RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 194/1999 af 25. januar 1999 om indførelse af endelig antidumpingtold på importen af fiberplader (hardboard) med oprindelse i Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland og om endelig opkrævning af den midlertidige told

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), særlig artikel 9, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. GENERELLE OPLYSNINGER

1. Midlertidige foranstaltninger

(1) Som led i den foreliggende procedure indførtes der den 6. august 1998 midlertidige antidumpingforanstaltninger ved forordning (EF) nr. 1742/98 (2) (i det følgende benævnt »forordningen om midlertidig told«). Tilsagn afgivet af de eksporterende producenter i alle de berørte lande, bortset fra Rusland, blev godtaget.

2. Efterfølgende procedure

(2) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger indgav nogle eksporterende producenter, importører og brugere i Fællesskabet af den pågældende vare skriftlige bemærkninger. Parter, der anmodede herom, fik lejlighed til at blive hørt.

(3) Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told blev der aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber, som anvender den pågældende vare til fremstilling af døre:

- Svedex BV, Nederlandene

- Swedoor, en afdeling af Nobia Nordisk Bygginteriör AB, Sverige (to produktionsanlæg)

- Righini SA, Frankrig

- Huet SA, Frankrig

- Theuma Deurenindustrie NV, Belgien.

Der blev også aflagt besøg hos en producent af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ:

- Industria de Fibras de Madeira, Portugal

og hos en uafhængig importør af fiberplader (hardboard):

- Firma Christian Kröger GmbH & Co. KG, Tyskland.

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1. Den pågældende vare

(4) Den vare, der er omfattet af denne antidumpingprocedure, er fiberplader (hardboard). Ved fiberplader (hardboard) forstås træfiberplader og fiberplader af andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler med densitet på over 0,8 g/cm3, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4411 11 00 og ex 4411 19 00.

Fiberplader (hardboard) fremstilles udelukkende ved en »våd fremstillingsproces« (modsat nedenfor beskrevne fiberplader (fibreboard), der fremstilles ved en tør fremstillingsproces), og de har normalt en densitet på 800-1 050 kg/m3 og fremstilles i tykkelser på mellem 1,8 og 6,0 mm.

Fiberplader (hardboard) anvendes typisk til fremstilling af møbler, inden for bygge- og automobilindustrien samt til dørbeklædning og emballage, navnlig emballage til frugt og grøntsager.

2. »Tynde« tørt fremstillede fiberplader (fibreboard)

(5) Efter indførelsen af de midlertidige antidumpingforanstaltninger argumenterede en række importører og brugere fortsat for en udvidelse af varesortimentet under proceduren. De gjorde navnlig gældende, at de såkaldt »tynde« former for tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) (af tykkelse under 6 mm), såsom fiberplader (fibreboard) af mellemhøj og høj densitet (tynde MDF og HDF), og fiberplader (hardboard) i det væsentlige har samme anvendelsesformål, og set under ét er der derfor tale om én og samme vare. Det hævdedes derfor, at undersøgelsen af spørgsmålet om dumping, skade og Fællesskabets interesser også burde indbefatte disse varer.

(6) På grundlag af de oplysninger, der blev fremlagt som led i den foreløbige undersøgelse, blev der foretaget en foreløbig vurdering af, i hvor høj grad anvendelsen af fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) overlapper hinanden. På grundlag af de oplysninger, der er fremlagt efter udstedelsen af forordningen om midlertidig told, er der foretaget en endelig vurdering, og det fremgår heraf, at en sådan overlapning teoretisk set er betydelig, og at det kun er i nogle markedssegmenter, at de to varetyper slet ikke kan substituere hinanden.

(7) Lighedspunkter i anvendelsesformålet er imidlertid ikke eneafgørende for spørgsmålet om samme vare. Konklusionerne af den foreløbige undersøgelse, ifølge hvilke fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) ikke er én og samme vare, var baseret på forskelle i de to varetypers fysiske og kemiske egenskaber. En yderligere undersøgelse af spørgsmålet har muliggjort følgende præcisering af analysen:

- det bekræftes, at den tynde HDF-variant af tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) kan fremstilles med densiteter, der svarer til eller er højere end densiteten af fiberplader (hardboard). Med en densitet defineret som værende højere end 800 kg/m3 er det tynd HDF, der kan anses for at komme tættest på fiberplader (hardboard)

- gennemsnitspriserne for tynde HDF var imidlertid højere end gennemsnitspriserne for tynde MDF (i gennemsnit 10-15 %) og for de fleste fiberplader (hardboard) af tilsvarende tykkelser under 6 mm, således at det i den betragtede periode hovedsagelig var tynde MDF (densiteter på under 800 kg/m3), der konkurrerede på markedet med fiberplader (hardboard) for så vidt angår en stor del af de endelige anvendelsesformål, navnlig i møbelsektoren, delvis i emballagesektoren, til billedrammer og delvis til fremstilling af døre

- det påpegedes også, at der efter den tørre proces fremstilles nye tynde fiberplader (fibreboard) med nul-emission, dvs. tynde tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), som ikke indeholder formaldehyd. Denne udvikling gør det muligt for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) at konkurrere på markedet for fødevareemballage, hvor de hidtil har været udelukket på grund af formaldehydindholdet. Disse varer med nul-emission er imidlertid først udviklet for nylig, og selv om det er muligt, at tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i fremtiden kan anvendes til fødevareemballage, vil den højere pris formentlig udelukke dette på nuværende tidspunkt. Da en sådan udvikling således vedrører perioder, der ligger senere end undersøgelsesperioden, kan spørgsmålet ikke undersøges nærmere

- den kendsgerning, at tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) og fiberplader (hardboard) har en række anvendelsesformål tilfælles, er ikke ensbetydende med, at de på markedet betragtes som én og samme vare. De fleste næringsdrivende i den pågældende sektor har således bekræftet, at de i praksis ikke anvender de forskellige typer fiberplader vilkårligt på grund af de to varetypers forskellige fysiske egenskaber og tekniske kvalitet; det forholder sig snarere sådan, at de vælger mellem dem, alt efter hvad der bedst tjener deres tekniske krav. MDF har eksempelvis en fordel, når de skal lamineres, for de har en porøs og mat overflade. Desuden er den indre struktur jævn og ikke lagdelt som fiberplader (hardboard), og de har ikke tendens til at spalte, når de udsættes for spænding. Som følge heraf foretrækkes tynde MDF almindeligvis for fiberplader (hardboard) til fremstilling af laminerede døre og møbelelementer. På den anden side har fiberplader (hardboard) almindeligvis en klar fordel til de anvendelsesformål, hvor der stilles krav til panelets densitet og/eller smidighed, såsom lakerede og for-malede døre eller automobildele, eller hvor det antages, at den harpiks, der er indeholdt i tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), som nævnt ovenfor, kan indvirke på sundheden, såsom i emballage til frugt og grøntsager.

(8) På grundlag af den endelige analyse bekræftes således de foreløbige undersøgelsesresultater, nemlig at fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) ikke i praksis er én og samme vare på grund af forskellene i fysiske og kemiske egenskaber, omend de teoretisk set kan substituere hinanden til mange anvendelsesformål.

(9) Selv om tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) og fiberplader (hardboard) således ikke er én og samme vare, anførtes det ikke desto mindre, at den betydelige overlapning mellem de to varetypers anvendelsesformål er af væsentlig betydning for analysen af årsagerne til den skade, som EF-erhvervsgrenen måtte have lidt. Dette spørgsmål behandles nedenfor i afsnittet om årsagssammenhæng.

