RAADETS BESLUTNING af 23. november 1994 om et saerprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter) (1994-1998) (94/805/EF)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Europa-Parlamentet og Raadet har ved afgoerelse nr. 1110/94/EF (4) vedtaget fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstrationsaktioner (FTU) for perioden 1994-1998, som bl. a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter); naervaerende beslutning tager hensyn til den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes for hver enkelt af aktionerne omfattet af rammeprogrammet; i hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

et beloeb paa 607 mio. ECU skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af programmet; bevillingerne for hvert regnskabsaar fastsaettes af budgetmyndigheden under hensyntagen til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, og i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF;

for at naa maalene og loese de problemer, der goer sig gaeldende for landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter), vil et FTU-programm skulle stoette

- konkurrenceevne, effektivitet og en baeredygtig udvikling for landbrugssektoren (landbrug, gartneri, skovbrug og fiskeri) og for den agroindustrielle sektor (levnedsmidler og nonfoodprodukter)

- udviklingen af faellesskabspolitikker (navnlig inden for landbrug og fiskeri)

- en produktion, der kan daekke samfundets behov for en lang raekke sunde og naerende levnedsmidler og for nonfoodprodukter, som ikke belaster miljoeet

- en baeredygtig udvikling og bevarelse og forbedring af miljoeet i land- og kystomraader;

dette program kan yde et vaesentligt bidrag til stimulering af vaeksten, forbedring af konkurrenceevnen og fremme af beskaeftigelsen i Faellesskabet, som anfoert i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse;

indholdet af fjerde rammeprogram for Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktioner, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter);

i henhold til afgoerelse nr. 1110/94/EF er en faellesskabsforanstaltning navnlig berettiget, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en generel harmonisk udvikling heraf, samtidig med at den opfylder kravene om teknisk-videnskabelig kvalitet; dette program sigter mod at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

Faellesskabet boer kun stoette FTU-aktioner af hoej kvalitet;

Faellesskabets bidrag til fiskeriforskning kan blive mere effektivt, hvis der traeffes specifikke finansielle foranstaltninger for indsamling af data og opretholdelse og udvikling af passende databaser i samarbejde med myndighederne i medlemsstaterne;

de regler for virksomheders, universiteters og forskningscentres, herunder Det Faelles Forskningscenters (FFC) deltagelse og de regler for formidling af forskningsresultaterne, der er fastsat i bestemmelserne i traktatens artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

ved gennemfoerelsen af dette program er det noedvendigt at fastsaette foranstaltninger, som fremmer deltagelse af smaa og mellemstore virksomheder, navnlig ved teknologistimulerende foranstaltninger;

Kommissionens bestraebelser paa at forenkle og fremskynde ansoegnings- og udvaelgelsesprocedurerne og goere dem mere gennemskuelige boer fortsaettes med henblik paa at fremme gennemfoerelsen af programmet og lette formaliteterne for de virksomheder, isaer smaa og mellemstore virksomheder, forskningscentre og universiteter, der oensker at deltage i en FTU-aktion i faellesskabsregi;

dette program skal bidrage til at styrke synergien mellem de FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter) af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter;

den type aktioner, der ivaerksaettes under dette porgram, kraever taet samordning med aktioner, der gennemfoeres under andre saerprogrammer;

ved gennemfoerelsen af dette program kan det vise sig hensigtsmaessigt at samarbejde med internationale organisationer og tredjelande;

dette program boer ogsaa omfatte stoetteforanstaltninger og foranstaltninger til formidling og udnyttelse af FTU-resultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder, hovedsagelig i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt aktiviteter til stimulering af forskermobilitet og -uddannelse inden for dette program og i det for programmets gennemfoerelse fornoedne omfang;

der boer foretages en analyse af de eventuelle oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici, der er forbundet med programmet;

der boer foretages en loebende og systematisk undersoegelse af, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne af programmet, saaledes at alle fornoedne baggrundsoplysninger er til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for femte rammeprogram; endelig boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en endelig evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte aktioner, der er omfattet af dette program;

FFC bidrager via sit eget program ogsaa til gennemfoerelsen af maalsaetningerne for Faellesskabets FTU inden for de omraader, der er omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Det i bilag I beskrevne saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter) vedtages hermed for perioden fra (datoen for vedtagelsen af denne beslutning) til 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 607 mio. ECU, herunder hoejst 7,3 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Budgetmyndigheden fastsaetter bevillingerne for hvert regnskabsaar under hensyntagen til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, og i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF, samt til de principper for forsvarlig forvaltning, der er omhandlet i artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 3

1. De generelle bestemmelser for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelse nr. 1110/94/EF.

2. Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidling af forskningsresultater, er fastsat i bestemmelserne i traktatens artikel 130 J.

3. Bilag III indeholder de saerlige bestemmelser for dette programs gennemfoerelse, som supplerer de i stk. 1 og 2 omhandlede bestemmelser.

Artikel 4

1. For bl. a. at sikre en omkostningseffektiv gennemfoerelse af dette program undersoeger Kommissionen loebende og systematisk og med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af programmet er naaet i forholdt til de maal, der er anfoert i bilag I, og som er naermere beskrevet i arbejdsprogrammet. Den undersoeger navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter udviklingen. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.

2. For at bidrage til den evaluering af Faellesskabets indsats, der er foreskrevet i artikel 4, stk. 2, i afgoerelse nr. 1110/94/EF, og for at overholde den tidsplan, der er fastsat i dette stykke, lader Kommissionen kvalificerede uafhaengige eksperter foretage en ekstern vurdering af den indsats, der er gjort inden for de omraader, der er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for vurderingen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen foretage en uafhaengig sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til afgoerelse nr. 1110/94/EF og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I og med den vejledende fordeling af de finansielle midler i bilag II; og som om noedvendigt ajourfoeres. I programmet fastlaegges i enkeltheder:

- de videnskabelige og teknologiske maal samt forskningsopgaverne

- tidsplanen for gennemfoerelsen, herunder tidspunkterne for indkaldelse af projektforslag

- de paataenkte finansielle og forvaltningsmaessige foranstaltninger, herunder saerlige regler for gennemfoerelse af teknologistimulerende foranstaltninger over for smaa og mellemstore virksomheder samt andre foranstaltninger, herunder forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger

