89/651/EØF: Kommissionens beslutning af 26. oktober 1989 om definitionerne af kendetegn og om listen over landbrugsprodukter med henblik på en række fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur i perioden 1988 til 1997



EF-Tidende nr. L 391 af 30/12/1989 s. 0001 - 0041

den finske specialudgave: kapitel 3 bind 31 s. 0033

den svenske specialudgave: kapitel 3 bind 31 s. 0033



KOMMISSIONENS BESLUTNING af 26. oktober 1989 om definitionerne af kendetegn og om listen over landbrugsprodukter med henblik paa en raekke faellesskabsundersoegelser af landbrugsbedrifternes struktur i perioden 1988 til 1997 (89/651/EOEF) KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 571/88 af 29. februar 1988 om tilrettelaeggelse af en raekke undersoegelser af landbrugsbedrifternes struktur i perioden 1988 til 1997 (1), aendret ved forordning (EOEF) nr. 807/89 (2), saerlig artikel 8, og ud fra foelgende betragtninger: Resultaterne af undersoegelserne af landbrugsbedrifternes struktur, fastsat ved forordning (EOEF) nr. 571/88, kan kun blive samstemmende for Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab som helhed, hvis de begreber, der forekommer i listen over kendetegn, forstaas og anvendes ens; det er derfor paakraevet, at der for disse begreber fastlaegges faellesskabsdefinitioner, for saa vidt saadanne viser sig noedvendige; for at undersoegelsesresultaterne kan sammenlignes, boer de definitioner og geografiske afgraensninger, der anvendes i forbindelse med lignende tidligere undersoegelser af landbrugsbedrifternes struktur, saa vidt muligt bibeholdes; i henhold til artikel 8, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 571/88 anvendes de definitioner af kendetegn samt regioner og distrikter, som fremgaar af Kommissionens beslutning 83/461/EOEF (3), senest aendret ved beslutning 85/643/EOEF (4), og eventuelle aendringer vedtages efter den i artikel 15 i forordning (EOEF) nr. 571/88 fastsatte fremgangsmaade; da forordning (EOEF) nr. 571/88 vedroerer en periode fra 1988 til 1997, og da den gaelder for flere faellesskabsundersoegelser, er det hensigtsmaessigt paa ny at udarbejde en komplet og ajourfoert liste over de vedtagne faellesskabsdefinitioner af de kendetegn, der skal undersoeges; det er endvidere hensigtsmaessigt at supplere disse definitioner med forklaringer og eksempler for at lette den praktiske anvendelse af listen over kendetegn i medlemsstaterne og fortolkningen af undersoegelsesresultaterne; definitionen af landbrugsbedriften skal i henhold til forordning (EOEF) nr. 571/88 vaere ensartet i hele Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, og da denne definition henviser til landbrugsprodukter, maa der udarbejdes en standardliste over saadanne produkter; de i denne beslutning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Staaende Landbrugsstatistiske Komité - VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING: Artikel 1 De faellesskabsdefinitioner, der skal anvendes i forbindelse med Faellesskabets statistiske undersoegelser af landbrugs- bedrifternes struktur som fastsat i forordning (EOEF) nr. 571/88 samt de dertil hoerende forklaringer og eksempler, findes i bilag I. Artikel 2 Listen over landbrugsprodukter, som der henvises til i definitionen af landbrugsbedriften, er indeholdt i bilag II. Artikel 3 Under hensyntagen til forholdene i visse medlemsstater tillades de i bilag III anfoerte undtagelser fra faellesskabsdefinitionerne. Artikel 4 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 26. oktober 1989. Paa Kommissionens vegne Henning CHRISTOPHERSEN Naestformand (1) EFT nr. L 56 af 2. 3. 1988, s. 1. (2) EFT nr. L 86 af 31. 3. 1989, s. 1. (3) EFT nr. L 251 af 12. 9. 1983, s. 100. (4) EFT nr. L 379 af 31. 12. 1985, s. 61. BILAG I DEFINITIONER OG KOMMENTARER TIL LISTEN OVER DE KENDETEGN, DER SKAL ANVENDES VED FAELLESSKABSUNDERSOEGELSERNE AF LANDBRUGSBEDRIFTERNES STRUKTUR (I = Definitioner. II = Kommentarer) LANDBRUGSBEDRIFT II. Teknisk-oekonomisk enhed, der ledes under ét og fremstiller landbrugsprodukter. II. 1. Landbrugsbedrifter defineres saaledes ud fra foelgende kriterier: 1.1. Produktion af landbrugsprodukter Ved »landbrugsprodukter« forstaas i denne undersoegelse de produkter, der er anfoert i bilag II. 1.2. Ledelse under ét Der foreligger ogsaa ledelse under ét, hvis denne varetages af flere personer i faellesskab. 1.3. Teknisk-oekonomisk enhed Denne er i reglen kendetegnet ved faelles anvendelse af arbejdskraft og produktionsmidler. 2. Saerlige tilfaelde 2.1. a) naar en bedrift af skattemaessige eller andre grunde er fordelt paa flere personer, eller b) naar flere (tidligere selvstaendige) bedrifter er samlet under én enkelt bedriftsindehaver, er der tale om én bedrift, hvis den ledes under ét og udgoer en teknisk-oekonomisk enhed. 2.2. Aftaegtsjord, som den tidligere bedriftsindehaver bevarer i sin besiddelse ved overdragelse af ejendommen til efterfoelgeren (arving, forpagter osv.) a) medregnes under efterfoelgerens bedrift, hvis den drives sammen med denne, og hvis der som hovedregel anvendes den samme arbejdskraft og de samme produktionsmidler som i den oevrige del af bedriften b) medregnes under overdragerens bedrift, hvis den tidligere ejer selv driver jorden ved hjaelp af egen arbejdskraft og egne produktionsmidler. 2.3. I denne undersoegelse regnes ogsaa foelgende som vaerende landbrugsbedrifter, for saa vidt de opfylder de oevrige betingelser i definitionen af en landbrugsbedrift: a) bedrifter med opdraet af tyre, orner, bukke og vaeddere med henblik paa avl samt stutterier og rugerier b) landbrugsbedrifter i forbindelse med forskningsinstitutioner, hospitaler, religioese faellesskaber, skoler, faengsler c) landbrugsbedrifter, der findes i forbindelse med industriforetagender d) kommunale bedrifter bestaaende af permanente graesgange, havebrugsarealer eller andre omraader, saafremt disse drives af den kommunale forvaltning (arealer, hvor der mod betaling modtages kvaeg i pension) (¹). (;) Hertil regnes dog ikke: - overdraget kommunejord (C/03) - forpagtet kommunejord (C/02). 2.4. Foelgende regnes ikke som landbrugsbedrifter i denne undersoegelse: a) ride- og vaeddeloebsstalde og tilhoerende traeningsbaner b) kenneler c) kreaturhandeler, slagterier o.lign. (hvor der ikke holdes kvaeg). 2.5. Enkeltproduktfaellesskaber (¹) betragtes som selvstaendige landbrugsbedrifter, uafhaengige af de deltagende bedrifter, naar de overvejende drives med egne produktionsfaktorer (og ikke i vaesentligt omfang med de deltagende bedrifters produktionsfaktorer). A. BEDRIFTENS GEOGRAFISKE BELIGGENHED Bedriften og alle oplysninger i tilknytning til den registreres i det distrikt (A/01), hvor bedriften har sit hjemsted. Bedriftens hjemsted Bedriftens hjemsted er defineret efter nationale regler. A/01Undersoegelsesomraade I.Til brug for denne undersoegelse er undersoegelsesomraaderne opdelt i foelgende regioner og distrikter: TYKSLAND (landets kodenummer = 01) Regioner Distrikter 001. Schleswig-Holstein 001. Schleswig-Holstein 003. Niedersachsen 001. Braunschweig 002. Hannover 003. Lueneburg 004. Weser-Ems 005. Nordrhein-Westfalen 001. Duesseldorf 003. Koeln 005. Muenster 007. Detmold 009. Arnsberg 006. Hessen 004. Darmstadt 005. Giessen 006. Kassel 007. Rheinland-Pfalz 001. Koblenz 002. Trier 003. Rheinhessen-Pfalz 008. Baden-Wuerttemberg 001. Stuttgart 002. Karlsruhe 003. Freiburg 004. Tuebingen 009. Bayern 001. Oberbayern 002. Niederbayern 003. Oberpfalz 004. Oberfranken 005. Mittelfranken 006. Unterfranken 007. Schwaben 010. Saarland 001. Saarland 012. Hamburg, Bremen und Berlin (West) 001. Hamburg, Bremen und Berlin (West) (;) Enkeltproduktfaellesskaber er karakteriseret ved, at de deltagende bedrifter hver har udskilt en enkelt bedriftsgren til en faellesdrevet produktionsenhed (f.eks. en faelles frugtplantage eller en faelles stald) (»delfusioner«). FRANKRIG (landets kodenummer = 02) Regioner Distrikter 011. Île-de-France 075. Paris 077. Seine-et-Marne 078. Yvelines 091. Essonne 092. Hauts-de-Seine 093. Seine-Saint-Denis 094. Val-de-Marne 095. Val-d'Oise 021. Champagne-Ardenne 008. Ardennes 010. Aube 051. Marne 052. Haute-Marne 022. Picardie 002. Aisne 060. Oise 080. Somme 023. Haute-Normandie 027. Eure 076. Seine-Maritime 024. Centre 018. Cher 028. Eure-et-Loir 036. Indre 037. Indre-et-Loire 041. Loir-et-Cher 045. Loiret 025. Basse-Normandie 014. Calvados 050. Manche 061. Orne 026. Bourgogne 021. Côte-d'Or 058. Nièvre 071. Saône-et-Loire 089. Yonne 031. Nord-Pas-de-Calais 059. Nord 062. Pas-de-Calais 041. Lorraine 054. Meurthe-et-Moselle 055. Meuse 057. Moselle 088. Vosges 042. Alsace 067. Bas-Rhin 068. Haut-Rin 043. Franche-Comté 025. Doubs 039. Jura 070. Haute-Saône 090. Belfort (Territoire de) 052. Pays-de-la-Loire 044. Loire-Atlantique 049. Maine-et-Loire 053. Mayenne 072. Sarthe 085. Vendée 053. Bretagne 022. Côte-du-Nord 029. Finistère 035. Ille-et-Vilaine 056. Morbihan 054. Poitou-Charentes 016. Charente 017. Charente-Maritime 079. Deux-Sèvres 086. Vienne 072. Aquitaine 024. Dordogne 033. Gironde 040. Landes 047. Lot-et-Garonne 064. Pyrénées-Atlantiques 073. Midi-Pyrénées 009. Ariège 012. Aveyron 031. Haute-Garonne 032. Gers 046. Lot 065. Hautes-Pyrénées 081. Tarn 082. Tarn-et-Garonne 074. Limousin 019. Corrèze 023. Creuse 087. Haute-Vienne 082. Rhône-Alpes 001. Ain 007. Ardèche 026. Drôme 038. Isère 042. Loire 069. Rhône 073. Savoie 074. Haute-Savoie 083. Auvergne 003. Allier 015. Cantal 043. Haute-Loire 063. Puy-de-Dôme 091. Languedoc-Roussillon 011. Aude 030. Gard 034. Hérault 048. Lozère 066. Pyrénées-Orientales 093. Provence-Alpes-Côte-d'Azur 004. Alpes-de-Haute-Provence 005. Hautes-Alpes 006. Alpes-Maritimes 013. Bouches-du-Rhône 083. Var 084. Vaucluse 094. Corse 02A. Corse-du-Sud 