en stor spredning af producenterne , goer virkningen sig derimod langsomt gaeldende ( 14 ) . I bilag V findes en detaljeret oversigt over denne udvikling efter gruppe . Her skal blot konstateres , at den tilsigtede koncentration af producenterne , praeges af :

a ) en aftagende tendens i antallet af producenter ( bortset fra i 1980 , der maa ses paa baggrund af de saerlig gunstige konjunkturer ) ;

b ) et regelmaessigt fald i antallet af smaaproducenter ( mindre end 100 tons : 21 i 1975 mod 15 i 1980 ) , mens antallet af stoerre producenter vokser ( mere end 1 000 tons : 6 i 1975 og 15 i 1980 ) ;

c ) det stoerste antal producenter laa i 1975 i 200 til 500 tons-gruppen ; i 1980 ligger de fleste i 1 000 til 2 000 tons-gruppen .

Det stop i udviklingen , der blev registreret i 1980 , er udelukkende konjunkturbestemt , hvilket bekraeftes af de tal , der er tilgaengelige for 1981 . I 1981 konstateres nemlig lukning af 9 virksomheder ; ud af de 45 kaseinproducerende virksomheder , som stadig er i drift , staar de 10 for 70 % af produktionen .

Hvor berettiget et strukturforbedringsformaal end kan forekomme , kan det have foelgevirkninger , hvis sociale og regionale omkostninger skal ses i forhold til det overordnede maal , som stadig er den stoerst mulige afsaetning af skummetmaelk paa det for Faellesskabet mest fordelagtige omkostningsniveau .

Det vil da vaere oenkeligt , at der foretages en vurdering af dette formaals bidrag til opfyldelse af foranstaltningens generelle maal og bestemme dets indvirkning paa den oekonomiske forvaltning af skummetmaelkspolitikken .

4.4 . Kvalitetskoefficienter og maalsaetning

Paa baggrund af de forskellige produktionsbetingelser er i grundforordningen fastsat de maengder skummetmaelk , som anvendes til fremstilling af 1 kg kasein , hvis sammensaetning er angivet i bilaget til forordningen .

Det fremgaar af undersoegelsen , at de faktisk anvendte maelkemaengder ikke svarer til de forudfastsatte . Det kan i visse tilfaelde dreje sig om en forskel paa op til 15 % .

Retten betvivler , om denne forskel , som paa lang sigt er udtryk for teknologiske fremskridt , kan forenes med forordningens hovedformaal , som er en maksimal anvendelse af skummetmaelk . Det maa dog erkendes , at det i betragtning af de aarstidsbestemte svingninger i maelkekvaliteten og de geografisk bestemte forskelle er vanskeligt at anvende disse koefficienter .

En historisk gennemgang af forordningen viste i oevrigt , at formaalet med kvalitetskoefficienterne var at eliminere produkter af ringere kvalitet . Denne bevidste fremgangsmaade fortsatte indtil 1975 , og gav sig udslag i en gradvis ophaevelse af stoette til maelk , anvendt til fremstilling af ringere kvaliteter , tillige med en skaerpelse af de fysisk-kemiske krav .

Produktionsleddet blev hurtigt tilpasset disse nye normer .

Det maa imidlertid konstateres , at denne udvikling gik i staa i 1975 . Der blev ikke indfoert nogen ny foranstaltning i dette oejemed , og det har ikke vaeret muligt at paapege aarsagerne hertil . Det er imidlertid producenternes opfattelse , at der burde overvejes visse tilpasninger af normerne .

Det ville desuden vaere i overensstemmelse med den tanke , der laa til grund for udarbejdelsen af forordningen , og paa linje med aendringerne , at viderefoere denne udvikling , hvilket i oevrigt kunne gaa haand i haand med en revision af de fysisk-kemiske normer ( jfr . pkt . 3.3.5 ) .

Det europaeiske Faellesskab ville herved blive betydelig mere konkurrencedygtigt .

At Kommissionen selv er klar over denne noedvendighed , fremgaar af det forslag til direktiv om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning vedroerende kaseiner og kaseinater beregnet til konsum ( 15 ) , som Kommissionen forelagde Raadet den 30 . januar 1979 . Europa-Palamentet tiltraedte Kommissionens forslag ved parlamentsbeslutningen den 11 . maj 1979 ( 16 ) .

Raadet har endnu ikke truffet afgoerelse om forslaget .

