++++

RAADETS KONKLUSIONER

af 22 . juni 1984

vedroerende et handlingsprogram for Faellesskabet paa det sociale og arbejdsmarkedsmaessige omraade paa mellemlang sigt

( 84/C 175/01 )

Faellesskabet kan ikke styrke sit oekonomiske sammenhold stillet over for den internationale konkurrence , medmindre det samtidig styrker sit sociale sammenhold . Social - og arbejdsmarkedspolitikken boer derfor udvikles paa faellesskabsplan paa linje med den oekonomiske og monetaere politik samt industripolitikken .

Der henvises ofte til de institutionelle forskelle , som skyldes de enkelte landes saerlige traditioner , som de haenger ved . Disse forskelle er vaesentlige , men de sociale institutioner og de forbindelser , der er blevet knyttet mellem parterne paa arbejdsmarkedet i de seneste ti aar , opviser ogsaa talrige ligheder . I alle landene har disse forbindelser vaeret en vigtig faktor i den oekonomiske vaekst , i hoejnelsen af levestandarden og i bestraebelserne paa at gennemfoere fuld beskaeftigelse .

Disse forskelle mellem landenes sociale institutioner og socialpolitik udelukker ikke ivaerksaettelse af faelles foranstaltninger , der goer det muligt gradvis at fremme tanken om et socialt Europa .

Faellesskabet boer paa socialt plan forfoelge de maal , som det satte sig i begyndelsen : Straeben henimod fuld beskaeftigelse og bedre beskaeftigelse , forbedring af leve - og arbejdsvilkaarene og fuldstaendig gennemfoerelse af arbejdstagernes frie bevaegelighed . Dette forudsaetter , at den sociale solidaritet styrkes , og at der opnaas enighed mellem parterne inden for det sociale og arbejdsmarkedsmaessige omraade .

Disse maalsaetninger vil ikke kunne naas , uden at der samtidig straebes mod at opnaa en staerkere oekonomisk vaekst , som bygger paa mere konkurrencedygtige virksomheder og stoerre udnyttelse af det interne marked , og en oekonomisk politik , der tager sigte paa at holde inflationstakten saa langt nede som muligt .

Faellesskabet boer bidrage til at styrke sammenhaengen mellem den oekonomiske og den sociale politik , saaledes at ogsaa dets egen konkurrencedygtighed og dets solidaritet med den oevrige verden kan blive styrket . Gennemfoerelse af en sund oekonomisk politik er en afgoerende forudsaetning for , at der kan ivaerksaettes en efter forholdene afpasset arbejdsmarkeds - og socialpolitik . Og en effektiv arbejdsmarkeds - og socialpolitik er et noedvendigt grundlag for den oekonomiske politik . De forandringer , der knytter sig til de teknologiske nyskabelser , skal stoettes gennem udannelsespolitikken og erhvervsuddannelsespolitikken samt arbejdsmarkeds - og socialpolitikken med henblik paa at muliggoere og fremme en hurtig og vellykket tilpasning .

De allerede trufne foranstaltninger boer derfor viderefoeres og udbygges samtidig med at de tilpasses efter de foreliggende omstaendigheder ; det drejer sig isaer om foelgende omraader ; arbejdskraftens frie bevaegelighed , beskaeftigelsen , ny teknologi , erhvervsvejledning , erhvervsuddannelse , uddannelse i almindelighed , ligebehandling af maend og kvinder , foranstaltninger til fordel for de ugunstigt stillede grupper , sundhed og sikkerhed paa arbejdspladsen ; men det boer ogsaa udforskes , om det er muligt at tage nye initiativer vedroerende social sikring , de demografiske forhold og familiepolitikken . Endelig boer den europaeiske sociale dialog styrkes og tilpasses i sine metoder for i hoejere grad at lade arbejdsmarkedets parter deltage i Faellesskabets afgoerelser paa de oekonomiske og sociale omraader .

