STÅLPROGNOSEN FOR 2000

(2000/C 27/02)

(EØS-relevant tekst)

INDLEDNING

Forbedringen af de økonomiske konjunkturer i EU, som begyndte sidste efterår, ventes at fortsætte og blive mere udpræget i løbet af 2000.

Med den mere markante forbedring af konjunkturerne i EU samt mere vedvarende fremgang i verdensøkonomien, der skyldes den ventede stabilisering af opsvinget i Asien, ventes EU's stålindustri fortsat at stå over for en stærk intern efterspørgsel samt en kraftigt øget eksport i 2000.

Den forventede vækst i industriaktiviteten og særligt inden for de vigtigste stålforbrugende sektorer betyder, at der kan ventes et større forbrug af stålprodukter i løbet af 2000, hvortil kommer øget efterspørgsel fra landene uden for EU i lyset af de mere stabile og lovende internationale konjunkturer.

Alle disse faktorer bidrager til en favorabel markedsudvikling på EU-stålmarkedet i 2000. De første tegn på dette viste sig allerede medio 1999 både på priser og volumen.

I 2000 står EU's stålindustri i så fald over for en gunstigere markedssituation både internt og på internationalt plan. Der er udsigt til en betydelig forbedring af de finansielle og kvantitative resultater, som er forudsætningen for en stadig mere effektiv virksomhedsstyring.

Kommissionen deler operatørernes optimisme, men maner alligevel fortsat til forsigtighed, hvad de individuelle strategier angår, så det sikres, at stabiliseringen på EU's stålmarked bliver varig, da markedet fortsat er meget åbent og konkurrencepræget.

1. DEN ØKONOMISKE SITUATION I EU

Hvad den økonomiske vækst angår, er 1999 sluttet bedre, end det begyndte. Første halvår var præget af følgerne af kriserne i de nye vækstøkonomier, som dæmpede EU's handel med tredjelande. Det påvirkede virksomhedsledernes tillid og medførte en stagnerende industriproduktion i denne periode, selv om husholdningernes forbrug forblev højt og gjorde det muligt at komme over disse midlertidige problemer. I andet halvår fik den økonomiske aktivitet fornyet styrke takket være en stærk intern efterspørgsel og bedre ekstern efterspørgsel, som igen var begrundet i det globale opsving, bl.a. i Asien.

Den endelige efterspørgsel blev i høj grad støttet af de monetære forhold i Euroland. Inflationen i Euroland har været ganske moderat med 1,2 % trods de to ugunstige faktorer i form af højere oliepriser (fordobling af prisen pr. tønde olie siden januar 1999) og euroens depreciering over for dollaren, som øger importpriserne.

Vækstafmatningen har ikke haft en væsentlig indvirkning på den faldende arbejdsløshed i løbet af de senere år. Det skyldes den større jobskabelse i de seneste år, og at det eksterne chok primært berørte fremstillingsindustrien, som i dag beskæftiger under 20 % af arbejdsstyrken, og endelig at vækstafmatningen fra starten af blev betragtet som forbigående, hvilket begrænsede jobnedskæringerne. Som følge af det ugunstige første halvår ventes BNP-væksten internt i EU at ligge lidt over 2 % i 1999 mod 2,6 % i 1998. De underliggende kvartalsoplysninger viser imidlertid, at væksten accelererer i løbet af 1999.

I 2000 ventes denne dynamiske udvikling at fortsætte, og EU's BNP-vækst ventes at andrage ca. 3 % på årsbasis. Til den stærke interne efterspørgsel skal føjes en øget ekstern efterspørgsel, som hænger sammen med opsvinget i verdensøkonomien og den relativt favorable konkurrencesituation, de europæiske økonomier befinder sig i. Blandt de største medlemsstater ventes Frankrig, Det Forenede Kongerige og Spanien at opleve en mere vedvarende økonomisk vækst end Tyskland og Italien, som foruden strukturproblemerne i forbindelse med deres tidligere økonomiske situation ser ud til i højere grad at være påvirket af det eksterne chok end gennemsnittet af EU-lande. EU-arbejdsløsheden ventes fortsat at falde i 2000, mens inflationen vil stige svagt, men forblive under 2 %-grænsen. De offentlige underskud målt i procent af BNP ventes fortsat at blive reduceret.

2. SITUATIONEN PÅ STÅLMARKEDET OG FREMTIDSUDSIGTERNE

2.1. Produktionen af råstål i EU

I hele første halvår af 1999 var EU's stålproduktion kraftigt faldende og lå hen mod slutningen af første halvår på 78,3 mio. tons, dvs. et fald på 7,4 % i forhold til første halvår 1998.

Den lidt negative tendens fortsatte i tredje kvartal, men stabiliseredes gradvist. Efter afslutningen af lagertilpasningsperioden, som medførte et markant fald i stålefterspørgslen i begyndelsen af 1999, og den kraftige tilbagegang i EU-importen af stålprodukter forbedredes forskellige konjunkturmæssige faktorer. Dermed er der forventning om en større EU-stålproduktion i de kommende måneder.

Selv om den samlede produktion i de første ni måneder af 1999 var kraftigt vigende (- 6,1 %) i forhold til samme periode 1998, vendte tendensen allerede fra begyndelsen af fjerde kvartal. Den samlede stålproduktion ultimo 1999 forventes således at andrage 156 mio. tons, hvilket er lidt over det skønnede tal i den foregående prognose(1) og svarer til et fald på 2,3 % i forhold til den samlede produktion i 1998.

De forbedrede vilkår på stålmarkedet, som konstateredes i andet halvår af 1999, ser ud til at forstærkes i løbet af 2000 sideløbende med en vis acceleration i EU's økonomiske vækst. Sådanne gunstigere konjunkturer vil sandsynligvis resultere i en mærkbar vækst i EU's stålproduktion, der kan forventes at ligge på omkring 83 mio. tons for det første halvår og 159 mio. tons for hele 2000. Dette svarer til en stigning på hhv. 6 % og 1,9 % i volumen i forhold til de samme perioder i 1999.

