INDHOLD

Punkt

1.Indledning 1.1 - 1.9

Fusionsforskning paa verdensplan 1.1

Det europaeiske program 1.2

JET-projektet 1.3 - 1.5

Kontrolmaal 1.6 - 1.9

2.Forvaltningen af JET's videnskabelige program 2.1 - 2.35

JET-projektets videnskabelige baggrund og maalsaetning 2.5 - 2.15

Forlaengelsen til 1991 2.16 - 2.20

Forlaengelsen til 1996 2.21 - 2.29

Pligten til at aflaegge regnskab 2.30 - 2.31

Konklusioner vedroerende forvaltningen af det videnskabelige JET-program 2.32 - 2.35

3.JET og fremtiden 3.1 - 3.6

Sidste fase af det videnskabelige JET-program 3.1 - 3.4

JET og Naeste Trin 3.5 - 3.6

4.Den administrative forvaltning af JET 4.1 - 4.20

Sammendrag af resultaterne af Rettens aarlige revisioner 4.1 - 4.5

Nedlukning af JET 4.6 - 4.7

Ansatte ved projektet 4.8 - 4.12

Budgetmekanismen 4.13 - 4.16

JET og de associerede deltagere - artikel 14-kontrakter 4.17 - 4.20

5.Konklusioner 5.1 - 5.6

Generelt 5.1

Retningslinjer for Naeste Trin 5.2

Vaesentlige spoergsmaal 5.3 - 5.6

Side

Svar fra direktoeren for JET og Kommissionens bemaerkninger 16 - 19

EVALUERING AF FORVALTNINGEN AF JET Bilag til den Saerlige AArsberetning om 1990-Regnskabet for Faellesforetagendet JET med svar fra direktoeren for JET og Kommissionens bemaerkninger (92/C 41/01)

1. INDLEDNING

Fusionsforskning paa verdensplan

1.1. Kontrolleret termonuklear fusion betragtes generelt som en potentielt vigtig energikilde for fremtiden. Der goeres en betydelig forskningsindsats paa verdensplan, og lykkes forskningen, kan resultatet blive, at der vil vaere kommercielle fusionskraftvaerker i gang inden midten af naeste aarhundrede. De vaesentligste programmer gennemfoeres i USA, Europa, Japan og Sovjetunionen. Tabel 1 viser disse programmers relative stoerrelse udtrykt i udgifter og antal beskaeftigede forskere(1)

.

Tabel 1: De vaesentligste fusionsforskingsprogrammers relative stoerrelse

Program 1989

Udgifter (mio. ECU) Forskere

USA 494 2 150

Europa 431 1 750

Japan 285 1 195

USSR 254 1 225

Det europaeiske program

1.2. Det europaeiske program gennemfoeres af en associering af Euratom og offentlige organer i Sverige, Schweiz og i EF's medlemsstater (de associerede deltagere). Associeringens aktiviteter bestaar i omkostningsdelt forskning i deltagernes laboratorier og faelles gennemfoerelse af JET-projektet. De associerede deltagere og medlemmerne af faellesforetagendet JET fremgaar af bilag 1. Bilag 2 viser associeringens finansieringskilder og midlernes anvendelse i 1989. Samarbejdet paabegyndtes i 1959. Det endelige langsigtede maal for programmet er udvikling af en kommerciel prototypefusionsreaktor. Det er planen at anvende en strategi med tre mellemliggende trin, der straekker sig ind i naeste aarhundrede, som vist i tabel 2:

a)Joint European Torus (JET) og andet apparatur, der skal vise aspekter af den videnskabelige gennemfoerlighed af fusion.

b)Et »Naeste Trin«-apparatur, der skal fuldfoere paavisningen af videnskabelig gennemfoerlighed og undersoege aspekter af den teknologiske gennemfoerlighed. Dette apparatur vil enten blive en »Next European Torus« (NET) eller en International Termonuklear Forsoegsreaktor (ITER) i samarbejde med Japan, USA og USSR.

c)Demonstrations- og prototypereaktorer til evaluering af den kommercielle gennemfoerlighed af fusion.

JET-projektet

1.3. JET-projektet betragtes som det europaeiske samarbejdes flagskib. Det er anerkendt i vide kredse som et vaesentligt bidrag til forskningen inden for kontrolleret termonuklear fusion. JET, der er placeret i Culham (UK), blev oprettet(2)

for en periode paa tolv aar regnet fra den 1. juni 1978. I 1988 blev projektets levetid forlaenget med 31 maaneder til den 31. december 1992(3)

. Et forslag om en yderligere forlaengelse af JET til udgangen af 1996 blev forelagt Ministerraadet i oktober 1990(4)

.

1.4. Euratom finansierer 80 % af JET's budget. United Kingdom Atomic Energy Authority (UKAEA) fungerer som vaertsorganisation for projektet og daekker 10 % af omkostningerne. De resterende 10 % daekkes af deltagerne i det europaeiske program. Siden oprettelsen af JET har de samlede omkostninger(5)

, udtrykt i december 1990-priser, vaeret i en stoerrelsesorden som vist i tabel 3.

1.5. De associerede deltagere har baade deltaget som medlemmer af faellesforetagendet og ydet stoette til JET i form af forskning og udvikling i deres egne laboratorier i henhold til bestemmelserne i JET-vedtaegternes artikel 14(6)

. 55 % af omkostningerne i forbindelse med dette arbejde daekkes af de associerede medlemmer, og de

Tabel 3: Anslaaede omkostninger ved JET udtrykt i 1990-priser

Mio. ECU (omregnet til december 1990-priser)

Overslag med henblik paa ophoer den 31. 5. 1990 1 296*

Overslag med henblik paa ophoer den 31. 12. 1992 1 531*

Overslag med henblik paa ophoer den 31. 12. 1996 1 840*

* Plus yderligere stoette fra associerede deltagere - jf. pkt. 1.5.

resterende 45 % daekkes over budgettet for Faellesskabets generelle fusionsprogram. Pr. udgangen af 1990 androg de samlede udgifter til aktiviteter i henhold til artikel 14 omkring 65 mio. ECU, udtrykt i 1990-priser, hvoraf Euratom daekkede de 29 mio. ECU. Yderligere stoette er blevet ydet i form af, at ansatte fra associeringen udlaanes til JET for kortere eller laengere tid ad gangen, typisk et aar. Associeringen afholder under denne ordning udgifterne til de udlaante medarbejderes vederlag, og JET afholder udgifterne til et udlandstillaeg. Ordningen har bidraget med en arbejdsindsats paa mere end 30 mandeaar hvert aar siden 1985.

Kontrolmaal

1.6. I overensstemmelse med JET-vedtaegternes artikel 12 reviderer Revisionsretten hvert aar JET's regnskaber, balance og oekonomiske forvaltning. Den saerlige aarsberetning, Revisionsretten udarbejder herom, fremsendes til medlemmerne af faellesforetagendet, Raadet for De Europaeiske Faellesskaber og Europa-Parlamentet.

Tabel 2: Langsigtet planlaegning af det europaeiske fusionsprogram

CDA = Skitseprojektering (Conceptual Design Activities) EDA = Detaljeret konstruktionsprojektering (Engineering Design Activities)

a) JET Drift

b) Naeste trin CDA EDA Opfoerelse Drift

|| || ||

c (I) Demonstrations- reaktor CDA EDA Opfoerelse Drift

|| || ||

c (II) Kommerciel prototype CDA EDA

||

Vejledende tidsplan 1990 2000 2010 2020 2030

1.7. Det var oprindeligt hensigten, at JET-projektet skulle afsluttes i juni 1990. Under hensyntagen til projektets forlaengelse til 1992 og forslaget om yderligere forlaengelse til udgangen af 1996 mener Retten, at det paa nuvaerende tidspunkt er relevant at afgive beretning om projektets udvikling og at undersoege dermed forbundne spoergsmaal vedroerende budget og forvaltning. Da der allerede er ved at blive truffet forberedelser til Naeste Trin, har Retten ligeledes bestraebt sig paa at undersoege de videnskabelige og administrative forvaltningssystemer i JET-projektet og at klarlaegge, hvilke indhoestede erfaringer der kan drages nytte af i forbindelse med Naeste Trin og paa eventuelle senere stadier i det europaeiske fusionsprogram.