02B. Haute-Corse ITALIEN (landets kodenummer = 03) Regioner Distrikter 001. Piemonte 001. Torino 002. Vercelli 003. Novara 004. Cuneo 005. Asti 006. Alessandria 002. Valle d'Aosta 007. Valle d'Aosta 003. Lombardia 008. Varese 009. Como 010. Sondrio 011. Milano 012. Bergamo 013. Brescia 014. Pavia 015. Cremona 016. Mantova 005. Veneto 017. Verona 018. Vicenza 019. Belluno 020. Treviso 021. Venezia 022. Padova 023. Rovigo 006. Friuli-Venezia Giulia 024. Pordenone 025. Udine 026. Gorizia 027. Trieste 007. Liguria 028. Imperia 029. Savona 030. Genova 031. La Spezia 008. Emilia Romagna 032. Piacenza 033. Parma 034. Reggio nell'Emilia 035. Modena 036. Bologna 037. Ferrara 038. Ravenna 039. Forlì 009. Toscana 040. Massa-Carrara 041. Lucca 042. Pistoia 043. Firenze 044. Livorno 045. Pisa 046. Arezzo 047. Siena 048. Grosseto 010. Umbria 049. Perugia 050. Terni 011. Marche 051. Pesaro e Urbino 052. Ancona 053. Macerata 054. Ascoli Piceno 012. Lazio 055. Viterbo 056. Rieti 057. Roma 058. Latina 059. Frosinone 013. Abruzzi 060. L'Aquila 061. Teramo 062. Pescara 063. Chieti 014. Molise 064. Isernia 065. Campobasso 015. Campania 066. Caserta 067. Benevento 068. Napoli 069. Avellino 070. Salerno 016. Puglia 071. Foggia 072. Bari 073. Taranto 074. Brindisi 075. Lecce 017. Basilicata 076. Potenza 077. Matera 018. Calabria 078. Cosenza 079. Catanzaro 080. Reggio di Calabria 019. Sicilia 081. Trapani 082. Palermo 083. Messina 084. Agrigento 085. Caltanissetta 086. Enna 087. Catania 088. Ragusa 089. Siracusa 020. Sardegna 090. Sassari 091. Nuoro 092. Oristano 093. Cagliari 021. Bolzano-Bozen 094. Bolzano-Bozen 022. Trento 095. Trento NEDERLANDENE (landets kodenummer = 04) Regioner Distrikter 001. Noord-Nederland 001. Groningen 002. Friesland 003. Drenthe 002. Oost-Nederland 004. Overijssel 005. Flevoland 006. Gelderland 003. West-Nederland 007. Utrecht 008. Noord-Holland 009. Zuid-Holland 010. Zeeland 004. Zuid-Nederland 011. Noord-Brabant 012. Limburg BELGIEN (landets kodenummer = 05) Regioner Distrikter 001. Vlaams gewest en Brussel 002. Région Wallone 001. Antwerpen 002. Brabant 003. West Vlaanderen 004. Oost Vlaanderen 005. Hainaut 006. Liège 007. Limburg 008. Luxembourg 009. Namur LUXEMBOURG (landets kodenummer = 06) Udgoer én region - Luxembourg (kodenummer = 001) Udgoer ét distrikt - Luxembourg (kodenummer = 001) DET FORENEDE KONGERIGE (landets kodenummer = 07) Regioner Distrikter 001. North 001. Cumbria 002. Northumberland, Tyne & Wear, Durham, Cleveland 002. Yorkshire and Humberside 003. Humberside 004. North Yorkshire 005. South Yorkshire, West Yorkshire 003. East Midlands 006. Derbyshire, Nottinghamshire 007. Leicestershire, Northamptonshire 008. Lincolnshire 004. East Anglia 009. Norfolk and Suffolk 010. Cambridge 005. South East 011. Bedford, Hertfordshire, Greater London 012. Berkshire, Buckinghamshire, Oxfordshire 013. East Sussex, Surrey, West Sussex 014. Essex 015. Hampshire, Isle of Wight 016. Kent 006. South West 017. Avon, Gloucestershire, Wiltshire 018. Cornwall, Devon, Isles of Scilly 019. Dorset, Somerset 007. West Midlands 020. Hereford and Worcester, Warwickshire, West Midlands (County) 021. Shropshire (Salop), Staffordshire 008. North West 022. Cheshire 023. Greater Manchester, Lancashire, Merseyside 009. Wales 024. Clwyd, Dyfed, Gwynedd, Powys 025. Gwent, Mid-South-West Glamorgan 010. Scotland 026. South East (comprising Borders, Central, Fife, Lothian, Tayside) 027. South West (comprising Dumfries and Galloway, Strathclyde) 028. North West (comprising Highland, Western Isles, Orkney, Shetland) 029. North East (comprising Grampian Region) 011. Northern Ireland 036. Northern Ireland IRLAND (landets kodenummer = 08) Udgoer én region - Irland (kodenummer = 001) Distrikter 001. Carlow 002. Dublin 003. Kildare 004. Kilkenny 005. Laoighis 006. Longford 007. Louth 008. Meath 009. Offaly 010. Westmeath 011. Wexford 012. Wicklow 013. Clare 014. Cork 015. Kerry 016. Limerick 017. Tipperary North Riding 018. Tipperary South Riding 019. Waterford 020. Galway 021. Leitrim 022. Mayo 023. Roscommon 024. Sligo 025. Cavan 026. Donegal 027. Monaghan DANMARK (landets kodenummer = 09) Udgoer én region - Danmark (kodenummer = 001) Distrikter 001. Koebenhavn, Frederiksborg, Roskilde 002. Vestsjaelland 003. Storstroem 004. Bornholm 005. Fyn 006. Soenderjylland 007. Ribe 008. Vejle 009. Ringkoebing 010. AArhus 011. Viborg 012. Nordjylland GRAEKENLAND (landets kodenummer = 10) Regioner Distrikter 001. ÁíáôïëéêÞ Ìáêaaaeïíssá êáé ÈñUEêç 001. Ñïaeueðçò 002. ÎUEíèçò 003. éAAâñïõ 004. ÊáâUEëáò 005. AEñUEìáò 002. ÊaaíôñéêÞ Ìáêaaaeïíssá 006. Óaaññaaþí 007. Èaaóóáëïíssêçò 008. ×áëêéaeéêÞò 009. Êéëêssò 010. Ðéaañssáò 011. Çìáèssáò 012. ÐÝëëáò 003. AEõôéêÞ Ìáêaaaeïíssá 013. OEëþñéíáò 014. ÊáóôïñéUEò 015. ÊïaeUEíçò 016. Ãñaaâaaíþí 004. Èaaóóáëssá 017. ËUEñéóáò 018. Ìáãíçóssáò 019. ÔñéêUEëùí 020. Êáñaessóáò 005. ÁôôéêÞ 021. ÁôôéêÞò 006. ÓôaañaaUE AAëëUEaeá 022. Âïéùôssáò 023. OEèéþôéaeáò 024. OEùêssaeáò 025. AAõñõôáíssáò 026. AAýâïéáò 007. Íueôéï Áéãássï 027. ÊõêëUEaeùí 028. AEùaeaaêáíÞóùí 008. Âueñaaéï Áéãássï 029. ËÝóâïõ 030. ÓUEìïõ 031. ×ssïõ 009. AEõôéêÞ AAëëUEaeá 032. Áéôùëïáêáñíáíssáò 033. Á÷ássáò 034. Çëaassáò 010. Ðaaëïðueííçóïò 035. Êïñéíèssáò 036. Áñãïëssaeáò 037. Ìaaóóçíssáò 038. Ëáêùíssáò 039. Áñêáaessáò 011. ÍçóéUE Éïíssïõ 040. AEáêýíèïõ 041. Êaaoeáëëçíssáò 042. ÊÝñêõñáò 043. ËaaõêUEaeáò 012. éÇðaaéñïò 044. Éùáííssíùí 045. éÁñôáò 046. ÐñÝâaaaeáò 047. Èaaóðñùôssáò 013. ÊñÞôç 048. Çñáêëaassïõ 049. ×áíssùí 050. Ëáóçèssïõ 051. Ñaaèýìíçò ÓÐÁÍÉAAÍ (ëáíaeaaôó êïaeaaíèììaañ = 11) Regioner Distrikter 001. Andalucía 001. Almería 002. Cádiz (incluido Ceuta) 003. Córdoba 004. Granada 005. Huelva 006. Jaén 007. Málaga (incluido Melilla) 008. Sevilla 002. Aragón 001. Huesca 002. Teruel 003. Zaragoza 003. Asturias 001. Asturias 004. Baleares 001. Baleares 005. Canarias 001. Las Palmas 002. Sta. Cruz de Tenerife 006. Cantabria 001. Cantabria 007. Castilla-León 001. Ávila 002. Burgos 003. León 004. Palencia 005. Salamanca 006. Segovia 007. Soria 008. Valladolid 009. Zamora 008. Castilla-La Mancha 001. Albacete 002. Ciudad Real 003. Cuenca 004. Guadalajara 005. Toledo 009. Cataluña 001. Barcelona 002. Gerona 003. Lérida 004. Tarragona 010. Extremadura 001. Badajoz 002. Cáceres 011. Galicia 001. La Coruña 002. Lugo 003. Orense 004. Pontevedra 012. Madrid 001. Madrid 013. Murcia 001. Murcia 014. Navarra 001. Navarra 015. Comunidad Valenciana 001. Alicante 002. Castellón de la Plana 003. Valencia 016. País Vasco 001. Álava 002. Guipúzcoa 003. Vizcaya 017. La Rioja 001. La Rioja PORTUGAL (landets kodenummer = 12) Regioner Distrikter 001. Norte 001. Minho-Lima 002. Cávado 003. Ave 004. Grande Porto 005. Tâmega 006. Entre Douro e Vouga 007. Douro 008. Alto Trás-os-Montes 002. Centro 001. Baixo Vouga 002. Baixo Mondego 003. Pinhal Litoral 004. Pinhal Interior Norte 005. Dão-Lafões 006. Pinhal Interior Sul 007. Serra da Estrela 008. Beira Interior Norte 009. Beira Interior Sul 010. Cova da Beira 003. Lisboa e Vale do Tejo 001. Oeste 002. Grande Lisboa 003. Península de Setúbal 004. Médio Tejo 005. Lezíria do Tejo 004. Alentejo 001. Alentejo Litoral 002. Alto Alentejo 003. Alentejo Central 004. Baixo Alentejo 005. Algarve 001. Algarve 006. Açores 001. Açores 007. Madeira 001. Madeira A/02 Ugunstigt stillet omraadeI. Omraade, der paa undersoegelsestidspunktet betragtes som ugunstigt stillet i henhold til artikel 3 i Raadets direktiv 75/268/EOEF (¹), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 797/85 (²) (og eventuelt ogsaa de seneste ved lov fastsatte bestemmelser) - er anfoert i Faellesskabets liste over ugunstigt stillede landbrugs- omraader, og hvorom medlemsstaterne har givet meddelelse i overensstemmelse med artikel 2 i direktiv 75/268/EOEF. A/02 a) Bjergomraade I. Omraade, som paa undersoegelsestidspunktet betragtes som bjergomraade i henhold til artikel 3, stk. 3, i direktiv 75/268/EOEF, og som er anfoert i Faellesskabets liste over ugunstigt stillede landbrugsomraa- der, og hvorom medlemsstaterne har givet meddelelse i overensstemmelse med artikel 2 i direktiv 75/268/EOEF. (;) EFT nr. L 128 af 19. 5. 1975, s. 1. ($) EFT nr. L 93 af 30. 3. 1985, s. 1. B. BEDRIFTENS RETLIGE FORM OG LEDELSE B/01 og B/02Den ansvarlige for bedriften i retlig og oekonomisk henseende (i det efterfoelgende benaevnt bedriftsindehaver) I. Den (fysiske eller juridiske) person, for hvis regning og i hvis navn bedriften drives. Bedriftsindehaveren kan vaere ejer, forpagter, arvefaester, brugshaver eller kurator. II. Bedriftsindehaveren kan helt eller delvis have overdraget befoejelsen til at traeffe beslutninger til driftslederen. Hvis der findes to eller flere fysiske personer, der fungerer som bedriftsindehavere, regnes kun én af dem som saadan (f.eks. den person, som baerer den stoerste del af risikoen, eller som deltager mest i bedriftens ledelse osv. Hvis disse kriterier ikke er tilstraekkelige til at udpege en enkelt bedriftsindehaver, kan man for eksempel vaelge alder som kriterium). I tilfaelde af delforpagtning regnes delforpagteren som bedriftsindehaver. B/01 Fysisk person I. Herved forstaas en enkeltperson eller en gruppe af personer. II. Ved en gruppe af personer forstaas f.eks. aegtepar, soeskende, medarvinger osv. B/02 Driftslederen I. Den person, der har ansvaret for den daglige ledelse af den paagaeldende bedrift. II. Driftslederen er som regel, men ikke altid, samme person som bedriftsindehaveren. Hvis bedriftsindehaveren ikke samtidig er driftsleder, har han overdraget ledelsen af bedriften til en anden person, f.eks. et medlem af familien. Der regnes kun med én person som driftsleder. I de tilfaelde, hvor mere end en person deltager i den normale daglige ledelse af bedriften, regnes som driftsleder