- foranstaltninger med henblik paa koordinering med andre FTU-aktioner paa dette omraade, isaer inden for rammerne af andre saerprogrammer, og i givet fald med henblik paa at sikre en bedre interaktion med aktioner, der gennemfoeres inden for andre programmer som f. eks. EUREKA og COST

- foranstaltninger til formidling, beskyttelse og udnyttelse af resultaterne af FTU-aktioner, der gennemfoeres inden for programmet.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

3. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

4. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

5. Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

6. Har Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2 til 6, anvendes i forbindelse med

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- indholdet af indkaldelsen af projektforslag og fastlaeggelse af kriterier og ordninger for godkendelse og udvaelgelse af projekter

- vurderingen af FTU-aktioner, som foreslaas finansieret af Faellesskabet, og det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til hver af disse aktiviteter, saafremt dette beloeb er paa 0,5 mio. ECU eller derover

- justering af den vejledende fordeling af midlerne som anfoert i bilag II

- saerlige regler for Faellesskabets finansielle deltagelse i de forskellige planlagte aktiviteter

- foranstaltninger og naermere betingelser vedroerende evalueringen af programmet

- enhver afvigelse fra de regler, der er anfoert i bilag III

- deltagelse i projekter af juridiske personer fra tredjelande og internationale organisationer.

2. Naar Faellesskabets bidrager paa mindre end 0,5 mio. ECU, jf. stk. 1, tredje led, underretter Kommissionen udvalget om aktionerne og resultatet af vurderingen heraf.

3. Kommissionen underretter regelmaessigt udvalget om udviklingen i gennemfoerelsen af programmet i sin helhed.

Artikel 8

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 23. november 1994.

Paa Raadets vegne

J. BORCHERT

Formand

(1) EFT nr. C 228 af 17. 8. 1994, s. 131, og EFT nr. C 262 af 20. 9. 1994, s. 18.(2) EFT nr. C 205 af 25. 7. 1994.(3) Udtalelsen afgivet den 14. og 15. september 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).(4) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.

BILAG I

VIDENSKABELIGT OG TEKNOLOGISK MAAL OG INDHOLD Dette saerprogram foelger noeje retningslinjerne i det fjerde rammeprogram, idet det anvender rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og praeciserer dets videnskabelige og teknologiske maal.

Punkt 4, omraade C under foerste aktion i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

Indledning

De erhvervssektorer, der omfattes af dette program, kan opdeles i fire kategorier: primaersektoren (landbrug, gartneri, skovbrug, fiskeri, akvakultur); forsyningssektoren (f. eks. froe og yngel, maskiner, fangstteknologi, kemikalier, goedningsstoffer, foder, biocid og medicin) og forarbejdningsindustrien (levnedsmidler; sukker og stivelse; proteiner, fibre og andre biologiske foelgeprodukter, trae og papir, laegemidler, biomasse til energi osv.), sammen med aktiviteter i landomraader (herunder bjerg- og kystomraader), der er afhaengige af aktiviteterne i primaer-, fosynings- og forarbejdningssektorerne. Disse omfattede sektorer daekker baade store virksomheder og en lang raekke smaa og mellemstore virksomheder, som udvikler og producerer saavel niche- som masseprodukter; begge former for virksomheder samt andelsforetagender vil kunne drage nytte af programmet i lighed med Faellesskabets 10 mio. landbrugere, fiskere og dets 380 mio. forbrugere (1).

Aktiviteterne i disse sektorer, herunder primaerproduktion, forarbejdningsindustrien og anvendelse af faerdigvarer er direkte beroert af Faellesskabets generelle politik for landbrug, landdistrikter og fiskeri samt miljoe og det indre marked.

Det maal, der skal realiseres paa dette omraade, kan formuleres saaledes: bedre overensstemmelse mellem produktionen og anvendelsen af biologiske raavarer i Europa. Der boer udvikles nye markeder for produkter af raavarer fra landbrug, skovbrug og fiskeri; disse produkter skal have en stoerre mervaerdi og kunne imoedekomme brugernes behov og krav, navnlig takket vaere en forbedring af deres grundlaeggende kvalitet.

Der vil vaere behov for modeller for udvikling i landdistrikter for paa virksomhedsniveau at fremmme integrationen af produktionen af levnedsmidler og nonfoodmaterialer samt praestering og anvendelse af tjenesteydelser (lige fra f. eks. landskabspleje til vandforsyning og landboturisme).

Forskningsindsatsen paa dette omraade skal sikre et solidt videnskabeligt grundlag for en konkurrencedygtig, effektiv og baeredygtig primaerproduktion og agroindustriel sektor til stoette for udvikling, vurdering og gennemfoerelse af Faellesskabets politik (herunder politikken for landbrug, landdistrikter, fiskeri, miljoe og det indre marked); og for at imoedekomme samfundets behov for god livskvalitet, herunder differentierede levnedsmidler af hoej naering- og sundhedsvaerdi, hvis organoleptiske egenskaber skal vaere et af kriterierne for at fastlaegge kvaliteten, samt nye nonfoodprodukter og produktionsmaader, som er forenelige med miljoeet.

Programmets generelle maal

Dette programs maal er at fremme konkurrenceevne, effektivitet og en baeredygtig udvikling inden for landbrug, fiskeri og hertil knyttede industrisektorer og at fremme udviklingen i landdistrikter. Forskningsindsatsen skal tage sigte paa at fjerne de hindringer, der staar i vejen for en mere generel udnyttelse af de biologiske raavarer til nye og forbedrede levnedsmiddelprodukter og nonfoodprodukter og at fremme tilvejebringelsen af nye produkter, afsaetningsmuligheder og metoder inden for landbrug, skovbrug, agroindustri og fiskeri. Forskningen boer ligeledes kunne bidrage til at loese land- og kystsamfundenes sociooekonomiske problemer og de problemer med hensyn til sikkerhed, kvalitet, sundhed og miljoe, der knytter sig til nye levnedsmidler og nonfoodprodukter, som der er en tydelig efterspoergsel efter blandt forbrugerne.

Der vil blive indledt og ydet stoette til prenormativ forskning, som kan danne et solidt videnskabeligt grundlag for opstilling af normer og regler for produktion og anvendelse af de biologiske ressourcer.

