Revisionsrettens særlige beretning

om Fællesskabsinstitutionernes politik vedrørende lokaler og bygninger

FØRSTE DEL

1. Indledning og oversigt

2. Baggrund

2.1. Fællesskabsinstitutionernes opgaver og behov

2.2. Foreløbig placering

3. Oversigt over lokaler og bygninger pr 31. december 1978

3.1. Bygninger og arealer

3.2. Udgifter til leje af lokaler og bygninger

4. Lejevilkår

4.1. Den egentlige udlejer

4.2. Igangværende lejemål

5. Udnyttelse af bygningerne

5.1. Udnyttelsesgrad

6. Yderligere planlægning og arrangementer

6.1. Den generelle udvikling

6.2. Udviklingen i Bruxelles

6.3. Udviklingen i Luxembourg og Strasbourg

ANDEN DEL

7. Revisionsrettens bemærkninger til Fællesskabernes ordninger med hensyn til lokaler og bygninger

7.1. Generelt

7.2. Langsigtet planlægning

7.3. Normer

7.4. Koordinering og rationalisering

7.5. Er lejepolitikken forsvarlig?

7.6. Betaling af nationale skatter samt indeksregulering

8. Yderligere generelle bemærkninger fra Revisionsretten

BILAG

I. Afgørelse truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer vedrørende den foreløbige placering af visse af Fællesskabernes institutioner og tjenester

II. Fællesskabernes bygninger i Bruxelles

III. Fællesskabernes bygninger i Luxembourg

IV. Fællesskabernes kontorer uden for de foreløbige tjenestesteder

V. Anslåede byggeomkostninger

FØRSTE DEL

1. INDLEDNING OG OVERSIGT

1.1. Retten ønsker med denne beretning at give en oversigt over den politik og praksis, De Europæiske Fællesskabers institutioner følger med hensyn til lokaler og bygninger. Oplysningerne i denne beretning er så vidt muligt baseret på et bredt spektrum af juridiske dokumenter og arbejdsdokumenter, som er blevet stillet til rådighed for Rettens tjenestemænd i forbindelse med deres undersøgelser, suppleret med mundtlige forklaringer afgivet af de forskellige institutioners tjenestemænd. Retten vil gerne i denne forbindelse takke alle tjenestemænd, der er blevet kontaktet, for deres hjælp og vilje til samarbejde.

1.2. Anden del af denne beretning indeholder Rettens udførlige bemærkninger til de ordninger, Fællesskaberne har truffet med hensyn til lokaler og bygninger. Rettens væsentligste henstillinger går ud på, at institutionerne

- i forening fremlægger prognoser over deres forventede lokalebehov mindst 5 år frem i tiden, og at disse prognoser årligt føres à jour (afsnit 7.2.2);

- undersøger muligheden for at udarbejde fælles normer for lokaler og bygninger (afsnit 7.3);

- nedsætter et udvalg, der skal undersøge, om fælles lokaler og faciliteter vil være en praktisk og holdbar løsning (afsnit 7.4.4);

- nærmere undersøge, om den nuværende tilsyneladende præference for lejemål fortsat vil være en fornuftig økonomisk disposition (afsnit 7.5.3);

- undersøger, om man inden for eksisterende og fremtidige lejemål kan forhandle sig frem til en form, der indebærer en nedsættelse af lejen, når lejerne har fået dækket deres anlægs- og renteudgifter (afsnit 7.5.4);

- udarbejder fælles standardvilkår for leje- eller byggekontrakter (afsnit 7.5.5);

- sammen med de belgiske og luxembourgske myndigheder undersøger mulighederne for fritagelse for belgisk ejendomsskat samt for merværdiafgift af anlægsudgifter (afsnit 7.6) såfremt denne indgår i lejen;

- undersøger, om en indeksregulering af lejen er økonomisk forsvarlig (afsnit 7.6.).

2. BAGGRUND

2.1. Fællesskabsinstitutionernes opgaver og behov

De opgaver, som traktaterne pålægger Kommissionen, Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Domstolen (i denne beretning under ét betegnet som "institutionerne"), er mangeartede og indbyrdes forskellige. Der kan derfor ikke i en beretning som denne gives nogen klar beskrivelse af de enkelte institutioners opgaver. Deres størrelsesorden fremgår dog til en vis grad af nedenstående tabel over antallet af ansatte.

Tabel 1

Ansatte pr. 31. december

| 1976 | 1977 | 1978 |

Kommissionen [1] | 7670 | 7952 | 8228 |

Parlamentet | 1339 | 1440 | 1597 |

Rådet | 1354 | 1378 | 1382 |

Domstolen | 250 | 254 | 257 |

Det Økonomiske og Sociale Udvalg | 288 | 298 | 303 |

Personalets størrelse er imidlertid kun en af de faktorer, der skal tages i betragtning ved vurderingen af institutionernes behov for lokaler og bygninger. Disse behov er i høj grad afhængige af de funktioner, institutionerne udfører i medfør af de opgaver, der er pålagt dem. Af andre faktorer kan nævnes nødvendigheden af at kunne tilvejebringe faciliteter for medlemmer af Kommissionen og de andre institutioner samt for medlemsstaternes repræsentanter, etc., hvad enten de er af permanent eller midlertidig karakter; mødelokaler; sprogfaciliteter; teknisk udstyr til information og forskning og andre formål, samt naturligvis bygninger til institutionerne selv med nødvendige tilhørende servicefaciliteter. Faktorerne varierer betydeligt, afhængig af den enkelte institutions opgaver og funktioner, og hver enkelt institution søger og forhandler sig frem til ordninger angående lokaler og bygninger.

2.2. Foreløbig placering

2.2.1. Til grund for placeringen af de forskellige institutioner ligger den "afgørelse truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer vedrørende den foreløbige placering af visse af Fællesskabernes institutioner og tjenester", af 8. april 1965, som er offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. 152 af 13. juli 1967. Det fastsættes heri bl.a, at: "Luxembourg, Bruxelles og Strasbourg forbliver foreløbige tjenestesteder for Fællesskabernes institutioner" (artikel 1). Det fastsættes ligeledes, at Luxembourg skal være foreløbigt tjenestested for Domstolen, Forsamlingens (Europa-Parlamentets) Generalsekretariat samt for andre fællesskabsorganer. Bilag I til nærværende beretning indeholder hele ordlyden af denne afgørelse. Denne blev endvidere lagt til grund for afgørelsen af 5. april 1977, truffet af repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, om at placere revisionsretten i Luxembourg. Det siger sig selv, at enhver afgørelse angående institutionernes permanente — eller for den sags skyld alternative foreløbige — tjenestesteder alene kan træffes af medlemsstaterne.

2.2.2. Der blev gentagne gange over for Rettens tjenestemænd, i forbindelse med deres undersøgelse, givet udtryk for, at denne afgørelse i realiteten har ført til en fællesskabspraksis gående ud på at ingen institution køber eller lader opføre bygninger, men at disse normalt lejes. Retten har imidlertid ikke fundet nogen officiel erklæring desangående. Alle institutioner skal indhente budgetmyndighedens godkendelse forud for indgåelse af lejemål.

2.2.3. De eneste officielle overvejelser angående lokaler og bygninger, som Retten har fået forelagt, stammer fra en arbejdsgruppe, der blev nedsat af Rådet i 1972, og gælder denne institutions langsigtede lokalebehov, og i særdeleshed de valgmuligheder, der kunne komme på tale i forbindelse med finansiering og ejerforhold. Denne rapport blev den 26. marts 1975, sammen med en udtalelse fra Rådets juridiske sektion om dette spørgsmål, forelagt De faste repræsentanters Komitè (COREPER). Rapporten indeholder følgende forslag:

I. direkte finansiering, over Fællesskabernes budget eller via medlemsstaterne. Institutionen vil da være ejer og betale anlægsudgifterne efterhånden som de opstår;

II. finansiering gennem lån optaget af en institution eller medlemsstat(er). Institutionen vil da være ejer og ratevis betale anlægsudgifter og renter;

III. finansiering gennem den medlemsstat, hvor institutionen er placeret. Medlemsstaten vil være ejer, og institutionen lejer; eller

IV. finansiering gennem tredjemand. En privat juridisk person er ejer og institutionen lejer.

Der var ingen principielle indvendinger mod nogen af disse forslag. Der blev imidlertid ikke givet nogen klar anbefaling i beretningen, og Rådet har ikke senere truffet afgørelse om, hvilken politik man burde følge.

3. OVERSIGT OVER LOKALER OG BYGNINGER PR. 31. DECEMBER 1978

3.1. Bygninger og arealer

3.1.1. Institutionerne lejer i Bruxelles og Luxembourg på årsbasis i alt 596513 m2. Disse lokaler og bygninger er i tabel 2 og 3 opdelt efter type og beliggenhed, og i bilag II og III detaljeret analyseret for hver enkelt bygning.

