DA Den Europæiske Unions Tidende L 315/1

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) 2017/2107

af 15. november 2017

om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1936/2001, (EF) nr. 1984/2003 og (EF) nr. 520/2007

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (2), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Den fælles fiskeripolitik som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 (3) har til målsætning at sikre, at havets biologiske ressourcer udnyttes på en miljømæssigt, økonomisk og socialt bæredygtig måde på langt sigt.

(2) Ved Rådets afgørelse 98/392/EF (4) godkendte Unionen De Forenede Nationers havretskonvention, som bl.a. indeholder principper og regler for bevarelse og forvaltning af havets levende ressourcer. Som led i sine mere generelle internationale forpligtelser deltager Unionen i bestræbelser i internationale farvande på at bevare fiskebestande.

(3) Unionen har i henhold til Rådets afgørelse 86/238/EØF (5) været kontraherende part i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet (»ICCAT-konventionen«) siden den 14. november 1997.

(4) ICCAT-konventionen fastlægger en ramme for det regionale samarbejde om bevarelse og forvaltning af bestandene af tunfisk og beslægtede arter i Atlanterhavet og tilstødende farvande gennem oprettelsen af en international kommission for bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT).

(5) ICCAT har beføjelsen til at vedtage obligatoriske afgørelser (henstillinger) om bevarelse og forvaltning af fiskeri under dens kompetenceområde, som er bindende for de kontraherende parter. Disse henstillinger er hovedsagelig rettet til ICCAT-konventionens kontraherende parter, men omfatter også forpligtelser for private operatører (f.eks. fartøjsførere). ICCAT's henstillinger træder i kraft seks måneder efter vedtagelsen, og de skal for Unionens vedkommende gennemføres i EU-retten hurtigst muligt.

(6) I henhold til en forordning fra Europa-Parlamentets og Rådet om en bæredygtig forvaltning af de eksterne flåder (6) vil nævnte forordning finde anvendelse med forbehold af de bestemmelser i EU-retten, som gennemfører bestemmelser vedtaget af regionale fiskeriforvaltningsorganisationer (RFFO'er), som Unionen er kontraherende part i.

(7) Den seneste gennemførelse af ICCAT's bevarelses- og håndhævelseshenstillinger skete ved Rådets forordning (EF) nr. 1936/2001 (7) og (EF) nr. 520/2007 (8).

(8) ICCAT's henstilling vedrørende en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet er gennemført ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1627 (9). Nærværende forordning omfatter ikke en sådan flerårig genopretningsplan.

(9) Ved gennemførelsen af disse henstillinger bør EU og medlemsstaterne bestræbe sig på at fremme kystnært fiskeri og anvendelsen af fiskeredskaber og fangstmetoder, der er selektive og har en begrænset indvirkning på miljøet, herunder redskaber og metoder, der anvendes inden for traditionelt og ikkeindustrielt fiskeri og derved bidrager til en rimelig levestandard for de lokale økonomier.

(10) ICCAT's henstillinger bør alene gennemføres i EU-lovgivningen for at give EU-fiskere og fiskere fra tredjelande lige vilkår og for at sikre, at reglerne kan accepteres af alle.

(11) De delegerede retsakter og gennemførelsesretsakter, der er omhandlet i denne forordning, bør ikke berøre gennemførelsen af ICCAT's fremtidige henstillinger i EU-retten gennem den almindelige lovgivningsprocedure.

(12) For hurtigt at kunne gennemføre kommende ændringer af ICCAT's henstillinger i EU-retten bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, for så vidt angår ændring af bilagene til denne forordning. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau, og at disse høringer gennemføres i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning (10). For at sikre lige deltagelse i forberedelsen af delegerede retsakter modtager Europa-Parlamentet og Rådet navnlig alle dokumenter på samme tid som medlemsstaternes eksperter, og deres eksperter har systematisk adgang til møder i Kommissionens ekspertgrupper, der beskæftiger sig med forberedelse af delegerede retsakter.

(13) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af bestemmelserne i denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (11).

(14) For at sikre overholdelse af den fælles fiskeripolitik er der vedtaget EU-lovgivning for at oprette en ordning for kontrol, inspektion og håndhævelse, som omfatter bekæmpelse af ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fiskeri). Der er navnlig tale om Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 (12), hvorved der oprettes en EU-ordning for kontrol, inspektion og håndhævelse med en overordnet og integreret tilgang, som skal sikre overholdelse af alle reglerne i den fælles fiskeripolitik. Ved Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 (13) fastsættes der gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1224/2009. Ved Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 (14) oprettes der en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse IUU-fiskeri. Ved nævnte forordninger gennemføres allerede en række af de bestemmelser, der er fastsat i ICCAT's henstillinger. Det er derfor ikke nødvendigt at tage disse bestemmelser med i nærværende forordning.

(15) ICCAT's henstillinger giver sammenholdt med de gældende bestemmelser i forordning (EF) nr. 1224/2009 store pelagiske langlinefartøjer lov til at foretage omladning til havs i ikke-EU-farvande inden for ICCAT-området. Unionen bør dog tage dette emne samlet og systematisk op inden for rammerne af RFFO'erne med henblik på en udvidelse af EU-forbuddet mod omladning til havs i EU-farvande til alle farvande.

(16) Ved artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 indførtes der med virkning fra den 1. januar 2015 en landingsforpligtelse for fiskeriet efter små og store pelagiske arter, fiskeri til industriformål og fiskeriet efter laks i Østersøen. I henhold til samme forordnings artikel 15, stk. 2, berører landingsforpligtelsen dog ikke Unionens internationale forpligtelser, såsom de forpligtelser der følger af ICCAT's henstillinger. Ved samme bestemmelse bemyndiges Kommissionen til at vedtage delegerede retsakter med henblik på gennemførelsen af sådanne internationale forpligtelser i EU-retten, herunder navnlig undtagelser fra landingsforpligtelsen. Udsmid er derfor tilladt i nogle situationer i noget fiskeri efter små og store pelagiske arter og fiskeri til industriformål som fastsat i Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/98 (15).

(17) Ved Rådets forordning (EF) nr. 1984/2003 (16) indføres der i overensstemmelse med de relevante ICCAT-bestemmelser statistiske dokumentationsprogrammer for sværdfisk og storøjet tun. Eftersom ICCAT har vedtaget nye bestemmelser om statistiske programmer og deres anvendelse i forbindelse med omladning til havs, bør forordning (EF) nr. 1984/2003 ændres, således at de nye bestemmelser kan gennemføres i EU-retten.

(18) Mange af ICCAT's henstillinger er blevet ændret eller ophævet i de seneste år. Forordning (EF) nr. 1936/2001 og (EF) nr. 520/2007 bør derfor af klarheds-, forenklings- og retssikkerhedsgrunde ændres —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning fastsættes der bestemmelser om forvaltning, bevarelse og kontrol af fiskeriet efter stærkt vandrende arter, som forvaltes af Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT).

Artikel 2

Anvendelsesområde

Denne forordning finder anvendelse på:

a) EU-fiskerfartøjer og EU-fartøjer, der udøver rekreativt fiskeri, der opererer i ICCAT-konventionsområdet og i tilfælde af omladninger også uden for ICCAT-konventionsområdet, hvis der omlades arter, der er fanget i nævnte område

b) tredjelandsfartøjer, som inspiceres i medlemsstaternes havne, og som om bord opbevarer ICCAT-arter eller fiskerivarer, der stammer fra sådanne arter, og som ikke tidligere er blevet landet eller omladet i en havn

c) tredjelandsfiskerfartøjer og tredjelandsfartøjer, der udøver rekreativt fiskeri, der opererer i EU-farvande.

Artikel 3

Forholdet til andre EU-retsakter

Denne forordning finder anvendelse med forbehold af bestemmelserne i en forordning fra Europa-Parlamentets og Rådet om en bæredygtig forvaltning af de eksterne flåder (17) og i forordning (EU) 2016/1627.

Foranstaltningerne fastsat i denne forordning finder anvendelse som supplement til dem, der er fastsat i forordning (EF) nr. 1005/2008 og (EF) nr. 1224/2009.

Artikel 4

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

1) »ICCAT-arter«: de arter, der er opført i bilag I

2) »tropisk tun«: storøjet tun, gulfinnet tun og bugstribet bonit

3) »fiskerfartøj«: et fartøj, der er udstyret til kommerciel udnyttelse af havets biologiske ressourcer, eller et forankret tunfiskenet

4) »fangstfartøj«: et fiskerfartøj, der anvendes til fangst af havets biologiske ressourcer

5) »EU-fiskerfartøj«: et fiskerfartøj, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Unionen

6) »fiskeritilladelse«: en tilladelse udstedt til et EU-fiskerfartøj, der giver det ret til at udøve et specifikt fiskeri i en nærmere angivet periode, i et bestemt område eller til et bestemt fiskeri på bestemte betingelser

7) »særlig fiskeritilladelse«: en tilladelse udstedt til et EU-fiskerfartøj, der giver det ret til at udøve et bestemt fiskeri med bestemte redskaber i en nærmere angivet periode, i et bestemt område eller til et bestemt fiskeri på bestemte betingelser

8) »omladning«: overførsel af alle eller nogle af de fiskerivarer, der er om bord på et fartøj, til et andet fartøj

9) »rekreativt fiskeri«: ikkekommercielt fiskeri, der udnytter havets biologiske ressourcer til rekreation, turisme eller sport

10) »opgave I-data«: data defineret som Task I af ICCAT i »Field manual for statistics and sampling Atlantic tunas and tuna-like fish«

11) »opgave II-data«: data defineret som Task II af ICCAT i »Field manual for statistics and sampling Atlantic tunas and tuna-like fish«

12) »CPC«: kontraherende parter i ICCAT-konventionen og samarbejdende ikkekontraherende parter, enheder eller fiskerienheder

13) »ICCAT-konventionsområdet«: alle farvande i Atlanterhavet og tilstødende have

14) »bæredygtig fiskeripartnerskabsaftale«: en international aftale som defineret i artikel 4, stk. 1, nr. 37), i forordning (EU) nr. 1380/2013

15) »fartøjslængde«: afstanden målt i en lige linje fra forstævnens forreste punkt til agterstævnens bageste punkt

16) »stort pelagisk langlinefartøj«: et pelagisk langlinefartøj med en længde overalt på over 24 m

17) »stort fiskerfartøj«: et fiskerfartøj med en længde overalt på over 20 m

18) »stort fangstfartøj«: et fangstfartøj med en længde overalt på over 20 m

19) »ICCAT's register over store fiskerfartøjer«: den liste, som ICCAT's sekretariat fører over store fiskerfartøjer, der har tilladelse til at fiske efter ICCAT-arter i ICCAT-konventionsområdet

20) »hjælpefartøj«: et fartøj, bortset fra et fartøj, som medføres om bord, der ikke er rigget med driftsklare fiskeredskaber, og som letter, bistår med eller forbereder fiskeriet, herunder ved at forsyne et fangstfartøj

21) »transportfartøj«: et hjælpefartøj, der deltager i omladning og modtager ICCAT-arter fra et stort pelagisk langlinefartøj

22) »ICCAT's register over transportfartøjer«: den liste, som ICCAT's sekretariat fører over fartøjer, der har tilladelse til at modtage en omladning på havet i ICCAT-konventionsområdet fra store pelagiske langlinefartøjer

23) »ICCAT's register over fartøjer med tilladelse til at fiske efter tropisk tun«: den liste, som ICCAT's sekretariat fører over store fiskerfartøjer, der har tilladelse til at fiske efter, beholde om bord, omlade, transportere, forarbejde eller lande tropisk tun i ICCAT-konventionsområdet

24) »anordning til tiltrækning af fisk« (FAD): ethvert udstyr, der flyder på havets overflade og anvendes med det formål at tiltrække fisk

25) »IUU-fiskeri«: fiskeri som defineret i artikel 2, nr. 1), i forordning (EF) nr. 1005/2008

26) »ICCAT's IUU-liste«: en liste over fartøjer, som ICCAT anser for at have udøvet IUU-fiskeri

27) »langliner«: et fiskeredskab bestående af en hovedline, hvorpå der er monteret talrige tavser (forfang), hver forsynet med en krog, af forskellig længde og med forskellig afstand imellem alt efter målart

28) »not«: omkredsende net, som trækkes sammen i bunden ved hjælp af en snurpewire, der løber igennem en række ringe langs undertællen og således gør det muligt at trække nettet sammen og lukke det

29) »krog«: et fiskeredskab af bukket ståltråd, tilspidset.