3. Krydsfiner og spånplader

(10) Der er modtaget oplysninger, der nærmere belyser de argumenter, der blev fremført som led i den foreløbige undersøgelse, nemlig at krydsfiner og spånplader også kunne substituere fiberplader (hardboard) til mange anvendelsesformål. Af samme grunde som anført ovenfor vedrørende tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), er en teoretisk lighed i anvendelsesformål imidlertid ikke eneafgørende for spørgsmålet om samme vare. Eftersom de fysiske og kemiske egenskaber ved fiberplader (hardboard) er forskellige fra krydsfiner- og spånpladepanelers fysiske og kemiske egenskaber, kan de ikke betragtes som én og samme vare.

De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes derfor.

4. Samme vare

(11) På grundlag af den yderligere undersøgelse bekræftedes det, at der ikke var nogen forskelle med hensyn til grundlæggende egenskaber og anvendelsesformål mellem fiberplader (hardboard) importeret til Fællesskabet fra de pågældende lande og fiberplader (hardboard) fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og solgt på fællesskabsmarkedet. Det samme gælder fiberplader (hardboard) fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen (sidstnævnte land blev benyttet som referenceland med hensyn til importen fra Rusland). Det konkluderedes derfor, at både fiberplader (hardboard) fremstillet og solgt på fællesskabsmarkedet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og fiberplader (hardboard) fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen i henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«) er samme vare som fiberplader (hardboard) importeret til Fællesskabet fra de syv lande, der er omfattet af undersøgelsen.

(12) De brasilianske eksporterende producenter samt en række brugere af fiberplader (hardboard), navnlig producenter af dørbeklædning, gentog deres påstand fra den foreløbige undersøgelse om, at brasilianske fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ ikke er samme vare som den, der fremstilles af erhvervsgrenen i Fællesskabet, hvorfor den bør holdes uden for undersøgelsen.

(13) Af de eksporterende producenter, som er omfattet af denne undersøgelse, er de brasilianske eksporterende producenter de eneste, der leverer fiberplader (hardboard) fremstillet af eukalyptus til Fællesskabet. Der er også to producenter af fiberplader (hardboard) af eukalyptus i Fællesskabet, begge på den iberiske halvø, men ingen af dem var part i den klage, som førte til indledningen af denne procedure.

(14) Disse påstande vedrørende fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ er blevet nøje undersøgt. Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger, er der aflagt besøg hos en række dørfabrikanter rundt omkring i Fællesskabet. Desuden besøgtes en ikke-klagende EF-producent af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ i Portugal. Disse besøg havde til formål at klarlægge spørgsmålet om, hvorvidt brasilianske fiberplader (hardboard) skal være omfattet af denne procedure.

Følgende stod klart efter disse besøg:

a) Tekniske egenskaber og anvendelser af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ

(15) Der er modtaget talrige tekniske redegørelser fra de brasilianske eksporterende producenter, dørfabrikanter i Fællesskabet og klagende parter vedrørende de egenskaber, der kendetegner fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ. De eksporterende producenter og dørfabrikanterne gør gældende, at fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ har visse enestående egenskaber, som adskiller dem fra alle andre typer fiberplader (hardboard), uanset om de er fremstillet af andre bløde eller hårde træsorter end eukalyptustræ. De påstår endvidere, at EF-erhvervsgrenen ikke fremstiller et tilfredsstillende alternativ. Især dørfabrikanterne understreger, at EF-erhvervsgrenen ikke fremstiller fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ til dørbeklædninger; de påpeger således, at den eneste producent i Fællesskabet (i Portugal) af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, som faktisk fremstiller plader beregnet til dørbeklædninger, ikke er en af klagerne.

(16) Det konstateredes, at fiberplader (hardboard) fremstillet af eukalyptustræ har en række tekniske egenskaber, der gør dem særligt velegnede til dørbeklædninger til færdige døre af høj kvalitet. For det første giver dets særligt korte fibre de færdige fiberplader (hardboard) et meget ensartet udseende, en høj densitet og større brudstyrke end fiberplader (hardboard) fremstillet af andre træsorter end eukalyptus. Eukalyptustræet har næsten ingen bark, hvilket bevirker, at fejl i de pressede fiberplader (hardboard) kan holdes på et minimum.

(17) Det skal imidlertid erindres, at eukalyptustræ ikke er den eneste træsort, der har korte fibre. Klagende parter har gjort gældende, at der i Vesteuropa vokser 40 andre træsorter, der har fibre af ca. samme længde som eukalyptustræ og i nogle tilfælde endog kortere.

(18) Det skal også anføres, at den høje kvalitet, som dørfabrikanterne efterspørger, ikke kun kan tilskrives den træsort, som fiberpladerne fremstilles af. Nogle af de egenskaber, der kræves, såsom en konstant tykkelse af de plader, der benyttes, en høj densitet, en god modstandsevne over for høje temperaturer (døre samles ved en temperatur på over 100 °C) og fugtighed og ingen overfladefejl, er ikke nødvendigvis knyttet til eukalyptustræ, men kan også opfyldes med andre træsorter med en strengt kontrolleret produktionsproces. Hvad angår egnetheden til lakering kan det desuden tilføjes, at nogle fiberplader (hardboard) fremstillet af andre træsorter end eukalyptustræ kan lakeres med tilfredsstillende resultater alt afhængig af den teknik og mængde af maling, der anvendes. Fordelen ved eukalyptustræ og i almindelighed fiberplader fremstillet af hårdt træ er hovedsagelig, at der skal anvendes mindre mængder af maling for at opnå et godt resultat.

(19) På grundlag af analysen af dørfabrikanternes virksomhed bekræftedes det endvidere, at der til ikkefærdigbehandlede døre, som grundes eller forbehandles med hvid maling, men som kræver færdigbehandling hos den endelige kunde, benyttes dørbeklædning fremstillet af forskellige typer træ. Det konstateredes også, at nogle dørproducenter benyttede fiberplader (hardboard) fremstillet i Fællesskabet, men ikke af eukalyptustræ, til fremstilling af lakerede døre.

(20) Endelig konstateredes det, at eukalyptustræ i undersøgelsesperioden også benyttedes til særlige anvendelsesformål i møbel-, tagdæknings- og automobilindustrien og, for så vidt angår afskæringer af fiberplader, til frugt- og grøntsagskasser.

b) Konklusion vedrørende samme vare af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ

(21) Gennemgangen af de interesserede parters anbringender bekræfter, at de særlige egenskaber ved fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ ikke teknisk set udelukker, at de kan anvendes på de områder, hvor der også anvendes andre typer fiberplader (hardboard). At de således ikke i vidt omfang anvendes uden for sektoren for dørbeklædning er blot en følge af den forholdsvis højere pris, hvortil denne vare sælges på markedet sammenlignet med andre fiberplader (hardboard) af hårdt og blødt træ.

Selv om fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, der fremstilles og eksporteres af de brasilianske eksporterende producenter, har visse særlige egenskaber, er disse således ikke tilstrækkelige til, at de kan føre til den konklusion, at der ikke er tale om samme vare som fiberplader (hardboard), der fremstilles af EF-erhvervsgrenen, idet de to varetyper har samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

C. DUMPING

1. Særlige spørgsmål vedrørende fastlæggelse af dumping for hvert af de pågældende lande

a) BRASILIEN

(22) I betragtning af undersøgelsesresultaterne vedrørende årsagssammenhæng i betragtning 53-56 anses det ikke for påkrævet at redegøre for undersøgelsen af dumpingimporten af den pågældende vare fra Brasilien.

b) BULGARIEN

(23) De bulgarske eksporterende producenter fremsatte ingen bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told.

