KOMMISSIONENS BESLUTNING Nr. 891/92/EKSF af 30. marts 1992 om indfoerelse af en midlertidig antidumpingtold paa importen af visse halvfabrikata af legeret staal med oprindelse i Tyrkiet og Brasilien

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab,

under henvisning til Kommissionens beslutning nr. 2424/88/EKSF af 29. juli 1988 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab (1), saerlig artikel 11,

efter konsultation i det raadgivende udvalg, der er nedsat i henhold til naevnte beslutning, og

ud fra foelgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) I februar 1990 modtog Kommissionen en klage indgivet af Eurofer (Foreningen af Europaeiske Staalproducenter) paa vegne af producenter, hvis samlede produktion udgoer hovedparten af produktionen i Faellesskabet af de paagaeldende varer.

Klagen indeholdt bevis for, at der fandt dumping sted og forvoldtes vaesentlig skade som foelge heraf, hvilket ansaas for tilstraekkeligt til at begrunde ivaerksaettelsen af en procedure. Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedroerende importen til Faellesskabet af visse halvfabrikata af legeret konstruktionsspecialstaal med rektangulaert eller kvadratisk tvaersnit, varmtvalsede eller fremstillet ved kontinuerlig stoebning, henhoerende under KN-kode ex 7224 90 09 og ex 7224 90 15, med oprindelse i Tyrkiet og Brasilien, og indledte en undersoegelse.

(2) Kommissionen underrettede officielt de eksportoerer og importoerer, som den vidste var beroert af sagen, samt repraesentanter for eksportlandene og klagerne og gav de direkte beroerte parter lejlighed til at tilkendegive deres mening skriftligt og til at anmode om at blive hoert mundtligt.

(3) Alle producenter/eksportoerer og nogle importoerer, som Kommissionen var bekendt med, tilkendegav deres mening skriftligt. Flere producenter/eksportoerer anmodede om at blive hoert, hvilket blev imoedekommet.

(4) Der blev ikke fremlagt redegoerelser fra eller paa vegne af virksomheder i Faellesskabet, der indkoeber eller forarbejder de paagaeldende varer.

(5) Kommissionen indhentede og efterproevede alle de oplysninger, den ansaa for noedvendige med henblik paa at traeffe en foreloebig afgoerelse, og aflagde kontrolbesoeg hos:

Producenter i Faellesskabet

- Saarstahl AG, Voelklingen, Tyskland

- Thyssen Edelstahlwerke AG, Krefeld, Tyskland

- Edelstahlwerke Buderus AG, Wetzlar, Tyskland

- Krupp Stahl AG, Bochum, Tyskland

- Kloeckner Stahl GmbH, Georgsmarienhuette, Tyskland

- Ascometal, Paris la Défense, Frankrig

- ILVA SpA, Sesto S. Giovanni, Italien

Producenter/eksportoerer i tredjelande

Brasilien:

- Villares Indústrias de Base SA (VIBASA), Sao Paulo

- Aços Anhanguera SA, Sao Paulo

- Companhia Aços Especiais Itabira (ACESITA), Belo Horizonte

- Aços Finos Piratini SA, Porto Alegre

Tyrkiet:

- Asil Celik, Istanbul.

(6) Kommissionen anmodede om og modtog detaljerede skriftlige redegoerelser fra de klagende faellesskabsproducenter og nogle importoerer og efterproevede de fremlagte oplysninger i den udstraekning, det ansaas for paakraevet.

(7) Dumpingundersoegelsen omfattede perioden 1. april 1989 til 31. marts 1990.

(8) Som foelge af procedurens indviklede karakter, og navnlig vanskeligheder i forbindelse med Kommissionens bestraebelser for at indhente de noedvendige oplysninger fra nogle af de beroerte parter, kunne undersoegelsen ikke afsluttes inden for den normale periode paa et aar, der er fastsat i artikel 7, stk. 9, i beslutning nr. 2424/88/EKSF.

