RAADETS BESLUTNING af 9. september 1991 om vedtagelse af et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for biomedicin og sundhed (1990-1994) (91/505/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 130 Q, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

i samarbejde med Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet har ved sin afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF (4) vedtaget tredje rammeprogram for Faellesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (1990-1994), som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres for at bidrage til udviklingen af Europas potentiel med hensyn til at forstaa og udnytte levende materiales egenskaber og strukturer; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 K ivaerksaettes rammeprogrammet ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes i forbindelse med hver enkelt foranstaltning;

grundforskningen inden for biomedicin og sundhed skal fremmes i hele Faellesskabet;

ud over saerprogrammet for menneskelige ressourcer og mobilitet vil det kunne vaere noedvendigt at fremme uddannelsen af forskere i forbindelse med dette program;

de etiske aspekter paa det biomedicinske omraade boer undersoeges, idet der navnlig tages hensyn til de saakaldte »recommendations guiding physicians in biomedical research involving human subjects«, som blev vedtaget paa Verdenslaegesammenslutningens 18. samling i juni 1964 i Helsingfors og senere aendret i 1975 i Tokyo, i 1983 i Venezia og i 1989 i Hongkong;

i henhold til artikel 4 og i bilag I til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF omfatter det beloeb, der skoennes noedvendigt til hele rammeprogrammet, et beloeb paa 57 mio. ECU til den centrale handlingsplan til udbredelse og udnyttelse af resultaterne, som skal fordeles proportionalt paa de til saerprogrammerne afsatte beloeb;

i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF det, at Faellesskabets indsats inden for forskning navnlig maa have som maal at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europaeiske industri og at fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne; det hedder endvidere, at en faellesskabsaktion er berettiget, naar forskningen bidrager til blandt andet at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet og til at fremme dets generelle harmoniske udvikling, samtidig med at kravet om videnskabelig og teknisk kvalitet opfyldes; det er hensigten, at programmet vedroerende biomedicin og sundhed skal bidrage til at naa disse maal;

det er noedvendigt i stoerst muligt omfang at faa smaa og mellemstore virksomheder (SMV) til at deltage i dette program; der skal tages hensyn til deres saerlige behov, uden at dette beroerer programmets videnskabelige og tekniske kvalitet;

som anfoert i bilag II til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF er det noedvendigt at bidrage til at goere medlemsstaternes forsknings- og udviklingsarbejde inden for medicin og sundhed mere effektiv, bl.a. ved en bedre samordning af medlemsstaternes forsknings- og udviklingsaktiviteter og ved anvendelse af resultaterne heraf gennem samarbejde paa EF-plan og faelles udnyttelse af de disponible ressourcer;

det boer vurderes, hvilke oekonomiske og sociale virkninger samt eventuelle teknologiske risici der er forbundet med dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for Faellesskabet for forskning og teknologisk udvikling inden for biomedicin og sundhed, i det foelgende benaevnt »programmet«, som beskrevet i bilag I, vedtages for perioden fra den 9. september 1991 til den 31. december 1994.

Artikel 2

1. Det beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 131,67 mio ECU, herunder medregnet udgifter til personale og administration paa 13 mio. ECU.

2. En vejledende fordeling af beloebet findes i bilag II.

3. Traeffer Raadet en afgoerelse i henhold til artikel 1, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF, tilpasses naervaerende beslutning i overensstemmelse dermed.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, herunder satsen for Faellesskabets finansielle deltagelse, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. I det andet aar af programmets gennemfoerelse tager Kommissionen det op til fornyet vurdering og forelaegger Europa-Parlamentet og Raadet resultaterne heraf i en rapport, der i givet fald ledsages af aendringsforslag.

2. Ved programmets udloeb lader Kommissionen en gruppe uafhaengige eksperter foretage en evaluering af resultaterne. Denne gruppes rapport, der ledsages af Kommissionens bemaerkninger, forelaegges for Europa-Parlamentet og Raadet.

3. De i stk. 1 og 2 naevnte rapporter udarbejdes under hensyn til de maalsaetninger, der er opstillet i bilag I til denne beslutning, og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.

