KOMMISSIONENS BESLUTNING af 17. juli 1996 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 85 og EØS-aftalens artikel 53 (Sag IV/35.617 - PHOENIX/GlobalOne) (Kun de engelske, franske og tyske udgaver er autentiske) (Tekst af betydning for EØS) (96/547/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning nr. 17 af 6. februar 1962, første forordning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 85 og 86 (1), senest ændret ved akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse, særlig artikel 2, 6 og 8,

under henvisning til den begæring om negativattest og anmeldelse med henblik på fritagelse, som blev indgivet i henhold til artikel 2 og 4 i forordning nr. 17 den 29. juni 1995,

under henvisning til det resumé af begæringen og anmeldelsen, der er offentliggjort i overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17 og artikel 3 i protokol nr. 21 i EØS-aftalen (2),

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål, og

ud fra følgende betragtninger:

I. SAGSFREMSTILLING

A. INDLEDNING

(1) PHOENIX-transaktionen blev anmeldt til Kommissionen den 29. juni 1995. De anmeldende parter opgav et nyt navn, GlobalOne, ved indgåelsen af aftalen den 5. marts 1996. PHOENIX-transaktionen er kædet sammen med en anden transaktion, hvorved der etableres et joint venture-selskab, Atlas, som ejes af France Télécom (FT) og Deutsche Telekom (DT) med 50 % til hver; Atlas er samtidig moderselskab til de joint venture-enheder, der oprettes i henhold til PHOENIX-aftalerne. Ved en særskilt beslutning i sag IV/35.337 (i det følgende benævnt Atlas-beslutningen) (3), fritages Atlas-aftalerne som anmeldt den 16. december 1994 fra anvendelsen af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1.

(2) PHOENIX-aftalerne omfatter to hovedtransaktioner, der involverer to teleselskaber inden for EF og en teleoperatør i USA:

i) FT og DT erhvervede hver en kapitalinteresse på omkring 10 % af Sprints kapital til en værdi af 3,7 mia. US $. Både FT og DT fik en proportional repræsentation i bestyrelsen og opnåede investorbeskyttelse som minoritetsaktionærer i Sprint; som beskrevet nedenfor er der indføjet bestemmelser i investeringsaftalen, der går ud på at forhindre, at DT og/eller FT, enten særskilt eller i fællesskab, får kontrol over eller øver indflydelse på Sprint

ii) Atlas og Sprint oprettede et joint venture-selskab, PHOENIX, med sigte på levering af ikke-monopoliserede globale telekommunikationstjenester og andre telekommunikationstjenester til virksomheder, teleoperatører og forbrugere. PHOENIX er struktureret i grupper af driftsenheder under en Global Venture Board's strategiske tilsyn (kollektivt benævnt som »PHOENIX-enhederne«). En gruppe af enheder stiller PHOENIX-tjenester til rådighed overalt i verden bortset fra Europa og USA (»Rest of World (ROW) Entities«), en anden gruppe af enheder stiller PHOENIX-tjenester til rådighed i Europa bortset fra Frankrig og Tyskland (»Rest of Europe (ROE) Entities«). ROW- og ROE-enhederne styrer også PHOENIX' globale centrale net, indtil parterne når til enighed om, at en allerede oprettet tredje enhed skal overtage ledelsen (»Global Backbone Network (GBN) Entity«). Global Venture Board skal kun træffe beslutninger om spørgsmål vedrørende den politik, der skal føres, og ikke deltage i ledelsen af de enkelte operationelle enheder, der oprettes i henhold til PHOENIX-aftalerne.

B. PARTERNE

(3) Deutsche Telekom AG (DT) og France Télécom (FT) er de offentlige teleselskaber i henholdsvis Tyskland og Frankrig. Der gives mere detaljerede oplysninger om begge selskaber i Atlas-beslutningen.

(4) Sprint Corporation (Sprint) er et holdingselskab i USA. Sprint-koncernen er en diversificeret telekoncern, der leverer globale tale-, data- og videokonferencetjenester og hermed beslægtede produkter. Sprints vigtigste datterselskaber står for lokale (USA) forbindelser, mobiltelefon såvel som indenlandske (USA) og internationale langdistanceteletjenester. Andre Sprint-datterselskaber arbejder inden for engrosdistribution af teleprodukter og udgivelse og markedsføring af hvide og gule telefonbøger. Sprints omsætning på verdensplan i 1994 lå på 10,9 mia. ECU; Sprint er verdens ellevtestørste teleselskab målt på omsætningen.

C. DET RELEVANTE MARKED

1. Oprettelse af PHOENIX-enhederne

(5) PHOENIX-enhederne satser på flere produktmarkeder og geografiske markeder, nemlig følgende: i) markederne for ikke-monopoliserede teletjenester til virksomheder, både globalt og regionalt, ii) markedet for tjenester for rejsende og iii) markedet for såkaldte bærertjenester (carrier services).

1) Produktmarkeder

Markederne for ikke-monopoliserede teletjenester til erhvervskunder

(6) PHOENIX-enhederne satser på de samme markeder for både kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder og pakkekoblede datakommunikationstjenester (samlet benævnt som »ikke-monopoliserede telekommunikationstjenester«), der er beskrevet i Atlas-beslutningen. Ifølge joint venture-aftalen omfatter PHOENIX' produktudbud følgende tjenester:

- taletjenester til virksomheder: globale virtuelle private net (VPN), internationalt frikald, visse telekorttjenester og simpelt videresalg og digitaltjenester via centraler

- datakommunikationstjenester, der bl. a. anvender X.25-, Frame Relay- og IP-protokollerne

- dedikeret transmission for tale- og datatjenester: administreret båndbredde og VSAT

- kundespecifikke netværksløsninger: levering af systemer/udstyr, kundespecifikke og administrerede tjenester og udlicitering

- platformsbaserede udvidede tjenester: meddelelsesformidling inklusiv adgang til telex, sammenkobling af lokalnet (LAN), elektronisk dokumentudveksling (EDI), videokonference og audiokonference.

(7) PHOENIX leverer simpelt videresalg af taletjenester på grundlag af Sprints licenser i Det Forenede Kongerige og FT's licenser i Sverige. Denne beslutning vedrører kun PHOENIX' anmeldte produkt- og forretningsområder. En ny anmeldelse vil være nødvendig, hvis der sker væsentlige ændringer i produkt- eller forretningsområdet, særlig for så vidt angår i) overdragelse til PHOENIX af bredbåndstransmissionskapacitet (f.eks. Asynchronous Transfer Mode (ATM) networks) i Frankrig og Tyskland og ii) PHOENIX' udbud af offentlige basale teletjenester (f.eks. taletelefonitjeneste (4)).

Markedet for tjenester for rejsende

(8) Markedet for teletjenester for rejsende består af produkttilbud, der dækker efterspørgslen fra enkeltpersoner, der ikke befinder sig på deres normale tilhørssted, enten hjemme eller på arbejdspladsen. PHOENIX-enhederne udbyder de mest relevante af disse produkter, nemlig i) telekorttjenester (forudbetalte kort med eller uden en kode og efterbetalte kort), herunder tjenester i kombination med kreditkort og »affinity cards«, ii) specialiserede taletjenester (f.eks. »equal access« og kodebaseret autorisation) og iii) visse former for datatjenester og forbedrede tjenester (dvs. software til kommunikationssystemer).

(9) De kunder, der er interesseret i disse tjenester, omfatter både forretningsrejsende og andre rejsende. På det kortområde, som PHOENIX satser på, er førstnævnte kategori langt den vigtigste købergruppe. Forretningsrejsende er generelt intensive kortbrugere, idet hovedmotivet til at bruge kort er, at man får mulighed for at undgå at betale ekstragebyrer for benyttelse af hoteltelefoner.

Markedet for bærertjenester

(10) Markedet for bærertjenester omfatter leje af transmissionskapacitet og tilrådighedsstillelse af tilsvarende tjenester til andre trafikformidlende teleoperatører. I takt med liberaliseringen og globaliseringen af telemarkederne er nye og gamle teleselskabers efterspørgsel efter en effektiv trafiktransportkapacitet af høj kvalitet vokset. I denne situation er den traditionelle model, der kendetegnes ved separate arrangementer med andre individuelle teleselskaber, i stigende omfang ved at blive ændret af aktører med en global netværksinfrastruktur, som tilbyder teleoperatører et bredt udvalg af tjenester. De mest relevante af sådanne tjenester er følgende:

a) kredsløbskoblet transittrafik, dvs. transport af trafik via bilaterale faciliteter mellem udgangsselskabet, transitselskabet og slutselskabet; hverken udgangsselskabet eller slutselskabet har behov for bilaterale faciliteter mellem hinanden, men kun med transitselskabet

b) dediceret transittrafik, dvs. lejede linjer til transport af trafik gennem transitselskabets indenlandske netværk; lejede faciliteter, der benyttes til dette formål, kan omfatte diskrete talekredsløb eller et digitalt kredsløb med stor båndbredde, der kan anvendes til både tale- og datatjenester

c) navbaseret trafikformidling, hvor tjenesteleverandøren står for alle eller en del af de internationale forbindelser; dette produktudbud er typisk designet til nye selskaber, der er forbundet med tjenesteleverandøren via bilaterale faciliteter, og hvis internationale trafik transporteres sammen med anden trafik på tjenesteleverandørens globale net

d) videresalgstjenester for tjenesteleverandører uden egne internationale telekommunikationsfaciliteter.

Efterhånden som de internationale telemarkeder liberaliseres, bliver efterspørgslen efter bærertjenester i stigende grad bestemt af alternative teleselskaber, der er tilbageholdende med at overlade deres internationale trafik til det eksisterende teleselskab, bl.a. for at undgå teknisk afhængighed og på grund af den kommercielle følsomhed af kundeoplysninger.

(11) Købere af bærertjenester er etablerede og nye teleselskaber. Begge grupper kunder er sofistikerede købere. Blandt de nye teleselskaber kan man skelne mellem facilitetsbaserede teleselskaber, der leverer teletjenester via alternative infrastrukturer eller kabel-tv-net for at opnå større effektivitet i transporten af den internationale kundetrafik, og ikke-facilitetsbaserede teleselskaber og tjenesteleverandører, der søger at bevare en konkurrencemæssig fordel ved at undgå afhængighed af et lokalt teleselskab for så vidt angår den internationale kundetrafik.

2) Geografiske markeder

(12) På linje med Kommissionens undersøgelsesresultater i beslutningen om BT-MCI (5) er visse af de markeder, som PHOENIX-enhederne satser på, såvel som det marked, der må tages i betragtning for så vidt angår DT's og FT's investeringer i Sprint, i geografisk henseende internationalt og sågar globalt. Skønt der fortsat findes nationale grænser for mange tjenester, oprettes der ikke kun strategiske alliancer som PHOENIX, fordi man forventer, at de nationale grænser vil være uden betydning for det fremtidige marked, men også fordi de skal tjene det udtrykkelige formål at tilbyde store globale telebrugere sømløse punkt-til-punkt tjenester overalt i verden ved at overvinde de vanskeligheder, der følger af den nuværende opspaltning af markedsstrukturerne efter nationale grænser. PHOENIX-enhedernes tjenesteudbud er imidlertid relevant for forskellige bestående geografiske markeder.

Markederne for ikke-monopoliserede teletjenester til erhvervskunder

(13) Som beskrevet i Atlas-beslutningen er der en efterspørgsel fra de store brugere af kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder på mindst tre forskellige geografiske markeder, nemlig på et globalt plan, et grænseoverskridende regionalt plan og på et nationalt plan. PHOENIX' tjenester har et globalt omfang, idet både DT, FT, Sprint og ROE- og ROW-enhederne er forbundet over PHOENIX' globale centrale net. På det globale marked for kundespecifikke pakker af teletjenester skaber PHOENIX-projektet derfor konkurrence for f.eks. BT's og MCI's eksisterende Concert-projekt. Inden for EF vil ROE-enhederne samarbejde med DT, FT og Atlas med henblik på at stille kundespecifikke pakker af teletjenester til rådighed på det grænseoverskridende regionale plan; disse tjenester vil give »global konnektivitet«, dvs. at der er mulighed for en udbygning uden for EF og i sidste ende på verdensplan, hvis en kunde ønsker det.

(14) Pakkekoblede datakommunikationstjenester på hvert af de geografiske markeder, der er nævnt i foregående betragtning, er en del af PHOENIX' produktudbud. PHOENIX' regionale driftsenhed beslutter, om sådanne tjenester skal stilles til rådighed på nationalt plan. ROE-enhederne vil derfor på europæisk plan levere pakkekoblede datakommunikationstjenester, som i begyndelsen vil blive baseret på de netværk, der følger af sammenlægningen af de bestående Transpac- og Sprint-net. Hvorvidt ROE-enhederne stiller sådanne tjenester til rådighed på de nationale markeder inden for EØS, vil afhænge af koordinationen mellem Atlas og ROE-enhederne som de kompetente PHOENIX-enheder inden for EØS.

