DA Den Europæiske Unions Tidende C 177/13

RÅDETS UDTALELSE

af 8. marts 2005

om Ungarns opdaterede konvergensprogram, 2004-2008

(2005/C 177/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den 8. marts 2005 gennemgik Rådet Ungarns konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet opfylder datakravene i »adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form«. Det indeholder alle de obligatoriske data (2), men et valgfrit data (om de langsigtede sundhedsudgifter) mangler.

Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for opdateringen, forventer, at den reale BNP-vækst gradvis vil stige fra 3,9 % i 2004 til 4,6 % frem til udgangen af programperioden. Vurderet med udgangspunkt i de oplysninger, der foreligger på nuværende tidspunkt, synes dette scenario at afspejle forholdsvis favorable vækstantagelser. Opdateringens inflationsfremskrivninger forekommer realistiske.

Den 5. juli 2004 vedtog Rådet en beslutning om, at der forelå et uforholdsmæssigt stort underskud i Ungarn, og henstillede, at dette blev korrigeret senest i 2008. Opdateringen forventer følgende udvikling i det offentlige underskud: 4,4 % af BNP i 2004, 3,6 % i 2005, 2,9 % i 2006, 2,2 % i 2007 og 1,6 % af BNP i 2008. Disse tal afspejler Eurostats beslutning af 23. september 2004, som åbner mulighed for midlertidigt frem til finansindberetningen i marts 2007 at omklassificere pensionsfonde under anden søjle inden for den offentlige sektor. De ungarske myndigheder har besluttet at benytte sig af denne mulighed og har fremlagt tal for de offentlige underskud, hvori den byrde under anden søjle, som pensionsreformen fra 1998 medfører, ikke er medregnet. (3) Opdateringen overholder således måldatoen for korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud. Efter den anslåede konsolidering på 0,9 procentpoint af BNP i 2004 forventer det opdaterede program en årlig justering på omkring 0,6-0,7 procentpoint i de følgende år. Opdateringens konsolideringsstrategi er baseret på en nedbringelse af udgiftskvoten, der understøttes af strukturreformer og kædes sammen med et mere beskedent fald i indtægtskvoten. Den største udgiftsreduktion vil finde sted i 2005, primært som følge af et fald på 0,5 procentpoint i rentebyrden og en reduktion af de offentlige investeringsudgifter på 1,7 procentpoint. Faldet i de offentlige investeringsudgifter vil blive opvejet af øget anvendelse af OPP-projekter (offentlig-private partnerskaber). Der gives ikke tilstrækkeligt detaljerede oplysninger om den påtænkte tidsramme, og der sættes heller ikke tal på de udgiftsreducerende foranstaltninger i programmets sidste år. Tilpasningskursen for underskuddet på primærsaldoen svarer til kursen for nedbringelse af det offentlige underskud. Underskuddet på primærsaldoen vil blive vendt til et mindre overskud i 2008 (pensionsreformbyrden er medregnet heri).

Den tilpasningskurs, der beskrives i programmet, navnlig underskudsmålet for 2005 samt en yderligere tilpasning på 2 % af BNP kan betragtes som passende til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, forudsat at den bakkes op af tilstrækkelige foranstaltninger. Det endelige mål på 2,8 % af BNP (inklusive pensionsreformbyrden) giver imidlertid kun en lille sikkerhedsmargin, som kan blive formindsket yderligere som følge af en ændring i udgangspunktet, da der stadig knytter sig usikkerhedsmomenter til resultatet af 2004-budgettet (4). Budgetfremskrivningerne i programmet forekommer højt sat: (i) Som det blev anført i prognosen fra efteråret 2004 fra Kommissionens tjenestegrene, synes underskudsmålene for 2005 og 2006 at være underlagt risici, der trækker i opadgående retning. For 2005 tager denne forventning højde for, at regeringen har oprettet en »nødreserve« på 0,5 % af BNP til at afbøde virkningen af, at 2005-målet eventuelt ikke nås. Selv om eksistensen af denne nødreserve er en god ting, synes dens størrelse at være utilstrækkelig i betragtning af de risici, der knytter sig til 2005-budgettet. Endvidere er der bekymring for, at frigivelsen af disse reserver kunne ske for tidligt på året, hvilket vil mindske incitamentet til at gennemføre 2005-budgettet strengt. Hvis målene for 2005 og 2006 ikke nås, vil dette øge presset på tilpasningsindsatsen i årene 2007 og 2008. (ii) Udgiftsnedskæringerne er behæftet med risici, idet de reformforanstaltninger, der er inkluderet i 2005-budgettet ikke er inkorporeret i en bred reformstrategi. (iii) Der er også bekymringer for, om udgifts- og indtægtsmålene kan nås, idet målsætningerne fra de foregående år langt fra blev nået. En eventuel nedsættelse af momssatserne som led i de løbende skattereformer kunne øge risiciene for indtægterne, selv om det var hensigten at opveje den med forhøjelser af andre satser; timingen heraf må derfor overvejes nøje, og et sådant tiltag skal være betinget af, at underskudsmålene opfyldes fuldt ud. (iv) Der kunne også være en risiko ved, at momsrefusionerne vedrørende økonomiske aktiviteter i 2004 er blevet forsinket, men myndighederne har givet tilsagn om at øge tempoet i disse refusioner, således at de ikke belaster 2005-budgettet. På den anden side vil denne styrkede kontrol med momsrefusionerne, der blev indledt i slutningen af 2004, også kunne bidrage til at reducere den forventede manko i momsprovenuet, hvilket udgør en risiko, der trækker i nedadgående retning.