1.8. Afsnit 2 i naervaerende beretning omhandler systemerne til forvaltning af videnskabelige aspekter i JET-programmet. I afsnit 3 rejses spoergsmaalet om det kommende videnskabelige program og JET's forbindelse med Naeste Trin. I afsnit 4 undersoeges den administrative forvaltning af projektet, og i afsnit 5 opstilles konklusioner og vaesentlige spoergsmaal.

1.9. I spoergsmaal af videnskabelig og teknisk art blev Retten under revisionen bistaaet af to eksterne raadgivere(7)

. Det boer understreges, at Retten ikke har tilstraebt at naa til en begrundet overbevisning om JET-projektets eller det europaeiske fusionsprograms videnskabelige vaerdi. Desuden er de videnskabelige og tekniske beskrivelser, der maatte forekomme i de foelgende afsnit, blevet begraenset til det absolut noedvendige, men uden at den rette forstaaelse af de vaesentligste aspekter af projektets forvaltning gaar tabt. Disse beskrivelser blev udarbejdet ved hjaelp af et stort antal dokumenter, der var stillet til raadighed for Retten, og med bistand fra de eksterne raadgivere.

2. FORVALTNINGEN AF JET'S VIDENSKABELIGE PROGRAM

2.1. Organerne i JET er JET-Raadet og direktoeren for projektet.

2.2. JET-Raadet, der bestaar af repraesentanter for medlemmerne af faellesforetagendet, er ansvarligt for ledelsen af projektet. Det traeffer grundlaeggende beslutninger vedroerende ivaerksaettelse af projektet, foerer generelt tilsyn med dets gennemfoerelse og rapporterer til medlemmerne. JET-Raadet bistaas i sit arbejde af et forretningsudvalg, der er ansvarligt for finansielle, personale- og kontraktmaessige anliggender. JET-Raadet kan anmode Det Videnskabelige JET-Raad om at raadgive i videnskabelige og tekniske anliggender. Det er et organ, der er udpeget af JET-Raadet, og som er uafhaengigt af selve projektet.

2.3. Direktoeren for projektet er den oeverste udoevende myndighed med ansvar over for JET-Raadet for gennemfoerelsen af en projektstyringsplan, som ajourfoeres hvert aar. Han skal give JET-Raadet og dets hjaelpeorganer samtlige de oplysninger, der er noedvendige for, at de kan udoeve deres funktioner.

2.4. Ud over den ovenfor beskrevne formelle struktur har JET-Raadet af og til nedsat ad hoc-arbejdsgrupper, naar det havde brug for raadgivning om saerlige spoergsmaal. Direktoeren har desuden oprettet saerlige tvaerfaglige grupper (»Task Forces«) med henblik paa loesning af bestemte problemer.

JET-projektets videnskabelige baggrund og maalsaetning

2.5. Maalet for et kontrolleret termonukleart fusionsprogram er at opvarme - og derefter indeslutte - en ioniseret luftformig plasma til saa hoeje temperaturer (omkring 100 mio. grader Celcius), at ionerne smelter sammen, hvorved der frigoeres energi, til at begynde med i form af »hurtige neutroner«, der kan udvindes. Det endelige kommercielle maal, der, som det blev oplyst over for Retten, sandsynligvis ikke kan naas foer midten af naeste aarhundrede, er en oekonomisk levedygtig produktion af elektricitet.

2.6. Det er lettest at opnaa en fusionsreaktion i en deuterium-tritium (D-T)-plasma, der producerer en alfapartikel og en »energirig« neutron. Maalet for den endelige fase af JET er produktion af D-T-plasmaer, men da tritium vil bestraale apparaturet og kraever saerlige behandlingsprocedurer, er stoerstedelen af det arbejde, der indtil nu er udfoert i JET, foretaget med mindre reaktive deuteriumplasmaer.

2.7. Paa grund af fusionsplasmaernes hoeje temperatur og taethed maa de ved indeslutning ikke komme i kontakt med indeslutningsbeholderens vaegge, da der derved frigives urenheder, som afkoeler plasmaet og medfoerer tab af energi.

2.8. De oprindelige maal for JET-programmet var foelgende:

at opnaa og studere et plasma under forhold og af dimensioner, som kommer naer dem, der kraeves for en termonuklear reaktor. Disse studier vil blive rettet mod:

i)plasmaprocesser og ekstrapolationslove i omraader, der er naer dem, som behoeves i en reaktor,

ii)vekselvirkningen mellem plasmaet og torusvaeggene under disse forhold,

iii)metoder til opvarmning af plasmaer og

iv)produktion af alfapartikler, indeslutning og efterfoelgende plasmaopvarmning(8)

.

2.9. Forlaengelsen af projektet til udgangen af 1992 medfoerte ingen aendringer af ovennaevnte maal. Den foreslaaede forlaengelse til 1996 medfoerer imidlertid, at der indfoeres endnu et maal, som har naer tilknytning til ovenfor naevnte punkt ii):

v)udarbejdelse af paalidelige metoder til kontrol af plasmarenhed under forhold, der naermer sig Naeste Trin(9)

.

2.10. JET-designet, der blev faerdigt i 1975, er en torus udarbejdet efter tokamak-systemet med toroidal magnetisk indeslutning, der oprindeligt blev udviklet i USSR. Det har form som en stor »badering«. Indeslutningen opnaas ved hjaelp af store magnetfelter, som igen fremkommer ved en kombination af spoler lagt rundt om torusen og store stroemmaengder induceret rundt om torusen.

2.11. JET blev konstrueret som verdens stoerste proeveanlaeg til fusionsforskning, som eventuelt ville kunne fungere effektivt ind i 1990'erne. Dens konstruktion var derfor mere fleksibel, end det for eksempel er tilfaeldet med TFTR-apparaturet (Princeton, USA). JET's indbyggede fleksibilitet var noedvendig paa grund af den lange forsoegsperiode og har vist sig at vaere et stort plus, fordi det saaledes har vaeret muligt at foretage vaesentlige aendringer i projektet, efterhaanden som erfaringerne blev indhoestet.

2.12. Det foerste fusionsmaal er at naa frem til en »plasma-break-even«, hvor den energi, plasmaet afgiver, svarer til den tilfoerte energi, der er noedvendig til opvarmning og indeslutning. Fremskridt hen imod dette og andre maal maales saedvanligvis ved hjaelp af en indikator kaldet »det kombinerede fusionsprodukt«. Det er produktet af taetheden, iontemperaturen og energiindeslutningstiden (en maaleenhed for, hvor hurtigt plasmaet afkoeles, naar der slukkes for varmetilfoerslen). Vaerdien af det kombinerede fusionsprodukt, der er opnaaet i perioden 1980-1990, er steget med en faktor paa omkring 30, hvor JET-vaerdien for 1989 laa meget taet paa den vaerdi, der er noedvendig for at opnaa plasma-break-even, saafremt der blev anvendt et D-T-plasma. Til en driftsreaktor kraeves en yderligere forbedring med en faktor, der er omkring 5 stoerre end vaerdien for plasma-break-even.

2.13. Ifoelge Rettens raadgivere goer kombinationen af videnskabelige, tekniske og maskintekniske problemer, der opstaar i forbindelse med indeslutning af saerdeles ustabile fusionsplasmaer, som kort er beskrevet ovenfor(10)

, JET til et af de vanskeligste videnskabelige projekter nogensinde, fordi der paa hvert eneste vaesentlige tekniske omraade kraeves loesninger paa et saerdeles avanceret fagligt og teknisk plan.

2.14. Resultaterne fra de foerste 2 ½ aar, JET var i drift, indtil udgangen af 1985, var opmuntrende set ud fra et videnskabeligt og teknisk synspunkt. Der blev opnaaet rekordagtige tider for global indeslutning af energi og gode resultater med iontemperaturer og med det kombinerede fusionsprodukt. Allerede paa dette stadium oversteg plasmastroemmen designvaerdien paa 4,8 millioner ampere.