Maalet med demonstrationsaktionerne er, efter stadiet for eksperimentel forskning og teknologisk udvikling i lille maalestok, at produktionsystemerne og -metoderne samt de nye produkter og teknologier er teknisk gennemfoerlige og, eventuelt oekonomisk fordelagtige. Disse projekter er praekompetitive, og skal derfor fokusere specielt paa anvendelsen af ny teknologi og inddrage baade producenter og brugere heri. Der vil eventuelt kunne etableres platforme eller »udvidet publikum« med henblik paa oeget teknologioverfoersel og for at give det stoerst mulige antal brugere bedre muligheder for at udnytte denne. For at mindske projektomkostningerne vil demonstrationsprojekterne blive udfoert i den mindst mulige maalestok, hvor der kan indhentes paalidelige praktiske oplysninger om de nye produktionsmetoders og den paagaeldende nye teknologis ydeevne. Der kan gennemfoeres teknologiske demonstrationer paa alle de omraader, der indgaar i dette saerprogram. Fremgangsmaaden vil blive »bottom up« med henblik paa indkredsning af de bedste demonstrationsmuligheder.

Interessen vil samle sig om tvaerfaglige projekter med deltagelse af saavel producenter og brugere af teknologi som producenter og brugere af landbrugsraavarer. Dette kan sikre en effektiv overfoersel af ny teknologisk knowhow til mulige brugere.

For at anspore til og fremme deltagelsen fra smaa og mellemstore virksomheder gennemfoeres der teknologistimulerende foranstaltninger, baseret paa erfaringerne med CRAFT-foranstaltningen og paa gennemfoerlighedspraemier under hensyntagen til disse virksomheders behov i ugunstigt stillede omraader.

Inden for biomasse og bioenergi kan der anlaegges en integreret strategi, der omfatter hele bioenergikaeden, herunder kombineret produktion og forarbejdning af landbrugs- og skovbrugsraavarer, omdannelse og udnyttelse af disse til energiformaal. Der er usikkerhed omkring bioenergiens levedygtighed under de nuvaerende oekonomiske forhold; det er derfor vigtigt, at der tages hensyn til spoergsmaalene om energieffektivitet og markedsorientering i snaever koordinering med programmet for ikke-nuklear energi.

For at forbedre dialogen og forstaaelsen mellem medlemsstaternes forskellige bioetiske og sociopolitiske synspunkter vil der blive gjort en forskningsindsats for at undersoege de faktorer, der paavirker offentlighedens holdning til de etiske, juridiske og sociale aspekter ved forskningsomraaderne i dette program, under hensyntagen til de kulturelle forskelle mellem medlemsstaterne.

Programmet for landbrug og fiskeri er naert knyttet til de andre programmer for biovidenskaber og til programmerne for miljoe, havforskning, ikke-nuklear energi og industri- og materialeteknologi samt til indsatsen under fjerde foranstaltning. Det vil vaere af stoerste betydning at sikre gode koordineringsmidler, herunder udvikling af projekter, som daekker aspekter i mere end et program.

MAAL, DER KRAEVER EN KONCENTRERET INDSATS Omraade 1: Integreret produktion og forarbejdningsprocesser Den agroindustrielle sektor (herunder smaa regionale forarbejdningsenheder) og skovsbrugs-/traesektoren indebaerer muligheder for at udvide de nuvaerende muligheder eller for at skabe betydelige nye markeder paa grundlag af de biologiske raavarer i Europa. Disse nonfoodbioprodukter maa ofte konkurrere med allerede eksisterende produkter og maalet er derfor at udvikle effektive, oekonomiske produktionskaeder og at udnytte oekonomisk baeredygtige muligheder for at opfylde markedets kvalitetskrav og optimere miljoeforligeligheden.

I dette oejemed skal al den sagkundskab og teknologi, navnlig bioteknologi, der er knyttet til de enkelte led i produktionskaederne, samles i integrerede projekter for levnedsmidler og nonfoodprodukter centreret om de brancher, hvor Europa er konkurrencedygtig. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa deltagelse af producenter og brugere af biologiske raavarer i faelles projekter, i snaevert samarbejde med forskningsaktiviteterne. Med hensyn til trae- og biomasseproduktion vil der blive taget hensyn til, hvor store virkninger oeget effektivitet paa dette omraade vil kunne faa paa oekonomien i landdistrikterne.

Der vil ligeledes blive gjort en betydelig indsats for at udvikle muligheder for nye staerkt foraedlede biologiske mellemprodukter og faerdigvarer. Der vil endvidere blive lagt vaegt paa samspil mellem produktionen af levnedsmidler og nonfood, saasom optimering af omdannelsen af biprodukter til energi og andre nonfoodprodukter.

Der vil blive udarbejdet store projekter og net, som omfatter hele produktionskaeder. Disse koordinerede projektnet skal omfatte primaerproduktionen og forarbejdning til faerdigvarer (levnedsmidler og nonfoodprodukter). Med integreringen af projekterne i net skulle det paa kort og mellemlangt sigt blive muligt at naa den kritiske masse, der kan saette gang i udviklingen og gennemfoerelsen af nye teknologier og produkter i de forskellige led, herunder optimering af anvendelse af affald og biprodukter.

De bedste muligheder for hurtigt at goere fremskridt ligger i industriel anvendelse af landbrugsprodukter paa foelgende fem omraader: kornafgroeder, planteolieafgroeder og baelgplanteafgroeder; skovbrug og trae, biomasse til energi og nonfoodprodukter. Samme fremgangsmaade vil derpaa kunne anvendes for saa vidt angaar andre produktionskaeder som f. eks. animalisk produktion og fiskeproduktion og andre afgroeder saasom fibre, foder og gartneriafgroeder samt afgroeder til farmaceutiske specialiteter.