AFSNIT II

FORVALTNINGS-, BEVARELSES- OG KONTROLFORANSTALTNINGER VEDRØRENDE VISSE ARTER

KAPITEL I

Tropisk tun

Artikel 5

Begrænsning af antallet af store EU-fangstfartøjer, der fisker efter storøjet tun

Antallet af store EU-fangstfartøjer, der fisker efter storøjet tun i ICCAT-konventionsområdet, og deres samlede kapacitet udtrykt i bruttotonnage (GT) fastsættes:

a) som det gennemsnitlige antal EU-fangstfartøjer, der fiskede efter storøjet tun i ICCAT-konventionsområdet i perioden 1991-1992, og deres gennemsnitlige kapacitet udtrykt i GT og

b) på basis af begrænsningen af det antal EU-fangstfartøjer, der fiskede efter storøjet tun i 2005 som meddelt ICCAT den 30. juni 2005.

Artikel 6

Særlige tilladelser til store fangstfartøjer, der fisker efter tropisk tun, og til hjælpefartøjer

1. Medlemsstaterne udsteder i overensstemmelse med bestemmelserne i en forordning fra Europa-Parlamentets og Rådet om en bæredygtig forvaltning af de eksterne flåder (18) tilladelser til store fangstfartøjer, der fører deres flag, til at fiske efter tropisk tun i ICCAT-konventionsområdet.

2. Medlemsstaterne udsteder tilladelser til hjælpefartøjer, der fører deres flag, og som benyttes til at hjælpe de fartøjer, der er omhandlet i stk. 1.

Artikel 7

ICCAT's register over fartøjer med tilladelse til at fiske efter tropisk tun

1. Medlemsstaterne underretter straks og senest efter 30 dage Kommissionen om enhver begivenhed, som kræver tilføjelse til, fjernelse fra eller ændring af ICCAT's register over fartøjer med tilladelse til at fiske efter tropisk tun. Kommissionen videresender straks og senest 45 dage efter datoen for en sådan begivenhed oplysningerne til ICCAT's sekretariat.

2. Store fiskerfartøjer, der ikke er opført i ICCAT's register over fartøjer med tilladelse til at fiske efter tropisk tun, må ikke fiske efter, beholde om bord, omlade, transportere, overføre, forarbejde eller lande tropisk tun fra ICCAT-konventionsområdet. Artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 finder ikke anvendelse i sådanne tilfælde.

Artikel 8

Liste over fartøjer, der fisker efter tropisk tun i et givet år

Medlemsstaterne sender senest den 30. juni hvert år Kommissionen listen over fartøjer, der fører deres flag, med tilladelse, og som har fisket efter tropisk tun i ICCAT-konventionsområdet i det foregående kalenderår. Kommissionen meddeler senest den 31. juli hvert år ICCAT de lister, den har modtaget fra medlemsstaterne.

Artikel 9

Forvaltningsplaner for anordninger til tiltrækning af fisk

1. For så vidt angår not- og stangfartøjer, der fisker efter tropisk tun under anvendelse af anordninger til tiltrækning af fisk (FAD'er), skal medlemsstaterne senest den 31. december hvert år sende Kommissionen forvaltningsplaner for brugen af sådanne FAD'er fra fartøjer, der fører deres flag. Kommissionen videresender disse oplysninger til ICCAT's sekretariat senest den 31. januar det følgende år.

2. Forvaltningsplanerne omhandlet i stk. 1 skal tage sigte på at:

a) øge kendskabet til FAD-karakteristika, bøjekarakteristika, FAD-fiskeri, herunder fiskeriindsats, og dermed forbundne indvirkninger på målarter og ikkemålarter

b) forvalte udsættelse og ombordtagning af FAD'er og sømærker effektivt, herunder eventuelle tab af sådanne

c) mindske og begrænse FAD'ernes og FAD-fiskeriets indvirkning på økosystemet, herunder, hvor det er relevant, justere de forskellige komponenter, der indvirker på fiskeridødeligheden (f.eks. antal FAD'er, der sættes ud, herunder antal FAD-træk foretaget af notfartøjer, fiskerikapacitet og antal hjælpefartøjer).

3. Forvaltningsplanerne omhandlet i stk. 1 skal indeholde de oplysninger, der er anført i bilag II.

4. Medlemsstaterne skal sikre, at der for hvert notfartøj, der fører deres flag, og som fisker efter tropisk tun under anvendelse af FAD'er, højst er 500 instrumentbøjer i brug på et hvilket som helst tidspunkt.

Artikel 10

Krav til FAD'er

1. FAD'er skal opfylde nedenstående krav.

a) FAD'ens overflade skal enten ikke være dækket af noget materiale eller være dækket udelukkende af materiale, der indebærer mindst mulig risiko for indfiltring af ikkemålarter, og

b) delene under overfladen må kun bestå af materialer, som ikke medfører indfiltring af ikkemålarter.

2. Det skal ved konstruktionen af FAD'er om muligt prioriteres at anvende bionedbrydelige materialer med henblik på senest i 2018 at udfase brugen af ikkebionedbrydelige FAD'er.

3. Medlemsstater skal som led i den årsrapport, der er omhandlet i artikel 71, meddele Kommissionen de skridt, der er taget til at sikre overholdelse af stk. 1 og 2. Kommissionen videresender disse oplysninger til ICCAT's sekretariat.

Artikel 11

Fartøjers indgivelse af oplysninger om FAD'er

1. For hver FAD, der udsættes, indsamler EU-notfartøjer, -stangfartøjer og -hjælpefartøjer følgende oplysninger og data og rapporterer dem:

a) FAD'ens position

b) dato for udsættelsen af FAD'en

c) FAD-type (forankret FAD, flydende kunstig FAD)

d) FAD-identifikator (dvs. FAD-mærkning eller sømærke-ID, bøjetype — f.eks. simpel bøje eller bøje med ekkolod) eller andre oplysninger, der muliggør identifikation af ejeren

e) FAD'ens konstruktionskarakteristika (dimensioner og materiale af flydedelen og den struktur, der hænger under vandoverfladen, samt indfiltringsegenskaberne af den struktur, der hænger under vandoverfladen).

2. Hver gang en FAD tilses, hvad enten dette efterfølges af et træk eller ej, indsamler EU-notfartøjer, -stangfartøjer og -hjælpefartøjer følgende oplysninger og rapporterer dem:

a) årsagen til, at FAD'en tilses (indhaling, opsamling, indgreb på elektronisk udstyr)

b) FAD'ens position

c) dato for tilsynet

d) FAD-type (forankret FAD, flydende naturlig FAD, flydende kunstig FAD)

e) FAD-identifikator (dvs. FAD-mærkning eller sømærke-ID) eller andre oplysninger, der muliggør identifikation af ejeren)

f) hvis der foretages et træk efter tilsynet, gives oplysninger om resultatet af trækket hvad angår fangst og bifangst, hvad enten fangsten er beholdt om bord eller smidt ud, død eller levende, eller, hvis der ikke foretages et træk efter tilsynet, anføres årsagen til en sådan beslutning (f.eks. for få eller for små fisk).

3. For hver FAD, der mistes, indsamler EU-notfartøjer, -stangfartøjer og -hjælpefartøjer følgende oplysninger og rapporterer dem:

a) den senest registrerede position

b) datoen for den senest registrerede position

c) FAD-identifikator (dvs. FAD-mærkning eller sømærke-ID) eller andre oplysninger, der gør identifikation af ejeren mulig.

4. EU-fiskerfartøjer skal føre en liste over udsatte FAD'er, der opdateres hvert kvartal og mindst indeholder de oplysninger, der er anført i bilag III.

Artikel 12

Medlemsstaternes indgivelse af oplysninger om FAD'er

Medlemsstaterne skal hvert år 15 dage før den frist, som ICCAT har fastsat for det pågældende år, indgive følgende oplysninger til Kommissionen med henblik på at gøre oplysningerne tilgængelige for ICCAT's sekretariat:

a) det antal FAD'er, der faktisk er udsat hvert kvartal, opdelt efter FAD-type, idet det angives, om FAD'en er udstyret eller ej med sømærke/bøje eller med et ekkolod

b) det antal og den type sømærker/bøjer (f.eks. udstyret med radio eller ekkolod), der faktisk er udsat hvert kvartal

c) det gennemsnitlige antal aktive sømærker/bøjer, som hvert fartøj har fulgt i hvert kvartal

d) det gennemsnitlige antal aktive FAD'er, der er gået tabt hvert kvartal

e) for hvert hjælpefartøj antal dage på havet, pr. strata af 1°, måned og flagmedlemsstat.

Artikel 13

Logbøger

Medlemsstaterne sørger for, at:

a) papirlogbøger, elektroniske logbøger og FAD-logbøger, alt efter hvad der er relevant, straks indsamles og stilles til rådighed for EU-videnskabsfolk

b) de opgave II-data, der sendes til Kommissionen i henhold til artikel 50, indeholder de oplysninger, der er indsamlet på grundlag af fiskeri- eller FAD-logbøgerne, hvor det er relevant.

Artikel 14

Periode- og områdelukninger i forbindelse med beskyttelsen af ungfisk

1. Fiskeri efter eller aktiviteter til støtte for fiskeriet efter tropisk tun, der foregår under anvendelse af genstande, der kan have indvirkning på fiskekoncentrationen, herunder FAD'er, er forbudt:

a) i perioden 1. januar-28. februar hvert år og

b) i et område, der afgrænses som følger: — nordlig grænse — 5° nordlig bredde — sydlig grænse — 4° sydlig bredde — vestlig grænse — 20° vestlig længde — østlig grænse — Afrikas kyst.

2. Forbuddet i stk. 1 omfatter:

a) udsætning af enhver form for flydende genstand med eller uden bøjer

b) fiskeri omkring, under eller under anvendelse af kunstige genstande, herunder fartøjer

c) fiskeri omkring, under eller under anvendelse af naturlige genstande

d) slæb af flydende genstande fra det nævnte område til et andet.

3. Hver medlemsstat, hvis fartøjer fisker i det geografiske område, der er omfattet af periode- eller områdelukningen, skal:

a) træffe passende tiltag til sikring af, at alle fartøjer, der fører dens flag, herunder hjælpefartøjer, har en observatør om bord, når de fisker under periode- og områdelukningen som omhandlet i denne artikels stk. 1. Observatørprogrammet skal overholde denne forordnings bilag IV, uden at dette berører artikel 73 i forordning (EF) nr. 1224/2009

b) hvert år senest den 30. juni sende de oplysninger, som de i litra a) omhandlede observatører har indsamlet, til Kommissionen, som videresender dem til ICCAT senest den 31. juli

c) træffe passende tiltag over for fiskerfartøjer, der fører dens flag, og som ikke overholder periode- og områdelukningen, der er omhandlet i stk. 1

d) som led i den årsrapport, der er omhandlet i artikel 71, forelægge Kommissionen en rapport om overholdelsen af periode- og områdelukningen.

Artikel 15

Fiskeri efter tropisk tun i visse portugisiske farvande

Det er uanset mængden forbudt at beholde tropisk tun, der er fanget med not i farvande henhørende under Portugals højhedsområde eller jurisdiktion i ICES-underområde X nord for 36°30′ N eller i CECAF-områder nord for 31° N og øst for 17°30′ V, om bord eller at fiske efter sådanne arter i disse områder med disse redskaber. Artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 finder ikke anvendelse i sådanne tilfælde.

Artikel 16

Identifikation af IUU-fiskeri

Hvis ICCAT's eksekutivsekretær underretter Kommissionen om EU-fiskerfartøjers mulige overtrædelse af artikel 7, stk. 2, og artikel 14, stk. 1 og 2, underretter Kommissionen straks den berørte flagmedlemsstat herom. Denne medlemsstat undersøger straks situationen, og hvis fartøjet fisker under anvendelse af genstande, der kunne have en indvirkning på fiskekoncentrationen, herunder FAD'er, anmoder den fartøjet om at indstille fiskeriet og, om nødvendigt, straks at forlade området. Den berørte flagmedlemsstat informerer straks Kommissionen om resultaterne af sine undersøgelser og om, hvilke foranstaltninger den har truffet i forbindelse hermed. Kommissionen videreformidler disse oplysninger til kyststaten og ICCAT's eksekutivsekretær.

KAPITEL II

Hvid tun i det nordlige Atlanterhav

Artikel 17

Begrænsning af antallet af fartøjer

Det maksimale antal EU-fangstfartøjer, der må fiske efter nordatlantisk hvid tun i ICCAT-konventionsområdet, fastsættes til det gennemsnitlige antal EU-fangstfartøjer, der fiskede efter nordatlantisk hvid tun som målart i perioden 1993-1995.

KAPITEL III

Sværdfisk

Afdeling 1

Sværdfisk i atlanterhavet

Artikel 18

Forvaltningsplaner for nordatlantisk sværdfisk

Medlemsstater, der har fået tildelt en kvote til fangst af, og hvis fartøjer fisker efter, nordatlantisk sværdfisk, sender Kommissionen deres forvaltningsplaner senest den 15. august hvert år. Kommissionen videresender disse oplysninger til ICCAT's sekretariat senest den 15. september hvert år.