den, der deltager mest i ledelsen. Hvis ledelsesfunktionen er ligeligt fordelt, kan alder anvendes som grundlag. B/03 Driftslederens landbrugsuddannelse Kun praktisk erfaring I. Erfaring erhvervet ved praktisk arbejde i en landbrugsbedrift. Elementaer uddannelse I. Enhver form for afsluttet uddannelse paa en landbrugsskole for grundlaeggende landbrugsuddannelse og/eller et uddannelsescenter begraenset til bestemte fag (herunder havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinaermedicin, landbrugsteknologi og hermed beslaegtede fag). II. Som elementaer uddannelse betragtes ogsaa en afsluttet laeretid inden for landbruget. Videregaaende landbrugsuddannelse I. Enhver form for uddannelse af en varighed paa mindst to aar efter skolepligtens ophoer (¹) paa landbrugsskole, hoejere laereanstalt eller universitet inden for fagene landbrug, havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinaermedicin, landbrugsteknologi eller hermed beslaegtede fag. B/04 Foeres der regnskab i landbrugsbedriften? I. Landbrugsbedriftens regnskab skal mindst omfatte en systematisk og regelmaessig registrering af alle de loebende indtaegter og udgifter, som danner grundlaget for at kunne fastslaa landbrugsbedriftens resultat efter afslutningen af regnskabsperioden. (;) Alder, hvor skolepligten ophoerer: se fodnote s. 28 i denne Tidende. II. Regnskabsmaessig registrering betragtes ogsaa som regnskab, selv om den foerst er paabegyndt inden for de sidste tolv maaneder forud for undersoegelsen. Landbrugsbedriftens regnskab kan tjene som grundlag for driftslederens ledelse af bedriften; det kan ogsaa anvendes til udarbejdelse af status og resultatopgoerelse. Foelgende betragtes ikke som »regnskab«: - lejlighedsvise optegnelser i dagbog eller lommebog af bestemte operationer - registreringer (til at beregne rentabiliteten) begraenset til indtaegter og udgifter i forbindelse med en del af driften - optegning af oplysninger, som kun er foretaget i skattemaessigt oejemed. C. DRIFTSFORM OG OPDELING C/01 til C/03Udnyttet landbrugsareal I. Det samlede areal af agerjord, varige engarealer og graesgange, omraader med fleraarige kulturer og koekkenhaver, der dyrkes af landbrugsbedriften som selvstaendig drift, i forpagtning, i delforpagtning eller vederlagsfrit. II. Driftsform - specielle former 1. Naar et enkeltproduktfaellesskab behandles som en selvstaendig bedrift (jf. afsnittet »Landbrugsbedrift« ovenfor, punkt 2.5), henregnes det samlede landbrugsareal, alt efter driftsform, til den person, der er angivet som bedriftsindehaver (B/01 II). 2. Jord, der ejes i faellesskab eller forpagtes i faellesskab af flere bedrifter, og som ikke tilhoerer et »enkeltproduktfaellesskab«, henregnes, alt efter driftsform, til den bedriftsindehaver, som overvejende dyrker denne jord. C/01 Udnyttet landbrugsareal som selvstaendig drift I. Den del af den undersoegte bedrifts areal, som ejes af bedriftsindehaveren, og som dyrkes af denne. Herunder hoerer ogsaa jord, der dyrkes af denne i hans egenskab af brugshaver, arvefaester eller lignende. II. Jord, der er stillet til raadighed for landbrugsarbejdere som en del af deres loen, henregnes til den ejendom, som har stillet den til raadighed, saafremt landarbejderen ikke dyrker det med egne produktionsmidler. Det samme gaelder for aftaegtsjord (se afsnittet »Landbrugsbedrift« ovenfor, punkt 2.2), saafremt aftaegtsnyderen ikke dyrker det med egne produktionsmidler. Graesningsrettigheder paa faelleder eller andre faelles graesarealer, f.eks. kommunale eller andelsgraesarealer, skal derimod ikke tages i betragtning (disse arealer medtages ikke i denne undersoegelse, eftersom der ikke er tale om arealer, der hoerer ind under en bedrift). C/02 Udnyttet landbrugsareal i forpagtning I. Jord, der er forpagtet af ejendommen mod et forud aftalt fast vederlag (i kontanter, naturalier eller andre ydelser), og hvor der findes en (mundtlig eller skriftlig) forpagtningsaftale, som loeber i mindst tolv maaneder. II. Forpagtningsaftalen kan omfatte: - en hel bedrift - enkelte jordstykker. Hertil hoerer jord eller bedrifter, som brugeren har forpagtet af familiemedlemmer (bortforpagtere), hvis disse arealer dyrkes som en del af den af undersoegelsen omfattede bedrift. Jord fra en anden bedrift, som bedriftsindehaveren har raadighed over som modydelse for en arbejdsydelse, er inkluderet, medmindre der er tale om jord, der er stillet til raadighed for en landarbejder som en del af hans loen (¹). (;) I modsaetning til jord, der er stillet til raadighed for en landbrugsarbejder som en del af hans loen, og som indgaar i den anden bedrifts vekseldrift, angiver denne forpagtningsaftale ikke blot en bestemt stoerrelse paa jorden, men ogsaa dens beliggenhed og afgraensning. Herunder hoerer ogsaa forpagtningsformer i Irland og Nordirland som »conacre« eller »elleve maaneders jord«, hvor jorden er forpagtet for elleve maaneder, samt det nederlandske begreb »zaaiklaargehuurd land« jord, der er forberedt til saaning, og som forpagtes for et driftsaar. Forpagtet jord, der er videreforpagtet, er ikke inkluderet her, eftersom den ikke hoerer til den paagaeldende bedrifts dyrkede jord. C/03 Udnyttet landbrugsareal i delforpagtning og i andre driftsformer I. a) Udnyttet landbrugsareal i delforpagtning Jord (eventuelt en hel bedrift), som dyrkes i faellesskab af ejer og delforpagter paa grundlag af en (skriftlig eller mundtlig) aftale. Produktionsresultatet fordeles mellem dem paa basis af en aftalt fordelingsnoegle. b) Udnyttet landbrugsareal i andre driftsformer Driftsformer, som ikke er omtalt under C/01, C/02 og C/03 Ia. II. Hertil hoerer bl.a.: 1. Jord, som bedriftsindehaveren har faaet overladt af besidderen til dyrkning i kraft af sin stilling som tjenestemand eller funktionaer (skovfoged, praest, laerer osv) jord, som er blevet tildelt bedriften af den kommunale forvaltning eller af andre institutioner, f.eks. faelles graesarealer fordelt i forhold til arealet (maa ikke forveksles med graesningsrettigheder). 2. Jord, som bedriften dyrker vederlagsfrit, f.eks. forladte bedrifters jord, som dyrkes af den af undersoegelsen omfattede bedrift. 3. »Colonia parziaria« (hele bedrifter eller dele heraf) (;). C/04 Antal arealenheder, der udgoer det udnyttede landbrugsareal I. Ved arealenhed forstaas ethvert areal paa bedriften, som er fuldstaendig omgivet af jord, vand, veje, skove osv., som ikke udgoer en del af denne landbrugsbedrift. II. En arealenhed kan omfatte en eller flere tilstoedende marker. Ved mark forstaas et stykke jord beliggende inden for arealenheden, men adskilt fra resten af denne ved hjaelp at tydelige afgraensningslinjer (veje, groefter, baekke og/eller haekke). En mark kan omfatte en eller flere lodder. En lod er den del af marken (eller hele marken), hvor der dyrkes en bestemt afgroede eller samdyrkes bestemte afgroeder. D til IAREALANVENDELSE ($) Det samlede udnyttede landbrugsareal (D til H) omfatter det udnyttede landbrugsareal (D til G), som dyrkes af landbrugsbedriften, og andre arealer (H). I. Det udnyttede landbrugsareal omfatter jord med hovedkulturer, der hoestes i undersoegelsesaaret. II. Med henblik paa opdelingen af det dyrkede areal efter udnyttelsen af jorden skal hvert areal kun medtages én gang. Permanente kulturer og fleraarige kulturer (f.eks. asparges, jordbaer eller stauder), som endnu ikke baerer afgroeder, medregnes. Champignon medregnes ikke. Ved samdyrkning af afgroeder opgoeres det udnyttede areal ud fra det areal, der er afsat til hver enkelt afgroede. Landbrugsarealer, der samdyrkes med traebevoksede arealer, opgoeres paa samme maade. Dette princip anvendes ikke ved blandede afgroeder (samtidig dyrkning og hoest paa samme areal, f.eks. blandsaed) eller efterafgroeder (f.eks. kloever hoestet efter byg). (;) »Colonia parziaria« i form af en hel bedrift: en bedrift er overdraget et familieoverhoved paa foelgende betingelser: Han skal forpligte sig til at drive bedriften med sin families hjaelp, baere en del af omkostningerne og dele hoestudbyttet i et bestemt forhold med vedkommende, der har stillet bedriften til raadighed. Endvidere forpligter han sig til at bo paa bedriften sammen med sin familie. »Colonia parziaria« som dele af en bedrift: disse dyrkes paa de under afsnit C/03 Ia, naevnte betingelser. ($) Tallene i definitionerne i del D til G henviser til listen over landbrugsprodukter (bilag II). Hvis en af de samdyrkede afgroeder ikke anvendes af bedriften, medregnes denne ikke ved opgoerelsen af de opdyrkede arealer. I forbindelse med efterafgroeder medregnes arealet ikke for hver afgroede, men det paagaeldende areal medregnes til hovedkulturen (¹). Princippet om proportionalfordeling kan fraviges i de tilfaelde, hvor anvendelsen af dette princip vil kunne give utilfredsstillende resultater, dog forudsat, at de regler, som er blevet fastsat af medlemsstaterne i samraad med Kommissionen, overholdes. D. AGERJORD I. Jord, der bearbejdes regelmaessigt, og som indgaar i omdriften. II. Agerjord omfatter afgroedekategorierne D/01 til 20 samt brakjord (D/21). D/01 til D/08Kornafgroeder til fremstilling af korn (inkl. saasaed) II. Undtagen korn, der er groenthoestet eller anvendt umodent til foder (D/18). D/01 Bloed hvede og spelt D/02 Haard hvede D/03 Rug I. Inkl. vinterblandsaed. D/04 Byg D/05 Havre I. Inkl. vaarblandsaed. D/06 Kernemajs D/07 Ris D/08 Andre kornarter D/09 Baelgsaed til hoest i moden tilstand (inkl. froe og blandinger af korn og baelgsaed) D/09 a) heraf som enkeltkultur til foder: aerter, boenner, hesteboenner, vikker, soedlupin D/09 b) andre (som enkeltkultur og blandinger) D/10 Kartofler (inkl. tidlige kartofler og laeggekartofler) (;) Hvis flere kulturer i et hoestaar dyrkes sammen eller efter hinanden paa et areal, er