B. DEN PAAGAELDENDE VARE, SAMME VARE

(9) De varer, der er omfattet af proceduren, er halvfabrikata med rektangulaert eller kvadratisk tvaersnit, varmtvalsede eller fremstillet ved kontinuerlig stoebning. Halvfabrikata af legeret staal, ogsaa kendt under betegnelsen legeret konstruktionsstaal i barrer, er staal af den type, der anvendes til fremstilling af konstruktionsdele. En stor del af dette konstruktionsstaal er bestemt for automobilindustrien og til fremstilling af tunge koeretoejer og indgaar som komponenter i motorer, gearkasser, transmissionssystemer og styreanordninger. Af andre anvendelsesomraader kan naevnes mine- og energisektoren, luftfart og maskinindustri. Legeret staal markedsfoeres i en lang raekke forskellige legeringer til forskellige anvendelsesformaal, f.eks. konstruktionsspecialstaal, saasom varmehaerdet staal, stoebehaerdet staal, nitrerstaal, staal til flamme- og induktionshaerdning, kuglelejestaal, fjederstaal, staal til bolte og moetrikker osv.

(10) Konstruktionsstaal fremstilles i form af barrer, staenger og oprullede pladeemner med rektangulaert eller kvadratisk tvaersnit. Kun barrer med rektangulaert tvaersnit anses for halvfabrikata i denne procedure. Der skal sondres mellem legerede staalbarrer og staenger af legeret staal, som grundlaeggende er samme vare, men yderligere forarbejdet.

(11) I loebet af undersoegelsesperioden blev det klart, at betegnelsen »konstruktionsspecialstaal« ikke foejer noget yderligere til betegnelsen »legeret staal«, og at der ikke er andre varer, der henhoerer under KN-kode 7224 90 09 og 7224 90 15. Definitionen af varen kan derfor for at goere den klarere forenkles til: halvfabrikata af legeret staal, med rektangulaert eller kvadratisk tvaersnit, varmtvalsede eller fremstillet ved kontinuerlig stoebning, henhoerende under KN-koder 7224 90 09 og 7224 90 15.

(12) Kommissionen konstaterede, at de halvfabrikata af legeret staal, som fremstilles af den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet, i henseende til alle vaesentlig fysiske og tekniske egenskaber er samme vare som den, der importeres fra Tyrkiet og Brasilien, og sidstnaevnte vare er endvidere samme vare som den, der saelges til forbrug paa det tyrkiske og brasilianske marked.

C. DUMPING

1. Normal vaerdi

a) Tyrkiet

(13) Det konstateredes, at den tyrkiske producent solgte betydelige maengder med fortjeneste paa hjemmemarkedet. Den normale vaerdi blev derfor fastlagt paa grundlag af salgspriserne paa hjemmemarkedet.

(14) Tyrkiet havde i undersoegelsesperioden en inflationsrate paa over 70 %. For at udligne virkningerne af denne inflation blev den normale vaerdi fastsat for den kortest mulige relevante periode, dvs. paa maanedsbasis.

b) Brasilien

(15) For saa vidt angaar alle fire basilianske producenter var det noedvendigt at fastsaette den normale vaerdi paa grundlag af den beregnede vaerdi, fordi der var blevet solgt betydelige maengder med tab paa hjemmemarkedet, eller fordi salget paa hjemmemarkedet af samme vare som den, der eksporteredes til Faellesskabet, ikke kunne anses for repraesentativt.

(16) Den normale vaerdi blev fastsat ved sammenlaegning af produktionsomkostningerne og et rimeligt beloeb til daekning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger samt fortjeneste. Eftersom kun et af de fire brasilianske selskaber opnaaede fortjeneste paa driften i referenceperioden, anvendtes dette selskabs fortjenstmargen ogsaa for alle de oevrige selskaber.

(17) Den beregnede vaerdi blev fastlagt paa grundlag af gennemsnitstal for omkostninger og fortjeneste og beregnedes paa maanedsbasis for at tage hensyn til virkningerne af inflationen.

2. Eksportpriser

(18) Eksportpriserne for de tyrkiske og brasilianske producenter blev for hver enkel eksporttransaktion til uafhaengige kunder i Faellesskabet fastsat paa grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

(19) For den tyrkiske producents vedkommende tegnede seks kvaliteter af legeret staal sig for ca. 70 % af det samlede tyrkiske eksportsalg til Faellesskabet. Kommissionens tjenestegrene besluttede derfor med den tyrkiske producents indforstaaelse at foretage dumpingberegningerne paa grundlag af disse seks kvaliteter af legeret staal.