Artikel 19

Mindstemål for nordatlantisk sværdfisk

1. Det er forbudt at fiske efter, beholde om bord, omlade, lande, transportere, oplagre, frembyde eller udbyde til salg, sælge eller markedsføre sværdfisk med en levende vægt på under 25 kg eller alternativt en længde på under 125 cm fra underkæbe til haledelingspunktet. Artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 finder ikke anvendelse i sådanne tilfælde.

2. Uanset stk. 1 er det tilladt at beholde utilsigtede fangster af sværdfisk med en levende vægt på under 25 kg eller en længde på mindre end 125 cm fra underkæbe til haledelingspunktet om bord og at omlade, overføre, lande, transportere, oplagre, sælge, frembyde eller udbyde til salg sådanne fangster, så længe de højst udgør 15 %.

3. Den i stk. 2 omhandlede tolerance på 15 % beregnes på grundlag af antallet af sværdfisk ud af fartøjets samlede fangst af sværdfisk pr. landing.

Afdeling 2

Sværdfisk i middelhavet

Artikel 20

Fartøjer med tilladelse til at fiske efter middelhavssværdfisk

1. Medlemsstaterne udsteder i overensstemmelse med bestemmelserne i en forordning fra Europa-Parlamentets og Rådet om en bæredygtig forvaltning af de eksterne flåder (19) tilladelser til fiskeri efter middelhavssværdfisk.

2. Senest den 8. januar hvert år sender medlemsstaterne Kommissionen følgende oplysninger i det format, der er fastsat i Guidelines for submitting data and information required by ICCAT (retningslinjer for indsendelse af data og information til ICCAT):

a) en liste over fangstfartøjer, der fører deres flag, og som har tilladelse til at fiske efter middelhavssværdfisk

b) en liste over fartøjer, de har givet tilladelse til at fiske efter middelhavssværdfisk som led i rekreativt fiskeri.

3. Kommissionen videresender oplysningerne omhandlet i stk. 2, litra a) og b), til ICCAT's sekretariat senest den 15. januar hvert år.

4. Hvis der tilføjes eller fjernes fartøjer eller foretages ændringer af listerne over de i stk. 2, litra a) og b), omhandlede fartøjer, underretter medlemsstaterne straks og senest efter 30 dage Kommissionen herom. Kommissionen videresender straks og senest 45 dage efter datoen for tilføjelsen til, fjernelsen fra eller ændringen af disse lister de pågældende oplysninger til ICCAT's sekretariat.

Artikel 21

Bifangst

EU-fangstfartøjer, der ikke er opført på den liste, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra a), må ikke gives tilladelse til at fiske efter, beholde om bord, omlade, transportere, forarbejde eller lande sværdfisk, hvis mængde overstiger 5 % af den samlede fangst om bord i vægt og/eller antal individer.

Artikel 22

Særlig fiskeritilladelse

1. EU-fangstfartøjer, der er opført på den liste, der er omhandlet i artikel 20, stk. 2, litra a), og som anvender harpuner eller langliner, skal have en særlig fiskeritilladelse.

2. Medlemsstaterne sender senest den 30. juni hvert år elektronisk Kommissionen listen over de i stk. 1 omhandlede tilladelser, der er udstedt for det foregående år. Kommissionen videresender disse oplysninger til ICCAT's sekretariat senest den 31. juli hvert år.

Artikel 23

Fiskeriforbudsperioder

1. Der må i perioderne 1.-31. marts og 1. oktober-30. november hvert år ikke fanges middelhavssværdfisk (hverken som målart eller som bifangst), og sådanne fisk må ikke beholdes om bord, omlades eller landes i nævnte perioder.

2. Medlemsstaterne overvåger, om forbudsperioderne overholdes, og sender senest den 15. august hvert år Kommissionen alle relevante oplysninger om de passende kontroller og inspektioner, de har foretaget for at sikre, at stk. 1 efterleves. Kommissionen videresender disse oplysninger til ICCAT's sekretariat senest to måneder før ICCAT's årsmøde.

Artikel 24

Mindstemål for middelhavssværdfisk

1. Kun hele sværdfisk uden fjernelse af nogen ydre del eller rensede sværdfisk uden gæller må beholdes om bord, omlades, landes og transporteres.

2. Det er forbudt at fange, beholde om bord, omlade, lande, transportere, oplagre, frembyde eller udbyde til salg middelhavssværdfisk med en længde på under 90 cm fra underkæbe til haledelingspunktet eller alternativt med en levende vægt på under 10 kg eller 9 kg uden gæller og renset eller 7,5 kg renset vægt (uden gæller, indvolde, finner og en del af hovedet).

3. Uanset stk. 2 er det tilladt at beholde om bord, omlade, lande, transportere, oplagre, frembyde eller udbyde til salg utilsigtede fangster af middelhavssværdfisk under det mindstemål, der er fastsat i nævnte stykke, hvis disse fangster ikke overstiger 5 % i vægt eller antal individer pr. landing af den samlede fangst af middelhavssværdfisk om bord på fartøjet.

Artikel 25

Tekniske specifikationer for fiskeredskaber, der anvendes af fartøjer med tilladelse til at fiske efter middelhavssværdfisk

1. Uanset artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 (20) må fartøjer, der fisker efter middelhavssværdfisk, højst sætte eller medføre 2 800 kroge om bord.

2. I tillæg til det i stk. 1 omhandlede maksimale antal kroge er det tilladt på fangstrejser af mere end to dages varighed at medføre endnu ét sæt klargjorte kroge om bord, forudsat at disse er behørigt fastgjort og stuvet under dækket, således at de ikke umiddelbart kan benyttes.

3. Krogene skal være mindst 7 cm høje.

4. De pelagiske langliner må ikke være længere end 30 sømil (55,56 km).

Artikel 26

Rapporteringsforpligtelser vedrørende middelhavssværdfisk

1. Medlemsstaterne sender senest den 30. juni hvert år Kommissionen følgende oplysninger vedrørende fangstfartøjer, der fører deres flag og i det foregående år havde tilladelse til at udøve pelagisk langlinefiskeri eller harpunfiskeri efter middelhavssværdfisk:

a) oplysninger om fangstfartøjerne: i) fartøjets navn (i tilfælde af manglende navn angives registreringsnummeret uden landeinitialer) ii) angivelse af EU-flåderegisternummeret som defineret i bilag I til Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 (21) iii) ICCAT-registernummer

b) oplysninger om fiskeriet baseret på stikprøver eller på hele flåden: i) fartøjets fiskeperiode(r) og samlede antal fiskedage om året angivet for hver målart og hvert område ii) de geografiske områder opdelt på statistiske ICCAT-rektangler, hvor fartøjet fiskede, og angivet for hver målart og hvert område iii) fartøjstype angivet for hver målart og hvert område iv) antal kroge, som fartøjet har anvendt, angivet for hver målart og hvert område v) antal langliner, som fartøjet har anvendt, angivet for hver målart og hvert område vi) samlet længde for alle langliner, som fartøjet har anvendt, angivet for hver målart og hvert område

c) data om fangsterne opdelt i så små periode- og områdeinddelinger som muligt: i) fangstmængder og, hvis det er muligt, fangsternes alderssammensætning ii) fangster og fangstsammensætning pr. fartøj iii) fiskeriindsats (gennemsnitligt antal fiskedage pr. fartøj, gennemsnitligt antal kroge pr. fartøj, gennemsnitligt antal langliner pr. fartøj, gennemsnitlig samlet langlinelængde pr. fartøj).

2. Oplysningerne omhandlet i stk. 1 sendes i det af ICCAT fastsatte format.

3. Kommissionen videresender oplysningerne omhandlet i stk. 1 til ICCAT's sekretariat senest den 31. juli hvert år.

KAPITEL IV

Blå marlin og hvid marlin i Atlanterhavet

Artikel 27

Genudsætning af blå marlin og hvid marlin, der fanges levende

1. Uanset artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 skal medlemsstaterne, når de nærmer sig deres kvote, sikre, at fartøjer, der fører deres flag, genudsætter alle individer af blå marlin (Makaira nigricans) og hvid marlin (Tetrapturus albidus), der er levende, når de hales om bord.

2. Medlemsstaterne omhandlet i stk. 1 træffer passende foranstaltninger til at sikre, at blå marlin og hvid marlin genudsættes på en måde, som øger deres overlevelseschancer mest muligt.

Artikel 28

Landing af blå marlin og hvid marlin, som er fanget ud over fiskerimulighederne

Når en medlemsstat har opbrugt sin kvote, sørger medlemsstaten for, at landinger af blå marlin og hvid marlin, der er døde, når de hales ind til fartøjet, ikke sælges eller bringes i handel. Sådanne landinger modregnes ikke i den pågældende medlemsstats fangstbegrænsninger efter punkt 1 i ICCAT's henstilling 2015-05, forudsat at et sådant forbud er tydeligt forklaret i den årsrapport, der er omhandlet i nærværende forordnings artikel 71.

Artikel 29

Rekreativt fiskeri efter blå marlin og hvid marlin

1. Medlemsstater, hvis fartøjer udøver rekreativt fiskeri efter blå marlin og hvid marlin, sørger for en 5 % videnskabelig observatørdækning af blå marlin og hvid marlin, der landes ved konkurrencer.

2. Ved rekreativt fiskeri efter blå marlin gælder et bevarelsesmæssigt mindstemål i form af en længde på 251 cm fra underkæbe til haledelingspunktet.

3. Ved rekreativt fiskeri efter hvid marlin gælder et bevarelsesmæssigt mindstemål i form af en længde på 168 cm fra underkæbe til haledelingspunktet.

4. Det er forbudt at sælge eller at udbyde til salg dele af eller hele kroppe af blå marlin og hvid marlin, der er fanget ved rekreativt fiskeri.

KAPITEL V

Hajer

Artikel 30

Almindelige bestemmelser

1. Ved fiskeri, hvor hajer ikke er målarter, genudsættes levende hajer, der fanges utilsigtet, og som ikke anvendes som føde eller til selvforsyning.

2. Medlemsstaterne foretager så vidt muligt videnskabelige undersøgelser af hajarter, der fanges i ICCAT-konventionsområdet, med henblik på at øge fiskeredskabernes selektivitet, identificere potentielle opvækstområder og overveje periode- og områdelukninger og andre foranstaltninger alt efter, hvad der er relevant. Sådanne undersøgelser skal resultere i oplysninger om vigtige biologiske og miljømæssige parametre, livscyklus og adfærdsmønstre samt identifikation af potentielle parrings-, yngle- og opvækstområder.

Artikel 31

Sildehaj (Lamna nasus)

1. Det er forbudt at beholde om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af sildehaj, der er fanget i forbindelse med ICCAT-fiskeri.

2. EU-fangstfartøjer skal straks genudsætte i uskadt tilstand sildehajer, der er fanget i forbindelse med ICCAT-fiskeri, efter at de er halet ind til fartøjet.

Artikel 32

Storøjet rævehaj (Alopias superciliosus)

1. Det er forbudt at beholde om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af storøjet rævehaj, der er fanget i forbindelse med ICCAT-fiskeri.

2. EU-fangstfartøjer skal straks genudsætte i uskadt tilstand storøjede rævehajer, der er fanget i forbindelse med ICCAT-fiskeri, efter at de er halet ind til fartøjet.

Artikel 33

Kortfinnet makohaj (Isurus oxyrinchus)

Medlemsstaterne træffer passende foranstaltninger for at reducere fiskeridødeligheden ved fiskeriet efter kortfinnet makohaj og underretter hvert år som led i den årsrapport, der er omhandlet i artikel 71, Kommissionen om de fremskridt, der er gjort.

Artikel 34

Hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus)

1. Det er forbudt at beholde om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af hvidtippet haj, der er fanget i forbindelse med ICCAT-fiskeri.

2. EU-fangstfartøjer skal straks genudsætte i uskadt tilstand hvidtippede hajer, der er fanget i forbindelse med ICCAT-fiskeri, efter at de er halet ind til fartøjet.

Artikel 35

Hammerhaj

1. Det er forbudt at beholde om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af hammerhaj af familien Sphyrnidae (undtagen Sphyrna tiburo), der er fanget i forbindelse med ICCAT-fiskeri.

2. EU-fangstfartøjer skal straks genudsætte i uskadt tilstand hammerhajer, der er fanget i forbindelse med ICCAT-fiskeri, efter at de er halet ind til fartøjet.

Artikel 36

Silkehaj (Carcharhinus falciformis)

1. Det er forbudt at beholde om bord, omlade eller lande dele af eller hele kroppe af silkehaj, der er fanget i forbindelse med ICCAT-fiskeri.

2. EU-fangstfartøjer skal straks genudsætte i uskadt tilstand silkehajer, der er fanget i forbindelse med ICCAT-fiskeri, senest inden fangsten stuves i fiskelastrummet, idet der tages behørigt hensyn til besætningens sikkerhed.

3. EU-notfartøjer, der udøver ICCAT-fiskeri, skal træffe supplerende foranstaltninger til at øge overlevelseschancen for silkehajer, der fanges utilsigtet. Medlemsstaterne underretter hvert år som led i den årsrapport, der er omhandlet i artikel 71, Kommissionen om de fremskridt, der er gjort.