V . KONKLUSION

5.1 . Forordningens grundlag

Undersoegelsen af foranstaltningen til stoette for skummetmaelk forarbejdet til kasein og kaseinater giver i foerste raekke anledning til at tage to grundlaeggende spoergsmaal op , nemlig foranstaltningens indplacering i den samlede politik for maelk og mejeriprodukter , og spoergsmaalet om den voksende forskel mellem de fastsatte og de faktisk anvendte maelkemaengder ( jfr . pkt . 4.1 og 4.4 ) .

Der kan herske tvivl om det er hensigtsmaessigt at fortsaette foranstaltningen i dens nuvaerende form , i betragtning af , at Faellesskabet takket vaere forordningen nu er selvforsynende .

Da fremstillingen kraever betydelige investeringer , som afskrives over laengere perioder , medfoerer stoetteordningen en betydelig usmidighed , som van skeligt kan fjernes i tilfaelde af aendringer i markedsforholdene . Da foranstaltningen er et led i skummetmaelkspolitikken , kan forskellen mellem de faktisk anvendte maelkemaengder og koefficienterne i oevrigt betyde , at hovedformaalet tilsidesaettes til fordel for en rent kommerciel maalsaetning .

Naar der er sket en positiv afklaring af disse to spoergsmaal , som er afgoerende for foranstaltningens nyttevirkning , staar det tilbage at paavise , at forordningen og gennemfoerelsen heraf virkelig er helt fyldestgoerende .

5.2 . Foranstaltningernes overensstemmelse med maalsaetningen

Som foelge af stoettens integrering i maelke - og mejeripolitikken og af beregningsmetoden for stoetten er det paakraevet , at informationsordningen er saerdeles godt opbygget og fuldt ud effektiv . Indbyrdes paavirkninger mellem maelke - og mejeripolitikkens forskellige omraader , samt beregningsgrundlaget for stoetten boer kunne underkastes loebende kontrol , hvorved man til enhver tid kan fastslaa virkningen af en given beslutning . Gennemfoeres denne kontrol ikke , kan der opstaa situationsbetingede indtaegter som foelge af en forsinket tilpasning af stoettevilkaarene til markedsforholdene ( jfr . pkt . 4.1 og 4.2 ) .

Retten har kunnet konstatere , at Kommissionen ikke har et saadant kontrolredskab , og ansvaret for dette forhold paahviler baade Kommissionen og medlemsstaterne , som er forpligtet til at fremsende oplysninger ( jfr . pkt . 4.2 ) .

Forordningen har en strukturel virkning , nemlig en voksende koncentration af produktionsenheder , som er en direkte foelge af beregningsmetoden for stoetten . Uden at ville anfaegte , om dette er hensigtsmaessigt , maa Retten konstatere , at virkningen har vaeret langt fra ubetydelig . Det kunne have vaeret nyttigt med en vurdering af dens bidrag til opfyldelsen af formaalene ( jfr . pkt . 4.3 ) .

Endelig har Retten konstateret , at den forbedring af kvaliteterne , som begyndte at aftegne sig i 1968 , ikke fortsatte efter 1975 , skoent alle teknologiske forudsaetninger herfor var til stede . Retten indser ikke grundene til dette stop i udviklingen ( jfr . pkt . 4.4 ) .

5.3 . Forordningens grundtanke og dens ivaerksaettelse

Forordningen har vaeret i kraft i 12 aar uden naevnevaerdige aendringer . Den er hovedsagelig taenkt som en ramme for de nationale interventionsorganers virksomhed .

Heraf foelger , at de konkrete problemer ved anvendelsen af denne forordning ligger paa tre omraader , nemlig :

1 . selve grundtanken ,

2 . samordningen mellem medlemsstaterne ,

3 . kontrollens gennemfoerelse .

Selve arten af den garanti for stabile forhold , der ydes producenterne , har lige fra starten voldt vanskeligheder ; en saadan garanti er absolut uundvaerlig . da transaktionerne paa dette marked er forholdsvis langfristede .

Det er imidlertid klart , at garantibestemmelsen , ikke kan vaere til hinder for en aendring af stoettevilkaarene , hvis langvarige aendringer i markedsforholdene skulle give anledning hertil ( jfr . pkt . 3.2.2 ) .