Artikel 5

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. I de kontrakter, Kommissionen indgaar, fastlaegges parternes rettigheder og forpligtelser, herunder regler for udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresultaterne, i overensstemmelse med de bestemmelser, der er vedtaget i medfoer af Traktatens artikel 130 K, stk. 2.

3. I overensstemmelse med maalsaetningerne i bilag I udarbejdes der et arbejdsprogram, som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges detaljerede maalsaetninger, arten af de projekter, der skal gennemfoeres, og de finansielle bestemmelser, der skal vedtages i denne forbindelse. Kommissionen indkalder tilbud vedroerende projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

Kommissionen bistaas af et udvalg af raadgivende karakter, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til de paagaeldende spoergsmaals hastende karakter, i givet fald ved afstemning.

Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indfoeres i moedeprotokollen.

Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse. Har Raadet efter udloebet af en frist, der under ingen omstaendigheder kan vaere paa over tre maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet, ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Den i artikel 6 fastsatte procedure anvendes i forbindelse med:

- opstillingen og ajourfoeringen af arbejdsprogrammet i artikel 5, stk. 3

- indholdet af udbuddene

- vurderingen af de i bilag III omhandlede forskningsprojekter og samordnede aktioner samt af beloebet for Faellesskabets anslaaede bidrag til disse projekter og samordnede aktioner, naar beloebet overstiger 0,1 mio. ECU aarligt

- undtagelserne fra de generelle regler i bilag III

- deltagelse i enhver foranstaltning af organisationer og virksomheder fra tredjelande som omhandlet i artikel 8

- enhver tilpasning af den vejledende fordeling af beloebet i bilag II

- foranstaltninger til evaluering af programmet

- reglerne for udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af programmets forskningsresultater.

2. Naar Faellesskabets bidrag i henhold til stk. 1, tredje led, ikke overstiger 0,1 mio. ECU aarligt, underretter Kommissionen udvalget om forskningsprojekterne og om evalueringsresultatet for disse.

Kommissionen underretter ligeledes udvalget om gennemfoerelsen af de i bilag III omhandlede ledsageforanstaltninger.

Artikel 8

1. Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med Traktatens artikel 130 N at foere forhandlinger om internationale aftaler med medlemslandene i Den Europaeiske Frihandelssammenslutning (EFTA) og, for saa vidt angaar omraade 3, med andre tredjelande og internationale organisationer med henblik paa at knytte dem til hele programmet.

2. Organisationer og virksomheder, der er etableret i europaeiske tredjelande, kan paa grundlag af kriteriet om gensidig fordel faa adgang til at deltage i et projekt, der gennemfoeres som led i programmet. For saa vidt angaar projekter, der henhoerer under omraade 3 i bilag I, kan denne mulighed udvides til ogsaa at omfatte organisationer og virksomheder i andre tredjelande, der udfoerer forskning paa dette omraade.

Ingen, der er etableret uden for Faellesskabet, og som deltager i en aktion under programmet, kan omfattes af Faellesskabets finansiering af programmet. Den paagaeldende deltager bidrager til de generelle administrationsomkostninger.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 9. september 1991. Paa Raadets vegne

W. KOK

Formand

(1) EFT nr. C 174 af 16. 7. 1990, s. 65. (2) EFT nr. C 19 af 28. 1. 1991, s. 110, og EFT nr. C 240 af 16. 9. 1991. (3) EFT nr. C 41 af 18. 2. 1991, s. 1. (4) EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28.

BILAG I

VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE MAAL SAMT INDHOLD

Programmet afspejler fuldt ud retningslinjerne i tredje rammeprogram (1990-1994), baade hvad angaar de videnskabelige og tekniske maal og de overordnede maal, det forfoelger.

Punkt 4 C i bilag II til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af programmet.

Der vil ske en taet samordning med de oevrige relevante forskningsprogrammer, herunder programmerne »Bioteknologi«, »Biovidenskaber og -teknologi til fordel for udviklingslandene«, »Telematiksystemer - Sundhedsvaesen« og »Medicinsk forskning« under Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, samt programmet »Europaeisk indsats mod kraeft«.

