DEN EUROPÆISKE CENTRALBANKS RETNINGSLINJE

af 10. november 2006

om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker

(ECB/2006/16)

(2006/887/EF)

STYRELSESRÅDET FOR DEN EUROPÆISKE CENTRALBANK HAR —

under henvisning til statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 12.1 14.3 og 26.4, og

under henvisning til bidrag fra Den Europæiske Centralbanks (ECB) Generelle Råd i henhold til statuttens artikel 47.2, andet og tredje led, og

ud fra følgende betragtninger:

Det er nødvendigt at foretage væsentlige ændringer af retningslinje ECB/2002/10 af 5. december 2002 om den retlige ramme for bogføring og regnskabsrapportering i Det Europæiske System af Centralbanker (1) . ESCB vil fra 1. januar 2007 anvende periodiseringsprincippet til at registrere valutatransaktioner, finansielle instrumenter i fremmed valuta og relaterede periodeafgrænsningsposter. Af hensyn til overskueligheden er det hensigtsmæssigt at omarbejde retningslinjen i en enkelt tekst —

VEDTAGET FØLGENDE RETNINGSLINJE:

KAPITEL I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Definitioner

1. I denne retningslinje forstås ved:

2. Yderligere definitioner af tekniske termer, der anvendes i denne retningslinje, findes i bilag II.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1. Denne retningslinje anvendes af ECB og de nationale centralbanker til Eurosystemets bogførings- og regnskabsrapporteringsformål.

2. Denne retningslinjes anvendelsesområde er begrænset til Eurosystemets ordning for bogføring og regnskabsrapportering som foreskrevet i statutten. Den finder derfor ikke anvendelse på de nationale centralbankers nationale beretninger og regnskaber. For at opnå sammenhæng og sammenlignelighed mellem Eurosystemets ordning og de nationale ordninger henstilles, at NCB’erne i deres nationale beretninger og regnskaber i videst mulig udstrækning følger de regler, der er fastsat i denne retningslinje.

Artikel 3

Grundlæggende regnskabsprincipper

Der gælder følgende grundlæggende regnskabsprincipper:

forsigtighed: værdiansættelsen af aktiver og passiver og resultatføringen foretages i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet. Dette indebærer i denne retningslinje, at urealiserede gevinster ikke indregnes som indtægter i resultatopgørelsen, men registreres direkte på en revalueringskonto, og at urealiserede tab ultimo året indgår i resultatopgørelsen, hvis de overstiger tidligere revalueringsgevinster opført på den tilsvarende revalueringskonto. Skjulte reserver eller bevidst urigtig angivelse af poster i balancen eller resultatopgørelsen er ikke i overensstemmelse med forsigtighedsprincippet

begivenheder efter balancetidspunktet: Aktiver og passiver korrigeres for begivenheder, der finder sted mellem årsbalancetidspunktet og den dag, hvor regnskaberne godkendes af de kompetente organer, såfremt de pågældende begivenheder påvirker størrelsen af aktiverne eller passiverne på balancetidspunktet. Der foretages ikke justeringer af aktiver og passiver, men gives oplysning om begivenheder efter balancetidspunktet, som ikke påvirker størrelsen af aktiverne eller passiverne på balancetidspunktet, men som er af en sådan betydning, at manglende oplysning vil forringe muligheden for, at brugerne af de finansielle opgørelser kan foretage behørige vurderinger og træffe hensigtsmæssige beslutninger

going concern-princippet: Regnskabet udfærdiges efter going concern-princippet

konsistens og sammenlignelighed: Kriterierne for værdiansættelse af balanceposter og bogføring af indtægter anvendes konsekvent, for så vidt angår ensartethed og kontinuitet i opstillingen inden for Eurosystemet for at sikre, at dataene i regnskabsopgørelserne er sammenlignelige.

Artikel 4

Medtagelse af aktiver og passiver

Et finansielt eller andet aktiv/passiv medtages kun i den rapporterende enheds balance, når:

Artikel 5

Periodiseringsprincippet og kontant-/afviklingsprincippet

1. Periodiseringsprincippet anvendes som grundlag for registreringen af valutatransaktioner, finansielle instrumenter i fremmed valuta og relaterede periodeafgrænsningsposter. Der er udviklet to forskellige teknikker til gennemførelse af dette princip:

2. Værdipapirtransaktioner i fremmed valuta kan dog fortsat registreres i overensstemmelse med kontant-/afviklingsprincippet. De relaterede påløbne renter, herunder over- og underkurs, registreres dagligt fra spotafviklingsdatoen.

3. De nationale centralbanker kan anvende enten periodiseringsprincippet eller kontant-/afviklingsprincippet til at registrere specifikke transaktioner, finansielle instrumenter og relaterede påløbne renter i euro.

4. Med undtagelse af regnskabsjusteringer ultimo kvartalet og året og poster under »Andre aktiver« og »Andre passiver« skal beløb opgjort som en del af den daglige regnskabsrapportering til brug for Eurosystemets regnskabsrapportering kun vise kontantbevægelser i balanceposter.