For saa vidt angaar gennemfoerelsen af forordningens grundprincipper konstateres der afvigende opfattelser af enkelte af disse principper , hvilket kan skabe forvridninger mellem medlemsstaterne .

Det drejer sig om foelgende principper :

a ) foelgevirkning : som foelge af strukturerne og regnskabssystemerne viser det sig umuligt at kontrollere kravet om overdragelse af stoettebeloebet til producenten , skoent det udtrykkeligt er foreskrevet i forordningen ( jfr . pkt . 3.1.1 ) ;

b ) afsaetning : eller krav om at kaseinet skal vaere solgt , foer stoetten modtages , hvilket af medlemsstaterne opfattes som en iagttagelse af salgstransaktionens juridiske form . Afvigende retsregler goer i oevrigt kontrollen heraf vanskelig . Det ses gerne , at der gives noejere regler for omfanget af denne kontrol , i det mindste ved fortolkende cirkulaerer ( jfr . pkt . 3.1.3 ) .

Selve gennemfoerelsen af kontrollen viser , at der er problemer med fortolkningen eller anvendelsen af forordningen , hvilket bl.a . skyldes manglende underretning om tillaegsforanstaltninger i medlemsstaterne . Denne bestemmelse , som kunne have vaeret et ideelt middel til en effektiv harmonisering af markedet , er nemlig ikke blevet udnyttet ( jfr . pkt . 3.2.2 ) .

Det i forordningen naevnte permanente tilsyn er ikke oekonomisk forsvarligt at gennefoere ( jfr . pkt . 3.2.3 ) .

Det skal i oevrigt bemaerkes , at kontrollen gennemfoeres paa meget forskellig vis , og at den teksnisk , oekonomisk og finansielt set har forskellige foelger for producenterne i de enkelte medlemsstater ( jfr . pkt . 3.2.4 ) .

Endelig boer reglerne for den fysisk-kemiske analyse praeciseres og suppleres ( jfr . pkt . 3.2.4 ) .

Vedtaget af Revisionsretten paa modet den 9 . juni 1983 .

Luxembourg , den 11 . november 1983 .

Paa Revisionsrettens vegne

Pierre LELONG

Formand

( 1 ) Forordning ( EOEF ) nr . 804/68 af 27 . juni 1968 om den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter ( EFT nr . L 148 af 28 . 6 . 1968 , s . 13 ) .

( 2 ) I bilag I og II gives oplysninger til stoette for analysen af foranstaltningens budgetomkostninger i forhold til andre stoetteforanstaltninger for skummetmaelk samt oplysninger om omkostningernes geografisk bestemte fordeling .

( 3 ) Bilag III indeholder statistiske oplysninger om produktionen .

( 4 ) Raadets forordning ( EOEF ) nr . 987/68 af 15 . juli 1968 om fastsaettelse af almindelige regler for ydelse af stoette til skummetmaelk , der er forarbejdet til kasein og kaseinater . EFT nr . L 169 af 18 . 7 . 1968 , s . 6 .

( 5 ) Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 756/70 af 24 . april 1970 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater EFT nr . L 91 af 25 . 4 . 1970 , s . 28 .

( 6 ) I bilag IV findes en fuldstaendig fortegnelse over de gaeldende tekster inden for rammerne af stoetteordningen for skummetmaelk forarbejdet til kasein og kaseinater .

( 7 ) Kaseinproducenten er som regel samtidig skummetmaelksproducent .

( 8 ) Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 756/70 , artikel 3 , stk . 3 .

( 9 ) Domstolen for De europaeiske Faellesskaber ( sag nr . 233/81 ) har anerkendt denne fremgangsmaade som lovmedholdelig .

( 10 ) Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1303/81 af 12 . maj 1981 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 1883/78 om de almindelige regler for finansiering af interventioner gennem Den europaeiske udviklings - og garantifond for Landbruget , garantisektionen ( EFT nr . L 130 af 16 . 5 . 1981 , s . 2 ) .

( 11 ) Det skal endvidere bemaerkes , at Det europaeiske Faellesskab naaede selvforsyningsniveauet i 1979 .

( 12 ) Forordning ( EOEF ) nr . 210/69 af 31 . januar 1969 om medlemsstaternes og Kommissionens gensidige meddelelser inden for sektoren maelk og mejeriprodukter ( EFT nr . L 28 af 5 . 2 . 1969 ) .

( 13 ) Jfr . nedenfor pkt . 4.3 .