hovedkulturen den kultur, som giver den hoejeste produktionsvaerdi. Hvis man ikke ud fra produktionsvaerdien klart kan afgoere, hvilken kultur der er hovedkulturen, betragtes den kultur, som har vaeret dyrket laengst paa arealet, som hovedkultur. D/11 Sukkerroer (ekskl. roefroe) D/12 Rodfrugtplanter til foder (ekskl. froe) D/13 Industriplanter (inkl. froe til graesagtige olieholdige planter, ekskl. froe til tekstilplanter, humle, tobak og andre industriplanter) heraf: D/13 a) Tobak D/13 b) Humle D/13 c) Bomuld D/13 d) Andre olieholdige planter og tekstilplanter samt andre industriplanter D/13 d) ii) Olieholdige froe (i alt) heraf: - raps og rybs - solsikke - soja D/13 d) ii) Krydder- og laegeplanter II. Blandt krydder- og laegeplanter kan bl.a. naevnes foelgende afgroeder: Angelik (Angelica spec.), belladonna (Atropa spec.), kamille (Matricaria spec.), spidskommen (Carum spec.), digitalis (Digitalis spec.), ensian (Gentiana spec.), isop (Hyssopus spec.), jasmin (Jasminum spec.), lavendel (Lavandula spec.), merian (Origanum spec.), melisse (Melissa spec.), mynte (Mentha spec.), opiumsvalmue (Papaver spec.), venka (Vinca spec.), loppeurt (kerner) (Psyllium spec.), safran (Curcuma spec.), salvie (Salvia spec.), morgenfrue (Calendula spec.), baldrian (Valeriana spec.), . . . D/13 d) iii) Andre industriplanter heraf: - sukkerroer D/14 og D/15Friske groensager, meloner, jordbaer II. Ekskl. dyrkede champignoner (I/02). D/14 Friske groensager, meloner, jordbaer - frilands eller under lav overdaekning D/14 a) Markafgroeder I. Groensager, meloner og jordbaer, der dyrkes paa jorder i vekseldrift med andre landbrugsafgroeder. D/14 b) Gartneriafgroeder I. Groensager, meloner og jordbaer, der dyrkes paa jorder i vekseldrift med andre gartneriafgroeder. D/15, D/17 og G/07Kulturer i drivhus eller under anden hoej overdaekning I. Kulturer, som i hele deres vaekstperiode eller i stoerstedelen af den dyrkes i (under) faste eller flytbare drivhuse eller anden hoej overdaekning af glas eller af stiv eller boejelig plastic. II. Dette omfatter ikke plastfolie lagt direkte paa jorden, ej heller kulturer under glaskupler eller tunneler eller under flytbare drivbaenke. Ved flytbare drivhuse og anden hoej overdaekning medregnes alle arealer, som har vaeret overdaekket i de seneste tolv maaneder; de adderes for at naa til det samlede areal med kulturer i drivhus; man opgoer altsaa ikke kun anlaeggenes grundareal. Kulturer, som dyrkes dels i drivhus og dels paa friland, henregnes til arealer i drivhus, medmindre perioden i drivhus er meget kort. Hvis det samme areal i drivhus anvendes mere end én gang, medregnes det kun én gang. For drivhuse med flere etager er det kun grundarealet, der taelles. D/16 og D/17Blomster og prydplanter (ekskl. planteskoler) D/18 Foderplanter I. Alle groenne foderkulturer, der dyrkes i vekseldrift, og som findes paa det samme areal i mindre end fem aar (etaarige eller fleraarige foderafgroeder). II. Medregnes: korn og industriplanter, som er groenthoestet og/eller anvendt umodent til foder. Medregnes ikke: rodfrugtplanter til foder (D/12). D/18 a) Midlertidige graes- og engarealer I. Arealer, som i mindst et hoestaar eller mindre end fem aar er tilsaaet med foderafgroeder, hvor udsaeden bestaar af rene eller blandede froesorter. D/18 b) Andet I. Andre foderafgroeder, isaer etaarige (f.eks. vikker, majs, korn, som er groenthoestet og/eller anvendt umodent til foder, lucerne). D/19 Froe og stiklinger paa agerjord (ekskl. korn, baelgsaed, kartofler og olieholdige planter) I. Arealer, hvorpaa der dyrkes planter, hvis froe og stiklinger er bestemt til salg, med undtagelse af korn, ris, baelgsaed, kartofler og olieholdige planter. Bedriftens eget forbrug af froe og stiklinger (f.eks. planter til salat og kaal) er medregnet under de respektive kulturers positioner. II. Hertil hoerer froe af groenne foderplanter. D/20 Andre agerjordskulturer I. Kulturer paa agerjord, som ikke er medtaget under D/01 til D/19 og under D/21. D/21 Brakjord I. Arealer, som indgaar i vekseldriften, men hvorpaa der ikke hoestes i loebet af driftsaaret. II. Brakjord maa ikke forveksles med dyrkning af efterkulturer (I/01) eller med uudnyttet landbrugsareal (H/01). Det vaesentligste kendetegn ved brakjord er, at jorden normalt hviler i en vaekstperiode for at blive forbedret. Brakjord kan forekomme i foelgende former: 1. Arealer uden nogen form for vegetation. 2. Arealer med tilfaeldig vegetation; denne vegetation kan i visse tilfaelde anvendes som foder til kvaeg eller til nedploejning. 3. Arealer, som udelukkende anvendes til groengoedning. E. KOEKKENHAVER I. Arealer, der er adskilt fra det oevrige udnyttede landbrugsareal, som fremtraeder som haver, og som tjener til dyrkning af produkter, der overvejende anvendes i bedriftens husholdning. II. Foelgende medregnes ikke: - prydhaver (parker og graesplaener) (H/03) - arealer, som dyrkes for at daekke egetforbruget i faelleshusholdninger som for eksempel forskningsinstitutioner, religioese faellesskaber, kostskoler, faengsler osv., under forudsaetning af, at de oevrige kriterier for landbrugsbedrifter er opfyldt. Disse arealer betragtes paa samme maade som arealer i en landbrugsbedrift og klassificeres efter, hvorledes jorden udnyttes. F. VARIGE GRAES- OG ENGAREALER F/01 Varige graes- og engarealer (ekskl. graesarealer af ringe vaerdi) I. Arealer bortset fra graesarealer af ringe vaerdi, som ikke anvendes til vekseldrift, men hvorpaa der vedvarende (mindst fem aar) dyrkes graes, hvad enten der er tale om tilsaaede eller naturlige graesarealer. II. Medregnes ikke: - graesarealer af ringe vaerdi, som anvendes periodisk eller vedvarende (F/02) - engarealer, graesgange og alpegraesgange, som ikke benyttes (H/01). F/02 Graesarealer af ringe vaerdi I. Graesningsarealer, som ofte er beliggende i kuperet terraen, og som ikke er goedet, opdyrket, tilsaaet eller draenet. II. Hertil medregnes klippefyldte omraader, mose- og hedearealer og de saakaldte »deer forests« i Skotland. Graesarealer af ringe vaerdi medregnes ikke (H/01). G. FLERAARIGE KULTURER I. Kulturer uden for vekseldriften (bortset fra varige graes- og engarealer), som dyrkes paa arealerne over en laengere periode og giver udbytte i flere aar. II. Hertil hoerer ogsaa planteskoler (med undtagelse af de ikke-kommercielt udnyttede skovplanteskoler, som er medtaget under skovarealer) samt de planter, som anvendes til flettearbejder (vidjer, roer, siv osv. - G/06). Fleraarige kulturer, der betragtes som groensager, prydplanter eller industriplanter, medregnes derimod ikke herunder (f.eks. asparges, roser, prydstauder, jordbaer og humle). G/01 Plantager med frugttraeer og -buske I. Plantager, som er anlagt med produktion af frugt for oeje. Hertil regnes plantager saavel med lille som med stor afstand mellem traeerne, hvor der kan vaere tale om at dyrke andre kulturer i forbindelse med frugtdyrkningen. II. Hertil hoerer spisekastanier. Citruslunde, olivenlunde og vinmarker er ikke inkluderet her (jf. G/02, 03, 04). G/01 a) Friske frugter og baer af sorter, der vokser i tempereret klima G/01 b) Frugter og baer af subtropiske arter II. Foelgende frugter og baer betragtes som subtropiske: Anone (Anona spec.), ananas (Ananas spec.), advokatpaerer (Persea spec.), bananer (Musa spec.), kaktusfigner (Opuntia spec.), litchiblommer (Litchi spec.), kiwifrugter (Actinidea spec.), melontraesfrugter (Carica spec.), mangofrugter (Mangifera spec.), guavabaer (Psidium spec.), passionsfrugter (Passiflora spec.). G/01 c) Noedder G/02 Citruslunde G/03 Olivenlunde G/03 a) hvor der normalt produceres oliven til spisebrug G/03 b) hvor der normalt produceres oliven til fremstilling af olivenolie G/04 Vinmarker G/04 a) Vinmarker, hvor der normalt produceres kvalitetsvin I. Dyrkning af forskellige druesorter, der normalt anvendes til produktion af kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsomraader (kvbd) i henhold til bestemmelserne i Raadets forordning (EOEF) nr. 817/70 (¹) og (EOEF) nr. 823/87 (²) (eller eventuelt de senest vedtagne bestemmelser) og de bestemmelser, der er fastsat i medfoer heraf, og som er indeholdt i de nationale forskrifter. G/04 b) Vinmarker, hvor der normalt produceres andre vine I. Dyrkning af forskellige vinsorter til produktion af andre vine end kvbd. G/04 c) Vinmarker, hvor der normalt produceres druer til spisebrug G/04 d) Vinmarker, hvor der normalt produceres druer til toerring G/05 Planteskoler I. Arealer med unge traeagtige planter paa friland, der er beregnet til udplantning: a) Vinplanteskoler og vinplanteskoler for podestammer. b) Planteskoler for frugttraeer. c) Planteskoler for prydplanter. d) Skovplanteskoler (ekskl. planteskoler, der drives i skov til daekning af bedriftens eget forbrug). e) Traeer og buske til tilplantning af haver, parker, vejkanter, skraaninger, f.eks. planter til haekke, rosenbuske og andre prydbuske, prydnaaletraeer samt podestammer og unge planter heraf. II. Kommercielt udnyttede skovplanteskoler - i eller uden for skov - opfoeres her saavel som de ikke-kommercielt udnyttede skovplanteskoler uden for skov, der drives for at daekke bedriftens eget forbrug. Skovplanteskoler i skov til daekning af bedriftens eget forbrug (normalt af ringe betydning) er ikke inkluderet. De er anfoert under skovarealer (H/02). Ovennaevnte kan illustreres i tabelform: >TABELPOSITION> G/06 Andre fleraarige kulturer I. Fleraarige frilandskulturer, som ikke er indeholdt i G/01 til G/05, isaer kurve- og flettemateriale (011.93). G/07 Fleraarige kulturer i drivhus (se under D/15, D/17) H. ANDRE AREALER Til »Andre arealer« henregnes uudnyttet landbrugsareal (H/01), skovbevokset areal (H/02) og andre arealer, saasom bebygget