På baggrund af denne vurdering er der risiko for, at budgetresultatet kunne blive værre end forventet i opdateringen. Selv om den tilpasningskurs, der er indeholdt i programmet, navnlig underskudsmålet for 2005 samt en yderligere tilpasning på 2 % af BNP forekommer tilstrækkelig til at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud senest i 2008, synes budgetstillingen i programmet derfor ikke at være tilstrækkelig til at gennemføre denne kurs og vil muligvis ikke kunne sikre, at underskuddet reduceres til under 3 % af BNP senest i 2008. For at gøre tilpasningskursen troværdig er der behov for supplerende foranstaltninger. Navnlig er det af afgørende betydning, at det nye 2005-mål nås. På baggrund af ovenstående vurdering bør der træffes supplerende foranstaltninger på mindst 0,5 % af BNP

Den offentlige gældskvote skønnes at ligge på 56,7 % af BNP i 2004 (59,9 % af BNP inklusive pensionsreformbyrden, lige under traktatens referenceværdi på 60 % af BNP). Programmet forventer, at gældskvoten vil falde med omkring 7 procentpoint igennem programperioden. De risici, der knytter sig til gældskvoten, er de samme som dem, der knytter sig til underskudsfremskrivningerne.

Hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt, synes Ungarn at stå over for en vis risiko på grund af de store forventede budgetudgifter til en aldrende befolkning. Risiciene udspringer dels af den usikkerhed, der knytter sig til den langsigtede budgetudvikling på grund af manglende oplysninger om fremskrivningerne for sundhedsudgifterne. Strategien i programmet er primært baseret på budgetkonsolidering igennem de næste par år og på gennemførelse af supplerende reformforanstaltninger i fremtiden. Det reformerede pensionssystem, herunder indførelsen af den bidragsbaserede anden søjle, medvirker på konsekvent vis til at afbøde budgetvirkningerne af aldringen og til at reducere risikoen for uholdbare offentlige finanser. Det er dog afgørende, at der gennemføres andre reformer, navnlig inden for sundhedssektoren, samt at den planlagte budgetkonsolidering på mellemlang sigt gennemføres beslutsomt.

Den økonomiske politik, der er skitseret i programmet, er delvis forenelig med de landespecifikke generelle økonomiske retningslinjer med hensyn til de offentlige finanser. Det offentlige underskud skulle nedbringes »på troværdig og holdbar vis inden for flerårige rammer i overensstemmelse med de beslutninger, der vil blive vedtaget af Rådet som led i budgetovervågningen«. Selv om Ungarn har gennemført en konsolidering af de offentlige finanser i 2004, har det ikke efterkommet Rådets henstillinger af 5. juli 2004 i henhold til artikel 104, stk. 7, som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud, jf. Rådets beslutning af 18. januar 2005 på grundlag af traktatens artikel 104, stk. 8.