Stålproduktionen i 2000 kan dermed nærme sig rekordniveauet fra 1998, hvilket gør det muligt at vende tilbage til en fin kapacitetsudnyttelsesgrad.

Det må dog påpeges, at vilkårene på det internationale stålmarked fortsat er presset af et udbudsoverskud, hvilket udgør en skjult risikofaktor for de væsentligste markeder som f.eks. EU's meget åbne og konkurrenceprægede marked. Der må derfor opfordres til, at produktions- og leveringsplaner lægges med forsigtighed for på den måde at undgå den samme ugunstige situation, som for nylig har kendetegnet branchen, hvor midlertidige turbulenser på EU's stålmarked blev skabt af et udbud, der langt oversteg efterspørgslen.

Tabellen i bilag 1, "Udbud og efterspørgsel efter råstål", giver dels et overblik over mængder og tendenser i forbrug, import/eksport, produktion og lagre af stål i Den Europæiske Union og dels et skøn over den forventede udvikling i første halvår af 2000 og hele 2000.

2.2. Udsigterne for 2000

Som det blev meddelt i den foregående prognose, har EU's økonomi rettet sig betydeligt siden sommeren 1999, bl.a. takket være en markant stigning i den eksterne efterspørgsel, som atter har give virksomhedslederne tilliden tilbage. Den generelle konjunkturfremgang i løbet af 1999 har også kontinuerligt øget tilliden hos forbrugerne, som er blevet mere optimistiske med hensyn til EU's vækstudsigter på kort sigt.

Efter lagertilpasninger i begyndelsen af 1999 er den interne efterspørgsel vokset konstant. I andet halvår blev den ledsaget af en opsigtsvækkende eksportstigning som følge af den øgede vækst på verdensplan og navnlig væksten i visse asiatiske lande.

Ved fuldt ud at udnytte denne økonomiske genrejsning har de væsentligste stålforbrugende sektorer og især de sektorer, der er særligt udsatte for den globale konkurrence som f.eks. maskin- og elektroindustrierne, oplevet en mærkbar aktivitetsfremgang - særligt i løbet af andet halvår af 1999. I stålsektoren har denne udvikling bevirket en stadig mere markant efterspørgselsstigning og medfølgende prisstigninger, selv om tendenserne varierer afhængig af produktet.

Under nylige møder udtrykte EU's stålproducenter tilfredshed med den positive udvikling i efterspørgslen siden sommeren 1999, og med at prisudviklingen vendte i årets løb. Producenterne frygtede imidlertid, at den forventede stigning i importen af visse produkter, som skævvrider markedet, hindrer, at EU-markedet genvinder det tabte terræn i løbet af 2000. Markedsvilkårene er stadig usikre, selv om de er klart bedre end i begyndelsen af 1999.

EU's stålforhandlere udtrykte derimod tilfredshed med resultaterne målt i volumen og priser i 1999 og var tilsyneladende mere optimistiske end producenterne med hensyn til markedsudsigterne for 2000. Forhandlerne mener, at de forventede økonomiske forbedringer på globalt plan og i EU kun kan virke gunstigt på stålhandlen.

Hvis tendenserne for verdensøkonomien og for den økonomiske udvikling i EU forstærkes i 2000, vil erhvervslivets tillid til markedet forblive på et højt niveau, og dette sikrer, at industriaktiviteten fastholdes. De stålforbrugende sektorer må som følge heraf forventes at klare sig meget fint og regne med en mærkbar stigning i stålforbruget - i det mindste i første halvår af 2000.

Der forventes øget vækst inden for byggeindustrien samt maskin- og elektroindustrierne i 2000. Bilindustrien opnår en udmærket volumen trods forventningen om en afmatning efter de seneste års exceptionelt gode resultater. Skibsindustrien er fortsat præget af meget lav aktivitet som følge af den internationale konkurrence.

Disse tendenser lader formode, at stålefterspørgslen vokser endnu mere, navnlig i første halvdel af 2000. Konjunkturfremgangen forstærker dog risikoen for lageropbygning og spekulative opkøb.

Selv om de forventes en vis afmatning i løbet af andet halvår 2000, vil årets samlede resultater målt på efterspørgsel, forbrug og priser ikke desto mindre være ganske positive og under alle omstændigheder bedre end resultaterne for 1999.

Tabel 2 og 2a i bilagene viser aktivitetsindikatorer for de vigtigste stålforbrugende sektorer for hele 2000. De tendenser, som indikatorerne giver udtryk for, og som stammer fra de involverede sektorer, er imidlertid ikke helt entydige, og de må derfor analyseres med forsigtighed.

2.2.1. Sektoren for primær forarbejdning af stål

Behovet for lagertilpasning og den generelle økonomiske afmatning har i større eller mindre omfang påvirket aktivitetsniveauet i de forskellige erhvervssektorer for primær forarbejdning af stål i løbet af 1999.

Tilbagegangen i efterspørgslen og prisfaldet i begyndelsen af året, som på daværende tidspunkt resulterede i en voksende pessimisme i de forskellige brancher, er efterfølgende veget til fordel for en kontinuerlig forbedring af markedsvilkårene for deres produkter. Som følge af forbedringen har de fleste operatører med undtagelse af stålrørsproducenterne givet udtryk for en begrænset optimisme.

Efter lagertilpasningen har den voksende efterspørgsel, den faldende import og prisstigningerne rent faktisk udgjort de vigtigste faktorer bag forbedringen af de økonomiske konjunkturer i alle sektorer bortset fra stålrørssektoren, hvor markedsvilkårene stadig er kritiske.

Da de økonomiske udsigter i EU er endnu gunstigere i 2000 og med en forventet forbedring af de internationale konjunkturer sammenlignet med 1999, er det meget sandsynligt med øget aktivitet inden for alle erhvervssektorer for primær forarbejdning af stål, hvilket også omfatter stålrørsproducenterne, som må indhente et betydeligt efterslæb.