KAPITEL II

REGLER FOR SAMMENSÆTNING OG VÆRDIANSÆTTELSE AF BALANCEN

Artikel 6

Balancens sammensætning

Sammensætningen af ECB’s og de nationale centralbankers balance til brug for Eurosystemets regnskabsrapportering baseres på opstillingen i bilag IV.

Artikel 7

Regler for værdiansættelse af balanceposter

1. Gældende markedskurser og -priser anvendes ved værdiansættelsen af balancens poster, medmindre andet er angivet i bilag IV.

2. Revalueringen af guld, valutainstrumenter, værdipapirer og finansielle instrumenter, balanceførte såvel som ikke-balanceførte, foretages på den kvartalsvise revalueringsdato ved anvendelse af middelkurser og -priser. Dette er ikke til hinder for, at de rapporterende enheder kan foretage hyppigere revalueringer af deres porteføljer til interne formål, forudsat at de i løbet af kvartalet kun indberetter poster i deres balance til transaktionsværdien.

3. Der skelnes ikke mellem pris- og valutakursregulering for guld, men et enkelt revalueringsbeløb for guld angives, baseret på europrisen pr. defineret vægtenhed guld som afledt af EUR/USD-kursen på den kvartalsvise revalueringsdato. Beholdninger i fremmed valuta revalueres pr. valuta, såvel balanceførte som ikke-balanceførte transaktioner, og revalueringen af værdipapirer foretages pr. fondskode, dvs. samme ISIN-nummer/type for værdipapirer, undtagen for de værdipapirer, der indgår i posten »Andre finansielle aktiver«, der behandles som særskilte beholdninger.

4. Revalueringsposteringer tilbageføres ved udgangen af det efterfølgende kvartal, med undtagelse af urealiserede tab, der er medtaget i resultatopgørelsen ved årets slutning. I løbet af kvartalet rapporteres alle transaktioner til transaktionsprisen og -kursen.

Artikel 8

Tilbageførselsforretninger

1. En tilbageførselsforretning udført under en genkøbsforretning registreres på balancens passivside som et indlån mod sikkerhedsstillelse, medens den post, der er stillet som sikkerhed, forbliver opført på balancens aktivside. Solgte værdipapirer, som skal tilbagekøbes som led i en genkøbsforretning, behandles af den rapporterende enhed, der skal tilbagekøbe dem, som om de pågældende aktiver stadig var en del af den værdipapirbeholdning, hvorfra de er solgt.

2. En tilbageførselsforretning under en omvendt tilbagekøbsforretning registreres som et udlån mod sikkerhedsstillelse og opføres på balancens aktivside med lånets værdi. Værdipapirer, der erhverves som led i en omvendt tilbagekøbsforretning, revalueres ikke, og gevinster og tab, som opstår i forbindelse med dem, medtages ikke i resultatopgørelsen af den rapporterende enhed, der foretager udlånet.

3. I forbindelse med værdipapirudlån forbliver værdipapirerne opført på overdragerens balance. Sådanne transaktioner bogføres på samme måde, som gælder for genkøbsforretninger. Hvis værdipapirer, som den rapporterende enhed, der optræder som erhverver, har lånt, ikke opbevares på dennes depotkonto ved årets udgang, hensætter erhververen et beløb til dækning af tab, hvis de underliggende værdipapirers markedsværdi er steget siden datoen for indgåelse af låneforretningen. Erhververen skal opføre en passivpost for tilbageførslen af værdipapirerne, hvis disse i mellemtiden er blevet solgt.

4. Forretninger mod sikkerhed i guld behandles som genkøbsforretninger. Guldbetalinger i tilknytning til sådanne forretninger med sikkerhed registreres ikke i regnskaberne, og differencen mellem forretningens spotpris og terminspris periodiseres.

5. Tilbageførselsforretninger, herunder forretninger med udlån af værdipapirer, udført under et automatisk værdipapirudlånsprogram, registreres kun på balancen, hvis der er stillet kontant sikkerhed i hele forretningens løbetid.

Artikel 9

Omsættelige kapitalandele

1. Denne artikel angår omsættelige kapitalandele, dvs. aktier eller equity funds, uanset om forretningen udføres direkte af en rapporterende enhed eller dennes befuldmægtigede, bortset fra aktiviteter udført for pensionsfonde, kapitalandele, investering i dattervirksomheder, betydelige interesser eller finansielle anlægsaktiver.

2. Kapitalandele i fremmed valuta optages ikke som en del af den samlede valutaposition, men af en særlig valutabeholdning. Beregningen af valutagevinst eller –tab i tilknytning hertil kan ske enten på grundlag af netto gennemsnitlige anskaffelsespriser eller gennemsnitlige anskaffelsespriser.

3. Det henstilles, at kapitalandele behandles efter følgende regler:

Reguleringer af porteføljeinvesteringer foretages i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2. Regulering foretages post for post. For equity funds foretages prisregulering på nettobasis, og ikke individuelt aktie for aktie. Der foretages ikke netting mellem forskellige aktier eller mellem forskellige equity funds.