Artikel 37

Videnskabelige observatørers og andre bemyndigede enkeltpersoners udtagning af prøver af hajarter

1. Uanset forbuddet i artikel 31, 32, 34, 35 og 36 mod at beholde sildehaj, storøjet rævehaj, hvidtippet haj, hammerhaj (af familien Sphyrnidae, undtagen Sphyrna tiburo) og silkehaj om bord må videnskabelige observatører eller enkeltpersoner, der af CPC'en er bemyndiget hertil, indsamle biologiske prøver under det kommercielle fiskeri på følgende betingelser:

a) de biologiske prøver indsamles kun fra dyr, der er døde, når de hales ind til fartøjet

b) de biologiske prøver indsamles inden for rammerne af et forskningsprojekt, der er meddelt ICCAT's Stående Udvalg for Forskning og Statistik, og som er udformet under hensyntagen til dette udvalgs anbefalede forskningsprioriteringer. Forskningsprojektet bør indeholde et detaljeret dokument med en beskrivelse af målet med projektet, hvilke metoder der skal anvendes, hvor mange og hvilken type prøver der skal indsamles, samt tidspunkt og område for indsamling af prøver

c) de biologiske prøver beholdes om bord indtil anløb af landings- eller omladningshavn og

d) alle prøver, der er indsamlet i overensstemmelse med nærværende artikel, skal indtil anløb af den endelige landingshavn ledsages af tilladelsen fra flagmedlemsstaten eller, hvis der er tale om et chartret fartøj, tilladelsen fra den chartrende CPC og flagmedlemsstaten. Sådanne prøver og de øvrige dele af de hajer, der er taget prøver af, må ikke markedsføres eller sælges.

2. De biologiske prøver omhandlet i stk. 1 kan navnlig omfatte ryghvirvler, væv, forplantningssystemer, maver, hudprøver, valvula spiralis, kæber, hele fisk eller skeletter med henblik på taksonomiske undersøgelser eller fortegnelser over dyr.

3. Prøvetagningen må først indledes, når den berørte medlemsstat har udstedt tilladelse hertil.

KAPITEL VI

Havfugle

Artikel 38

Afbødende foranstaltninger vedrørende havfugle i området mellem 20° syd og 25° syd

1. Alle fartøjer, der fisker i området mellem 20° syd og 25° syd, skal være udstyret med og anvende skræmmeliner (toriliner) og toristænger, som opfylder kravene og den supplerende vejledning i bilag V.

2. Torilinerne skal til enhver tid sættes, før langlinerne sænkes ned i vandet.

3. Hvor det er praktisk, anvendes der endnu en toristang og toriline, når der er mange eller meget aktive fugle.

4. Alle fartøjer skal være udstyret med reservetoriliner, som umiddelbart kan anvendes.

5. Langlinefartøjer, der fisker efter sværdfisk med langliner af monofilament, er undtaget fra kravene i stk. 1, 2 og 3 på følgende betingelser:

a) langlinerne sættes om natten, idet nat defineres som tidsrummet mellem nautisk aftentusmørke og nautisk morgentusmørke som beskrevet i den nautiske almanak vedrørende tusmørke på den geografiske position, hvor der fiskes, og

b) der anvendes en minimumssvirvelvægt på 60 g anbragt højst 3 m fra krogen til at opnå størst mulig synkehastighed.

De flagmedlemsstater, hvis fartøjer er omfattet af undtagelsen omhandlet i første afsnit, underretter Kommissionen om de videnskabelige resultater af deres observatørdækning af disse fartøjer.

Artikel 39

Afbødende foranstaltninger vedrørende havfugle i området syd for 25° syd

Langlinefartøjer anvender mindst to af følgende afbødende foranstaltninger i overensstemmelse med kravene og den supplerende vejledning i bilag V:

a) nattræk med et minimum af dæklys

b) skræmmeliner (toriliner)

c) synk.

Artikel 40

Rapporteringsforpligtelser vedrørende havfugle

1. Langlinefartøjer indsamler oplysninger om interaktioner med havfugle, herunder utilsigtede fangster, og meddeler flagmedlemsstaten disse. Medlemsstaterne sender disse oplysninger til Kommissionen senest den 30. juni hvert år. Kommissionen videresender straks oplysningerne til ICCAT's sekretariat.

2. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om gennemførelsen af foranstaltningerne i artikel 38 og 39 og om de fremskridt, de har gjort, med gennemførelsen af EU-handlingsplanen for reduktion af utilsigtede fangster af havfugle i fiskeredskaber.

KAPITEL VII

Havskildpadder

Artikel 41

Almindelige bestemmelser vedrørende havskildpadder

1. Notfartøjer skal undgå at omkredse havskildpadder og skal befri havskildpadder, som er blevet omkredset eller viklet ind, herunder i FAD'er. De skal rapportere tilfælde af interaktioner mellem not eller FAD'er og havskildpadder til deres flagmedlemsstat.

2. Pelagiske langlinefartøjer skal om bord medføre og anvende udstyr til sikker håndtering af havskildpadder og til at vikle dem ud af redskaber og genudsætte dem på en måde, som øger deres overlevelseschancer mest muligt.

3. Fiskere på pelagiske langlinefartøjer skal anvende det udstyr, der er omhandlet i stk. 2, i overensstemmelse med bilag VI, for at øge havskildpaddernes overlevelseschancer mest muligt.

4. Medlemsstaterne skal uddanne fiskere på pelagiske langlinefartøjer i teknikker til sikker håndtering og genudsætning.

Artikel 42

Rapporteringsforpligtelser vedrørende havskildpadder

1. Medlemsstaterne indsamler oplysninger om deres fartøjers interaktioner med havskildpadder i forbindelse med ICCAT-fiskeri for hver redskabstype og sender disse oplysninger til Kommissionen senest den 30. juni hvert år. Kommissionen videresender disse oplysninger til ICCAT's sekretariat senest den 31. juli hvert år. Disse oplysninger skal omfatte:

a) fangstrater, redskabskarakteristika, tidspunkter og positioner, målarter og status (dvs. hvorvidt de enkelte dyr er smidt over bord døde eller genudsat levende)

b) en opgørelse over interaktioner angivet for hver havskildpaddeart og

c) hvilken type krog eller indfiltringsanordning (herunder i forbindelse med FAD'er), der er anvendt, maddingstype, krogstørrelse og -type og dyrets størrelse.

2. Medlemsstaterne underretter som led i den årsrapport, der er omhandlet i artikel 71, Kommissionen om gennemførelsen af artikel 41 og om andre relevante tiltag, der er truffet for i forbindelse med ICCAT-fiskeri at gennemføre de retningslinjer til reduktion af havskildpaddedødelighed i fiskeriet, som blev udgivet i 2010 af Fødevare- og Landbrugsorganisationen (FAO).

KAPITEL VIII

Fiskerimuligheder for almindelige tun og sværdfisk

Artikel 43

Generelt princip

I overensstemmelse med artikel 17 i forordning (EU) nr. 1380/2013 anvender medlemsstaterne gennemsigtige og objektive kriterier, herunder af miljømæssig, social og økonomisk art, når de tildeler de fiskerimuligheder for bestande af almindelig tun og sværdfisk, de har til rådighed, og de bestræber sig endvidere på at fordele de nationale kvoter ligeligt blandt de forskellige flådesegmenter, idet de tager særligt hensyn til traditionelt og ikkeindustrielt fiskeri, og på at sørge for incitamenter for EU-fiskerfartøjer, der anvender selektive fiskeredskaber eller bruger fangstmetoder med reduceret miljøbelastning.

AFSNIT III

FÆLLES KONTROLFORANSTALTNINGER

KAPITEL I

Tilladelser

Artikel 44

ICCAT's register over store fiskerfartøjer

1. Medlemsstaterne udsteder i overensstemmelse med bestemmelserne i en forordning fra Europa-Parlamentets og Rådet om en bæredygtig forvaltning af de eksterne flåder (22) tilladelser til store fiskerfartøjer, der fører deres flag, til at fiske efter, beholde om bord, omlade eller lande ICCAT-arter i ICCAT-konventionsområdet.

2. Medlemsstaterne sender, når tilladelsen gives, Kommissionen listerne over store fiskerfartøjer, der har fået udstedt tilladelse i henhold til stk. 1. Kommissionen sender straks disse oplysninger til ICCAT's sekretariat med henblik på optagelse af fartøjerne i ICCAT's register over store fiskerfartøjer.

3. Medlemsstaterne underretter straks og senest 30 dage efter enhver begivenhed, som kræver tilføjelse til, fjernelse fra eller ændring af ICCAT's register over store fiskerfartøjer, Kommissionen herom. Kommissionen videresender senest 45 dage efter datoen for en sådan begivenhed oplysningerne til ICCAT's sekretariat.

4. Store fiskerfartøjer, der ikke er opført i ICCAT's register over store fiskerfartøjer, må ikke fiske efter, beholde om bord, omlade eller lande ICCAT-arter fra ICCAT-konventionsområdet. Artikel 15, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1380/2013 finder ikke anvendelse i sådanne tilfælde.

KAPITEL II

Chartring

Artikel 45

Anvendelsesområde

Dette kapitel finder anvendelse på charteraftaler, bortset fra bareboatchartring, mellem EU-fangstfartøjer og CPC'ers fartøjer, hvor de berørte EU-fangstfartøjer ikke skifter flag.

Artikel 46

Almindelige bestemmelser

1. EU-fangstfartøjer må kun på følgende betingelser tillades chartret som led i charteraftaler, der indgås med CPC'er:

a) det chartrede fartøj skal være i besiddelse af en fiskeritilladelse udstedt af den chartrende CPC og må ikke være opført på ICCAT's IUU-liste

b) det chartrede fartøj må ikke fiske i henhold til mere end én charteraftale ad gangen

c) det chartrede fartøjs fangster må udelukkende losses i en havn tilhørende den chartrende CPC, medmindre andet er fastsat i charteraftalen, og

d) chartervirksomheden skal være lovligt etableret i den chartrende CPC.

2. Enhver omladning til havs skal godkendes behørigt i forvejen af den chartrende CPC og foregå under overholdelse af dette afsnits kapitel IV.

Artikel 47

Underretning

1. På tidspunktet for indgåelsen af charteraftalen underretter flagmedlemsstaten Kommissionen om, at den er indforstået med charteraftalen.

2. Hvis Kommissionen ikke senest 15 kalenderdage efter, at den har fået tilsendt underretningen omhandlet i stk. 1, har bedt om yderligere oplysninger, kan det chartrede fartøj påbegynde det omhandlede fiskeri.

3. Flagmedlemsstaten meddeler straks Kommissionen, når en charteraftale ophører.

4. Kommissionen videresender straks de i stk. 1 og 3 omhandlede oplysninger til ICCAT's sekretariat.

KAPITEL III

Kontrol af fangster

Artikel 48

Overholdelse af kvoter og krav om mindstemål

1. Senest den 20. august hvert år sender medlemsstaterne Kommissionen oplysninger om fangsterne i det foregående år af ICCAT-arter, der er underlagt kvoter, og om overholdelsen af mindstemål.

2. Kommissionen videresender disse oplysninger til ICCAT's sekretariat senest den 15. september hvert år.

Artikel 49

Udtagning af stikprøver af fangster

1. Udtagning af stikprøver af fangster med henblik på at øge kendskabet til de relevante ICCAT-arters biologi og på at undersøge de nødvendige parametre for vurderingen af disse arter skal foregå i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1004 (23), Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 (24) og »Field manual for statistics and sampling Atlantic tunas and tuna-like fishes« udgivet af ICCAT i 1990.

2. Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte de nærmere krav til den udtagning af stikprøver af fangster, der er omhandlet i denne artikels stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 75, stk. 2.

Artikel 50

Meddelelse af fangster og fiskeriindsats

1. Medmindre andet fastsættes af Kommissionen for at overholde ICCAT's årlige frister, sender medlemsstaterne senest den 30. juni hvert år Kommissionen følgende data (opgave I-data):

a) oplysninger om karakteristikken af deres flåde for det foregående år

b) skøn over de årlige nominelle fangstdata (herunder data om bifangster og udsmid) for ICCAT-arter i det foregående år.

2. Medmindre andet fastsættes af Kommissionen for at overholde ICCAT's årlige frister, sender medlemsstaterne senest den 30. juni hvert år Kommissionen følgende data (opgave II-data) for ICCAT-arterne:

a) fangst- og fiskeriindsatsdata for det foregående år angivet i detaljerede område- og tidsmæssige strata; dataene skal inkludere skøn over udsmid og genudsætninger med angivelse af fiskenes status (døde eller levende)

b) alle data, de har om fangster ved rekreativt fiskeri i det foregående år.

3. Kommissionen videresender straks de i stk. 1 og 2 omhandlede oplysninger til ICCAT's sekretariat.

4. Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte de nærmere krav til de opgave I- og II-data, der er omhandlet i denne artikels stk. 1 henholdsvis 2. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 75, stk. 2.