Dumpingmargenerne for de bulgarske eksporterende producenter udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, forbliver uændrede, nemlig:

- Fazerles AD: 7,1 %

- Lessoplast AD: 7,2 %

- ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 7,2 %

c) ESTLAND

(24) Den estiske eksporterende producent fremsatte ingen bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told.

Dumpingmargenerne for de estiske eksporterende producenter udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, forbliver uændrede, nemlig:

- AS Repo Vabrikud: 6 %

- ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 6 %

d) LETLAND

Generelle bemærkninger

i) Vareklassifikation

(25) Efter vedtagelsen af midlertidige foranstaltninger anmodede den lettiske eksporterende producent om en ændring af klassificeringen af nogle af selskabets varekoder til varekontrolnumre. Anmodningen begrundedes med, at nogle af selskabets varekoder, som selskabet oprindeligt fejlagtigt havde indberettet som refererende til standardvarer, skulle betragtes som varer skåret efter mål.

Denne anmodning er imødekommet, eftersom de pågældende varekoder rent faktisk ikke dækker standarddimensioner.

Normal værdi

i) Fortjenstmargen i den beregnede normale værdi

Den lettiske eksporterende producent gjorde gældende, at ved beregningen af de normale værdier burde fortjenstmargenen på salg i normal handel fastsættes i procent af selskabets samlede omsætning på hjemmemarkedet af samme vare, indbefattet omsætningen af ikke-fortjenstgivende salg, i stedet for omsætningen udelukkende af salg i normal handel. Den fremgangsmåde, som Kommissionen har benyttet i forordningen om midlertidig told, indebærer ifølge producenten, at fortjenstmargenen ansættes for højt. Den lettiske producent påstod endvidere, at der er uoverensstemmelse mellem de metoder, som Kommissionen har benyttet til på den ene side at beregne fortjenstmargenerne, hvor der ses bort fra ikke-fortjenstgivende transaktioner, samt til at beregne dumpingbeløb, hvor der ses bort fra negative dumpingmargener, og på den anden side beregning af dumpingmargener udtrykt i procent af den samlede cif-værdi.

Denne påstand måtte afvises. De metoder, som Kommissionen har benyttet til at beregne de normale værdier og til at bestemme, hvilke salg der har fundet sted i normal handel, er nærmere beskrevet i betragtning 29 og 31 i forordningen om midlertidig told og er i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i artikel 2, stk. 4 og 6, i grundforordningen. Det skal navnlig anføres, at det for det første i artikel 2, stk. 6, i grundforordningen klart fastsættes, at »beløbene til dækning af . . . fortjeneste fastsættes på grundlag af de faktiske oplysninger i forbindelse med produktion og salg i normal handel af samme vare . . .«. For det andet er det målet at fastsætte en fortjenstmargen, der normalt vil kunne opnås ved salg af en vare på hjemmemarkedet. For det tredje fastsættes det i artikel 2, stk. 4, i grundforordningen, hvornår tabsgivende salg af en vare kan anses for at have fundet sted i normal handel, nemlig hvis de mængder, der er solgt med tab, udgør mindre end 20 % af det samlede salg af den pågældende vare. Kun i dette tilfælde er det den samlede omsætning af en vare, indbefattet tabsgivende transaktioner, der benyttes som grundlag for beregningen af fortjenstmargenen.

Sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen

i) Justering for valutaomregning

Den lettiske eksporterende producent havde krævet en justering for valutaomregning, som var baseret på en sammenligning mellem det beløb i lat, som selskabet ville have opnået ved anvendelse af vekselkursen på tidspunktet for indgåelse af de respektive kontrakter med kunderne, og det beløb, selskabet faktisk opnåede. Kravet er baseret på den antagelse, at kontraktdatoen er lig med salgsdatoen. I forordningen om midlertidig told havde Kommissionen afvist dette krav med den begrundelse, at de fremlagte kontrakter ikke afspejlede de væsentlige salgsbetingelser, og at disse betingelser mere korrekt fremgik af fakturaen.

Den eksporterende producent genfremsatte dette krav og anførte, at kontrakterne kunne ændres. Dette bekræfter, at selskabet kunne reagere på valutakursændringer ved at ændre eksportpriserne. Det bekræftes derfor, at sådanne kontrakter ikke mere korrekt afspejler de væsentlige salgsbetingelser end fakturaerne, navnlig hvad angår prisen. Kravet kunne derfor ikke godtages.

ii) Rentesatser til kreditformål

(26) Med hensyn til justering for kreditomkostninger gør den lettiske eksporterende producent gældende, at indlånsrenten burde benyttes i stedet for udlånsrenten med den begrundelse, at selskabets kreditomkostninger begrænses til de renteindtægter, der ikke opnås af bankindestående, idet selskabet havde tilstrækkelig likviditet.

I henhold til fællesskabsinstitutionernes faste praksis ansås det ikke for rimeligt at basere justeringen af kreditomkostninger på indlånsrenten med den begrundelse, at disse svarer til offeromkostningerne set i forhold til de faktiske omkostninger.

Det skal i den forbindelse anføres, at de renter, som kunderne ville skulle betale i tilfælde af overskridelse af betalingsfristen, og som fremgik af de kontrakter, der var forelagt for Kommissionen, viser, at selskabet fastsatte denne rente på grundlag af udlånsrenten og ikke indlånsrenten.

iii) Afskrivning på den indenlandske forbundne producents maskiner

(27) Den lettiske eksporterende producent gør gældende, at afskrivning på den indenlandske forbundne producents maskiner burde være beregnet på grundlag af en afskrivningsperiode på ti år i stedet for fem år.

I henhold til artikel 2, stk. 5, i grundforordningen kunne dette krav ikke godtages, da det benyttede beløb er i overensstemmelse med det beløb, der er angivet i de reviderede regnskaber for året 1997, og anvendelsen af et afskrivningsbeløb på 20 % pr. år må derfor anses for på en rimelig måde at afspejle de omkostninger i form af afskrivninger, der er forbundet med produktionen af den pågældende vare.

Dumping

(28) På grundlag af ovenstående er der fastsat følgende ændrede dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, for de lettiske eksporterende producenter:

- AS »Bolderâja«: 4,7 %

- Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 4,7 %

e) LITAUEN

(29) Den litauiske eksporterende producent fremsatte ingen bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told.

Dumpingmargenerne for de litauiske eksporterende producenter udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, forbliver uændrede, nemlig:

- JSC Grigiskes: 11,4 %

- Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 11,4 %

f) POLEN

Normal værdi

i) Fortjenstmargen i den beregnede normale værdi

(30) De polske eksporterende producenter fremsatte den samme anmodning som den lettiske eksporterende producent med hensyn til beregningen af fortjenstmargenen i forbindelse med fastsættelsen af den normale værdi (jf. betragtning 25).

Denne anmodning afvises af de samme grunde, som er anført i betragtning 25.

ii) Fordeling af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger

(31) En polsk eksporterende producent gjorde gældende, at den fordelingsmetode baseret på omsætningen, som Kommissionen havde benyttet til fordeling af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger i forbindelse med hjemmemarkedssalget, bør ændres, og i stedet bør den metode, som normalt anvendes af selskabet, og som er benyttet i besvarelsen af spørgeskemaet, anvendes. Denne metode var baseret på salget målt i tons, og der var i den forbindelse benyttet omregningsfaktorer (dvs. faktorer til omregning af tons til m2) med hensyn til tykkelsen af en given type fiberplader (hardboard).