Periodeafgrænsning for dividende bogføres ikke ved udgangen af perioden, da den allerede er afspejlet i markedsprisen for aktierne, bortset fra kapitalandele, som noteres uden dividende.

Emissioner på basis af tegningsretter behandles som et selvstændigt aktiv på emissionstidspunktet. Anskaffelsesprisen opgøres med udgangspunkt i kapitalandelens eksisterende gennemsnitspris, nyanskaffelsens strike-pris og den forholdsmæssige andel af eksisterende og nye kapitalandele. Alternativt kan prisen for tegningsretten opgøres med udgangspunkt i værdien i markedet, kapitalandelens eksisterende gennemsnitspris og kapitalandelens markedspris før emissionen.

Artikel 10

Pengesedler

1. Med henblik på gennemførelsen af statuttens artikel 52 bogføres en national centralbanks beholdning af pengesedler fra andre deltagende medlemsstater ikke som seddelomløb, men som intra-Eurosystem mellemværender. Der anvendes følgende fremgangsmåde ved bogføring af andre deltagende medlemsstaters pengesedler:

En national centralbank, der modtager sedler i nationale valutaenheder i euroområdet udstedt af en anden national centralbank, skal på daglig basis underrette den udstedende nationale centralbank om værdien af de pengesedler, der er indbetalt til omveksling, medmindre en given daglig mængde er ubetydelig. Den udstedende nationale centralbank overfører den tilsvarende betaling til den modtagende nationale centralbank via TARGET-systemet;

2. Tallet for »seddelomløb« på de nationale centralbankers balance består af tre elementer:

det uregulerede tal for euroseddelomløbet, herunder - i det år, hvor der indføres eurosedler og –mønter - pengesedler i nationale valutaenheder i euroområdet for de nationale centralbankers vedkommende, der indfører euro, som beregnes efter en af følgende to metoder.

minus det uforrentede tilgodehavende over for ECI-banken relateret til Extended Custodial Inventory (ECI)-programmet ved overførsel af ejendomsretten til pengesedler relateret til ECI-programmet,

KAPITEL III

RESULTATFØRING

Artikel 11

Resultatføring

1. Der gælder følgende regler for resultatføringen:

2. Over- og underkurs på udstedte og købte værdipapirer beregnes og medtages som en del af renteindtægten og amortiseres over værdipapirernes resterende løbetid, enten lineært eller efter den interne rentes (IR) metode. IR-metoden er dog obligatorisk for nulkupon værdipapirer, der har en restløbetid på mere end et år på anskaffelsestidspunktet.

3. Periodeafgrænsningsposter vedrørende finansielle aktiver og passiver, f.eks. skyldig rente og amortiserede overkurser/underkurser i fremmed valuta, beregnes og bogføres dagligt på grundlag af den senest foreliggende rente. Periodeafgrænsningsposter vedrørende finansielle aktiver og passiver i euro beregnes og bogføres mindst en gang om året. Periodiserede beløb vedrørende andre poster beregnes og bogføres mindst en gang om året.

4. Uanset hyppigheden af beregningen af periodeafgrænsningsposter, men med forbehold af de i artikel 5, stk. 4, omhandlede undtagelser, indberetter de rapporterende enheder i løbet af kvartalet data til transaktionsværdi.

5. Periodeafgrænsningsposter i fremmed valuta omregnes til kursen på registreringsdatoen og har indflydelse på valutapositionen.

6. Generelt vedrørende beregning af periodeafgrænsningsposter i løbet af året kan lokal praksis anvendes (f.eks. opgørelse enten indtil sidste forretningsdag eller sidste kalenderdag i kvartalet). Ultimo året er den 31. december dog den obligatoriske referencedato.

7. Valutaudstrømning, der bevirker ændringer i beholdningen af en given valuta, kan medføre realiserede valutagevinster eller -tab.

Artikel 12

Transaktionsomkostninger

1. Der gælder følgende generelle regler for transaktionsomkostninger:

Gennemsnitsomkostningsmetoden anvendes på daglig basis på beholdninger af guld, valutainstrumenter og værdipapirer ved beregning af anskaffelsesprisen for solgte poster, under hensyntagen til virkningerne af valutakurs- og/eller prisbevægelser.

2. Der gælder følgende særlige regler for værdipapirer:

Til beregning af et værdipapirs gennemsnitlige anskaffelsespris kan enten (i) alle køb foretaget i løbet af dagen - til anskaffelsespris - lægges til den foregående dags beholdning, således at der tilvejebringes en ny vejet gennemsnitspris, før der tages hensyn til salgene for den samme dag, eller (ii) de enkelte værdipapirkøb og -salg kan behandles i den rækkefølge, hvori de har fundet sted i løbet af dagen, med henblik på beregning af den korrigerede gennemsnitspris.

3. Der gælder følgende særlige regler for guld og fremmed valuta:

Afvikling af hovedstolen som følge af tilbageførselsforretninger i værdipapirer i en fremmed valuta eller guld anses ikke for at medføre ændringer i beholdningen af den pågældende valuta eller i guldbeholdningen.