Markedet for tjenester for rejsende

(15) I takt med økonomiens globalisering ser markedet for rejsetjenester ud til i stigende grad at blive globalt; overalt i verden efterspørger rejsende produkter, der omfatter engangsfakturering og integrerede funktioner såsom voice messaging, voice response og informationssystemer. Geografiske begrænsninger på de nuværende rejsetjenesteprodukter skyldes generelt tekniske ufuldkommenheder, som vil blive overvundet i den nærmeste fremtid, såsom inkompatibilitet i mobilkommunikationssystemer eller forskelle i forudbetalte kort uden en individuel brugerkode. Som illustreret i betragtning 8 påvirkes ingen af de tjenester, som PHOENIX-enhederne satser på, af disse ufuldkommenheder; det geografiske aspekt af de rejsetjenester, som PHOENIX udbyder, kan imidlertid stå åbent i denne sag, da vurderingen af parternes konkurrencemæssige stilling ikke påvirkes af, om der konstateres snævre geografiske markeder.

Markedet for bærertjenester

(16) Både udbuddet af og efterspørgslen efter bærertjenester har en international karakter. Den geografiske nærhed mellem køber og udbyder af kredsløbskoblet transitkapacitet har næppe betydning for kredsløbskoblet transit, som teleoperatørerne enten benytter i stedet for at anvende egne internationale linjer eller for at klare spidsbelastningstrafikken på disse linjer. Dedikerede transittjenester tilbyder ligeledes kabel- eller satellitbaseret fremføringskapacitet gennem tredjelande. Endelig er anvendelse af navbaserede tjenester et alternativ til at indgå en række bilaterale aftaler med individuelle teleoperatører.

2. DT's og FT's investering i Sprint

(17) Formålet med DT's og FT's erhvervelse af den nye kapitalinteresse svarende til omkring 20 % af Sprints kapital er at konsolidere en strategisk alliance for at komme ind på de globale telekommunikationsmarkeder og at udvide deres tjenester på nye markedssegmenter. Som illustreret af alliancen mellem BT og MCI er investering i en televirksomhed fra USA den mest effektive måde for at komme i kontakt med de multinationale selskaber, som er den vigtigste målgruppe for globale ikke-monopoliserede teletjenester til erhvervskunder.

D. PHOENIX' MARKEDSANDELE

Markederne for kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder

(18) Det globale marked

Moderselskaberne skønner, at det verdensomspændende marked for kundespecifikke pakker af teletjenester, som PHOENIX satser på (eksklusive datakommunikationstjenester), har en værdi på omkring 4,8 mia. ECU (1993). Af dette totalbeløb udgør punkt-til-punkt tjenester ca. 37,6 mio. ECU, VPN-tjenester ca. 2,8 mia. ECU, VSAT-tjenester ca. 1,4 mia. ECU og udliciteringstjenester ca. 527 mio. ECU. I 1993 androg DT's, FT's og Sprints samlede omsætning på de forskellige markedssegmenter omkring 3,8 mio. ECU for punkt-til-punkt tjenester, omkring 576 mio. ECU for VPN-tjenester og omkring 6 mio. ECU for udliciteringstjenester, hvilket giver PHOENIX en teoretisk markedsandel på 12,2 % af det globale marked for kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder.

(19) Det grænseoverskridende regionale marked

Tjenester inden for EF (eksklusive datakommunikationstjenester) tegnede sig for ca. 505 mio. ECU i 1993. Ifølge anmeldelsen udgjorde de samlede markedsandele for PHOENIX' moderselskaber inden for EF i 1993 [. . .] % (6) på markedet for punkt-til-punkt tjenester, [. . .] % (7) på markedet for VPN-tjenester, [. . .] % (8) på markedet for udliciteringstjenester og [. . .]% (9) på VSAT-markedet. Det er imidlertid vanskeligt at beregne markedsandelene for VSAT-tjenester, da teleselskaberne for det meste benytter VSAT-terminaler som back up-faciliteter for andre tjenester eller til at udvide tjenesternes geografiske dækning trods manglerne ved de jordbaserede infrastrukturer.

(20) Nationale markeder

De nationale markeder for kundespecifikke pakker af teletjenester inden for EØS diskuteres i Atlas-beslutningen. Sprint har en betydelig del af den samlede omsætning inden for udliciteringsområdet i medlemsstaterne, f.eks. i Nederlandene ([..] % (10)) og Det Forenede Kongerige ([. . .] % (11)), hvor DT's og FT's udliciterings-joint venture, Eunetcom BV, har en mindre omsætning (5 % af den samlede omsætning i begge medlemsstater). For så vidt angår Frankrig og Tyskland kommer - når Sprints andel lægges til DT's og FT's andel - PHOENIX' beregnede samlede andel af den totale omsætning, der skabes inden for udliciteringstjenester, op på [. . .] % (12) i Frankrig og op på [. . .] % (13) i Tyskland sammenlignet med 31 % i Frankrig og 33 % i Tyskland for den næststørste teleleverandør, Concert's Syncordia.

Markedet for pakkekoblede datakommunikationstjenester

(21) Det samlede marked for pakkekoblede datatjenester udgjorde omkring 5,3 mia. ECU i 1993, og DT's, FT's og Sprints samlede omsætning lå på [. . .] (14) eller [. . .] % (15) af verdensomsætningen. Det europæiske marked for datakommunikationstjenester behandles i Atlas-beslutningen. Sprints omsætning for pakkekoblede datatjenester lå på [. . .] (16) i 1993, hvilket bringer DT's, FT's og Sprints samlede andele af dette marked op på [. . .] % (17). Med hensyn til de nationale markeder opnåede Sprint den højeste omsætning i Frankrig, Tyskland, Italien og Det Forenede Kongerige. DT og FT har ikke nogen væsentlig markedsandel i de to sidstnævnte medlemsstater, hvor Sprint har en markedsandel på kun henholdsvis [. . .] % (18) og [. . .] % (19). Sprints omsætning i Frankrig ([. . .] ECU (20)) og Tyskland ([. . .] ECU (21)) svarer til markedsandele på kun henholdsvis [. . .] % og [. . .] % (22).

Markedet for tjenester for rejsende

(22) Den samlede omsætning for telekort inden for EF udgjorde omkring 120,5 mio. ECU i 1994, og nationale telefonsamtaler tegnede sig for hovedparten af dette beløb. I 1993 havde DT udstedt 200 000 kort (alle i Tyskland), svarende til 2,1 % af det samlede antal kortabonnenter inden for EF; FT havde udstedt 1,5 mio. kort (alle i Frankrig), svarende til 15,7 % af det samlede antal kortabonnenter inden for EF; Sprint havde udstedt 12 mio. kort i hele verden, hvoraf 500 000 (svarende til en markedsandel på 5,2 %) inden for EF. Moderselskabernes samlede markedsandele vil derfor gøre PHOENIX til den største leverandør af telekorttjenester inden for EF (en markedsandel på 23 %) målt efter antallet af abonnenter, foran AT& T og BT med markedsandele på henholdsvis 21 % og 17,8 %. Med hensyn til telekorttrafikken inden for EF svarer FT's (21 %) og DT's (3 %) samlede markedsandele til BT's markedsandel på 24 %.

Markedet for bærertjenester

(23) Markedet for globale kredsløbskoblede transittjenester anslås at udgøre omkring 301,1 mio. ECU, hvilket svarer til 1,5 mia. minutter international trafik eller omkring 3 % af verdens internationale telefonitrafik. Af dette samlede beløb vedrører ca. 165,6 mio. ECU tjenester leveret af europæiske teleoperatører, heraf ca. 30,1 mio. ECU til andre europæiske teleoperatører. På det samlede marked for kredsløbskoblet transittrafik (1994), der udviser en årlig vækst på 5-6 %, havde DT en omsætning på [. . .] ECU (23), FT på [. . .] ECU (24) og Sprint på [. . .] ECU (25). DT's, FT's og Sprints samlede markedsandele gør PHOENIX til den tredjestørste globale leverandør af kredsløbskoblet transittrafik efter AT& T og BT (20,2 % til hver).

E. PHOENIX-ENHEDERNES VIGTIGSTE KONKURRENTER

Markedet for ikke-monopoliserede teletjenester til virksomheder

(24) Situationen på disse relevante markeder behandles i Atlas-beslutningen. Parterne anser følgende virksomheder for konkurrenter: AT& T/Worldpartners, Cable and Wireless plc, Concert, IBM, Kokusai Denshin Denwa Company Ltd (KDD), Nippon Telegraph and Telephone Corporation (NTT), Unisource og US regional Bell operation companies (RBOCs).

Markedet for tjenester for rejsende

(25) Over en tredjedel af telekortene i Europa er udstedt af US-operatører. AT& T anslås at have 2 mio. efterbetalte kortkunder i Europa, svarende til 21 % af alle kort, der er udstedt i Europa. Disse kunder skaber 59 % af telekorttrafikken fra Europa til USA. MCI anslås at have 1 mio. efterbetalte kortkunder i Europa (10,5 %), der skaber 27 % af telekorttrafikken fra Europa til USA. Executive Telecard International (ETI) markedsfører telekort i Europa via aftaler med lokale operatører eller kreditkortselskaber; ETI's markedsstilling svarer til MCI's.

Markedet for bærertjenester

(26) De vigtigste aktører, der konkurrerer inden for EØS på markedet for bærertjenester og særlig for de globale tjenester for kredsløbskoblet transittrafik, er AT& T, BT (begge har ca. en femtedel af markedet), Cable & Wireless, MCI og Teleglobe Canada. Sideløbende med det stigende antal nye teleoperatører, der søger at blive uafhængige i forhold til det eksisterende teleselskab for så vidt angår deres internationale trafik, er udbydere af sådanne tjenester ved at komme frem eller allerede aktive på markedet, nogle med betydelige infrastrukturressourcer f.eks. Hermes Europe Railtel (26).

F. TRANSAKTIONEN

(27) Den transaktion, der er anmeldt til Kommissionen, omfatter et sæt aftaler, hvis vigtigste træk beskrives nedenfor.

1. De oprindeligt anmeldte aftaler

1) Aftalerne vedrørende PHOENIX

Parterne har forelagt følgende aftaler:

a) PHOENIX Joint Venture Agreement (»JV-aftalen«) fastsætter parternes væsentligste forpligtelser og forretningsmål.

b) Overførselsaftalerne indeholder bestemmelserne vedrørende Sprints, FT's, DT's og Atlas' (kollektivt benævnt som »moderselskaberne«) overførsel af visse basale og beslægtede forretningsområder til de relevante ROE- og ROW-enheder.

c) Licensaftalerne om intellektuelle ejendomsrettigheder og varemærker bestemmer, at moderselskaberne og visse beslægtede selskaber giver PHOENIX-enhederne ikke-eksklusive, ikke-overdragelige licenser på anvendelsen af nogle af moderselskabernes tekniske oplysninger, varemærker og intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR).

d) Tjenesteaftalerne specificerer vilkårene for handelsforbindelserne mellem Sprint, Atlas og ROE- og ROW-enhederne, herunder leverings- og støttetjenester, som er nødvendige for at udbyde PHOENIX' tjenester på verdensplan.

2) Aftalerne vedrørende FT's og DT's investeringer i Sprint

a) Investeringsaftalen indeholder bestemmelser om FT's og DT's erhvervelse af omkring 10 % af den ordinære aktiekapital i Sprint.

b) Standstill-aftalen fastsætter, at FT og DT i en periode på 15 år ikke må erhverve yderligere aktier i Sprint, som ville kunne forøge deres kombinerede samlede stemmerettigheder til over 20 %.

c) Aftalen om registrering af rettigheder er nødvendig, for at parterne kan gennemføre de transaktioner, der er omhandlet i investeringsaftalen.

d) Investorfortrolighedsaftalerne mellem Sprint og DT og mellem Sprint og FT sikrer den fortrolige behandling af alle beskyttede oplysninger fra Sprint, som modtages af DT og FT i kraft af investeringsaftalen og særlig af DT's og FT's repræsentanter i Sprints bestyrelse, og som DT og FT kun må udnytte i forbindelse med udøvelsen af deres rettigheder efter aftalerne.