A. Fremstilling af stålrør

EU's samlede produktion af stålrør faldt med ca. 12 % i første halvår af 1999, hovedsagelig på grund af et styrtdyk i efterspørgslen efter sømløse rør og svejsede rør med stor diameter. Det er hovedsageligt olieindustriens faldende investeringer i olieefterforskning og aktivitetsnedgangen i følgevirksomhederne, der har begrænset efterspørgslen efter borerør på trods af de betydelige olieprisstigninger.

I løbet af denne periode har EU's stålrørsproducenter ikke kun stået over for et vigende forbrug, men også en meget hård konkurrence fra importen af rør, der har øget markedsandelen med endnu 2 % efter stigningen på 12 % i 1998.

Med virkning fra anden halvdel af 1999 har indførelsen af visse eksterne foranstaltninger medført et fald i EU's rørimport. Da der ikke er entydige tegn på en fornyet efterspørgselsstigning, må EU's produktion af stålrør for hele 1999 notere en nedgang i størrelsesordenen 12 % i forhold til 1998-niveauet.

Det kan dog ikke udelukkes, at den globale konjunkturfremgang indebærer øgede aktiviteter inden for olieindustrien, og højere oliepriser kan føre til større efterspørgsel efter stålrør i de kommende måneder eller i det mindste i løbet af 2000. Det kan forbedre kapacitetsudnyttelsesgraden og dermed begrænse jobnedskæringerne i sektoren.

EU's produktion af sømløse rør faldt med 33 % i første halvår af 1999 dels på grund af et styrtdyk i efterspørgslen og dels på grund af den uholdbare konkurrence fra importerede rør, som nu har opnået en markedsandel på 26,3 % i EU i forhold til 19,9 % i første halvår af 1998. EU's import af denne rørtype udviste et fald i løbet af anden halvdel af 1999. Afmatningen i investeringerne i olieefterforskning, som er et væsentligt afsætningsområde, giver intet håb om et opsving i EU-produktionen af sømløse rør, som ved udgangen af 1999 er faldet med 25-30 % i forhold til 1998. Det må formodes, at stigningen i oliepriserne medfører øgede olieefterforskningsaktiviteter fremover, hvilket vil fremme et efterspørgselsopsving i løbet af 2000. Dette kan muligvis øge EU-produktionen med 5-10 % og som følge heraf forbedre den meget lave kapacitetsudnyttelsesgrad.

Inden for området svejsede rør med lille diameter ([empty ] < 406,4 mm) var aktiviteten stabil i begyndelsen af 1999 med et produktionsniveau, som dog viste tegn på forbedring takket være en vedvarende efterspørgsel fra bilindustrien og byggesektoren. For hele året 1999 forventes EU-produktionen af disse rør at være steget med mindst 3 %, hvilket skyldes et vist fald i importen. Der kan dog tilsyneladende ikke forventes en aktivitetsfremgang på dette område i 2000.

Prisstigningen i hele 1999, som hovedsageligt skyldes de højere stålpriser, vil fremme importen på et fællesskabsmarked, der allerede er præget af en stagnerende efterspørgsel på grund af den ventede afmatning i bilindustrien.

Hvad angår svejsede rør med stor diameter ([empty ] < 406,4 mm), har den tidligere ventede nedgang vist sig at fortsætte i første halvår af 1999, da der ikke viste sig nye internationale projekter i olieindustrien. EU-produktionen af disse rør er faldet med ca. 15 % i første halvår af 1999, og den forventes at vige yderligere. For hele året forventes således en produktionstilbagegang på 20-25 %, der vil stabilisere sig i 2000, idet olieindustrien ikke har oplyst om planlagte, større interne eller internationale projekter.

B. Aktiviteterne i tråd- og stangtrækningsindustrierne

EU's trådtrækningsindustri har øget sine aktiviteter med ca. 4 % i alt i løbet af første halvår af 1999 takket være produktionen af armeringsnet, idet afsætningen af trådtrukne produkter generelt set har udviklet sig negativt. I løbet af andet halvår 1999 forbedredes markedssituationen for trådtrukne produkter generelt, hvilket med baggrund i produktionen af armeringsnet og andre afledte produkter betyder en produktionsstigning på 4-5 % for 1999.

Importen af trådtrukne produkter steg i begyndelsen af 1999, men har gradvis stabiliseret sig. EU's eksport af disse produkter har derimod været høj i hele perioden takket være en stærk dollar.

Vækstudsigterne for byggesektoren i 2000 betyder, at der kan forventes en produktionsfremgang for trådtrukne produkter i størrelsesordenen 3 %. Prisstigningen på disse produkter som følge af prisstigningen på råmaterialet kan resultere i, at denne prognose må nedskrives i tilfælde af en voksende import.

Produktionen i EU's stangtrækningssektor, hvis aktivitet primært afhænger af bilindustrien, faldt i alt med ca. 3 % i første halvår 1999, hvorefter den gradvis stabiliserede sig. For hele året 1999 kan der således forventes en samlet produktion på 2-3 % under 1998-niveauet.

Dette resultat må dog ikke betragtes som meget ringe, da 1998 målt i volumen var et usædvanligt godt år.

Industrisektorens karakter af mellemled mellem stålindustrien og bilindustrien skaber derimod visse vanskeligheder, da sektoren har vanskeligt ved at lade prissvingninger råmaterialerne slå fuldt igennem i sine færdigvarepriser.

I betragtning af den forventede afmatning i bilindustrien skønnes det, at der i 2000 i bedste fald kan opnås en stabilisering af aktivitetsniveauet i denne industrisektor.

C. Koldvalsnings- og lamineringssektoren

Efter en ganske negativ start på 1999, som bl.a. skyldtes den generelle lagertilpasning, er aktivitetsniveauet i koldvalsningsindustrien øget, og ved udgangen af første halvår er produktionsnedgangen derfor begrænset til 8 %. Tendensen til forbedrede markedsvilkår for koldvalset stål er styrket i løbet af andet halvår, og dette har medført, at de samlede volumener i 1999 kun ligger en smule under de bemærkelsesværdige volumener i 1998.

Prisstigningerne på stål skaber imidlertid alvorlige problemer for koldvalsningsindustrien, da de gør ordretilgangen usikker og som følge heraf begrænser aktiviteterne.