I Luxembourg ejes ingen bygninger af institutionerne, og i Bruxelles er de eneste bygninger, der ejes, sportsfaciliteterne i Overijse (grundareal 37243 m2, bebygget areal 2780 m2, købt i 1974 for bfr. 13,5 millioner = ERE 341500).

Tabel 2

Kontorbygninger | Bygninger til sociale formål | Magasiner/lagre | I alt | Årlig leje (1978) |

Bruttoetageareal i m2 | Antal bygninger | Bruttoetageareal i m2 | Antal bygninger | Bruttoetageareal i m2 | Antal bygninger | Bruttoetageareal i m2 | Antal bygninger |

KOM | 380060 | 23 | 5645 | 6 | 23383 | 2 | 409088 | 31 | 1089373 |

EP | 71408 | 4 | 1108 | 3 | 2490 | 3 | 75006 | 10 | 176282 |

RÅD | 72906 | 2 | — | — | 1843 | 1 | 74749 | 3 | 170536 |

DOM | 24712 | 1 | — | — | — | — | 24712 | 1 | 50673 |

ØSU | 12958 | 3 | — | — | — | — | 12958 | 3 | 23143 |

I alt | 562044 | 33 | 6753 | 9 | 27716 | 6 | 596513 | 48 | 1510007 |

Tabel 3

| Bruxelles | Luxembourg |

Bruttoetageareal i m2 | Antal bygninger | Bruttoetageareal i m2 | Antal bygninger |

Kontorbygninger | 358623 | 22 | 203421 | 11 |

Bygninger til sociale formål | 3250 | 1 | 3503 | 8 |

Magasiner/lagre | 20121 | 2 | 7595 | 4 |

I alt | 381994 | 25 | 214519 | 23 |

3.1.2. Uden for Bruxelles og Luxembourg (og bortset fra Strasbourg, som behandles særskilt i afsnit 3.1.3) benytter Fællesskaberne 26 bygninger, hvoraf 13 er beliggende inden for de ni medlemsstater og 13 uden for (se bilag IV for nærmere enkeltheder). Alle disse bygninger er lejede, med undtagelse af enkelte af Kommissionens eksterne kontorer, nemlig kontorerne i

i) Paris (købt i 1958 for ffr. 1679311 (291217 ERE); der er ikke blevet foretaget nyvurdering);

ii) Montevideo (købt i 1965 for US $ 22500, men vurderet i US $ 35000 i 1977);

iii) London (erhvervet på 99-årigt lejemål — vurderet til bfr. 15 millioner i 1978);

iv) Ottawa — tjenestebolig for lederen af kontoret (købt i 1977 for Can $ 384909 = ERE 239100);

v) Washington — tjenesteboligen ejes af EKSF (nyvurderet pr. 31. december 1976 til US $ 375062 = ERE 331917).

3.1.3. Det blev over for Revisionsretten oplyst, at Fællesskaberne ikke i Strasbourg beskæftiger nogen tjenestemand året rundt. Europa-Parlamentets (og Kommissionens og Rådets) lokalebehov i forbindelse med Parlamentets møder i Strasbourg afhjælpes ved

i) et lejemål, som Europa-Parlamentet har indgået med Europa-Rådet om brug af 27658 m2) i "Palais de l'Europe"; heraf benyttes de 23351 m2 kun i mødeperioderne, og 4307 m2 året rundt. Det "fælles" areal omfatter mødesalen og alle restaurations-, tolke-, kommunikations- og andre faciliteter, endvidere 9 mødelokaler samt 193 kontorer, som alle kun bruges i mødeperioderne. Europa-Rådet lejer bygningen af byen Strasbourg;

ii) at byen Strasbourg året rundt, uden beregning, stiller en bygning (kaldet Batiment C) til rådighed; bygningen, der er på 4300 m2, rummer 3 mødelokaler og 150 kontorer;

iii) Europa-Parlamentets egen præfabrikerede bygning (Batiment P), som rummer 120 kontorer fordelt på 1500 m2, og som det firma, der har opført bygningen, tilbød at købe tilbage for ffr. 350000 i november 1978.

På grund af denne deltids "fælles"-ordning og den usædvanlige omstændighed at Batiment C stilles gratis til rådighed, kan lokalearrangementerne i Strasbourg ikke — i denne beretnings forstand — betragtes som værende typiske for Fællesskaberne. De i Strasbourg benyttede bygninger er derfor heller ikke taget med i tabellerne i denne beretning.

Bemærkningerne og anbefalingerne i denne beretning, tager imidlertid lige så meget sigte på Strasbourg som på de andre tjenestesteder, og det er Rettens håb, at disse vil blive taget i betragtning i tilfælde af en eventuel udvikling dér.

3.1.4. I denne beretning er der heller ikke taget hensyn til de højt specialiserede forskningsanlæg i Ispra, Geel, Karlsruhe og Petten eller til de ejendomme, de eksterne organisationer benytter.

3.2. Udgifter til leje af lokaler og bygninger

Tabel 4 angiver den gennemsnitlige årlige leje pr. m2 (bruttoetageareal [2]), som Fællesskaberne på nuværende tidspunkt betaler for leje af kontorbygninger.

Tabel 4

(Bfr. pr. m2) |

| Bruxelles | Luxembourg |

Kommissionen | 2818 | 2554 |

Parlamentet | 2658 | 2389 |

Rådet | 2308 | — |

Domstolen | — | 2051 |

Det Økonomiske og Sociale Udvalg | 1786 | — |

Institutionerne under ét | 2674 | 2440 |

De enkelte institutioners forskelligartede opgaver og behov (se afsnit 2.1) medfører uens behov for lokaler og bygninger, og tabellen kan derfor kun give et meget generelt sammenligningsgrundlag. Lejen afhænger i høj grad af, hvilken type kontorbygning der er tale om, dens alder, beliggenhed og egnethed. Tabel 5 giver et vist udtryk for, hvorledes lejen for disse bygninger varierer.

Tabel 5

(Bfr. pr. m2) |

| Bruxelles | Luxembourg |

Bygninger med flytbare skillevægge (gennemsnit) | 2806 | 2448 |

Bygninger med faste skillevægge (gennemsnit) | 2385 | 2072 |

Højeste leje (nyere bygninger) | 3931 | 3294 |

Leje for det største enkelte areal | 2845 | 2639 |

Laveste leje (ældre bygninger) | 1448 | 1175 |

4. LEJEVILKÅR

4.1. Den egentlige udlejer

Ingen undersøgelse af lejemål vil kunne gøre krav på at være fuldstændig uden at komme ind på, hvem den egentlige lejer er, dvs, den eller de der enten ejer den jord, bygningerne er opført på eller ejer selve bygningerne. På grund af de indviklede lejeaftaler, fremlejeordninger og finansieringsordninger er lejeren ofte tvunget til at forhandle og senere indgå en lejekontrakt ikke med den egentlige ejer, men med en fremlejer eller et finansieringsselskab. Retten finder det dog relevant at bemærke, at 68 % af den leje, Fællesskaberne betaler i Bruxelles og Luxembourg (tabel 2), går til den private sektor (24 % til pensionskasser og 44 % til andre); de her omtalte bygninger falder derfor ind under forslag IV i afsnit 2.2.3. De resterende bygninger må henregnes til forslag III og vil derfor i sidste ende være ejet af en af medlemsstaterne (eller et statsligt organ).

4.2. Igangværende lejemål

De lejekontrakter, som Fællesskaberne på nuværende tidspunkt er part i, er indgået på meget forskellige vilkår. Hovedparten af lejemålene, for bygninger i Bruxelles, er indgået for en 9-årig periode (dette gælder 20 ud af de 25 lejede bygninger), hvorimod 14 ud af de 23 bygninger i Luxembourg er lejet for kortere tidsrum.

Som anført i afsnit 4.1 ovenfor betales der i samtlige tilfælde leje, enten i form af en pris pr. m2 eller af et samlet beløb. Disse lejemål synes at være forhandlet og indgået på grundlag af markedsprisen. Størstedelen af lejekontrakterne indeholder en klausul om indeksregulering og afhænger af forbrugerprisindekset, medmindre regeringen på anden måde begrænser lejerne, hvilket er sket i Belgien i de seneste år. Institutionerne betaler i Belgien normalt også ejendomsskat (précompte immobilier) (se afsnit 7.6 (a)).