I tilfælde af en lang position tillægges nettoanskaffelser af valuta og guld foretaget i løbet af dagen, ved anvendelse af dagens gennemsnitlige anskaffelsespris for hvert enkelt valuta- og guldkøb, den foregående dags beholdning til beregning af en ny vejet gennemsnitlig kurs/guldpris. Ved nettosalg baseres beregningen af realiserede gevinster og tab på den gennemsnitlige anskaffelsespris for den pågældende valuta- eller guldbeholdning den foregående dag, således at den gennemsnitlige anskaffelsespris forbliver uændret. Forskelle i den gennemsnitlige kurs/guldpris mellem købs- og salgsforretninger, der har fundet sted i løbet af dagen, behandles også som realiserede gevinster eller tab. Hvis en valuta- eller guldposition er negativ, anvendes den ovenfor beskrevne fremgangsmåde omvendt. Således påvirkes den negative positions gennemsnitlige anskaffelsespris af nettosalg, medens nettokøb reducerer positionen til den eksisterende vejede gennemsnitlige kurs/guldpris og medfører realiserede gevinster eller tab.

KAPITEL IV

BOGFØRINGSREGLER FOR IKKE-BALANCEFØRTE INSTRUMENTER

Artikel 13

Almindelige regler

1. Valutaterminsforretninger, forward ben af valutaswaps samt andre valutainstrumenter, der indebærer omveksling af valutaer på en fremtidig dato, medtages i nettovalutapositionerne ved beregning af gennemsnitlige anskaffelsespriser og valutagevinster og -tab.

2. Renteswaps, futures, FRA’er, andre renteinstrumenter og optioner bogføres og revalueres post for post. Disse instrumenter behandles særskilt i forhold til balanceførte poster.

3. Gevinster og tab opstået i forbindelse med ikke-balanceførte instrumenter opgøres og bogføres på samme måde som balanceførte mellemværender.

Artikel 14

Valutaterminsforretninger

1. Terminskøb og -salg registreres på ikke-balanceførte konti fra handelsdagen til afviklingsdagen til terminsforretningens spotkurs. Realiserede gevinster og tab på salgsforretninger beregnes ved anvendelse af valutapositionens gennemsnitspris på handelsdagen i overensstemmelse med den daglige netting af køb og salg.

2. Differencen mellem spotkursen og terminskursen behandles som periodiserede skyldige eller tilgodehavende renter.

3. På afviklingsdagen tilbageføres de ikke-balanceførte konti.

4. Valutapositionen påvirkes af terminsforretninger fra handelsdagen til spotkursen.

5. Terminspositionerne værdiansættes sammen med den pågældende valutas spotposition, under modregning af eventuelle gevinster og tab inden for en enkelt valutaposition. Et nettotab debiteres resultatopgørelsen, hvis det overstiger tidligere revalueringsgevinster opført på revalueringskontoen. En nettofortjeneste krediteres revalueringskontoen.

Artikel 15

Valutaswaps

1. Termins- og spotkøb og -salg registreres på balanceførte konti på afviklingsdagen.

2. Termins- og spotkøb og -salg registreres på ikke-balanceførte konti fra handelsdagen til afviklingsdagen til forretningernes spotkurs.

3. Salgsforretninger opføres til forretningens spotkurs. Der opstår således ikke gevinster eller tab.

4. Differencen mellem spotkursen og terminskursen behandles som periodiserede skyldige eller tilgodehavende renter ved både køb og salg.

5. På afviklingsdagen tilbageføres de ikke-balanceførte konti.

6. Valutapositionen ændres kun som resultat af periodeafgrænsningsposter i fremmed valuta.

7. Terminspositionen værdiansættes sammen med den relaterede spotposition.

Artikel 16

Rentefutures

1. Rentefutures registreres på handelsdagen på ikke-balanceførte konti.

2. Den initiale marginbetaling registreres som et særskilt aktiv, hvis den erlægges i kontanter. Hvis den deponeres i form af værdipapirer, forbliver disse uændret i balancen.

3. De løbende marginbetalinger medtages i resultatopgørelsen og påvirker valutapositionen. Den samme procedure anvendes på den åbne positions lukkedag, uanset om levering finder sted eller ej. Hvis levering finder sted, bogføres køb og salg til markedspris.

4. Gebyrer medtages i resultatopgørelsen.

Artikel 17

Renteswaps

1. Renteswaps registreres på handelsdagen på ikke-balanceførte konti.

2. Løbende rentebetalinger, såvel modtagne som afholdte, periodiseres. Betalinger kan afvikles netto pr. renteswap, men indtægter og udgifter som følge af påløbne renter indberettes brutto.

3. Renteswaps værdiansættes hver for sig og omregnes i givet fald til euro til spotkursen. Det henstilles, at urealiserede tab, som medtages i resultatopgørelsen ultimo året, amortiseres i de efterfølgende år, og at amortiseringen er lineær. Urealiserede revalueringsgevinster krediteres en revalueringskonto.

4. Gebyrer medtages i resultatopgørelsen.

Artikel 18

FRA’er (forward rate agreements)

1. FRA’er registreres på handelsdagen på ikke-balanceførte konti.

2. Den kompensationsbetaling, som den ene part skal betale til den anden på afviklingsdagen, medtages i resultatopgørelsen på afviklingsdagen. Disse betalinger periodiseres ikke.