I lyset af forventningerne til 2000 skulle det være muligt igen at nå 1998-niveauet, hvilket kan sikre en fuld kapacitetsudnyttelse. Trods den vigende aktivitet i bilindustrien vil den gradvise fremgang i byggesektoren og maskinindustrien samlet bevirke et øget forbrug af koldvalset stål.

I branchen for brede profileringsprodukter, der fremstiller dørkplader og sandwichplader af galvaniseret plade, steg efterspørgslen moderat i løbet af andet halvår af 1999 efter et første halvår, der var præget af stilstand.

Det gradvise opsving i EU's byggesektor ligger uden tvivl til grund for denne sektors aktivitetsfremgang, hvor produktionsvolumenet i 1999 forventes at vokse med ca. 5 % i forhold til 1998.

Udviklingen har dog ikke formået at øge branchens kapacitetsudnyttelsesgrad væsentligt. Den fortsat ligger på 60-70 % i gennemsnit, bl.a. fordi ny produktionskapacitet er sat i drift.

For øvrigt forekommer aktiviteten i branchen at være påvirket af en periodevis mangel på råmaterialer, som har forsinket leverancerne til markedet. De kraftige prissvingninger på galvaniseret stål har ligeledes gjort gennemførelsen af visse leveringsaftaler mere usikker.

I 2000 ventes fremgang inden for byggeindustrien, hvilket skønnes at ville øge profileringssektorens aktivitetsniveau, og produktionen ventes igen at vokse med 5 %, forudsat at de lejlighedsvise forsyningsproblemer for råmaterialer ikke bremser væksten.

For de lange profileringsprodukter var aktiviteten faldende i første kvartal af 1999 på grund af lagernedbringning, hvorefter der igen kom gang i aktiviteterne i andet og tredje kvartal. Skønt produktionen stabiliserede sig i fjerde kvartal ventes resultaterne for 1999 som helhed at ligge på niveau med det foregående år. Resultaterne ville have været endnu bedre, hvis ikke industrioperatørerne havde stået over for en midlertidig mangel på galvaniseret plade, som er deres råmateriale.

Aktiviteterne i sektoren har således været højere end inden for de andre stålforarbejdningssektorer. Det skønnes, at selve industrien vil opnå endnu bedre resultater i 2000 i takt med den økonomiske vækst inden for EU og den positive situation inden for byggeindustrien, som er den største aftager af disse profileringsprodukter.

2.2.2. Konjunkturerne i byggesektoren

Efter en kort periode med usikkerhed primo 1999 tegner tendenserne i EU's byggeindustri igen positivt, og disse er yderligere styrket i årets løb, således at man for hele 1999 når op på et ordrevolumen, der ligger 1-2 % højere end i 1998. Resultatet kan primært tilskrives byggeindustrien i Spanien, Frankrig, Det Forenede Kongerige og Italien; byggeaktiviteten i Tyskland har været stabil som følge af konstant tilbagegang i landets østlige del.

De gunstigere konjunkturer i EU samt saneringen af de offentlige finanser og offentliggørelsen af skattelempelser skønnes yderligere at forbedre sektorudsigterne for 2000. Væksten skønnes at ligge 3 % over 1999-niveauet.

For boligbyggeriet tegner aktivitetsniveauet for 1999 lidt lavere end i 1998, hvilket tilskrives det kraftige fald i antallet af nye lejerboliger i Tyskland. Det er til trods for et særligt godt år for byggeriet i Frankrig og Spanien. I løbet af 2000 ventes dog tiltagende aktiviteter efter en forventet stabilisering i Tyskland, en mere markant, men midlertidig fremgang i Det Forenede Kongerige, samt en fortsat positiv situation i Frankrig og Spanien.

Inden for erhvervsbyggeriet blev aktivitetsniveauet i 1999 primært fastholdt af private investeringer i Spanien, Frankrig og Det Forenede Kongerige, mens de offentlige byggeaktiviteter var særligt positive i Spanien og Italien.

I 2000 ventes en generel konsolidering af byggeaktiviteterne på området, trukket af flere offentlige investeringer i de fleste lande med undtagelse af Spanien og Tyskland.

På anlægsområdet må det konstateres, at der har været vanskeligt at udbygge den svagt positive tendens fra 1998 i 1999 trods den bemærkelsesværdige fremgang i Spanien og Italien. De gunstige konjunkturer og forbedringen af de offentlige finanser kan tænkes at sætte nyt skub i aktiviteten og skabe mere ambitiøse vækstforventninger for 2000.

2.2.3. Bilindustrien

Trods svingningerne i juli, august og september, som gjorde det vanskeligt at følge EU-bilmarkedets udvikling, forventes 1999 allerede nu at sætte en ny rekord i antallet af registreringer og produktionen af nye biler i EU efter de seneste års stødte vækst.

Nye bilregistreringer udviste en fin vækst på 5,7 % fra januar til oktober 1999 i forhold til samme periode i 1998, og tendensen ventes at fortsætte indtil ultimo 1999, omend i lidt svagere grad.

De seneste fem års fine resultater inden for denne vigtige stålforbrugende sektor kan tilskrives sammenfaldende positive faktorer som f.eks. øget tillid blandt husholdningerne, rentefaldet, et større udbud af nye bilmodeller, fremmende foranstaltninger og forskellige tilbud fra bilproducenterne.

Den gradvise aktivitetsafmatning inden for sektoren, der efterfølger en vigende indenlandsk efterspørgsel, reducerer væksten i bilregistreringerne i EU til + 4 % i 1999. Det vil imidlertid ikke spænde ben for, at produktionsrekorden fra 1998 (16,2 mio. enheder) bliver slået, idet der vil blive produceret 16,5 mio. personbiler og lette køretøjer.

Det kan dog ikke udelukkes, at renteudviklingen, usikkerheden med hensyn til oliepriserne og pausen i produktionen af nye modeller kan medføre et svagt fald i bilefterspørgslen i 2000, som dog vil stabilisere sig i 2001.