2. De vigtigste kontraktbestemmelser

1) Vedrørende PHOENIX-enhederne

a) PHOENIX' struktur

JV-aftalen fastsætter, at der oprettes to grupper af driftsenheder, nemlig PHOENIX Rest of Europe (ROE) og PHOENIX Rest of the World (ROW). Hver gruppe består af følgende enheder: en salgsenhed, en clearinghouse-enhed og en holding-enhed, der igen ejes af en enhed, på hvilken det Consent Decree, der er udstedt af US Department of Justice, kan finde anvendelse. Hver af ovennævnte enheder inden for ROE-gruppen (ROE-moderselskabsenhederne) har en bestyrelse på seks medlemmer, hvor Atlas har ret til at udpege fire medlemmer og Sprint to. Hver af ovennævnte enheder inden for ROW-gruppen (ROW-moderselskabsenhederne) har en bestyrelse på fire medlemmer, hvor både Atlas og Sprint har ret til at udpege to medlemmer.

ROE-moderselskabsenhederne står for PHOENIX' forretninger i regionen »resten af Europa« (dvs. uden for Frankrig og Tyskland), medens ROW-moderselskabsenhederne står for PHOENIX' forretninger i »resten af verden« (dvs. uden for Europa og USA). ROE- og ROW-enhederne vil i begyndelsen eje og anvende et globalt transmissionsnetværk, via hvilket PHOENIX' tjenester og anden trafik vil blive fremført, dvs. PHOENIX' globale centrale netværk. Parterne har imidlertid oprettet en Global Backbone Network (GBN)-enhed, dvs. et holdingselskab med begrænset hæftelse, som skal overtage det globale centrale netværks relevante aktiver og funktioner.

I henhold til afsnit 2.1 i Operating Entities Services Agreement er FT, DT og deres respektive datterselskaber enedistributører af PHOENIX-tjenester i henholdsvis Frankrig og Tyskland, medens Sprint i henhold til afsnit 2.2(b) er enedistributør af PHOENIX-tjenester i USA. Moderselskaberne, PHOENIX og deres respektive beslægtede selskaber skal imidlertid efterkomme spontane kundeanmodninger efter PHOENIX- tjenester uanset kundernes lokalisering. De franske og tyske datterselskaber under Atlas skal endvidere levere FT, DT og deres respektive datterselskaber i) salgsstøtte vedrørende PHOENIX-produkter til distributører i Frankrig og Tyskland og ii) tjenester inden for PHOENIX' virkefelt bortset fra X.25-pakkekoblede datanettjenester i Frankrig og Tyskland.

Et nyt datterselskab, som Sprint ejer 100 % (»Sprint-datterselskabet«), og Atlas skal i begyndelsen hver eje 50 % af den stemmeberettigede aktiekapital i ROW-enhedernes og GBN-enhedens moderselskabsenheder. Sprint-datterselskabet og Atlas skal i begyndelsen eje henholdsvis 33 % og 66 % af den stemmeberettigede kapital i ROE-enhedens moderselskabsenhed.

Der blev oprettet en samlet bestyrelse for joint venture-projektet (Global Venture Board), der skal formulere de globale politikker og overvåge, at driftsgrupperne opfylder forretningsplanerne. Ethvert initiativ fra denne bestyrelses side kræver normalt enstemmighed.

Den daglige ledelse varetages af driftsenhedernes administrerende direktører, som er ansvarlige over for bestyrelsen i den pågældende moderselskabsenhed for enten ROE-, ROW- eller efterhånden GBN-enheden. Hovedparten af beslutningerne i de enkelte bestyrelser vedtages med et simpelt flertal af de tilstedeværende bestyrelsesmedlemmer. Der kræves imidlertid enstemmighed i en række vigtige beslutninger, herunder endelig godkendelse af forretningsplaner, visse ændringer i strukturen og kapitalforholdene samt visse beslutninger om teknologi og investeringer.

b) PHOENIX-enhedernes funktioner og aktiviteter

Joint venture-selskabets forretningsaktiviteter består i begyndelsen i at stille følgende til rådighed: i) globale internationale data-, tale- og videotjenester for multinationale selskaber og erhvervskunder; ii) internationale tjenester for forbrugere, i begyndelsen baseret på korttjenester for rejsende; iii) bærertjenester i form af visse transporttjenester for moderselskaberne og andre teleoperatører. PHOENIX-enhederne kan også tilbyde telekommunikationsudstyr og investere i nationale operationer.

For at markedsføre disse tjenester er PHOENIX ansvarlig for planlægnings- og ledelsesfunktioner og markedsføring og kundeservice, herunder følgende:

i) central samordning af produktudvikling og ledelse for at sikre sømløse globale tjenester; PHOENIX-enhederne skal bl.a. definere funktionalitet, tekniske standarder og servicekrav for PHOENIX-tjenesterne

ii) implementering af et fælles globalt net og informationssystemer, der rationaliserer og integrerer de nuværende separate internationale data-, tale- og overlay-net i moderselskaberne, som i øjeblikket er adskilte; GBN skal forbinde overlay og centrale net i hvert enkelt område (dvs. ROE og ROW), medens de private grænseflader skal give mulighed for at stille sømløse tjenester til rådighed; i løbet af de første år skal PHOENIX begynde at etablere næste generation af ATM-pakkekoblingsteknologi, der omfatter enhver transmission, koblingsfunktion, signalering og netintelligens samt alle servicemanagementelementer

iii) integration og udvikling af informationssystemer til koordineret fakturering, kundestøtte og andre støttefunktioner samt hjælp til nationale distributører

iv) udvikling af salgsstrukturer i ROE- og ROW-områderne, enten direkte eller gennem distributionsarrangementer, hvor der anvendes et fælles varemærke; der vil bl.a. blive oprettet nationale tjenestefunktioner i alle større lande med henblik på distribution af PHOENIX-tjenester; der vil desuden blive etableret regionale salgskontorer, der skal yde teknisk og afsætningsmæssig støtte, herunder identificering af potentielle kunder og støtte i forbindelse med forberedelse af kundeforslag.

c) Bestemmelser vedrørende forretninger, der indgås med eller af PHOENIX-enhederne

I henhold til JV-aftalen skal transaktioner mellem PHOENIX-enhederne på den ene side og, på den anden side, FT, DT og Atlas generelt gennemføres på de gunstigste vilkår, der tilbydes tredjeparter. Hvis produkter, tjenester eller faciliteter, som indgår i disse transaktioner, ikke kan købes på markedet, skal disse transaktioner gennemføres efter en forretningsmæssig prissætningsmetode, således at omkostningerne dækkes fuldt ud, eller parterne kan aftale, at der anvendes en anden forretningsmæssig prissætningsmetode. Moderselskaberne har førsteret til at tilbyde levering af visse produkter, tjenester og faciliteter til PHOENIX-enhederne. PHOENIX-enhederne kan dog købe hos en tredjepart, som, på i øvrigt tilsvarende vilkår, tilbyder lavere priser, hvis parterne har haft mulighed for at tilbyde disse vilkår, eller hvis en kunde kræver det.

Alle PHOENIX-enheder og deres moderselskaber har førsteret til i deres respektive områder at levere faciliteter eller tjenester, som en anden part i PHOENIX-aftalerne har brug for. Sådanne tjenester kan købes hos en tredjepart til en lavere pris på samme vilkår, eller hvis en kunde kræver det. I overensstemmelse med dette princip skal ROE- og ROW-enhederne købe telenettransmissionskapacitet hos GBN-enheden, i det omfang sådan kapacitet er disponibel, så snart denne enhed bliver operationel.

d) Bestemmelser om ikke at konkurrere; distribution

I henhold til den oprindeligt anmeldte JV-aftale - om end der gælder forskellige undtagelser - kan parterne eller en parts forbundne selskab ikke distribuere internationale teletjenester, som enten leveres af PHOENIX-enhederne eller kan substituere sådanne tjenester. En part eller en parts forbundne selskab må således heller ikke investere i en enhed, der udbyder sådanne tjenester. Parterne eller deres beslægtede selskaber må endvidere ikke tilbyde nationale langdistancetjenester, der enten konkurrerer med PHOENIX' nationale aktiviteter eller med en offentlig telefonoperatør, der er forbundet med PHOENIX (f.eks. PHOENIX' nationale distributør). Parterne eller deres forbundne selskaber må heller ikke foretage investeringer i enheder, der udbyder konkurrerende nationale langdistancetjenester, eller i nationale aktiviteter, der indgår i en alliance med en vigtig konkurrent til PHOENIX.

Sprint er forpligtet til at ophøre med at konkurrere aktivt i Tyskland og Frankrig ved at sælge sine data- og telekortforretninger til henholdsvis DT's datterselskab T-Data Gesellschaft für Datenkommunikation mbH (T-Data) og til FT's datterselskab Transpac France. Uden for moderselskabernes hjemlande vil der blive givet eneforhandlingsret til distributører fra sag til sag. En distributørs passive salg til kunder på en anden distributørs salgsområde er tilladt inden for EØS.

e) Licenser til PHOENIX-enhederne

I henhold til Technical Information License and Access Master Agreement og aftalerne om gennemførelse af rammebestemmelserne om IPR (IPR-aftalerne) giver moderselskaberne alle PHOENIX-enheder ikke-eksklusive, ikke-overdragelige licenser på anvendelsen af visse tekniske oplysninger fra det pågældende moderselskab i enhedernes respektive områder med henblik på at udføre PHOENIX' forretningsaktiviteter. Alle PHOENIX-enheder har ret til at give underlicens på de rettigheder, der er overdraget, til andre PHOENIX-enheder eller andre forbundne nationale operatører eller lokale partnere, i det omfang sådanne underlicenser er nødvendige for at udføre PHOENIX' forretningsaktiviteter. På tilsvarende måde skal alle PHOENIX-enheder efter anmodning også give underlicens på sådanne rettigheder til moderselskaberne eller moderselskabernes forbundne selskaber, i det omfang sådanne underlicenser er nødvendige for at udføre PHOENIX' forretningsaktiviteter.

Royalties betales i overensstemmelse med sædvane på markedet og forhandles af parterne på normale forretningsvilkår. De licensrettigheder, der er overdraget til en part i henhold til aftalerne om intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR-aftalerne), gælder fortsat, hvis joint venture-selskabet PHOENIX afvikles, eller hvis den pågældende parts interesser i joint venture-selskabet PHOENIX afstås.

I henhold til licensaftalen om varemærker og gennemførelsesaftaler giver moderselskaberne på tilsvarende måde alle PHOENIX-enheder ikke-eksklusive, ikke-overdragelige rettigheder til at benytte visse varemærker, der ejes af moderselskaberne, eller som der er meddelt licens på til moderselskaberne, i forbindelse med markedsføring eller salg af bestemte godkendte produkter og tjenester på enhedernes respektive områder.

2) Vedrørende FT's og DT's investeringer i Sprint

a) Begrænsninger af FT's og DT's overførelse af aktier og grænser for deres muligheder for at øge deres kapitalinteresser i Sprint

I henhold til investeringsaftalen må FT og DT ikke afhænde deres aktier i de første fem år efter aftalens indgåelse. Der gælder derefter begrænsninger med hensyn til store afståelser, som i de fleste tilfælde vil indebære, at Sprint får forkøbsret.

I henhold til Standstill-aftalen har FT og DT ret til at erhverve yderligere Sprint-aktier for at opnå og opretholde en besiddelse på 10 % af aktiekapitalen, men de må ikke i de første femten år efter aftalens indgåelse erhverve så mange yderligere aktier, at det indebærer, at de øger deres samlede stemmerettigheder til over 20 %. Når denne indledende »standstill«-periode er udløbet, kan FT og DT erhverve yderligere aktier, men de må ikke forøge deres samlede stemmerettigheder til over 30 % eller træffe foranstaltninger med henblik på at kontrollere Sprint.

b) FT's og DT's samtykkerettigheder og repræsentation i bestyrelsen

FT og DT har ret til at vælge medlemmer til Sprints bestyrelse i forhold til deres aktiebesiddelse, dog således at de begge har ret til at vælge mindst ét medlem. FT og DT har ikke adgang til fortrolige og vigtige konkurrencemæssige oplysninger om Sprints aktiviteter inden for EØS via deres repræsentation i Sprints bestyrelse. Deres repræsentanter må heller ikke give Sprint fortrolige oplysninger, som FT eller DT kan have fået fra US-konkurrenter via forretningsforbindelser.

Som eneejere af Sprints ordinære klasse A-aktier har FT og DT fået betydelige samtykkerettigheder med hensyn til nogle af Sprints dispositioner, som dog langt fra indebærer en kontrol. Det drejer sig bl.a. om større aktieemissioner, vetoret med hensyn til vigtige konkurrenters investeringer i Sprint, rettigheder til at deltage i transaktioner, der medfører ændringer i kontrollerende indflydelse og andre bilaterale selskabstransaktioner. FT og DT har forkøbsret med hensyn til langdistanceaktiver i Sprint i en bestemt periode.

