Rådets udtalelse

af 20. januar 2004

om Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, 2003-2007

(2004/C 29/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker(1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den 20. januar 2004 gennemgik Rådet Østrigs opdaterede stabilitetsprogram, der dækker perioden 2003-2007. Programmet blev forelagt den 18. november 2003 og er stort set i overensstemmelse med den reviderede "adfærdskodeks for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form". Det ville imidlertid have været nyttigt med flere kvantitative oplysninger, som indeholdt i dobbeltbudgettet 2003/2004, med detaljerede overslag over de enkelte budgetforanstaltninger, og disse oplysninger burde have været medtaget.

Budgetstrategien i det opdaterede program er uændret, med særlig fokus på den langsigtede strategi. Samtidig med at store strukturelle besparelser kombineret med betydelige skattesænkninger medfører en midlertidig vækst i det konjunkturkorrigerede underskud i 2005, vil de føre til et støt fald i udgifts- og indtægtskvoterne og i gældskvoten.

I det store og hele ser det makroøkonomiske scenario i opdateringen realistisk ud. Stigningen i væksten i beskæftigelsen til 0,6 % (ESA95-definition) i 2004 er dog nok lidt optimistisk, da det normalt varer et stykke tid, før efterspørgslen på arbejdskraft reagerer på et konjunkturbestemt opsving i aktiviteten. Endvidere vil væksten i det reale BNP for 2006 og 2007 ligge over potentialet. Den implicitte indsnævring af produktionsgabet forekommer imidlertid ikke usandsynlig efter en periode med langsom vækst som følge af den positive virkning af de seneste og de igangværende strukturreformer og udvidelsen, eftersom der ikke findes makroøkonomiske ubalancer i den østrigske økonomi.

I opdateringen fastholdes budgetmålene fra det foregående program. Den konjunkturkorrigerede balance, som er baseret på Kommissionens beregninger i henhold til den almindeligt anerkendte metode, vil forværres med 0,9 procentpoint til 1,0 % af BNP i 2003 og, efter en midlertidig forbedring, med 1,0 procentpoint til 1,4 % af BNP i 2005 som følge af skattenedskæringer. Til trods for en efterfølgende indsnævring vil det konjunkturkorrigerede underskud først falde til 0,5 % af BNP i 2007. Det konjunkturkorrigerede underskud ligger således kun tæt på balance i årene 2004 og 2007.

Ifølge plausible makroøkonomiske og budgetmæssige antagelser vil stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede mål om en budgetstilling tæt på balance eller i overskud måske ikke blive nået i løbet af programperioden. Selv om risikoen for en makroøkonomisk forværring synes at gå lige op med et bedre end forventet budgetresultat i 2003 med afsmittende virkninger på de efterfølgende år, er risikoen i forbindelse med de forventede besparelser og overskud på lavere administrativt plan ikke uvæsentlig. Hvis de bebudede udgiftsbesparelser endvidere kun skulle blive delvis realiseret eller ikke realiseret som ønsket, kan den planlagte midlertidige afvigelse fra det mellemfristede mål vise sig at blive permanent. Budgetstillingen i det opdaterede program efterlader en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overstige loftet på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold.

Den offentlige bruttogæld forventes at falde støt fra 66,7 % af BNP i 2002 til lige under 60 % i 2007. Denne prognose er stærkt afhængig af antagelserne om væksten i det nominelle BNP og store indtægter fra planlagte privatiseringer. Skulle nogen af disse faktorer ikke opfylde forventningerne, selv i mindre grad, vil gældskvoten ikke falde til under referenceværdien på 60 %, heller ikke i 2007.

Efter pensionsreformen fra 2003 ser det ud til, at Østrig langt bedre end tidligere vil være i stand til at afholde budgetomkostningerne i forbindelse med en aldrende befolkning. Denne vurdering skal imidlertid bekræftes af den faktiske udvikling. For det første antages det i prognoserne, at reformen vil resultere i en stærk stigning i beskæftigelsesgraden. For det andet betyder 10%-loftet på ydelsestab i forhold til status quo ante, at de langsigtede budgetvirkninger er ret usikre. Desuden forsinkes de aflastende virkninger for de offentlige finanser som følge af en lang overgangsperiode for afskaffelse af førtidspensionen indtil 2017.

Den økonomiske politik, som den afspejles i opdateringen, er kun delvis i overensstemmelse med henstillingerne i de overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, navnlig dem, der indvirker på budgettet. Henstillingen om "et konjunkturjusteret budget, som er tæt på at udvise balance", overholdes således kun delvis. Endvidere kan den generelle retningslinje om at "undgå procykliske politikker" måske ikke overholdes i 2005. Selv om den planlagte reduktion af den høje skattebyrde principielt er et passende skridt til at gøre vilkårene på udbudssiden mere vækstfremmende, bør indtægtssænkningerne ledsages af en tilsvarende udgiftstilbageholdenhed. For så vidt angår Länder og kommuner siger opdateringen intet om "strukturelle besparelser, (også) på lavere administrativt plan", som er nødvendige for at opnå permanente overskud, hvilket er en af forpligtelserne i en national stabilitetspagt.

(1) EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.