De seneste års produktionsniveau har muliggjort en optimal kapacitetsudnyttelse, og selv et forventet fald i bilefterspørgslen på 2 % i EU i 2000 vil ikke mærkbart dæmpe sektoraktiviteten, da der er gode udsigter for eksporten af nye EU-bilmodeller til tredjelandes markeder.

2.3. Udsigterne for importen og eksporten af jern- og stålprodukter

2.3.1. Statistikker over EU's stålhandel med tredjelande

De samhandelsdata for EU's stålhandel med tredjelande, der forelå ved udarbejdelsen af denne prognose, dækker de første syv måneder af 1999 og ligger derfor tættere op ad prognoseperioden end tidligere.

Analysen af disse data viser, at EU's stålimport faldt med 13 % i første halvår af 1999 i forhold til den meget høje import i samme periode i 1998, skønt importen af lange produkter voksede med yderligere 24 %. Eksporten faldt derimod igen, denne gang med 14 %.

En nærmere analyse viser bl.a., at stålimporten fra CØE-landene er faldet kraftigt, og det samme gælder importen fra Taiwan, Sydkorea og Indien, mens stålimporten fra Tyrkiet og Japan igen er gået kraftigt frem.

For eksportens vedkommende viser de foreliggende data en mærkbar nedgang i salget til NAFTA-landene og til Tyrkiet, mens eksporten til CØE-landene er vokset kraftigt.

Efter turbulensen på det internationale stålmarked i 1998 står det nu klart, at det økonomiske genopsving i Sydøstasien, der tegnede sig allerede primo 1999, har bidraget til at mindske ståludbuddet på blandt andet verdensmarkedet og EU-markedet.

Den internationale handel med stålprodukter ventes i øvrigt at blive yderligere forbedret i andet halvår 1999 og specielt i løbet af 2000 takket være forbedringen af det økonomiske klima i EU, den stærke amerikanske vækst og det tiltagende opsving i Asien.

Den forventede udvikling på nuværende tidspunkt vil skabe balance i EU's stålimport og -eksport i 1999, mens der i 2000 vil være et mindre overskud.

Efter det mest sandsynlige scenario vil EU's stålimport andrage ca. 19 mio. tons i 1999 og forblive stabil i 2000, mens 1999-eksporten forventes at udgøre 19 mio. tons og stige lidt til ca. 20 mio. tons i 2000.

Forventningerne til et bedre stålhandelsforhold bør imidlertid ikke føre til, at man forsømmer eller ser bort fra risikoen for eventuelle afvigelser, som er forbundet med usikkerheden omkring udviklingen på visse internationale fronter. Dertil kommer, at der fortsat hersker en skrøbelig balance på EU-markedet.

Kommissionen opfordrer derfor operatørerne til at medvirke til at fastholde stabiliteten på EU-markedet i lyset af dets fremtidige potentiel og erklærer sig rede til at støtte dem, når det viser sig nødvendigt og belejligt.

2.3.2. Verdensøkonomien i 2000

Fra 1999 ser det ud til at verdensøkonomien er kommet ind i en kraftigere væksttrend, som kan tilskrives de asiatiske økonomiers hurtige genopretning efter de seneste års økonomiske turbulens, som påvirkede de nye vækstøkonomier.

I 2000 skønnes væksten i verdensøkonomien at blive mere ekspansiv med ca. 3,5 % mod en vækst på under 3 % i 1999.

De forventede økonomiske resultater i 2000 ventes at blive trukket af det tiltagende opsving i Japan efter konjunkturomsvinget i 1999, den stærkere vækst i EU og udviklingen i den amerikanske økonomi. Den forventede afmatning her antages ikke at være et egentligt svaghedstegn.

Den fornyede tillid til de nye vækstøkonomier skønnes at medføre en fremgang på 2 % i verdens stålforbrug i 2000, ledsaget af en tilsvarende produktionsstigning.

Forbedringerne i den internationale stålhandel, som viste sig allerede i 1999, ventes at blive konsolideret i 2000. De bidrager således til at genskabe et mere roligt klima efter omvæltningerne på verdensmarkedet.

Den underliggende protektionisme ventes således at gå lidt i sig selv igen, skønt der fortsat er risiko for, at omlægningen af udbudsoverskuddet fra visse lande, for hvilke det er tvingende nødvendigt at finde afsætningsmuligheder, vil påvirke den internationale stålsamhandel.

2.3.2.1. Den amerikanske økonomi fortsatte sin kraftige vækst i 1999, idet vækstraten skønnes til 4 %. Både forbruget og produktionen har været usædvanligt høje. I 2000 er det muligt, at væksten vil aftage noget, hvilket der tidligere har været forventninger om, men denne udvikling ventes dog ikke at forhindre en anslået vækst på 2,8 %.

På stålmarkedet forventes en vedvarende stabil intern efterspørgsel i 2000. Idriftsætning af ny kapacitet vil sandsynligvis reducere importbehovet. Da der er mindre asiatisk stål på det amerikanske marked, vil det være lettere at vende tilbage til mere traditionelle eksterne forsyningskilder.

2.3.2.2. Den japanske økonomi syntes primo 1999 endelig at være på vej til en varig genopretning, og det giver formodning om en vækst på ca. 1 % for året.

Skønt den økonomiske genopretning er skrøbelig, fordi det private forbrug er svagt og investeringerne begrænsede, ventes væksten i 2000 at ligge på ca. 2 %. Det kan tilskrives, at økonomien tilføres offentlige midler samt visse tegn på fornyet optimisme i erhvervslivet og blandt forbrugerne.

Stålforbruget ventes at vokse med 1,5 % i 2000, og produktionen vil fortsætte sin opadgående trend, idet det forventede fald i eksporten til USA opvejes af efterspørgslen fra andre asiatiske lande.

2.3.2.3. Kina og Sydøstasien

Væksten i alle de sydøstasiatiske økonomier androg ca. 3 % i 1999 og ventes at ligge på samme niveau i 2000. Sydkorea tegnede sig for de bedste resultater, idet væksten her udgjorde ca. 5,5 % i 1999 og ventes at blive forstærket i 2000, så væksten andrager op til 6,4 %.