2.15. Faenomenet »indeslutningsforringelse« forekom i JET i loebet af eksperimentets foerste periode. Dette faenomen, der ogsaa var blevet observeret andre steder, karakteriseres ved et fald i energiindeslutningstiden, efterhaanden som der tilfoeres ekstra varme. I betragtning af, at ekstra varme var af afgoerende betydning for, at projektet kunne lykkes, blev det tvingende noedvendigt for JET at finde en loesning paa problemet, hvilket var grunden til, at projektet maatte forlaenges til 1992.

Forlaengelsen til 1992

2.16. I begyndelsen af 1985 opstod det problem, som resulterede i, at JET-projektet maatte forlaenges til udgangen af 1992. Efter at Det Videnskabelige JET-Raad havde foretaget en indgaaende undersoegelse, godkendte JET-Raadet et forslag paa det 28. moede i marts 1986. Forlaengelsen blev godkendt af Ministerraadet i juli 1988(11)

.

2.17. Eksperimenter foretaget paa ASDEX-apparaturet (Garching, Tyskland) fra 1982 havde afsloeret, at indeslutningstiderne og det kombinerede fusionsprodukt kunne forbedres betydeligt, saafremt man lod apparaturet fungere med en anden konfiguration - de saakaldte »H-mode«-plasmaer og X-punkt-magnetfelter. Udnyttelsen af denne alternative konfiguration i JET kraevede, at man udviklede og konstruerede yderligere udstyr og aendrede det eksisterende apparatur.

2.18. Rettens raadgivere har udtalt, at skoent der endnu ikke kan gives nogen generelt accepteret forklaring paa faenomenet indeslutningsforringelse, bevirkede de af projektet foretagne skridt, at indeslutningen blev forbedret i en saadan grad, at det blev gjort klart, hvilke begraensninger indeslutningsforringelse medfoerte for JET og kommende apparaturer.

2.19. Omfanget af indeslutningsforringelsesproblemet var ikke forudset - og kunne heller ikke forudses - paa det tidspunkt, da JET-apparaturet blev designet. Problemet skulle loeses, for at JET kunne opfylde sine oprindelige maal. Det ser ud til, at problemet blev behandlet paa tilfredsstillende maade, fordi samtlige disponible data og oplysninger baade fra selve JET-projektet og udefra blev taget med i betragtning og analyseret. Desuden blev de noedvendige aendringer af apparaturet foretaget effektivt og integreret med andre aspekter af udviklings- og forsoegsprogrammet. Den forlaengelse, der var noedvendig, for at dette kunne lade sig goere, medfoerte uundgaaeligt en foroegelse af projektets samlede omkostninger paa omkring 235 mio. ECU udtrykt i 1990-priser.

2.20. Raadgiverne har paapeget, at den indbyggede fleksibilitet i apparaturets oprindelige design har vaeret en vigtig medvirkende aarsag til, at X-punkt-konfigurationen kunne opnaas, og til dermed at goere det muligt for JET at fastslaa sin position paa omraadet. Forsoeg paa at foretage lignende praestationsforbedringer i andre apparaturer i USA og Japan har kun kunnet lade sig goere ved hjaelp af ombygning i betydeligt omfang.

Forlaengelsen til 1996

2.21. De videnskabelige og tekniske droeftelser i forbindelse med forlaengelsen til 1996 drejede sig om, hvorvidt det var noedvendigt at installere en »pumped divertor« i JET.

2.22. Det videnskabelige grundlag var baseret paa iagttagelser i 1988 og 1989, der gik ud paa, at selv om JET i fuld driftstilstand naesten kunne naa break-even-vaerdierne, kunne det kun lade sig goere i ca. et sekund ad gangen. Derefter indtraf en betydelig praestationsforringelse paa grund af ophobningen af urenheder. Man havde allerede opnaaet en effektiv »passiv« kontrol af urenheder med gode resultater ved at bestryge overflader, der kunne komme i kontakt med plasmaet, med beryllium. Forsoeg med en stoerre krafttilfoersel viste imidlertid, at virkningen var kortvarig. Der var saaledes meget, der talte for, at en »aktiv« kontrol af urenheder var noedvendig for baade at optimere JET-plasmaet som forberedelse til den endelige D-T-fase og at finde loesninger til brug i forbindelse med Naeste Trin-apparatet.

2.23. En »pumped divertor« har til formaal at begraense eller fjerne urenheder, der frigives fra vaegge og andre overflader, der kommer i kontakt med det varme plasma. Dette goeres ved, at magnetfelterne anbringes paa en saadan maade, at urenhederne ledes bort fra plasmaet og forhindres i at vende tilbage. Ved hjaelp af ovennaevnte X-punkt-konfiguration opnaar man den noedvendige bortledning af partikler, men ikke, at de forhindres i at traenge ind i plasmaet igen.

2.24. Selv om debatten om en »pumped divertor« ikke blev afsluttet foer 1988-89, er muligheden ind imellem blevet overvejet hos JET siden slutningen af 1970'erne. Den var mere eller mindre en direkte afloeser for den »pumpende begraenser«, der havde vaeret den foretrukne mulighed siden begyndelsen af 1980'erne. Debatten om begraenser kontra »divertor« fik ny naering fra resultater fra TEXTOR-apparaturet (Juelich, Tyskland), der tydede paa, at begraenseren muligvis ikke kunne opfylde de krav, der blev stillet til den. Andre resultater fra D III (San Diego, USA) tydede paa, at det ville vaere muligt for JET at designe en »pumped divertor«, der kunne monteres inden i selve apparaturet og ikke, som det havde vaeret tilfaeldet med andre apparater, i et separat kammer. Dette kraever ekstra spolevindinger, for at den optimale konfiguration kan opnaas, og en pumpe til at tilbageholde urenheder.

2.25. Urenheder har stor betydning for tokamak-apparaternes ydeevne. Ifoelge Rettens raadgivere var JET kommet et betydeligt skridt naermere to af sine maal [maal i) og iii) i punkt 2.8] og havde opnaaet resultater, der staerkt tydede paa, at »divertoren« ville vaere den bedst mulige loesning paa urenhedsproblemet (maal ii)) og med hensyn til at bidrage med noget af den viden og erfaring, der er noedvendig med henblik paa Naeste Trin.

2.26. Betydningen af vekselvirkningen mellem plasma og vaeg (JET-programmets oprindelige maal nummer to) og af undersoegelser af anvendelsen af en »pumped divertor« til kontrol af urenheder blev betragtet som saerdeles relevant for Naeste Trin. Spoergsmaalet blev droeftet af JET-Raadet i oktober 1988 og udloeste en livlig debat paa de efterfoelgende moeder. JET-Raadet vedtog derefter i oktober 1989 enstemmigt forslaget om en forlaengelse til 1996.

2.27. Hvad angaar forvaltningen af de videnskabelige aspekter, var udviklingen af forslaget om forlaengelse til 1996 mere kompleks, end det var tilfaeldet med forlaengelsen til 1992, og skal ses paa baggrund af, at forlaengelsen til 1992 ikke blev bekraeftet foer juli 1988.

2.28. Forlaengelsen til 1996 blev planlagt og forelagt JET-Raadet til godkendelse i loebet af meget kort tid. Da man foerst var gaaet i gang, efter at Ministerraadet havde godkendt forlaengelsen til 1992, naaede JET-Raadet, Det Videnskabelige Raad og projektet - med dets specielt oprettede »Divertor Task Force« - hurtigt frem til at koncentrere sig om og udvikle divertor-muligheden. De tekniske aspekter af divertor-muligheden var i mange aar blevet undersoegt internt. Ved foerste oejekast ser det ud, som om denne loesning foerst sent blev droeftet offentligt. JET foelte sig imidlertid ikke i stand til aabent at droefte denne loesning, foer 1992-forlaengelsen var blevet endeligt godkendt.

2.29. Forlaengelsen til 1996 vil medfoere meromkostninger i en stoerrelsesorden af 309 mio. ECU udtrykt i 1990-priser, hvoraf 264 mio. ECU skyldes nye aktiviteter (»pumped divertor« osv.). De resterende 45 mio. ECU udgoer de anslaaede omkostninger ved en forlaengelse af D-T-fasen med yderligere et aar (jf. afsnit 3 nedenfor).