Subsidiaritetsprincippet vil blive anvendt i videst muligt omfang. Harmoniseringen af de fremgangsmaader og metoder, der anvendes i de forskellige medlemslandes programmer, vil blive fremmet. Projekterne under programmet vil faa en europaeisk dimension baseret paa forskningsnet. Aktionerne vil isaer vaere kendetegnet ved deres kvalitet og komplementaritet samt deres store betydning for den offentlige sundhed. Forskningsnettene skal styrkes, bl.a. via udvikling af aabne netvaerk af europaeiske laboratorier, saa der kan etableres specifikke og konkurrencedygtige tematiske samarbejdsstrukturer. Forskermobiliteten mellem de deltagende laboratorier skal fremmes, bl.a. gennem studieophold af kortere varighed.

Harmoniserede metoder, der er specifikke for de relevante protokoller (1), skal sikre, at resultaterne af de projekter, der gennemfoeres i forskellige dele af Faellesskabet, kan analyseres og udnyttes overalt i Faellesskabet. Koordinering med nationale aktiviteter vil sikre en effektiv anvendelse af ressourcerne.

Det er en kendsgerning, at grundforskningen spiller en afgoerende rolle som fundament for programmets aktiviteter. Der ivaerksaettes praenormativ forskning, naar som helst gennemfoerelsen af det indre marked goer det paakraevet, men under behoerig hensyntagen til patienternes behov.

I forbindelse med de etiske, sociale og lovmaessige aspekter af dette arbejde skal der udvises saerlig stor opmaerksomhed og forsigtighed, isaer i de tilfaelde, hvor der kan vaere risiko for misbrug af forskningsresultaterne.

Nedenfor foelger en analytisk beskrivelse af programmets indhold, som er baseret paa og tager hensyn til ovennaevnte elementer.

Omraade 1: Udvikling af samordnet forskning inden for sygdomsforebyggelse og -behandling samt sundhedssystemer

Dette omraade omfatter harmonisering af metoder og protokoller inden for epidemiologisk, biologisk, klinisk og teknologisk forskning.

Hovedmaalene er foelgende:

Praekompetitiv proevning af laegemidler med henblik paa oeget harmonisering af standarder og parametre samt forskning vedroerende kontrol med og overvaagning af praksis med hensyn til ordinering af laegemidler, patienternes overholdelse af laegens forskrifter og forekomsten af bivirkninger vil blive gennemfoert paa grundlag af kliniske og epidemiologiske data indsamlet gennem samordnede net.

Forskningen i risikofaktorer skal intensiveres, navnlig paa det arbejdsmedicinske omraade, med henblik paa identificering af mulige risikofaktorer og paa tidlig sygdomsopsporing. Der skal gennemfoeres undersoegelser af styringen af screeningsystemer og deres omkostningseffektivitet. Forskning i genetisk screening af arbejdstagere for tilsyneladende anlaeg for erhvervssygdomme og -ulykker, som indebaerer arbejdstagerdeltagelse, kan ikke gennemfoeres uden disses tilladelse.

Styrkelse og anvendelse af biomedicinsk teknologi inden for laegebehandling og sundhedspleje vil blive rettet mod videreudvikling af sammenhaengende systemer og procedurer til diagnosticering, terapi, forebyggelse, behandling og revalidering. Koordineringen af grundforskning (modellering) inden for biomedicinsk teknologi skal tilstraebe grundlaeggende indsigt i svigtende funktioner hos mennesket og i biomaterialers karakteristika. Anvendt teknologisk forskning vil blive rettet mod kunstige systemer til genoprettelse af svigtende funktioner hos mennesket og til i videst muligt omfang at afboede handicap.

Endelig vil saadan forskning nyde fremme, som gennemfoeres af flere centre i forskellige lande, og som kan bidrage til at lette godkendelsen af patenter og tilladelser til markedsfoering af nye laegemidler.