KAPITEL IV

Omladning

Artikel 51

Anvendelsesområde

1. Dette kapitel finder anvendelse på følgende typer omladninger:

a) omladninger, der udføres i ICCAT-konventionsområdet, af ICCAT-arter og andre arter, der er fanget sammen med disse arter, og

b) omladninger, der udføres uden for ICCAT-konventionsområdet, af ICCAT-arter og andre arter, som er fanget sammen med disse arter, når fangsten fandt sted i ICCAT-området.

2. Uanset stk. 1, litra b), finder dette kapitel ikke anvendelse på omladninger til havs uden for ICCAT-konventionsområdet af fisk, der er fanget i ICCAT-konventionsområdet, hvis sådanne omladninger er underlagt et omladningsprogram, der er etableret af en anden RFFO, der forvalter tun.

3. Dette kapitel finder ikke anvendelse på harpunfartøjer, der omlader fersk sværdfisk til havs.

Artikel 52

Omladning i havn

1. Alle omladninger skal foregå i udpegede havne, undtagen omladninger fra store pelagiske langlinefartøjer, der foregår i henhold til artikel 53-60.

2. EU-fiskerfartøjer skal overholde de forpligtelser, der er fastsat i bilag VII, når de foretager omladning i havn.

3. Nærværende artikel berører ikke artikel 17-22 i forordning (EF) nr. 1224/2009 og artikel 4, 6, 7 og 8 i forordning (EF) nr. 1005/2008.

Artikel 53

Omladning til havs

Omladning til havs fra store pelagiske langlinefartøjer skal foregå i overensstemmelse med artikel 54-60.

Artikel 54

ICCAT's register over transportfartøjer

1. Medlemsstaterne udsteder i overensstemmelse med bestemmelserne i en forordning fra Europa-Parlamentets og Rådet om en bæredygtig forvaltning af de eksterne flåder (25) tilladelser til transportfartøjer til at modtage omladninger til havs i ICCAT-konventionsområdet fra store pelagiske langlinefartøjer.

2. Medlemsstaterne sender, når tilladelsen gives, Kommissionen listerne over transportfartøjer, der har fået udstedt tilladelse i henhold til stk. 1. Kommissionen sender straks disse oplysninger til ICCAT's sekretariat med henblik på optagelse af fartøjerne i ICCAT's register over transportfartøjer.

3. Flagmedlemsstaterne underretter straks Kommissionen om enhver tilføjelse til, fjernelse fra eller ændring af deres lister over transportfartøjer. Kommissionen sender straks disse oplysninger til ICCAT's sekretariat.

4. Underretningen omhandlet i stk. 2 og 3 skal overholde det format og layout, som ICCAT's sekretariat har fastlagt, og indeholde følgende oplysninger.

— fartøjets navn og registernummer

— ICCAT-registernummer (hvis sådant findes)

— IMO-nummer (hvis sådant findes)

— tidligere navn (hvis sådant findes)

— tidligere flag (hvis sådant findes)

— detaljer om tidligere fjernelse fra andre registre (hvis sådanne findes)

— internationalt radiokaldesignal

— fartøjets type og længde, registreret bruttotonnage og lasteevne

— ejerens/ejernes og operatørens/operatørernes navn og adresse

— tidsrum, hvor omladning er tilladt.

5. Det er kun transportfartøjer, der er opført i ICCAT's register over transportfartøjer, der må modtage omladninger til havs som omhandlet i artikel 53.

Artikel 55

Tilladelse til store pelagiske langlinefartøjer til at omlade i ICCAT-konventionsområdet

1. Medlemsstaterne udsteder i overensstemmelse med bestemmelserne i en forordning fra Europa-Parlamentets og Rådet om en bæredygtig forvaltning af de eksterne flåder (26) tilladelser til store pelagiske langlinefartøjer, der fører deres flag, til at omlade til havs.

2. Medlemsstaterne sender, når tilladelsen gives, Kommissionen listerne over store pelagiske langlinefartøjer, der har fået udstedt tilladelse i henhold til stk. 1. Kommissionen sender straks disse oplysninger til ICCAT's sekretariat.

3. Flagmedlemsstaterne underretter straks Kommissionen om enhver tilføjelse til, fjernelse fra eller ændring af deres lister over store pelagiske langlinefartøjer, der har fået udstedt tilladelse til at omlade til havs. Kommissionen sender straks disse oplysninger til ICCAT's sekretariat.

4. Underretningen omhandlet i stk. 2 og 3 skal overholde det format og layout, som ICCAT's sekretariat har fastlagt, og indeholde følgende oplysninger.

— fartøjets navn og registernummer

— ICCAT–registernummer

— tidsrum, hvor omladning til havs er tilladt

— flag, navn(e) og registernummer/registernumre for det eller de transportfartøj(er), der må anvendes af det eller de store pelagiske langlinefartøj(er).

Artikel 56

Forhåndstilladelse til omladning til havs

1. Store pelagiske langlinefartøjer må kun foretage omladning i farvande henhørende under en CPC's jurisdiktion efter forhåndstilladelse fra den pågældende CPC. Originalen eller en kopi af tilladelsen skal opbevares om bord på fartøjet og på anmodning forelægges ICCAT's regionale observatør.

2. Store pelagiske langlinefartøjer må ikke omlade til havs, medmindre de fra deres flagmedlemsstat har fået forhåndstilladelse til omladning. Originalen eller en kopi af beviset for tilladelsen skal opbevares om bord på fartøjet og på anmodning forelægges ICCAT's regionale observatør.

3. For at opnå de forhåndstilladelser, der er omhandlet i stk. 1 og 2, skal det store pelagiske langlinefartøjs fører eller ejer mindst 24 timer forud for den planlagte omladning meddele flagmedlemsstatens myndigheder og kyst-CPC'en følgende oplysninger:

a) det store pelagiske langlinefartøjs navn og nummer i ICCAT's register over store pelagiske langlinefartøjer med tilladelse til omladning til havs

b) transportfartøjets navn og nummer i ICCAT's register over transportfartøjer

c) de varer, der skal omlades, angivet for hver art, hvis dette vides, og om muligt på bestandsniveau

d) mængder ICCAT-arter, der skal omlades, om muligt angivet på bestandsniveau

e) mængder af andre arter fanget i forbindelse med ICCAT-arter, der skal omlades, angivet for hver art, hvis dette vides

f) omladningsdato og -position

g) den geografiske position, hvor fangsterne er foretaget i overensstemmelse med ICCAT's statistiske områder, angivet for hver art og, hvis dette er relevant, på bestandsniveau.

Artikel 57

ICCAT-omladningsopgørelse

1. Det store pelagiske langlinefartøjs fører eller ejer skal senest 15 dage efter omladningen udfylde ICCAT-omladningsopgørelsen og sende den til sin flagmedlemsstat og til kyst-CPC'en.

2. Modtagertransportfartøjets fører skal senest 24 timer efter afsluttet omladning udfylde ICCAT-omladningsopgørelsen og sende den til ICCAT's sekretariat, til det store pelagiske langlinefartøjs flag-CPC og til sin flagmedlemsstat med angivelse af fartøjets nummer i ICCAT's register over transportfartøjer.

3. Modtagertransportfartøjets fører skal senest 48 timer før landing sende ICCAT-omladningsopgørelsen til de kompetente myndigheder i landingsstaten med en angivelse af fartøjets nummer i ICCAT's register over transportfartøjer.

4. Alle ICCAT-arter og eventuelle andre arter, der er fanget sammen med de arter, der er landet i eller importeret til en CPC's område eller territorium, hvad enten de er uforarbejdet eller er blevet forarbejdet om bord, og som er omladet til havs, skal ledsages af ICCAT-omladningsopgørelsen, indtil det første salg har fundet sted.

Artikel 58

ICCAT's regionale observatørprogram vedrørende omladninger til havs

1. Hver medlemsstat sikrer, at alle transportfartøjer, der foretager omladning til havs, har en regional ICCAT-observatør om bord, jf. ICCAT's regionale observatørprogram vedrørende omladninger til havs som fastsat i bilag VIII.

2. Uden at dette berører artikel 73 i forordning (EF) nr. 1224/2009, har ICCAT's regionale observatør til opgave at kontrollere, at bestemmelserne i nærværende kapitel overholdes, og navnlig om de omladede mængder svarer til den fangst, der er rapporteret i ICCAT-omladningsopgørelsen, og til de fangster, der er registreret i fiskerfartøjets logbog.

3. Det er forbudt for fartøjer at påbegynde eller fortsætte omladning i ICCAT-konventionsområdet, uden at der er en ICCAT-observatør om bord, bortset fra i tilfælde af force majeure, som er behørigt meddelt ICCAT's sekretariat.

Artikel 59

Rapporteringsforpligtelser

1. Flagmedlemsstaten for store pelagiske langlinefartøjer, der har foretaget omladning, og flagmedlemsstaten for transportfartøjer, der har modtaget omladninger i det foregående år, skal hvert år senest den 15. august sende Kommissionen:

a) oplysninger om de mængder af ICCAT-arter, der er omladet i det foregående år, angivet for hver art og, hvis det er muligt, på bestandsniveau

b) oplysninger om de mængder af andre arter, der er fanget i forbindelse med ICCAT-arter, og som er omladet i det foregående år, angivet for hver art, hvis dette vides

c) listen over store pelagiske langlinefartøjer, som har foretaget omladning i det foregående år

d) en samlet rapport med en vurdering af indholdet af og konklusionerne i de rapporter, der er udfærdiget af de regionale ICCAT-observatører, som er udpeget til at observere de transportfartøjer, der har modtaget omladninger fra store pelagiske langlinefartøjer.

2. Kommissionen videresender oplysningerne modtaget i medfør af stk. 1 til ICCAT's sekretariat senest den 15. september hvert år.

Artikel 60

Overensstemmelse mellem de rapporterede data

Flagmedlemsstaten for det store pelagiske langlinefartøj, der deltager i omladning til havs, gennemgår, om nødvendigt i samarbejde med landingsstaten, de oplysninger, der er modtaget i henhold til denne forordning, med henblik på at undersøge, om der er overensstemmelse mellem de fangster, omladninger og landinger, der er rapporteret for hvert fartøj. Denne kontrol foretages således, at den er til mindst mulig gene og ulejlighed for fartøjet, og således at det ikke går ud over fiskens kvalitet.

KAPITEL V

Videnskabelige observatørprogrammer

Artikel 61

Etablering af nationale videnskabelige observatørprogrammer

1. Medlemsstaterne skal etablere nationale videnskabelige observatørprogrammer, som sikrer:

a) en minimumsobservatørdækning på 5 % af fiskeriindsatsen i hvert pelagisk langlinefiskeri, notfiskeri og stangfartøjsfiskeri

b) uanset litra a) en minimumsobservatørdækning på 10 % af fiskeriindsatsen i hvert pelagisk langlinefiskeri, notfiskeri og stangfartøjsfiskeri, når der er tale om chartrede fartøjer

c) en repræsentativ område- og tidsmæssig dækning af flådens aktiviteter, således at det sikres, at der indsamles fyldestgørende og relevante data under hensyntagen til flådernes og fiskeriets karakteristika

d) indsamling af data om alle aspekter af fiskeriet, herunder fangst, jf. artikel 63, stk. 1.

2. Observatørdækningen omhandlet i stk. 1, litra a) og b), beregnes som følger:

a) i antal træk eller fangstrejser for notfiskeri

b) i antal fiskedage, træk eller fangstrejser for pelagisk langlinefiskeri eller

c) i antal fiskedage for stangfartøjsfiskeri.

3. For fartøjer med en længde overalt på under 15 m kan en medlemsstat uanset stk. 1, litra a), anvende en alternativ metode til videnskabelig overvågning, hvis det som følge af ekstraordinære sikkerhedsmæssige betænkeligheder ikke er muligt at tage en observatør om bord. Den alternative metode skal sikre en dækning, der svarer til den, der er specificeret i stk. 1, litra a), og en tilsvarende indsamling af data. Den pågældende medlemsstat forelægger Kommissionen en beskrivelse af den alternative metode.

4. Kommissionen sender beskrivelsen af den alternative metode, der er omhandlet i stk. 3, til ICCAT's Stående Udvalg for Forskning og Statistik til vurdering. Alternative metoder skal godkendes af ICCAT-Kommissionen på ICCAT's årsmøde, inden de gennemføres.

Artikel 62

De videnskabelige observatørers kvalifikationer

Medlemsstaterne sikrer sig, at observatørerne har fulgt den krævede uddannelse, er tilstrækkeligt kvalificerede og er godkendt, før de sendes ud som observatører. Observatørerne skal have følgende kvalifikationer:

a) have tilstrækkeligt kendskab og tilstrækkelig erfaring til at kunne identificere arter og indsamle oplysninger om forskellige fiskeredskabskonfigurationer

b) have et tilfredsstillende kendskab til ICCAT's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger

c) være i stand til at observere og registrere de data, der skal indsamles inden for rammerne af programmet, korrekt

d) være i stand til at indsamle biologiske prøver

e) må ikke være medlem af besætningen om bord på det fiskerfartøj, der observeres, og

f) må ikke være ansat i en fiskerfartøjsvirksomhed, som er involveret i det observerede fiskeri.