På baggrund af ovenstående vurdering og i lyset af Rådets henstillinger af 8. marts 2005 i henhold til artikel 104, stk. 7, er Rådet af den opfattelse, at Ungarn bør:

i) tage skridt til på mellemlang sigt at reducere underskuddet inklusive pensionsreformbyrden til under 3 % af BNP senest i 2008 på troværdig og holdbar vis, bl.a. ved at træffe supplerende foranstaltninger for at nå underskudsmålet for 2005 samt en yderligere tilpasning på 2 % af BNP for senest i 2008 at korrigere det uforholdsmæssigt store underskud og ved at udnytte enhver mulighed for at fremskynde den finanspolitiske justering

(ii) gøre timingen og gennemførelsen af eventuelle skattelettelser betinget af, at underskudsmålene i det opdaterede konvergensprogram, der blev forelagt i december 2004, opfyldes

iii) gøre fremskridt med de påtænkte reformer af den offentlige forvaltning, sundhedssystemet og uddannelsessystemet, således som der er givet tilsagn om, også med henblik på at forbedre holdbarheden i de offentlige finanser på lang sigt.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2004 2005 2006 2007 2008 Real BNP-vækst (% ændring) KP dec. 2004 3,9 4,0 4,2 4,3 4,6 KOM 3,9 3,7 3,8 — — KP maj 2004 3,3-3,5 3,5-4,0 ca. 4 4-4,5 4,5-5,0 HICP-inflation (%) KP dec. 2004 6,8 4,5 4,0 3,5 3,0 KOM 6,9 4,6 4,2 — — KP maj 2004 ca. 6,5 ca. 4,5 ca. 4 ca. 3,5 ca. 3 Offentlig saldo (% af BNP) KP dec. 2004 (5) – 4,4 – 3,6 – 2,9 – 2,2 – 1,6 Med pensionsreform (6) – 5,3 – 4,7 – 4,1 – 3,4 – 2,8 KOM (7) – 5,5 – 5,2 – 4,7 — — KP maj 2004 (8) – 4,6 – 4,1 – 3,6 – 3,1 – 2,7 Primær saldo (% af BNP) KP dec. 2004 (5) – 0,4 0,0 0,2 0,6 1,0 Med pensionsreform (6) – 1,1 – 0,9 – 0,7 – 0,3 0,1 KOM (7) – 1,1 – 1,2 – 1,1 — — KP maj 2004 (8) – 0,5 – 0,2 0,1 0,3 0,4 Offentlig bruttogæld (% af BNP) KP dec. 2004 (5) 56,7 55,5 53,0 50,6 48,3 Med pensionsreform (6) 59,9 58,6 56,8 54,9 53,2 KOM (7) 59,7 59,5 58,9 — — KP maj 2004 (8) 59,4 57,9 56,8 55,6 53,7 Konvergensprogrammet (KP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

(1) EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2) Den primære balance er ikke beregnet ud fra den sædvanlige definition.

(3) Hvis pensionsreformbyrden medregnes heri, vil det offentlige underskud blive på 5,3 %, 4,7 %, 4,1 %, 3,4 % og 2,8 % af BNP i årene 2004-2008.

(4) Der knytter sig regnskabsmæssige usikkerhedsmomenter til betalingerne af landbrugstilskud, som kunne reducere forskellen mellem underskuddet opgjort efter kasseregnskabsprincippet og efter periodiseringsprincippet og derved øge underskuddet opgjort efter periodiseringsprincippet i 2004. Hvis tempoet i momsrefusionerne sættes op, som det blev anført af de ungarske myndigheder, vil dette kunne øge underskuddet i 2004 med næsten 0,7 procentpoint.

(5) De ungarske myndigheder har besluttet at benytte den overgangsperiode, som Eurostat har indrømmet til at omklassificere pensionsfonde under anden søjle inden for den offentlige sektor. I forhold til programmet fra maj 2004 reducerer dette det offentliges årlige underskud med 0,9-1,2 % procentpoint i perioden 2004-2008. Overgangsperioden udløber med notifikation i marts 2007.

(6) Disse tal er ikke korrigeret, dvs. pensionsreformbyrden er indregnet heri. De anføres, så man kan sammenligne med det foregående program og med Kommissionens prognose fra efteråret 2004, fordi det endelige 2007- og 2008-mål ikke vil nyde godt af denne omklassificering af pensionsfondene under anden søjle.

(7) Disse overslag fra Kommissionen er ikke-korrigerede, dvs. pensionsreformbyrden er indregnet heri.

(8) Pensionsreformbyrden er medregnet i disse tal, som er medtaget i Ungarns konvergensprogram for maj 2004

Kilder:

Konvergensprogrammet (KP); Kommissionens økonomiske prognoser fra efteråret 2004 (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.