Faellesskabet bekraefter , inden for rammerne af sine befoejelser og under hensyn til sine begraensede oekonomiske midler og uden at saette sig i stedet for medlemsstaterne eller arbejdsmarkedets parter , sin politiske vilje til at goere fremskridt i arbejdet paa at skabe et socialt Europa . I denne forbindelse boer der tilskyndes til visse initiativer , som er noedvendige for at skabe en ny dynamik , fortsaette bestraebelserne henimod oekonomisk vaekst og sociale fremskridt og befaeste demokratiet i Europa .

Med dette for oeje mener Raadet , at der i de kommende aar ud over viderefoerelsen og udbygningen af de foranstaltninger , som er truffet i de senere aar , og hvorom der er vedtaget raadsresolutioner , vil kunne tages en raekke foranstaltninger og initiativer under overvejelse paa foelgende omraader :

1 . Beskaeftigelse , samfundsmaessige aspekter ved de nye teknologier samt uddannelse

Arbejdsloesheden er det vanskeligste oekonomiske og sociale problem i Faellesskabet . En af hovedopgaverne i de kommende aar maa vaere at oege de foranstaltninger , som kan bidrage til at finde en loesning paa dette problem . Ved ivaerksaettelsen af saadanne foranstaltninger maa man bestandig holde sig for oeje , at produktionsapparatet skal tilpasses den teknologiske udvikling , for at der kan skabes en hoej konkurrenceevne over for den internationale udfordring .

1.1 . Blandt de unge , maend saavel som kvinder , er der i Faellesskabet en betydeligt hoejere arbejdsloeshedsprocent end i de oevrige aldersklasser . Denne situation giver anledning til stor bekymring for de unges fremtid i forhold til samfundet og erhverslivet og for landenes sociale ligevaegt . Den afspejler det manglende udbud af arbejdspladser og haenger ofte sammen med et lavt uddannelsesniveau eller med at de faerdigheder , de har erhvervet , ikke er de rette i den givne situation . At forbedre de unges , og foerst og fremmest de unge arbejdsloeses , beskaeftigelsesmuligheder er en maalsaetning , der skal prioriteres . De af Faellesskabet allerede ivaerksatte foranstaltninger maa styrkes med henblik herpaa , idet der navnlig skal laegges vaegt paa uddannelse og omskoling til de nye teknologier og paa samfundsmaessig indpasning isaer for saa vidt angaar unge og kvinder . Kommissionen er blevet opfordret til regelmaessigt at goere status over , hvilke midler der er taget i anvendelse , og hvilke resultater der er opnaaet i de forskellige EF-medlemsstater .

1.2 . Kommissionen opfordres til , i overensstemmelse med Raadets konklusioner om de teknologiske og samfundsmaessige forandringer , at befordre initiativer , som vil kunne fremme udviklingen af en prognosebaseret styring af beskaeftigelsen , af den forberedende uddannelse samt efter - og videreuddannelsen , omskoling af personer , hvis arbejde beroeres af forandringerne , og endelig af information , konsultation og forhandling paa et passende niveau .

1.3 . Da den teknologiske udvikling indvirker paa beskaeftigelsen , paa tilrettelaeggelsen af arbejdet og paa produktionen , maa de oekonomiske aspekter , som har betydning for en oeget konkurrenceevne , ikke anskues loesrevet fra de samfundsmaessige aspekter , der vedroerer vilkaarene for arbejdskraftens anvendelse . Arbejdsmarkedets parter boer tilskyndes til at indlede en dialog med hensyn til arbejdsbetingelserne ved anvendelse af produktionsudstyret , tilpasning af arbejdets tilrettelaeggelse og af arbejdstiden , beskaeftigelsesproblemerne og arbejdstidens laengde .