3. Sammenligning

(20) For at tage hensyn til forskelle i salgsbetingelser og andre vilkaar justeredes de normale vaerdier og de tyrkiske og brasilianske producenters eksportpriser for at naa frem til nettopriser, ab fabrik, og sammenligningerne blev foretaget for hver enkelt salgstransaktion.

(21) I de tilfaelde, hvor de beroerte selskaber kunne fremlaegge relevant dokumentation herfor, blev der i henhold til artikel 2, stk. 10, litra b), i beslutning nr. 2424/88/EKSF foretaget justeringer for at tage hensyn til importafgifter og indirekte skatter paa materialer, der fysisk indgik i samme vare og refunderedes ved eksport heraf.

(22) En brasiliansk producent gjorde gaeldende, at hans normale vaerdi i henhold til artikel 2, stk. 10, litra c), nr. iii), i beslutning nr. 2424/88/EKSF burde nedsaettes med et beloeb svarende til omkostningerne ved ydelse af kredit paa de paagaeldende salg paa hjemmemarkedet, fordi der ikke var tale om tilsvarende omkostninger i forbindelse med eksportsalget til Faellesskabet.

(23) Kommissionen afviste dette, fordi den finder, at de betalingsbetingelser, der er aftalt i salgskontrakten, har direkte tilknytning til de paagaeldende salg, og at omkostningerne ved ydelse af kredit til kunderne normalt er indregnet i salgsprisen. Det konstateredes endvidere, at den brasilianske producent havde beregnet omkostningerne ved de fastsatte kreditvilkaar og forhoejet salgsprisen til kunderne i overensstemmelse hermed. Da Kommissionen med henblik paa sammenligningen ikke har henfoert disse omkostninger til den beregnede normale vaerdi, er den af den opfattelse, at den normale vaerdi og eksportprisen i henseende til kreditomkostninger er blevet fastsat paa et grundlag, der fuldt ud er sammenligneligt.

4. Dumpingmargener

(24) Dumpingmargenerne beregnedes som den samlede forskel mellem de normale vaerdier og eksportpriserne ved salg til Faellesskabet.

(25) De vejede gennemsnitlige dumpingmargener beregnet i procent af den samlede cif-vaerdi af den paagaeldende import udgjorde:

- Asil Célik, Istanbul, Tyrkiet 33,7 %

- Villares Indústrias de Base SA

(VIBASA), Sao Paulo, Brasilien 7,4 %

- Aços Anhanguera (Villares) SA,

Sao Paulo, Brasilien 15,0 %

- Aços Especiais Itabira (ACESITA),

Belo Horizonte, Brasilien 37,9 %

- Aços Finos Piratini SA, Porto Alegre,

Brasilien 1,7 %.

D. SKADE

1. Dumpingimportens omfang og markedsandel

a) Kumulering

(26) Kommissionen er af den opfattelse, at der ved fastlaeggelse af dumpingimportens samlede indvirkning paa den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet maa tages hensyn til den kumulerede virkning af den samlede import.

Ved vurderingen af, om en saadan kumulering var rimelig, undersoegte Kommissionen, i hvor hoej grad de importerede varer var sammenlignelige, og den tog endvidere i betragtning, i hvilket omfang hver af de importerede varer konkurrerede i Faellesskabet med samme vare fremstillet af faellesskabsproducenterne. Desuden blev det taget i betragtning, at alle eksportoerer havde samme optraeden paa EF-markedet, og at deres stilling paa markedet ikke var ubetydelig.

(27) Kommissionen konkluderede paa grundlag af ovenstaaende, at der skulle tages hensyn til den kumulerede virkning af dumpingimporten fra alle de paagaeldende lande og eksportoerer.

b) Dumpingimportens omfang og markedsandel

(28) Ifoelge de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, fremgaar det, at den samlede import til Faellesskabet fra Tyrkiet og Brasilien steg fra 10 578 tons i 1985 til 69 391 tons i 1989 og 77 234 tons i undersoegelsesperioden (april 1989 til marts 1990). I samme preriode steg importen fra Tyrkiet fra 3 880 tons til 20 959 tons og fra Brasilien fra 6 698 tons til 56 275 tons.