G. ÆNDRINGER OG TILSAGN SOM FØLGE AF KOMMISSIONENS INDGRIBEN

(28) Nogle bestemmelser i de anmeldte aftaler viste sig at være uforenelige med Fællesskabets konkurrenceregler. Under anmeldelsesproceduren ændrede parterne visse bestemmelser i deres aftaler og afgav tilsagn til Kommissionen.

1. Ændringer af aftalerne

(29) PHOENIX udpeges ikke til at være agent for internationale half-circuits

Efter en erklæring i PHOENIX-anmeldelsen, som ikke afspejlede parternes forpligtelser vedrørende Atlas som følge af Kommissionens indgriben, har DT, FT, Atlas og Sprint slettet FT's og DT's »internationale private linjer«, dvs. FT's og DT's internationale half-circuits, fra listen over de produkter, som PHOENIX skal distribuere som agent.

(30) Bestemmelser om ikke at konkurrere

PHOENIX skal levere internationale simple videresalgstjenester og PSTN-tjenester på grundlag af Sprints eksisterende licenser i Sverige og Det Forenede Kongerige. Parterne har imidlertid ikke søgt om en fritagelse efter EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, for specifikke aftaler vedrørende nationale langdistancetjenester, som disse tjenester ville kræve (se betragtning 7). Bestemmelsen om ikke at konkurrere, der findes i den oprindelige JV-aftale, er derfor blevet ændret: Parterne er nu kun forpligtet til at afstå fra enten i) at konkurrere med eller ii) at investere i konkurrerende enheder, der leverer langdistancetjenester, hvis disse enheder kontrolleres af PHOENIX.

2. Diskriminationsforbud

(31) Vigtige faciliteter

Ligesom det forbydes DT og FT at diskriminere til fordel for deres joint venture-projekt Atlas, forbyder Kommissionen DT og FT at diskriminere til fordel for de enheder, der oprettes i henhold til PHOENIX-aftalerne. Denne betingelse omfatter alle specifikke elementer, der er beskrevet i betragtning 28 i Atlas-beslutningen, vedrørende adgang til og anvendelse af i) det franske og tyske PSTN, ii) det franske og tyske ISDN, iii) monopoliserede faciliteter og/eller tjenester, indtil de franske og tyske telekommunikationstjenester og infrastrukturmarkeder er fuldt og effektivt liberaliseret, hvilket er planlagt til at ske pr. 1. januar 1998, og iv) derefter faciliteter og/eller tjenester, hvor henholdsvis FT og DT er dominerende, og som er vigtige for tilrådighedsstillelse af en konkurrerende tjeneste.

(32) Særlige tjenester

Kommissionen knytter som betingelse til denne beslutning, at DT og FT ikke diskriminerer til fordel for de enheder, der er oprettet som led i PHOENIX-aftalerne, med hensyn til de facilitetsrelaterede teletjenester, der er anført i betragtning 28 i Atlas-beslutningen. Ikke-diskriminationsbetingelsen omfatter alle aspekter af adgang til og anvendelse af sådanne faciliteter og tjenester, dvs. betingelserne, de foreliggende tjenesters omfang, tekniske oplysninger og kommercielle oplysninger.

(33) Korrespondenttjenester

Kommissionen pålægger en særlig betingelse om ikke at diskriminere med hensyn til korrespondenttjenester, for hvilke i) DT og FT ikke utilbørligt må foretrække Sprint frem for andre US-korrespondenter, ii) DT og FT ikke utilbørligt må foretrække hinanden frem for andre tyske eller franske korrespondenter, når telekommunikationsmarkederne er blevet fuldstændig liberaliseret, hvilket er planlagt til at ske pr. 1. januar 1998, og iii) Sprint ikke utilbørligt må foretrække DT og FT frem for andre europæiske og særlig andre tyske og franske korrespondenter. Betingelsen for Sprint vedrører trafikken til endelige destinationer uden for henholdsvis Tyskland og Frankrig, indtil de tyske og franske telekommunikationstjenester og infrastrukturer er fuldt og effektivt liberaliseret, hvilket er planlagt til at ske pr. 1. januar 1998, og al trafik derefter. En korrespondent er en teletjenesteleverandør i et land, der er part i en bilateralt forhandlet aftale med en teletjenesteleverandør i et andet land, hvorefter hver part forpligter sig til i sit hjemland at formidle trafik fra den anden part, således at der ydes en international teletjeneste.

3. Andre betingelser og påbud i forbindelse med denne beslutning

(34) Ikke-monopoliserede teletjenester til erhvervskunder

Fritagelsen for PHOENIX' kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder og pakkekoblede datakommunikationstjenester fra bestemmelserne i EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, er betinget af, at DT og FT overholder de betingelser, der er knyttet til Atlas-beslutningen og beskrevet i betragtning 29 i nævnte beslutning.

(35) Bærertjenester

Hverken Atlas, PHOENIX, DT, FT, Sprint eller selskaber, der er knyttet til disse enheder, må gøre en bestemt teleoperatørs mulighed for at benytte PHOENIX' internationale bærertjenester betinget af, at denne teleoperatør benytter eller distribuerer tjenester, der leveres af Atlas, PHOENIX, FT, DT eller Sprint. Atlas, PHOENIX, DT, FT, Sprint eller selskaber, der er knyttet til disse enheder, må heller ikke gøre deres forretningsadfærd (dvs. vilkår, priser, rabatter) over for nogen teleoperatør betinget af, at denne teleoperatør benytter eller distribuerer tjenester, der leveres af Atlas, PHOENIX, FT, DT eller Sprint.

(36) DT og FT skal også opfylde betingelser, der afspejler dem, der er knyttet til Atlas-beslutningen vedrørende i) anvendelse af DT's og FT's offentlige X.25-pakkekoblede datanetværk, ii) krydssubsidiering, iii) bundling og regnskabsaflæggelse med hensyn til de enheder, der er oprettet som led i PHOENIX-aftalerne, og som opererer inden for EØS, og opfylde registrerings- og rapporteringsforpligtelser svarende til dem, der er pålagt DT og FT ved Atlas-beslutningen. Alle de enheder, der er oprettet som led i PHOENIX-aftalerne, og som opererer inden for EØS, skal ligeledes føre særskilte regnskaber under anvendelse af internationale regnskabsstandarder for hver tjeneste, de leverer i et land.

(37) Disse påbud og betingelser skal i overensstemmelse med bestående forpligtelser efter national ret eller EF-retten sikre, at parterne klart forpligter sig til at overholde gældende retsforskrifter.

H. OFFENTLIG REGULERING

(38) Den offentlige regulering i Frankrig og Tyskland er beskrevet i betragtning 31 i Atlas-beslutningen. Med hensyn til USA skal Sprint i henhold til Communications Act fra 1934 offentliggøre prisoversigter og kontrakter vedrørende selskabets netværksarrangementer og netværkstjenester. Communications Act fra 1934, der håndhæves af Federal Communications Commission (FCC), forbyder endvidere Sprint at stille tjenester til rådighed, som på uberettiget eller urimelig vis diskriminerer mod Sprints konkurrenter eller udenlandske korrespondenter, som kan indgive en formel klage til FCC, hvis Sprint ikke overholder disse forpligtelser. Telecommunications Act fra 1996 giver FFC beføjelse til at afstå fra at regulere teleselskabernes »priser, adfærd eller klassifikationer«, men kun i de tilfælde, hvor FFC finder, at regulering ikke er nødvendig for at sikre, at disse elementer er berettigede og rimelige eller ikke uberettiget og urimeligt diskriminerende.

(39) Medens Kommissionen behandlede PHOENIX-meddelelsen efter EF-retten, blev PHOENIX godkendt efter den amerikanske antitrustlovgivning ved et retsligt »consent decree«, der blev udstedt af US Department of Justice og undertegnet den 16. februar 1996. Denne consent decree pålægger parterne betingelser, der stort set svarer til dem, der er knyttet til denne beslutning.

I. BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPARTER

(40) Efter offentliggørelsen af en meddelelse i henhold til artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17 og artikel 3 i protokol nr. 21 i EØS-aftalen (27) fremsatte seks interesserede tredjeparter bemærkninger til Kommissionen. De bekymringer, der kom til udtryk i disse bemærkninger, vedrørte risikoen for, at PHOENIX kunne i) øge farerne ved DT's og FT's samarbejde inden for rammerne af Atlas på de Europa-dækkende markeder, særlig på baggrund af udelukkelsen af en anden konkurrent på disse markeder, nemlig Sprint, ii) yderligere lette DT's og FT's misbrug af en dominerende stilling på deres respektive hjemmemarkeder og iii) fordreje konkurrencen på alle relevante markeder gennem en udvidelse af det anmeldte samarbejde til også at omfatte monopoliserede tjenester, bl.a. korrespondenttjenester. Med hensyn til sidstnævnte punkt frygtede tredjeparterne mest af alt, at DT og FT skulle sammenkæde gunstige betingelser for monopoliserede tjenester med købet af PHOENIX-tjenester.

(41) Kommissionen undersøgte omhyggeligt alle bemærkninger fra tredjeparter og konkluderer, at de punkter med hensyn til hvilke, der blev givet udtryk for bekymring, er blevet behandlet under anmeldelsesproceduren. De fleste adfærdsbetingelser og påbud, der er knyttet til Atlas-beslutningen, tager tilstrækkeligt hensyn til de konkurrencemæssige betænkeligheder, hvis de også udvides til at gælde for alle de enheder, der oprettes i henhold til PHOENIX-aftalerne, og i påkommende tilfælde Sprint. Bemærkningerne fra tredjeparter har derfor ikke påvirket Kommissionens fundamentale holdning, der er beskrevet i meddelelsen i henhold til artikel 19, stk. 3, med hensyn til transaktionen, der den gang blev benævnt PHOENIX. Af hensyn til retssikkerheden har Kommissionen imidlertid mere detaljeret i denne beslutning redegjort for rækkevidden og varigheden af visse betingelser og påbud, som pålægges parterne.

(42) Som følge af bemærkninger fra tredjeparter knytter Kommissionen en yderligere betingelse til denne beslutning, hvorefter det kræves, at DT og FT sælger (»unbundle«) egne tjenester, for hvilke de er dominerende, og PHOENIX-tjenester, hvilket begrænser kontraktrettighederne for DT, FT og deres tilknyttede selskaber efter afsnit 2.1.1 i Operating Entities Services Agreement, der er dateret den 31. januar 1996. Som forklaret i betragtning 60 i beslutningen om Atlas-transaktionen er »bundling«, hvor udbredt denne praksis end er på telekommunikationsmarkedet, forbudt for dominerende tjenesteydere i henhold til den offentlige regulering i hovedparten af lande, hvor dette marked er fuldt ud liberaliseret. Den samme betingelse gælder allerede for DT og FT med hensyn til Atlas-tjenester, jf. betragtning 29, nr. 5, i Atlas-beslutningen.

II. RETLIG VURDERING

A. ATLAS' ROLLE I PHOENIX

(43) PHOENIX' europæiske moderselskab er Atlas. Inden for rammerne af denne transaktion er Atlas blot et middel til at koordinere DT og FT, herunder deres respektive europæiske netværk, som europæiske tjenesteydere, der opnår global »konnektivitet«, dvs. at en tjeneste kan nå hele verden rundt med konstante tekniske kapacitetsforhold og faciliteter. PHOENIX' distributionsaftaler skelner mellem DT's, FT's og Sprints hjemmemarkeder på den ene side og »resten af Europa« og »resten af verden« på den anden side. I henhold til disse aftaler udøver DT og FT i fællesskab en afgørende indflydelse på PHOENIX' europæiske forretninger.

(44) PHOENIX' ROE-enhed er resultatet af en sammenlægning af Sprints europæiske forretninger og netværk og med Atlas' uden for Frankrig og Tyskland. Integrationen af Atlas' Europa-dækkende tjenester i PHOENIX illustreres af, at Info AG's nuværende kunder med hovedkvarterer uden for Tyskland overføres direkte til PHOENIX og ikke til Atlas. De tekniske aspekter af netværkssamarbejdet mellem DT og FT, som fritages fra anvendelsen af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, i henhold til artikel 3 i Atlas-beslutningen, falder desuden ind under ansvarsområdet for den samme enhed, som leverer netværksmanagementtjenester til ROE-enheden. I betragtning af, at betydningen af Atlas som en særskilt enhed i forhold til DT og FT er begrænset for PHOENIX, vedrører følgende retlige vurdering DT, FT og Atlas under ét.