Ved fastlaeggelsen af projekterne vil der blive lagt vaegt paa en integreret indsats inden for baade biomasse og bioenergi samt industriel anvendelse af biomasse til nonfoodprodukter for at sikre kontinuitet og overensstemmelse med de af Faellesskabets FTU-aktioner, der vedroerer hele bioenergikaedens saavel tekniske som ikke-tekniske aspekter (herunder f. eks. energibalance, analyse af miljoevirkningen, omkostningseffektiviteten i forbindelse med transportfaktoren, makrooekonomiske politiske aspekter osv.): kombineret produktion og forarbejdning af landbrugs- og skovbrugsraavarer, omdannelse og udnyttelse af disse til energiformaal og industriel anvendelse. Forskning inden for trae- og fiberbiomasse og forarbejdningskaeder boer styrke det videnskabelige grundlag for spredning og nyorientering af produktionen af kvalitetsprodukter saavel som udvikling af miljoevenlige og fornyelige produkter, der er tilpasset markedet.

Denne strategi vil blive udarbejdet i faellesskab under dette program og energiprogrammerne. Inden for dette program fokuseres forskningen paa produktion af raavarer, logistik og forarbejdnig, mens energiprogrammet koncentreres om omdannelse og udynttelse af biomasse i fast form.

Omraade 2: Opskalering og forarbejdningsmetoder Store problemer og flaskehalse hindrer overgangen fra laboratorieniveau til industriel maalestok, f. eks. ensartede raavareforsyninger af kvalitet og forstaaelse af biomaterialernes grundlaeggende fysiske og kemiske egenskaber, f. eks. deres vaeskedynamik, varmeoverfoersel, flokkulation, produktforbedring, udstyr osv. For bl. a. at overfoere de grundlaeggende fremskridt, der er opnaaet i forbindelse med ECLAIR- og bioteknologiprogrammerne, skal der udvikles bedre metoder til at skabe og afproeve nye agroindustrielle processer og at anvende bioteknologi, idet der skal tages hensyn til muligheden for at gennemfoere investeringer i ny teknologi, herunder smaa teknologier uden for og paa bedriften.

Forskere og ingenioerer skal samarbejde om tvaerfaglige projekter for at faa indsigt i de saerlige problemer med opskalering fra laboratorie stadiet til industriel maalestok. Grundlaeggende og strategiske undersoegelser er noedvendige for at klarlaegge de basale fysiske og kemiske egenskaber i biologiske materialer. Der skal navnlig udvikles nye og bedre metoder (f. eks. specialiserede vaerktoejer, robotteknologi, strukturerede modeller og simuleringsmetoder) til opskalering, design og afproevning af agroindustrielle processer. Ny procesteknologi og teknologisk overfoersel fra andre industrisektorer vil blive taget i betragtning.

Den »groenne« up-stream bioproduktbaserede kemi og anvendt bioteknologi, baseret paa biosyntese med enzymer og fermentering, og down stream-aktiviteterne, der bestaar i fraktionering, separation og udvikling af produkter, er typiske eksempler paa processer, der rejser teknologiske vanskeligheder i forbindelse med opskalering til industriel maalestok, og hvor synergien mellem kemoteknik inden for design, instrumentering og udstyr og biovidenskaben giver stoerst udbytte. Der skal forskes i forbedring af biprodukter fra fermentering og andre industriprocesser, herunder behandling af landbrugs- og agroindustrielt affald, men ikke kommunalt affald, for at opnaa f. eks. biprodukter eller landbrugsgoedningsstoffer.

En af de positive virkninger af forskning paa dette omraade vil ligeledes kunne vaere lavere omkostninger og mindre miljoebelastning i forbindelse med industriprocesser. Disse aktiviteter vil supplere og indgaa i synergi med grundforskningsaktiviteterne (inden for bioforarbejdning) under bioteknologiprogrammet og de mere anvendelsestekniske aktiviteter under programmet for industriteknologi.

Omraade 3: Generisk videnskab og avanceret teknologi til fremstilling af ernaeringsrigtige levnedsmidler Med hensyn til produktionens omfang ligger levnedsmiddel- og drikkevareindustrien, herunder fiskeindustrien, paa andenpladsen i Europa. Forskningsarbejdet skal forbedre industriens konkurrenceevne, men ligeledes give forbrugerne adgang til sundere og sikrere samt mere ernaeringsrigtige levnedsmidler af hoej organoleptisk kvalitet. Der skal yderligere laegges vaegt paa forskning i udvikling af miljoevenlig teknologi for levnedsmiddelproduktion med ringe spild; levnedsmiddelemballage/ -oplagring/ -transport/ -distribution og andre miljoeaspekter af levnedsmiddelproduktionen.

De generiske teknologier, herunder bioteknologi, skal anvendes i levnedsmiddelsektoren til fremstilling af kommercielle afgroeder med stoerre ydeevne og bedre ernaeringsmaessige og organoleptiske egenskaber. Ogsaa dette arbejde supplerer grundforskningen i bioteknologiprogrammet.

Anden forskning skal koncentreres om generiske videnskabelige problemer omkring forarbejdning af biologiske raavarer til levnedsmidler samt disses optagelse og omsaetning i den menneskelige organisme. Hovedvaegten vil blive lagt paa en tvaerfaglig, molekylaer, biokemisk, mikrobiologisk og cellefysiologisk forskning i udvikling af ny teknologi, som kan oege levnedsmidlernes kvalitet, sikkerhed og sundhed, herunder bevarelse af fisks og skaldyrs samt andre levnedsmidlers friskhed.

Faellesskabets aktiviteter koncentreres om metoder til kvantitativ maaling af og kontrol med kvalitet og sikkerhed; oprindelsesidentifikation; generelle egenskaber; grundlaeggende levnedsmiddel- og ernaeringsforskning (strukturer, vekselvirkninger); in vivo- og in vitro-undersoegelser af levnedsmidlers funktionalitet, metabolisme og sikkerhed; nye forarbejdningsteknologier (saavel som forbedring af traditionelle teknologier for at forbedre produktsikkerheden); udstyr og produkter (isaer bioforarbejdning/bioteknologi og undgaaelse af uoenskede stoffer); og vekselvirkninger mellem aktiviteter og forbrugernes adfaerd, herunder holdninger til nye levnedsmiddelteknologier og hindringer for valget af ernaeringsrigtige levnedsmidler med henblik paa at forbedre forbrugernes forstaaelse for betydningen af valget set i relation til dietetiske produkter, sundhedsprodukter og nye levnedsmidler. Dette arbejde skal ogsaa omfatte forskning i forbedring af fiskeriprodukterne og bedre udnyttelse af lidet anvendte arter og biprodukter.