Til trods for regeringens moderniseringsforanstaltninger og foranstaltninger til at styre økonomien, skønnes væksten i Kina at andrage over 6 % og vil ligge på et tilsvarende niveau i 2000.

Selv om landenes egen stålproduktion skulle vokse som følge af ny produktionskapacitet, der tages i brug, ventes dette geografiske område fortsat at have et stålunderskud på ca. 30 mio. tons i 2000.

2.3.2.4. Latinamerika

De seneste prognoser forventer øget vækst i de latinamerikanske lande. Væksten antages at ville overstige 3,5 % i 2000 i forhold til den skønnede positive trend på 2,7 % i 1999. Her kan blandt andet nævnes den væsentlige forbedring af Brasiliens økonomiske situation. Her er den forventede recessionstendens for 1999 (- 4 %) blevet kraftigt opjusteret til næsten en stabilisering. Brasiliens økonomiske vækst skønnes at ligge på 4 % i 2000.

Regionens stålforbrug fortsætter med at vokse i 2000, men den skønnede stigning i landenes egen produktion vil medvirke til, at der fortsat er et udbudsoverskud, som kan afsættes på de internationale markeder.

2.3.2.5. De central- og østeuropæiske lande og SNG-republikkerne

Efter de fine økonomiske resultater i CØE-landene i de seneste år ventes den økonomiske afmatning, der viste sig i 1999, at være kortvarig, da den internationale situation forventes at blive forbedret i 2000. For Ruslands vedkommende skønner de seneste prognoser, at 2000 vil være et år med større økonomisk stabilitet end tidligere.

Inden for stålindustrien vil den faldende eksport fortsat negativt påvirke landenes stålproduktion i 2000. Der ventes en lille vækst i stålforbruget, som vil dog være mere udpræget i CØE-landene.

2.4. Prisudviklingen

Efter et hidtil uset styrtdyk siden foråret 1998 har stålpriserne i EU stabiliseret sig igen i begyndelsen af 1999, og dette har betydet, at den generelle tendens fra andet kvartal samme år er vendt.

Støttet af en stærk eftersporgsel fra bygge- og anlægssektoren er priserne for lette, lange produkter (rundt betonstål og handelsstål) konstant steget i årets løb med omkring 20 % mellem første og fjerde kvartal. Priserne for stålbjælker og valstråd har fulgt den samme tendens, men med en mere moderat stigning og en vis forsinkelse.

Prisudviklingen inden for flade produkter er derimod først vendt i løbet af tredje kvartal. De nye prisstigninger har været ret så mærkbare for varmvalsede coils, der blev særligt hårdt ramt af det foregående års styrtdyk i priserne, som skyldtes en iøjnefaldende importstigning. Priserne på coils er således steget med cirka 20 % i forhold til begyndelsen af 1999, men de har dog ikke nået niveauet fra primo 1998.

For de andre flade produkters vedkommende kan der først fra efteråret af konstateres et tendensomsving i priserne efter den generelle stabilisering af priserne i første halvår af 1999 på det særligt lave niveau, der blev nået ved udgangen af 1998 og i begyndelsen af 1999.

Bilindustriens og byggesektorens øgede efterspørgsel efter galvaniserede plader har gradvist ført til et manglende udbud, som har fået priserne på disse produkter til at stige hurtigt. Denne situation havde en afsmittende virkning på priserne på koldvalsede plader.

For 2000 forventes stigningen i efterspørgslen at skabe grundlag for en fortsættelse af denne positive tendens og en tilbagevenden til priser svarende til niveauet i begyndelsen af 1998. Fortsætter denne tendens, åbner det mulighed for, at de fleste af EU's stålvirksomheder kan opnå den nødvendige balance i deres regnskaber, og opsvinget trues alene af en eventuel massiv stålimport på EU-markedet.

På eksportmarkederne er priserne på produkter - bortset fra varmvalsede coils, hvor priserne er steget i takt med priserne på EU-markedet - stabiliseret på et meget lavt niveau, og der er endnu ikke tegn på, at tendensen vender. Da udbuddet på verdensmarkedet stadig er for stort, er det usandsynligt, at der vil kunne konstateres nogen klar stigning i verdensmarkedspriserne på kort sigt.

2.5. Tendenserne for de enkelte produkter

Flade produkter

- Varmvalsede coils

Markedet for varmvalsede coils er forbedret betydeligt de seneste måneder, og den nuværende situation er meget gunstig. Lagrene er normale med en nedadgående tendens, og der er kraftig efterspørgsel fra de sædvanlige aftagere som f.eks. bilindustrien, rørproducenter og bygge- og anlægssektoren. Sammenlignet med de højdepunkter, der blev nået i 1998, er importen faldet, men den er dog stadig væsentligt højere end i 1997.

Eksporten er fortsat meget svag i lyset af det kraftige pres. der hersker på verdensmarkedet.

- Koldvalset plade

Forbruget af koldvalset plade er tilfredsstillende. EU's marked bevæger sig i den rigtige retning især takket være efterspørgslen fra bilindustrien og hvidevaresektoren. Lagrene hos de lagerførende forhandlere og hos brugerne er atter normale, og som følge heraf er priserne for valsede produkter steget i stil med den tendens, der er konstateret for coilprodukter.

- Overtrukket plade

Siden medio 1999 er der tegn på en dybtgående ændring på markedet for overtrukket plade, hvor efterspørgslen atter stiger, og priserne retter sig hastig i kølvandet herpå. Denne udvikling skyldes, at bilindustrien klarer sig godt, nu efterfulgt af bygge- og anlægssektoren, der er i fremgang. Leveringstiderne bliver længere og længere, og spekulative opkøb kan på ny skabe lageropbygning - navnlig på baggrund af den fortsat stigende import fra Asien.

- Kvartoplade

Blandt flade produkter er kvartoplade det eneste, hvor der ikke kan konstateres forbedringer hverken i efterspørgslen eller i prisen. Manglen på eksportordrer på svejsede rør med en stor diameter og de ringe afsætningsmuligheder til værftsindustrien er de væsentligste årsager hertil. Lagrene hos de lagerførende forhandlere er på den anden side stadig relativt store, og de udøver fortsat pres på markedet og forhindrer dermed forbedringer på området.