5. UDNYTTELSE AF BYGNINGERNE

5.1. Udnyttelsesgrad

5.1.1. Hvor stort et personale hver enkelt bygning kan huse, afhænger naturligvis af det antal lokaler, der er til rådighed, disses størrelse og form, bygningens beskaffenhed, samt hvilke opgaver der skal udføres. Det er dog muligt, ud fra tabel 6 at danne sig et rimeligt sammenligningsgrundlag for udnyttelsesgraden inden for hver enkelt institution. Tabel 6 angiver det i kontorbygningerne til rådighed værende areal, eksklusive den plads, som entydigt er udlagt til mødelokaler, arkiver, magasiner, kantiner eller parkeringspladser, men inklusive gange, elevatorer etc. (undertiden betegnet "nettokontorareal"), fordelt på det i bygningerne beskæftigede personale i første kvartal af 1979. En analyse for hver enkelt bygning findes i bilag II og III.

Tabel 6

(m2 pr. person) |

| Bygninger med flytbare skillevægge | Bygninger med faste skillevægge | I alt |

Kommissionen | 34 | 30 | 33 |

Parlamentet | 23 | 51 | 25 |

Rådet | 22 | — | 22 |

Domstolen | 40 | — | 40 |

Det Økonomiske og Sociale Udvalg | 21 | 21 | 21 |

Gennemsnit | 30 | 31 | 30 |

5.1.2. Revisionsretten har ikke været i stand til at finde klare eller fælles kriterier for institutionernes planlægning af deres behov. De større institutioner har deres egne interne, men indbyrdes forskellige retningslinjer, der, selv om de ikke er direkte sammenlignelige med tabel 6, illustrerer forskellen fra en anden synsvinkel. Eksempler herpå er:

Tabel 7

| m2 (eksklusive gange etc.) pr. lokale eller person |

Kommissionen (Bruxelles) | 24 pr. lokale |

Parlamentet (Bruxelles) | 16-17 pr. lokale |

Rådet (Bruxelles) | 13 pr. person |

6. YDERLIGERE PLANLÆGNING OG ARRANGEMENTER

6.1. Den generelle udvikling

6.1.1. Fællesskabernes behov for lokaler og bygninger vil i fremtiden blive påvirket af institutionernes stadigt voksende aktivitetsområde, af antallet af ansatte (tabel 1 viste en stigende tendens), af indførelsen af et udvidet, direkte valgt parlament, af optagelse af nye medlemsstater, samt af Fællesskabernes bestræbelser på at nå frem til en europæisk monetær enhed. Der vil, ikke mindst på grund af de sidstnævnte faktorer, i de kommende år kunne blive tale om betydelige ændringer i lokalebehovet. Fællesskabernes budget fungerer imidlertid således, at en ændring i lokalebehovet normalt skal være begrundet i et ændret arbejdsmønster. Bemyndigelse til det førstnævnte går sjældent forud for sidstnævnte. Men også for allerede godkendte aktiviteter sker der ændringer i lokalebehovet, og der er i institutionerne for tiden en række udviklinger i gang. Revisionsretten finder det relevant i denne beretning at give en oversigt over institutionernes planer for disse udviklinger, selv om der endnu ikke i alle tilfælde er indgået kontrakter.

6.1.2. Kommissionen aflægger årligt over for Rådet beretning om den praktiske gennemførelse af den i afsnit 2.2.1 nævnte afgørelse, og specielt om oprettelse eller overflytning af visse af institutionerne i Luxembourg, både med hensyn til den øjeblikkelige situation og til, hvilke dispositioner der vil kunne træffes. Faktisk har Kommissionen siden 1968 hvert år aflagt beretning. Disse beretninger har — som ønsket — hovedsagelig drejet sig om samtlige institutioners lokaleforhold i det foregående år. Da dette ikke har været ønsket, har de ikke regelmæssigt indeholdt nogen langsigtet plan, hverken for Kommissionen selv eller for institutionerne under et.

6.2. Udviklingen i Bruxelles

6.2.1. Som et forsøg på at indføre en vis langtidsplanlægning forelagde Kommissionen i 1975 Rådet en femårsplan for lokaler og bygninger [3]; i denne regnedes der med indgåelse af lejemål for yderligere et antal bygninger i umiddelbar nærhed af de allerede lejede. Kommissionen var på daværende tidspunkt lejer af 13 kontorbygninger i Bruxelles. Selv om Rådet ikke udtalte sig om denne beretning, har Kommissionen — med de nødvendige årlige godkendelser af budgettet — fulgt hovedlinjerne i denne plan. Pr. 1. januar 1978 var Kommissionen lejer af 14 kontorbygninger. Hertil kom så i løbet af 1978 Cortenberg VI, en bygning der helt klart måtte være af interesse for Kommissionen, idet den støder op til Archimede II og ligger i umiddelbar nærhed af Berlaymont og de andre bygninger. Kommissionens interne dokumenter, som Retten har fået indsigt i, rummer ingen referencer til, om der på daværende tidspunkt var alternative ledige bygninger med tilsvarende beliggenhed; de refererer heller ikke til forhandlingerne om fastsættelsen af lejen (bfr. 3931 pr. m2 — jf. tabel 4 og 5). I 1979 lejedes yderligere 18000 m2 kontorlokaler beliggende på square de Méeus 8. Denne bygning, hvis beliggenhed er knap så fordelagtig, blev først valgt efter at adskillige andre bygninger var taget under overvejelse. I begge tilfælde blev løselige beregninger (på basis af 1,1 eller 1,2 vindue pr. ansat) lagt til grund ved vurderingen af behovet for disse bygninger, der forventes at kunne dække behovet 1 år frem i tiden.

6.2.2. På længere sigt håber Kommissionen i en vis udstrækning at kunne konsolidere sit lokalebehov ved fra 1980 og fremover at leje en række nye bygninger, der er opført specielt med Kommissionens behov for øje. Der er ikke blevet fremlagt nogen ny langsigtet plan, og i sin 1977-beretning til Rådet påpegede Kommissionen, at der sandsynligvis i de nærmeste år ville finde en yderligere spredning af dens tjenestegrene sted, før der kunne opnås en rationalisering. Efter hvad der er oplyst for Revisionsretten, er følgende byggeprojekter under udførelse eller overvejelse.

Tabel 8

Bygning | Anslået bruttoareal i m2 | Forventet færdiggørelse | Projekteret plads til |

Færdiggørelse af Joyeuse Entrée Cortenberg/Loitrekanten | 16000 | 1981 | 400 ansatte |

Rue de la Loi/Rue Joseph II (Etterbeck) | 30000 | 1981/82 | 1000 ansatte |

Konference-centeret | 18000 | 1981 | 20 konferencelokaler |

Rue Stevin/Rue Joseph II (îlot 4) | 25000 | 1981/82 | Oversættelse, teknisk tjeneste og trykkeri |

Forslag IV (afsnit 2.2.3) forventes at komme til anvendelse, men Kommissionen fører forhandlinger for i alle lejekontrakter at få indført en klausul, ifølge hvilken lejen reduceres efter en vis årrække, når udgifterne til opførelse og finansiering må betragtes som værende amortiseret.

6.2.3. I 1972 blev der på Rådets foranledning foretaget visse undersøgelser, der skulle medvirke til at fastlægge dets interne politik for lokaler og bygninger først i et Fællesskab med 9 og senere med 12 medlemsstater. Disse undersøgelser skulle foretages af arbejdsgrupper i samarbejde med et udenforstående rådgivende ingeniørfirma, Bouwcentrum-Cegos. Derefter skulle der i 1973/1974 afholdes en arkitektkonkurrence om en ny rådsbygning, der skulle være klar til brug i 1978/1979.

På grund af forskellige faktorer (f. eks. problemer med at finde en passende byggegrund og i forbindelse med finansieringen af og ejendomsretten til bygningen) blev projektet meget forsinket og materialet med de nærmere betingelser for arkitektkonkurrencen blev ikke forelagt COREPER før i maj 1978. Der er endnu ikke blevet truffet nogen afgørelse, og den belgiske regering har nu foreslået, at hvis Rådet ikke er interesseret i at eje grunden og føre tilsyn med byggeriet, vil enten den belgiske stat eller et privat foretagende kunne påtage sig at opføre, og finansiere en ny bygning med udlejning til Rådet for øje. Rådet har for nylig foreløbigt godkendt en byggegrund lige over for Berlaymont-bygningen, og de udkast til den nye bygning, der blev til som et resultat af de undersøgelser, der blev foretaget i tiden fra 1972 til 1978, er nu blevet overdraget den belgiske regering til videre bearbejdning. Regeringen har for nylig udbudt arbejdet i offentlig licitation og har i et diskussionsoplæg foreslået Rådet, at bygningen efter færdiggørelse vil blive tilbudt Rådet enten på almindelig lejebasis (forslag III) eller på lejebasis med mulighed for senere erhvervelse (en kombination af forslag III og II). Der er endnu ikke truffet nogen afgørelse. I den seneste undersøgelse foreslås en bygning — projekteret til det forventede behov i 1995 — på 150000 m2, og indeholdende 24 mødelokaler (25000 m2) og kontorer til 2450 ansatte (65000 m2).