Den moderne livsstil giver sig i stadig hoejere grad udtryk i ernaeringsbetingede sygdomme og forstyrrelser. Inden for rammerne af et tvaerfalgligt forskningsarbejde, der kombinerer produktion, forarbejdning og sundhedsaspekter, vil der isaer blive lagt vaegt paa samspillet mellem kostvaner og sundhedsproblemer, navnlig levnedsmiddeloptagelsen og stofskiftet, paa tarmfloraens og immunologiens rolle samt paa tilpasning af raavarer og levnedsmidler til saerlige kostbehov eller forbrugergrupper.

Omraade 4: Landbrug, skovbrug og udvikling i landdistrikter Forskningsarbejdet har paa dette omraade til formaal at stoette gennemfoerelsen og evalueringen af Faellesskabets politik samt indkredse problemerne og loesningerne herpaa i landdistrikterne. Der boer udvikles nye produktionssystemer, som er oekonomisk rentable og forligelige med miljoeet, og som samtidig sikrer tilstraekkelig beskaeftigelse. Landbrugets oekonomiske situation skal soeges forbedret gennem kvalitetsprodukter (som f. eks. regionale specialiteter), spredning af produktionen og erhvervsaktiviteterne samt reduktion af omkostningerne, hvilket forudsaetter, at der indfoeres ny teknologi og mere effektive og bedre udnyttede hjaelpestoffer.

Paa baggrund af De Forenede Nationers konference om miljoe og udvikling i 1992 i Rio de Janeiro har Faellesskabet give sit fulde tilsagn til bevarelse, karakterisering og anvendelse af genetiske ressourcer inden for landbruget og beskyttelse og baeredygtig forvaltning af skovene. Paa ministerkonferencerne om beskyttelse af skovene i Europa (1990 i Strasbourg og 1993 i Helsinki) blev der givet tilsagn om aktivt at bidrage til en raekke samordnede aktioner paa europaeisk plan, der skal foere til forbedret beskyttelse og en oekologisk baeredygtig forvaltning af skovressourcerne. Forskning er noedvendig for at naa disse maal.

Forskningen skal give det noedvendige videnskabelige grundlag for en oeget indsats inden for udvikling i landdistrikter.

Optimering af metoder, systemer og processer inden for primaerproduktion: inden for de nye rammer, der er skabt med reformen af den faelles landbrugspolitik, skal forskningen give det noedvendige videnskabelige grundlag for, at der kan udvikles midler, teknikker, produktionsprocesser og -systemer, som tillader en gradvis overgang til et mindre intensivt, men fortsat konkurrencedygtigt og mere miljoe- og naturressourceskaansomt, men oekonomisk levedygtigt landbrug, med opretholdelse af et tilstraekkeligt beskaeftigelsesniveau. Der skal ligeledes findes frem til en udnyttelse af brakjorder, der er positiv for baade landbrugerne og Faellesskabet, og denne udnyttelse skal evalueres.

For at kunne foretage de noedvendige aendringer inden for landbruget skal der goeres en forskningsindsats med henblik paa indkredsning, isolering og udnyttelse af de genetiske variabiliteter af de dyrkede afgroeder (herunder de sorter, der ikke laengere anvendes) og deres vilde slaegtninge, og af animalsk diversitet.

Der vil blive forsket paa omraader i tilknytning til bevarelse af den genetiske arv og biodiversitet inden for froe af autoktone arter, som har bevist, at de kan tilpasse sig til ugunstige vejrforhold som f. eks. toerke, eller som har vist deres resistens over for specifikke skadevoldere. Der vil samtidig blive gjort en indsats for at udvikle sorter, der er mere resistente over for disse ugunstige virkninger for at fremme ekstensivt landbrug i toerre omraader.

I den forbindelse skal navnlig foelgende forskningsfelter uddybes: miljoevurdering af landbrugspraksis, nedbringelse af og optimering af anvendelsen af hjaelpestoffer, baeredygtig forvaltning af jord- og vandressourcer, udnyttelse af brakjorder og tilpasning af produktionsprocesserne til skiftende markedsbehov samt oekonomiske og miljoemaessige behov.

Der skal udvikles modeller for forvaltning af vandressourcerne til bevarelse af afgroeder, hvor nedboer er sjaelden eller uregelmaessig, saaledes at det kan undgaas, at grundvandstanden falder paa grund af overdreven vanding med underjordisk vand, og for aendring af de procedurer, der forhindrer tilsaltning af vand- og overfladelag. Paa linje hermed vil der blive lagt saerlig vaegt paa forvaltning af jordressourcerne og specielt paa fremme af metoder til bekaempelse af erosion.

Udnyttelsen af bioteknologien, kombineret med traditionelle metoder, skal foere til udvikling af nye genotyper inden for den animalske produktion, nye plantevarieteter og hybrider, herunder skovtraeer, med oeget resistens og/eller oeget udbytte (navnlig til nonfoodanvendelser) samt raavarer af bedre kvalitet til den endelige forarbejdning og anvendelse.

Disse aktioner vil supplere de mere grundlaeggende forskningsaktiviteter under bioteknologi-programmet og de kommercielt orienterede aktioner paa det ovennaevnte omraade for genetisk forskning. Der skal laegges vaegt paa at oege vaerdien af landbrugsprodukter og -biprodukter, udvikle nye metoder til biologisk plantebeskyttelse, og nye genotyper eller varieteter, der kraever faerre hjaelpestoffer og saaledes mindsker produktionsomkostningerne samt foerer til en sundere udnyttelse af naturressourcerne og en mindre indvirkning paa miljoeet. Dette aspekt er af saerlig stor betydning for landbrugsprodukternes konkurrencedygtighed og deres eventuelle anvendelse til nonfoodprodukter.

Til stoette for forvaltningen af den faelles landbrugspolitik skal der ligeledes forskes i metoder til kontrol med lovgivningens gennemfoerelse, forbedring af instrumenterne til opfoelgning og forvaltning af markederne og tvaerfaglig analyse af ex-ante- og ex-post-virkningerne af den faelles landbrugspolitik; der skal endvidere forskes i udvikling af rentabilitetsmodeller eller andre metoder til kvantitativ analyse samt i informationssystemer og beslutningsstoettesystemer for landbrugere og beslutningstagere.