B. EF-TRAKTATENS ARTIKEL 85, STK. 1, OG EØS-AFTALENS ARTIKEL 53, STK. 1

1. Strukturelt joint venture oprettet i samarbejdsøjemed

Joint venture-selskabet PHOENIX er oprettet i samarbejdsøjemed, da Atlas, der overtager FT's Europa-dækkende Transpac net, og Sprint (tilsammen benævnt »moderselskaberne«) er potentielle konkurrenter med hensyn til tilrådighedsstillelse af Europa-dækkende tjenester og visse globale produkter inden for PHOENIX' planlagte produktportefølje (herefter benævnt »PHOENIX-produkter«), dvs. kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder. Før denne transaktion var Sprint en faktisk konkurrent til DT i Tyskland og FT i Frankrig.

(45) Potentiel konkurrence på markeder for Europa-dækkende tjenester

DT og FT forbliver potentielle konkurrenter til Sprint som en leverandør af tjenester over eget net på lejede kredsløb i Europa og på verdensplan på trods af tilbagetrækning fra de markeder, som PHOENIX satser på. Medens moderselskaberne giver PHOENIX licens på visse teknologier, beholder de deres respektive intellektuelle ejendomsrettigheder, knowhow og F& U-kapacitet og modtager grant-back-licenser for de intellektuelle ejendomsrettigheder, der overdrages til PHOENIX. PHOENIX vil også tildele DT, FT og Sprint F& U-kontrakter og give dem tilladelse til ud over PHOENIX-produkter at benytte alle egne udviklinger eller tjenester. Moderselskaberne vil således bevare og forøge udviklingskapaciteten og knowhow-mulighederne med hensyn til sådanne teknologier, som markedet til tider kræver.

(46) DT, FT og Sprint vil opretholde deres kommercielle tilstedeværelse og image og, som enedistributører for PHOENIX på deres respektive hjemmemarkeder, holde deres markedsviden ajour. I denne sammenhæng vil PHOENIX' globale centrale netværk, der forbinder ROW- og ROE-enhederne, i begyndelsen være en ren tværatlantisk linje, der koncentrerer trafikken mellem Tyskland eller Frankrig og USA, hvilket indebærer, at DT's, FT's eller Sprints eget produktudbud kan konkurrere direkte med PHOENIX', når en kunde foretrækker gunstige vilkår for en aftale om indenlandske telekommunikationstjenester til PHOENIX' internationale virkefelt. Dette indebærer, at DT's, FT's og Sprints (gen)indtræden på markedet er mulig. Alle tre selskaber udvikler desuden direkte egne aktiviteter uden for deres hjemmemarkeder gennem datterselskaber eller som medlemmer af internationale organisationer, medens Sprint leverer private kredsløbstjenester til og fra USA i henhold til en licens i Det Forenede Kongerige.

(47) Strukturelt joint venture

PHOENIX kombinerer Sprints såvel som DT's og FT's fælles aktiviteter på en række europæiske og globale markeder for ikke-monopoliserede telekommunikationstjenester og skal udvikle og overtage nye tjenester på disse markeder. Joint venture-foretagendet medfører vigtige strukturændringer for DT og FT, der er virksomheder med en meget begrænset aktivitet uden for deres respektive hjemmemarkeder, og for Sprint, hvis internationale aktiviteter var begrænset i mangel af stærke regionale partnere. Gennem PHOENIX samler disse tre virksomheder et stort antal aktiver i forbindelse med levering og markedsføring af ikke-monopoliserede telekommunikationstjenester til virksomheder.

2. Anvendelse af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, på oprettelsen af PHOENIX

PHOENIX-aftalerne, der i samarbejdsøjemed skaber et joint venture mellem DT og FT og Sprint, udelukker konkurrencen på de relevante markeder og påvirker handelen mellem medlemsstater. Kommissionen kan derfor ikke imødekomme parternes begæring om negativattest for oprettelsen af joint venture-selskabet.

(48) Som anført i betragtning 38 i Atlas-beslutningen var Atlas og Sprint konkurrenter med hensyn til levering af udliciteringstjenester. DT, FT og Sprint var også konkurrenter med hensyn til levering af store kunders telekommunikationsnav (»hubs«). Sprints Sprintnet-afdeling konkurrerede også med FT's Transpac om levering af ikke-korrespondenttjenester, særlig Europa-dækkende og nationale pakkekoblede datakommunikationstjenester med begrænset global konnektivitet på grundlag af licenser i flere europæiske lande. Denne konkurrence udelukkes ved oprettelsen af PHOENIX.

(49) Ved at oprette PHOENIX afstår DT, FT og Sprint fra at udvikle indbyrdes konkurrerende produktudbud og reducerer F& U-konkurrencen og kundernes valg på de relevante markeder. På samme måde som Atlas bevirker (28) en udelukkelse af konkurrencen mellem DT og FT, medfører bestemmelserne om ikke at konkurrere, aftalerne om intellektuelle ejendomsrettigheder, licensernes og grant-back-licensernes geografiske omfang og vilkårene i aftalerne om enedistribution, at PHOENIX bliver et instrument til at samle og indføre krydslicenser for DT's, FT's og Sprints respektive intellektuelle ejendomsrettigheder.

(50) DT, FT og Sprint har hver især de finansielle og teknologiske muligheder for at komme ind på de relevante markeder ved egen indsats. DT, FT og Sprint er blandt verdens største teleselskaber målt efter trafik. Medens DT og FT er dominerende for hovedparten af de ikke-monopoliserede teletjenester til virksomheder i deres respektive hjemlande, er Sprint den tredjestørste langdistanceoperatør i USA. Oprettelsen af PHOENIX er derfor objektivt set ikke DT's, FT's og Sprints eneste middel til at komme ind på markedet for internationale ikke-monopoliserede teletjenester til virksomheder. Det samme gælder for bærertjenester, som i det mindste i begyndelsen hovedsagelig vil have til formål at øge effektiviteten ved at sælge ledig netkapacitet. Atlas og Sprint, der allerede er en af de største internet-operatører i USA, kunne udbyde sådanne tjenester i konkurrence med hinanden ved at investere i egne globale eller interkontinentale netudvidelser. Individuel indtræden på markedet ville rejse de samme problemer, f.eks. med hensyn til reguleringsmæssige hindringer, som PHOENIX må løse.

3. Anvendelighed af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, på DT's og FT's investeringer i Sprint

(51) Ifølge Kommissionen og Domstolen finder EF-traktatens artikel 85, stk. 1, ikke anvendelse på aftaler vedrørende salg eller køb af aktier, medmindre disse aftaler påvirker parternes konkurrencemæssige adfærd (29). Kommissionen har undersøgt, om DT's og FT's repræsentanter i Sprints bestyrelse og efterfølgende adgang til hemmelige forretningsoplysninger kunne give anledning til samordning af de tre virksomheders konkurrencemæssige adfærd. Kommissionen fandt i) at investeringsaftalen, der blev undertegnet den 31. juli 1995, ikke giver DT og FT mulighed for at udøve en kontrollerende indflydelse over Sprint, og ii) at den amerikanske selskabs- og antitrustlovgivning er udformet på en sådan måde, at den forhindrer DT's og FT's adgang til og misbrug af Sprints forretningshemmeligheder. I to investorfortrolighedsaftaler, der blev undertegnet den 31. januar 1996, fastsatte henholdsvis Sprint og DT og Sprint og FT et supplerende forbud mod at misbruge sådanne oplysninger.

Kommissionen konkluderer derfor, at DT's og FT's investering i Sprint ikke falder ind under anvendelsesområdet for EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1.

4. Anvendelse af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, på aftalebestemmelserne

(52) Følgende bestemmelser begrænser konkurrencen:

a) moderselskabernes forpligtelse til ikke at konkurrere, for så vidt angår PHOENIX' aktiviteter (afsnit 10.2 og 10.3 i JV-aftalen som ændret ved tillæg 1 til JV-aftalen)

b) moderselskabernes forpligtelse til hos PHOENIX at dække alle behov for globale tjenester (afsnit 2.1.1 i Operating Entities Services Agreement) i henholdsvis Tyskland og Frankrig

c) udpegelse af henholdsvis DT og FT som enedistributører for PHOENIX (afsnit 2.2(b) i JV-aftalen som ændret) i henholdsvis Tyskland og Frankrig.

Blandt ovenstående begrænsninger er bestemmelsen om ikke at konkurrere og forpligtelsen til at dække alle behov for globale tjenester hos PHOENIX accessoriske til oprettelsen og den succesfulde lancering af PHOENIX og vurderes derfor efter EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, sammen med joint venture-selskabet.

(53) Begge begrænsninger afspejler parternes forpligtelser, indbyrdes og over for PHOENIX. Begge er altså en forudsætning for, at PHOENIX kan komme ind på markedet med succes i betragtning af den betydelige usikkerhed, de kommercielle risici, de store investeringsbehov og den stærke konkurrence på de relevante markeder. Således:

1) er bestemmelsen om ikke at konkurrere udtryk for DT's og FT's og Sprints forpligtelse til at trække sig ud af de relevante markeder, som PHOENIX satser på, og at koncentrere deres indsats på de relevante tjenestemarkeder på PHOENIX, for at andre initiativer, alene eller i samarbejde med tredjeparter, ikke skal bringe PHOENIX' etablering på markedet i fare

2) har forpligtelsen for DT, FT og Sprint som enedistributører af PHOENIX-produkter på deres respektive hjemmemarkeder til at dække alle deres behov for globale tjenester hos PHOENIX til formål at sikre PHOENIX et stabilt kapitalgrundlag, troværdighed og markedsomdømme, som ville blive alvorligt truet, hvis selve moderselskaberne til PHOENIX anvendte andre globale tjenesteleverandører.

Accessoriske bestemmelser er sædvanligvis kun acceptable i en begrænset periode. På baggrund af beslutningen om BT-MCI, hvor der var tale om tilsvarende store investeringer og risici (30), vil Kommissionen imidlertid godkende ovennævnte accessoriske begrænsninger i hele gyldighedsperioden for den fritagelse, der gives med nærværende beslutning.

(54) Enedistribution

DT's og FT's enedistribution i deres respektive hjemlande falder ind under EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, fordi den har til formål eller til følge at isolere Tyskland og Frankrig mod import af PHOENIX-tjenester fra andre EØS-lande og fra ikke-EØS-lande, hvilket kan have negative følger for konkurrencevilkårene inden for EØS. I modsætning til de andre restriktive bestemmelser kan Kommissionen ikke betragte DT's og FT's enedistributionsstatus som værende accessorisk i forhold til oprettelsen af joint venture-selskabet, eftersom der er mulighed for andre typer distributionsaftaler end enedistributionsaftaler, som ikke ville skade PHOENIX-tjenesternes effektivitet og markedsføring. Eftersom Tyskland og Frankrig tilsammen tegner sig for over 40 % af samtlige telekommunikationsindtægter inden for EF, er der tale om en betydelig begrænsning.

5. Påvirkning af handelen mellem medlemsstater og mellem medlemsstater og EFTA-lande

(55) Som diskuteret i betragtning 44 i Atlas-beslutningen har et joint venture-selskab, der har til formål at levere grænseoverskridende ikke-monopoliserede telekommunikationstjenester til virksomheder inden for EØS, en virkning på handelen mellem medlemsstater, som vil blive stærkere i de kommende år. Det samme gælder for udpegningen af DT og FT som enedistributører på de to største nationale telekommunikationsmarkeder inden for EF, dvs. Tyskland og Frankrig. Denne virkning er særlig betydelig, da formålet med PHOENIX i Europa er at levere tjenester mellem medlemsstaterne.

(56) Kommissionen konkluderer, at oprettelsen af PHOENIX falder ind under EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1. Den drager samme konklusion med hensyn til den ikke-accessoriske udpegning af DT og FT som enedistributører i henholdsvis Tyskland og Frankrig. Kommissionen anser den restriktive virkning på konkurrencen og på handelen mellem medlemsstaterne for at være betydelig i begge tilfælde.

C. EF-TRAKTATENS ARTIKEL 85, STK. 3, OG EØS-AFTALENS ARTIKEL 53, STK. 3

1. Teknisk og økonomisk udvikling

(57) Oprettelsen af PHOENIX

Kombinationen af Atlas' og Sprints teknologi vil give PHOENIX mulighed for at udbyde nye tjenester med global konnektivitet til lavere omkostninger og bedre, end Atlas og Sprint er i stand til at gøre hver for sig i betragtning af deres nuværende forretningssituation. At kombinere forskellige platforme og produktkarakteristika vil dog kræve en betydelig investering af tid og penge. Ligesom BT's og MCI's Concert og ligesom Atlas på europæisk og nationalt plan (31) vil PHOENIX forbedre den lejede kredsløbskapacitet ved at implementere egne homogene netelementer såsom centraler, softwareplatforme og signaleringssystemer for at udbyde sømløse internationale telekommunikationstjenester. PHOENIX vil også give mulighed for omkostningsbesparelser, da anvendelse af én enkelt netarkitektur indebærer stordriftsfordele på det teknologiske og kommercielle plan, og kan bidrage til at trykke infrastrukturpriserne inden for EF ved f.eks. at benytte den billigste routing.