3. Hvis en FRA er i fremmed valuta, påvirkes valutapositionen af kompensationsbetalingen. Kompensationsbetalingerne omregnes til euro til spotkursen på afviklingsdagen.

4. Alle FRA’er værdiansættes individuelt og omregnes i givet fald til euro til spotkursen. Urealiserede tab medtaget i resultatopgørelsen ultimo året tilbageføres ikke i de efterfølgende år i forbindelse med urealiserede gevinster, medmindre forretningen er lukket eller afviklet. Urealiserede revalueringsgevinster krediteres en revalueringskonto.

5. Gebyrer medtages i resultatopgørelsen.

Artikel 19

Terminsforretninger i værdipapirer

Terminsforretninger i værdipapirer bogføres efter en af de følgende to metoder:

Artikel 20

Optioner

1. Optioner opføres på ikke-balanceførte konti fra handelsdagen til udnyttelses- eller udløbstidspunktet til det underliggende instruments strike-pris.

2. Præmier i fremmed valuta omregnes til euro til kursen på kontrakt- eller afviklingsdagen. Den betalte præmie opføres som et særskilt aktiv, mens den modtagne præmie opføres som et særskilt passiv.

3. Udnyttes optionen, opføres det underliggende instrument på balancen til strike-prisen plus eller minus den oprindelige værdi af præmien. Optionspræmiens oprindelige beløb justeres på grundlag af urealiserede tab, der er medtaget i resultatopgørelsen ultimo året.

4. Udnyttes optionen ikke, medtages optionspræmien, justeret på grundlag af tidligere års urealiserede tab, i resultatopgørelsen omregnet til kursen på udløbsdagen.

5. Valutapositionen påvirkes af den løbende variationsmargin for futureslignende optioner, af alle nedskrivninger ultimo året af optionspræmien, af den underliggende handel på udnyttelsesdagen eller, på udløbsdagen, af optionspræmien. De løbende marginbetalinger medtages i resultatopgørelsen.

6. Alle optionskontrakter revalueres enkeltvis. Urealiserede tab, der er medtaget i resultatopgørelsen, tilbageføres ikke i de efterfølgende år i forbindelse med urealiserede gevinster. Urealiserede revalueringsgevinster krediteres en revalueringskonto. Urealiserede tab på en option modregnes ikke i urealiserede gevinster på en anden option.

7. Med henblik på anvendelsen af stk. 6 er markedsværdierne de børsnoterede priser, såfremt disse priser foreligger fra en børs, valutahandler, mægler eller lignende enheder. Hvis børsnoterede priser ikke foreligger, fastsættes markedsværdien ved hjælp af en værdiansættelsesteknik. En sådan værdiansættelsesteknik anvendes konsekvent på længere sigt, og det skal kunne påvises, at den tilvejebringer pålidelige estimater med hensyn til, hvilke priser der ville opnås i rigtige markedstransaktioner.

8. Gebyrer medtages i resultatopgørelsen.

KAPITEL V

RAPPORTERINGSFORPLIGTELSER

Artikel 21

Rapporteringsformater

1. Til brug for Eurosystemets regnskabsrapportering indberetter de nationale centralbanker data til ECB i overensstemmelse med denne retningslinje.

2. Eurosystemets rapporteringsformater skal omfatte alle de poster, der er angivet i bilag IV. Indholdet af de poster, der medtages i de forskellige balanceformater, er ligeledes beskrevet i bilag IV.

3. Formaterne for de forskellige offentliggjorte balancer er angivet i de følgende bilag:

KAPITEL VI

ÅRLIGE OFFENTLIGGJORTE BALANCER OG RESULTATOPGØRELSER

Artikel 22

Offentliggjorte balancer og resultatopgørelser

Det henstilles, at de nationale centralbanker opstiller deres offentliggjorte årlige balancer og resultatopgørelser i overensstemmelse med henholdsvis bilag VIII og bilag IX.

KAPITEL VII

KONSOLIDERINGSREGLER

Artikel 23

Generelle konsolideringsregler

1. Eurosystemets konsoliderede balancer omfatter alle posterne i ECB’s og de nationale centralbankers balancer.

2. Beretningerne i forbindelse med konsolideringen skal være konsistente. Alle Eurosystemets balancer udarbejdes på et ensartet grundlag med anvendelse af identiske konsolideringsteknikker og -metoder.

3. ECB udarbejder Eurosystemets konsoliderede balancer. Der tages i disse balancer hensyn til kravet om ensartede regnskabsprincipper og -teknikker, sammenfaldende finansielle referenceperioder i Eurosystemet samt konsolideringsreguleringer hidrørende fra intra-Eurosystem-transaktioner og –positioner, ligesom der tages højde for ændringer i sammensætningen af Eurosystemet.

4. De enkelte balanceposter, med undtagelse af de nationale centralbankers og ECB's intra-Eurosystem-balancer, aggregeres med henblik på konsolidering.