( 14 ) I de oevrige medlemsstater har antallet og stoerrelsen af virksomhederne ikke aendret sig .

( 15 ) EFT nr . C 50 af 24 . 2 . 1979 , s . 5 .

( 16 ) EFT nr . C 140 af 5 . 6 . 1979 , s . 174 .

BILAG I

Kasein i maelke - og mejerisektoren

* ( i mio ECU ) *

* 1976 * 1977 * 1978 * 1979 * 1980 * 1981 * 1982 *

EUGFL , garantisektionen , i alt * 5 587,1 * 6 830,4 * 8 672,7 * 10 440,7 * 11 314,9 * 10 980,2 * 12 405,6 *

Maelke - og mejerisektoren , stoette * 2 277,7 * 2 924,1 * 4 014,6 * 4 537,5 * 4 752,0 * 3 349,7 * 3 327,9 *

Skummetmaelk i alt ( 1 ) ( flydende og pulver ) * 755,5 * 853,1 * 1 131,7 * 1 310,2 * 1 281,6 * 1 240,8 * 1 310,5 *

kasein * 89,8 * 112,3 * 142,8 * 207,7 * 230,2 * 170,3 * 243,4 *

kasein i * * * * * * * *

% af stoetten til skummetmaelk * 11,9 * 13,2 * 12,6 * 15,9 * 18,0 * 13,7 * 18,6 *

% af maelke - og mejerisektoren * 3,9 * 3,8 * 3,6 * 4,6 * 4,8 * 5,1 * 7,3 *

% af EUGFL , garantisektionen * 1,6 * 1,6 * 1,6 * 2,0 * 2,0 * 1,6 * 2,0 *

( 1 ) Herunder ikke oplagringsudgifter .

BILAG II

Budgetomkostningernes fordeling pr . medlemsstat

* 1976 * 1977 * 1978 * 1979 * 1980 * 1981 * 1982 *

* Mio ECU * % * Mio ECU * % * Mio ECU * % * Mio ECU * % * Mio ECU * % * Mio ECU * % * Mio ECU * % *

Danmark * 1,456 * * 1,274 * * 2,482 * * 6,678 * * 9,950 * * 8,660 * * 15,132 * *

* * 1,6 * * 1,3 * * 1,7 * * 3,2 * * 4,3 * * 5,1 * * 6,2 *

Forbundsrepublikken Tyskland * 24,595 * * 25,588 * * 31,856 * * 45,131 * * 46,717 * * 31,376 * * 38,712 * *

* * 27,4 * * 22,9 * * 22,3 * * 21,8 * * 20,3 * * 18,4 * * 15,9 *

Frankrig * 25,066 * * 37,182 * * 44,641 * * 67,165 * * 81,402 * * 62,882 * * 84,723 * *

* * 27,8 * * 33,2 * * 31,3 * * 32,3 * * 35,4 * * 36,9 * * 34,8 *

Irland * 11,817 * * 14,831 * * 24,774 * * 34,678 * * 35,194 * * 28,677 * * 46,380 * *

* * 13,2 * * 13,4 * * 17,4 * * 16,7 * * 15,3 * * 16,9 * * 19,1 *

Nederlandene * 24,437 * * 30,395 * * 36,072 * * 49,232 * * 48,289 * * 33,425 * * 50,768 * *

* * 27,2 * * 27,2 * * 25,3 * * 23,7 * * 20,9 * * 19,6 * * 20,8 *

Det forenede Kongerige * 2,531 * * 3,046 * * 2,951 * * 4,760 * * 8,642 * * 5,250 * * 7,687 * *

* * 2,8 * * 2,8 * * 2,0 * * 2,3 * * 3,8 * * 3,1 * * 3,2 *

I alt * 89,902 * * 112,316 * * 142,776 * * 207,644 * * 230,194 * * 170,270 * * 243,420 * *

* * 100,0 * * 100,0 * * 100,0 * * 100,0 * * 100,0 * * 100,0 * * 100,0 *

BILAG III

Tilbageblik over kasein - og kaseinatproduktionen

* ( i 1 000 tons ) *

* 1960 * 1970 * 1971 * 1972 * 1973 * 1974 * 1975 * 1976 * 1977 * 1978 * 1979 * 1980 * 1981 *