Pligten til at aflaegge regnskab

2.30. Som led i generelle undersoegelser af fusionsprogrammet skal JET med jaevne mellemrum evalueres af uafhaengige evalueringspaneler. En beretning med resultatet af den seneste undersoegelse blev forelagt i juli 1990(12)

. Kopier af saadanne beretninger fremsendes til budgetmyndigheden. Fusionsprogrammet, inkl. JET-projektet, udgoer imidlertid saerlige problemer for budgetmyndigheden. Disse problemer skyldes, at den anvendte videnskab og teknologi er meget indviklet, og at forskningen straekker sig over saa lang tid, nemlig langt ind i naeste aarhundrede. Programmet saavel som budgetmyndigheden vil ogsaa fremover staa over for disse problemer.

2.31. Et af de initiativer, som er blevet taget for at sikre opfyldelse af pligten til at staa til ansvar over for offentligheden, er Europa-Parlamentets STOA-program (vurdering af videnskabelige og teknologiske projekter). Dette program har sikret, at parlamentarikere kan faa oplysninger om de videnskabelige og tekniske muligheder, de har, naar de skal traeffe politiske valg. Som saadan stoetter STOA's aktiviteter den politiske proces ved at goere komplicerede teknologiske omraader mere forstaaelige. Et af de omraader, STOA har behandlet, er det europaeiske fusionsprogram.

Konklusioner vedroerende forvaltningen af det videnskabelige JET-program

2.32. I 1975 blev der fastsat fire maal for JET-projektet, og yderligere et maal - der delvis omfatter et af de oprindelige fire - blev foejet til, da forslaget om endnu en forlaengelse blev fremsat i 1988.

2.33. JET's maal er klart definerede og tydelige for alle implicerede, og ansvar og interne regler for regnskabsaflaeggelse er fastsat i JET-vedtaegterne. Det har haft den virkning, at resultater er blevet formidlet regelmaessigt og sammenholdt med maalene.

2.34. Systemer til rettidig identificering af problemer og til udledning af passende svar var paa plads og fungerede effektivt med hensyn til 1992-forlaengelsen.

2.35. Hvad angaar den foreslaaede forlaengelse til 1996, hersker der stadig nogen tvivl om, hvorvidt JET behandlede problemerne lige saa hurtigt, som det var tilfaeldet med 1992-forlaengelsen. Forslaget blev imidlertid udarbejdet, og der blev taget hensyn til relevante faktorer som for eksempel parallel videnskabelig og teknologisk udvikling inden og uden for JET.

3. JET OG FREMTIDEN

Sidste fase af det videnskabelige JET-program

3.1. JET's deuterium-tritium-fase (D-T) har vaeret en del af programmet siden begyndelsen og betragtes som et vigtigt slutelement. Set ud fra et videnskabeligt synspunkt er denne fase ifoelge raadgiverne hoejdepunktet i JET-projektet. Den skal foerst finde sted i slutningen af programmet, da det ikke er muligt at foretage yderligere vaesentlige aendringer eller vedligeholdelse, naar foerst D-T-fasen er i gang, og apparatet bliver radioaktivt.

3.2. Selv om forsoegsprogrammet for denne fase endnu ikke er planlagt i alle enkeltheder, er der foretaget klare videnskabelige prioriteringer, og projektet har indhoestet de erfaringer og har faaet de mekanismer paa plads, som er noedvendige for at styre programmet, naar behovet opstaar. Varigheden af D-T-fasen er imidlertid ikke blevet bestemt ud fra programmets fastslaaede videnskabelige krav, men ud fra tidsrummet mellem den foregaaende fases afslutning og datoen for projektets afslutning. Gennem hele projektets levetid har den til D-T-fasen til raadighed vaerende tid varieret i takt med, at varigheden af andre dele af programmet er blevet korrigeret. Dette fremgaar af tabel 4.

Tabel 4: D-T-fasens varighed paa forskellige tidspunkter i planlaegningen

Planlaegnings- dato D-T-fase Varighed (maaneder)

fra til

Januar 1981 6/88 6/90 24

Juni 1983 6/89 12/90 18

Marts 1985 9/89 12/90 15

Marts 1986 6/91 12/92 18

Marts 1989 1/92 12/92 12

Juni 1989 1/95 12/96 24

Kilde: Projektstyringsplanen for JET.

3.3. Hvis projektet afsluttes i 1992, vil der kun vaere tolv maaneder til raadighed til D-T-fasen, hvoraf de fire vil gaa med forberedelser. JET oplyste over for Retten, at det med denne tidsplan kun ville vaere muligt at foretage begraensede undersoegelser, og at dette maa betragtes som et absolut minimum, hvis det overhovedet skal kunne betale sig at gennemfoere programmet. Programmets maksimale varighed ville blive bestemt af selve apparatet, idet mere vaesentlige fejl ikke let ville kunne rettes, naar der foerst var tilfoert tritium. JET anslaar, at apparaturet med sikkerhed ville vaere paalideligt i ca. 2 ½ aar, hvoraf omkring seks maaneder ville gaa med forberedelser og vedligeholdelse.

3.4. Der er blevet gjort en hel del ud af forberedelserne til tritium-tilfoerslen. Foruden saerligt udstyr til D-T-drift og fjernstyret betjening og vedligeholdelse til en vaerdi af ca. 49 mio. ECU udtrykt i 1990-priser er JET-apparatet og den bygning, der rummer det, udformet, saa de kan anvendes i et radioaktivt miljoe. I 1995 vil omkostningerne ved selve JET-apparaturet vaere i stoerrelsesordenen 740 mio. ECU udtrykt i 1990-priser. Det ville koste omkring 5-6 mio. ECU pr. maaned at holde projektet i gang i yderligere et par maaneder i 1997. Da denne maanedlige omkostning udgoer mindre end én procent af det beloeb, der er investeret i apparatet, er det maaske overraskende, at JET-Raadets henstilling til Kommissionen angaaende forlaengelsen til 1996 indeholdt en fast afslutningsdato. En mere fleksibel holdning med plads til at fortsaette forsoegsprogrammet i yderligere et par maaneder - forudsat, at dette var videnskabeligt forsvarligt set ud fra de dermed forbundne omkostninger - ville sandsynligvis have givet mulighed for en bedre udnyttelse af apparatets mulige kapacitet.

JET og Naeste Trin

3.5. Arbejdet med JET's efterfoelger blev formaliseret i 1984, da skitseprojekteringen af NET paabegyndtes under NET-Gruppen ved Max-Planck-Institut fuer Plasmaphysik (IPP) i Garching, Tyskland. Denne NET-Gruppe danner den europaeiske ramme for ITER's skitseprojektering, der udfoeres i samarbejde med Japan, USA og USSR.

3.6. Der er fastlagt en langsigtet strategi for det europaeiske fusionsprogram, som gennemfoeres trinvist (som vist i tabel 2), saaledes at resultaterne af hvert enkelt trin faar indflydelse paa det efterfoelgende trin. Viden, isaer resultaterne af JET's videnskabelige program, videregives via de saedvanlige medier saasom publikationer, symposier mm. til medarbejdere, der beskaeftiger sig med Naeste Trin. Overfoerslen af erfaring og ekspertise kunne imidlertid ske effektivt paa flere andre maader, hvoraf de vigtigste ville vaere direkte personlig kontakt og engagement. En del af NET-medarbejderne har paa et eller andet tidspunkt arbejdet ved JET, og to medarbejdere er for nylig blevet udvekslet mellem JET og NET for en laengere periode. Desuden blev der i juli 1990 indgaaet administrative aftaler, der goer det muligt for NET at finansiere specifikt arbejde ved JET med henblik paa stoette af Naeste-Trin-aktiviteter. Dette har hidtil medfoert, at JET har faaet en kontrakt paa 37 000 ECU.

4. DEN ADMINISTRATIVE FORVALTNING AF JET

Sammendrag af resultaterne af Rettens aarlige revisioner

4.1. JET's aarsregnskab revideres af Revisionsretten hvert aar. Gennem sine aarlige revisioner og beretninger har Retten noeje fulgt JET-projektets administrative forvaltning, og den har gennem sine bemaerkninger og henstillinger vaeret medvirkende til at sikre, at projektet har forbedret oekonomiforvaltningssystemerne.