5. De nationale centralbankers og ECB’s balancer med tredjeparter registreres efter bruttoværdi i forbindelse med konsolideringsprocessen.

6. Intra-Eurosystem-balancer vises i ECB’s og de nationale centralbankers balancer som angivet i bilag IV.

KAPITEL VIII

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 24

Udvikling, anvendelse og fortolkning af reglerne

1. ESCB’s Regnskabskomité (AMICO) rapporterer til Styrelsesrådet, via Direktionen, om udviklingen, indførelsen og anvendelsen af ESCB’s regnskabs- og rapporteringsprincipper.

2. Ved fortolkningen af denne retningslinje tages hensyn til det forberedende arbejde og de regnskabsprincipper, der er harmoniseret af fællesskabslovgivningen, samt til almindeligt anerkendte internationale regnskabsstandarder.

Artikel 25

Overgangsregler

1. De nationale centralbanker revaluerer alle finansielle aktiver og passiver på den dato, hvor de bliver medlemmer af Eurosystemet. Urealiserede gevinster, som er opstået før eller på denne dato, skal holdes adskilt fra urealiserede værdireguleringsgevinster, som måtte opstå herefter, og skal forblive hos de nationale centralbanker. De markedspriser og –kurser, som de nationale centralbanker anvendte i åbningsbalancerne ved starten af deres deltagelse i Eurosystemet, skal anses for gennemsnitsprisen for disse nationale centralbankers aktiver og passiver.

2. Det henstilles, at urealiserede gevinster, som er opstået før eller ved starten af en national centralbanks medlemskab af Eurosystemet, ikke anses for at kunne udloddes på overgangstidspunktet, og at de kun anses for at kunne realiseres/udloddes i forbindelse med transaktioner, der finder sted efter optagelsen i Eurosystemet.

3. Gevinster og tab på valuta, guld og priser, som skyldes overførsel af aktiver fra nationale centralbanker til ECB, betragtes som realiseret.

4. Denne artikel berører ikke beslutninger, der måtte blive vedtaget i henhold til statuttens artikel 30.

Artikel 26

Ophævelse

Retningslinie ECB/2002/10 ophæves hermed. Henvisninger til den ophævede retningslinje skal forstås som henvisninger til denne retningslinje og læses efter sammenligningstabellen i bilag X.

Artikel 27

Afsluttende bestemmelser

1. Denne retningslinje træder i kraft den 1. januar 2007.

2. Denne retningslinje gælder for alle centralbanker i Eurosystemet.

(1) EUT L 58 af 3.3.2003, s. 1.

(2) EFT L 337 af 20.12.2001, s. 52, sidst ændret ved afgørelse ECB/2004/9 (EUT L 205 af 9.6.2004, s. 17).

BILAG II

ORDLISTE

afvikling (settlement): indfrielse af forpligtelser ved overførsel af kontanter eller aktiver mellem to eller flere parter. I forbindelse med intra-Eurosystem-transaktioner er afvikling lig med overførsel af aktiver til afregning af nettosaldi opstået i forbindelse med intra-Eurosystem transaktioner.

afviklingsdato (settlement date): den dag, hvor en endelig og uigenkaldelig værdioverførsel bogføres i den relevante clearinginstitution. Afviklingen kan ske med det samme (realtid), samme dag (ved dagens slutning) eller på en fastsat dato efter den dag, hvor forpligtelsen er indgået.

aktier/kapitalandele (equity instruments): udbyttegivende værdipapirer, dvs. aktier i virksomheder og værdipapirer, som repræsenterer investering i en aktieafdeling (equity fund).

aktiv: en ressource, som en virksomhed kontrollerer som følge af tidligere begivenheder, og hvorfra fremtidige økonomiske fordele forventes at tilgå virksomheden.

amortisation (amortisation): systematisk regnskabsmæssig reduktion af en overkurs/underkurs eller af et aktivs værdi over en given periode.

automatisk værdipapirudlån (ASLP): en finansiel transaktion, der kombinerer en repoforretning og en omvendt repoforretning, hvor en speciel sikkerhed udlånes mod en generel sikkerhedsstillelse. Som følge af disse udlåns- og lånetransaktioner opstår en indtægt som følge af forskellige reporenter på de to transaktioner, dvs. den modtagne margin. Transaktionen kan udføres under et program baseret på en hovedmand, f.eks. hvor den bank, der udbyder programmet, anses for den egentlige modpart, eller under et program baseret på formidler, f.eks. hvor den bank, der udbyder programmet, kun handler som formidler, og den egentlige modpart er den institution, med hvilken værdipapirudlånene egentlig foretages.

clean price: transaktionspris eksklusive vedhængende renter, men inklusive de transaktionsomkostninger, der udgør en del af prisen.