Kvalitet: paa omraadet kvalitetsprodukter, herunder traditionelle produkter, skal forskningen ud over at vaere en stoette for nye EF-bestemmelser (oprindelsesbetegnelser, geografiske angivelser og specificitetsattestering, oekologisk landbrug osv.) sigte mod at identificere og karakterisere kvalitetsprodukter og -processer og definere og informere om betingelser, der sikrer producenterne rimelige indtaegter.

Arbejdet vil navnlig blive koncentreret om forbedring af metoder til kontrol med landbrugsprodukters kvalitet; oeget vaerditilvaekst og ensartet fordeling heraf paa de forskellige led i produktionskaeden; det vigtige koncept »samlet kvalitet«; analyse af frobrugernes adfaerd og det videnskabelige grundlag for fremme af primaerprodukter fra landbruget.

Spredningen af produktionen, anvendelse af landbrugsjorden og aktiviteterne i landbrugssektoren forudsaetter, at der saettes ind paa at indkredse og analysere oekonomisk baeredygtige muligheder (levnedsmidler og nonfood), samt at der udvikles supplerende aktiviteter for landbrugerne (f. eks. landboturisme, landbohaandvaerk, kombineret land- og skovbrug osv.). Ved valget af prioriteter skal der laegges vaegt paa de oekonomiske og tekniske faktorer, og der skal anlaegges en tvaerfaglig synsvinkel. Der laegges saerlig vaegt paa, at disse nye produktioner og aktiviteter er oekonomisk rentable og forligelige med miljoeet.

Dyre- op plantesundhed, dyrevelfaerd: forskningsindsatsen skal bl. a. tjene som videnskabelig og teknisk stoette til udarbejdelse og forvaltning af faellesskabsnormer og -forskrifter, navnlig paa baggrund af det store indre marked og Kommissionens kompetence paa omraadet plante- og dyresundhed samt kontrol med sygdomme og skadevoldere i landbruget

Der vil navnlig blive lagt vaegt paa det videnskabelige grundlag for hygiejne, detektion, diagnose, risikovurdering, epidemiologi og forebyggelses- og helbredelsesmetoder, analyse af spoergsmaal vedroerende dyrevelfaerd, optimering af foder og fodring samt forskning som grundlag for godkendelse af fyto- og zoosanitaere midler med henblik paa at oege sikkerheden for brugerne af disse midler og for forbrugerne. Forskning i husdyrs adfaerd (etologi) og i udvikling af avlssystemer, der er forenelige med dyrenes velfaerdsbehov, skal medtages.

Brug af bioteknologi skal ligeledes medvirke til detektion (diagnostik), forbeyggelse (f. eks. vaccine) og udryddelse (f. eks. laegemidler) af dyre- og plantesygdomme.

Multifunktionel forvaltning af skovene: forskningen skal bidrage til, at de maal for beskyttelse af langsigtet udvikling af skovene, der blev vedtaget i 1990 i Strasbourg, i 1992 i Rio de Janeiro og i 1993 i Helsinki, generelt kan naas. I denne sammenhaeng - men ogsaa i forbindelse med gennemfoerelsen af de skovbrugsforanstaltninger paa landbrugsomraadet, der blev truffet som led i reformen af landbrugspolitikken - kan visse prioriterede emner inden for skovbrugsforskningen opridses, bl. a. oeget viden om gennemfoerelse og opfoelgning af principperne for baeredygtigt skovbrug, skovoekosystemernes funktion, udvikling og forbedring af agro-skovbrugssystemer og integrering af skovenes mange funktioner (herunder produktion, bevarelse, fritidsaktivitet/rekreativt omraade og klimabeskyttelse). Der er fortsat behov for oekonomisk, miljoevenlig og baeredygtig anvendelse af skovene (herunder deres betydning for en mildning af klimaaendringerne) og for forskning i, hvorledes deres fordele kan udnyttes til mange formaal. Endelig boer forskning forbedre forstaaelsen af de mange aarsager til skovenes tilbagegang i forskellige skovoekosystemer.

Udvikling i landdistrikter: forskningen skal give den noedvendige videnskabelige stoette til gennemfoerelse af Faellesskabets politik paa dette omraade, som vil undergaa store forandringer i perioden 1994-1999. Isaer foelgende emner skal tages op: metoder til vurdering, opfoelgning og evaluering af foranstaltninger og programmer for udvikling i landdistrikter; analyse af foranstaltninger til forbedring af landbrugsstrukturerne og udviklingen i landbrugsomraaderne; klassificering af landbrugsomraader; indkredsning af vigtige sociooekonomiske indikatorer; analyse af de vigtigste problemer, muligheder og hindringer; indfoerelse af ny teknologi og spredning af aktiviteterne i foelsomme landomraader (bl. a. maal 1 og 5b), identifikation og mobilisering af partnere og organisationer, som vil kunne deltage effektivt i udviklingen i landdistrikterne og modeller for oekonomisk udvikling baseret paa en integreret strategi og paa udnyttelse af det lokale potentiale.

Der vil generelt blive lagt saerlig vaegt paa oekonomisk gennemfoerlighed og miljoeforligelighed.

Omraade 5: Fiskeri og akvakultur Det overordnede maal er at tilvejebringe et sundt videnskabeligt grundlag for en afbalanceret; baeredygtig udnyttelse af fiskeriressourcerne i Faellesskabet og yderligere kontrolleret udvikling af akvakultur. Dette skal opnaas ved oeget viden om og forstaaelse af havoekosystemet, herunder samspillet mellem fiskeri, akvakultur og miljoe. De sociooekonomiske aspekter skal indgaa som en integrerende del af programmet, herunder udvikling af egnede metoder til at vurdere fiskeri- og akvakulturpolitikken.

Den oekonomiske situation for akvakultur og fiskeri vil blive soegt forbedret ved at forbedre produkternes kvaliet, ved spredning af produkterne (levnedsmidler og nonfood) og af aktiviteterne og ved at formindske affaldet, baade paa fangststedet og under forarbejdningen.