4.2. Hvad angaar leverancer, har Retten periodisk revideret procedurerne for indgaaelse af kontrakter. Projektet holder sig strengt til princippet om at indgaa kontrakt med lavest bydende, der kan opfylde de videnskabelige og tekniske krav. Der indhentes tilbud fra europaeiske virksomheder uanset nationalitet. Medlemmernes finansielle deltagelse har ikke spillet nogen rolle ved indgaaelse af kontrakter. 98 % af de 776,6 mio. ECU, der er disponeret over til kontrakter, er gaaet til europaeiske leverandoerer. Projektet har ved hjaelp af hensigtsmaessige kontraktforvaltningsprocedurer kunnet paavise problemer og traeffe de noedvendige foranstaltninger.

4.3. Retten har isaer beskaeftiget sig med forbindelsen mellem JET og vaertsorganisationen (UKAEA). Som foelge heraf forhandlede man i 1987 om en afklaring af punkterne i aftalen med vaertsorganisationen, og denne blev godkendt af JET-Raadet i 1988. Siden da er et betydeligt antal tjenesteydelser, der tidligere blev praesteret i henhold til aftalen med vaertsorganisationen, blevet leveret paa kommerciel basis efter udbudsproceduren.

4.4. Et tredje omraade, hvor Retten har henstillet til JET at foretage forbedringer, er forvaltningen af midler. Som foelge af de henstillinger, Retten har fremsat efter de periodiske revisioner, har JET nu indgaaet bankaftaler, der opfylder projektets behov, og som sikrer en god forrentning, uden at der loebes unoedig risiko.

4.5. Retten henleder opmaerksomheden paa yderligere fire omraader inden for den administrative forvaltning af JET, som den anser for at have betydning for fremtiden: nedlukningen af JET, projektmedarbejderne, budgetmekanismen og artikel 14-kontrakter.

Nedlukning af JET

4.6. I henhold til bestemmelserne i JET-vedtaegternes artikel 21, stk. 3(13)

, har vaertsorganisationen UKAEA ansvaret for nedlukningen af JET-anlaegget og skal afholde de dermed forbundne omkostninger, naar faellesforetagendet afvikles. Retten har ikke adgang til overslag over disse omkostninger, men har faaet oplyst, at der har vaeret tale om beloeb af stoerrelsesordenen 150 mio. ECU.

4.7. I juli 1990 offentliggjorde Panelet til Evaluering af Fusionsprogrammet sin beretning. Panelet anbefaler for JET's vedkommende, at

bortskaffelse »af potentielt tritiumkontamineret materiale betragtes som en del af programmet, saaledes at EF's fusionsprogram kan samle erfaring paa dette vigtige felt, som er genstand for stor offentlig interesse.«(14)

Som svar paa denne anbefaling har det britiske miljoeministerium indledt orienterende droeftelser med Kommissionens tjenestegrene. Omfanget af programmets andel i nedlukningen og eventuelle omkostninger forbundet dermed er endnu ikke fastlagt. Ansvaret for varetagelsen og betalingen af nedlukningen er klart fastsat i JET-vedtaegterne. Der er saaledes i oejeblikket intet retsgrundlag for, at Faellesskabet afholder andre omkostninger end dem, der direkte er forbundet med eventuelle ekstra forskningsaktiviteter. Retten henleder Kommissionens opmaersomhed herpaa og henstiller, at den forsvarer Faellesskabets interesser paa dette omraade, saaledes at det forhindres, at der over Faellesskabets budget afholdes udgifter, der ikke er noget retsgrundlag for.

Ansatte ved projektet

4.8. Selv om JET's personale for stoerstepartens vedkommende er afloennet over JET-budgettet, er det ikke direkte ansat af JET. Nogle stillinger skal besaettes med medarbejdere, som JET-direktoeren faar stillet til raadighed af vaertsorganisationen, de oevrige medlemmer og Generaldirektorat XII (Euratom). Den godkendte personaleramme rummer endvidere et antal stillinger, der skal besaettes med kontraktansat personale fra eksterne virksomheder. Desuden er projektet bemyndiget til at besaette stillinger af foerstnaevnte kategori, der ikke kan besaettes ved de normale rekrutteringsprocedurer, med kontraktansat personale.

4.9. Tabel 5 viser personalesituationen pr. 31. december 1990.

Tabel 5: JET's personalesituation pr. 31. 12. 1990 (1)

Godkendt persona- leramme Besatte stillinger Ledige stillinger

1.Medarbejdere

UKAEA 260 247 13

Midlertigt ansatte ved Euratom (dvs. fra medlemmer) 191 180 11

DG XII-personale ansat ved Euratom 19 8 11

I alt 470 435 35

2.Kontraktansat personale 219 218,5* 0,5

I alt 689 653,5 35,5

(1) AArsregnskabet for JET, 1990. * Inkl. kontraktansat personale i ledige stillinger.

Foruden ansatte inden for stillingsrammen varetages en stor del af projektarbejdet af forskere, der er tilknyttet projektet i kortere tid i henhold til forskellige ordninger. I 1990 saa tallene saaledes ud:

Mandeaar

Personale i.h.t. associeringskontrakter 32

Gaesteforskere 6

Universitetsforskere ved JET 14

Andre, inkl. studenterassistenter 40

I alt 92

4.10. Behovet for medarbejdere i JET blev fastsat efter grundige undersoegelser af projektet og skal godkendes af JET-Raadet. Personalesituationen og personalepolitikken tages loebende op til fornyet overvejelse af JET-Raadet, og undersoegelser af forskellig dokumentation viser, at dette hverv er blevet varetaget effektivt. For eksempel har projektet for nylig - og med nogen succes - gjort en indsats for at forny det europaeiske fusionsmiljoe ved aktivt at forsoege at ansaette unge videnskabsmaend og teknikere.

4.11. Paa trods af denne kontrol og styring er JET stoedt paa problemer. Et af disse er de vanskeligheder, som projektet indtil for nylig har haft med at faa forskellige stillinger besat. Der er blevet fremsat talrige forklaringer paa dette og andre personaleproblemer, men der er endnu ikke gjort nogen stoerre indsats for at analysere dem.

4.12. Der er i dag et betydeligt antal medarbejdere beskaeftiget ved JET-projektet, hvis ekspertise og erfaring vil vaere af uvurderlig betydning, saafremt driftsfasen af Naeste Trin kommer i gang. Der er imidlertid et spring mellem afslutningen af JET og driften af Naeste Trin. Det er derfor et spoergsmaal, om det vil vaere muligt at anvende denne ekspertise i de mellemliggende aar. Retten opfordrer derfor indtraengende Kommissionen til at traekke paa den erfaringsmasse, der er til raadighed i JET med henblik paa at klarlaegge de elementer, der er afgoerende for, at personalepolitikken for Naeste Trin bliver vellykket.

Budgetmekanismen

4.13. Fusionsprogrammet, og dermed JET, finansieres af Faellesskabet paa grundlag af overlappende raadsafgoerelser, der traeffes for flere aar ad gangen. Disse afgoerelser indeholder de generelle videnskabelige maal for den paagaeldende periode, og Faellesskabets maksimale finansielle bidrag er fastsat heri.

4.14. Systemet med overlappende fleraarige programafgoerelser har gjort fusionsprogrammet stabilt og kontinuerligt. Dette skal ses sammenholdt med et andet fusionsprojekt uden for Europa, som finansieres i henhold til aarlige afgoerelser, og som er behaeftet med en vis usikkerhed. Den europaeiske metode har virket fremmende for langtidsplanlaegningen.

4.15. Selv om den europaeiske budgetmekanisme har sine fordele, er den ikke perfekt. Afgoerelser traeffes efter en meget langsommelig procedure, og paa intet tidspunkt er en afgoerelse blevet truffet inden paabegyndelsen af det paagaeldende program, hvilket fremgaar af tabel 6.

Tabel 6: Vigtige datoer for Raadets afgoerelser om fusionsprogrammer

Paabegyndelse af program Dato for Raadets afgoerelse Foregaaende programs afslutning

1. 1. 1979 13. 3. 1980 (1) 31. 12. 1980

1. 1. 1982 25. 5. 1982 (2) 31. 12. 1983

1. 1. 1985 12. 3. 1985 (3) 31. 12. 1986

1. 1. 1987 25. 7. 1988 (4) 31. 12. 1989

1. 1. 1990 afventes 31. 3. 1992

(1) Raadets afgoerelse 80/318/Euratom af 13. marts 1980, EFT nr. L 72 af 18. 3. 1980.