Anmodningen undersøgtes nærmere, og det konkluderedes, at den fordelingsmetode, der var benyttet i besvarelsen af spørgeskemaet, er i overensstemmelse med selskabets normale regnskabspraksis. Fordelingsmetoden for salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger ændredes følgelig i overensstemmelse med selskabets anmodning.

iii) Udelukkelse af særlige transaktioner

(32) En polsk eksporterende producent anfægtede den metode, som Kommissionen havde benyttet til fastsættelse af den normale værdi, hvor den havde set bort fra transaktioner omfattende fiberplader (hardboard) af lav kvalitet. Ifølge dette selskab forårsager udelukkelsen af disse transaktioner en kunstig overvurdering af rentabiliten af salget og påvirker følgelig dumpingmargenen.

Som anført i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told kunne det fastslås, at kun paneler af fiberplader (hardboard) med samme egenskaber og af samme kvalitet er direkte sammenlignelige. Det forholder sig sådan, fordi fiberpladernes kvalitet er af afgørende betydning for prisen og for pladernes egnethed til bestemte formål. Af den grund og fordi den pågældende type fiberplader (hardboard) af lav kvalitet ikke eksporteres til Fællesskabet, kunne selskabets anmodning ikke imødekommes.

iv) Produktionsomkostninger

(33) En polsk eksporterende producent foreslog en anden metode end den i besvarelsen af spørgeskemaet benyttede til beregning af omkostningerne ved at opskære fiberplader (hardboard) i standardstørrelse til plader efter mål. Ved denne nye omkostningsfordelingsmetode blev der også taget hensyn til tykkelsen af de plader, der skal opskæres, og ikke blot til antallet af opskårne kvadratmeter. Ovennævnte begrundedes med, at opskæringsmaskinerne kunne skære paneler med en samlet tykkelse på 100 mm på en gang. Det anførtes, at selskabet derfor i en skæreoperation kunne opskære et større antal kvadratmeter alt afhængigt af de opskårne panelers tykkelse. Forslaget kunne følgelig godtages.

Sammenligning af normal værdi og eksportpris

i) Startomkostninger

(34) En polsk eksporterende producent, der er omhandlet i betragtning 65 i forordningen om midlertidig told, var uenig med Kommissionen om afvisningen af justeringen af startomkostningerne i forbindelse med bearbejdede fiberplader (hardboard). Da den pågældende producent imidlertid ikke fremlagde nye oplysninger, bekræftes de undersøgelsesresultater, der er omhandlet i betragtning 65 i forordningen om midlertidig told.

Dumping

(35) En polsk eksporterende producent anfægtede den metode, som Kommissionen havde benyttet til beregning af en enkelt dumpingmargen for alle typer af fiberplader (hardboard) i stedet for at beregne en forskellig dumpingmargen for ubearbejdede og bearbejdede fiberplader (hardboard).

Dette krav kunne ikke godtages. Det er fællesskabsinstitutionernes faste praksis i overensstemmelse med artikel 1 og 2 i grundforordningen at fastsætte en dumpingmargen for den af undersøgelsen omfattede vare som helhed og ikke pr. kategori, type eller model af den pågældende vare. Begrundelsen herfor er den, at for en vare som fiberplader (hardboard), der findes i mange forskellige typer, vil det ud fra et toldmæssigt synspunkt ikke i praksis være muligt at gennemføre antidumpingforanstaltninger, især i form af antidumpingtold, for hver enkelt varetype.

(36) På grundlag af ovenstående er der for de polske eksporterende producenter fastsat følgende ændrede dumpingmargener udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet:

- Ekop xyta SA: 20,6 %

- Zak xady P xyt Pil´sniowych SA w Krosnie Odrzanskim.: 11,0 %

- Czarna Woda Zak xady P xyt Pil´sniowych: 34,8 %

- Alpex Karlino SA: 22,4 %

- Zak xady P xyt Pil´sniowych SA, Przemysl: 9,1 %

- Koniecpolskie Zak xady P xyt Pil´sniowych SA: 11,4 %

- Ikke-samarbejdsvillige eksporterende producenter: 34,8 %

Med hensyn til Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen udvistes der generelt betydelig samarbejdsvilje. Som anført i betragtning 35 i forordningen om midlertidig told ansås det derfor for rimeligt at fastsætte dumpingmargenen for de ikkesamarbejdsvillige selskaber i de lande, der udviste en sådan høj grad af samarbejdsvilje, til den højeste eller eneste dumpingmargen, der fastsattes for et samarbejdsvilligt selskab i det pågældende land.

g) RUSLAND

(37) Ingen russiske eksporterende producenter fremsatte bemærkninger efter fremlæggelsen af oplysninger og offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told.

Den normale værdi for Rusland beregnedes på grundlag af det vejede gennemsnit af de normale værdier, der var fastsat for samarbejdsvillige polske selskaber.

Der er foretaget en ny beregning af dumpingmargenen for Rusland, idet der er taget hensyn til ændringerne i de normale værdier for de polske selskaber, jf. betragtning 30-33.

På dette grundlag er der for de russiske eksporterende producenter fastsat en ny dumpingmargen, som udtrykt i procent af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør 30,6 %.

D. SKADE

1. Forbrug

(38) De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes.

2. Dumpingimporten

a) Kumulering

(39) De brasilianske eksporterende producenter genfremsatte påstanden om, at importen til Fællesskabet fra Brasilien ikke bør kumuleres med importen fra de øvrige lande, der er omfattet af proceduren. De gjorde gældende, at fiberplader (hardboard), der fremstilles i Brasilien og eksporteres til Fællesskabet, ikke konkurrerer med import af den pågældende vare med oprindelse i de øvrige berørte lande, idet:

- eksportpriserne i gennemsnit er højere end for de øvrige berørte lande, som det fremgår af den lavere underbudsmargen, der konstateredes som led i den foreløbige undersøgelse

- importen, hvad mængder og markedsandel angår, har udviklet sig anderledes i den betragtede periode end importen fra de øvrige berørte lande

- den brasilianske vare sælges til andre kunder, hovedsagelig producenter af lakerede døre.

(40) En undersøgelse af disse påstande gav følgende resultater:

Næsten hele importen fra Brasilien var bestemt til særlige anvendelsesformål, især fremstilling af lakerede døre, som er en sektor, hvor der opnås høje priser, og hvortil de øvrige berørte lande ikke sælger. Brugerne af brasilianske fiberplader (hardboard) anså således importen fra disse øvrige lande for at være ganske uegnet til deres formål af både tekniske og økonomiske grunde.

Ovennævnte undersøgelsesresultater understøttes af prisniveauet for de brasilianske varer, som er væsentligt højere end for importvarerne fra de øvrige berørte lande. Endvidere er importen fra Brasilien i tilbagegang, medens den øvrige import stiger.

(41) På baggrund af ovenstående er det ikke urimeligt i den foreliggende sag at konkludere, at der ikke bør foretages en kumulativ vurdering af virkningerne af importen fra Brasilien og fra de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen.

Følgevirkningerne af importen fra Brasilien blev derfor undersøgt særskilt.

b) Udviklingen i dumpingimportens omfang og priser

(42) De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes.