areal, gaardspladser, veje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv. . . . (H/03). H/01 og H/03Uudnyttet landbrugsareal (landbrugsareal, som af oekonomiske, sociale eller andre grunde ikke laengere udnyttes som landbrugsjord, og som ikke indgaar i omdriften) og andre arealer (bebygget areal, gaardspladser, lysthaver, veje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv. . . .) II. Fra 1988 undersoeges kategorierne H/01 og H/03, der indtil 1987 blev behandlet saerskilt, som et enkelt kendetegn, dvs. som »H/01 og H/03«. I naervaerende liste over definitioner optraeder disse to kendetegn stadig saerskilt for at sikre kontinuiteten mellem de undersoegelser, der er gennemfoert fra 1988, og dem, der er gennemfoert tidligere. H/01 Uudnyttet landbrugsareal (arealer, som af oekonomiske, sociale eller andre grunde ikke laengere udnyttes som landbrugsarealer, og som ikke indgaar i omdriften) I. Arealer, som tidligere har vaeret udnyttet som landbrugsarealer, men som i undersoegelsens referenceaar af oekonomiske, sociale eller andre grunde ikke laengere udnyttes til landbrugsformaal, og som ikke indgaar i omdriften. II. Disse arealer vil normalt igen kunne udnyttes med de midler, en bedrift normalt raader over. Foelgende er ikke omfattet: - Prydhaver (parker og graesplaener) (H/03) - Brakjord (D/21). H/02 Skovbevokset areal I. Arealer, der er daekket med skovtraeer eller buske, inkl. poppelplantager i eller uden for skov samt skovplanteskoler i skov til daekning af bedriftens egne behov. II. Ved samdyrkning af landbrugs- og skovarealer foretages opgoerelsen ud fra det areal, der er afsat til hvert formaal (se ogsaa forklaringerne under »D til I Arealanvendelse«). Ogsaa laebaelter og skovklaedte skel paa bedriften medregnes i det omfang, det forekommer hensigtsmaessigt at henregne disse til skovbevoksede arealer. Juletraeer medregnes. Foelgende medregnes ikke under skovarealer: - Valnoeddetraeer og kastanietraeer, som hovedsageligt dyrkes paa grund af deres frugter (G/01), beplantninger med traeer, som ikke er skovtraeer (G) samt pilekrat (G/06) - Arealer med enkeltstaaende traeer, smaa grupper af traeer og enkelte raekker med traeer (H/03) - Parker (H/03), lysthaver (H/03), graesarealer (F/01 og F/02) og ikke-udnyttede graesarealer af ringe vaerdi (H/01) - Hedearealer (F/01 eller H/01) - Kommercielt udnyttede skovplanteskoler samt andre planteskoler uden for skov (G/05). H/02 a) Ikke-kommercielt udnyttet I. Skovbevoksede arealer, som ikke udnyttes kommercielt. II. Skovbevoksede arealer, hvor produktionen af trae hovedsagelig er bestemt til eget forbrug, eller hvor hovedformaalet ikke er produktion af trae. H/02 b) Kommercielt udnyttet I. Skovbevoksede arealer, som dyrkes med henblik paa at saelge stoerstedelen af det producerede trae. og/ eller H/02 c) Loevtraeer I. Alle skovbevoksede arealer, hvor mindst 75 % af traebestanden er loevtraeer. H/02 d) Naaletraeer I. Alle skovbevoksede arealer, hvor mindst 75 % af traebestanden er naaletraeer. H/02 e) Blandet skov I. Alle andre skovarealer, som ikke hoerer under en af ovennaevnte kategorier. H/03 Andre arealer (bebygget areal, lysthaver, gaardspladser, veje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv.) I. De dele af bedriftens samlede areal, som hverken hoerer under det udnyttede landbrugsareal, det ikke-udnyttede landbrugsareal eller under skovarealet. II. Denne position omfatter isaer: 1. Arealer, som ikke direkte anvendes til vegetabilsk produktion, men som er noedvendige for arbejdet paa bedriften, som f.eks. bygningernes grundareal og markveje. 2. Arealer, som ikke kan udnyttes til produktion af landbrugsprodukter. Herunder regnes saadanne arealer, som ikke vil kunne opdyrkes ved hjaelp af midler, som en landbrugsbedrift normalt raader over; f.eks. opdyrkning af mosearealer, hedeomraader osv. 3. Prydhaver (parkanlaeg og graesplaener). I. SEKUNDAERE EFTERKULTURER OG SAMDYRKEDE KULTURER, CHAMPIGNON, KUNSTIG VANDING, DRIVHUSE, NEDLAEGGELSE AF AGERJORD I/01 Sekundaere efterkulturer (ekskl. gartneriafgroeder og kulturer i drivhuse) I. Afgroeder saaet foer eller efter hovedafgroeden, som hoestes i loebet af de tolv referencemaaneder. II. Medregnes ikke: - gartneriafgroeder, kulturer under glas og koekkenhaver - mellemafgroeder til produktion af groengoedning. I/01 a) Korn (D/01 til D/08), ikke til foderbrug I/01 b) Baelgsaed (D/09), ikke til foderbrug I/01 c) Olieholdige froe (D/13 i), ikke til foderbrug I/01 d) Andre sekundaere efterkulturer I/02 Champignon I. Champignon, der dyrkes i bygninger, der er opfoert eller indrettet specielt med henblik paa dyrkning af champignon, samt i grotter, kaeldre m.v. II. Der foretages en opgoerelse af det areal, der er afsat til dyrkning af champignon, og hvorpaa der inden for referenceperioden paa tolv maaneder hoestes én eller flere gange. Selv om der hoestes flere gange, taelles arealet kun med én gang. I/03 Areal med kunstig vanding I/03 a) Arealer, som kan kunstvandes i alt I. Maksimumsareal, som i loebet af referenceaaret om noedvendigt vil kunne kunstvandes ved hjaelp af vandingsanlaeg og med en vandmaengde, som bedriften normalt har til raadighed. II. Det samlede areal, som kan kunstvandes, kan afvige fra det samlede areal med kunstvandingsanlaeg, for dels kan disse anlaeg vaere mobile og kan derfor anvendes paa flere marker i loebet af vaekstperioden, dels kan kapaciteten vaere begraenset paa grund af den vandmaengde, der er til raadighed, og den periode, i hvilken de mobile anlaeg kan udnyttes. I/03 b) Arealer med kulturer, som er kunstvandet mindst én gang om aaret I. Arealer med kulturer, som i loebet af de seneste tolv maaneder foer undersoegelsesdatoen rent faktisk er blevet kunstvandet mindst én gang. II. Hertil medregnes ikke kulturer under glas og koekkenhaver, som naesten altid kunstvandes. Hvis der i loebet af vaekstperioden dyrkes flere kulturer paa samme mark, angives arealet kun én gang, nemlig hovedkulturen, og hvis dette ikke er tilfaeldet, angives den vigtigste sekundaere kultur (eller efterkultur), som er blevet kunstvandet. I/04 Grundarealet af benyttede drivhuse I. Ved drivhuse forstaas faste eller flytbare anlaeg af glas, plastfolie eller andet gennemsigtigt og vandtaet materiale, hvor dyrkningsarealerne er overdaekkede. Medregnes ikke: - flytbare drivbaenke - plasttunneler - glaskupler. II. Der medregnes kun de drivhuse, som har vaeret benyttet inden for de seneste tolv maaneder foer undersoegelsestidspunktet. Her angives drivhusenes grundareal. Der goeres i forbindelse med flytbare drivhuse opmaerksom paa, at det areal, som kan overdaekkes, kun medtages én gang. Selv om arealerne under glas anvendes flere gange i loebet af et aar, taelles arealerne kun én gang. I/05 Samdyrkede kulturer I. Samdyrkning af midlertidige kulturer (agerjordskulturer eller graesarealer) og fleraarige kulturer og/eller skovvaekster paa samme areal; i videre betydning ligeledes samdyrkning af fleraarige kulturer af forskellig art eller forskellige midlertidige kulturer paa samme areal. II. Der anfoeres det samlede areal, som rent faktisk anvendes til samdyrkede kulturer. Opdelingen af det samlede areal i de forskellige kulturer er angivet under »D til I Arealanvendelse«. I/05 a) Landbrugskulturer (inkl. graes- og engarealer) - skovbrugskulturer I/05 b) Fleraarige kulturer - etaarige kulturer I/05 c) Fleraarige kulturer - fleraarige kulturer I/05 d) Andre samdyrkede kulturer I/06 Arealer, som er omfattet af stoetteordningen for nedlaeggelse af agerjord, og som er opfoert under: a) Brakjord med mulighed for omdrift (D/21). b) Varige graesgange og engarealer til ekstensivt opdraet (F/01 og F/02). c) Linser, kikaerter og vikker (D/09). d) Skovbevoksede arealer eller arealer, det er under forberedelse til tilplantning med skov (H/02). e) Arealer, der for tiden eller definitivt anvendes til ikke-landbrugsmaessige formaal (H/01 og H/03). f) I alt. I. Arealer, for hvilke bedriften har ret til en finansiel stoette, som skal fremme udtagningen af agerjord i henhold til Raadets forordning (EOEF) nr. 797/85 (1), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 1137/88 (2), og i henhold til Kommissionens forordninger (EOEF) nr. 1272/88 (3) og (EOEF) nr. 1273/88 (4) og eventuelle senere vedtagne lovbestemmelser. II. Her medregnes kun arealer, for hvilke bedriften har ret til en finansiel stoette, som vedroerer undersoegelsens referenceaar. J. HUSDYRHOLD (PAA UNDERSOEGELSESDAGEN) J/01 til J/16Husdyrhold I. Antal dyr, der hoerer til bedriften, holdes ifoelge kontrakt eller er taget i pension. Paa undersoegelsestidspunktet kan disse dyr befinde sig paa bedriften (paa arealer eller i stalde, som benyttes af bedriften) eller uden for bedriften (faelles arealer, vandrende i flokke osv.). II. Her skal ogsaa anfoeres de dyr, som er taget i pension (det vil sige passes mod et fast vederlag), men som ejes af virksomheder uden for landbruget (f.eks. en foderhandel, en moelle, et slagteri). Vandrende dyreflokke, som ikke hoerer til bedrifter, der udnytter landbrugsarealer, betragtes som uafhaengige bedrifter. Foelgende dyr inkluderes ikke: - dyr, som kun befinder sig paa bedriften i kortere perioder (f.eks. dyr, der er bragt ind til bedaekning) - dyr, der ifoelge kontrakt er indlejet paa en anden bedrift eller sat i pension. J/01 Enhovede dyr II. Vaeddeloebs- og rideheste er inkluderet. J/02 til J/08Hornkvaeg (inkl. boeffelkoeer) J/02 Hornkvaeg under et aar J/03 Tyre og stude fra et aar til under to aar J/04 Kvier fra et aar til under to aar II. Kvier, som allerede har kaelvet, er ikke medtaget her (J/07 og J/08). J/05 Tyre og stude paa to aar og derover J/06 Kvier I. Kvier paa to aar og derover, som endnu ikke har kaelvet. II. Her er inkluderet kvier paa to aar og derover, som endnu ikke har kaelvet, men som er draegtige