6.2.4. Parlamentet fører særskilt forhandling med et privat firma om opførelse af en ny bygning på Rue Belliard fra 1980 (forslag IV). Denne skal afløse Boulevard de l'Empereur 3 og skal tjene som mødested for Parlamentets udvalg. Finansieringen vil finde sted ved hjælp af private midler, og bygningen skulle så i første omgang udlejes til den belgiske regering og derefter fremlejes til Parlamentet. Bygningen vil blive på omtrent 32000 m2, hvoraf 15000 m2 er afsat til kontorer til personale og parlamentsmedlemmer og 5000 m2 til 7 mødelokaler.

6.3. Udviklingen i Luxembourg og Strasbourg

6.3.1. Hvad angår Kommissionen har den vigtigste udvikling i Luxembourg været udvidelsen af Jean Monnet-bygningen; arbejdet på denne bygnings tredje afsnit forventes afsluttet i maj 1980 og vil give en arealforøgelse på 36000 m2 (forslag III finder anvendelse). Det nye afsnit var projekteret til at huse alle Kommissionens ansatte i Luxembourg i en overskuelig fremtid (men der blev ikke taget hensyn til en eventuel udvidelse af Fællesskaberne). Det skal også huse den nye ICL-computer, som ikke kunne være i det nuværende Centre de Calcul. Kommissionen var en overgang gået ind på, at Domstolen kunne overtage Centre de Calcul-bygningen, hvilket ville kunne dække dennes behov for udvidelse. Kommissionen har imidlertid for nylig truffet beslutning om at beholde denne bygning til egne formål, og Domstolen må derfor nu skyndsomt undersøge alternative løsninger, hvoraf en udvidelse af den nuværende bygning forekommer at være den mest sandsynlige.

6.3.2. Parlamentet er nået til et punkt, hvor det bliver nødt til at leje endnu en bygning for at kunne huse det yderligere personale, der forventes ansat som en følge af det direkte valg i 1979 (300-400, hvoraf der er plads til 100 i højhuset). Dertil kommer at det udvidede direkte valgte Parlaments møder i Luxembourg vil gøre det nødvendigt at opføre en ny mødesal. Den luxembourgske regering havde oprindelig planer om at opføre en stor ny bygning, til Parlamentet, herunder dettes kontorer og mødesal; der er dog endnu ikke truffet nogen endelig afgørelse herom. I mellemtiden har man påbegyndt bygningen af en ny mødesal, der forventes færdig i slutningen af efteråret 1979. I Strasbourg vil den nuværende mødesal i "Palais de l'Europe" blive indrettet således, at den kan huse det direkte valgte Parlament, og dette arbejde, som allerede er indledt, forventes afsluttet medio 1979. Der vil også her blive brug for yderligere kontorlokaler, og byen Strasbourg har derfor besluttet at opføre en ny bygning på 35000 m2 med udlejning til Parlamentet for øje.

6.3.3. Institutionerne overvejer også at opføre et fritidscenter i Luxembourg og undersøger nu i forening, hvorledes dette bedst kan realiseres.

ANDEN DEL

7. REVISIONSRETTENS BEMÆRKNINGER TIL FÆLLESSKABERNES ORDNINGER MED HENSYN TIL LOKALER OG BYGNINGER

7.1. Generelt

7.1.1. Revisionsretten er klar over, at det ikke er nogen let opgave at indgå aftaler med henblik på at tilvejebringe lokaler og bygninger i en størrelsesorden, der svarer til institutionernes behov. Den er opmærksom på de praktiske begrænsninger, der eksisterer, når man søger efter ledige grunde eller bygninger i byer, hvor de kommercielle foretagenders interesser er stærke.

7.1.2. Retten og de øvrige institutioner må rette sig efter den i afsnit 2.2.1 nævnte afgørelse. Retten erkender, at den fortsatte usikkerhed med hensyn til institutionernes permanente sæde og, mere aktuelt, forventningen om eventuelle ændringer som følge af udvidelsen af Parlamentet, er faktorer, som må have talt væsentligt til fordel for ikke at erhverve permanente bygninger. En løsning af disse problemer vil afgjort skabe grundlag for en mere effektiv og økonomisk lokalepolitik.

7.1.3. Ikke desto mindre bemærker Retten, at Fællesskaberne lejer 381994 m2 i Bruxelles og 214519 m2 i Luxembourg, og at de betaler en samlet årlig leje på henholdsvis 1003 og 507 mio. bfr. Siden ovennævnte afgørelse blev truffet i 1965, er 229 mio. RE [4] blevet konteret Fællesskabernes budgetposter for lejemål. Pr. 31. december 1978 ejede Fællesskaberne kun de i afsnit 3.1.1 til 3.1.3 nævnte 7 små ejendomme; disses aktuelle værdi kendes ikke. Retten fremsætter derfor følgende bemærkninger til overvejelse:

7.2. Langsigtet planlægning

7.2.1. Som nævnt i afsnit 6.2.1 fremlagde Kommissionen i 1975 sin femårsplan for lokaler og bygninger, og generelt har denne plan i praksis vist sig at slå til. På samme måde foretog Rådet i forbindelse med forsøget på at forudberegne sine behov (se afsnit 6.2.3) et skøn for perioden frem til 1995. Ingen af disse skøn blev formelt drøftet eller godkendt af budgetmyndigheden, og de er heller ikke blevet regelmæssigt ajourført. Parlamentet har hidtil ikke fremlagt nogen planer på mellemlang og lang sigt for sine fremtidige behov, men har for nylig foretaget en nyttig gennemgang af alle kendte projekter [5].

7.2.2. Retten er klar over, at de problemer, som er omtalt i afsnit 7.1.1 og 7.1.2, samt tidsplanen for den budgetmæssige kontrol, navnlig den, som vedrører tilgangen af personale, vanskeliggør ethvert forsøg på at beregne de fremtidige behov. Alligevel finder Retten, at det må være yderst vanskeligt for institutionerne at sikre, at deres behov dækkes på en hensigtsmæssig og økonomisk måde, når der slet ikke foreligger pålidelige prognoser. Retten mener derfor, at man vil kunne nå frem til mere forsvarlige økonomiske dispositioner, såfremt institutionerne og budgetmyndigheden i forening udarbejder årligt ajourførte prognoser for lokalebehovet for i hvert fald de følgende fem år. Sådanne prognoser må må baseres på alle faktorer, som kendes eller som på det pågældende tidspunkt kan forventes, og ved den årlige ajourføring bør der kunne tages hensyn til ændringer, som skyldes afgørelser vedrørende institutionernes arbejde eller placering.

7.3. Normer

Efter Rettens mening bør fastsættelsen af behovet og planlægningen med hensyn til kontorlokaler og — bygninger baseres på normer, som er fælles for alle institutioner. Den enkelte bygnings fysiske struktur, skillevægge og indretning, f. eks. lokalernes dybde, vinduernes størrelse, om der er indbyggede skabe samt tæpper har naturligvis betydning for dens praktiske anvendelighed.

Det kan ikke afgøres, i hvor høj grad disse faktorer eller den omstændighed, at der ikke findes nogen fælles norm, er årsag til de forskelle, som fremgår af afsnit 5.1.1. Men Retten mener, at institutionerne bør forsøge at undgå ekstreme tilfælde og navnlig bør bringe deres normer, hvor sådanne findes, på linje. Selv om Retten accepterer, at en rigoristisk gennemførelse ikke er praktisk mulig, og at visse særlige funktioner stiller større krav, henstiller Retten, at institutionerne undersøger mulighederne for at opstille fælles normer både for areal (udtrykt i m2 pr. ansat, med passende justering efter lønklasse) og for kontorernes indretning.

7.4. Koordinering og rationalisering

7.4.1. Efter hvad der foreligger oplyst for Retten eksisterer der ikke noget egentligt, officielt kontaktorgan mellem institutionerne, der skal tage sig af spørgsmål vedrørende lokaleplanlægning, i lighed med "Gruppen til samordning af Indkøb", som tager sig af indkøbskoordinering. Der finder dog fra tid til anden uformelle kontakter sted, navnlig i Luxembourg, hvor koncentrationen af bygninger på Kirchberg helt klart kræver en rationel anvendelse af de disponible arealer. En institution kan ikke tænkes at frigive en bygning uden først at have forhørt sig hos de andre institutioner, og overdragelse af bygninger fra en institution til en anden er ikke ualmindelig. I Bruxelles har knapheden på bygninger og byggegrunde i nærheden af Kommissionens og Rådets eksisterende kontorer derimod medført, at de enkelte institutioner handler uafhængigt af hinanden og muligvis endog konkurrerer indbyrdes.