Lange produkter

- Svære profiler og stålbjælker

Siden medio 1999 er efterspørgslen efter og prisen på stålbjælker gradvis forbedret på baggrund af det lave lagerniveau og byggesektorens opsving. Denne tendens ser ud til at fortsætte i løbet af 2000 i betragtning af en forventet stigning i efterspørgslen internt såvel som internationalt.

- Valstråd

Opsvinget i byggesektoren i løbet af 1999 forventes at blive det centrale element i tendensomsvinget med hensyn til volumen og pris for valstråd til svejst armeringsnet.

Den sene forbedring i afsætningen af valstråd til trådtrækningsindustrien skyldtes efterspørgselsopsvinget i maskinindustrien i sensommeren 1999.

I betragtning af forventningerne om vækst i 2000 vil denne positive tendens sandsynligvis fortsætte, medmindre eventuelle importstrømme forstyrrer markedet.

- Rundt betonstål

Rundt betonstål har som de øvrige lange produkter haft gavn af opsvinget i byggesektoren. Ses der bort fra den normale afmatning i vintersæsonen, forbliver tendensen positiv i 2000, så meget desto mere som importen på EU-markedet tilsyneladende mindskes i betragtning af den forventede stigning i den internationale efterspørgsel.

- Handelsstål

Situationen og udsigterne for markedet for handelsstål kan fuldt ud sammenlignes med andre lange produkters. Det bør derfor være muligt hurtigt at nå de prisniveauer, der blev konstateret i begyndelsen af 1998, og måske endda at overgå dem i løbet af 2000.

2.6. Råstålbalance for 2000

Opsvinget i EU's økonomi, som har vist sig i anden halvdel af 1999, ser ud til at ville fortsætte fremover og giver fortrinlige udsigter for væksten i 2000.

Denne forbedring af de økonomiske forhold i Unionen set i sammenhæng med den forventede styrkelse af verdensøkonomien - især grundet det ventede genopsving i Asien - vil føre til mærkbart højere investeringer samt intern og ekstern efterspørgsel efter varer og tjenesteydelser, som EU's erhvervsliv bør kunne udnytte yderligere.

For de stålforbrugende sektorer vil disse forventninger betyde et meget højt aktivitetsniveau med et stålforbrug, der overstiger rekordniveauet fra 1998.

Forholdene på EU's stålmarked forventes derfor at forbedres, idet den interne og eksterne efterspørgsel stiger. Til trods for, at importniveauet stabiliserer sig på et højt niveau, vil eksporten af stålprodukter fra EU sandsynligvis vokse kraftigt.

På baggrund af den udvikling forventes det faktiske stålforbrug i EU i første halvdel af 2000 at udgøre 82 mio. tons, en stigning på 1,6 % i forhold til samme periode i 1999, mens det skønnede forbrug ventes at stabilisere sig på 83 mio. tons. I betragtning af et svagt fald i importen og en betydelig eksportvækst forventes EU's stålproduktion således at nå op på 83,5 mio. tons svarende til en stigning på 6,6 % i forhold til første halvår af 1999.

Ud fra forventningerne om en stabil eller muligvis svagt faldende tendens for årets første halvdel skønnes det for 2000 som helhed, at det faktiske stålforbrug andrager 159 mio. tons og det skønnede forbrug 158 mio. tons, hvilket svarer til stigninger på hhv. 1,3 % og 1,9 % i forhold til 1999-tallene. Med en stigning i eksportvolumen på 5,3 % og en stabilisering af stålimporten kan balanceproduktionen anslås til 159 mio. tons, hvilket svarer til en stigning på 1,9 % i forhold til året før.

3. RÅMATERIALER

3.1. Skrot

Efter et midlertidigt opsving i begyndelsen af 1999 faldt skrotpriserne igen på baggrund af den negative udvikling i efterspørgslen, som følger af nedgangen i stålproduktionen på verdensplan. Skrotpriserne har i øvrigt nået det laveste niveau på EU-markedet siden 1998, idet den interne efterspørgsel stadig er begrænset.

Fra anden halvdel af 1999 og navnlig siden november er skrotpriserne steget stadig mere markant. Dette skyldes dels efterspørgselsfremgangen på verdensplan og på EU-plan og dels virkningerne af de eksportbegrænsende foranstaltninger, som visse lande har indført eller har planer om at indføre. Denne tendens fortsætter sandsynligvis i 2000 i overensstemmelse med udviklingen på stålmarkedet.

3.2. Jernmalm

Den betydelige tilbagegang i de asiatiske landes efterspørgsel var hovedårsagen til faldet i eksportvolumen og priserne for jernmalm på verdensmarkedet i 1998. Første halvdel af 1999 endte med en nedgang i handlen med dette råmateriale dels på grund af et fald i efterspørgslen fra USA og Europa og dels på grund af tendensen til en stabilisering af efterspørgslen i Japan, Sydkorea og Kina. Priserne på jernmalm nåede i løbet af denne periode det laveste niveau siden 1995, og denne udvikling fik mineselskaberne til at udskyde deres investeringer i ny kapacitet.

I løbet af tredje kvartal kunne der dog konstateres et fornyet opsving i eksportvolumen af jernmalm på verdensmarkedet, og dette opsving fortsatte i fjerde kvartal - navnlig som følge af en pludselig styrkelse af efterspørgslen fra landene i Sydøstasien.

Den forventede forøgelse af stålproduktionen på verdensplan i 2000 vil derfor sandsynligvis have en gunstig virkning på efterspørgslen efter jernmalm, som kan bidrage til at stabilisere eller måske endda vende den faldende pristendens for dette råmateriale.

3.3. Jernlegeringer

Opsvinget i efterspørgslen efter jernlegeringer i løbet af 1999 har bidraget til en stabilisering og til tider endog en mindre stigning i priserne. Udbudspresset på markedet er i alle tilfælde en risikofaktor for så vidt angår opretholdelsen af denne stabilitet.