(58) Sømløshed forbedrer i væsentligt omfang de internationale tjenester, der i øjeblikket udbydes over forskellige sammenkoblede nationale net. Hvis PHOENIX bliver en succes, vil selskabet forøge valgmulighederne på de relevante markeder og overalt inden for EF udbyde de mest avancerede telekommunikationstjenester, som deres konkurrenter uden for EF allerede kan benytte. Selv om Sprint allerede anvendte et net i nogle europæiske lande, som gav mulighed for sømløs konnektivitet med visse udenlandske lokaliseringer, viser Sprints markedsandele, at det ville have taget meget længere tid for Sprint at blive en globalt konkurrerende leverandør til det konstant stigende antal multinationale selskaber, som har brug for et omfattende udvalg af kundespecifikke globale ikke-monopoliserede teletjenester.

(59) Enedistributionsstatus i Tyskland og Frankrig

Enedistributionsarrangementerne med hensyn til DT, FT og deres respektive datterselskaber har til formål at sikre, at DT og FT koncentrerer deres markedsføringsbestræbelser gennem Atlas - f.eks. kundesøgning eller investeringer i regionale og/eller nationale net og andre faciliteter i deres hjemlande - på at gøre PHOENIX til en succes snarere end at overveje alternative optioner. Kun hvis DT og FT går fuldt ind for PHOENIX, vil joint venture-foretagendet nyde fordel af moderselskabernes omdømme og position på markedet.

2. Fordele for forbrugerne

(60) Fordelene ved sømløse netimplementeringer hen over de nationale grænser er angivet i betragtning 54 i Atlas-beslutningen. Gennem PHOENIX kan forbrugerne få fordele af et betydeligt bredere udvalg af nye tjenester, som DT, FT og Sprint ikke ville have været i stand til at udbyde hver for sig inden for den samme tidshorisont. Kommissionen meddelte før anmeldelsen af PHOENIX, at kun en virkelig global dimension kunne gøre samarbejdet mellem DT og FT inden for rammerne af Atlas tilstrækkeligt betydningsfuldt til at overveje en fritagelse fra forbuddet i EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1. De fleste potentielle brugere af sådanne tjenester, herunder multinationale selskaber, som er aktive inden for andre sektorer end telekommunikationssektoren, har ikke mulighed for at foretage de investeringer, der er nødvendige for at sikre en verdensomspændende tilstedeværelse, hvilket er en forudsætning for global levering af tjenester. Oprettelsen af et globalt selskab, der har til opgave at foretage de investeringer, som er en forudsætning for at kunne operere på verdensplan, er derfor afgørende for valget og kvaliteten af de kommunikationstjenester, der tilbydes multinationale selskaber og SMV'er.

PHOENIX repræsenterer et væsentligt skridt fremad i forhold til Atlas, idet Europa-dækkende tjenester tilføjes global konnektivitet. Kommissionen konkluderer derfor, at såvel oprettelsen af PHOENIX som den omstændighed, at DT, FT og deres respektive datterselskaber er enedistributører, er til fordel for forbrugerne.

3. Nødvendighed

(61) Oprettelsen af PHOENIX

PHOENIX er nødvendig for, at moderselskaberne med succes kan komme ind på de relevante globale og regionale markeder. PHOENIX vil give mulighed for, at den tid, der er nødvendig for at markedsføre de relevante tjenester i konkurrence med allerede eksisterende konkurrenter, kan forkortes betydelig. På et tidspunkt hvor der kommer nye selskaber ind på de relevante markeder, skal PHOENIX sætte DT, FT og Sprint i stand til væsentligt at reducere de omkostninger og risici, der ifølge sagens natur er forbundet med en organisation, der skal udbyde verdensomspændende teletjenester til multinationale selskaber og andre store brugere. Omkostningsbesparelser er vigtige, men en alliance som PHOENIX er også et afgørende middel til at overvinde tekniske og logistiske vanskeligheder i forbindelse med tilrådighedsstillelse af tjenester og faciliteter (bl.a. etstedsbestilling, punkt-til-punkt-levering, sømløshed), der kræves af sådanne brugere, der ikke kan betjenes tilfredsstillende inden for de eksisterende teleselskabskorrespondentforbindelser.

(62) Enedistribution

DT og FT er enedistributører af PHOENIX-produkter på deres respektive hjemmemarkeder. Artikel 4.2 i »Technical Information License and Access Master Agreement« af 31. januar 1996 fastsætter, at det område, for hvilket DT, FT og Sprint får licensrettigheder, generelt er verdensomspændende og ikke begrænset til den respektive parts eget eksklusive distributionsområde. I henhold til betingelserne i denne beslutning er det forbudt DT og FT, i deres egenskab af distributører, at sælge PHOENIX-produkter ved de samme kontrakter, som dækker deres egne monopoliserede tjenester.

(63) Eksklusivitet er en garanti for DT og FT med henblik på at beskytte de intellektuelle ejendomsrettigheder, der overdrages til joint venture-selskabet, mod tredjeparter og således et incitament til at overdrage mere værdifulde intellektuelle ejendomsrettigheder, end det ellers ville være forekommet fornuftigt at gøre. Kombinationen af i) konkurrencemæssige alternativer på markedet, ii) kundernes forhandlingsstyrke på markedet for kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder og iii) åbning for DT's og FT's passive salg på den anden parts hjemmemarked sikrer på den anden side, at målsætningen om at beskytte DT's og FT's intellektuelle ejendomsrettigheder ikke fører til en udelukkelse af konkurrencen.

(64) DT og FT er såvel efter national lovgivning som efter denne beslutning forpligtet til ikke at offentliggøre oplysninger, der stammer fra driften af PSTN eller levering af monopoliserede tjenester til de enheder, hvis tjenester distribueres af DT og FT. Dette sikrer, at DT's eksklusive distribution i Tyskland og FT's i Frankrig ikke vil give PHOENIX en utilbørlig fordel i forhold til konkurrenterne i disse lande. Kommissionen konkluderer på denne baggrund, at DT's og FT's enedistributionsstatus er nødvendig, jf. EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3.

4. Udelukkelse af konkurrencen

(65) Oprettelsen af PHOENIX vil ikke i sig selv give parterne mulighed for at udelukke konkurrencen på de relevante tjenestemarkeder. Kommissionen har behandlet et tilsvarende problem i forbindelse med integrationen af DT's og FT's offentlige X.25-pakkekoblede datanet i Atlas. Kombinationen af i) konkurrencemæssige alternativer på markedet, ii) kundernes forhandlingsstyrke på markedet for kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder og iii) åbning for DT's og FT's passive salg på den anden parts hjemmemarked sikrer, at oprettelsen af PHOENIX ikke medfører, at konkurrencen på de relevante markeder udelukkes.

(66) Med hensyn til DT's og FT's dominerende stilling i henholdsvis Tyskland og Frankrig konkluderer Kommissionen, at betingelserne i denne beslutning er tilstrækkelige til at forhindre en udelukkelse af konkurrencen på de relevante markeder. Det forbydes DT, FT og deres respektive datterselskaber, i deres egenskab af distributører, at sælge PHOENIX-produkter ved de samme kontrakter, som dækker deres egne monopoliserede tjenester. DT og FT er også såvel efter national lovgivning som efter denne beslutning forpligtet til ikke at offentliggøre oplysninger, der stammer fra driften af PSTN eller levering af monopoliserede tjenester til de PHOENIX-enheder, hvis tjenester DT og FT distribuerer. Dette sikrer, at DT's distribution af PHOENIX-tjenester i Tyskland og FT's i Frankrig ikke vil føre til udelukkelse fra markedet eller udgøre en hindring for adgang til markedet.

Med hensyn til PHOENIX er følgende betragtninger relevante:

Markedet for ikke-monopoliserede teletjenester til erhvervskunder

(67) Globale markeder

To år efter Kommissionens beslutning vedrørende BT-MCI er de globale markeder stadig kun ved at blive dannet. Erhvervskunder med globale telekommunikationsbehov har stadig en åben efterspørgsel efter sømløse tjenester med kundespecifikke faciliteter såsom teknisk bistand og vedligeholdelsestjeneste 24 timer i døgnet, engangsfakturering på tværs af sproggrænser og valutazoner og sømløse forbindelser mellem lokaliteter, der er spredt over store geografiske områder. DT's og MCI's Concert var den første aktør, der trådte ind på dette nye marked med et forspring i forhold til sine konkurrenter. PHOENIX vil blive en konkurrerende aktør, så snart de store nødvendige investeringer er foretaget, og der er skabt et pålideligt sømløst centralt netværk. Hvis der skal komme en konkurrent til Concert på dette umodne marked, mener Kommissionen i de nuværende situation, at det kun kan ske med deltagelse af en etableret US-televirksomhed med en bred geografisk dækning (32). De seneste lovændringer i USA har givet RBOC'erne mulighed for at træde ind på langdistancemarkedet i USA. Inden sådanne ændringer mærkes på markedet, og medens AT& T og MCI er engageret i deres egne alliancer, er DT's og FT's naturlige valg blandt de amerikanske langdistanceoperatører imidlertid store eksisterede aktører såsom Sprint eller LDDS. Kommissionen ser derfor ikke nogen udelukkelse af konkurrencen på det nye globale marked.

(68) De grænseoverskridende regionale markeder

Dette relevante marked er behandlet i detaljer i betragtning 62 ff. i Atlas-beslutningen. Som ovenfor bemærket tilfører PHOENIX først og fremmest DT's og FT's samarbejde inden for rammerne af Atlas en global dimension og tilføjer Sprints eksisterende europæiske forretninger på disse markeder. Udelukkelsen af Sprint som en uafhængig udbyder fører ikke til en udelukkelse af konkurrencen i betragtning af den betydelige konkurrence fra tredjeparter, der skyldes de bestående alliancer, f.eks. AT& T WorldPartners, Concert og IPSP, og de fremtidige alliancer mellem teleselskaber, der endnu ikke har positioneret sig, f.eks. RBOC, NTT og europæiske teleselskaber såsom Mercury. Fra nicheaktører kommer der desuden i det mindste delvis konkurrence med hensyn til visse komponenter i globale kundespecifikke telekommunikationspakker, navnlig med hensyn til pakkekoblede datakommunikationstjenester (33).

(69) Nationale markeder

Den konkurrencebegrænsning, som Atlas bevirker i Frankrig og Tyskland, forstærkes af PHOENIX i den forstand, at en konkurrent til FT eller DT forsvinder i disse lande. Sammenlægningen af DT's og FT's markedsandele med Sprints markedsandele i Frankrig og Tyskland gør PHOENIX til markedsfører for visse ikke-monopoliserede teletjenester til erhvervskunder, der leveres i kundespecifikke pakker, navnlig for så vidt angår udliciteringstjenester. Udlicitering er kun relevant, indtil markedet for grænseoverskridende og globale tjenester har udviklet sig tilstrækkeligt til, at de nuværende selvstændige net får et valg mellem tjenester, der dækker deres behov. Kommissionen har i forbindelse med anmeldelsen af Atlas og i sit direktiv om fuldstændig konkurrence (34) sikret de nødvendige forudsætninger for øgede valgmuligheder, nemlig liberalisering af infrastrukturen. Kommissionen er overbevist om, at konkurrencen ikke vil blive udelukket i betragtning af de betingelser, der er pålagt DT og FT om i) at levere alle monopoliserede tjenester, der er nødvendige for levering af ikke-monopoliserede teletjenester til virksomheder - f.eks. PSTN-sammenkobling med alle relevante oplysninger om bl.a. implementering af protokoller såsom Signalling System 7 (SS7) (35) - på ikke-diskriminerende betingelser til PHOENIX og tredjeparter, ii) at sælge PHOENIX-produkter på grundlag af særskilte kontrakter i forhold til kontrakter vedrørende egne monopoliserede tjenester og iii) at samle, fremlægge og opbevare de oplysninger, der er nødvendige for at kontrollere, at disse forpligtelser overholdes.

(70) Salget af Sprints data- og telekortforretninger til henholdsvis T-Data i Tyskland og Transpac i Frankrig er en fusion, der ikke er af fællesskabsdimension. Dette påvirker ikke Kommissionens vurdering af PHOENIX-transaktionen efter EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3. Som fastslået i betragtning 12 har Sprint små markedsandele i absolutte tal for pakkekoblede datakommunikationstjenester på det franske og tyske marked, men er en vigtig aktør, da alle konkurrenter til henholdsvis FT og DT under ét kun tegner sig for en markedsandel på under 20 %. Kommissionen finder, at dette ikke vil være ensbetydende med en udelukkelse af konkurrencen. Et stort antal datatjenesteleverandører er aktive i Tyskland og Frankrig, hvor seks tjenesteleverandører har fået licens til at udbyde offentlige datatjenester på tilsvarende vilkår som Sprint, og hertil kommer endvidere en række aktører, som leverer tjenester på klasselicenser eller i områder, hvor der ikke er krav om licens.