Danmark * - * 5 * 5 * 4 * 1 * 1 * 1 * 1 * 1 * 1 * 3 * 4 * 5 *

Forbundsrepublikken Tyskland * 5 * 10 * 12 * 13 * 14 * 14 * 14 * 13 * 13 * 15 * 16 * 19 * 16 *

Frankrig * 22 * 14 * 19 * 22 * 23 * 27 * 13 * 12 * 19 * 22 * 32 * 39 * 29 *

Irland * - * 1 * 1 * 1 * 6 * 7 * 2 * 4 * 7 * 11 * 14 * 17 * 15 *

Nederlandene * 2 * 6 * 8 * 9 * 10 * 12 * 12 * 13 * 14 * 16 * 17 * 19 * - ( 1 ) *

Det forenede Kongerige * 1 * 1 * 1 * 1 * 1 * 1 * 1 * 1 * 1 * 1 * 1 * 2 * - ( 1 ) *

I alt * 31 * 37 * 46 * 50 * 55 * 62 * 43 * 44 * 55 * 66 * 83 * 100 * *

Note :

Overslag for saa vidt angaar Nederlandene .

Kilder : indtil 1977 : EEC Dairy Facts and Figures efter : 1977 : Eurostat .

( 1 ) Foreligger ikke : statistisk hemmelighed .

Europa over for verdensproduktionen

* ( i 1 000 tons ) *

* 1978 * 1979 * 1980 *

Europa 9 * 66 * 83 * 100 *

Australien * 17 * 14 * 15 *

New Zealand * 63 * 62 * 68 *

U.S.S.R . * 31 * 27 * 27 *

Argentina * 3 * 2 * 3 *

Note :

Der findes andre , mindre producenter , som ikke er repraesentative i verdenshandelen .

Kilder : EOEF , Landbrugets stilling i Faellesskabet i 1981 .

BILAG IV

Liste over forordninger om kasein

Raadets forordning ( EOEF ) nr . 987/68 af 15 . juli 1968 om fastsaettelse af almindelige regler for ydelse af stoette til skummetmaelk , der er forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 169 af 18 . 7 . 1968 , s . 6 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1102/68 af 27 . juli 1968 om fremgangsmaaden ved ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 184 af 29 . 7 . 1968 , s . 19 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 146/69 af 24 . januar 1969 om fastsaettelse af stoette til skummetmaelk som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 21 af 28 . 1 . 1969 , s . 3 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1658/69 af 22 . august 1969 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 146/69 om fastsaettelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 211 af 23 . 8 . 1969 , s . 15 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 756/70 af 24 . april 1970 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater . Kommissionen ( EFT nr . L 91 af 25 . 4 . 1970 , s . 28 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 2814/71 af 23 . december 1971 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 284 af 28 . 12 . 1971 , s . 20 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 455/73 af 31 . januar 1973 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 53 af 26 . 2 . 1973 , s . 8 ) .

Kommissionens forordning nr . 1399/73 af 24 . maj 1973 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 139 af 20 . 5 . 1973 , s . 17 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 2940/73 af 29 . oktober 1973 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 301 af 30 . 10 . 1973 , s . 23 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 3061/73 af 12 . november 1973 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 312 af 13 . 11 . 1973 , s . 11 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 660/74 af 25 . marts 1974 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 80 af 26 . 3 . 1974 , s . 7 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 533/75 af 28 . februar 1975 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 56 af 3 . 3 . 1975 , s . 24 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 2853/75 af 31 . oktober 1975 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse og stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 283 af 1 . 11 . 1975 , s . 56 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 745/76 af 31 . marts 1976 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 86 af 1 . 4 . 1976 , s . 44 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 984/77 af 10 . maj 1977 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 118 af 11 . 5 . 1977 , s . 8 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 2213/79 af 10 . oktober 1979 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 256 af 11 . 10 . 1979 , s . 23 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 873/80 af 10 . april 1980 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 94 af 11 . 4 . 1980 , s . 10 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1621/80 af 26 . juni 1980 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 162 af 27 . 6 . 1980 , s . 28 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 2938/80 af 13 . november 1980 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 305 af 14 . 11 . 1980 , s . 14 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1585/81 af 10 . juni 1981 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse til stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 154 af 13 . 6 . 1981 , s . 47 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 2861/81 af 2 . oktober 1981 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 281 af 3 . 10 . 1981 , s . 11 ) .

Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1331/82 af 28 . maj 1982 om aendring af forordning ( EOEF ) nr . 756/70 om ydelse af stoette til skummetmaelk , som er blevet forarbejdet til kasein og kaseinater ( EFT nr . L 150 af 29 . 5 . 1982 , s . 75 ) .

BILAG V

Antal produktionsenheder i drift ( Frankrig )

Gruppe ( i tons ) * 1975 * 1976 * 1977 * 1978 * 1979 * 1980 *

0 - 10 * 8 * 5 * 3 * 5 * 5 * 3 *

10 - 20 * 4 * 4 * 1 * 1 * 1 * 3 *

20 - 50 * 6 * 4 * 2 * 4 * 4 * 5 *

50 - 100 * 3 * 5 * 6 * 4 * 3 * 4 *

100 - 200 * 8 * 6 * 4 * 2 * 8 * 8 *

200 - 500 * 16 * 16 * 10 * 9 * 9 * 10 *

500 - 1 000 * 14 * 9 * 15 * 12 * 9 * 6 *

1 000 - 2 000 4 * 6 * 5 * 3 * 8 * 12 *

over 2 000 * 2 * 2 * 6 * 9 * 3 * 3 *

I alt * 65 * 57 * 52 * 49 * 50 * 54 *

BILAG VI

KOMMISSIONENS SVAR

paa Revisionsrettens saerberetning om stoette til skummetmaelk forarbejdet til kasein og kaseinater

I . De generelle oekonomiske forhold omkring foranstaltningen

1 . Den faelles markedsordning for maelk og mejeriprodukter bidrager i et vist omfang til at goere skummetmaelkproduktionen mere rentabel ; det sker ikke blot via den offentlige oplagring af skummetmaelkspulver , men ogsaa via stoetten til flydende skummetmaelk og skummetmaelkspulver , som anvendes til foder , og til flydende skummetmaelk , der anvendes til fremstilling af kasein og kaseinater osv . Stoerrelsen af den stoette , der ydes for maelk forarbejdet til kasein og kaseinater , gradueres saaledes , at man opnaar samme rentabilitet ved den naevnte anvendelse som ved salg med henblik paa offentlig oplagring . Det er i princippet altid muligt at levere skummetmaelkpulver til interventionsorganet , men mejeriet traeffer afgoerelse om , hvorledes den flydende skummetmaelk skal anvendes , idet det forsoeger at udnytte maelken paa den maade , der til enhver tid er mest rentabel . Stoettebeloebet til skummetmaelk forarbejdet til kasein og kaseinater maa fastsaettes saaledes , at de naevnte produkter kan afsaettes via udbuds - og efterspoergselsmekanismen paa et marked , der karakteriseres ved foelgende :

- de lave toldsatser bundet i GATT , der gaelder for kasein og kaseinater fra tredjelande ; foelgelig har ethvert udsving i udbudsprisen paa verdensmarkedet samt dennes niveau direkte afsmittende virkning inden for EF ;

- tilstedevaerelsen af substituerende varer af vegetabilsk oprindelse eller inden for den kemiske industri , for hvilke tilbudspriserne ligger et godt stykke under kostprisen for kasein og kaseinater .

Under disse omstaendigheder traeffes der afgoerelse om ydelse af denne stoette , og stoettebeloebet fastsaettes , under hensyn til markedssituationen og prognoserne for markedsudviklingen for at sikre en saa stor afsaetning , at leverancerne til de offentlige lagre af skummetmaelkspulver gaar ned .

2 . Kommissionen understreger , at hovedformaalet med stoetteordningen for skummetmaelk forarbejdet til kasein og kaseinater er at afsaette raavaren maelk . For at naa dette maal maa man appellere til den industri , der fremstiller disse produkter , og til de organer , der tager sig af markedsfoeringen af saadanne produkter .

Da det blev klart , at der er en direkte sammenhaeng mellem afsaetningen af den stoetteberettigede maelk og de afsatte maengder kasein og kaseinater , har man siden stoetteordningens ivaerksaettelse i 1969 lagt vaegt paa :

- kvalitetsforbedring via afskaffelse af stoetten til kasein og kaseinater af daarlig kvalitet ;

- et godt rennomé Faellesskabets kasein takket vaere en homogen og fint standardiseret produktion , som er opnaaet ved overholdelse af strenge krav . Paa denne maade er det lykkedes at loese talrige problemer med hensyn til konkurrencen fra kasein og kaseinater fremstillet i visse tredjelande .