På baggrund af beslutningen om at analysere virkningerne af importen fra Brasilien særskilt, altså ikke sammen med virkningerne af importen fra de øvrige lande, er der foretaget en undersøgelse af udviklingen i importmængder og -priser med følgende resultat:

>TABELPOSITION>

(43) Det fremgår, at mængder og markedsandel er faldet betydeligt mellem 1995 og undersøgelsesperioden, medens priserne har holdt sig nogenlunde uændrede i hele den betragtede periode.

>TABELPOSITION>

De importerede mængder og markedsandelen steg betydeligt mellem 1993 og 1995, faldt i 1996 og steg igen i undersøgelsesperioden. Importen var, både målt i absolutte tal og markedsandel, større i undersøgelsesperioden end i begyndelsen af den betragtede periode.

Selv om priserne steg betydeligt i løbet af den periode, der er omfattet af undersøgelsen af spørgsmålet om den forvoldte skade, var importpriserne stadig betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden.

c) Prissammenligning

(44) Efter at der var givet underretning om resultaterne af den foreløbige undersøgelse, fremsatte de brasilianske eksporterende producenter bemærkninger vedrørende den metode, der var benyttet til beregning af prisunderbud.

Det påpegedes, at forskellen mellem de brasilianske eksportpriser og EF-erhvervsgrenens priser hovedsagelig kunne tilskrives en lille del af transaktionerne i undersøgelsesperioden svarende til mindre end 1 % af produktionen i Fællesskabet.

En brasiliansk eksporterende producent anmodede om, at der med henblik på sammenligningen benyttedes den pris, der betaltes af den første uafhængige kunde i Fællesskabet til den med eksportøren forbundne importør, da denne pris var i samme handelsled som EF-erhvervsgrenens priser. Endvidere anmodede han om, at de konstaterede margener blev udtrykt i procent af den samlede importværdi i undersøgelsesperioden, indbefattet den del der var holdt uden for sammenligningen, fordi EF-producenterne ikke havde solgt tilsvarende modeller.

(45) Sidstnævnte anmodning kunne ikke godtages. Det er fællesskabsinstitutionernes faste praksis ved fastsættelse af underbudsmargenen kun at anvende cif-værdien af den import i undersøgelsesperioden, for hvilken der er foretaget en faktisk undersøgelse af prisunderbud, og for hvilken der følgelig findes tilsvarende varetyper fremstillet i Fællesskabet.

(46) De varekontrolnumre, som både de eksporterende producenter og EF-producenterne havde indgivet, undersøgtes omhyggeligt og revideredes om nødvendigt for at sikre en retfærdig sammenligning. Sammenligningen blev derefter foretaget i samme handelsled mellem EF-producenternes priser ab fabrik og eksportpriserne, cif Fællesskabets grænse, fortoldet, når de eksporterende producenter solgte direkte til en uafhængig kunde, eller den forbundne importørs videresalgspriser, ab lager, til første uafhængige kunde.

(47) Underbudsmargenen beregnedes ved for hver varetype at vægte de gennemsnitlige underbudssatser med mængderne af de importerede dumpingvarer ganget med gennemsnitspriserne for de tilsvarende varer fremstillet i Fællesskabet.

Samme kriterier anvendtes for prissammenligningerne for de øvrige berørte lande.

(48) De eksporttransaktioner, der benyttedes til sammenligningen, svarede til mindst 74 % af den samlede eksport fra hvert af de berørte lande.

(49) De reviderede beregninger bekræftede, at der var tale om prisunderbud for alle lande undtagen Brasilien, for hvilket der ikke konstateredes prisunderbud. De nye prisunderbudsmargener fremgår af nedenstående tabel:

>TABELPOSITION>

3. EF-erhvervsgrenens situation

(50) De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes.

4. Konklusion vedrørende skade

(51) De polske og lettiske eksporterende producenter anfægtede de foreløbige konklusioner vedrørende den forvoldte skade med den begrundelse, at udviklingen i nogle skadesfaktorer, såsom EF-erhvervsgrenens produktion, markedsandel og salgsomsætning, ikke var tilstrækkelig negativ til at godtgøre, at der forvoldtes væsentlig skade.

Disse påstande undersøgtes nærmere, men kunne ikke godtages. På grundlag af den samlede undersøgelse på fællesskabsplan af alle indikatorer, der havde tilknytning til EF-erhvervsgrenens situation, navnlig den negative udvikling af salgspriserne og de finansielle tab, bekræftes det, at der forvoldes skade.

(52) De foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende skade bekræftes derfor.

E. ÅRSAGEN TIL SKADE

1. Følgevirkninger af dumpingimporten fra Brasilien

(53) De brasilianske eksporterende producenter gjorde gældende, at importen med oprindelse i Brasilien ikke kan have forårsaget skade af følgende grunde:

- de mængder, der er importeret fra Brasilien, er faldet med 20 % mellem 1995 og undersøgelsesperioden

- den brasilianske vare konkurrerer ikke med den i Fællesskabet fremstillede vare, da den sælges til specialiserede brugere, nemlig producenter af lakerede døre og tavleunderlag og automobilindustrien, som skal bruge brasilianske fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ for at opfylde deres særlige kvalitetskrav, og de kan på trods af den højere pris ikke erstatte dem med andre typer fiberplader (hardboard)

- priserne på de brasilianske eksportvarer er ikke lavere end EF-erhvervsgrenens priser, navnlig i ovennævnte specialiserede sektorer.

(54) Hvad angår førstnævnte påstand udelukker nedgang i de importerede mængder ikke, at den pågældende import har forvoldt skade i undersøgelsesperioden; importen var således stadig betydelig og lå væsentligt over det minimum, der er fastsat i artikel 5, stk. 7, i grundforordningen.

(55) Med hensyn til de øvrige påstande kunne følgende fastslås:

- ca. 68 % af importen fra Brasilien i undersøgelsesperioden var bestemt til produktion af lakerede døre i Fællesskabet. Den industri i Fællesskabet, der fremstiller lakerede døre, har strenge kvalitetskrav, som bedst opfyldes af brasilianske fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ. Som påpeget i betragtning 18 er den høje kvalitet, som dørfabrikanterne kræver, imidlertid ikke strengt knyttet til de benyttede træsorter, i det foreliggende tilfælde eukalyptustræ. Brasilianske fiberplader (hardboard) er velegnede til fremstilling af lakerede døre, ikke alene fordi de er fremstillet af eukalyptustræ, men også fordi de brasilianske producenter udfører en meget streng kvalitetskontrol på eksporten til Fællesskabet

- i undersøgelsesperioden blev der kun anvendt meget små mængder af fiberplader (hardboard) fremstillet af EF-erhvervsgrenen til fremstilling af lakerede døre; efterspørgslen blev næsten helt tilfredsstillet ved køb af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, som enten importeredes fra Brasilien eller leveredes af den portugisiske producent, der ikke er part i klagen. Dørfabrikanterne forklarede deres valg med den høje kvalitet, som disse leverandører garanterede

- ovennævnte påstand om de særlige anvendelsesformål understøttes af den kendsgerning, at der ikke er tale om underbud for den brasilianske eksport bestemt til fremstilling af dørbeklædning; faktisk er priserne betydeligt højere end EF-erhvervsgrenens

- den foreliggende dokumentation understøtter derfor ikke EF-producenternes påstand om, at markedspriserne var trykkede på grund af den brasilianske eksport, og at det er de trykkede priser, som hindrer dem i at fremstille dørbeklædning, der har samme kvalitet som den brasilianske vare og er egnet til fremstilling af lakerede døre

- priserne på de pågældende importvarer fra Brasilien, som ikke solgtes til fremstilling af lakerede døre, var i gennemsnit ikke lavere end EF-producenternes priser.