paa taellingsdagen. J/07 og J/08Malkekoeer - andre koeer I. Koeer, kvier, som allerede har kaelvet (herunder eventuelt ogsaa kvier under to aar). J/07 Malkekoeer I. Koeer, som paa grund af deres race eller specielle anlaeg udelukkende eller hovedsageligt holdes for at producere maelk til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter. Herunder er ogsaa inkluderet udsaetterkoeer (hvad enten de er fedet op eller ej mellem sidste malkeperiode og slagtningen). J/08 Andre koeer I. 1. Koeer, som paa grund af deres race eller specielle anlaeg udelukkende eller hovedsageligt anvendes til avl, og hvis maelk ikke er bestemt til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter. 2. Arbejdskoeer. II. Omfatter ogsaa udsaetterkoeer - uanset om de er fedet op foer slagtningen eller ej. J/09 Faar (alle aldre) J/09 a) Hunfaar til avl I. Hundyr, som har laemmet. II. Medregnes: - moderfaar og hunlam, der anvendes som avlsdyr - udsaetterhundyr. J/09 b) Andre faar I. Alle faar, som ikke er avlshunner. J/10 Geder (alle aldre) J/10 a) Hungeder til avl I. Hungeder, som har laemmet. II. Medregnes: - geder og kid, som skal anvendes som avlsdyr - udsaetterhundyr. J/10 b) Andre geder I. Alle geder, som ikke er avlshunner. J/11 til J/13Svin J/11 Grise, hvis levende vaegt er under 20 kg J/12 Avlssoeer paa 50 kg og derover II. Undtagen udsaettersoeer. J/13 Andre svin I. Svin med en levende vaegt paa fra 20 kg til under 50 kg, slagtedyr, inklusive orner til slagtning og udsaettersoeer med en levende vaegt paa 50 kg og derover (uanset om de er fedet op foer slagtningen eller ej) samt avlsorner med en levende vaegt paa 50 kg og derover. J/14 til J/16Fjerkrae J/14 Slagtekyllinger II. Undtagen hoenekyllinger og laeggehoens samt laeggehoens, der overgaar til slagtehoens. J/15 Laeggehoens II. Her medregnes hoenekyllinger, som endnu ikke laegger aeg, og laeggehoens, der er overgaaet til slagtehoens. Desuden medregnes alle aeglaeggende hoens, uanset om aeggene anvendes til konsum eller som rugeaeg. Endelig medregnes avlshaner til avl af laeggehoens. J/16 Andet fjerkrae (aender, kalkuner, gaes og perlehoens) J/17 Hunkaniner til avl I. Hunkaniner, som har haft unger. J/18 Bier I. Antal benyttede bistader til fremstilling af honning. II. Ved bistade forstaas de bier, som udgoer en koloni (bisvaerm), uanset bistadets art. K. MASKINER OG ANLAEG Benyttede Maskiner I. De maskiner, der er anvendt af bedriften inden for de seneste tolv maaneder forud for taellingsdatoen. Tilhoerende bedriften I. Motorkoeretoejer, maskiner og tekniske anlaeg, som tilhoerer bedriften paa taellingsdagen. II. Motorkoeretoejer osv., som er blevet laant ud til andre landbrugsbedrifter for en kortere periode, skal altsaa ogsaa anfoeres. Anvendes af flere bedrifter 1. Tilhoerer en anden landbrugsbedrift I. Motorkoeretoejer, maskiner og tekniske anlaeg, der ejes af en anden landbrugsbedrift, og som midlertidigt er laant af den adspurgte bedrift (f.eks. i henhold til en aftale om gensidig hjaelp eller inden for rammerne af en maskinring). 2. Tilhoerer et andelsselskab I. Motorkoeretoejer, maskiner og tekniske anlaeg, der tilhoerer andelsselskaber, og som anvendes af den adspurgte bedrift i egenskab af medlem af andelsselskabet. 3. Ejes i faellesskab I. Motorkoeretoejer, maskiner og tekniske anlaeg, der ejes i faellesskab med andre landbrugsbedrifter (maskinfaellesskaber). Tilhoerer en maskinstation I. Motorkoeretoejer, maskiner og tekniske anlaeg, som tilhoerer en maskinstation. II. Maskinstationer er virksomheder, som erhvervsmaessigt udfoerer arbejde paa bedrifterne ved hjaelp af maskiner osv. Denne aktivitet kan udoeves som hovederhverv eller som bierhverv, f.eks. af virksomheder, der hovedsageligt beskaeftiger sig med handel og reparation af landbrugsmaskiner, som handler med og forarbejder landbrugsprodukter, som driver landbrugsbedrifter, samt af offentlige institutioner, f.eks. til landskabspleje. K/01 4-hjulede traktorer, traktorer med larvefoedder, redskabsarme I. Alle traktorer med mindst to aksler, der anvendes af landbrugsbedrifter, samt andre motorkoeretoejer, der anvendes som landbrugstraktorer (f.eks. »Jeeps«, »Unimogs«). Alle former for motorkoeretoejer, som i loebet af de paagaeldende tolv maaneder udelukkende er blevet anvendt ved skovbrug, fiskeri, groeftegravning og vejbyggeri samt ved andre grundarbejder, medtages ikke. K/02 Enakslede havebrugstraktorer, motorharver, motorfraesere og motorslaamaskiner I. Enakslede og tilsvarende motorkoeretoejer, som anvendes i landbruget ved havedyrkning og ved dyrkning af vin. II. Maskiner, som kun anvendes i parker og paa graesplaener, medtages ikke. K/03 Mejetaerskere I. Maskiner, der enten er selvkoerende eller traekkes af traktorer, og som anvendes til mejning og taerskning af korn (inkl. ris og majs), moden baelgsaed og olieholdige frugter, graesfroe osv. II. Herunder regnes ikke specialmaskiner til hoest af aerter. K/04 Groenthoestere I. Maskiner, der enten er selvkoerende eller traekkes af traktorer, og som anvendes til hoest af friskt, halvtoert eller toert graes og groentfoder, som enten staar paa marken eller ligger paa skaar. Optagning og soenderdeling (f.eks. hakning) samt laesning paa vogn (mekanisk eller ved hjaelp af lufttryk) foregaar i én arbejdsgang. K/05 Fuldautomatiske kartoffeloptagere I. Maskiner, der enten er selvkoerende eller traekkes af traktorer, som tager kartoflerne op, skaerer toppene fra, laegger kartoflerne paa raekke, samler dem og/eller laegger dem i saekke, kasser, fragtkasser eller laesser dem paa en anhaenger. II. Hoesten kan foretages ved hjaelp af én maskine eller ved hjaelp af flere maskiner (f.eks. naar maskiner med forskellige funktioner kombineres i én ubrudt arbejdsgang). I sidstnaevnte tilfaelde regnes det samlede system som én maskine. K/06 Fuldautomatiske sukkerroeoptagere I. Selvkoerende maskiner eller maskiner trukket af traktorer, som skaerer roetoppene af, tager roerne op, laegger dem paa raekke eller samler dem i beholdere og/eller skaerer bladene i stykker eller laegger dem paa tvaerskaar eller paa laengdeskaar. II. Hoesten kan foretages med én maskine eller ved hjaelp af flere maskiner, som har forskellige funktioner, og som kombineres i én ubrudt arbejdsgang. I sidstnaevnte tilfaelde regnes det samlede system som én maskine. K/07 Malkeanlaeg (stationaere og mobile) I. Herved forstaas malkeanlaeg med maelkejunger eller roer, malkestalde og malkebiler (lastbiler udstyret med malkeanlaeg og tanke til opsamling af maelk), som er baseret paa sugeprincippet. K/08 Separate malkestalde I. Mekaniske malkeanlaeg, hvor flere koeer kan malkes samtidig. II. Stalde, hvor koeerne udelukkende opholder sig under malkningen. Her medregnes ikke stalde, hvor koeerne baade er opstaldet og malkes. F.eks. medregnes foelgende typer malkestalde: - roterende stalde - stalde, hvor koeerne staar i raekker (f.eks. 2×2 baase) - tandemstalde (f.eks. 2×2 baase) - sildebenstalde (f.eks. 2×6 baase) - polygonstalde (f.eks. 4×6 baase). K/08 a) Fuldautomatiske separate malkestalde I. Stalde, hvor laagerne ved ind- og udgang er automatisk betjent, og hvor anlaegget standses automatisk, naar maelkestroemmen fra koeerne aftager vaesentligt. II. En saadan stald har en malkekapacitet paa mindst 50 koeer pr. time. L. LANDBRUGETS ARBEJDSKRAFT L/01 til L/06Landbrugsbedriftens arbejdskraft I. Alle personer over den skolepligtige alder (1), som i de tolv maaneder, der ligger forud for taellingsdagen (2), har udfoert landbrugsarbejde for den adspurgte landbrugsbedrift. Hertil hoerer ogsaa: - bedriftsindehaveren og driftslederen (L/01 og L/01a) - medlemmer af bedriftsindehaverens familie (L/02 og L/03) - fremmed arbejdskraft (L/04 til L/06). II. Ved landbrugsarbejde forstaas: alt arbejde udfoert paa den adspurgte landbrugsbedrift, som bidrager til produktionen af de produkter, som er opfoert i bilag II. Ved landbrugsarbejde forstaas og medregnes f.eks. foelgende arbejder (saafremt de udfoeres af bedriftens egen arbejdskraft): - arbejde med at lede bedriften og fordele arbejdet (indkoeb og salg, bogfoering osv.) - markarbejde (ploejning, hoehoest og andet hoestarbejde) - staldarbejde (tilberedning af foder og fodring, malkning, pasning af dyr osv.) - arbejde ved opbevaring og ved bearbejdning og forarbejdning af bedriftens produkter (f.eks. opbevaring af korn osv., smoerfremstilling, pakning osv.) - arbejde med vedligeholdelse af bedriftens bygninger, maskiner, installationer osv. - landbrugsbedriftens eget transportarbejde, saafremt det udfoeres af bedriftens egen arbejdskraft. Foelgende medregnes ikke: arbejde, der er udfoert paa den adspurgte landbrugsbedrift for fremmed regning eller som led i et gensidigt hjaelpearrangement (f.eks. arbejder udfoert af en maskinstation eller af et andelsselskab). Foelgende betragtes ikke som arbejde for landbrugsbedriften: - arbejde i bedriftsindehaverens eller driftslederens husholdning og arbejde for dennes familie - arbejde ved skovbrug og jagt og ved fiskeri og dambrug, ogsaa selv om det udfoeres paa landbrugsbedriften; er der tale om en begraenset maengde af saadant arbejde udfoert af arbejdskraft fra landbruget, medregnes det dog, saafremt det er umuligt at maale det saerskilt - arbejde for et foretagende uden for landbruget, der ejes af samme bedriftsindehaver. Personer, som har naaet pensionsalderen, men som udfoerer arbejde for bedriften, medregnes som landbrugsmaessig arbejdskraft. Hvis bedriftsindehaveren ikke er en fysisk person, udfyldes rubrikkerne »bedriftsindehaver« (L/01), »aegtefaelle« (L/02) og »andre familiemedlemmer« (L/03a og L/03b) ikke. Driftslederen taelles under L/01a, men medregnes som fremmed arbejdskraft. L/01 og L/01 a)Bedriftsindehaver og driftsleder II. Bedriftsindehaver og driftsleder