(29) Den eneste tyrkiske producent, som Kommissionen er bekendt med, gjorde gaeldende, at hans direkte forsendelser til Faellesskabet i undersoegelsesperioden kun udgjorde 14 152 tons som efterproevet af Kommissionen, og at det var dette tal, der burde tages i betragtning ved fastlaeggelse af den importerede maengde og markedsandelen, idet de officielle handelsstatistikker (Eurostat) ikke var paalidelige.

(30) Kommissionen finder, at Eurostat-statistikkerne i det foreliggende tilfaelde korrekt afspejler de samlede maengder af de paagaeldende varer med oprindelse i Tyrkiet, som er indfoert i Faellesskabet.

(31) Afvigelser i forhold til producentens eksportstatistikker kan tilskrives den tid, der forloeber mellem afsendelsestidspunktet i oprindelseslandet og toldbehandlingen i Faellesskabet, eller eventuelt omdirigering af eksportforsendelserne til Faellesskabet. Kommissionen ansaa derfor de af Eurostat registrerede maengder for korrekte.

(32) Importen var koncentreret paa det tyske, italienske og britiske marked, idet det tyske marked dog var det mest beroerte med en import paa 46 290 tons, svarende til 60 % af den samlede dumpingimport.

(33) Udtrykt i markedsandel beregnet paa grundlag af det samlede synlige forbrug i Faellesskabet var der for dumpingimporten tale om en foroegelse fra 1,2 % i 1985 til 7,8 % i 1989 og 8,7 % i undersoegelsesperioden. Paa det tyske marked alene naaede dumpingimportens andel af markedet op paa 13,7 %, svarende til en stigning paa 11,1 procentpoint i loebet af blot to aar. For Tyrkiets vedkommende oegedes markedsandelen fra 0,5 % i 1985 til 2,4 % i undersoegelsesperioden, medens den brasilianske markedsandel steg fra 0,8 % til 6,3 % i samme periode.

2. Prisunderbud

(34) Ved en sammenligning mellem eksportoerens priser paa halvfabrikata af legeret staal og de tilsvarende vejede gennemsnitspriser ab fabrik for identiske varer, som solgtes af faellesskabsproducenterne, fastslog Kommissionen, i hvor hoej grad der havde vaeret tale om prisunderbud. Til sammenligningerne anvendtes priser cif Faellesskabets graense, fortoldet, herunder havne- og haandteringsomkostninger, for hver af de paagaeldende eksportoerers eksporttransaktioner i undersoegelsesperioden.

(35) De konstaterede vejede gennemsnitlige underbudsmargener fordelt paa eksportoerer udgjorde:

- Asil Celík, Istanbul, Tyrkiet 16 %

- Villares Indústrias de Base SA

(VIBASA), Sao Paulo, Brasilien 22 %

- Açoes Anhanguera (Villares) SA,

Sao Paulo, Brasilien 26 %

- Aços Especiais Itabira (ACESITA),

Belo Horizonte, Brasilien 15 %

- Aços Finos Piratini SA, Porto Alegre,

Brasilien 9 %.

3. Den paagaeldende faellesskabserhvervsgrens situation.

a) Salg og markedsandel

(36) Fra et konjunkturtilbageslag, som naaede sit laveste punkt i 1987, var forbruget i Faellesskabet igen i hastig fremgang i 1988 og naaede det hoejeste punkt i 1989 med en stigning paa 16 % sammenholdt med lavpunktet i 1987. I begyndelsen af opsvinget var de klagende faellesskabsproducenter ogsaa i stand til at udvide afsaetningen, men de haltede snart bagefter den generelle efterspoergselsudvikling paa grund af den massive import af dumpingvarer. Indtil undersoegelsesperioden faldt deres salg endog til et niveau, der var lavere end i 1987, hvilket foerte til en betydelig nedgang i markedsandelen, som faldt fra 84 % i 1986 til 71 % i undersoegelsesperioden.

b) Kapacitetsudnyttelse

(37) Mellem 1987 og undersoegelsesperioden var der i almindelighed tale om en foroegelse af kapacitetsudnyttelsen hos de producenter i Faellesskabet, der har indgivet klage. Dette resultat opnaaedes imidlertid hovedsagelig gennem modernisering af produktionsfaciliteterne, omstruktureringsbestraebelser i den paagaeldende sektor og fabrikslukninger i Tyskland og Italien, isaer som foelge af en fortsat utilfredsstillende rentabilitet foraarsaget af lavprisimporten.