(56) Ovennævnte fører til den konklusion, at den brasilianske eksport ikke var årsag til væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, og at proceduren vedrørende Brasilien følgelig bør afsluttes uden indførelse af foranstaltninger.

2. Følgevirkninger af dumpingimporten fra de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen

(57) Importen fra de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen, steg mængdemæssigt med 29 % mellem 1993 og undersøgelsesperioden. Selv om priserne på de importerede varer steg med 32 % i gennemsnit i samme periode, var de i undersøgelsesperioden stadig betydeligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser. Som følge af disse underbud, som udgjorde mellem 44 % og 67 %, måtte EF-erhvervsgrenen registrere en nedgang i salgspriserne på 16 % og en alvorlig forværring af sin finansielle situation.

De foreløbige undersøgelsesresultater, ifølge hvilke dumpingimporten fra Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland forårsagede væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen, bekræftes derfor.

3. Følgevirkninger af dumpingimporten fra andre tredjelande

(58) Selv om visse eksporterende producenter i de berørte lande gentog påstande om, at skaden var forårsaget af en stigning i importen fra andre tredjelande, blev der ikke fremlagt nye oplysninger herom, som kunne ændre de foreløbige undersøgelsesresultater.

De foreløbige undersøgelsesresultater bekræftes derfor.

4. Konkurrence fra ikke-klagende EF-producenter

(59) Nogle af de berørte eksporterende producenter henledte opmærksomheden på, at selv om der ikke havde været tale om underbud fra de ikke-klagende EF-producenters side i undersøgelsesperioden, havde de i gennemsnit underbudt EF-erhvervsgrenens priser fra 1993 til 1995, og dette kan i de pågældende år have været årsag til skade.

(60) Det skal bemærkes, at selv om de ikke-klagende EF-producenters priser var lavere end EF-erhvervsgrenens priser, var de betydeligt højere end de gennemsnitlige importpriser for varer fra de berørte lande, bortset fra Brasilien: gennemsnitsprisen for den pågældende import var således 167 ECU pr. ton i 1993, medens den gennemsnitlige enhedspris for ikke-klagende EF-producenter var 1,02 ECU pr. m2, svarende til mere end 300 ECU pr. ton.

(61) På baggrund af disse prisrelationer anses det for usandsynligt, at ikke-klagende EF-producenters priser var årsag til skade for EF-erhvervsgrenen; under alle omstændigheder anses en sådan prisvirkning ikke for tilstrækkelig til at bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra de seks lande og den skade, der er forvoldt.

5. Konkurrence fra tørtfremstillede fiberplader (fibreboard)

(62) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger gjorde flere eksporterende producenter igen gældende, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, ikke var forårsaget af dumpingimport, men af konkurrencen fra tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard).

(63) Det fremgår af undersøgelsen, at tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) kunne anvendes på de fleste områder, hvor der anvendes fiberplader (hardboard). Trods den kraftige vækst på markedet for tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i de seneste år er dette imidlertid ikke, som det fremgår af væksten i forbruget af fiberplader (hardboard), sket på bekostning af forbruget af fiberplader (hardboard).

(64) Flere interesserede parter har fremlagt skøn over størrelsen af sektoren for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard). På grundlag af statistikker fra den europæiske MDF-industri anslås det, at produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) udgjorde mellem 500 000 og 600 000 m3 i 1997 med en stigning på ca. 50 % mellem 1993 og 1997. Der foreligger ikke særskilte statistikker over importen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), men importen af tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) af alle tykkelser var ifølge det oplyste af mindre betydning indtil 1997.

(65) Som det fremgik af den foreløbige undersøgelse, steg forbruget af fiberplader (hardboard) med 20 % mellem 1993 og undersøgelsesperioden (i den forbindelse skal det erindres, at forbruget udgjorde ca. 1,2 mio. tons i undersøgelsesperioden trods stigningen i produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard)), og det var derfor ikke sandsynligt, at stigningen i efterspørgslen efter tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) var en væsentlig årsag til skade. Den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, skyldes ikke en nedgang i de solgte mængder, som kunne pege i retning af substitution. EF-erhvervsgrenen led navnlig skade i form af finansielle tab som følge af kraftige prisfald på grund af dumpingimporten.

(66) Det fremgår således af de foreliggende oplysninger, at gennemsnitsprisen for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i hele perioden fra 1993 til 1996 var højere end for fiberplader (hardboard) af tilsvarende tykkelser fremstillet i Fællesskabet. Kun i undersøgelsesperioden er der visse tegn på, at én type tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), nemlig tynde MDF, kan være nået ned på samme prisniveau som fiberplader (hardboard) fremstillet i visse områder i Fællesskabet. Så selv i dette scenarium solgtes fiberplader (hardboard) importeret fra de berørte lande i undersøgelsesperioden til betydeligt lavere priser, som omhandlet i betragtning 49.

(67) I betragtning af substitutionsmulighederne mellem alle typer træbaserede varer er tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) trængt ind på alle markeder for træbaserede paneler, herunder markedet for fiberplader (hardboard). Den generelle stigning i efterspørgslen efter træpaneler og navnlig fiberplader (fibreboard) har imidlertid åbnet mulighed for, at efterspørgslen efter fiberplader (hardboard) har kunnet stige trods tilstedeværelsen af konkurrerende varer.

(68) Der er ikke fremlagt nye oplysninger, som ændrer de foreløbige undersøgelsesresultater, ifølge hvilke dumpingimporten af fiberplader (hardboard) fra de lande, der er omfattet af undersøgelsen, med undtagelse af Brasilien, trods væksten i efterspørgslen efter tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) særskilt betragtet forårsagede væsentlig skade for EF-erhvervsgrenen på grund af meget lave priser og deraf følgende finansielle tab.

6. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

(69) På baggrund af ovenstående bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende årsagssammenhæng undtagen for så vidt angår importen fra Brasilien.

F. FÆLLESSKABETS INTERESSER

1. Den endelige undersøgelse

(70) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger fortsattes undersøgelsen af antidumpingforanstaltningernes følgevirkninger for de forskellige sektorer, der er omfattet af undersøgelsen. Der blev aflagt besøg hos brugere af fiberplader (hardboard), jf. betragtning 3, og hos en ikke-klagende EF-producent af fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ.

2. Følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen

(71) Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger blev der fremført adskillige bemærkninger om eventuelle endelige foranstaltningers sandsynlige følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen.

Disse bemærkninger vedrørte forholdet mellem fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) som følger:

a) Bemærkninger fremført af interesserede parter

(72) Visse interesserede parter gjorde gældende, at EF-erhvervsgrenen ikke kunne opnå nogen fordele af antidumpingforanstaltninger som følge af substitutionsmulighederne mellem tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) og fiberplader (hardboard).

Til støtte for dette synspunkt anførtes det, at prisen på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) er nået ned på samme niveau som prisen på fiberplader (hardboard) af samme tykkelse. Ifølge disse påstande vil indførelsen af antidumpingforanstaltninger med det formål at forhøje prisen på fiberplader (hardboard) i Fællesskabet have den virkning, at prisen herpå vil stige til et niveau, der er højere end prisen på konkurrerende tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard). I de tilfælde, hvor de to varetyper kan substituere hinanden, vil antidumpingforanstaltningerne medføre, at kunderne vil vælge at anvende tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i stedet for fiberplader (hardboard). Antidumpingforanstaltningerne vil med andre ord blot tjene til at mindske forbruget af fiberplader (hardboard) ved at tilskynde til at gå over til at forbruge tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard).