er defineret i B/01 og B/02. Alder ved skolepligtens ophoer i de enkelte medlemsstater: - Tyskland: 15 aar - Nederlandene: 16 aar - England: 16 aar - Graekenland: 16 aar - Frankrig: 16 aar - Belgien: 14 aar - Irland: 15 aar - Portugal: 14 aar - Italien: 14 aar - Luxembourg: 15 aar - Danmark: 16 aar - Spanien: 16 aar. Selv om skolepligten i Portugal normalt ophoerer ved 14 aars alderen, medregnes unge, som arbejder ved landbruget i forbindelse med strukturundersoegelsen fra tolv aars alderen. Undersoegelsens periode kan vaere kortere end tolv maaneder, hvis de givne oplysninger er baseret paa en tolv maaneders periode. L/02 Bedriftsindehaverens aegtefaelle II. Her medtages kun aegtefaeller, som udfoerer »landbrugsarbejde« (se ovenfor) for den adspurgte bedrift. Er aegtefaellen driftsleder, opfoeres han/hun ikke her, men under L/01 a). L/03 Andre medlemmer af bedriftsindehaverens familie I. Herved forstaas medlemmer af bedriftsindehaverens familie undtagen aegtefaellen, som bor paa paagaeldende bedrift og udfoerer landbrugsarbejde for denne bedrift, eller som ikke bor paa bedriften, men udfoerer landbrugsarbejde for den paagaeldende bedrift i et vist omfang. II. Ved familiemedlemmer forstaas aegtefaelle og andre beslaegtede i ned- eller opstigende linje samt andre slaegtninge, herunder ogsaa adopterede boern. Om familiemedlemmerne modtager loen eller ej, har ingen betydning for, om de opfoeres under dette punkt. Er et medlem af bedriftsindehaverens familie driftsleder, opfoeres han/hun ikke her, men under L/01 a). L/04 til L/06Fremmed arbejdskraft I. Alle personer, der loennes for arbejde for landbrugsbedriften, med undtagelse af bedriftsindehaveren og medlemmer af dennes familie. L/04 Fast fremmed medhjaelp I. Fast medhjaelp: personer, som i de seneste tolv maaneder foer taellingsdagen har arbejdet paa den adspurgte bedrift hver uge, uanset laengden af den ugentlige arbejdstid. Herunder hoerer ogsaa de personer, som har arbejdet som fast medhjaelp i en del af aaret, men som af en af nedenstaaende grunde ikke har vaeret i stand til at arbejde hver uge i den oevrige del af de seneste tolv maaneder foer taellingsdagen: 1. Specielle produktionsforhold. 2. Fravaer paa grund af ferie, militaertjeneste, sygdom, ulykkestilfaelde, doed eller andet. 3. Tiltraedelse eller fratraedelse fra bedriften. 4. Total arbejdsstandsning paa bedriften paa grund af force majeure (oversvoemmelse, brand osv.). II. Under punkt 1 ovenfor hoerer f.eks. arbejdskraft i bedrifter, som ensidigt er lagt an paa dyrkning af oliven, vin, frugt, groensager eller har specialiseret sig i opfedning af kvaeg paa graes, og som derfor kun har brug for arbejdskraften i nogle faa maaneder om aaret. Under punkt 3 ovenfor hoerer f.eks. arbejdskraft, som inden for de seneste tolv maaneder foer taellingsdagen skifter fra en bedrift til en anden. Saesonarbejdere, som kun er korttidsbeskaeftigede, f.eks. ved plukning af frugt eller optagning af groensager, medregnes ikke her, men i stedet under L/05 og L/06. L/05 og L/06Loes fremmed medhjaelp, der ikke er medlemmer af familien I. Loes medhjaelp er personer, som inden for de seneste tolv maaneder foer taellingsdagen ikke har arbejdet hver uge paa bedriften af andre aarsager end de under L/04 naevnte. L/01 til L/06Arbejdstid anvendt paa bedriften I. Den arbejdstid, som faktisk er anvendt til landbrugsarbejde for bedriften, ekskl. arbejde i bedriftsindehaverens eller driftslederens privathusholdning. Ved fuldtidsarbejde forstaas det mindstetimeantal, der er fastsat i de nationale overenskomster. Hvis timetallet ikke er fastsat i disse aftaler, regnes der med 1 800 timer om aaret (225 arbejdsdage à 8 timer). Ved en arbejdsdag forstaas det arbejde, som normalt udfoeres af en fuldtidsbeskaeftiget landbrugsarbejder, og som udgoer mindst 8 timer om dagen. Ferieperioder og sygdomsperioder regnes ikke som arbejds- dage. ANDEN ERHVERVSMAESSIG BESKAEFTIGELSE L/07 til L/09Anden erhvervsmaessig beskaeftigelse I. Enhver beskaeftigelse med undtagelse af beskaeftigelse i forbindelse med landbrugsarbejde, som det er defineret under L, uden for bedriften mod et fast verderlag (alt efter beskaeftigelsens art kan det vaere i form af gage, loen eller honorar). II. Dette omfatter erhvervsarbejde, som udfoeres paa bedriften eller paa en anden landbrugsbedrift (campingplads, indkvartering af turister osv.) samt erhversarbejde i et foretagende uden for landbruget, som ejes af samme bedriftsindehaver. Hovedbeskaeftigelse I. Den beskaeftigelse, som respondenten anfoerer som hovedbeskaeftigelse. II. Normalt den beskaeftigelse, hvortil der anvendes mere tid end til landbrugsarbejdet for den adspurgte landbrugsbedrift. Bibeskaeftigelse I. Enhver anden beskaeftigelse, der angives af en respondent, som anfoerer landbrugsarbejdet for bedriften som hovedbeskaeftigelsen. II. Normalt den beskaeftigelse, hvortil der anvendes mindre tid end til landbrugsarbejdet for den adspurgte landbrugsbedrift. L/10 Antal arbejdsdage med landbrugsarbejde, ikke angivet under L/01 til L/06, udfoert paa bedriften af personer direkte ansat af driftslederen (f.eks. loenmodtagere i virksomheder, der udfoerer loenarbejde) I. Enhver form for landbrugsarbejde paa bedriften (jf. definitionen af kendetegnene »L/01 til L/06 Landbrugsbedriftens arbejdskraft«), udfoert af personer, som ikke er ansat af den paagaeldende bedrift , men som arbejder for egen regning, eller som er ansat af tredjemand, saasom foraedlingsvirksomheder, som udfoerer loenarbejde paa et af stadierne i landbrugsproduktionen, eller andelsselskaber. II. Arbejdskraft beskaeftiget paa den adspurgte landbrugsbedrift for en anden persons regning medregnes. Landbrugsregnskabsfirmaers aktiviteter og ikke-loennet arbejde i forbindelse med gensidig hjaelp medregnes ikke. Det udfoerte antal arbejdstimer skal omregnes til fuldtidsarbejdsdage eller -uger. (1) EFT nr. L 99 af 5. 5. 1970, s. 20. (2) EFT nr. L 84 af 27. 3. 1987, s. 59. (1) EFT nr. L 93 af 30. 3. 1985, s. 1. (2) EFT nr. L 108 af 29. 4. 1988, s. 1. (3) EFT nr. L 121 af 11. 5. 1988, s. 36. (4) EFT nr. L 121 af 11. 5. 1988, s. 41. (1) (2) BILAG II A. LISTE OVER LANDBRUGSPRODUKTER (¹) 011 LANDBRUGETS VEGETABILSKE PRODUKTER OG VILDTVOKSENDE AFGROEDER 011.1 Korn (eksklusiv ris) (²) 011.11 Hvede .111 Bloed hvede .111.1 Vinterhvede .111.2 Vaarhvede .112 Haard hvede .112.1 Vinterhvede .112.2 Vaarhvede 011.12 Rug og vinterblandsaed .121 Rug .121.1 Vinterrug .121.2 Vaarrug .122 Vinterblandsaed 011.13 Byg .130.1 Vaarbyg .130.2 Vinterbyg 011.14 Havre og blandsaed .141 Havre .142 Blandsaed 011.15 Majs 011.19 Andre kornsorter (eksklusiv ris) .191 Boghvede .192 Hirse .193 Milokorn .194 Kanariefroe .199 Korn (eksklusiv ris) 011.2 Ris (uafskallet ris) (³) 011.3 Baelgfrugter 011.31 Spise- og foderaerter .311 Spiseaerter .311.1 Spiseaerter (uden kikeraerter) .311.2 Kikeraerter .312 Foderaerter (¹) Kilde: NAPRO 1971 (Nomenklatur for Landbrugsprodukter); udarbejdet af De Europaeiske Faellesskabers Statistiske Kontor paa grundlag af Klasse 01 i »Systematik fortegnelse over oekonomiske aktiviteter i De Europaeiske Faellesskaber/Branche-nomenklatur vedroerende input- og output-statistik (NACE/CLIO). (²) Kornfroe (ikke ris) er indeholdt i henholdsvis position og underposition 011.1. (³) Froe til ris er indeholdt i undergruppe 011.2. 011.32 Spise- og hesteboenner .321 Spiseboenner .322 Hesteboenner 011.39 Andre baelgfrugter .391 Linser .392 Vikker .393 Lupiner .399 Baelgfrugter i.a. samt blandede baelgfrugter og blandinger af kornarter og baelgfrugter 011.4 Rod- og knoldfrugter 011.41 Kartofler .411 Kartofler (eksklusiv laeggekartofler) .411.1 Tidlige kartofler .411.2 Sene kartofler .412 Laeggekartofler 011.42 Sukkerroer 011.49 Runkelroer; kaalroer; guleroedder til foder og turnips (hvide roer); andre rod- og knoldfrugter .491 Runkelroer .492 Kaalroer, guleroedder, turnips .492.1 Kaalroer .492.2 Guleroedder, turnips .493 Foderkaal .499 Andre rod- og knoldfrugter .499.1 Jordskokker .499.2 Soede kartofler .499.9 Rod- og knoldfrugter i.a.a. 011.5 Industriplanter 011.51 Olieplanter og -frugter (eksklusiv oliven) .511 Rapsfroe og rybsfroe .511.1 Vinterraps .511.2 Vaarraps .511.3 Rybs .512 Solsikkekaerner .513 Soyaboenner .514 Ricinusfroe .515 Hoerfroe .516 Sesam-, hampe-, senneps- og valmuefroe .516.1 Sesamfroe .516.2 Hampefroe .516.3 Sennepsfroe .516.4 Valmuefroe 011.52 (019.52) 011.53 Tekstilplanter .531 Spindhoer .532 Hamp til spinding 011.54 (019.54) 011.55 Raatobak (herunder toerret) 011.56 Humle 011.57 Andre industriplanter .571 Cikorieroedder .572 Laegeplanter, krydderier og planter til parfumer .572.1 Safran .572.2 Kommen .572.9 Laegeplanter, krydderier og planter til parfumer i.a.a. 011.58 (019.58) 011.6 Groensager 011.61 Spisekaal .611 Blomkaal .619 Andre kaalarter .619.1 Rosenkaal .619.2 Hvidkaal .619.3 Roedkaal .619.4 Savoykaal .619.5 Groenkaal .619.9 Spisekaal i.a.a. 011.62 Andre blad- og staengelgroensager end kaal .621 Selleriknolde og -staengler .622 Porrer .623 Hovedsalat .624 Endiviesalat .625 Spinat .626 Asparges .627 Julesalat .628 Artiskokker .629 Andre blad- og staengelgroensager .629.1 Vaarsalat .629.2 Beder og kardon .629.3 Fennikel .629.4 Rabarber .629.5 Karse .629.6 Persille .629.7 Broccoli .629.9 Blad- og staengelgroensager i.a.a. 011.63 Frugtagtige groensager .631 Tomater .632 Agurker og asier .633 Meloner .634 Auberginer og graeskar .635 Paprika .639 Andre frugtagtige groensager 011.64 Rod- og knoldgroensager .641 Kaalrabi .642 Spiseroer .643 Karotter og guleroedder .644 Hvidloeg .645 Kepaloeg og skalotteloeg .646 Roedbeder .647 Haverod, skorzonerrod .649 Andre rod- og knoldgroensager (purloeg, radiser, raeddike, vild peberrod) 011.65 Baelggroensager .651 Groenaerter .652 Boenner .659 Andre baelggroensager 011.66 Champignon (¹) 011.7 Frugt, herunder citrusfrugter (eksklusiv druer og oliven) 011.71 AEbler og paerer til spisebrug .711 AEbler til spisebrug .712 Paerer til spisebrug 011.72 AEbler og paerer til most og saft .721 AEbler til most og saft .722 Paerer til most og saft 011.73 Stenfrugter .731 Ferskner .732 Abrikoser .733 Kirsebaer .734 Blommer (inklusiv reine-clauder, mirabeller og sveskeblommer) .739 Andre stenfrugter 011.74 Skalfrugter .741 Valnoedder .742 Hasselnoedder .743 Mandler .744 AEgte kastanier .745 Andre skalfrugter (eksklusiv tropiske) .745.1 Pistachenoedder .745.9 Skalfrugter i.a.a. 011.75 Andre frugter fra traeer .751 Figner .752 Kvaeder .759 Andre frugter fra traeer i.a.a. (eksklusiv tropiske) 011.76 Jordbaer 011.77 Baer fra buske .771 Ribs og solbaer .771.1 Solbaer .771.2 Ribs .772 Hindbaer .773 Stikkelsbaer .774 Andre baer (f.eks. havebrombaer) (¹) For Tysklands vedkommende er dyrkning af svampe under jorden, i grotter osv. eller i bygninger specielt rejst eller tilpasset dyrkning af svampe udelukket. 