Arbejdet paa dette omraade vil blive fokuseret paa fem emner:

Miljoefaktorernes indvirkning paa havressourcerne: maalet er bedre forstaaelse af miljoefaktorernes (oceanografiske, klimatiske, primaerproduktion osv.) indvirkning paa de vigtigste biologiske parametre (formering, fordeling, naturlig doedelighed osv.). Hvor det er hensigtsmaessigt, vil denne forskning blive knyttet til aktionerne under programmet for havforskning og -teknologi.

Miljoebelastningen fra fiskeri og akvakultur: forskningen skal foere til bedre forstaaelse af miljoebelastningen fra fiskeri og akvakultur med henblik paa at begraense deres indvirkning paa vandmiljoeet, idet isaer doedeligheden for yngel og ikke-maalarter skal nedbringes. Forskningen skal omfatte fiskeri/forholdet mellem de oeverste praedatorer, redskabernes selektivitet, nedbrydning af havbunden og afloeb fra akvakulturbrug i forhold til virkningerne af andre miljoeforstyrrelser foraarsaget af saavel naturlige (f. eks. hydrografiske) som menneskeskabte faktorer, bortset fra fiskeri (f. eks. forurening, eutrofiering, udvinding af grus og sand).

Akvakultur-arternes biologi: denne forskning skal give oeget viden om akvakultur-arternes biologi. Maalet er at udvikle en rentabel industri. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa akvakultur-arternes genetik og patologi. Der vil blive anlagt en tvaerfaglig infaldsvinkel, hvor det er hensigtsmaessigt, herunder anvendelse af bioteknologi. Forskning i nye arter som et middel til differentiering vil blive fremmet.

Sociooekonomiske aspekter ved fiskeriindustrien: maalet er oeget viden om og bedre forstaaelse af, hvordan fiskeriindustrisektorerne drives og styres, herunder ogsaa tilknyttede virksomheder. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa tvaerfaglige undersoegelser, herunder evaluering af de sociale og oekonomiske foelger af alternative forvaltningsformer.

Metodeforbedring: maalet er at forbedre de nuvaerende metoder til vurdering af fiskebestanden (f. eks. metoder til indsamling af data og analyser) og udvikling af nye redskaber og teknikker for forskning i fiskeri og akvakultur.

Omraade 6: Andre aktiviteter, der isaer gennemfoeres ved samordning Programmet vil koncentrere sig om de fem omraader, der er fastlagt ovenfor, idet der, hvor det er hensigtsmaessigt, vil blive anvendt baade foranstaltninger med omkostningsdeling og samordnede foranstaltninger. Men paa de omraader, hvor medlemsstaterne har intensive programmer, vil dette program bygge paa disse aktiviteter gennem samordnede foranstaltninger og, hvis det er hensigtsmaessigt, gennem foranstaltninger med omkostningsdeling med henblik paa forbedret koordinering og samarbejde paa euorpaeisk plan (samordning). Samordningen vil blive realiseret gennem europaeiske net, som forener de vigtigste af hovedaktoererne paa dette omraade. Af omraader, hvor en saadan samordning vil vaere hensigtsmaessig, kan naevnes:

- primaerproduktion i landbrug, skovbrug, fiskeri og akvakultur; vaegten laegges paa konkurrencedygtighed, baeredygtighed, kvalitet, forsyningssikkerhed og vekselvirkningerne med miljoeet

- bevarelse, udvikling og forvaltning af det naturlige, halvnaturlige og menneskeskabte landskab

- udvikling i landomraader (herunder udvikling i bjerg- og kystomraader): medlemsstaternes FTU-aktiviteter til fordel for landdistrikterne er ofte spredte. Faellesskabets samordningskativiteter skal bidrage til at udvikle nye fremgangsmaader for at loese problemerne i disse omraader, baseret paa etableringen af et europaeisk forum for udveksling af erfaringer, knowhow og metoder. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa de muligheder, de nye erhvervsaktiviteter i land- og kystomraaderne giver, uddannelse samt paa vurdering af sociooekonomiske og miljoemaessige konsekvenser

- levnedsmiddelproduktion og -forarbejdning: der skal etableres net, som kan oege integration af den igangvaerende forskning i medlemsstaterne, navnlig ved at forene forskningsaktiviteterne inden for levnedsmiddelproduktion, kvalitet (herunder organoleptisk kvalitet), sikkerhed, sundhed og de sociooekonomiske aspekter med strategier for underretning af forbrugerne, og ved tillige at lade nettene omfatte levnedsmiddelforarbejdning.

Denne faelles udnyttelse af erfaringer boer kunne skabe en synergi, der er til fordel for producenter, virksomheder, forbrugere og de oevrige involverede i udviklingen af landomraader og boer bidrage til fastlaeggelsen af nye forskningsprioriteter for denne sektor.

Med foranstaltningererne i dette program soeger man saaledes at udbygge anvendelsen af de grundlaeggende teknologier, der er udviklet inden for bioteknologi og biomedicin, samt teknologi til fremme af mijoe, energi og maalrettet sociooekonomisk forskning.

(1) I resten af denne tekst omfatter »landbrug« alle aktiviteter paa bedriften, herunder planteavl, animalsk produktion, havebrug og skovbrug; »skovbrug« anvendes ligeledes i bred betydning; det omfatter saaledes alle former for traeproduktion og traeanvendelse samt kombineret land- og skovbrug; »fiskeri« daekker alle akvatiske organismer og omfatter akvakultur, og »landomraader« omfatter ligeledes samfund og aktiviteter i bjerg- og kystomraader.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKOENNES NOEDVENDIGE

"" ID="1">1. Integreret produktion og forarbejdningsprocesser> ID="2">91"> ID="1">2. Opskalering og forarbejdningsmetoder> ID="2">42"> ID="1">3. Generisk videnskab og avanceret teknologi til femstilling af ernaeringsrigtige levnedsmidler> ID="2">97"> ID="1">4. Landbrug, skovbrug og udvikling i landdistrikter> ID="2">225"> ID="1">5. Fiskeri og akvakultur> ID="2">103"> ID="1">6. Andre aktiviteter, der isaer gennemfoeres ved samordning> ID="2">49 (1)"> ID="1">I alt> ID="2">607 (1) (1)""Fordelingen paa forskellige omraader udelukker ikke muligheden for, at et projekt kan hoere ind under flere omraader.