Endvidere er denne stoetteordning blevet udformet med henblik paa at :

- fremme moderniseringen af anlaeggene , ved hjaelp af en lang raekke forskellige stoetteberegningskoefficienter , saaledes at der kan produceres bedre kvaliteter ;

- forbedre produktionsstrukturerne for kasein for at opnaa samme kostpriser i medlemsstaterne og dermed en bedre forrentning af investeringerne .

3 . Havde der ikke eksisteret nogen EF-stoetteordning for kaseinproduktion ville mejerierne dels have vaeret noedsaget til at skille sig af med den overskydende maengde skummetmaelk gennem en forarbejdning til pulver , dels ville EF-forbruget vaere blevet daekket af kasein indfoert til toldsatser bundet i GATT .

Det boer i den forbindelse understreges , at det forhold , at der i 1982 kunne afsaettes sku * etmaelk ved produktion af kasein og kaseinater , betoed , at man undgik fremstilling af 37 * 00 tons skummetmaelkspulver , hvoraf stoerstedelen ville vaere blevet solgt til offentlig oplagring , saafremt den omtalte stoetteordning ikke havde eksisteret . Desuden skulle EUGFL for at skaffe sig af med det offentligt oplagrede pulver have udbetalt naesten det dobbelte ( f . eks . svine - og fjerkraefoder ) af det beloeb , der rent faktisk udbetales ved den paagaeldende stoetteforanstaltning .

II . Svar paa Revisionsrettens bemaerkninger

4 . Stoettens foelgevirkning ( ad . 3.1.1 og 5.3 )

For at stoetten reelt skulle komme skummetmaelksleverandoeren og dermed maelkeproducenten til gode , fremstod denne foelgevirkning ved stoetteordningens indfoerelse som et formelt krav i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 987/68 , der indeholder de generelle regler for denne stoette .

Ser man paa den samlede ordning for skummetmaelk , et det logisk , og det bekraeftes af erfaringen , at den har den naevnte foelgevirkning , ogsaa selv om det ikke fremtraeder som et formelt krav , der - som Revisionsretten konstaterer - vanskeligt kan kontrolleres . Kommissionen vil derfor ved en kommende aendring af reglerne undersoege , om ikke dette foelgevirkningsprincip kan naevnes i retsaktens betragtninger .

5 . Stoettens stabilitet ( ad . 3.1.2 og 5.3 )

Revisionsretten erkender , at stoetten til en vis grad maa vaere stabil , men mener , at dette ikke maa hindre en aendring af stoetten , hvis markedsudviklingen over en laengere periode kraever det .

Kommissionen deler denne opfattelse og har flere gange handlet i overensstemmelse hermed ved at nedsaette stoettesatserne .

6 . En bedre definition af begrebet " afsaetning " ( ad . 3.1.3 og 5.3 )

Revisionsretten erkender det velbegrundede i en ordning med stoettebetaling efter afsaetningen , men mener dog , at begrebet afsaetning boer defineres naermere .

Kommissionen , der deler denne opfattelse , har gjort de foerste forsoeg i den retning ; paa baggrund af de resultater , der hidtil er opnaaet , ser det ud til , at enhver paataenkt loesning vil vaere forbundet med visse ulemper , der ikke maa undervurderes . Naar det en gang er fastslaaet , at afsaetningsprincippet samt visse elementer forbundet med dette princip boer bibeholdes , mener Kommissionen , at forsoegene paa at finde en mere rimelig loesning boer fortsaette , selv om det synes vanskeligt at naa frem til et fuldstaendigt tilfredsstillende resultat . Tilsyneladende er medlemsstaternes produktionsvirksomheder m . m . struktureret forskelligt .

7 . Kontrol med ydelse af stoetten ( ad . 3.2.2 , 3.2.4 , 5.3 )

Med hensyn til kontrollen af den paagaeldende stoette foreskriver EF-bestemmelserne paa det naevnte omraade , at visse procedurer og regler skal foelges . Desuden kan medlemsstaterne vedtage supplerende kontrolforanstaltninger , som de skal meddele Kommissionen .

Som hovedregel boer det erindres , at det paahviler medlemsstaterne at foere kontrol med gennemfoerelsen af EF-bestemmelserne . Som foelge af de saerlige forhold i hver medlemsstat ( f . eks . den administrative struktur samt strukturen i den sektor eller de virksomheder , der skal kontrolleres ) er det klart , at detaljerne i kontrolforanstaltningerne ikke er identiske i de enkelte medlemsstater .