Artikel 63

De videnskabelige observatørers opgaver

1. Medlemsstaterne kræver navnlig, at observatørerne:

a) registrerer og rapporterer oplysninger om fiskeriet, som mindst skal omfatte følgende: i) data om samlet fangst af målarter, samlet bifangst og samlet udsmid (herunder hajer, havskildpadder, havpattedyr og havfugle), størrelsessammensætning, status (dvs. hvorvidt dyrene er beholdt om bord, smidt over bord døde eller genudsat levende) og biologiske prøver, der er udtaget med henblik på livscyklusundersøgelser (f.eks. kønskirtler, øresten, hvirvelsøjler og skæl) ii) oplysninger om fiskeriet, herunder fangstområde angivet som bredde- og længdegrad, oplysninger om fiskeriindsatsen (f.eks. antal træk, antal kroge osv.), datoen for hvert fiskeri, herunder, hvis det er relevant, tidspunktet for påbegyndelse og afslutning af hvert fiskeri

b) observerer og registrerer anvendelsen af afbødende foranstaltninger til undgåelse af bifangst og andre relevante oplysninger

c) fremlægger eventuelle forslag, som de finder egnede til at øge effektiviteten af bevarelsesforanstaltningerne og den videnskabelige overvågning.

2. Medlemsstaterne sikrer, at der anvendes solide dataindsamlingsprotokoller, herunder om nødvendigt anvendelse af fotografi eller kameraer.

3. Fartøjsførerne sikrer passende adgang til fartøjet og dets aktiviteter, således at observatørerne kan udføre deres opgaver effektivt.

Artikel 64

Fremsendelse af de indsamlede oplysninger

Hver medlemsstat sender senest den 30. juni hvert år Kommissionen de oplysninger, der er indsamlet inden for rammerne af deres nationale videnskabelige observatørprogrammer. Kommissionen videresender disse oplysninger til ICCAT's sekretariat senest den 31. juli hvert år.

KAPITEL VI

Kontrol af tredjelandsfiskerfartøjer i medlemsstaternes havne

Artikel 65

Rapporteringsforpligtelser i forbindelse med udpegede havne og kontaktpunkter

1. Medlemsstater, der ønsker at give tredjelandsfiskerfartøjer, der har ICCAT-arter eller fiskerivarer fremstillet af sådanne arter om bord, som ikke tidligere er landet eller omladet i havn, adgang til deres havne, skal udpege:

a) de af deres havne, som tredjelandsfiskerfartøjer kan anmode om tilladelse til at anløbe, jf. artikel 5 i forordning (EF) nr. 1005/2008

b) et kontaktpunkt med henblik på modtagelse af den forhåndsmeddelelse, der skal gives i henhold til artikel 6 i forordning (EF) nr. 1005/2008

c) et kontaktpunkt med henblik på fremsendelse af havneinspektionsrapporter i henhold til nærværende forordnings artikel 66.

2. Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om eventuelle ændringer af listen over udpegede havne og kontaktpunkter senest 30 dage før, sådanne ændringer får virkning. Kommissionen videresender oplysningerne herom til ICCAT's sekretariat senest 14 dage før, ændringerne får virkning.

Artikel 66

Rapporteringsforpligtelser i forbindelse med havneinspektioner

1. Inspektionsmedlemsstaten sender senest 10 dage efter datoen for inspektionens afslutning Kommissionen en kopi af den inspektionsrapport, der er omhandlet i artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1005/2008. Kommissionen videresender oplysningerne til ICCAT's sekretariat senest 14 dage efter datoen for inspektionens afslutning.

2. Hvis havneinspektionsrapporten ikke kan sendes inden for den i stk. 1 omhandlede frist på 10 dage, meddeler inspektionsmedlemsstaten inden for nævnte frist Kommissionen årsagerne til forsinkelsen og giver den besked om, hvornår rapporten vil blive fremsendt.

3. Hvis de oplysninger, der indsamles under inspektionen, giver grund til at formode, at et tredjelandsfartøj har overtrådt ICCAT's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, finder artikel 11 i forordning (EF) nr. 1005/2008 anvendelse.

KAPITEL VII

Håndhævelse

Artikel 67

Påståede overtrædelser, som rapporteres af medlemsstater

1. Foruden kravene i artikel 48, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1005/2008 skal medlemsstaterne senest 140 dage før ICCAT's årsmøde sende Kommissionen alle dokumenterede oplysninger, der indikerer, at CPC'er ikke overholder ICCAT's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger. Kommissionen gennemgår oplysningerne og videresender dem, hvis det er relevant, til ICCAT's sekretariat senest 120 dage før ICCAT's årsmøde.

2. Medlemsstaterne sender Kommissionen listen over fangstfartøjer med en længde overalt på 12 m og derover, fabriksskibe, slæbebåde, fartøjer, der deltager i omladning, og hjælpefartøjer, som påstås at udøve IUU-fiskeri i ICCAT-konventionsområdet i det pågældende og det foregående år, ledsaget af dokumentation for det formodede IUU-fiskeri. Listen indsendes senest 140 dage før ICCAT's årsmøde. Kommissionen gennemgår oplysningerne og videresender, hvis der er tilstrækkeligt belæg for dem, oplysningerne til ICCAT's sekretariat senest 120 dage før ICCAT's årsmøde med henblik på opstilling af udkastet til ICCAT's IUU-liste.

Artikel 68

Udkast til ICCAT's IUU-liste

Medlemsstaterne overvåger nøje de fartøjer, der er opført på det udkast til ICCAT's IUU-liste, som ICCAT's eksekutivsekretær udsender, med henblik på at fastslå, hvilke aktiviteter fartøjerne udøver, og om fartøjerne eventuelt skifter navn, flag eller registreret ejer.

Artikel 69

Påstået manglende overholdelse, som rapporteres af ICCAT's eksekutivsekretær

1. Hvis Kommissionen modtager oplysninger fra ICCAT's eksekutivsekretær om, at en medlemsstat mistænkes for manglende overholdelse, sender Kommissionen straks disse oplysninger til den berørte medlemsstat.

2. Den berørte medlemsstat forelægger senest 45 dage før ICCAT's årsmøde Kommissionen resultaterne af enhver undersøgelse foretaget i forbindelse med påstanden om manglende overholdelse og ethvert tiltag truffet for at rette op på situationen. Kommissionen videresender disse oplysninger til ICCAT's eksekutivsekretær senest 30 dage før ICCAT's årsmøde.

Artikel 70

Påstået manglende overholdelse, som rapporteres af en CPC

1. Medlemsstaterne udpeger et kontaktpunkt til modtagelse af havneinspektionsrapporter fra CPC'er.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen eventuelle ændringer af det kontaktpunkt, der er omhandlet i stk. 1, senest 30 dage før, sådanne ændringer får virkning. Kommissionen videresender oplysningerne herom til ICCAT's sekretariat senest 14 dage før, ændringerne får virkning.

3. Hvis det kontaktpunkt, som en medlemsstat har udpeget, modtager en havneinspektionsrapport fra en CPC, der indeholder beviser for, at et fiskerfartøj, der fører den pågældende medlemsstats flag, har overtrådt ICCAT's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, skal førstnævnte medlemsstat straks undersøge overtrædelsen og inden for en frist på 160 dage fra modtagelsen af rapporten underrette Kommissionen om status for undersøgelsen og om eventuelle håndhævelsestiltag, der måtte være truffet.

4. Hvis flagmedlemsstaten ikke kan overholde fristen i stk. 3, skal den underrette Kommissionen om årsagerne til forsinkelsen og om, hvornår rapporten om status for undersøgelsen vil blive fremsendt.

5. Kommissionen videresender disse oplysninger til ICCAT's sekretariat senest 180 dage efter modtagelsen af havneinspektionsrapporten og angiver i den årsrapport, der er omhandlet i artikel 71, oplysninger om status for undersøgelserne og eventuelle håndhævelsestiltag, som flagmedlemsstaten har truffet.

AFSNIT IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 71

Årsrapport

1. Senest den 20. august hvert år sender medlemsstaterne Kommissionen en årsrapport over det foregående kalenderår med oplysninger om fiskeriet, forskning, statistikker, forvaltning, inspektionsaktiviteter og aktiviteter til bekæmpelse af IUU-fiskeri samt eventuelle andre oplysninger, alt efter hvad der er relevant.

2. Årsrapporten skal indeholde oplysninger om de skridt, der er taget til at forebygge bifangster og reducere udsmid, og om eventuel relevant forskning på dette område.

3. Kommissionen samler de oplysninger, den modtager i henhold til stk. 1 og 2, og videresender dem straks til ICCAT's sekretariat.

4. Kommissionen kan vedtage gennemførelsesretsakter vedrørende de nærmere krav til formatet for den årsrapport, der er omhandlet i denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 75, stk. 2.

Artikel 72

Fortrolighed

Data, der indsamles og udveksles i henhold til nærværende forordning, behandles i overensstemmelse med de relevante regler om fortrolighed i henhold til artikel 112 og 113 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

Artikel 73

Procedure for ændringer

1. Hvis det er nødvendigt med henblik på gennemførelse i EU-retten af ændringer af de gældende ICCAT-henstillinger, som bliver bindende for Unionen, og for så vidt som ændringer af EU-retten ikke går videre end ICCAT-henstillingerne, tillægges Kommissionen beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 74 med henblik på at ændre:

a) bilag II-VIII

b) fristerne i artikel 7, stk. 1, artikel 8, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 2, artikel 14, stk. 1 og 3, artikel 18, artikel 20, stk. 2, 3 og 4, artikel 22, stk. 2, artikel 23, stk. 1 og 2, artikel 26, stk. 1 og 3, artikel 40, stk. 1, artikel 42, stk. 1, artikel 44, stk. 3, og artikel 47, stk. 2, artikel 48, stk. 1 og 2, artikel 50, stk. 1 og 2, artikel 56, stk. 3, artikel 57, stk. 1, 2 og 3, artikel 59, stk. 1 og 2, artikel 64, artikel 65, stk. 2, artikel 66, stk. 1 og 2, artikel 67, stk. 1 og 2, artikel 69, stk. 2, artikel 70, stk. 2, 3 og 5, og artikel 71, stk. 1

c) det område, der er defineret i artikel 14, stk. 1, litra b)

d) de mindstemål, der er fastsat i artikel 19, stk. 1 og 2, artikel 24, stk. 2, og artikel 29, stk. 2 og 3

e) de tolerancer, der er fastsat i artikel 19, stk. 2 og 3, artikel 21 og artikel 24, stk. 3

f) de tekniske specifikationer for kroge og langliner, der er fastsat i artikel 25 og artikel 38, stk. 5, litra b)

g) den videnskabelige observatørdækning, der er fastsat i artikel 29, stk. 1, og artikel 61, stk. 1, litra a) og b)

h) den type oplysninger og data, der er fastsat i artikel 11, stk. 1, 2 og 3, artikel 12, artikel 20, stk. 2, artikel 26, stk. 1, og artikel 42, stk. 1, artikel 50, stk. 1 og 2, og artikel 54, stk. 4, artikel 55, stk. 4, artikel 56, stk. 3, og artikel 59, stk. 1

i) det maksimale antal instrumentbøjer, der er fastsat i artikel 9, stk. 4.

2. Ændringer, som vedtages i henhold til stk. 1, skal være strengt begrænset til gennemførelsen i EU-retten af ændringer til den pågældende ICCAT-henstilling.

Artikel 74

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 73, tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 3. december 2017. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelser forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3. Den i artikel 73 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er angivet i den pågældende afgørelse, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4. Inden vedtagelsen af en delegeret retsakt hører Kommissionen eksperter, som er udpeget af hver enkelt medlemsstat, i overensstemmelse med principperne i den interinstitutionelle aftale af 13. april 2016 om bedre lovgivning.

5. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidigt Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

6. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 73 træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med to måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

Artikel 75

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af Udvalget for Fiskeri og Akvakultur nedsat ved artikel 47 i forordning (EU) nr. 1380/2013. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Artikel 76

Ændringer af forordning (EF) nr. 1936/2001

I forordning (EF) nr. 1936/2001 udgår artikel 4, 5, 6, 6a, 7, 8a, 8b, 8c, 9, 9a og 10-19.