7.4.2. Selv om der endnu ikke er truffet afgørelse om institutionernes permanente placering, mener Retten, at en regelmæssig udarbejdelse af prognoser vil hjælpe med til at identificere behov, som med fordel kan betragtes under ét, og at dette vil kunne føre til en bedre koordinering mellem institutionerne og sikre optimal udnyttelse af faciliteter, som ellers risikerer at blive dubleret, f. eks. mødelokaler, restauranter og cafeterier, forretninger og lagerbygninger, som for øjeblikket på en række tjenestesteder tilvejebringes af de fleste institutioner hver for sig.

7.4.3. Som eksempel på sådanne muligheder bemærker Retten, at selv om Kommissionen, Rådet og Parlamentet havde til hensigt at lade de i afsnit 6.2.2, 6.2.3 og 6.2.4 anførte nye bygninger (eller udvidelser) opføre til eget brug, var der ikke noget, som tydede på, at der havde fundet en udveksling af planer sted. Disse omfattede således alle sammen mødelokaler, men muligheden for at etablere et fælles konferencecenter i Bruxelles synes ikke at være blevet drøftet. Tabel 9 viser det antal møde- og konferencelokaler med tolkningsfaciliteter (og antal pladser), som hver institution for øjeblikket råder over i Bruxelles og Luxembourg.

Tabel 9

| Antal pladser | Antal lokaler i alt | Antal pladser (maks.) |

0-50 | 51-100 | 101-150 | 151-200 | 200 + |

Bruxelles | | | | | | | |

Kommissionen | 4 | 10 | 2 | 2 | — | 18 | 1413 |

Parlamentet | — | 3 | — | — | — | 3 | 195 |

Rådet | 1 | 10 | 2 | — | 1 | 14 | 1300 |

Det Økonomiske og Sociale Udvalg | 3 | 1 | 1 | — | 1 | 6 | 487 |

I alt | 8 | 24 | 5 | 2 | 2 | 41 | 3395 |

Luxembourg | | | | | | | |

Kommissionen | — | 5 | 1 | — | — | 6 | 520 |

Parlamentet | 6 | 1 | — | — | 1 | 8 | 500 |

Domstolen | 2 | 2 | — | 1 | — | 5 | 413 |

I alt | 8 | 8 | 1 | 1 | 1 | 19 | 1433 |

7.4.4. Efter Rettens opfattelse vil det være hensigtsmæssigt, at institutionerne nedsætter et udvalg til undersøgelse af, om fælles lokaler eller faciliteter er en praktisk og anvendelig mulighed. Et af dette udvalgs første opgaver skulle være at se på muligheden for fælles mødefaciliteter. Retten henstiller endvidere, at et sådant udvalg i egenskab af koordinerende organ konsulteres i forbindelse med alle fremtidige ordninger vedrørende lokaler og bygninger.

7.5. Er lejepolitikken forsvarlig?

7.5.1. I betragtning af institutionernes stilling som storforbrugere af kontorlokaler var Retten overrasket over, hvor få oplysninger institutionerne havde om anlægsudgifterne for de lejede bygninger. Kun i 2 af de 48 eksisterende lejemål, som blev undersøgt, var der tilsyneladende en vis forbindelse mellem lejen og anlægsudgifterne. Selv i disse tilfælde var beregningerne foretaget af entreprenørerne eller udlejeren, og Retten fandt det hverken i disse eller i andre tilfælde godtgjort, at institutionerne kunne bringe lejen i relation til anlægsudgifterne. I et forsøg på at give et billede af, hvad Fællesskabernes lejepolitik koster, har Retten i tabel 10 for en række af de større bygninger angivet den akkumulerede leje siden bygningernes opførelse reguleret efter opførelsesårets priser (med anvendelse af det belgiske eller luxembourgske forbrugerprisindeks) sat i relation til den anslåede byggesum (Beregninger — se bilag V).

Tabel 10

Bygning | Byggeriet afsluttet | Akkumuleret leje reguleret efter opførelsesret (i mio bfr.) | Det antal år, bygningerne skal være lejet, for at den akkumulerede leje svarer til anlægsudgifterne ekskl. rente (se bilag V) |

Complex Joyeuse-Entrée, Bruxelles | 1962 | 821 | 13 |

Charlemagne, Bruxelles | 1965 | 821 | 11 |

Berlaymont, Bruxelles | 1966 | 1263 | 11 |

Bâtiment Tour, Luxembourg | 1966 | 274 | 11 |

Bâtiment Schuman, Luxembourg | 1973 | 318 | 12 |

I disse tal, der er baseret på flere skøn, ses der bort fra en række væsentlige faktorer, såvel positive som negative, og de er ikke tilstrækkeligt pålidelige til at kunne anvendes som grundlag for en konkret revision af den førte politik. De kan dog tages til indtægt for det synspunkt, at direkte finansiering i henhold til forslag I — alene set på grundlag af de faktiske årlige udgifter — bør overvejes alvorligt som økonomisk alternativ til leje, helt bortset fra, at instititutionerne herved ville erhverve sig meget betydelige aktiver. Det fremgår f. eks., at der i lejevilkårene for konferencecentret (6.2.2) indgår en klausul om nedsættelse af lejen efter 12 år, mens vilkårene for tredje afsnit af Jean Monnetbygningen (6.3.1) fastsætter overdragelse af ejendomsretten til staten efter 12 års forløb. På baggrund heraf har man lov at formode, at anlægs- og finansieringsudgifterne til byggeriet vil være fuldt dækket efter disse første perioder.

7.5.2. Blandt yderligere faktorer, som må tages i betragtning ved en mere udtømmende undersøgelse af de økonomiske alternativer i forbindelse med valgmulighederne køb, bygge eller leje, kan nævnes :

i) den rentesats, som skal svares af anlægsudgifterne — i forbindelse med en af de løbende aftaler betales der 7 1/2 % til den finansierende udlejer, og andre steder nævnes helt op til 10 %. Institutionerne vil sandsynligvis kunne opnå gunstigere vilkår hos medlemsstaterne eller på kapitalmarkedet. De ville måske endog kunne sikre sig midler rentefrit eller med rentegodtgørelse hos medlemsstaterne, enten via budgetterne eller som lån;

ii) den byggesum, som kommercielle udlejere skal betale, omfatter merværdiafgift, og dette afspejles for øjeblikket i den leje, institutionerne betaler. Hvis institutionerne — eller en medlemsstat — var bygherre for et projekt, ville de formodentlig også nyde godt af den fritagelse for betaling af merværdiafgift, som Fællesskaberne er berettiget til;

iii) de praktiske ulemper i forbindelse med lejemål. For øjeblikket påtager institutionerne sig undertiden — selv om de kun er lejere — det økonomiske ansvar for opsætning af skillevægge, installation af udstyr og større og mindre forbedringer. Når de fraflytter bygningerne, efterlader de disse genstande, eller afholder ekstraudgifterne til demontering. Såfremt institutionerne ejede bygningerne, ville sådanne genstande kunne betyde en forøgelse af aktiverne;

iv) større valgmuligheder ved eget byggeri med hensyn til planlægning og vilkår, hvorved institutionerne måske kan undgå at komme til at stå i en svag forhandlingsposition over for ejere, som tilbyder hensigtsmæssigt beliggende, eksisterende bygninger (som det sandsynligvis var tilfældet med Cortenberg VI-lejemålet omtalt i afsnit 6.2.1).

7.5.3. Retten fandt det vanskeligt at få konkrete oplysninger om de mange faktorer, som vil være relevante i forbindelse med enhver afgørelse vedrørende denne sag. Ud fra de foreliggende kendsgerninger mener Retten imidlertid, at køb i visse tilfælde vil kunne være et muligt alternativ. Retten anbefaler derfor, at institutionerne fortsœtter deres undersøgelse af, om deres øjeblikkelige, tilsyneladende præference for lejemål fortsat kan betragtes som forsvarlig ud fra et økonomisk synspunkt, eller om køb vil være mere fordelagtigt. De prognoser, som foreslås udarbejdet i afsnit 7.2.2, vil være nyttige for en sådan evaluering af institutionernes politik.

7.5.4. I den forbindelse bemærker Retten, at Kommissionen som et muligt alternativ til fuld ejendomsret, har indført en klausul, som ved langtidslejemål tilsyneladende giver lejeren en vis fordel gennem en senere lejenedsættelse, mens der samtidig sikres den finansierende part fuld dækning af omkostninger og renter. En sådan klausul er ikke indgået i de øvrige institutioners overvejelser. Retten anbefaler, at Kommissionen fortsætter med at undersøge muligheden for at indføje disse vilkår i fremtidige lejemål, og foreslår, at alle institutionerne undersøger, om man kan forhandle sig frem til lignende ordninger, som fører til en nedsættelse af lejen i forbindelse med de løbende lejemål, og som kan indgå i de fremtidige.

7.5.5. Retten foreslår også, at institutionerne udarbejder fœlles standardvilkår for leje- eller byggekontrakter, som kan tjene som grundlag for alle forhandlinger.

