++++

Svar paa Revisionsrettens bemaerkninger om salg af smoer til nedsat pris inden for Faellesskabet

Almindelige bemaerkninger til de vigtigste forhold og til konklusionerne

1 . Indledende bemaerkninger

I beretningen gennemgaas afsaetningen af den overskydende del af smoerproduktionen ved ivaerksaettelsen af saerlige og almindeligvis kostbare foranstaltninger . Revisionsrettens beretning indeholder en detaljeret oversigt over og en interessant analyse af de forskellige foranstaltninger til afsaetning af smoer til nedsat pris .

Efter Kommissionens opfattelse boer visse af Revisionsrettens konklusioner nuanceres . Endvidere bygger Revisionsrettens analyse kun paa oplysninger op til 1979 , hvorfor der ikke i tilstraekkelig grad tages hensyn til den seneste udvikling . Stillingen i smoersektoren er saaledes vaesentligt aendret , isaer som foelge af et fald i maengden af offentligt oplagret smoer . Disse lagre er i virkeligheden faldet fra 270 750 tons pr . 31 . december 1979 til 9 986 tons pr . 31 . december 1981 . Udgifterne til oplagring og afsaetning , som androg 657,9 mio . ECU i 1979 , er faldet til 443 ( 1 ) mio . ECU i 1981 .

2 . Foranstaltningernes maalsaetning

Revisionsretten giver i beretningen udtryk for , at den maalsaetning , der stiles mod i forordningerne , ikke er naaet , idet der ikke konstateres en stigning i forbruget , men derimod et fald . Kommissionen oensker at minde om , at forordningens hovedmaalsaetning ( artikel 12 i forordning ( ECF ) nr . 804/68 ) er afsaetning af produktionsoverskud . Der kunne ikke opnaas en stigning i forbruget i absolut vaerdi paa grund af den strukturelle udvikling , som medfoerte et generelt fald i forbruget af fedtstoffer og den voksende konkurrence mellem smoer og fedtstoffer af vegetabilsk oprindelse . I denne sammenhaeng betyder salget af 200 000 tons ekstra smoer som foelge af disse foranstaltninger i 1979 ( 12 % af forbruget ) en begraensning af faldet i det interne forbrug . Virkningen af disse foranstaltninger boer vurderes dels ud fra hvordan udviklingen i forbruget ville have vaeret , hvis foranstaltningerne ikke var blevet gennemfoert , og dels i forhold til andre afsaetningsmuligheder .

3 . Omkostninger i forbindelse med foranstaltningerne

Revisionsretten naevner , at gennemsnitsomkostningerne for foranstaltningen divideret med den ekstra afsatte maengde varierer kraftigt efter de forskellige foranstaltninger . Denne konstatering er korrekt , men man maa vaere forsigtig , hvis man vil drage konklusioner med henblik paa eventuelt at aendre disse foranstaltninger . Det typiske eksempel er salg af smoer til de vaebnede styrker . Det er en foranstaltning , hvis effektivitet er hoej ( 95 % ) , og hvis gennemsnitsomkostninger ikke er for hoeje ( 180 ECU/100 kg ) . En forhoejelse af stoetten vil imidlertid sandsynligvis ikke medfoere en maerkbar stigning i forbruget . For saa vidt angaar andre foranstaltninger kan lignende faenomener ligeledes spille ind . Ud over et vist maethedspunkt vil en forhoejelse af stoetten naeppe medfoere en stigning i forbruget .

4 . Eksport

Retten konstaterer , at effektivitetssatsen for eksport med restitutioner , naar den betragtes som et middel til at opnaa ekstra afsaetning , er paa 100 % . Den understreger derfor , i betragtning af den lavere effektivitetssats ved foranstaltninger der tager sigte paa intern afsaetning , at eksport absolut forekommer at vaere billigst i forhold til alle de interne foranstaltninger . Denne konstatering er ligeledes korrekt , men man maa paa ny vaere varsom med at drage eventuelle konklusioner heraf . En afskaffelse af de interne foranstaltninger vil i virkeligheden noedvendiggoere eksport af yderligere 200 000 t ( dvs . en stigning paa mere eller mindre 40 % i forhold til den nuvaerende eksport ) . Det maa formodes , at en saadan ekstra maengde kun vil kunne afsaettes paa verdensmarkedet til en lavere pris end den nuvaerende , selv med risiko for et voldsomt fald i verdensmarkedspriserne . De faktorer , der danner grundlaget for vurderingen , vil saaledes aendres vaesentligt .

5 . Vurdering af foranstaltningernes effektivitet

For saa vidt angaar en vurdering af foranstaltningernes oekonomiske effektivitet , isaer muligheden for at fastslaa gennemsnitsomkostningerne pr . ekstra afsat maengde , eller - hvilket er endnu vanskeligere - en vurdering af den ekstra maengde , som haabes afsat i tilfaelde af at den eksisterende foranstaltning udbygges , er Kommissionens tjenestegrene ikke i stand til at foretage dybtgaaende undersoegelser af alle disse foranstaltninger og i hver enkelt medlemsstat . Kommissionen maa derfor begraense sig til undersoegelser , beregninger og overslag fra medlemsstaternes tjenestegrene eller fra andre specialiserede kilder . Takket vaere disse oplysninger og de oplysninger om maengde , salgsbetingelser , omkostninger osv . , som Kommissionen raader over , kan man faa et vist overblik ( som i visse tilfaelde ganske rigtigt er omtrentligt ) , som er blevet bedre med aarene , og som Kommissionens tjenestegrene soeger at komplettere og forbedre .

For saa vidt angaar oplysninger fra medlemsstaterne er der desuden for nylig gjort vaesentlige bestraebelser for at opnaa en harmonisering og en fremskyndelse , hvilket afspejles i de sidste kommissionsforordninger . Forsinkelserne i forbindelse med oplysninger om den loebende forvaltning er saaledes blevet begraenset til et minimum . For saa vidt angaar bl.a . licitationer modtager Kommissionen paa tidspunktet for beslutningen de forskellige noedvendige oplysninger ( lagerstilling , priser og andre markedsparametre ) .

6 . Kontrolordninger

Det er medlemsstaterne , som foerst og fremmest er ansvarlige for gennemfoerelsen af de forskellige afsaetningsforanstaltninger . Kontrollen heraf boer svare til faellesskabsforskrifternes krav . Disse forskrifter er mere eller mindre specificerede alt efter foranstaltningens omfang og risikoen for svig . Medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om deres kontrolordninger , som undersoeges af Kommissionens tjenestegrene .

Kommissionens tjenestegrene kan desuden naar som helst foretage saerlige kontrolbesoeg og isaer i tilfaelde af tvivl med hesyn til transaktionernes og kontrollens retmaessighed . Endelig undersoeges de af medlemsstaterne anvendte kontrolordninger ligeledes i forbindelse med den kontrol , der finder sted ved afslutningen af regnskaberne .

( 1 ) Foreloebige tal , der bygger paa registrerede udgifter for 11 maaneder og paa udgiftsoverslag for saa vidt angaar den 12 . maaned .