Paa dette omraade har det isaer betydning at vide , om

a ) kontrollen er tilstraekkelig , og om den forhindrer svig og uregelmaessigheder

b ) kontrollens art og omfang medfoerer konkurrenceforvridning mellem medlemsstaternes producenter .

Hvad det foerste spoergsmaal angaar , har Revisionsretten ikke sat spoergsmaalstegn ved den anvendte ordning . Med hensyn til det andet konstaterer Retten , at kontrollen belaster medlemsstaternes producenter i meget forskellig grad .

For at undgaa svig og uregelmaessigheder samt konkurrenceforvridning mellem producenterne fortsaetter Kommissionen sine bestraebelser paa at harmonisere kontrolmetoderne . Endvidere vil den forsoege at fastlaegge visse generelle principper for en loebende kontrol .

8 . Harmonisering af analysemetoderne ( ad . 3.2.5 og 5.3 )

Kommissionen har flere gange forsoegt at harmonisere og praecisere de analysemetoder , der er anfoert under " definitioner " i bilag 4 til forordning ( EOEF ) nr . 756/70 , men uden held , da medlemsstaterne ikke har vist sig saerlig samarbejdsvillige . Som Revisionsretten har understreget , skulle de i 1979 indledte droeftelser om et forslag til direktiv med henblik paa en harmonisering af visse krav til sammensaetningen af spiselig kasein og kaseinater dog sandsynligvis inden for en forholdsvis naer fremtid foere til , at Raadet vedtager naevnte direktiv . Gennemfoerelsesforanstaltningerne omfatter analysemetoder , som skal indgaa i Kommissionens direktiv . Paa denne maade vil " definitionerne " i bilag 4 til forordning ( EOEF ) nr . 756/70 blive mere fuldstaendige .

9 . Informationselementer og redskab til loebende korrektion ( ad 4.2.2 og 5.2 )

Hvad stoettebeloebets fastsaettelse angaar , disponerer Kommissionen over de forskellige noedvendige elementer og faktorer . I visse tilfaelde er der ganske vist tale om elementer af kommerciel karakter , som uundgaaeligt indeholder visse usikkerhedsmomenter . Kommissionen foerer loebende tilsyn med , hvorledes disse forskellige elementer udvikler sig , og foretager de noedvendige justeringer . Derimod raader den ikke over et " arbejdsredskab " i form af en foelsom oekonomisk analyse , der - som Retten tilsyneladende vil sige - kan vise , naar det vil vaere noedvendigt at justere stoetten . Da forholdene i denne sektor er meget komplicerede , og der derfor kun kan opnaas ringe resultater med saadanne analyser , er Kommissionen ikke indstillet paa at anvende et saadant redskab .

10 . Strukturmaessig virkning ( ad . 4.1 )

Kommissionen kan bekraefte , hvad Retten har konstateret med hensyn til strukturen i de virksomheder , der producerer kasein , nemlig at der er sket en koncentration hen mod mere konkurrencedygtige virksomheder , for saa vidt angaar varernes pris og kvalitet . Man kan i den forbindelse konstatere , at foranstaltningens foerste maalsaetningen - afsaetningen af overskudsproduktionen af skummetmaelk - er fuldt forenelig med ovennaevnte sekundaere virkning .

11 . Kvalitetsforbedring ( ad . 4.4 og 5.2 )

Der er hidtil opnaaet betydelige resultater med hensyn til kvaliteten af det paagaeldende produkt . EF-produktionens kvalitet tilfredsstiller i dag i vid udstraekning EF-forbrugernes behov . Ydermere afsaettes denne produktion paa tilfredsstillende vis uden for Faellesskabet , hvor den er udsat for skarp konkurrence .

Kommissionen vil ikke udelukke , at den gaeldende ordning med beregningskoefficienter ( artikel 2 i forordning ( EOEF ) nr . 756/70 ) eventuelt vil kunne forenkles efter en fornyet gennemgang af kvalitetskravene med henblik paa en eventuel skaerpelse . Man boer dog goere sig klart , at disse bestraebelser kan paafoere de implicerede ekstraudgifter , hvoraf en del uvaegerligt vil blive finansieret gennem EF-stoetten .