1.4 . Der skal saerlig laegges vaegt paa at undersoege arbejdsvilkaarene , og navnlig paa de aspekter , som vedroerer arbejdstagernes sundhed og sikkerhed , dette saa meget desto mere som der her er tale om forhold af vaesentlig betydning for produktiviteten . Det er saerlig vigtigt at styrke faellesskabsforanstaltninger , som gennemfoeres paa dette omraade . Der boer navnlig arbejdes paa at finde frem til , hvordan der systematisk kan tages hensyn til de ergonomiske foelger af teknologiske innovationer , lige fra undersoegelsesstadiet til udformningen af udstyret . Kommissionen opfordres til at forelaegge Raadet forslag , navnlig i forbindelse med De europaeiske Faellesskabers andet handlingsprogram vedroerende sikkerhed og sundhed paa arbejdspladsen .

2 . Social sikring og demografisk udvikling

De sociale sikringsordninger er et vaesentligt led i den sociale sammenhaeng i faellesskabslandene . Den sikkerhed , de giver , udgoer herudover modstykket til den noedvendige mobilitet paa arbejdsmarkedet i en situation , der er kendetegnet ved teknologisk udvikling og konkurrence .

Uden at det hermed tilsigtes at foretage en harmonisering , boer det imidlertid overvejes at foretage tilpasninger for at konsolidere de opnaaede fordele og oege effektiviteten af de nationale ordninger . Tilpasningerne vil ogsaa bidrage til at oege de europaeiske oekonomiers konkurrencedygtighed i forhold til international konkurrence . Kommissionen skal fortsat paase , at disse tilpasninger ikke bliver et konkurrenceelement mellem de europaeiske oekonomier indbyrdes .

2.1 . Kommissionen opfordres til under hensyntagen til de institutionelle forskelle at danne sig et bedre overblik over foelgerne af de sociale udgifter for virksomhedernes konkurrencedygtighed , beskaeftigelsen og husholdningernes levestandard under hensyn til den nuvaerende oekonomiske situation . Naar dette arbejde er afsluttet , skal Kommissionen aflaegge rapport til Raadet .

2.2 . De kompetente ministre opfordres til paa grundlag af en periodisk rapport fra Kommissionen at undersoege , hvilke foranstaltninger der er truffet med henblik paa at styre omkostningsudviklingen i sundhedssektoren . Kommissionen undersoeger sammen med medlemsstaterne mulighederne for et samarbejde paa sundhedsomraadet .

2.3 . Der skal i Raadet finde en regelmaessig udveksling sted af oplysninger om udviklingen i familiepolitikken og virkningerne af de demografiske tendenser samt om foelgerne af de aeldres stigende andel af befolkningen . Kommissionen opfordres i denne forbindelse til at foretage relevante undersoegelser .

2.4 . I den nuvaerende sociale og oekonomiske situation kan der ikke ses bort fra omfanget af migrationsproblemerne .

Raadet tager til efterretning , at Kommissionen vil forelaegge det forslag , der sigter mod

- at styrke de faellesskabspolitiske foranstaltninger til fremme af indvandrernes kulturelle og sociale integration ;

- at udvikle medlemsstaternes samarbejde vedroerende kontrol med indvandring fra tredjelande ;

- at sammenholde de former for omskolingspolitik , der foeres over for vandrende arbejdstagere , der frivilligt vil vende tilbage til deres uden for Faellesskabet liggende hjemland , og undersoege sammenhaengen mellem disse former for politik og Faellesskabets samarbejdspolitik med disse lande .

3 . Den europaeiske sociale dialog

Raadet mener endelig , at gennemfoerelse af en arbejdsmarkeds - og socialpolitik og af industrielle strategier paa faellesskabsplan kraever , at dialogen mellem arbejdsmarkedets parter fortsaettes og udvikles paa faellesskabsplan .

Kommissionen opfordres for det foerste til at undersoege muligheden for inden for rammerne af de eksisterende mekanismer at forbedre dialogen med arbejdsmarkedets parter med henblik paa i hoejere grad at inddrage disse i de afgoerelser , Faellesskabet traeffer paa det oekonomiske , sociale og arbejdsmarkedsmaessige omraade .

Kommissionen opfordres desuden til at udforme egnede metoder til , med fuld respekt af arbejdsmarkedets parters autonomi og befoejelser , at fremme udviklingen af paritetiske forbindelser mellem disse paa faelleskabsplan .