(2) Raadets afgoerelse 82/350/Euratom af 25. maj 1982, EFT nr. L 157 af 8. 6. 1982.

(3) Raadets afgoerelse 85/201/Euratom af 12. marts 1985, EFT nr. L 83 af 25. 3. 1985.

(4) Raadets afgoerelse 88/447/Euratom af 25. juli 1988, EFT nr. L 222 af 12. 8. 1988.

Skoent overlapningen af programafgoerelserne i alle tilfaelde til dato har betydet, at der fortsat fandtes et retsgrundlag for JET-arbejdet, medfoerte de sene afgoerelser budgetproblemer. I nogle tilfaelde var projektet tvunget til at udsaette indgaaelsen af forpligtelser, indtil den nye afgoerelse var truffet.

4.16. I AArsberetningen for Regnskabsaaret 1989(15)

gjorde Retten opmaerksom paa de problemer, JET vil faa, saafremt afgoerelsen om forlaengelsen til 1996 bliver vaesentligt forsinket. Forslaget blev forelagt Ministerraadet i oktober 1990(16)

sammen med forslagene om en programafgoerelse for 1990-1994. Projektet gennemfoerer i dag sideloebende to forskningsprogrammer, hvilket kun vil kunne lade sig goere i begraenset tid. Pr. 31. december 1990 havde JET med JET-Raadets godkendelse indgaaet forpligtelser for omkring 9 mio. ECU i forbindelse med poster vedroerende perioden efter 1992.

JET og de associerede deltagere - artikel 14-kontrakter

4.17. Kontrakter, der indgaas i henhold til artikel 14 i vedtaegterne for JET (tidligere omtalt i punkt 1.5), er en af de mekanismer, der er med til at integrere JET i det europaeiske fusionsmiljoe. Der er tale om associeringskontrakter mellem Euratom og associerede deltagere i Faellesskabets fusionsprogram.

4.18. Den samlede vaerdi udtrykt i 1990-priser af artikel 14-arbejde udfoert i henhold til kontrakt, inkl. omkostninger for de associerede deltagere, fremgaar af tabel 7.

Tabel 7: Samlet vaerdi af artikel 14-kontrakter paa aarsbasis (1990-priser)

AAr Samlet vaerdi af artikel 14-arbejde (i 1990-priser) mio. ECU

1980 og tidligere 5,1

1981 14,9

1982 9,5

1983 8,5

1984 5,2

1985 2,6

1986 2,9

1987 4,7

1988 5,8

1989 2,3

1990 3,5

I alt 65,0

Da de associerede deltagere skal afholde 55 % af omkostningerne i forbindelse med saadanne kontrakter (resten finansieres af det generelle fusionsprogram), skal arbejdet vaere af interesse for dem. Saafremt der ikke kan findes en interesseret partner til arbejde af den paagaeldende art, har JET bemyndigelse til at indgaa normale kontrakter. Alle omkostningerne skal da afholdes over JET's eget budget.

4.19. Artikel 14-kontrakter er ganske vist attraktive for JET, fordi de ikke bebyrder projektets budget. Forhandlingerne er dog vanskeligere baade administrativt (der er flere parter involveret i indgaaelsen af kontrakten) og videnskabeligt (omraader, der er af faelles interesse for JET og de associerede deltagere, skal angives i enkeltheder). I tabel 8 sammenholdes vaerdien af artikel 14-kontrakter og andre kontrakter med associeringen, som blev finansieret 100 % af JET.

4.20. Indtil 1990 har artikel 14-kontrakter betydet en foroegelse paa 5 %, udtrykt i vaerdi, i forhold til det generelle JET-program. De spillede en relativt stoerre rolle i programmets begyndelse med to tredjedele inden 1985. Fra 1985 har de kun udgjort en fjerdedel mere end kontrakter indgaaet af JET direkte med associeringen. Det ville imidlertid vaere forkert at udlede, at artikel 14-kontrakter ikke har vaeret medvirkende til at skabe taette forbindelser mellem JET og resten af det europaeiske program. Mange af de direkte indgaaede kontrakter vedroerer yderligere arbejde, som er et resultat af foreloebige undersoegelser udfoert under artikel 14-kontrakter.

5. KONKLUSIONER

Generelt

5.1. JET-apparaturet blev opfoert til tiden og stort set holdt inden for de oprindelige omkostningsoverslag. (De faktiske omkostninger ved konstruktionsfasen udgjorde i 1990-priser 430 mio. ECU mod et overslag paa 416 mio. ECU). Projektet har drevet apparaturet siden 1983, og Retten har faaet oplyst, at det paa verdensplan har sikret Europa en ledende stilling paa omraadet.

Retningslinjer for Naeste Trin

5.2. Retten er med bistand fra de raadgivende eksperter naaet til den konklusion, at en raekke faktorer, som har haft vaesentlig betydning for gennemfoerelsen af projektet, boer tages i betragtning, hvis Naeste Trin-apparaturet skal bygges:

a)klare og alment forstaaede maal har hjulpet alle parterne til at koncentrere sig om opfyldelsen af disse maal,

b)et system til forvaltning af videnskabelige aspekter med klart afgraensede ansvarsomraader har gjort det muligt regelmaessigt at foere tilsyn med projektets fremadskriden og at behandle eventuelle problemer med det samme,

c)tilstraekkelig fleksibilitet indbygget i JET-apparaturet har gjort det muligt at anvende den sidste nye videnskab og teknologi i forbindelse med loesning af problemer,

d)den noeje overholdelse af princippet om anvendelse af udbudsproceduren har vaeret medvirkende til en produktiv anvendelse af midlerne i forbindelse med indkoeb,

e)anvendelsen af aftaler i henhold til artikel 14 har virket befordrende for samarbejdet mellem JET og de nationale programmer,

f)en hensigtsmaessig budgetmekanisme har virket fremmende for langtidsplanlaegning og stabilitet paa lang sigt paa trods af de vanskeligheder, som de forsinkede afgoerelser har foraarsaget.

Vaesentlige spoergsmaal

5.3. Hvad angaar nedlukningen af JET, skal Retten understrege, at Kommissionen maa forsvare Faellesskabets interesser og forhindre, at der afholdes udgifter over Faellesskabets budget, for hvilke der ikke er noget retsgrundlag.

Tabel 8: Artikel 14-kontrakter og andre JET-kontrakter med associeringen (1990-priser)

5.4. Det europaeiske fusionsprogram staar nu paa skillevejen. Hvis Naeste Trin bygges, skal der traeffes vigtige afgoerelser om, hvorvidt det skal vaere et internationalt samarbejde gennem ITER eller en fortsat europaeisk indsats gennem NET; ITER rummer udsigten til, at omkostningerne bliver mere bredt fordelt, men en forsvarlig forvaltning af ITER-programmet og dettes succes afhaenger af, om der naas til enighed om klare maal.

5.5. Valget mellem NET og ITER er ikke det eneste problem, der skal afklares. Det er ogsaa et spoergsmaal, hvor Naeste Trin-apparaturet skal bygges; paa grund af sin foerende stilling paa omraadet staar Europa staerkt som vaert for et ITER-projekt. Der er dog endnu ikke fundet et passende sted i Europa til saadan et projekt, og enhver unoedig forsinkelse kan give de internationale partnere et forspring. Valget af placeringssted rejser spoergsmaalet om overgangen

fra JET til Naeste Trin og videregivelsen af den erfaring, som er indhoestet i forbindelse med JET.

5.6. Endelig skal der i programmet i videre omfang tages hensyn til de miljoespoergsmaal, som fusion foerer med sig. I den seneste beretning fra det udvalg, der er ansvarligt for evalueringen af fusionsprogrammet(17)

, erkendte man dette, og det er et spoergsmaal, hvor gode resultater programmet vil give i den henseende.

Vedtaget af Revisionsretten i Luxembourg paa moedet den 7. november 1991 som bilag til den Saerlige AArsberetning om 1990-Regnskabet for Faellesforetagendet JET.