Extended Custodial Inventory (ECI)-program: et program bestående af et depot uden for euroområdet, som forvaltes af en forretningsbank, hvor eurosedler opbevares i depot på Eurosystemets vegne med henblik på udsendelse og modtagelse af eurosedler.

finansielle anlægsaktiver (financial fixed assets): finansielle aktiver eller porteføljer, der indehaves som en permanent investering, herunder ikke-rentebærende værdipapirer med faste betalinger eller betalinger, der kan fastlægges, og fast løbetid, som den nationale centralbank har hensigt og evne til at holde, indtil de udløber.

finansielt aktiv (financial asset): et aktiv i form af (i) kontanter, eller (ii) en kontraktlig ret til at modtage kontanter eller et andet finansielt instrument fra en anden virksomhed, eller (iii) en kontraktlig ret til at udveksle finansielle instrumenter med en anden virksomhed på potentielt gunstige betingelser, eller (iv) en kapitalandel i en anden virksomhed.

finansielt passiv (financial liability): et passiv i form af en juridisk forpligtelse til at levere kontanter eller andre finansielle instrumenter til en anden virksomhed eller til at udveksle finansielle instrumenter med en anden virksomhed på potentielt ugunstige betingelser.

forfaldsdato (maturity date): den dag, hvor den nominelle værdi eller hovedstolen forfalder til fuld betaling til indehaveren.

FRA (forward rate agreement): aftale mellem to parter om fastsættelse af en bestemt rentesats, som på en aftalt fremtidig dato skal betales for et underliggende indlån. På afviklingsdatoen skal den ene part betale et kompensationsbeløb til den anden baseret på forskellen mellem den aftalte rentesats og markedsrenten på afviklingstidspunktet.

futureslignende option (future-style option): børsnoterede optioner, hvor der dagligt betales eller modtages variationsmargin.

gennemsnitspris (average cost): (vejet gennemsnit), en metode, hvorved anskaffelsesprisen for hvert enkelt køb lægges til den eksisterende bogførte værdi og derved frembringer en ny vejet gennemsnitspris.

hensættelser (provisions): beløb, der hensættes til dækning af kendte eller forventede forpligtelser eller risici, hvis størrelse ikke kan bestemmes præcist (se også »reserver«) Hensættelser til dækning af forpligtelser og risici må ikke anvendes til regulering af aktivernes værdi.

interlinking-mekanismen (interlinking): tekniske infrastrukturer, systemfunktioner og procedurer, som sammenkobler indenlandske RTGS-systemer eller sikrer tilpasning mellem disse og ECB's betalingsmekanisme (EPM) med henblik på håndteringen af grænseoverskridende betalinger i TARGET 1-systemet.

intern rente (internal rate of return): den diskonteringsrente, der indebærer, at et værdipapirs regnskabsmæssige værdi er lig med nutidsværdien af en fremtidig betalingsstrøm.

internationale regnskabsstandarder (International Accounting Standards): International Accounting Standards (IAS), International Financial Reporting Standards (IFRS) og tilhørende fortolkninger (SIC-IFRIC-fortolkninger), senere ændringer af disse standarder og tilhørende fortolkninger samt fremtidige standarder og tilhørende fortolkninger, der vedtages i EU af Den Europæiske Union,

ISIN (International securities identification number): fondskodenummer udstedt af den relevante kompetente udstedende myndighed.

kontantprincip/afviklingsprincip (cash/settlement approach) en regnskabsmetode, der indebærer, at transaktioner m.v. bogføres på afviklingsdatoen.

lineær afskrivning/amortisation (straight-line depreciation/amortisation): en afskrivningsmetode, hvorefter afskrivning/amortisation over en given periode fastsættes ved at dividere et aktivs anskaffelsespris, fratrukket dets anslåede restværdi, med dets anslåede levetid (pro rata temporis).

markedspris (market price): den pris, hvortil et givet guld-, valuta- eller værdipapirinstrument noteres, (som regel) eksklusive vedhængende renter, enten på et organiseret marked (f.eks. en børs) eller et ikke-organiseret marked (f.eks. over-the-counter markedet).

middelkurser (mid-market rates): euroreferencekursen, som generelt er baseret på den normale koncertationsprocedure mellem centralbankerne inden for og uden for ESCB, som normalt finder sted kl. 14.15 centraleuropæisk tid, og som anvendes til den kvartårlige revalueringsprocedure.

middelpris (mid-market price): en pris, som ligger midt imellem køber- og sælgerkursen for et givet værdipapir, baseret på godkendte market-makers eller godkendte børsers noterede priser for forretninger af normal markedsstørrelse, som anvendes i forbindelse med revaluering ultimo året.

nulkupon værdipapir (discount security): et aktiv, hvor der ikke betales kuponrente, og hvor afkastet opnås ved kapitalappreciering, fordi aktivet emitteres eller købes under pari til nominel værdi eller pariværdi.

omvendt genkøbsforretning/omvendt repo (reverse sale and repurchase agreement - reverse repo): en aftale, hvorved en indehaver af kontanter køber et aktiv og samtidig forpligter sig til at tilbagesælge aktivet til en på forhånd fastsat pris, på et aftalt fremtidigt tidspunkt eller efter påkrav, eller hvis bestemte omstændigheder indtræffer. I nogle tilfælde indgås aftaler om genkøbsforretninger via en tredjepart (»treparts-genkøbsaftaler«).