011.78 Citrusfrugter .781 Appelsiner .782 Mandariner og klementiner .783 Citroner .784 Grapefrugter .785 Andre citrusfrugter .785.1 Cedrater .785.2 Limetter .785.3 Bergamot .785.9 Citrusfrugter i.a.a. 011.79 (019.79) 011.8 Druer og oliven 011.81 Druer .811 Druer til spisebrug .812 Andre druer (til fremstilling af vin, frugtsaft og rosiner) 011.82 Oliven .821 Oliven til spisebrug .822 Andre oliven (til fremstilling af olivenolie) 011.9 Andre vegetabilske produkter 011.91 Foderplanter (¹) 011.92 Planteskoleprodukter .921 Frugttraeer og frugtbuske .922 Vinplanter .923 Prydplanter .924 Forstplanter 011.93 Kurve- og flettematerialer .931 Vidje- og roerplanter .932 Siv, roer, bambus .939 Andre kurve- og flettematerialer 011.94 Blomster, prydplanter og juletraeer .941 Blomsterloeg og blomsterknolde .942 Prydplanter .943 Afskaarne blomster, snitgroent og blade .944 Juletraeer (a) .945 Frilandsstauder 011.95 Plantefroe .951 Landbrugsplantefroe (²) (a) .952 Blomsterfroe 011.96 Vildtvoksende planter (³) (a) (a) Se afsnit B. (¹) F.eks. hoe, kloever (eksklusiv foderkaal). (²) Eksklusiv froe til korn og ris samt laeggekartofler (011.1, 011.2, 011.4). (³) F.eks. vildtvoksende svampe, tyttebaer, blaabaer, brombaer, hindbaer osv. . 011.97 Biprodukter ved plantedyrkning (¹) .971 Biprodukter ved dyrkning af korn (eksklusiv ris) .972 Biprodukter ved dyrkning af ris .973 Biprodukter ved dyrkning af baelgfrugter .974 Biprodukter ved dyrkning af rod- og knoldfrugter .975 Biprodukter ved dyrkning af industriplanter .976 Biprodukter ved dyrkning af groensager .977 Biprodukter ved dyrkning af frugt og citrusfrugter .978 Biprodukter ved dyrkning af druer og oliven .979 Biprodukter ved andre vegetabilske produkter 011.99 Vegetabilske produkter i.a.a. 012 DRUESAFT OG VIN (a) 012.0 Druesaft og vin 012.01 Druesaft 012.02 Vin 012.09 Biprodukter ved vinfremstilling (²) 013 OLIVENOLIE, IKKE RAFFINERET (a) 013.0 Olivenolie 013.01 Jomfruolie 013.02 Olivenolie, ikke raffineret (³) 013.09 Biprodukter ved fremstilling af olivenolie (%) 014 DYR OG ANIMALSKE PRODUKTER INDEN FOR LANDBRUG OG JAGT 014.1 Kvaeg 014.10 Tamkvaeg .101 Kalve .102 Andet kvaeg under et aar .103 Kvier .104 Koeer .105 Avlsdyr (af hankoen) .105.1 Et til to aar gamle .105.2 Mere end to aar gamle .106 Slagte- og fedekvaeg .106.1 Et til to aar gamle .106.2 Mere end to aar gamle (a) Se afsnit B. (¹) F.eks. halm, roetoppe og kaalblade, aerte- og boennebaelge. (²) F.eks. vinbaerme, vinsten (raa) og lignende. (³) Positionerne 0.13.01 og 013.02 udskiller sig mere paa grund af forskellige forarbejdningsmetoder end paa grund af forskellige produkionsformer. (%) F.eks. olivenoliekager og andre restprodukter ved olieudvindingen. 014.2 Svin 014.20 Tamsvin .201 Pattegrise .202 Ungsvin .203 Fedesvin .204 Avlssoeer .205 Avlsorner 014.3 Enbovede 014.31 Heste 014.32 Tamaesler 014.33 Muldyr og mulaesler 014.4 Faar og geder 014.41 Tamfaar 014.42 Tamgeder 014.5 Fjerkrae, kaniner, duer og andre dyr i.a.a. 014.51 Hoens, haner, kyllinger 014.52 AEnder 014.53 Gaes 014.54 Kalkuner 014.55 Perlehoens 014.56 Tamkaniner 014.57 Tamduer 014.59 Andre dyr (a) .591 Bier .592 Silkeorme .593 Pelsdyr .594 Snegle (eksklusiv soesnegle) .599 Dyr i.a.a. 014.6 Vildt og vildtkoed (a) 014.61 Vildt (¹) 014.62 Vildtkoed 014.7 Ubehandlet maelk 014.71 Komaelk 014.72 Faaremaelk 014.73 Gedemaelk 014.74 Boeffelmaelk (a) Se afsnit B. (¹) Som levende vildt regnes kun opdraettet vildt og vildt i fangenskab. 014.8 AEg 014.81 Hoenseaeg .811 Rugeaeg .812 Andre hoenseaeg 014.82 Andre aeg .821 Rugeaeg .822 Andre 014.9 Andre animalske produkter 014.91 Raauld (inklusiv dyrehaar) (¹) 014.92 Honning (a) 014.93 Kokoner (a) 014.94 Biprodukter ved animalsk produktion (²) (a) 014.95 Animalske produkter i.a.a. (a) 014.96 (019.96) 015 TJENESTEYDELSER PAA LANDBRUGETS PRODUKTIONSTRIN (³) (a) 019 LANDBRUGSPRODUKTER, SOM NAESTEN UDELUKKENDE IMPORTERES 019.52 Tropiske olieholdige froe og frugter .521 Jordnoedder .522 Kopra .523 Palmenoedder og -kerner .524 Bomuldsfroe .529 Olieholdige froe og frugter i.a.a. 019.54 Tropiske tekstilplanter .541 Bomuld .542 Andre tekstilplanter .542.1 Manilahamp .542.2 Jute .542.3 Sisal .542.4 Kokosfibre .542.5 Ramie .542.9 Tekstilplanter i.a.a. 019.58 Andre tropiske industriplanter .581 Kaffe .582 Kakao .583 Sukkerroer (a) Se afsnit B. (¹) For saa vidt de er hovedprodukt. (²) F.eks. huder, dyrehaar og pelsvaerk fra draebt vildt, voks, goedning, ajle. (³) Dvs. tjenesteydelser, som landbrugsbedrifterne saedvanligvis selv praesterer, saasom ploejning, mejning, taerskning, tobakstoerring, klipning af faar, pasning af dyr. 019.79 Tropiske frugter .791 Tropiske skalfrugter .791.1 Kokosnoedder .791.2 Akajounoedder .791.3 Paranoedder .791.4 Pekannoedder .792 Andre tropiske frugter .792.1 Dadler .792.2 Bananer .792.3 Ananas .792.4 Papayafrugt .792.5 Tropiske frugter i.a.a. 019.96 Elfenben, raa B. LISTE OVER UDELADTE PRODUKTER Med henblik paa definitionen af undersoegelsesgrundlag udelades foelgende positioner i den (standard)liste, over landbrugsprodukter, som er anfoert ovenfor: 011.944 Juletraeer 011.96 Vildtvoksende planter (¹) 011.97 Biprodukter (ved dyrkning af: korn, ris, baelgfrugter, rod- og knoldfrugter, industriplanter, groensager, frugt og citrusfrugter, druer og oliven, og ved andre vegetabilske produkter (²)) 012 Druesaft og vin (³) 013 Olivenolie, ikke raffineret (³) 014.59 Andre dyr (silkeorme, pelsdyr, snegle, dyr i.a.a.) 014.6 ex Vildt og vildtkoed 014.92 Honning (³) 014.93 Kokoner 014.94 Bioprodukter ved animalsk produktion (²) 014.95 Animalske produkter i.a.a. 015 Tjenesteydelser paa landbrugets produktionstrin. (¹) Eftersom de normalt ikke indsamles eller hoestes af bedriften, da de ikke vokser paa agerjord, kan de ikke opgoeres statistisk. (²) Eftersom hovedproduktet er medregnet. (³) Eftersom foerste produktionstrin er medregnet. BILAG III TILLADTE UNDTAGELSER FRA LISTEN OVER DEFINITIONER a) Danmark E Rubrikken »Koekkenhaver« anfoeres ikke saerskilt, men indgaar under »Andre arealer«. J/15 Avlshaner til laeggehoens medregnes ikke i rubrikken »Laeggehoens«. b) Frankrig I/02 Produktionstallet i rubrikken »Champignon« bestemmes og omregnes til arealet af bakkerne. J/14 Rubrikken »Fedekyllinger« omfatter avlshaner, som ikke medregnes under »Laeggehoens« (J/15). c) Irland D/14 og D/15 Rubrikken »Friske groensager, meloner og jordbaer« omfatter ikke jordbaer, som henhoerer under rubrikken »Plantager med frugttraeer og -buske« (G/01). J/09 a) Udsaetterhundyr medregnes ikke. d) Italien C/03 Under rubrikken »Udnyttet landbrugsareal andre driftsformer« - betragtes arealerne som ejendom og medregnes ikke under andre driftsformer, saafremt der er tale om en brugsret for en tjenestemand eller ansat, eller de er tildelt af en offentlig myndighed eller anden institution - arealer, for hvis benyttelse der ikke svares vederlag, anses for at vaere forpagtning. J/09 a) Rubrikken »Moderfaar« omfatter ikke hunlam, der skal anvendes som avlsdyr. e) Nederlandene D/13 Rubrikken »Industriplanter« omfatter froe til tekstilplanter, humle og tobak. E Koekkenhaver er medregnet i rubrikken «Andre arealer». J/14 og J/15 Under rubrikkerne »Fedekyllinger« og »Laeggehoens« medtages tillige kyllingerne. Avls- hanerne medtages ikke i disse rubrikker. L/03 Bedriftsindehaverens boern, som udfoerer arbejde for bedriften, medregnes altid under »Bedriftsindehaverens familie«, hvorimod bedriftsindehaverens andre familiemedlemmer, som ikke bor paa bedriften, medregnes under »Fremmed arbejdskraft« (L/04-L/06). f) Forbundsrepublikken Tyskland J/14 Under rubrikken »Fedekyllinger« medregnes de avlshaner til laeggehoens, som ikke er medregnet under »Laeggehoens« (J/15). L/03 Andre paa bedriften beskaeftigede familiemedlemmer, som ikke bor paa bedriften, medregnes under »Fremmed arbejdskraft« (L/04-L/06). g) Det Forenede Kongerige D/11 og D/12 Under rubrikkerne »Sukkerroer« og »Rodfrugtplanter til foder« medregnes froe i modsaetning til, hvad der gaelder for de andre medlemslande. D/13 Under rubrikken »Industriplanter« medregnes froe af tekstilplanter, humle og tobak. D/19 Under rubrikken »Plantefroe og planter paa agerjord« medregnes kun arealer til graesmarker og kloever, saaledes at alle oevrige arealer medregnes under kulturer. E Rubrikken »Koekkenhaver« indgaar under »Andre arealer« (H). h) Portugal J/14 Rubrikken »Slagtekyllinger« omfatter avlshaner til avl af laeggehoens, som ikke er medregnet under »Laeggehoens« (J/15). i) Spanien C/04 Rubrikken »Antal arealenheder« refererer til bedriftens samlede areal og ikke til det udnyttede landbrugsareal. J/14 Rubrikken »Slagtekyllinger« omfatter avlshaner til avl af laeggehoens, som ikke er medregnet under »Laeggehoens« (J/15).