c) Faellesskabsproducenternes priser

(38) Mellem 1985 og 1987 foerte den konjunkturbetingede nedgang i efterspoergslen i Faellesskabet til et markant prisfald i Faellesskabet. Selv om den efterfoelgende foroegelse af efterspoergslen gjorde det muligt for nogle faellesskabsproducenter at haeve deres priser, begraensedes mulighederne for prisforhoejelser af konkurrencen fra dumpingimporten og de betydelige underbud i en saadan grad, at priserne i undersoegelsesperioden naeppe oversteg prisniveauet i 1985.

d) Rentabilitet

(39) Som foelge af, at det ikke var muligt at haeve priserne, havde faellesskabsproducenterne vanskeligt ved at opnaa tilfredsstillende afkast. I de fleste tilfaelde var de prisforhoejelser, det var muligt at opnaa, utilstraekkelige til at give daekning for stigningen i loen- og raamaterialeomkostningerne. Denne situation gav i nogle tilfaelde anledning til stadig stoerre finansielle tab, i andre tilfaelde faldt fortjenstmargenen til eller forblev paa et niveau, som var utilstraekkeligt til at sikre en sund udvikling af den paagaeldende sektor paa laengere sigt. Isaer haemmedes omstrukturerings- og rationaliseringsbestraebelserne alvorligt i en raekke tilfaelde.

(40) Kommission tog i betragtning, at nogle faellesskabsproducenter paa grund af anvendelsen af elektrisk lysbueteknologi i staalfremstillingsfasen i vidt omfang kunne goere brug af ferro-skrot som raamateriale og opnaa visse fordele paa omkostningssiden paa grund af faldet i de internationale skrotpriser kombineret med devalueringen af US-dollar i forhold til faellesskabsvalutaerne. De deraf foelgende omkostningsmaessige fordele forklarer til dels variationerne i EF-producenternes rentabilitet. De midlertidige omkostningsmaessige fordele af denne art, som nogle EF-producenter opnaaede, kan ikke opveje de grenerelt skadelige virkninger af lavprisimporten.

4. Konklusioner

(41) Af den foreloebige undersoegelse af de faktiske omstaendigheder fremgaar det, at den paagaeldende erhvervsgren i faellesskabet maatte registrere et betydeligt fald i markedsandelen, den hindredes i at haeve priserne for at faa daekning for stigningen i loen- og materialeomkostningerne, og der var tale om en forringelse af de finansielle resultater.

Kommissionen fastslaar derfor, at der er paafoert den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet vaesentlig skade.

5. AArsagssammenhaeng

(42) De negative virkninger for EF-erhvervsgrenen faldt sammen med den kraftige stigning i dumpingimporten af de paagaeldende varer med oprindelse i Brasilien og Tyrkiet. Medens importen fra Brasilien og Tyrkiet saaledes oegedes til det syvdobbelte, faldt EF-erhvervsgrenens markedsandel og der var tale om betydelige prisunderbud. I et staerkt prisfoelsomt marked er saadanne underbud yderst skadelige. Nedgangen i markedsandelen staar i skarp kontrast til den markante foroegelse af forbruget i Faellesskabet mellem 1987 og undersoegelsesperioden.

(43) Kommissionen undersoegte endvidere, om den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, kunne tilskrives andre faktorer end dumpingimporten. Det konstateredes, at der ogsaa var tale om en stigning i de importerede maengder med oprindelse i andre tredjelande. Mellem 1985 og undersoegelsesperioden oegedes markedsandelen for denne import imidlertid kun med 1,6 procentpoint mod en stigning paa 7,5 procentpoint for dumpingimporten. Der er endvidere intet, der tyder paa, at importvarerne fra andre tredjelande end Brasilien og Tyrkiet solgtes til dumpingpriser.

(44) Kommissionen konstaterede ogsaa, at der tilsyneladende i forbindelse med omstruktureringen i den paagaeldende sektor havde fundet en vis flytning af markedsdele sted mellem EF-producenterne. Paa grundlag af samlede tal for markedsudviklingen for den paagaeldende vare i Faellesskabet kan det anslaas, at ca. 2,9 procentpoint af de klagende producenters samlede tab paa 12 procentpoint kan tilskrives en foroegelse af de ikke-klagende EF-producenters andel. Denne foroegelse er imidlertid vaesentligt mindre end foroegelsen for dumpingimporten og kan derfor ikke have haft en tilsvarende indvirkning paa den klagende EF-erhvervsgrens situation. Det maa saaledes under disse omstaendigheder konkluderes, at importen af den paagaeldende vare som foelge af dumping har paafoert denne erhvervsgren i Faellesskabet vaesentlig skade.