>

(1) Heraf: 3 % til agroindustriel forskning, 3 % til landbrug, 2 % til fiskeri.(1) Heraf:

- maksimalt 3,3 % til personaleudgifter og 4,0 % til driftsudgifter

- ca.: 6 % til horisontale demonstrationsaktiviteter, 1 % til horisontale aktiviteter vedroerende etiske, sociale og juridiske aspekter og 5 % til uddannelsesaktiviteter

- op til 10 % til specifikke aktiviteter i forbindelse med smaa og mellemstore virksomheder

- 5,5 mio, ECU til formidling og optimering af resultater.(1) Et beloeb paa 77 mio. ECU svarende til forskellen mellem det beloeb, der skoennes noedvendigt til dette program, og det beloeb, der er opfoert i fjerde FTU-rammeprogram til landbrug og fiskeri (herunder agroindustri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter) er oeremaerket til det FTU-saerprogram, »der skal gennemfoeres dels ved hjaelp af direkte foranstaltninger (FFC) dels ved haelp af konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig stoette til Faellesskabets politik (1995-1998)«.

BILAG III

SAERLIGE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE Programmet gennemfoeres ved hjaelp af indirekte aktioner, hvor Faellesskabet bidrager til finansieringen af FTU-aktioner, som gennemfoeres af tredjeparter eller FCC's institutter i samarbejde med tredjeparter:

1. Foelgende typer foranstaltninger med omkostningsdeling:

a) FTU, herunder demonstrationsprojekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter, og som omfatter industrirelevant grundforskning, hvor det er hensigtsmaessigt; konsortier i forbindelse med integrerede foranstaltninger med et faelles maal, vil kunne fremmes.

Demonstrationsaktioner, som omhandlet i bilag III til rammeprogrammet, og som bidrager til at overvinde hindringer for anvendelsen af ny teknologi og til at bygge bro mellem teknologileverandoerer og teknologibrugere. Der kan ogsaa anvendes feasibility-undersoegelser og praemier til dem, der beskaeftiger sig med disse teknologier.

Faellesskabsfinansieringen overstiger normalt ikke 50 % af projektomkostningerne med en gradvis lavere procentsats jo naermere projektet er paa markedet. Universiteter og andre lignende institutioner, der ikke selv foerer omkostningsregnskab, faar refunderet deres ekstraudgifter hertil med 100 %.

b) Tematiske net i et samarbejde mellem primaerproducenter, industrivirksomheder, slutbrugere, universiteter og forskningscentre omkring en generisk teknologi for at lette integrering og overfoersel af viden og forskermobilitet og for at sikre stoerre hensyntagen til markedsbehovene.

Faellesskabsfinansieringen overstiger normalt ikke 20 000 ECU i gennemsnit pr. partner aarligt, hvilket daekker op til 100 % af ekstraomkostningerne til samordning af foranstaltningen. Medlemmer af et net kan ogsaa ansoege om forskningsprojekter efter de normale procedurer.

c) Teknologistimulerende foranstaltninger, som skal tilskynde til og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i FTU-aktiviteter

i) ved hjaelp af praemier til gennemfoerelse af forundersoegelsesfasen af en FTU-aktion, som der samarbejdes om, herunder soegning efter partnere, i en periode paa op til tolv maaneder. Praemien ydes efter udvaelgelsen af forslag, som normalt kan forelaegges af mindst to ikke-forbundne smaa og mellemstore virksomheder fra to forskellige medlemsstater. Praemien daekker op til 75 % af omkostningerne i forbindelse med forundersoegelsesfasen, dog hoejst 45 000 ECU eller 22 500 ECU, hvis der undtagelsesvis er tale om, at kun en enkelt virksomhed ansoeger; og

ii) ved at stoette forskningsprojekter, som der samarbejdes om, hvorved smaa og mellemstore virksomheder, der har de samme tekniske problemer uden at have relevante forskningsfaciliteter, kan engagere andre legale enheder til at udfoere FTU paa deres vegne. Faellesskabsfinansieringen af forskningssamarbejdsprojekter, der normalt omfatter mindst fire ikke-forbundne smaa og mellemstore virksomheder fra mindst to forskellige medlemsstater, daekker normalt 50 % af forskningsomkostningerne.

Efter en foerste indkaldelse kan forslag i begge tilfaelde forelaegges naar som helst i den periode, hvor arbejdsprogrammet gennemfoeres.

2. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger saasom:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- stoette til udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper og andre videnskabelige eller tekniske moeder, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser

- videnskabelige publikationer og aktiviteter til formidling, fremme og udnyttelse af resultaterne, samordnet med de aktiviteter, der gennemfoeres under tredje aktion; der tages fra begyndelsen og under hele FTU-projekternes forloeb hensyn til faktorer, der kan fremme udnyttelsen af resultaterne, idet projektparterne udgoer et centralt netvaerk for formidling og udnyttelse af resultaterne

- analyse af de eventuelle sociooekonomiske konsekvenser og teknologiske risici, der er forbundet med programmet, hvilket ogsaa vil bidrage til saerprogrammet for maalrettet sociooekonomisk forskning

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet, for at oege beskaeftigelseseffekten og lette teknologioverfoersel til industrien

- uafhaengig evaluering af programmets forvaltning og ivaerksaettelse og af aktionernes gennemfoerelse

- foranstaltninger til stoette for driften af nettene med henblik paa oeget bevidstgoerelse og decentraliseret bistand til smaa og mellemstore virksomheder, samordnet med Euromanagementforanstaltningen vedroerende FTU-audit.

Faellesskabsfinansieringen kan daekke op til 100 % af omkostningerne i forbindelse med disse foranstaltninger.

3. Samordnede aktioner, der bestaar i koordinering af FTU-projekter der allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer. Medlemsstaterne bistaar Kommissionen med at finde frem til relevante laboratorier eller institutter, saa ingen vigtige aktiviteter holdes uden for samordnningen.

Samordnede foranstaltninger kan under dette program ogsaa anvendes til forundersoegelser og til fastlaeggelse af indholdet af forslag til forskningsforanstaltninger med omkostningsdeling.

Faellesskabsfinansieringen kan daekke op til 100 % af omkostningerne i forbindelse med samordningen.