Paa Revisionsrettens vegne Aldo ANGIOI Formand

SVAR FRA DIREKTOEREN FOR JET

Projektets ledelse vil gerne takke Revisionsretten for dens evaluering, der er bilagt den Saerlige AArsberetning om 1990-Regnskabet for Faellesforetagendet JET.

Evalueringen kan betragtes som en stoette for projektet. Det understreges, at »JET's maal er klare og alment forstaaede«, og forvaltningen af JET's videnskabelige program, der sigter mod at naa disse maal, stoettes. Det fremhaeves, at JET - med de associerede deltageres hjaelp - har opnaaet anerkendelse i vide kredse som »et vaesentligt bidrag« til forskningen inden for magnetisk fusion.

I evalueringen behandles mange af fremtidens udfordringer for den europaeiske fusionsforskning, bl.a. behovet for at formidle viden og ekspertise til Naeste Trin.

Projektledelsens kommentarer til enkelthederne i evalueringen foelger herefter med henvisning til Revisionsrettens punktnummerering.

1. INDLEDNING

I indledningen til evalueringen giver Revisionsretten et historisk resumé af projektet og placerer JET i en sammenhaeng. I evalueringen fremhaeves isaer, at:

- »Kontrolleret termonuklear fusion betragtes i almindelighed som en potentielt vigtig energikilde for fremtiden«,

- forskningsprogrammerne for fusion i Europa, USA, Japan og USSR er relativt set af samme stoerrelse,

- de totale omkostninger ved projektet anslaas til 1 840 mio. ECU, udtrykt i 1990-priser og forudsat at projektet afsluttes i 1996,

- JET-projektet er anerkendt i vide kredse som et vaesentligt bidrag til forskningen inden for sit felt.

JET's foerende position har foert til en akkumulering af videnskabelig viden og ekspertise. For at udnytte dette fuldt ud maa det europaeiske engagement i fusionsforskningen viderefoeres og udvides i de kommende aar. Projektets ledelse er af den opfattelse, at Revisionsrettens evaluering boer faa en positiv indflydelse paa budgetmyndighedernes beslutningstagning.

Kontrolmaal

1.6 - 1.9. Maalene for revisionen omfatter en evaluering af JET-projektets udvikling og isaer aarsagerne til forlaengelsen af projektet fra 1990 - der var det oprindelige sluttidspunkt - til 1992 og den yderligere forlaengelse til 1996. Evalueringen omfatter ogsaa projektets videnskabelige og administrative forvaltningssystemer, det videnskabelige program for fremtiden og forholdet mellem JET og Naeste Trin. Endelig drages der en raekke konklusioner og behandles visse hovedspoergsmaal af interesse for baade projektet og forvaltningen af det europaeiske fusionsprogram.

Projektledelsen er indforstaaet med maalene for evalueringen og er enig med Revisionsretten om, at det var naturligt at gennemfoere evalueringen paa dette tidspunkt.

2. FORVALTNINGEN AF JET's VIDENSKABELIGE PROGRAM

I sine betragtninger over forvaltningen af JET's videnskabelige program konstaterer Revisionsretten, at:

- JET er »et af de vanskeligste videnskabelige projekter nogensinde, fordi der paa hvert eneste vaesentlige tekniske omraade kraeves loesninger paa et saerdeles avanceret fagligt og teknisk plan« (2.13),

- JET-anlaeggets indbyggede fleksibilitet har gjort det muligt at foretage vaesentlige aendringer, efterhaanden som erfaringerne blev indhoestet (2.11), mens »forsoeg paa at foretage lignende praestationsforbedringer i andre apparaturer i USA og Japan har kun kunnet lade sig goere ved hjaelp af en ombygning af betydeligt omfang« (2.20),

- der er gjort stadige fremskridt hen imod opnaaelsen af »break-even«-tilstande i JET, »hvor JET-vaerdien for 1989 laa meget taet paa den vaerdi, der er noedvendig for at opnaa plasma-break-even« (2.12),

- forlaengelsen af projektet indtil 1992 er blevet »behandlet paa tilfredsstillende maade« (2.19),

- diskussionen om forlaengelsen til 1996 var kort (2.28), men ikke desto mindre blev forslaget til en pumpet afboejningsenhed (pumped divertor) udarbejdet »under hensyntagen til relevante faktorer« (2.35), og ud fra den betragtning, at den var »noedvendig med henblik paa Naeste Trin« (2.25),

- JET underkastes med jaevne mellemrum uafhaengige evalueringer (2.30).

I konklusionen paa denne del af evalueringen (2.33 - 2.35) stiller Revisionsretten sig positivt med hensyn til forvaltningen af JET's videnskabelige program. Det er almindeligt anerkendt, at effektivt ledede forskningsprojekter giver resultater, og projektets ledelse er opmuntret over Revisionsrettens stoette.

Projektets ledelse mener, at foelgende tekniske og videnskabelige punkt i Revisionsrettens evaluering fortjener yderligere kommentarer og eftertanke.

2.6. D-T-plasmaerne, der kan opnaas i JET, kunne bestemmes naermere ifoelge JET's maal, punkt (iv). For at man kan studere produktion af alfapartikler og den deraf foelgende plasmaopvarmning, skal D-T-plasmaerne vaere af termonuklear karakter, dvs. have temperatur, taethed og indeslutningstid, der naermer sig vaerdierne for break-even.

3. JET OG FREMTIDEN

Sidste fase i det videnskabelige JET-program

3.1 - 3.4. I denne del behandler Revisionsretten den sidste fase i det videnskabelige JET-program - D-T-fasen. Denne fase, som betragtes som projektets hoejdepunkt, har vaeret en del af programmet siden begyndelsen. Revisionsretten finder, at der er foretaget klare videnskabelige prioriteringer (3.2) for D-T-fasen.

Projektledelsen vil gerne paapege, at det er noedvendigt at gennemfoere indledende tritiumforsoeg for at forberede D-T-fasen i det videnskabelige program. Derved er det muligt at opsamle og vurdere tekniske og videnskabelige data, saa der gradvis kan udfoeres forbedringer paa maskinen, foer den bliver radioaktiv.

Revisionsretten udtrykker overraskelse (3.4) over, at man i forslaget om forlaengelse af projektet til 1996 regner med en fast afslutningsdato, selv om nogle faa maaneders fortsaettelse af forsoegsprogrammet »sandsynligvis ville have givet mulighed for en bedre udnyttelse af apparatets mulige kapacitet«. Projektets ledelse vil tage spoergsmaalet op til overvejelse, om det er videnskabeligt forsvarligt set ud fra omkostningerne at give mulighed for yderligere et par maaneders fortsaettelse.

JET og Naeste Trin

3.5 - 3.6. Revisionsretten er opmaerksom paa, at der er sket en betydelig udvikling hvad angaar ITER, siden evalueringsrapporten blev udarbejdet. Effektiv overfoersel af erfaring og ekspertise til Naeste Trin er nu et centralt spoergsmaal for Europas og den oevrige verdens fusionsprogram. Evalueringen fremhaever nogle allerede eksisterende formidlingsmetoder, bl.a. personlig kontakt, udveksling af personale og finansiering gennem NET af specifikt arbejde ved JET vedroerende Naeste Trin. Projektets ledelse gaar ind for disse metoder og overvejer andre for at sikre, at JET's aktiver og ekspertise udnyttes til det yderste.

4. DEN ADMINISTRATIVE FORVALTNING AF JET

I evalueringen og i Revisionsrettens nylige aarlige revision af projektet udtrykkes generel tilfredshed med den administrative forvaltning af projektet. Projektledelsen anerkender og vaerdsaetter Revisionsrettens raad og hjaelp i aarenes loeb til at naa dette resultat.

Revisionsretten omtaler yderligere fire administrative omraader.

Nedlukning af JET

4.6 - 4.7. Revisionsretten konstaterer, at ifoelge vedtaegterne for JET har atomenergimyndighederne i Det Forenede Kongerige (UKAEA) ansvaret for nedlukningen af JET-anlaegget.

Ansatte ved JET-projektet

4.8 - 4.12. Revisionsretten skitserer udviklingen i JET's personalepolitik; paapeger at et betydeligt antal JET-medarbejdere bliver uundvaerlige, hvis driftsfasen af Naeste Trin kommer i gang; bemaerker, at der bliver et spring mellem afslutningen af JET og driften af Naeste Trin og opfordrer indtraengende Kommissionen til at »klarlaegge de elementer, der er afgoerende for, at personalepolitikken for Naeste Trin bliver vellykket« (4.12).