(71) DT's og FT's offentlige X.25-pakkekoblede datanet vil ikke blive overdraget til Atlas, før det franske og tyske telekommunikationsmarked er blevet fuldstændigt og effektivt liberaliseret. Kommissionen mener desuden, at de betingelser, der er knyttet til denne beslutning i hele dens gyldighedsperiode, f.eks. ikke-diskriminerende sammenkobling af PHOENIX og tredjeparter med DT's og FT's offentlige X.25-pakkekoblede datanet over X.75-grænseflader eller lige teknisk og kommerciel behandling af PHOENIX og konkurrenter med hensyn til sammenkobling med PSTN og andre tjenester, der er relevante for »call termination« og tjenestedistribution, mere effektivt end hidtil vil sikre lige konkurrencevilkår. Den eksisterende offentlige regulering i henholdsvis DT's, FT's og Sprints hjemlande forbyder under alle omstændigheder allerede krydssubsidiering og/eller diskriminering. Disse forskriftsmæssige begrænsninger sammen med de supplerende betingelser, der er knyttet til denne beslutning, får Kommissionen til at konkludere, at PHOENIX ikke giver parterne mulighed for at udelukke konkurrencen ved diskriminering eller krydssubsidiering.

Markederne for tjenester for rejsende og bærertjenester

(72) Kommissionen finder ikke, at PHOENIX bevirker en udelukkelse af konkurrencen på de relevante markeder. PHOENIX's samlede markedsandel inden for EF indebærer langt fra en dominerende stilling og omfatter både efterbetalte og forudbetalte kort, selv om hovedparten af de forudbetalte kort, der er udstedt af DT og FT, kun kan bruges i de nationale offentlige telefoner og således ikke direkte kan sammenlignes med Sprints kort. Med hensyn til bærertjenester vil PHOENIX sælge overskudskapacitet på sit centrale net i et marked, der kun er i sin vorden. PHOENIX' position som den tredjestørste globale koblede transitleverandør skyldes det forhold, at kun to andre selskaber opfylder det vigtigste krav på dette marked, nemlig verdensomspændende rækkevidde og i sidste ende dækning.

5. Konklusion

(73) Kommissionen konkluderer, at PHOENIX-transaktionerne opfylder alle fire betingelser for en individuel fritagelse i henhold til EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, både for så vidt angår oprettelsen af PHOENIX og for så vidt angår den nødvendige begrænsning af DT's og FT's eksklusive distributionsstatus i henholdsvis Tyskland og Frankrig.

D. FRITAGELSENS VARIGHED, BETINGELSER OG FORPLIGTELSER

(74) I henhold til henholdsvis artikel 8 i forordning nr. 17 og protokol nr. 21 i EØS-aftalen træffer Kommissionen en beslutning i henhold til EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, for et bestemt tidsrum, og den kan knytte betingelser og forpligtelser til en sådan beslutning. Efter artikel 6 i forordning nr. 17 kan en sådan beslutning ikke have virkning forud for anmeldelsesdagen. I denne forbindelse skal denne beslutning, for så vidt som den indrømmer fritagelse fra anvendelsen af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, have virkning i syv år, regnet fra den dato, fra hvilken den anden nye infrastrukturlicens træder i kraft i både Tyskland og Frankrig, hvorved licenstager autoriseres til at benytte infrastrukturer med henblik på levering af liberaliserede tjenester i konkurrence med både DT og FT og den første licenstager for så vidt angår PHOENIX-aftalerne som beskrevet ovenfor. I modsætning til Atlas er PHOENIX ikke rettet mod det tyske og franske nationale marked, hvor de restriktive virkninger af et samarbejde mellem DT og FT mærkes stærkest. Disse restriktive virkninger på et hurtigt voksende marked, som endnu ikke er fuldt liberaliseret, krævede, at Atlas kun indrømmes en fritagelse for en relativ kort periode. PHOENIX satser derimod først og fremmest på de grænseoverskridende og i sidste instans de globale markeder og kun i begrænset omfang på nationale markeder i tredjelande. I betragtning af at PHOENIX i denne henseende ligner BT's og MCI's Concert-projekt, finder Kommissionen, at fritagelsen bør være af samme varighed.

(75) Indtil den dato, der er fastsat i artikel 2 i Atlas-beslutningen, må ingen enhed, der oprettes i henhold til PHOENIX-aftalerne, få en gunstigere behandling end nogen tredjepart med hensyn til adgang til DT's og FT's offentlige X.25-pakkekoblede datanet, forudsat at PHOENIX har adgang til sådanne net over private grænseflader på sådanne betingelser, at sammenkoblingen økonomisk set svarer til tredjeparters adgang over grænseflader, der benytter X.75-protokollen eller enhver anden generelt anvendt CCITT-standardiseret sammenkoblingsprotokol, der kan ændre eller erstatte X.75-standarden eller eksistere parallelt som en standard knyttet til X.75-standarden, og som anvendes af DT og FT, T-Data og Transpac France og i sidste ende Atlas Tyskland og Atlas Frankrig.

(76) I betragtning af forbindelsen mellem Atlas og PHOENIX kan Kommissionen trække denne beslutning tilbage, hvis fritagelsen for Atlas-aftalerne ikke fornyes ved udgangen af den periode, der er fastsat i artikel 1 i Atlas-beslutningen. På baggrund af den vurdering af Atlas-aftalerne, der skal finde sted ved udgangen af den første fritagelsesperiode, vil Kommissionen tilsvarende ophæve eller ændre de betingelser, der er knyttet til nærværende beslutning, og som er parallelle til de betingelser og påbud, der er beskrevet i betragtning 23-29 i Atlas-beslutningen. Kommissionen vil desuden efter anmodning fra parterne tage de særlige betingelser eller påbud, der er knyttet til denne beslutning, op til ny overvejelse, hvis omstændighederne ændres væsentligt inden fritagelsesperiodens udløb.

(77) Kommissionen har besluttet at knytte visse betingelser/påbud til denne beslutning for at udelukke risikoen for hemmelige aftaler mellem DT, FT og Sprint og forhindre en udelukkelse af konkurrencen på de relevante markeder. Kommissionen må derfor bl.a. sikre, at DT og FT - i det omfang de er dominerende med hensyn til tilrådighedsstillelse af infrastrukturer og tjenester, der benyttes af PHOENIX eller Sprint - behandler både Sprint og alle enheder, der oprettes i henhold til PHOENIX-aftalerne, på tilsvarende betingelser som konkurrerende tredjeparter med hensyn til en sådan tilrådighedsstillelse. Betingelsen om, at DT, FT og Sprint ikke må diskriminere til hinandens fordel, er nødvendig, fordi PHOENIX vil udbyde ikke-monopoliserede tjenester og operere på grundlag af Sprints eksisterende licens om internationalt simpelt videresalg i Det Forenede Kongerige og FT's eksisterende licens om internationalt simpelt videresalg i Sverige. På en række geografiske markeder, som PHOENIX satser på, skelnes der ikke mellem monopoliserede og ikke-monopoliserede taletjenester, og denne skelnen vil under alle omstændigheder forsvinde i de fleste medlemsstater med en fuldstændig liberalisering af offentlig taletelefoni pr. 1. januar 1998. Hvis denne betingelse ikke eksisterede, kunne moderselskabernes samarbejde inden for rammerne af PHOENIX derfor let få virkninger på taletelefonimarkederne og dermed bringe en effektiv liberalisering af disse markeder og udviklingen af konkurrencen inden for EF i fare.

En ikke-diskriminerende behandling af Sprint, PHOENIX-enhederne og konkurrerende tredjeparter (betragtning 31) vil give de konkurrerende tredjeparter mulighed for at konkurrere med DT og FT, som til gengæld har en margen for gensidig konkurrence i forbindelse med distribution, idet passivt salg er muligt, fordi den samme PHOENIX-tjeneste kan sælges fra begge ender, f.eks. fra Tyskland eller fra Frankrig. For at begrænse joint venture-foretagendets potentielt negative virkninger på den generelle konkurrence mellem moderselskaberne finder Kommissionen, at det er hensigtsmæssigt at pålægge begrænsninger med hensyn til udvekslingen af følsomme oplysninger mellem moderselskaberne og PHOENIX (betragtning 64).

De vigtigste adfærdsmæssige krav for at sikre konkurrencen inden for EØS er knyttet til denne beslutning som betingelser snarere end som påbud, da der er behov for at hindre en udelukkelse af den effektive konkurrence. I betragtning af de retlige konsekvenser af overtrædelse af en betingelse kan de nationale domstole på en passende og hurtig måde bidrage til en decentraliseret kontrol af bestemmelsernes overholdelse og således sikre, at konkurrencereglerne respekteres til gavn for den enkelte borger (36). Proportionalitetsprincippet indebærer imidlertid, at tilfældige eller enkeltstående fejltagelser med kun ubetydelige virkninger for markedet ikke medfører vidtrækkende juridiske, finansielle og kommercielle konsekvenser. Overtrædelser af forbuddene mod krydssubsidiering, diskriminering og bundling kan derfor ikke betragtes som brud på en af de til denne beslutning knyttede betingelser, medmindre sådanne overtrædelser har en betydelig indflydelse på markedsvilkårene, hvilket f.eks kan være tilfældet, hvis overtrædelse begås gentagne gange og systematisk.

(78) Denne beslutning foregriber ikke anvendelse af EF-traktatens artikel 86 og EØS-aftalens artikel 54 -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I henhold til EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, og med forbehold af artikel 2 og 3 i denne beslutning erklæres bestemmelserne i EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, hermed, i en periode på syv år regnet fra den dato, på hvilken to eller flere licenser på opbygning eller besiddelse og kontrol af alternative infrastrukturer til levering af liberaliserede teletjenester træder i kraft i både Tyskland og Frankrig, uanvendelige på:

a) joint venture-selskabet PHOENIX, der er oprettet af Deutsche Telekom (DT), France Télécom (FT) og Sprint som anmeldt til Kommissionen, herunder den accessoriske forpligtelse for Sprint, DT og FT til hos PHOENIX at dække alle behov for globale produkter i henhold til afsnit 2.1.1 i Operating Entities Services Agreement og bestemmelsen om ikke at konkurrere med joint venture-selskabet om levering af PHOENIX-tjenester i henhold til afsnit 10.2 og 10.3 i den ændrede joint venture-aftale

b) udpegningen af DT som enedistributør for PHOENIX i Tyskland og af FT som enedistributør for PHOENIX i Frankrig i henhold til afsnit 2.2(b) i den ændrede joint venture-aftale.

Artikel 2

Fritagelsen i artikel 1 er underkastet følgende betingelser:

a) Diskriminationsforbud

1) DT og FT må ikke indrømme Sprint eller nogen af de på grundlag af PHOENIX-aftalerne oprettede enheder vilkår, som ikke svarer til de vilkår, der anvendes over for andre leverandører af lignende tjenester eller fritage Sprint eller disse enheder fra eventuelle brugsbegrænsninger, som ville sætte Sprint eller disse enheder i stand til at udbyde tjenester, som konkurrerende leverandører er forhindret i at udbyde, med hensyn til følgende facilitetsrelaterede telekommunikationstjeneste, som udbydes af FT og DT i henholdsvis Frankrig og Tyskland:

i) lejede kredsløbstjenester, især internationale lejede kredsløb (half-circuits) og indenlandske lejede kredsløb, herunder eventuelle rabatter, og

ii) PSTN/ISDN-tjenester, herunder både adgang til PSTN/ISDN (dvs. analog adgang, basal ISDN-adgang, ISDN-adgang til offentlige pakkekoblede datanet, særlig adgang fra offentlige pakkekoblede datanet til ISDN samt nationale og internationale tale-VPN-tjenester og VPN-sammenkoblingstjenester) og trafik over sådanne net.

PHOENIX må ikke indrømmes en gunstigere behandling end tredjeparter i forbindelse med monopoliserede faciliteter og tjenester og sådanne faciliteter og tjenester, som forbliver en vigtig facilitet efter den fuldstændige og effektive liberalisering af telekommunikationsinfrastrukturerne og -tjenesterne i Frankrig og Tyskland.

2) DT og FT skal give Sprint og de enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne, samt tredjeparter, der driver en telekommunikationsfacilitet, og som ansøger om at blive tilkoblet DT's og FT's net, mulighed for at blive tilkoblet på ikke-diskriminerende betingelser, som sætter disse enheder eller personer i stand til at stille teletjenester eller telefaciliteter til rådighed uden nogen begrænsninger i forhold til deres rimelige kapacitet.