7.6. Betaling af nationale skatter samt indeksregulering

Retten henleder ligeledes opmærksomheden på yderligere tre detaljer i de løbende finansielle ordninger:

a) "Précompte Immobilier" (Ejendomsskat)

Husejere i Belgien skal ifølge loven betale ejendomsskat ("précompte immobilier"). De af institutionernes lejekontrakter, der gælder bygninger, som ejes af private, indeholder (normalt) en bestemmelse om, at ansvaret for betaling af denne skat påhviler lejeren, og institutionerne har betalt i overensstemmelse hermed. Tabel 11 viser, hvor meget institutionerne betalte i 1978.

Tabel 11

| 1000 bfr. |

Kommissionen | 33205 |

Parlamentet | 1563 |

Rådet | 15244 |

Det Økonomiske og Sociale Udvalg | 1781 |

| 51773 |

I henhold til protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter er institutionerne fritaget for betaling af nationale og lokale skatter, og det er et spørgsmål, om det med føje kan forlanges, at de under disse omstændigheder skal betale "Précompte Immobilier". Anderledes stiller forholdet sig for så vidt angår de af institutionerne benyttede bygninger, som tilhører den belgiske stat, eftersom staten ikke skal betale skat til sig selv, og der derfor heller ikke skal betales skat af lejeren. Kommissionens juridiske tjeneste anlagde allerede i 1960 det synspunkt, at institutionerne ikke var pligtige at betale denne skat overhovedet, men skønt de holder regnskab med, hvor meget der betales, er der for øjeblikket ingen forhandlinger i gang med de belgiske skattemyndigheder. I de forslag, som den belgiske regering er fremkommet med i forbindelse med Rådets ny bygning, som er omtalt i afsnit 6.2.3, nævnes det imidlertid, at Rådet vil være fritaget for enhver form for direkte eller indirekte beskatning, selv hvis bygningen opføres af en privat virksomhed og derefter købes eller lejes af Rådet. Retten anbefaler, at institutionerne sammen med de belgiske myndigheder undersøger, om der i fremtiden kan gennemføres en fritagelse for og/eller refusion af denne skat, og om allerede betalt skat vil blive refunderet.

b) Merværdiafgift

Som nævnt i afsnit 7.5.2. indebærer lejemål hos kommercielle udlejere, at Fællesskaberne betaler for merværdiafgift, som del af byggesummen. Denne afgift er også omfattet af bestemmelserne i protokollen vedrørende privilegier og immuniteter. Normalt opnår Fællesskaberne enten direkte fritagelse for betaling eller refusion efter betaling. Når der er tale om leje, er dette element imidlertid skjult, og Retten anbefaler, at institutionerne hos de belgiske og luxembourgske myndigheder undersøger, hvorledes fritagelsen kan gennemføres i sådanne tilfælde. Retten minder om, at hvis den nye rådsbygning (afsnit 6.2.3) skulle bygges af den belgiske stat eller af en privat virksomhed, ville hverken lejen eller købsprisen indeholde nogen form for direkte eller indirekte skat.

c) Indeksregulering

Som nævnt i denne beretnings afsnit 4.2 er mange af de lejebeløb, som institutionerne betaler, indeksreguleret. Selv om sådanne forøgelser af lejen kun er blevet betalt, såfremt de har været i overensstemmelse med lejekontrakten, tvivler Retten på at, de i alle tilfælde er økonomisk retfærdiggjort. F.eks. vil finansieringen i de tilfælde, hvor en fremlejer kun har finansiel interesse i lejemålet og ejendomsretten beror hos den egentlige udlejer, sædvanligvis ske i form af et langfristet lån eller pantebrev, med fast rente, på anlægsudgifterne. I sådanne tilfælde er Retten af den mening, at renten for et sådant lån, i sig selv tager tilstrækkelig højde for diskonto for hele perioden. Det kan derfor hævdes, at indeksregulering udgør en ekstra godtgørelse. Det vil være nødvendigt i hvert enkelt tilfælde at gennemgå fremlejerens finansieringsarrangement for at afgøre, hvorvidt dette argument har gyldighed. Det lod ikke til, at institutionerne havde sådanne oplysninger til rådighed, og Retten anbefaler, at hver enkelt institution eventuelt sammen med udlejerne undersøger det økonomisk begrundede i indeksregulerede justeringer i lyset af disse bemærkninger. Retten håber, at institutionerne vil have opmærksomheden særlig henledt på dette aspekt ved indgåelse af nye og revision af eksisterende lejemål.

8. YDERLIGERE GENERELLE BEMÆRKNINGER FRA REVISIONSRETTENS SIDE

8.1. Retten har som almindeligt princip besluttet, at dens revision i vid udstrækning skal være koncentreret om en undersøgelse af ordninger og procedurer. Værdien heraf er, at den i hovedsagen kommer til at beskæftige sig med principielle spørgsmål og giver mulighed for en samlet vurdering af regnskaber og de transaktioner, som er forbundet hermed, inden for rammerne af rimelige revisionsmæssige ressourcer. Retten beskæftiger sig naturligvis også med individuelle fejl, både for så vidt angår de finansielle konsekvenser, og navnlig såfremt sådanne sager viser, at der findes svagheder i ordningerne og procedurerne og dermed frembyder fare for gentagelse med yderligere udgifter til følge.

8.2. Rettens beslutning om på et så tidligt tidspunkt at undersøge spørgsmålet om institutionernes lokalepolitik blev ikke truffet med henblik på at kritisere denne, eller uden at have fuldt kendskab til de forhold, som ligger til grund for institutionernes politik. Den omstændighed, at der ikke foreligger præcise oplysninger om, varigheden af institutionernes nuværende placering, har ikke bidraget til en købsrettet politik. Det har afholdt dem fra en langsigtet planlægning af deres lokalepolitik, og som følge heraf har valget af bygninger næsten udelukkende været bestemt af, hvilke bygninger der var til rådighed de pågældende steder. Følgelig har spørgsmål som fastsættelse af fælles lokalenormer for personalet og koordinering af forhandlingspolitikken og af lejevilkårene ikke været genstand for den opmærksomhed, de fortjener.

8.3. Retten har derfor besluttet at offentliggøre denne særlige beretning på nuværende tidspunkt og i denne form, i håb om, at de kendsgerninger og anbefalinger, som fremlægges, vil resultere i en mere veldefineret lokalepolitik. Retten vil muligvis til sin tid foretage yderligere revisionsmæssige undersøgelser på dette område, navnlig vedrørende bestemte bygninger eller aftaler og vilkårene i disse, og den har tillid til, at institutionerne i forbindelse med disse undersøgelser fortsat vil give den adgang til alt materiale vedrørende de drøftelser, som har ført til beslutninger. Retten mener imidlertid, at disse mere detaljerede undersøgelser med fordel kan gennemføres, når institutionerne har fået det fastere grundlag, som alle Rettens anbefalinger sigter imod, og navnlig når de har gennemført de økonomiske undersøgelser og de fælles normer, som foreslås i Rettens anbefalinger i afsnit 7.3, 7.4.4 og 7.5.3.

Godkendt den 21. juni 1979.

Michael N. Murphy

Præsident for revisionsretten

[1] Forsknings- og investeringspersonale ikke medregnet.

[2] Hvis der i bygningen forefindes parkeringsareal, er dette medregnet.

[3] KOM(75) 194.

[4] Faktiske betalinger, inklusive kontorer i udlandet.

[5] EP-dok. 55 550/forespørgsel/ændr.

--------------------------------------------------

BILAG I

AFGØRELSE

TRUFFET AF REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER

Vedrørende den foreløbige placering af visse af Fællesskabernes institutioner og tjenester

(De Europæiske Fællesskabers Tidende nr. 152 af 13. juli 1967, s. 18)

REPRÆSENTANTERNE FOR MEDLEMSSTATERNES REGERINGER TRÆFFER —

Under henvisning til artikel 37 i traktaten om oprettelse af et fælles Råd og en fælles Kommission for De Europæiske Fællesskaber, og

i betragtning af, at der — uanset anvendelse af artikel 77 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab, artikel 216 traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, artikel 189 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Atomenergifællesskab og artikel 1, stk. 2, i protokollen vedrørende vedtægterne for Den Europæiske Investeringsbank — er anledning til, med henblik på at løse visse særlige problemer for storhertugdømmet Luxembourg, ved oprettelsen af et fælles Råd og en fælles Kommission for De Europæiske Fællesskaber at etablere visse institutioners og tjenesters foreløbige arbejdssted i Luxembourg,

FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Luxembourg, Bruxelles og Strasbourg forbliver foreløbige tjenestesteder for Fællesskabernes institutioner.

Artikel 2

I månederne april, juni og oktober afholder Rådet sine møder i Luxembourg.

Artikel 3

Domstolen er fortsat placeret i Luxembourg.