Der vil blive lagt vaegt paa harmonisering af protokoller og fremgangsmaader for sundhedstjenesterne, isaer med henblik paa Europa efter 1992. Der vil blive gennemfoert forskning inden for finansiering af sundhedspleje, forvaltning af sundhedspersonalet samt sundhedsplejeordningerne. Der vil ogsaa blive tale om at undersoege forskningsmetoder inden for forebyggelse, terapi og revalidering.

Omraade 2: Vigtige sundhedsproblemer og sygdomme af stor samfundsoekonomisk betydning

Vigtige sundhedsproblemer samt oekonomisk og samfundsmaessigt vigtige sygdomskategorier vil blive undersoegt, isaer foelgende:

a) AIDS

Forskningen vil bygge paa de aktiviteter, der allerede er udviklet i Faellesskabet paa omraadet, og der vil blive tale om fem hovedomraader:

- sygdomsforebyggelse, koncentreret om specifikke epidemiologiske projekter, undersoegelser vedroerende primaer og sekundaer opsporing, vurdering af forebyggelsesstrategier, adfaerdsforskning og prognosticering

- grundforskning, koncentreret om AIDS-virus, vaerts-respons, patogenese og eksperimentalmodeller

- klinisk forskning, koncentreret om kliniske forsoeg, kliniske sygdomstegn, stoette til kliniske centre og til national samordning

- udviklingen af en europaeisk AIDS-vaccine (European Vaccine against AIDS (EVA)) vil blive fortsat. Et centralt organ vil samarbejde med industri- og universitetslaboratorier om at fremstille antigener, sera, celler og andre materialer

- metoder til proevning af antivirale laegemidler inden for AIDS-behandlingen (Antiviral Drugs in Aids Management - ADAM), vil blive videreudviklet. Mulighederne for primaer screening vil blive oeget ved indfoerelse af nye metoder.

I forbindelse med dette specifikke emne vil man vaere saerlig opmaerksom paa samordning med Faellesskabets oevrige aktioner, navnlig saerprogrammet »Biovidenskaber og -teknologi til fordel for udviklingslandene«.

b) Kraeft

Epidemiologisk forskning og forskning i genomiske og faenotypiske aendringer i kraeftceller (invasion og metastase) og immunovervaagning vil blive videreudviklet. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa samordning af forskningsaktiviteter inden for onkogener og anti-onkogener. De vigtigste stoetteaktiviteter vil omfatte forbedring af europaeiske banker for tumorceller og -vaev og udbygning af det videnskabelige grundlag for faelles retningslinjer for screening af kraeftlaegemidler.

Forskningen vil blive koncentreret om forbedrede metoder, der omfatter forskellige kombinationer af kirurgi, radioterapi, kemoterapi og immunoterapi, samt harmonisering af disse metoder med kombinerede metoder til lokalbehandling og generel behandling.

Der vil ogsaa blive forsket i sammenhaenge mellem risikofaktorer og forekomst af kraeft; denne forskning skal vaere samordnet med de relevante forskningsprogrammer med henblik paa i samordning med miljoeforskningsprogrammet at udvikle forebyggende systemer.

I forbindelse med programmet »Europaeisk indsats mod kraeft« vil en saerlig del af programmet omfatte forskning inden for paediatrisk cancerologi.

c) Hjerte-karsygdomme

De forskellige former for hjerte- og kredsloebssygdomme vil blive undersoegt med saerlig vaegt paa forskning paa omraader, hvor sammenhaengende, bredt baserede kliniske og epidemiologiske undersoegelser er til stoerst nytte; dette vil omfatte sammenlignende studier af genetiske faktorer, levevis, ernaering og forekomsten af og udviklingen i hjerte-karlidelser, virkningerne af forebyggende og terapeutiske foranstaltninger og udvikling af nye behandlingsmetoder, herunder ikke-invasive diagnosticeringsmetoder og laegemiddelproevning.

d) Mentale sygdomme og nervelidelser

Der vil blive udviklet tvaerfaglige fremgangsmaader i forbindelse med undersoegelsen af de aetiologiske faktorer og de vilkaar, som er bestemmende for disposition for disse sygdomme inden for en raekke psyko-sociale miljoeer. Formaalet med disse undersoegelser er at faa en bedre forstaaelse af aarsagerne til mentale sygdomme samt udviklingen fra det patologiske stadium til manglende social funktionsdygtighed samt at udvikle nye forebyggelses- og behandlingsmetoder.