E. FAELLESSKABETS INTERESSER

(45) Fremstillingen af halvfabrikata af legeret staal finder sted i en staerkt specialiseret gren af EKSF's staalindustri. Den samlede produktion udgoer ca. 12 % af produktionen af raastaal i Faellesskabet. De resultater, der opnaas i denne sektor, er af ikke ringe betydning for EKSF-staalindustrien som helhed, og hvad angaar senere led i produktionskaeden er denne industri af afgoerende betydning for EF's fremstillingsvirksomhed. Den forsyner metalforarbejdningsindustrien med en lang raekke kvaliteter af legeret specialstaal, som er specielt udformet til forskellige anvendelsesformaal. Produkterne er af grundlaeggende betydning for maskin- og elektroindustrien, for bilindustrien, skibsbygning, luftfartsindustrien og for fremstillingen af andre metalvarer. Der maa finde vedvarende forskning og udvikling sted for at opfylde de krav, som hoejteknologiindustrierne stiller til levering af materialer af hoej kvalitet. I almindelighed skal denne industri kunne levere ca. 600 forskellige kvaliteter af staallegeringer for at opfylde kundernes specifikke behov og for at udvikle nye produkter, der kan foelge med udviklingen i produktionsteknikken og de oegede kvalitetskrav til faerdigvarerne. De erhvervsgrene, for hvilke disse produkter er af vital betydning, beskaeftiger ca. 45 % af den samlede arbejdsstyrke og repraesenterer 40 % af den samlede produktionsvaerdi i EF's fabrikationsvirksomhed.

(46) Det er ganske klart i Faellesskabets interesse, at fremstillingen af staallegeringer med dens omfattende forgreninger i andre betydningsfulde sektorer inden for fremstillingsvirksomhed fortsat sikres gunstige vilkaar, og at denne sektors effektivitet ikke svaekkes yderligere som foelge af illoyal konkurrence. Det anses derfor for at vaere i Faellesskabets interesse at traeffe beskyttelsesforanstaltninger mod dumpingimporten.

(47) Kommissionen mener desuden, at det ogsaa er i forbrugernes interesse at beskytte den paagaeldende EF-erhvervsgren mod illoyal priskonkurrence. Den import, der skal gribes ind over for, repraesenterer et ret begraenset udvalg af grundlaeggende legerede staalkvaliteter, som imidlertid skaber grundlaget for udnyttelsen af produktionskapaciteten. Ud over noedvendigheden af paa laengere sigt at sikre forsyningerne og opretholde basisprodukternes kvalitetsstandarder maa denne erhvervsgren ogsaa vaere i stand til at levere et stort udvalg af specialprodukter til rimelige priser. En afvikling af produktionen af de masseproducerede produkter af ringere kvalitet vil noedvendigvis foere til en betydelig forringelse af omkostningsstrukturen i den integrerede produktionsproces og vil medfoere betydelige prisforhoejelser paa materialer, der er af vaesentlig betydning for aftagere i senere led i produktionskaeden.

(48) Den tyrkiske producent gjorde gaeldende, at bortset fra den betydelige foroegelse af markedsandelen i undersoegelsesperioden har han altid opretholdt en ret ubetydelig andel, og efter referenceperioden var hans markedsandel igen faldet til et saa lavt niveau, at den ikke kunne vaere til skade for EF-erhvervsgrenen, og det kunne derfor ikke i den aktuelle situation vaere i Faellesskabets interesse at traeffe beskyttelsesforanstaltninger.

(49) Kommissionen er af den opfattelse, at i betragtning af den flygtighed, der kendetegner handelsmoenstret for staalprodukter, som det fremgaar af den pludselige foroegelse af den tyrkiske dumpingeksport, vil der ikke vaere nogen garanti for, at der ikke igen vil blive tale om en skadelig dumpingimport, hvis undersoegelsen afsluttes uden indfoerelse af beskyttelsesforanstaltninger. En undtagelse fra dumpingforanstaltningerne for saa vidt angaar import med oprindelse i Tyrkiet paa grund af en nedgang i importomfanget efter undersoegelsesperioden ville desuden vaere ensbetydende med en forskelsbehandling af de brasilianske producenter/eksportoerer set paa baggrund af betragtning 26.