Artikel 77

Ændringer af forordning (EF) nr. 1984/2003

I forordning (EF) nr. 1984/2003 foretages følgende ændringer:

a) I artikel 3 tilføjes følgende litra: »g) »store fiskerfartøjer«: fiskerfartøjer med en længde overalt på 20 m eller derover h) »store pelagiske langlinefartøjer«: pelagiske langlinefartøjer med en længde overalt på 24 m eller derover.«

b) I artikel 4, stk. 2, tilføjes følgende litra: »c) hvis fiskeriet er udøvet af et stort fiskerfartøj, accepteres det kun, hvis fartøjet er opført i ICCAT's fartøjsregister.«

c) I artikel 5, stk. 2, tilføjes følgende litra: »c) hvis fiskeriet er udøvet af et stort fiskerfartøj, attesteres det kun, hvis fartøjet er opført i ICCAT's fartøjsregister.«

d) I kapitel 2 tilføjes følgende del: »Del 4 Krav til medlemsstaterne for så vidt angår varer, der er omladet i ICCAT-konventionsområdet Artikel 7a Statistiske dokumenter og rapportering 1. Ved attesteringen af statistikdokumenter skal store pelagiske langlinefartøjers flagmedlemsstat sikre sig, at de omladede mængder svarer til de fangster, der er rapporteret af hvert enkelt sådant fartøj. 2. Store pelagiske langlinefartøjers flagmedlemsstat attesterer statistikdokumenter for omladede fisk, når den har bekræftet, at omladningen er foregået i overensstemmelse med artikel 51-58 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2107 (*1). Bekræftelsen baseres på de oplysninger, der er indhentet gennem ICCAT's regionale observatørprogram til overvågning af omladninger til havs. 3. Medlemsstaterne skal kræve, at arter omfattet af det statistiske dokumentationsprogram, som fanges af store pelagiske langlinefartøjer i ICCAT-konventionsområdet, ved import til deres område eller territorium ledsages af statistikdokumenter, der er attesteret for de fartøjer, der er opført i ICCAT's register over store pelagiske langlinefartøjer med tilladelse til omladning til havs, og en kopi af ICCAT-omladningsopgørelsen. (*1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/2107 af 15. november 2017 om fastsættelse af de forvaltnings-, bevarelses- og kontrolforanstaltninger, der skal anvendes i konventionsområdet for Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT), og om ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1936/2001, (EF) nr. 1984/2003 og (EF) nr. 520/2007 (EUT L 315 af 30.11.2017, s. 1).«"

Artikel 78

Ændringer af forordning (EF) nr. 520/2007

I forordning (EF) nr. 520/2007 udgår artikel 4, nr. 1), afsnit II og bilag II, III og IV.

Artikel 79

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Strasbourg, den 15. november 2017. På Europa-Parlamentets vegne A. TAJANI Formand På Rådets vegne M. MAASIKAS Formand

(1) EUT C 34 af 2.2.2017, s. 142.

(2) Europa-Parlamentets holdning af 3.10.2017 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 23.10.2017.

(3) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 af 11. december 2013 om den fælles fiskeripolitik, ændring af Rådets forordning (EF) nr. 1954/2003 og (EF) nr. 1224/2009 og ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 og (EF) nr. 639/2004 samt Rådets afgørelse 2004/585/EF (EUT L 354 af 28.12.2013, s. 22).

(4) Rådets afgørelse 98/392/EF af 23. marts 1998 om Det Europæiske Fællesskabs indgåelse af De Forenede Nationers havretskonvention af 10. december 1982 og af aftalen af 28. juli 1994 vedrørende anvendelsen af kapitel XI i denne konvention (EFT L 179 af 23.6.1998, s. 1).

(5) Rådets afgørelse 86/238/EØF af 9. juni 1986 om Fællesskabets tiltrædelse af den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet som ændret ved den protokol, der er knyttet som bilag til slutakten fra konferencen af befuldmægtigede for stater, der er parter i konventionen, undertegnet den 10. juli 1984 i Paris (EFT L 162 af 18.6.1986, s. 33).

(6) Procedurenummer 2015/0289 (COD), endnu ikke offentliggjort i EUT.

(7) Rådets forordning (EF) nr. 1936/2001 af 27. september 2001 om visse kontrolforanstaltninger for fiskeri efter visse bestande af stærkt vandrende fiskearter (EFT L 263 af 3.10.2001, s. 1).

(8) Rådets forordning (EF) nr. 520/2007 af 7. maj 2007 om tekniske bevarelsesforanstaltninger for visse bestande af stærkt vandrende fiskearter og om ophævelse af forordning (EF) nr. 973/2001 (EUT L 123 af 12.5.2007, s. 3).

(9) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1627 af 14. september 2016 om en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 (EUT L 252 af 16.9.2016, s. 1).

(10) EUT L 123 af 12.5.2016, s. 1.

(11) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

(12) Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en kontrolordning for Unionen med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik, om ændring af forordning (EF) nr. 847/96, (EF) nr. 2371/2002, (EF) nr. 811/2004, (EF) nr. 768/2005, (EF) nr. 2115/2005, (EF) nr. 2166/2005, (EF) nr. 388/2006, (EF) nr. 509/2007, (EF) nr. 676/2007, (EF) nr. 1098/2007, (EF) nr. 1300/2008, (EF) nr. 1342/2008 og om ophævelse af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1627/94 og (EF) nr. 1966/2006 (EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1).

(13) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 404/2011 af 8. april 2011 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (EUT L 112 af 30.4.2011, s. 1).

(14) Rådets forordning (EF) nr. 1005/2008 af 29. september 2008 om en EF-ordning, der skal forebygge, afværge og standse ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93, (EF) nr. 1936/2001 og (EF) nr. 601/2004 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1093/94 og (EF) nr. 1447/1999 (EUT L 286 af 29.10.2008, s. 1).

(15) Kommissionens delegerede forordning (EU) 2015/98 af 18. november 2014 om gennemførelse af Unionens internationale forpligtelser som omhandlet i artikel 15, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1380/2013 i henhold til den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet og konventionen om det fremtidige multilaterale samarbejde vedrørende fiskeriet i det nordvestlige Atlanterhav (EUT L 16 af 23.1.2015, s. 23).

(16) Rådets forordning (EF) nr. 1984/2003 af 8. april 2003 om indførelse af en ordning for statistisk registrering af sværdfisk og storøjet tun i Fællesskabet (EUT L 295 af 13.11.2003, s. 1).

(17) Procedurenummer 2015/0289 (COD), endnu ikke offentliggjort i EUT.

(18) Procedurenummer 2015/0289 (COD), endnu ikke offentliggjort i EUT.

(19) Procedurenummer 2015/0289 (COD), endnu ikke offentliggjort i EUT.

(20) Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 af 21. december 2006 om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1626/94 (EUT L 409 af 30.12.2006, s. 11).

(21) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) 2017/218 af 6. februar 2017 om EU-fiskerflåderegistret (EUT L 34 af 9.2.2017, s. 9).

(22) Procedurenummer 2015/0289 (COD), endnu ikke offentliggjort i EUT.

(23) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2017/1004 af 17. maj 2017 om fastlæggelse af en EU-ramme for indsamling, forvaltning og anvendelse af data i fiskerisektoren samt støtte til videnskabelig rådgivning vedrørende den fælles fiskeripolitik og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 199/2008 (EUT L 157 af 20.6.2017, s. 1).

(24) Kommissionens gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/1251 af 12. juli 2016 om vedtagelse af et flerårigt EU-program for indsamling, forvaltning og anvendelse af data inden for fiskeri og akvakultur for perioden 2017-2019 (EUT L 207 af 1.8.2016, s. 113).

(25) Procedurenummer 2015/0289 (COD), endnu ikke offentliggjort i EUT.

(26) Procedurenummer 2015/0289 (COD), endnu ikke offentliggjort i EUT.

BILAG I ICCAT-ARTER Familie Latinsk navn Dansk navn Scombridae Acanthocybium solandri Wahoo Allothunnus fallai Slank tun Auxis rochei Fregatmakrel Auxis thazard Auxide Euthynnus alletteratus Thunnin Gasterochisma melampus Sommerfugletun Katsuwonus pelamis Bugstribet bonit Orcynopsis unicolor Ustribet pelamide Sarda sarda Rygstribet pelamide Scomberomorus brasiliensis Brasiliansk kongemakrel Scomberomorus cavalla Atlantisk kongemakrel Scomberomorus maculatus Plettet kongemakrel Scomberomorus regalis Prægtig kongemakrel Scomberomorus tritor Vestafrikansk kongemakrel Thunnus alalunga Hvid tun Thunnus albacares Gulfinnet tun Thunnus atlanticus Sortfinnet tun Thunnus maccoyii Sydlig tun Thunnus obesus Storøjet tun Thunnus thynnus Almindelig tun Istiophoridae Istiophorus albicans Atlantisk sejlfisk Makaira indica Sort marlin Makaira nigricans Atlantisk blå marlin Tetrapturus albidus Atlantisk hvid marlin Tetrapturus belone Middelhavsspydfisk Tetrapturus georgii Rundskællet spydfisk Tetrapturus pfluegeri Langnæbbet spydfisk Xiphiidae Xiphias gladius Sværdfisk Alopiidae Alopias superciliosus Storøjet rævehaj Carcharhinidae Carcharhinus falciformis Silkehaj Carcharhinus longimanus Hvidtippet haj Prionace glauca Blåhaj Lamnidae Isurus oxyrinchus Kortfinnet makohaj Lamna nasus Sildehaj Sphyrnidae Sphyrna spp. Hammerhajer Coryphaenidae Coryphaena hippurus Guldmakrel

BILAG II RETNINGSLINJER FOR UDARBEJDELSEN AF FORVALTNINGSPLANER FOR ANORDNINGER TIL TILTRÆKNING AF FISK (FAD'ER) FAD-forvaltningsplanen for CPC'ers not- og stangfartøjsflåder skal omfatte følgende: 1) Beskrivelse a) FAD-typer: AFAD = forankret; DFAD = drivende b) Type sømærke/bøje c) Maksimalt antal FAD'er, der må anvendes pr. notfartøj og pr. FAD-type d) Minimumsafstand mellem AFAD'er e) Foranstaltninger til reduktion og anvendelse af utilsigtede bifangster f) Overvejelser vedrørende samspillet med andre redskabstyper g) Erklæring om eller politik for »FAD-ejerskab« 2) Institutionelle ordninger a) Institutionelt ansvar for FAD-forvaltningsplanen b) Procedure for ansøgning om tilladelse til anvendelsen af FAD'er c) Fartøjsejerens og -førerens ansvar i forbindelse med udsætning og anvendelse af FAD'er d) Politik for udskiftning af FAD'er e) Supplerende rapporteringsforpligtelser i tillæg til dem, der er fastsat i denne forordning f) Politik for løsning af konflikter i forbindelse med FAD'er g) Detaljerede oplysninger om område- eller periodelukninger, f.eks. territorialfarvande, sejlruter, områder i nærheden af ikkeindustrielt fiskeri osv. 3) Specifikationer for og krav til konstruktionen af FAD'er a) Konstruktionskarakteristika for FAD'er (en beskrivelse) b) Krav til belysning c) Radarreflektorer d) Synlighedsafstand e) Mærkning og identifikation af FAD'er f) Mærkning og identifikation af sømærker (krav om serienummer) g) Mærkning og identifikation af ekkolodsbøjer (krav om serienummer) h) Satellit-transceivere i) Undersøgelser af bionedbrydelige FAD'er j) Forebyggelse af tab eller manglende bjergning af FAD'er k) Forvaltning af FAD-bjergning 4) FAD-forvaltningsplanens gyldighedsperiode 5) Midler til overvågning og gennemgang af FAD-forvaltningsplanens gennemførelse

BILAG III LISTE OVER FAD'ER, DER ER SAT UD, PR. KVARTAL FAD-identifikator Type FAD og elektronisk udstyr FAD'ens konstruktionskarakteristika Observation FAD-mærkning Tilknyttet sømærke-ID FAD-type Det tilknyttede sømærkes og/eller elektroniske udstyrs type FAD'ens flydedel Den del af FAD'en, der hænger under vandet Dimensioner Materialer Dimensioner Materialer (1) (1) (2) (3) (4) (5) (4) (6) (7) … … … … … … … … … … … … … … … … … … (1) Hvis FAD'ens eller det tilknyttede sømærkes mærkning eller ID mangler eller er ulæselig, skal dette nævnes sammen med samtlige foreliggende oplysninger, som kan bidrage til at identificere FAD'ens ejer. (2) Forankret FAD, drivende naturlig FAD eller drivende konstrueret FAD. (3) F.eks. GPS, ekkolod osv. Hvis der ikke er knyttet elektronisk udstyr til FAD'en, skal dette angives. (4) F.eks. bredde, længde, højde, dybde, maskestørrelse osv. (5) Angiv, hvilket materiale FAD'en og dækmaterialet er fremstillet af, og om det er bionedbrydeligt. (6) F.eks. net, reb, palmeblade osv. samt angiv, hvilket indfiltringsmateriale der er anvendt, og om det er bionedbrydeligt. (7) I denne rubrik angives oplysninger om belysningsspecifikationer, radarreflektorer og synlighedsafstand.