Dysfunktioner i centralnervesystemet, som er faelles for patologiske og fysiopatologiske tilstande, vil blive undersoegt paa grundlag af en global fremgangsmaade med henblik paa oeget forstaaelse af de aetio-patogenetiske mekanismer.

Der foretages saerlige undersoegelser inden for enzymologi, neuroendokrinologi og genetik.

Der vil ligeledes blive lagt saerlig vaegt paa de psykosociale faenomener i forbindelse med udviklingen af sygdomme som kraeft, AIDS og hjerte-karsygdomme.

e) AEldningsprocessen samt aldersbetingede sundhedsproblemer og handicap

Der vil blive udfoert forskning i perinatale sygdomme (herunder en undersoegelse af konsekvenserne af en praenatal diagnose) og boernesygdomme og i effektiviteten af forebyggende og terapeutiske foranstaltninger.

Det generelle maal for aldersforskningen vil blive at forebygge afhaengighed af andre og i givet fald, hvordan denne afhaengighed kan afhjaelpes. Der vil blive tale om indbyrdes samordnede studier af aeldningsprocessen, saaledes at man kan indkredse de faktorer, der er vaesentlige for at bevare de aeldres livskvalitet, forebygge eller forsinke de menneskelige funktioners forfald og nedbringe omkostningerne for samfundet. Der vil blive lagt vaegt paa aldersforskning i forskellige sociale miljoeer og paa specifikke aldersbetingede sygdomme saasom senil demens, osteoporose og forstyrrelser i immunsystemet.

Der vil blive gennemfoert forskning i forbindelserne mellem dysfunktioner, funktionsmaessige reduktioner og deraf foelgende handicap.

Der vil blive forsket i metoder til forbedring af organtransplantationer.

Der vil blive udvist saerlig stor opmaerksomhed i forbindelse med miljoeets indvirkning paa sundheden, isaer for personer i de mest udsatte aldersgrupper; der skal vaere en naer forbindelse til forskning i miljoebeskyttelse.

Omraade 3: Analyse af det humane genom

Dette forskningsarbejde tager sigte paa at fuldfoere og integrere de genetiske og fysiske kort. Derudover vil der fortsat blive forsket i det genetiske grundlag for biologiske funktioner, og der vil blive oprettet en koordineringsmekanisme, der skal sekvensere en del af genomet, som er af stor biologisk interesse.

Der vil blive lagt vaegt paa medicinske anvendelser, der bidrager til patienternes velbefindende, koordineret med andre elementer af saerprogrammet for at sikre, at fremskridt i den genetiske forstaaelse bruges til at oege menneskets sundhed. Isaer skal man soege at forstaa den genetiske komponent af multifaktor-sygdomme, som f.eks. Alzheimers sygdom, og udvikle metoder til forbedring af behandlingsformerne.

I oevrigt skulle resultatet af denne forskning kunne bruges til at bestemme de faktiske donorers genetiske data, som er noedvendige for transplantationer.

Der vil blive opretholdt forbindelser med relevante internationale organisationer eller fora (f.eks. HUGO, Human Genome Organization) og med forskningsaktioner i tredjelande, hvor tilsvarende eller komplementaere fremgangsmaader anvendes. Et saerligt traek ved EF-programmet er, at der laegges vaegt paa genkortlaegning og paa, at resultaterne af analysen af andre arters genomer udnyttes. Derfor er det vigtigt, at forskningsprogrammet inden for biomedicin og sundhed bliver naert knyttet til relevante aktiviteter paa andre omraader under rammeprogrammet.

Der vil under dette program ikke blive tale om forskning, der aendrer eller tager sigte paa at aendre menneskers genetiske konstitution ved aendringer i koensceller eller i embryonets udviklingsstadier, hvorved aendringerne kan goeres arvelige.