Ligeledes placeres i Luxembourg de dømmende myndigheder og lignende myndigheder, herunder dem, der har kompetence til at gennemføre konkurrencereglerne, som enten består eller skal oprettes i henhold til traktaterne om oprettelsen af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab. Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Det Europæiske Atomenergifællesskab samt i medfør af overenskomster, der er afsluttet inden for Fællesskabernes rammer mellem medlemsstater eller med tredjelande.

Artikel 4

Det Europæiske Parlaments Generalsekretariat og dets tjenester er fortsat placeret i Luxembourg.

Artikel 5

Den Europæiske Investeringsbank placeres i Luxembourg, hvor dens ledende organer træder sammen og hele dens virksomhed udøves.

Denne bestemmelse gælder især med hensyn til udviklingen af den nuværende virksomhed, navnlig den, der sigtes til i artikel 130 i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Fællesskab, med hensyn til en eventuel udvidelse af denne virksomhed til andre områder og med hensyn til nye opgaver, som måtte blive overdraget Banken.

I Luxembourg placeres et forbindelseskontor mellem Kommissionen og Den europæiske Investeringsbank, især for at lette Den Europæiske Udviklingsfonds forretninger.

Artikel 6

Det monetære Udvalg træder sammen i Luxembourg og i Bruxelles.

Artikel 7

Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs afdelinger for finansieringssager placeres i Luxembourg. Disse afdelinger omfatter Generaldirektoratet for Udlån og Investering såvel som den afdeling, der har til opgave at opkræve afgiften, samt de dertil hørende regnskabsafdelinger.

Artikel 8

I Luxembourg placeres et kontor for Fællesskabernes officielle publikationer, og hertil knyttes et fælles salgskontor og en afdeling for udarbejdelse af oversættelser på mellemlang eller lang sigt.

Artikel 9

Endvidere placeres følgende af Kommissionens afdelinger i Luxembourg:

a) det statistiske kontor og afdelingen for databehandling;

b) Det Europæiske Økonomiske Fællesskabs og Det Europæiske Kul- og Stålfællesskabs afdelinger for sundhedsforskrifter og for arbejdssikkerhed;

c) Generaldirektoratet for Kundskabsformidling. Direktoratet for Sundhedsbeskyttelse, Det Europæiske Atomenergifællesskabs Direktorat for Sikkerhedskontrol.

samt det nødvendige administrative og tekniske apparat.

Artikel 10

Medlemsstaternes regeringer er rede til at placere andre fællesskabsorganer og -afdelinger, især på det finansielle område, i Luxembourg eller overflytte sådanne dertil, for så vidt der sikres disse organer og afdelinger mulighed for at fungere bedst muligt.

Med dette mål for øje opfordrer de Kommissionen til hvert år at forelægge dem en beretning om den foreliggende situation vedrørende placeringen af Fællesskabernes organer og afdelinger og om mulighederne for i overensstemmelse med denne bestemmelse at træffe nye dispositioner under hensyn til, at Fællesskaberne skal kunne fungere bedst muligt.

Artikel 11

For at sikre, at Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab fungerer bedst muligt, opfordres Kommissionen til at foretage en gradvis og koordineret overflytning af de forskellige afdelinger, idet administrationsafdelingerne for kul- og stålmarkedet flyttes sidst.

Artikel 12

Med forbehold af ovenstående bestemmelser berører denne afgørelse ikke sådanne foreløbige arbejdssteder for De europæiske Fællesskabers institutioner og tjenester, som er et resultat af regeringernes tidligere afgørelser, og heller ikke den ved oprettelsen af et fælles Råd og en fælles Kommission betingede omgruppering af tjenesterne.

Artikel 13

Denne afgørelse træder i kraft samme dag som traktaten om oprettelse af et fælles Råd og en fælles Kommission for De Europæiske Fællesskaber.

Udfærdiget i Bruxelles, den ottende april nitten hundrede og femogtres.

Paul-Henri Spaak

Kurt Schmücker

Maurice Couve de Murville

Amintore Fanfani

Pierre Werner

J. M. A. H. Luns

--------------------------------------------------

BILAG II

FÆLLESSKABERNES BYGNINGER I BRUXELLES

A = flytbare skillevægge,

B = faste skillevæge,

Note : Markelbach-værkstedet og 17, rue Archimede (små arealer) er ikke medtaget i i denne opstilling.

Bygning | Institution | Kvadratmeter | Årlig leje 1978 1000 bfr. [3] | Ansatte (1. kvartal 1979) | |

brutto | nettokontorareal |

Kontorbygninger | | | | | | | |

Berlaymont | | Kommissionen | 99957 [4] | 83736 | 284370 | 2838 | A |

Complex Joyeuse Entrée/Cortenberg/Loi | | Kommissionen | 62726 | 44132 | 123590 | 1552 | B |

Archimede I og II | | Kommissionen | 11643 | 9041 | 29361 | 345 | B |

3 R-P. R. Schuman | | Kommissionen | 4520 | 4250 | 12181 | 155 | B |

6 R-P. R. Schuman | | Kommissionen | 7355 | 5855 | 26361 | 209 | B |

120, rue de la Loi | | Kommissionen | 9604 | 7648 | 34516 | 211 | A |

84-86, rue de la Loi | | Kommissionen | 17804 | 14124 | 67977 | 362 | A |

1, L'Astronomie | | Kommissionen | 4738 | 4738 | 14198 | 123 | A |

3, 5, 7, rue Archimède | | Kommissionen | 3111 | 3111 | 7690 | 120 | B |

Archimède 25 | | Kommissionen | 6531 | 6531 | 15811 | 120 | B |

13-31, av. des Nerviens | | Kommissionen | 11088 | 11088 | 35202 | 262 | A |

10/12, rue Guimard | | Kommissionen | 10795 | 10795 [1] | 38200 | 270 | A |

73, rue Archimède | | Kommissionen | 1711 | 1711 [1] | 4124 | 12 | B |

Cortenberg VI (IMCO) | | Kommissionen | 6411 | 6411 [1] | 25200 | 194 | A |

Manhattan Centre (konferencecenter) | | Kommissionen | 8250 | 8250 [1] | 31500 | [2] | B |

5, bd. de l'Empereur | } | Europa-Parlamentet | 6515 | 4570 | 9870 | 89 | B |

4, rue St. Jean | 7445 | B |

Charlemagne | | Rådet | 65127 | 28332 | 144220 | 1353 | A |

Joseph II | | Rådet | 7779 | 4043 | 24015 | 112 | A |

2, rue Ravenstein 6, Coudenberg 11, Mont des Arts | } | Det Økonomiske og Sociale Udvalg | 12958 | 6864 | 23143 | 320 | A |

Kontorbygninger i alt | 358623 | 265230 | 958974 | 8647 | |

Bygninger til sociale formål | | | | | | | |

75-79, bd. Clovis | | Kommissionen | 3250 | [2] | 7121 | [2] | |

Magasiner/lagre | | | | | | | |

Zaventem | | Kommissionen | 18278 | [2] | 34690 | [2] | |

Overijse | | Rådet | 1843 | [2] | 2301 | [2] | |

Magasiner/lagre i alt | 20121 | | 36991 | | |

[1] Skøn. Nøjagtige tal foreligger ikke.

[2] Finder ikke anvendelse.

[3] Den anførte årlige leje er baseret på de tal, der forelå på undersøgelsestidspunktet. Indeksregulering kan have medført justering af de endelige tal for 1978.

[4] Eksklusive 90000 m2 kældre, underjordiske parkeringspladser m.v., for hvilke Kommissionen kun betaler en symbolsk leje på 50 bfr.

--------------------------------------------------

BILAG III

FÆLLESSKABERNES BYGNINGER I LUXEMBOURG

A = flytbare skillevæ

B = faste skillevæge.