(73) Det blev også gjort gældende, at der er stigende efterspørgsel efter tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) med øgede investeringer i produktionskapacitet og med potentielle muligheder for at erstatte fiberplader (hardboard) til de fleste anvendelsesformål, hvis prisrelationerne ændrer sig.

b) Størrelsen af sektoren for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard)

(74) Som anført i betragtning 64 udgjorde produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) mellem 500 000 og 600 000 m3 i 1997 med en stigning på ca. 50 % mellem 1993 og 1997. De fabrikker, der er specialiserede i produktionen af disse tynde plader (dvs. fabrikker udstyret med den såkaldte »kalanderpresse«), kører i øjeblikket med næsten fuld kapacitetsudnyttelse, og hovedparten af de nye investeringer i sektoren for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) vedrører fabrikker, der er bedst i stand til at fremstille plader af »mellemtykkelse«, dvs. mellem 6 og 30 mm, som ikke er omfattet af denne undersøgelse.

Det er derfor ikke sandsynligt, at produktionen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) vil stige på kort sigt.

c) Konkurrencen mellem fiberplader (hardboard) og tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard)

(75) Som anført i betragtning 5-9 kan fiberplader (hardboard) og tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) teoretisk set substituere hinanden til mange anvendelsesformål, men de to varetypers forskellige fysiske egenskaber indebærer, at hver type har sine særlige fordele og ulemper til bestemte anvendelsesformål.

(76) De eksporterende producenter gjorde gældende, at hvis der opstår en tilstrækkelig ændring i de relative priser for de to konkurrerende varetyper, kan de ekstra omkostninger, der er forbundet med eventuelle tekniske problemer i forbindelse med et skifte til brug af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), overvindes, hvis prisfordelen sammenlignet med fiberplader (hardboard) er tilstrækkelig stor.

(77) EF-erhvervsgrenen påstod imidlertid, at substitueringen af fiberplader (hardboard) med tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) allerede har fundet sted til de anvendelsesformål, hvor sidstnævnte har en teknisk fordel, og at konkurrencesituationen på markedet i øjeblikket har fundet en ligevægt, som ikke vil blive ændret væsentligt af de foreslåede antidumpingforanstaltninger. Eftersom forbruget af fiberplader (hardboard) er steget med 20 % i den betragtede periode, lader tallene formode, at fiberplader (hardboard) har været i stand til effektivt at konkurrere med tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), hvilket understøtter EF-erhvervsgrenens argumenter. Fortsatte tekniske fremskridt i fremstillingen af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) gør det imidlertid vanskeligt at vurdere, i hvilket omfang tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i fremtiden vil blive anvendt på områder, der hidtil har været domineret af fiberplader (hardboard).

(78) Prisen på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) har i det meste af den betragtede periode ligget over prisen på fiberplader (hardboard) af tilsvarende tykkelse, men da omkostningerne er faldet på grund af teknologiske fremskridt, er priserne faldet støt i hele perioden og nåede i 1997 ned på ca. samme niveau som priserne på fiberplader (hardboard) af samme tykkelse fremstillet i Fællesskabet.

Det er uklart, om denne faldende udviklingstendens for priserne på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) efterhånden som omkostningerne reduceres som følge af teknologiske fremskridt vil fortsætte i nær fremtid. Klagende parter erklærer, at der ikke kan forventes en yderligere væsentlig nedgang i priserne på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i Fællesskabet. Det påstås, at varen nu har passeret den fase med hastig vækst, der er registreret i de seneste år, og som førte til faldende enhedsomkostninger, og fabrikkerne er på vej mod fuld kapacitetsudnyttelse med en omkostningsstruktur, der svarer til den, der er gældende for fiberplader (hardboard). Prisen på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) forventes derfor, hvis der indføres endelige antidumpingforanstaltninger, at holde sig på samme niveau som prisen på fiberplader (hardboard) fremstillet i Fællesskabet.

(79) På den anden side er den kontinuerlige produktionsproces med kalander, som anvendes til fremstilling af tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), ifølge den pågældende industri mere effektiv end de flerlagspresser, der anvendes til fremstilling af fiberplader (hardboard). Det anføres navnlig, at mængden af affald og afskæringer i forbindelse med denne MDF-produktionsproces er langt lavere end ved anvendelsen af flerlagspresser, selv om produktionshastigheden er større. Det påstås således, at priserne på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) fremstillet i Fællesskabet vil kunne fortsætte den nedadgående tendens. Nogle af de interesserede parter forudsiger samme udviklingstendens for priserne på tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), der importeres fra lande uden for Fællesskabet.

Denne udvikling har følgevirkninger for anvendelsen af fiberplader (hardboard) i de sektorer, hvor der er tale om overlapning med tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), såsom møbelindustrien. Hvis priserne på tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) fortsætter med at falde efter indførelsen af endelige antidumpingforanstaltninger, er det muligt, at der vil ske en ændring i forbrugsmønstret bort fra fiberplader (hardboard) til fordel for tynde, tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) i de markedssegmenter, hvor tørtfremstillede fiberplader (fibreboard) kan substituere fiberplader (hardboard).

d) Konklusion vedrørende foranstaltningers følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen

(80) På baggrund af ovenstående analyse konkluderedes det, at det er mest sandsynligt, at indførelsen af foranstaltninger vil have en gunstig indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation. Indføres der ikke antidumpingforanstaltninger, vil dumpingimporten fortsat give anledning til betydelige underbud i forhold til EF-erhvervsgrenens priser. I betragtning af de finansielle vanskeligheder, der fremgår af skadesundersøgelsen, vil EF-erhvervsgrenens fortsatte forretningsvirksomhed blive alvorligt truet, og en stor del af produktionen i Fællesskabet af fiberplader (hardboard), som i øjeblikket sikrer, at en bred vifte af kundernes efterspørgsel kan tilfredsstilles, vil være bragt i fare og nødsage brugerne til at vælge mellem alternativer, der ikke er optimale, såsom dumpingimporten og andre træbaserede paneler.

Det skal påpeges, at selv om nogle af fordelene ved antidumpingforanstaltninger kan tilfalde andre industrier end den industri, der fremstiller fiberplader (hardboard), er det højst usandsynligt, at EF-erhvervsgrenen ville have anmodet om beskyttelse mod illoyal konkurrence, hvis den ikke havde forventet at opnå fordele af sådanne foranstaltninger.

Foranstaltningernes effektivitet kan imidlertid blive mindsket alt afhængigt af det fremtidige prisforhold mellem fiberplader (hardboard) og tørtfremstillede fiberplader (fibreboard), og en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 11, stk. 3, i grundforordningen vil måske være berettiget, hvis udviklingen peger i den retning.

3. Følgevirkninger for tidligere led i produktionskæden

(81) Da der er ikke er fremført yderligere bemærkninger, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater.

4. Følgevirkninger for importørerne

(82) Da der er ikke er fremført yderligere bemærkninger, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater.