BILAG IV KRAV TIL OBSERVATØRER PÅ FARTØJER, DER FISKER EFTER TROPISK TUN I DE GEOGRAFISKE OMRÅDER, HVOR DER ER INDFØRT PERIODE- OG OMRÅDELUKNING 1. Observatørerne skal have følgende kvalifikationer for at kunne udføre deres opgaver: — tilstrækkelig erfaring til at identificere arter og fiskeredskaber — tilstrækkeligt kendskab til ICCAT's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, hvilket dokumenteres ved et bevis, som udstedes af medlemsstaten på grundlag af ICCAT's uddannelsesretningslinjer — evne til at observere og registrere korrekt — tilstrækkeligt kendskab til sproget i den flagstat, som det observerede fartøj hører under. 2. Observatørerne må ikke være besætningsmedlemmer på det observerede fiskerfartøj, og de: a) skal være statsborgere i en af CPC'erne b) skal være i stand til at udføre de opgaver, der er angivet i punkt 3 c) må ikke have aktuelle finansielle eller andre gunstige interesser i fiskeriet efter tropisk tun. Observatørernes opgaver 3. Observatørerne har navnlig til opgave at: a) overvåge fiskerfartøjets overholdelse af de relevante bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der er vedtaget af ICCAT-Kommissionen. Observatørerne skal navnlig: i) registrere og rapportere om det udførte fiskeri ii) observere og anslå fangsterne og kontrollere oplysningerne i logbogen iii) spotte og registrere fartøjer, der ser ud til at fiske i strid med ICCAT's bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger iv) kontrollere fartøjets position, når det fisker v) på ICCAT's anmodning og på grundlag af instrukser fra ICCAT's Stående Udvalg for Forskning og Statistik udføre videnskabeligt arbejde, såsom indsamling af opgave II-data b) under behørig hensyntagen til deres egen sikkerhed straks rapportere om ethvert fiskeri knyttet til FAD'er, som udøves af fartøjet i det område og den periode, der er omhandlet i artikel 11 c) udfærdige almindelige rapporter med de oplysninger, der er indsamlet i henhold til dette punkt 3, og give fartøjsføreren mulighed for at indføre enhver relevant oplysning deri. 4. Observatørerne skal behandle alle oplysninger om fiskerfartøjernes fiskeri og omladning fortroligt og acceptere dette krav skriftligt som betingelse for at blive udpeget som observatør. 5. Observatørerne skal overholde kravene i de love og forskrifter, der gælder i den flagmedlemsstat, under hvis jurisdiktion det fartøj, som observatøren er udpeget til at observere, hører. 6. Observatørerne skal respektere hierarkiet og de generelle adfærdsregler, der gælder for fartøjets samlede besætning, forudsat at sådanne regler hverken griber ind i observatørernes forpligtelser i henhold til dette program eller de forpligtelser, der er angivet i punkt 7. Flagmedlemsstatens forpligtelser 7. Flagmedlemsstaterne og fiskerfartøjsførerne har navnlig følgende forpligtelser over for observatørerne: a) Observatørerne skal have adgang til fartøjets besætning og til redskaber og udstyr b) Efter anmodning skal observatørerne også gives adgang til følgende udstyr, hvis det findes på det fartøj, de er udpeget til at observere, således at de lettere kan udføre de opgaver, der er angivet i punkt 3: i) satellitnavigationsudstyr ii) radarbilledskærme, når de er i brug iii) elektroniske kommunikationsmidler. c) Observatørerne skal have kost og logi og adgang til passende sanitære faciliteter, idet standarden skal være den samme som for officerer d) Observatørerne skal have tilstrækkelig plads på broen eller i styrehuset til kontorarbejde samt en plads på dækket, der gør det muligt for dem at udføre deres observationsopgaver, og e) Flagmedlemsstaten sikrer, at fartøjsførere, besætning og fartøjsejere ikke hindrer, truer, forstyrrer, påvirker, bestikker eller forsøger at bestikke observatørerne under deres opgaveudførelse.

BILAG V TEKNISKE MINIMUMSNORMER FOR AFBØDENDE FORANSTALTNINGER Afbødende foranstaltning Beskrivelse Specifikation Nattræk med et minimum af dæklys Intet træk mellem nautisk morgentusmørke og nautisk aftentusmørke. Dæklys holdes til et minimum. Nautisk aftentusmørke og nautisk morgentusmørke defineres som i den nautiske almanak for den relevante breddegrad, lokaltid og dato. Dæklyset skal overholde minimumsstandarderne for sikkerhed og navigation. Skræmmeliner (toriliner) Skræmmeliner anvendes til at skræmme fugle væk under sætning af langliner, således at de ikke kommer for nær tavserne. For fartøjer med en længde på 35 m eller derover: — anvendes mindst én skræmmeline. Der opfordres til, at fartøjer, hvis det er praktisk muligt, anvender endnu en toristang og en skræmmeline, hvis der er mange eller meget aktive fugle; begge toriliner bør anvendes samtidig, idet der anbringes én på hver side af den langline, der sættes — den del af skræmmelinerne, der befinder sig i luften, skal have en længde på 100 m eller derover — der skal anvendes skræmmebånd, der er så lange, at de når havets overflade under stille vejrforhold — de lange skræmmebånd skal anbringes med højst 5 meters afstand. For fartøjer med en længde på under 35 m: — anvendes mindst én skræmmeline — den del af skræmmelinen, der befinder sig i luften, skal have en længde på 75 m eller derover — der skal anvendes lange og/eller korte skræmmebånd (med en længde på over 1 m), som anbringes med følgende afstande: — korte skræmmebånd: anbringes med en afstand på højst 2 m. — lange skræmmebånd: anbringes med en afstand på højst 5 m på de første 55 m af skræmmelinen. Yderligere anvisninger findes i nedenstående supplerende vejledning i udformning og anvendelse af toriliner. Synk Synk sættes på forfangene, inden linen sættes. Et eller flere synk på over 45 g i alt inden for en afstand på 1 m fra krogen, eller Et eller flere synk på over 60 g i alt inden for en afstand på 3,5 m fra krogen, eller Et eller flere synk på over 98 g i alt inden for en afstand på 4 m fra krogen.

SUPPLERENDE VEJLEDNING I UDFORMNING OG ANVENDELSE AF TORILINER Indledning De tekniske minimumsstandarder for anvendelse af toriliner findes i tabellen ovenfor. Denne vejledning er tænkt som hjælp til udarbejdelse og gennemførelse af regler vedrørende langlinefiskerfartøjers anvendelse af toriliner. Selv om vejledningen er ret udførlig, opfordres der til at forbedre torilinernes effektivitet ved at forsøge sig frem under overholdelse af kravene i ovenstående tabel. Vejledningen tager hensyn til forskellige miljø- og driftsforhold såsom vejret, sættehastighed og fartøjsstørrelse, som alle har indflydelse på torilinens funktion og udformning, når det gælder beskyttelse af madding mod fugle. Torilinernes udformning og brug kan ændres for at tage hensyn til disse forskellige forhold, forudsat at linens effektivitet ikke forringes. Det forventes, at udformningen af toriliner hele tiden videreudvikles, og denne vejledning bør derfor tages op til fornyet vurdering i fremtiden. Udformning af toriline 1. Hvis der anbringes en hensigtsmæssig anordning på den del af torilinen, der befinder sig i vandet, og som kan trækkes efter linen, vil den del, der befinder sig over vandet, rettes bedre ud. 2. Det stykke af linen, der er over vandet, bør være tilstrækkelig let til, at dets bevægelser er uforudsigelige, for at undgå at fugle sætter sig på linen, og tilstrækkelig tungt til, at linen ikke forskubbes af vinden. 3. Linen fastgøres bedst til fartøjet med en solid tromle og svirvel for at begrænse sammenfiltring af linen. 4. Skræmmebåndene bør fremstilles af materiale, som er iøjnefaldende og giver livlige, uforudsigelige bevægelser (f.eks. en stærk tynd tråd i et rør af rød polyuretan), og som hænger ned fra torilinen, hvortil de er fastgjort med en trevejs-svirvel (igen for at begrænse sammenfiltring). 5. Hvert skræmmebånd bør bestå af to eller flere enkeltbånd. 6. Hvert båndpar bør være fastgjort med en holder, der kan tages af linen, så denne bliver nemmere at stuve. Anvendelse af toriliner 1. Linen bør hænge ned fra en stang, der er fastgjort til fartøjet. Toristangen bør være så høj som muligt, så linen kan beskytte maddingen et godt stykke ud fra bådens agterende og ikke bliver filtret sammen med fiskeredskaber. Jo højere stangen er, jo bedre beskyttelse. F.eks. kan en højde på ca. 7 m over vandlinjen give ca. 100 meters beskyttelse af maddingen. 2. Hvis fartøjet kun anvender én toriline, bør den sættes på den side af den synkende madding, som vinden kommer fra. Hvis der sættes kroge med madding ud fra fartøjets side på den anden side af kølvandet, bør torilinen fastgøres til et punkt, der er flere meter ude fra den side af fartøjet, hvor maddingen sættes ud. Hvis fartøjet anvender to toriliner, bør krogene med maddingen sættes ud i området mellem de to toriliner. 3. Brug af flere toriliner opfordres for at opnå en endnu bedre beskyttelse af maddingen mod fugle. 4. Da linerne kan knække eller blive filtret sammen, bør der medføres ekstra toriliner til at erstatte dem, således at fiskeriet kan fortsættes uden afbrydelse. Der kan inkorporeres udløsningssystemer i torilinen for at minimere sikkerheds- og driftsproblemer i tilfælde af, at en langline ikke flyder korrekt eller filtres sammen med den del af torilinen, der er i vandet. 5. Når der fiskes med en maskine til udsmidning af madding, skal fiskerne koordinere maskinens og torilinens anvendelse ved at sikre, at maskinen smider maddingen ud direkte i et område, der er beskyttet af torilinen. Når der benyttes en eller flere maskiner, som gør det muligt at smide madding ud til både bagbord og styrbord, bør der anvendes to toriliner. 6. Hvis tavserne sættes ud ved håndkraft, bør fiskerne sørge for, at krogene med maddingen og de sammenrullede tavser sættes ud i det område, som er beskyttet af torilinen, idet det undgås at sætte dem ud i skruevandet, som kan reducere synkehastigheden. 7. Fiskere opfordres til at installere manuelle, elektriske eller hydrauliske spil for nemmere at kunne rulle torilinerne ud og hente dem ind igen.

BILAG VI DETALJEREDE KRAV VEDRØRENDE BEFRIELSE AF HAVSKILDPADDER Vedrørende praksis for sikker håndtering af skildpadder: i) Hvis en havskildpadde skal hales op af vandet, anvendes der en passende kurv eller ketsjer, som er beregnet til at hale en havskildpadde, som sidder fast i en krog eller er viklet ind i et redskab, om bord. Havskildpadder må ikke hales om bord ved hjælp af en fiskeline, som sidder fast på eller er viklet om havskildpaddens krop. Hvis havskildpadden ikke kan hales sikkert op af vandet, bør besætningen klippe linen så tæt på krogen som muligt uden at påføre havskildpadden yderligere unødig skade. ii) Hvis en havskildpadde tages om bord, skal fartøjsføreren eller besætningen vurdere, hvilken tilstand dyret er i efter at have været fanget eller viklet ind i redskaber, inden dyret genudsættes. En havskildpadde, der har svært ved at bevæge sig, eller som ikke reagerer, beholdes om bord, hvis det er praktisk muligt, og bistås på en måde, som øger dens overlevelseschancer mest muligt, før den genudsættes. Denne praksis er beskrevet mere detaljeret i FAO's retningslinjer til reduktion af havskildpaddedødelighed i fiskeriet. iii) I det omfang, det er praktisk muligt, skal havskildpadder, der håndteres i forbindelse med fiskeri eller nationale observatørprogrammer (f.eks. mærkning), håndteres på en måde, som er i overensstemmelse med FAO's retningslinjer til reduktion af havskildpaddedødelighed i fiskeriet. Vedrørende anvendelse af tænger til kapning af line i) Langlinefartøjer skal om bord medføre tænger til at kappe linen og anvende dem, når det ikke er muligt at fjerne krogen uden at skade havskildpadderne, når de sættes fri. ii) Andre typer fartøjer, der anvender redskaber, som havskildpadder kan blive viklet ind i, skal om bord medføre tænger til at kappe redskabet og anvende disse værktøjer til at frigøre dyret sikkert fra redskabet og sætte det fri. Vedrørende anvendelse af afkrogningsværktøj: i) Langlinefartøjer skal om bord medføre værktøj, der muliggør effektiv fjernelse af kroge fra havskildpadder. ii) Hvis havskildpadden har slugt krogen, gøres der intet forsøg på at fjerne den. I stedet kappes linen så tæt på krogen som muligt uden at påføre havskildpadden yderligere unødig skade.

BILAG VII OMLADNING I HAVN 1.