Omraade 4: Forskning i bioetiske spoergsmaal

Dette omraade skal omfatte problemer i forbindelse med forskning, der gennemfoeres paa omraade 1 til 3 i programmet. Der kan desuden blive tale om en forbindelse til den eventuelle udnyttelse af forskningsresultaterne.

Forskningsarbejdet skal omfatte:

- vurdering af de bioetiske spoergsmaal i forbindelse med dette program for forskning inden for biomedicin og sundhed

- vurdering af programmets sociale virkninger og af de risici (ogsaa teknologiske), der kan vaere forbundet hermed.

Forskningsarbejdet skal udnytte de oplysninger, der allerede er til raadighed paa nationalt og/eller europaeisk plan, navnlig hvad angaar nuvaerende lovgivning og lovgivning under forberedelse paa dette omraade.

(1) I beslutningen forstaas ved protokol en forsoegsprotokol, dvs. et dokument, der skal opnaas enighed om, inden der gennemfoeres faelles forsoeg eller faelles forskning, f.eks. kliniske forsoeg. Protokollen beskriver i raekkefoelge de operationer, som alle forskningsdeltagerne skal gennemfoere, saaledes at de bruger ensartede metoder, og saaledes at resultaterne i rette tid kan foreligge til udbredelse, analyse og udnyttelse.

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER FOR PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

1. Kommissionen gennemfoerer programmet paa grundlag af maalene og det videnskabelige og tekniske indhold, som er beskrevet i bilag I.

2. De i beslutningens artikel 3 omhandlede bestemmelser for programmets gennemfoerelse omfatter forskningsprojekter og projekter vedroerende teknologisk udvikling, ledsageforanstaltninger og samordnede aktioner. Ved udvaelgelsen af dem skal der tages hensyn til de kriterier, som er opregnet i bilag III til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF, samt til maalsaetningerne i bilag I til denne beslutning.

- Forskningsprojekter

Projekterne gennemfoeres paa grundlag af kontrakter om forskning og teknologisk udvikling med omkostningsdeling og med en finansiel faellesskabsdeltagelse, som normalt ikke overstiger 50 %. Universiteter og andre forskningscentre, der deltager i aktioner med omkostningsdeling, vil for hvert projekt kunne anmode om enten en finansiering paa 50 % af de samlede udgifter eller en finansiering paa 100 % af de yderligere marginalomkostninger.

Forskningsaktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel gennemfoeres af deltagere, der er etableret i Faellesskabet. Projekter, som f.eks. universiteter, forskningsorganisationer og industrivirksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder, kan deltage i, skal som hovedregel have mindst to deltagere, som skal vaere uafhaengige af hinanden og etableret i forskellige medlemsstater. Kontrakter om forskningsaktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel indgaas efter en udvaelgelsesprocedure med indkaldelse af tilbud, som offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Forskningskontrakter inden for analyse af det humane genom (forbedring af menneskets genetiske kort) skal sikre, at medlemmerne af de involverede familier er fuldt og helt informeret om og giver deres samtykke til anvendelsen og undersoegelsen af deres DNA. De skal ligeledes sikre, at persondata, der fremkommer inden for dette program, er fuldt beskyttet baade med hensyn til fortrolighed og anonymitet.

- Ledsageforanstaltninger

De i beslutningens artikel 7 naevnte ledsageforanstaltninger bestaar i:

- tilrettelaeggelse af seminarer, kurser og videnskabelige konferencer

- intern samordning ved oprettelse af integrationsgrupper

- avancerede uddannelsesforanstaltninger, idet der laegges vaegt paa det tvaerfaglige

- bedre udnyttelse af resultaterne

- uafhaengig videnskabelig og strategisk vurdering af, hvordan projekterne og forskningsprogrammet fungerer.

- Samordnede aktioner

Samordnede aktioner bestaar i bestraebelser fra Faellesskabets side for at koordinere individuelle forskningsaktiviteter, som gennemfoeres i medlemsstaterne. De kan finansieres med op til 100 % af samordningsomkostningerne.

3. Udbredelsen af den viden, der er erhvervet i forbindelse med projekternes gennemfoerelse, foregaar dels som led i programmet, dels ved hjaelp af en central handlingsplan i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 4, stk. 3, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.