Bygning | Institution | | Kvadratmeter | Årlig leje (1978) (1000 bfr.) [3] | Ansatte (1. kvartal 1979) | |

brutto | nettokontorareal |

Kontorbygninger | | | | | | | |

Jean Monnet | | Kommissionen | | 82220 | 45821 | 216966 | 1129 | A |

Centre de Calcul | | Kommissionen | | 8845 | 6669 | 25087 | 123 | A |

231-233, Val des Bons Malades | | Kommissionen | | 1873 | 1873 | 2201 | 48 | B |

20, av. Pasteur | | Kommissionen | | 1542 | 1542 | 4114 | 42 | B |

Centre Européen (anneks) [4] | | Kommissionen | | 1013 | 848 | 3337 | — | A |

Chambre de Commerce | | Kommissionen | | 1233 | 889 | 2716 | 110 [1] | A |

76, av. de la Liberté | | Kommissionen | | 820 | 820 | 2460 | 8 [1] | B |

5, rue du Commerce (Euroffice) | | Kommissionen | | 16270 | 6947 | 33814 | 226 | A |

Robert Schuman | } | Europa- Parlamentet | { | 41633 | 20992 | 103000 | 976 | A |

Centre européen (Tour) | 23260 | 20000 [1] | 52000 | 788 | A |

Domstolen | | | | 24712 | 11869 | 50673 | 297 | A |

Kontorbygninger i alt | 203421 | 118270 | 496368 | 3747 | |

Bygninger til sociale Formål | | | | | | | |

41, rue Notre Dame | | Kommissionen | | 1517 | [2] | 1456 | [2] | |

4, rue Auguste Neyen | | Kommissionen | | 338 | [2] | 240 | [2] | |

107, av. du 10 septembre | | Kommissionen | | 157 | [2] | 275 | [2] | |

109, av. du 10 septembre | | Kommissionen | | 157 | [2] | 284 | [2] | |

46, rue des Roses | | Kommissionen | | 226 | [2] | 276 | [2] | |

13-15, av. Pasteur | } | Europa-Parlamentet | { | 448 | [2] | 572 | [2] | |

9, rue Pierre d'Aspelt | 510 | [2] | 653 | [2] | |

2, rue Marguerite de Brabant | 150 | [2] | 211 | [2] | |

Bygninger til sociale formål i alt | 3503 | | 3967 | | |

Magasiner/lagre | | | | | | | |

13, rue de Bouillon | | Kommissionen | | 5105 | [2] | 4055 | [2] | |

55, rue de Bouillon | } | Europa-Parlamentet | { | 1100 | [2] | 1243 | [2] | |

145, rue de Cossange | 940 | [2] | 1052 | [2] | |

6, rue de Piaetis/rue M. Welter | 450 | [2] | 236 | [2] | |

Magasiner/lagre i alt | 7595 | | 6586 | | |

[1] Skøn. Nøjagtige tal foreligger ikke.

[2] Finder ikke anvendelse.

[3] Den anførte årlige leje er baseret pa de tal. der forela pa undersøgelsestidspunktet. Indeksregulering kan have medført justering af de endelige tal for 1978.

[4] Rådets kontorer i Centre Européen (anneks) er ikke lejet på fast årsbasis og indgår derfor ikke i denne opstilling.

--------------------------------------------------

BILAG IV

FÆLLESKABERNES KONTORER UDEN FOR DE FORELØBIGE TJENESTESTEDER

By | Bruttoareal i m2 | Årlig leje (1978) (i ERE) |

Kommissionen | | |

Ankara | 424 (lejet) | 9598 |

Athen | 906 (lejet) | 37250 |

Berlin | 350 (lejet) | 22543 |

Bonn | 852 (lejet) | 41655 |

København | 890 (lejet) | 48624 |

Dublin | 641 (lejet) | 16890 |

Genève | 2020 (lejet) | 147221 |

Den Haag | 520 (lejet) | 46798 |

Caracas | 667 (lejet) | 40973 |

London | 600 (lejekøb) | 952 |

Cardiff | 235 (lejet) | 11945 |

Edinburgh | 186 (lejet) | 7807 |

New York | 984 (lejet) | 98955 |

Ottawa | 1088 (lejet) | 54469 |

Ottawa (tjenestebolig) | 3966 (ejet) | — |

Paris | 1000 (ejet) | 3800 (leje af parkeringsareal) |

Montevideo | 300 (ejet) | — |

Rom | 1260 (lejet) | 45195 |

Santiago | 750 (lejet) | 30211 |

Tokyo | 1090 (lejet) | 194099 |

Washington (bolig) | 2100 (lejet) | 161635 |

Washington (tjenestebolig) | 506 (lejet af EKSF) | 45000 |

| 21335 | 1065620 |

Europa-Parlamentet | | |

København | 55 (lejet) | 10333 |

Paris | 150 (lejet) | 13124 |

Bonn | 245 (lejet) | 11280 |

Den Haag | 30 (lejet) | 4863 |

| 480 | 39600 |

(I Dublin, London og Rom har Parlamentet og Kommissionen fælles kontorer) |

Rådet | | |

Genève | 1180 (lejet) | 185851 |

--------------------------------------------------

BILAG V

ANSLÅEDE BYGGEOMKOSTNINGER

1. Ved udarbejdelsen af tabel 10 er byggeomkostningerne for Schuman-bygningen hentet fra den lejeaftale, som Europa-Parlamentet har indgået. For de fire andre bygninger i tabel 10 er der tale om overslag baseret på for

Bruxelles

i) det rådgivende ingeniørfirma Bowcentrums rapport fra marts 1977 om den foreslåede nye rådsbygning. Denne indeholder en specifikation af byggeomkostningerne, hvoraf der kan udledes en m2-pris for bruttoetagearealet (bfr. 30700/m2 i 1977-priser);

ii) et overslag, der på Rettens foranledning blev udarbejdet af Paul Noel, arkitekt for flere af institutionerne, over en samlet m2-pris (bygning og grund) for en "rå" og en "nøglefærdig" bygning (henholdsvis bfr. 30900-33400 og 37900-40400 pr. m2);

Luxembourg

iii) tilbud, som Retten har indhentet på sit eget byggeprojekt, og hvoraf der kan udledes en m2-pris på bfr. 28280 for en "nøglefærdig" bygning inkl. grund;

iv) et beløb for den "rå" opførelse af Schuman-bygningen i 1973, som opgjort i 1978-priser ville beløbe sig til bfr. 29170/m2.

GENERELLE BEMÆRKNINGER

2. Der blev ført yderligere drøftelser med private og statsansatte arkitekter.

3. Retten har, til dette formål og i mangel af mere konkrete oplysninger, besluttet at an lægge et forsigtigt skøn og anvende afrundede beløb i forbindelse med de anslåede byg geomkostninger for "nøglefærdige" bygninger. Der er således for Bruxelles vedkom mende blevet lagt en pris på bfr. 40000 og for Luxembourg på bfr. 30000 pr. m2 brut toetageareal til grund for beregningerne. Retten har ikke fået oplyst årsagen til denne forskel i omkostningerne, men den bekræftes af forskellen i byggeomkostningsindekset (se nedenfor).

4. Byggeomkostningerne på færdiggørelsestidspunktet for de i tabel 10 nævnte bygninger fremgår for

a) Bâtiment Schuman, af lejekontrakten;

b) de øvrige bygninger, af følgende tabel:

| Færdiggørelsesår | Pris pr. m2 | Bruttoetageareal | Anslåede oprindelige byggeomk. |

(i bfr.) | (i m2) | (i mio. bfr.) |

Complex Joyeuse Entrée | 1962 | 10145 | 62726 | 636,4 |

Charlemagne | 1965 | 11595 | 65127 | 755,1 |

Berlaymont | 1966 | 12315 | 99957 | 1231,0 |

Bâtiment Tour | 1966 | 10699 | 23260 | 248,9 |

Bâtiment Schuman | 1973 | Faktiske omkostninger | 742 |

Retten er opmærksom på, at bruttoarealet af bygningerne i ovenstående tabel og i tabel 10, inkluderer områder såsom parkeringspladser og kældre, som ville have kostet betydeligt mindre end de to tal, der er lagt til grund. De anslåede oprindelige omkostninger, og dermed antallet af årlige lejer, der svarer hertil må derfor siges at være beregnet på et moderat og forsigtigt grundlag.

Tilbageregningen for de nuværende byggepriser til dem, der gjaldt på tidspunktet for færdiggørelsen, er sket på basis af følgende indekstal:

| Belgien | Luxembourg |

Byggeomkostningsindeks [1] | bfr. pr. m2 | Byggeomkostningsindeks [1] | bfr. pr. m2 |

byggeomkostning | | | | |

1978 | 394,3 | 40000 | 347,4 | 30000 |

1977 | 358,6 | 36378 | 335,2 | 28946 |

1976 | 321,4 | 32604 | 317,3 | 27401 |

1975 | 287,1 | 29125 | 293,9 | 25380 |

1974 | 255,7 | 25939 | 255,6 | 22073 |

1973 | 202,9 | 20583 | 216,4 | 18687 |

1972 | 185,7 | 18838 | 198,6 | 17150 |

1971 | 170,0 | 17246 | 187,3 | 16174 |

1970 | 151,4 | 15359 | 166,1 | 14344 |

1969 | 137,1 | 13908 | 140,4 | 12124 |

1968 | 132,9 | 13482 | 132,6 | 11451 |

1967 | 128,6 | 13046 | 124,4 | 10743 |

1966 | 121,4 | 12315 | 123,9 | 10699 |

1965 | 114,3 | 11595 | 117,2 | 10121 |

1964 | 110,0 | 11159 | 112,6 | 9724 |

1963 | 104,3 | 10581 | 106,7 | 9214 |

1962 | 100 | 10145 | 100 | 8636 |

[1] Basisår: 1962.

--------------------------------------------------