5. Følgevirkninger for brugerne

(83) Alle de brugere, der medvirkede i undersøgelsen, var fabrikanter af døre, som kun benyttede fiberplader (hardboard) importeret fra Brasilien. Det kunne fastslås, at importen fra Brasilien ikke har forårsaget skade for EF-erhvervsgrenen, og at der ikke bør vedtages foranstaltninger over for dette land.

Følgevirkningerne for andre brugere forventes at blive minimale i betragtning af de foreslåede toldsatser og den lille del af produktionsomkostningerne, som fiberplader (hardboard) tegner sig for hos de fleste af disse brugere.

6. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

(84) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at der ikke er nogen grund til at antage, at det vil være i modstrid med Fællesskabets overordnede interesser at indføre endelige antidumpingforanstaltninger mod importen af fiberplader (hardboard) med oprindelse i de lande, over for hvilke der skal vedtages endelige foranstaltninger.

G. FORESLÅEDE FORANSTALTNINGER

1. Afslutning af proceduren med hensyn til Brasilien

(85) På grundlag af konklusionerne af den endelige undersøgelse bør proceduren vedrørende importen af den pågældende vare med oprindelse i Brasilien afsluttes ved Kommissionens afgørelse 1999/71/EF (3) uden indførelse af foranstaltninger. De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold, bør derfor frigives. De tilsagn fra de to eksporterende producenter i Brasilien, der er godtaget, bortfalder automatisk i overensstemmelse med artikel 8, stk. 6, i grundforordningen.

2. Endelige foranstaltninger

a) Skadestærskel

(86) Skadestærsklen beregnedes efter samme metode, som er beskrevet i forordningen om midlertidig told i betragtning 113, dog med en justering for handelsled for at tage hensyn til salg via forhandlere.

(87) Der fastsattes en skadestærskel for hver af de berørte eksporterende producenter på grundlag af disse sammenligninger, og denne tærskelværdi beregnedes i procent af cif-værdien af de pågældendes eksport til Fællesskabet af varetyper, hvoraf der fandtes tilsvarende typer fremstillet i Fællesskabet.

b) De endelige foranstaltningers form og omfang

(88) På grundlag af ovenstående konklusioner om dumping, skade, årsagssammenhæng og Fællesskabets interesser undersøgtes det, hvilken form for antidumpingforanstaltninger der skal træffes og omfanget heraf for at afhjælpe den skadevoldende dumpings handelsfordrejende virkninger og genskabe effektive konkurrencevilkår på fællesskabsmarkedet.

De endelige foranstaltninger bør indføres i form af en værditold, som anses for velegnet til at afhjælpe den skade, der er forårsaget af dumpingimporten.

Da skadestærsklen var lavere end den dumpingmargen, der er fastlagt for en af de samarbejdsvillige polske eksporterende producenter, fastsættes den endelige antidumpingtold for dette selskab i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundforordningen til en sats svarende til førstnævnte. For alle andre eksporterende producenter er skadestærsklerne højere end de tilsvarende dumpingmargener, og foranstaltningerne fastsættes derfor på grundlag af sidstnævnte. Det samme gælder for resttolden.

c) Tilsagn

(89) Som det fremgår af betragtning 115 ff. i forordningen om midlertidig told havde de samarbejdsvillige eksporterende producenter i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen afgivet tilsagn, som Kommissionen havde godtaget midlertidigt.

Disse tilsagn, med undtagelse af de brasilianske selskabers tilsagn, er i overensstemmelse med de endelige undersøgelsesresultater med hensyn til de mindstepriser, der er fastsat deri, og de er godtaget endeligt ved Kommissionens afgørelse 1999/71/EF.

3. Opkrævning af midlertidig told

(90) I betragtning af den alvorlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, anses det for påkrævet, at de beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told, der indføres -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af fiberplader (hardboard), der defineres som vådtfremstillede fiberplader af træ eller andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler, med densitet på over 0,8 g/cm3, henhørende under KN-kode ex 4411 11 00 og ex 4411 19 00 (Taric-kode 4411 11 00*10 og 4411 19 00*10) og med oprindelse i Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland.

2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende, beregnet af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for den pågældende vare fremstillet af nedenanførte selskaber:

>TABELPOSITION>

Artikel 2

1. Uanset artikel 1 pålægges den endelige told ikke import af fiberplader (hardboard), som de i stk. 3 anførte selskaber fremstiller, eksporterer direkte og fakturerer til et importerende selskab i Fællesskabet, forudsat at betingelserne i stk. 2 er overholdt.

2. Ved fremlæggelse af angivelse til fri omsætning er toldfritagelsen betinget af, at der for medlemsstaternes kompetente toldmyndigheder fremlægges en gyldig tilsagnsfaktura, som er udstedt af et af de selskaber, der er anført i stk. 3. Tilsagnsfakturaen, hvis vigtigste indhold er anført i bilaget, skal være i overensstemmelse med de bestemmelser for sådanne fakturaer, som er fastsat i det tilsagn, som er godtaget ved Kommissionens afgørelse 1999/71/EF.

3. Import, der ledsages af en tilsagnsfaktura, angives under følgende Taric-tillægskoder:

>TABELPOSITION>

Artikel 3

1. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1742/98 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold med hensyn til import af den pågældende vare med oprindelse i de lande, der er nævnt i artikel 1, opkræves endeligt med en sats svarende til den endelige told.

2. De beløb, for hvilke der i henhold til forordning (EF) nr. 1742/98 er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold med hensyn til import af den pågældende vare med oprindelse i Brasilien, frigives.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 1999.

På Rådets vegne

J. FISCHER

Formand

(1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18).

(2) EFT L 218 af 6. 8. 1998, s. 16.

(3) Se side 71 i denne Tidende.

BILAG

Den i artikel 2, stk. 2, nævnte tilsagnsfaktura skal indeholde følgende oplysninger

1. Vareindberetningskoden (som fastsat i den pågældende eksporterende producents tilsagn).

2. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder:

- Selskabsvarekoden (CPC); om de pågældende fiberplader (hardboard) er ubearbejdede eller bearbejdede; panelets tykkelse og nøjagtige mål med angivelse i en parentes, om det har standardmål (STA) eller er afskåret efter mål (CTS).

- KN-kode.

- Den Taric-tillægskode, under hvilken de fakturerede varer kan toldbehandles ved Fællesskabets grænse (som anført i forordningen).

- Mængde (angives i m2).

3. Beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:

- pris pr. kvadratmeter (1)

- gældende betalingsbetingelser

- gældende leveringsbetingelser

- samlede rabatter og prisafslag

4. Navnet på den importør, til hvem selskabet direkte har udstedt fakturaen.

5. Navnet på den medarbejder i det pågældende selskab, som har udstedt tilsagnsfakturaen, samt følgende underskrevne erklæring:

»Undertegnede bekræfter, at salget af de varer, der er omfattet af denne faktura, og som er solgt for direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab, finder sted inden for rammerne af og på betingelserne i det tilsagn, der er afgivet af . . . [selskabets navn] og godtaget af Europa-Kommissionen ved afgørelse 1999/71/EF (2). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

(2) Se side 71 i denne Tidende.

(1) For tilsagnsfakturaer, der udstedes af den lettiske eksporterende producent, AS »Bolderâja«, kan prisen pr. kvadratmeter for så vidt angår salg via salgsagenter i Fællesskabet anføres på den tillægsfaktura, som agenten udsteder, i stedet for på den tilsagnsfaktura, som udstedes af AS »Bolderâja«. Er dette tilfældet, skal navnet på agenten også anføres på tilsagnsfakturaen.