(50) Paa grundlag af disse betragtninger finder Kommissionen, at det af hensyn til beskyttelsen af Faellesskabets interesser er paakraevet at indfoere beskyttelsesforanstaltninger mod dumpingimporten af halvfabrikata af legeret staal i form af en midlertidig antidumpingtold.

F. MIDLERTIDIG TOLD

(51) Efter at have fastslaaet, at den paagaeldende dumpingimport har forvoldt vaesentlig skade for den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet, og at det er i Faellessakbets interesse at gribe ind, skal det anfoeres, at de paagaeldende foranstaltninger boer vaere tilstraekkelige til at afhjaelpe dumpingimportens skadelige virkninger. Der boer dog ikke indfoeres en told, som overstiger dumpingmargenerne. Eftersom hovedaarsagen til den forvoldte skade er eksportoerernes prisunderbud i forhold til EF-producenternes priser, anses det for noedvendigt om muligt at udligne disse prisunderbudsmargener. Eksportoerernes priser boer derfor forhoejes med et beloeb svarende til deres prisunderbudsmargen eller deres dumpingmargen, alt efter hvilken der er lavest. Paa dette grundlag fastslaar Kommissionen, at der boer indfoeres midlertidig told til foelgende satser:

Tyrkiet 16,0 %

Brasilien 15,0 %

med undtagelse af:

- Villares Indústrias de Base SA

(VIBASA), Sao Paulo 7,4 %

- Aços Finos Piratini SA, Porto Alegre 1,7 %

(52) Der boer fastsaettes en frist, inden for hvilken de beroerte parter kan tilkendegive deres mening og anmode om at blive hoert. Det skal endvidere anfoeres, at alle undersoegelsesresultater med henblik paa denne beslutning er foreloebige, og at de eventuelt skal tages op til revision med henblik paa indfoerelse af en endelig told, som Kommissionen maatte foreslaa -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1. Der indfoeres en midlertidig antidumpingtold paa importen af visse halvfabrikata af legeret staal, med rektangulaert eller kvadratisk tvaersnit, varmtvalsede eller fremstillet ved kontinuerlig stoebning, henhoerende under KN-kode 7224 90 09 og 7224 90 15, med oprindelse i Tyrkiet og Brasilien.

2. Tolden, beregnet paa grundlag af prisen frit Faellesskabert graense, ufortoldet, fastsaettes til:

- 16,0 % for importen af halvfabrikata af legeret staal med oprindelse i Tyrkiet

- 15,0 % for importen af halvfabrikata af legeret staal med oprindelse i Brasilien (Taric-tillaegskode 8625).

3. Uanset stk. 2 fastsaettes tolden til:

- 7,4 % for varer, der fremstilles af Villares Indústrias de Base SA (VIBASA), Sao Paulo, Brasilien (Taric-tillaegskode 8624)

- 1,7 % for varer, der fremstilles af Aços Finos Piratini SA, Porto Alegre, Brasilien (Taric-tillaegskode 8623).

4. Gaeldende bestemmelser for told finder anvendelse.

5. Overgang til fri omsaetning i Faellesskabet af de varer, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

Parterne kan inden en maaned fra tidspunktet for naervaerende beslutnings ikrafttraeden tilkendegive deres mening skriftligt og anmode om at blive hoert mundtligt af Kommissionen, jf. dog artikel 7, stk. 4, litra b) og c), i beslutning nr. 2424/88/EKSF.

Artikel 3

Denne beslutning traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Artikel 1

finder anvendelse i fire maaneder, medmindre Kommissionen vedtager endelige foranstaltninger inden udloebet af denne periode, jf. dog artikel 11, 12 og 13 i beslutning nr. 2424/88/EKSF. Denne beslutning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 30. marts 1992. Paa Kommissionens vegne

Frans ANDRIESSEN

Naestformand

(1) EFT nr. L 209 af 2. 8. 1988, s. 18, berigtiget i EFT nr. L 273 af 5. 10. 1988, s. 19. (2) EFT nr. C 144 af 14. 6. 1990, s. 5.