Den fortsatte vækst i stålproduktionen i løbet af første halvår 2000 må under alle omstændigheder bidrage til at genskabe bedre forhold på markedet for jernlegeringer generelt set, selv om der fra tid til anden kan forekomme voldsomme prisudsving.

3.4. Tin, zink og nikkel

Verdensproduktionen af tin er kun steget 0,5 % i første halvår af 1999 sammenlignet med samme periode i 1998, mens forbruget er vokset 5 %. Markedet for dette metal vil sandsynligvis genfinde en ligevægtssituation for 1999 som helhed. Der ventes en efterspørgselsstigning i første halvdel af 2000, men denne vil dog ikke framkalde en mærkbar prisstigning på grund af den forventede stigning i importen fra Kina.

Verdensforbruget af zink, der voksede 1,5 % i 1998, forventes at stige med 3,9 % i 1999 og dermed andrage 8,2 mio. tons. På EU-markedet forventes zinkforbruget derimod kun at stige med 0,8 % i 1999, men forbruget antages at ville stige med 2,7 % i 2000. Verdensproduktionen af dette råmateriale voksede 2,7 % i 1998, og den antages at ville stige med 2,5 % i 1999 og 4,9 % i 2000 for dermed at udgøre 8,6 mio. tons. Zinkpriserne har igen rettet sig noget i 1999 under påvirkning dels af en øget efterspørgsel og dels af lagerreduktionen. Efterspørgslen efter dette metal forventes at være stigende i den første halvdel af 2000, men denne tendens vil kun i ringe omfang påvirke prisudviklingen på grund af en forventet produktionsfremgang.

For 2000 venter Den Internationale Nikkelundersøgelsesgruppe, at nikkelforbruget vil overstige produktionen og resultere i et underskud af størrelsesorden 37000 tons. Verdensproduktionen af dette metal evalueres til 1,033 mio. tons i 1999, hvilket svarer til 1998-produktionen, mens forbruget anslås til circa 1,070 mio. tons dvs. en stigning på 6,5 % i forhold til 1998. Grundet den stigende efterspørgsel fra producenter af rustfrit stål er nikkelpriserne vokset med mere end 80 % fra begyndelsen af 1999, og de har nået det højeste niveau i mere end to år. I lyset af en stadig mere stabil efterspørgsel og en tendens til lagerreduktion blandt de lagerførende forhandlere, forventes nikkelpriserne fortsat at stige i første halvår af 2000.

4. BESKÆFTIGELSE

Specialiseringstendensen inden for Europas stålindustri ser ud til at fortsætte. Dette vil sammen med den tekniske og den organisatoriske udvikling formentlig fortsat resultere i nedskæring af mange arbejdspladser, navnlig de mindst specialiserede, i EU's virksomheder i sektoren fremover.

Disse ændringer, der indgår i en omfattende styrkelse af industriens konkurrenceevne, stiller stadig nye krav. For at tilpasse kompetencerne til de nye behov, disse ændringer medfører, er der behov for at udvikle en løbende efteruddannelse af arbejdsstyrken og fremme udbredelsen af god praksis.

Omstruktureringsplanerne i offentlige og private virksomheder, som har medført en omgruppering af producenter, der således har forbedret deres konkurrenceevne, øger mulighederne for at udnytte det indre marked.

Ud fra et industrielt og handelsmæssigt synspunkt er de gunstige virkninger af denne proces uomgængelige, og der foretages stadig bestræbelser i den retning, men det må også konstateres, at processen har en negativ indvirkning på beskæftigelsen i sektoren.

I den henseende er de involverede parter klar over, at styringen af de sociale konsekvenser af denne industrielle omstilling kræver en styrket dialog dels inden for virksomheden mellem arbejdsmarkedets parter og dels uden for virksomheden for at tage højde for ændringerne og iværksætte en strategi, som sikrer beskæftigelsen bedre.

Nettotabet af arbejdspladser i EU's stålsektor anslås til cirka 9000 stillinger i 2000. Kommissionens socialpolitik gælder fortsat for de arbejdstagere i sektoren, der rammes af omstruktureringer eller lukninger. Foranstaltningerne, der er fastsat i henhold til de bilaterale aftaler om omstillingsstøtte i henhold til EKSF-traktatens artikel 56, stk. 2, litra b), undtagen støtten til erhvervsuddannelse og selvstændig beskæftigelse, der kan samfinansieres via Den Europæiske Socialfond, vil fortsætte, indtil EKSF-traktaten udløber den 23. juli 2002.

De arbejdspladser, der forventes nedlagt, svarer imidlertid ikke til det antal arbejdstagere, der er berettiget til EKSF-støtte af forskellige årsager, og navnlig fordi visse medlemsstater ikke deltager i omstillingspolitikken.

For 2000 er der på EKSF-budgetforslaget afsat 61000000 EUR til den almindelige omstillingsstøtte inden for kul-, jern- og stålindustrien.

(1) EFT C 24 af 29.1.1999.

BILAG

TABEL 1

Udbud og efterspørgsel efter råstål((Omregningsfaktor for færdigprodukter i råstål: 1.11.)) - EU-15

>TABELPOSITION>

TABEL 2

Aktivitetsindikatorer - EU-12((På grund af manglende udgangstal for stålforbruget pr. sektor i Finland, Sverige og Østrig gælder disse tal kun den forventede udvikling i EU-12.

Indekstal for aktivitetsniveauet i forskellige stålforbrugende sektorer er fremkommet ved vægtning af de nationale data fra foreninger, der repræsenterer disse industrier. Da der mangler data fra visse lande, hviler disse tal delvis på skøn.))

(ikke korrigeret for sæsonudsving)

>TABELPOSITION>

Kilde:

Data fra Kommissionen

TABEL 2a

Tendenser i de stålforbrugende sektorer i de vigtigste lande((Kilde:

De nationale stålforbrugende brancheorganisationer.))

(Aktivitetsindikatorer((Referenceindeks 1999: 100.)))

>TABELPOSITION>

TABEL 3

Variation i antal ansatte i stålindustrien

(inklusive lærlinge)

>TABELPOSITION>

Kilde:

Eurostat.