option (option): en aftale, som giver indehaveren en ret, men ikke en pligt, til at købe eller sælge et konkret beløb af en given beholdning, råvare, valuta, et indeks eller en gæld til en bestemt pris i løbet af en bestemt tidsperiode eller på udløbsdatoen.

overkurs (premium): differencen mellem handelskursen og pari, når et værdipapir handles over pari.

passiv (liability): en nuværende forpligtelse opstået for en virksomhed som følge af tidligere begivenheder, og hvis afvikling forventes at føre til en afgang af ressourcer, der repræsenterer økonomiske fordele.

realiserede gevinster/tab (realised gains/losses): gevinster/tab hidrørende fra differencen mellem en balanceposts salgspris og dens (justerede) anskaffelsespris.

rentefuture (interest rate future): børshandlet terminskontrakt. Under en sådan kontrakt indgås på kontraktdagen aftale om køb eller salg af et renteinstrument, f.eks. en obligation, til fremtidig levering til en på forhånd aftalt pris. Der finder som regel ingen levering sted, og kontrakten afsluttes normalt før det aftalte udløbstidspunkt.

renteswap (interest rate swap): en aftale med en modpart om at bytte betalingsstrømme, der udregnes som periodiske rentebetalinger, enten i én valuta eller, ved krydsvalutatransaktioner, i to valutaer.

reserver (reserves): et beløb, der henlægges af det overskud, der kan udloddes, og som ikke er bestemt til at dække bestemte forpligtelser, eventualforpligtelser eller værdiforringelser af aktiver, som er kendte på balancetidspunktet.

revalueringskonti (revaluation accounts): balancekonti til bogføring af differencen i et aktivs eller et passivs værdi mellem dets (justerede) anskaffelsespris og dets værdi beregnet på grundlag af markedsprisen ultimo perioden, når markedsprisen er højere end anskaffelsesprisen for aktivers vedkommende og lavere for passivers vedkommende. De omfatter forskelle i såvel prisnoteringer som valutakurser.

spotafviklingsdag (spot settlement date): den dag, hvor en spotforretning i et finansielt instrument afvikles i overensstemmelse med gældende markedskonventioner for det pågældende finansielle instrument.

spotkurs (spot rate): kursen, som en transaktion afvikles til på spotafviklingsdagen. I forbindelse med valutaterminsforretninger er spotkursen den kurs, som ved brug af terminspoint anvendes til at udlede terminsprisen.

strike-pris (strike price): den angivne pris på en optionskontrakt, til hvilken kontrakten kan udnyttes.

TARGET: Trans-European Automated Real-time Gross settlement Express Transfer system.

terminsforretninger i værdipapirer (forward transactions in securities): over-the-counter (OTC) kontrakter, hvor der på kontraktdagen indgås aftale om fremtidig levering af et renteinstrument, som regel en obligation, til en på forhånd aftalt pris.

tilbageførselsforretning (reverse transaction): en transaktion, hvorved centralbanken køber (omvendt repo) eller sælger (repo) aktiver under en genkøbsforretning eller udfører kreditdispositioner mod sikkerhedsstillelse.

transaktionsomkostninger (transaction costs): omkostninger, der kan identificeres som værende relateret til en given transaktion.

transaktionspris (transaction price): den pris, som parterne fastsætter ved indgåelsen af en aftale.

underkurs (discount): differencen mellem handelskursen og pari, når et værdipapir handles under pari.

valutakurs (exchange rate): en valutas værdi, når den skal veksles til en anden valuta.

valutabeholdning: nettoposition i den pågældende valuta. I denne definition betragtes særlige trækningsrettigheder (SDR) som en særskilt valuta.

valutaswap (foreign exchange swap): spotkøb/-salg af én valuta mod en anden (short leg) og et samtidigt terminssalg/-køb af det samme beløb i den pågældende valuta mod den anden valuta (long leg).

valutaterminsforretning (foreign exchange forward): aftale mellem to parter om køb eller salg af et bestemt beløb i udenlandsk valuta mod en anden valuta, som regel den indenlandske valuta, på en fremtidig fastsat dato, mere end to bankdage efter indgåelsesdagen, til en på forhånd aftalt pris. Terminsprisen fastsættes som spotkursen plus/minus et aftalt tillæg/fradrag.

værdiforringelse (impairment): et fald i genindvindingsværdien til under den regnskabsmæssige værdi.

værdipapirbeholdninger, der indehaves som en øremærket portefølje (securities held as an earmarked portfolio): øremærkede investeringer, der indehaves som modpartsmidler bestående af værdipapirer, kapitalandele, kapitalinteresser og/eller investeringer i datterselskaber, og som svarer til en identificerbar post på balancens passivside, uanset om der er en retlig, vedtægtsmæssig eller anden begrænsning, f.eks. pensionsfonde, fratrædelsesordninger, hensættelser, kapital eller reserver.

urealiseret gevinst/tab (unrealised gains/losses): gevinst/tab opstået i forbindelse med revaluering af et aktiv i forhold til den justerede anskaffelsespris.

økonomisk baseret princip/periodiseringsprincip (economic approach): en regnskabsmetode, der indebærer, at handler registreres på transaktionsdagen.