3) DT og FT må ikke på nogen måde diskriminere mellem Sprint og de enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne, samt andre tjenesteleverandører, der konkurrerer med Sprint og disse enheder, i forbindelse med:

i) enten en beslutning om at foretage væsentlige ændringer i grænseflader, der sikrer adgang til monopoliserede og/eller vigtige faciliteter eller tjenester, eller formidlingen af andre tekniske oplysninger vedrørende driften af PSTN/ISDN; konkurrenterne skal navnlig have adgang til software- og grænsefladeoplysninger, der er nødvendige for at opretholde taletjenesters tekniske funktioner, når sådanne konkurrenter kobles til det tyske eller franske PSTN/ISDN

ii) formidlingen af forretningsmæssige oplysninger, som kan give en væsentlig konkurrencemæssig fordel, og som ikke på samme vilkår er umiddelbart tilgængelige fra anden kilde for tjenesteleverandører, der konkurrerer med disse enheder.

4) Tilsidesættelser af kravene i nr. 1), 2) og 3) betragtes ikke som overtrædelser af denne betingelse, medmindre de har en betydelig indflydelse på markedet.

b) Sammenkobling med DT's og FT's offentlige pakkekoblede datanet

1) FT og DT skal straks give Sprint og de enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne, samt tredjeparter adgang til deres offentlige X.25-pakkekoblede datanet på ikke-diskriminerende betingelser, herunder med hensyn til eventuelle volumenrabatter eller andre rabatter og kvaliteten af den leverede sammenkobling.

2) Indtil Transpac France og T-Data er blevet integreret i Atlas, må hverken Transpac France eller T-Data give Sprint og de enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne, oplysninger om sådanne særligt aftalte vilkår, der er klassificeret og bevaret som fortrolige af den part, der opnår sammenkobling via standardiserede X.75-grænseflader for at få adgang til det franske eller tyske nationale offentlige X.25-pakkekoblede datanet.

3) Sprint og de enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne, kan få adgang til det franske og tyske offentlige X.25-pakkekoblede datanet via private grænseflader, også med henblik på levering af X.25-datakommunikationstjenester, forudsat at Sprint og disse enheders adgang via sådanne grænseflader økonomisk set svarer til tredjeparters adgang til disse net.

4) Tilsidesættelser af kravene i nr. 1), 2) og 3) betragtes ikke som overtrædelser af denne betingelse, medmindre de har en betydelig indflydelse på markedet.

c) Korrespondenttjenester

1) DT og FT må ikke favorisere:

i) Sprint på bekostning af andre US-korrespondenter

ii) hinanden på bekostning af andre tyske eller franske korrespondenter, når teletjenestemarkedet er blevet fuldstændig liberaliseret.

2) Sprint må ikke favorisere DT og FT på bekostning af andre tyske eller franske korrespondenter, når teletjenestemarkedet er blevet fuldstændig liberaliseret.

d) Krydssubsidiering

1) Alle enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne, skal etableres som særskilte enheder i forhold til DT og FT.

2) Alle enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne, skal finansiere deres fremmedkapital på egen bekostning, idet FT og DT dog kan:

i) yde kapitalbidrag eller lån på normale forretningsmæssige vilkår til enhederne for at sætte enhederne i stand til at løse deres opgaver

ii) pantsætte deres venture-interesser i enhederne i forbindelse med finansiering uden regres for enhederne

iii) stille garanti for enhedernes gæld, forudsat at FT og DT kun foretager betalinger i henhold til garantien, hvis en af enhederne ikke er i stand til at indfri sin gæld.

3) De enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne, må hverken direkte eller indirekte fordele nogen af deres driftsudgifter, omkostninger, afskrivninger eller andre forretningsudgifter på nogen del af FT's og DT's forretningsenheder (herunder uden begrænsning de forholdsmæssige omkostninger baseret på reelt udført arbejde, som tilskrives fælles arbejdskraft, eller DT- og FT-ansattes salg og markedsføring af PHOENIX-produkter og -tjenester), men for produkter og tjenester leveret til DT eller FT kan enhederne dog fakturere DT eller FT:

i) til den samme pris, som tredjeparter skal betale for produkter eller tjenester i kommercielle mængder, eller

ii) på basis af fuld refusion af alle omkostninger eller en anden forretningsmæssig prisfastsættelsesmetode for produkter og tjenester, der ikke sælges til tredjeparter i kommercielle mængder.

4) Tilsidesættelser af kravene i nr. 1), 2) og 3) betragtes ikke som overtrædelser af denne betingelse, medmindre de har en betydelig indflydelse på markedet.

e) Bundling

1) DT og FT skal sælge deres tjenester på grundlag af særskilte kontrakter i forhold til de kontrakter for salg af PHOENIX-tjenester, som de indgår i egenskab af distributør for PHOENIX i henholdsvis Tyskland og Frankrig. Hver særskilt kontrakt skal angive betingelserne for hver enkelt tjeneste og specificere mængderabatter og andre rabatter for hver enkelt tjeneste.

2) Tilsidesættelser af kravene i nr. 1) betragtes ikke som overtrædelser af denne betingelse, medmindre de har en betydelig indflydelse på markedet.

f) Regnskaber

1) De enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne, i Frankrig og Tyskland og ROE-moderselskabsenhederne samt enheder kontrolleret af en ROE-moderselskabsenhed skal føre særskilte regnskaber under anvendelse af internationale regnskabsstandarder for hver tjeneste, de leverer i det enkelte land. DT og FT (inklusive alle datterselskaber) skal føre særskilte regnskaber under anvendelse af internationale regnskabsstandarder for hver tjeneste, de leverer til enheder, der er oprettet som led i PHOENIX-aftalerne, og som opererer inden for EØS.

2) DT og FT skal senest et år efter den i artikel 1 fastsatte dato indføre et regnskabssystem, der resulterer i tilstrækkeligt detaljerede regnskaber for de tjenester, der er omfattet af nr. 1). Regnskaberne skal indeholde oplysninger om følgende:

i) den anvendte omkostningsmetode

ii) regnskabsprincipperne for behandlingen af omkostninger

iii) nedbrydningen og fordelingen af udgifter og omkostninger, indtægter, aktiver og passiver, der er fælles for de enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne, og DT og/eller FT

iv) det valgte fordelingsprincip.

3) De i nr. 1) og 2) nævnte regnskaber skal identificere alle de tjenester, som DT og FT leverer til:

i) de enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne i Frankrig og Tyskland

ii) ROE-moderselskabsenhederne og

iii) de enheder, der er kontrolleret af en ROE-moderselskabsenhed, eller overførsler til eller fra DT og FT.

4) De enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne, ROE-moderselskabsenhederne og de enheder, der er kontrolleret af en ROE-moderselskabsenhed, må hverken direkte eller indirekte modtage støtte fra DT eller FT eller modtage betalinger eller investeringer fra DT eller FT, der ikke i de pågældende enheders bøger er bogført som en investering i gæld eller egenkapital.

Artikel 3

Til fritagelsen i henhold til denne beslutning knyttes følgende påbud:

a) Revision

1) Alle enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne, i Frankrig og Tyskland, alle ROE-moderselskabsenheder og alle enheder, der er kontrolleret af en ROE-moderselskabsenhed, skal revideres hver tolvte måned af en uafhængig, ekstern revisor, og revisionspåtegningen skal ud fra en regnskabsmæssig synsvinkel bekræfte:

i) at alle transaktioner mellem disse enheder på den ene side og FT og DT på den anden side er foregået på forretningsmæssige betingelser

ii) at enhederne har overholdt regnskabsprocedurerne

iii) at de beregnede tal er korrekte.

2) Den første revisionsberetning og -påtegning i overensstemmelse med nr. 1) skal dække de første tolv måneder efter den dato, fra hvilken denne beslutning får virkning, og forelægges Kommissionen senest femten måneder efter denne ikrafttrædelsesdato.

b) Andre påbud

DT, FT, alle enheder, der er oprettet på grundlag af PHOENIX-aftalerne, i Frankrig og Tyskland, alle ROE-moderselskabsenheder samt alle enheder, der er kontrolleret af en ROE-moderselskabsenhed, skal for at kunne fastslå og sikre, at betingelserne i artikel 2 overholdes:

1) opbevare alle detaljerede bøger og forretningspapirer, som over for Kommissionen kan benyttes til at bevise, at betingelserne i artikel 2 overholdes fuldt ud, og som af Kommissionen kan benyttes til at verificere korrektheden af den i litra a), nr. 2), omhandlede revisionspåtegning

2) give Kommissionen adgang til deres forretningslokaler med henblik på at kontrollere de bøger og forretningspapirer, der er omfattet af forpligtelsen i litra a), og med henblik på efter passende varsel at modtage mundtlige forklaringer vedrørende disse forretningspapirer, inden for normal kontortid og uden at nødsage Kommissionen til at påberåbe sig sine kontrolbeføjelser i henhold til forordning nr. 17

3) forsyne Kommissionen med følgende:

i) alle de til dette formål nødvendige bøger og forretningspapirer, som disse virksomheder er i besiddelse af eller kontrollerer

ii) ureviderede regnskabsdata som specificeret i nr. 1) og 2) hver sjette måned, første gang et år efter begyndelsesdatoen for fritagelsen efter artikel 1

iii) supplerende mundtlige eller skriftlige forklaringer.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til:

Deutsche Telekom AG

Friedrich-Ebert-Allee 140

D-53105 Bonn

France Télécom

Place d'Alleray

F-75505 Paris Cedex

Sprint Communications Corporation

2330 Shawnee Mission Parkway

Westwood, Kansas

Missouri 66205

USA

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. juli 1996.

På Kommissionens vegne

Karel VAN MIERT

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. 13 af 21. 2. 1962, s. 204/62.

(2) EFT nr. C 337 af 15. 12. 1995, s. 13.

(3) Se side 23 i denne Tidende.

(4) Defineret i artikel 1, syvende led, i Kommissionens direktiv (90/388/EØF) af 28. juni 1990 om liberalisering af markedet for teletjenester, EFT nr. L 192 af 24. 7. 1990, s. 10.

(5) Kommissionens beslutning af 27. juli 1994 i sag IV/34.857 - BT-MCI, EFT nr. L 223 af 27. 8. 1994, s. 36.

(6) Forretningshemmelighed (mindre end 30 %).

(7) Forretningshemmelighed (mindre end 30 %).

(8) Forretningshemmelighed (mindre end 5 %).

(9) Forretningshemmelighed (mindre end 30 %).

(10) Forretningshemmelighed (mindre end 10 %).

(11) Forretningshemmelighed (mindre end 10 %).

(12) Forretningshemmelighed (mindre end 45 %).

(13) Forretningshemmelighed (mindre end 40 %).

(14) Forretningshemmelighed.

(15) Forretningshemmelighed (mindre end 25 %).

(16) Forretningshemmelighed.

(17) Forretningshemmelighed (mindre end 40 %).

(18) Forretningshemmelighed (mindre end 5 %).

(19) Forretningshemmelighed (mindre end 10 %).

(20) Forretningshemmelighed.

(21) Forretningshemmelighed.

(22) Forretningshemmelighed (mindre end 5 % i begge tilfælde).

(23) Forretningshemmelighed (en markedsandel på under 10 %).

(24) Forretningshemmelighed (en markedsandel på under 15%).

(25) Forretningshemmelighed (en markedsandel på under 5%).

(26) Kommissionens beslutning i sag IV/M.683, EFT nr. L 157 af 1. 6. 1996, s. 13.

(27) Se fodnote 2 (i det følgende benævnt »meddelelse i henhold til artikel 19, stk. 3«).

(28) Betragtning 41 i Atlas-beslutningen.

(29) Se betragtning 44 og fodnote 1 i beslutningen om BT-MCI (fodnote 4) for så vidt angår referencer.

(30) Jf. betragtning 46 i den i fodnote 4 nævnte sag.

(31) Betragtning 48 i Atlas-beslutningen.

(32) Jf. betragtning 51 i beslutningen om BT-MCI (fodnote 4).

(33) Jf. betragtning 56, første led, i beslutningen om BT-MCI (fodnote 4).

(34) Kommissionens direktiv 96/19/EF af 13. marts 1996 om ændring af direktiv 90/388/EØF for så vidt angår gennemførelse af liberaliseringen af markederne for teletjenester, EFT nr. L 74 af 22. 3. 1996, s. 13.

(35) Digital protokol/signalsystem til håndtering og transmission af styre- og ruteinformation i net.

(36) Jf. Kommissionens meddelelse om samarbejde mellem de nationale domstole og Kommissionen ved anvendelse af EØF-traktatens artikel 85 og 86, EFT nr. C 39 af 13. 2. 1993, s. 6.