Budgetmekanismen

4.13 - 4.16. Revisionsretten gennemgaar budgetmekanismen og:

- skitserer systemet for finansiering af fusionsprogrammet ved overlappende raadsafgoerelser, der traeffes for flere aar ad gangen og udtrykker, at denne fremgangsmaade har »virket fremmende for langtidsplanlaegningen« (4.14),

- konstaterer, at ovennaevnte system ikke er perfekt og refererer til sin AArsberetning om JET for Regnskabsaaret 1989, hvor det blev paapeget, at der paa grund af forsinkelse i afgoerelsen om forlaengelsen til 1996 gennemfoertes »to sideloebende forskningsprogrammer« (4.16).

Projektets ledelse deler mange af Revisionsrettens betaenkeligheder. Revisionsrettens AArsberetning for 1989 er blevet diskuteret af JET-Raadet og spoergsmaalet om forsinkelser i beslutningsprocessen er blevet rejst af formanden over for Kommissionen. Situationen er ikke blevet bedre, og JET har stadig to sideloebende forskningsprojekter igang. Dette belaster JET's oekonomi og indvirker paa muligheden for at opretholde JET's udviklingsprogram.

JET og de associerede deltagere - artikel 14-kontrakter

4.17 - 4.20. Revisionsretten bemaerker, at kontrakter, der indgaas i henhold til artikel 14 i vedtaegterne for JET, har bidraget med en foroegelse paa 5 % i forhold til det generelle JET-program og har medvirket til at skabe taette forbindelser mellem JET og resten af det europaeiske program.

5. KONKLUSION

I konklusionen paa evalueringen bekraefter Revisionsretten, at JET-apparaturet er blevet opfoert til tiden og er holdt stort set inden for de oprindelige omkostningsoverslag, og at JET paa verdenslan har sikret Europa en ledende stilling inden for forskning i magnetisk fusion. I oevrigt bemaerker Revisionsretten to ting:

Retningslinjer for Naeste Trin

5.2. Revisionsretten naevner en raekke faktorer, som den mener har bidraget til projektets succes: klare maal, god videnskabelig forvaltning, fleksibiliteten i JET's konstruktion, udbudsproceduren, aftaler i henhold til artikel 14 og en budgetmekanisme, der virker fremmende for langtidsplanlaegningen.

Revisionsretten anbefaler, at de ovennaevnte punkter tages i betragtning ved gennemfoerelsen af Naeste Trin.

Vaesentlige spoergsmaal

5.3. Revisionsretten bemaerker, at det europaeiske fusionsprogram befinder sig ved en skillevej. Revisionsretten vil vaere opmaerksom paa den seneste udvikling i forbindelse med starten paa den tekniske projektering af ITER.

Projektets ledelse bemaerker sig Revisionsrettens kommentar om, at »Europa staar staerket som vaert« for konstruktionsfasen af ITER-projektet (5.5).

Revisionsrettens understregning af behovet for, at fusionsprogrammet beskaeftiger sig med miljoespoergsmaalene i forbindelse med fusion, vil blive forelagt ledelsen for det europaeiske fusionsprogram.

Til slut vil projektets ledelse gerne takke Revisionsretten for evalueringens hoeje kvalitet. Projektledelsen er af den opfattelse, at evalueringen giver budgetmyndighederne forvisning om, at ledelsen for fusionsprogrammet og JET-projektet har loest de hidtidige problemer og fortsat kan klare problemerne, efterhaanden som de opstaar hen ad vejen mod konstruktionen af en demonstrationsfusionsreaktor.

Kommissionens bemaerkninger til Revisionsrettens evaluering, der er bilagt den Saerlige AArsberetning om 1990-Regnskabet for Faellesforetagendet JET

1. Kommissionen hilser Revisionsrettens evaluering velkommen. Revisionsrettens maal har vaeret at undersoege Jet-projektets videnskabelige og administrative forvaltningssystemer og at uddrage den laere, som kan vaere til gavn for Naeste Trin og eventuelle senere trin i fusionsprogrammet. Disse spoergsmaal er af umiddelbar interesse for Kommissionen i forbindelse med firepartssamarbejdet om ITER (punkt 1.7 og 5.2 i evalueringen). Kommissionen har isaer bemaerket sig Rettens konklusion, at foelgende seks faktorer har vaeret af afgoerende betydning for gennemfoerelsen af projektet og boer tages i betragtning, hvis Naeste Trin-anlaegget opfoeres:

a)klare og alment forstaaede maal har hjulpet alle parterne til at koncentrere sig om opfyldelsen af disse maal,

b)et system til forvaltning af videnskabelige aspekter med klart afgraensede ansvarsomraader har gjort det muligt regelmaessigt at foere tilsyn med projektets fremadskriden og at behandle eventuelle problemer med det samme,

c)JET-anlaeggets indbyggede fleksibilitet har gjort det muligt at anvende den sidste nye videnskab og teknologi i forbindelse med loesning af problemer,

d)den konsekvente overholdelse af princippet om anvendelse af udbudsproceduren har vaeret medvirkende til en produktiv anvendelse af midlerne i forbindelse med indkoeb,

e)anvendelsen af aftaler i henhold til artikel 14 har virket befordrende for samarbejdet mellem JET og de nationale programmer, og

f)en hensigtsmaessig budgetmekanisme har virket fremmende for langtidsplanlaegning og stabilitet paa trods af de vanskeligheder, som de forsinkede afgoerelser har foraarsaget.

Kommissionen vil traekke paa erfaringerne fra JET for at klarlaegge de elementer, der er afgoerende for, at personalepolitikken for Naeste Trin bliver vellykket (punkt 4.12 i evalueringen).

2. Kommissionen har forelagt et forslag for Ministerraadet den 30. oktober 1990 om forlaengelse af JET-projektet til 1996. Kommissionen deler Revisionsretten synspunkt om vigtigheden af, at der snarest traeffes en afgoerelse om dette forslag (punkt 4.13 - 4.16 i evalueringen).

3. Kommissionen er enig i, at formidling af teknologi og ekspertise fra JET til Naeste Trin er af afgoerende betydning for fusionsprogrammets effektivitet. Kommissionen undersoeger fortsat metoder til at lette og udvide denne formidling, isaer paa det menneskelige plan (punkt 3.5, 3.6, 4.12 og 5.5 i evalueringen).

4. Kommissionen noterer sig Revisionsrettens udtalelse vedroerende nedlukningen af JET, ifoelge hvilken der i oejeblikket ikke findes noget retsgrundlag for, at Faelleskabet afholder andre omkostninger end dem, der direkte er forbundet med eventuelle ekstra forskningsaktiviteter. Kommissionen bekraefter, at forhandlinger med Det Forenede Kongeriges myndigheder om denne sag vil blive foert ud fra dette princip (punkt 4.6, 4.7 og 5.3 i evalueringen).

5. Kommissionen erkender, at der er behov for at fusionsprogrammet i fremtiden beskaeftiger sig i videre omfang med miljoespoergsmaalene i forbindelse med fusion. Emnet er allerede behandlet i Kommissionens forslag til et fusionsprogram for 1990-1994 [dok. KOM(90) 441, endelig udg.], hvis langtidsmaalsaetning er en faelles opfoerelse af sikre, miljoevenlige prototypereaktorer (punkt 5.6 i evalueringen).

(1)Kilde: Beretning fra Panelet til Evaluering af Fusionsprogrammet, Kommissionen, juli 1990, fig. 1. (2)Raadets afgoerelse 78/471/Euratom af 30. maj 1978, EFT nr. L 151 af 7. 6. 1978. (3)Raadets afgoerelse 88/447/Euratom af 25. juli 1988, EFT nr. L 222 af 12. 8. 1988. (4)Dok. KOM(90) 441 endelig udg., EFT nr. C 261 af 16. 10. 1990 - Forslag til Raadets afgoerelse om aendringer af vedtaegterne for Joint European Torus (JET), Joint Undertaking. (5)JET's samlede betalinger beloeb sig indtil 31. december 1990 til 1 074 mio. ECU (faktiske betalinger, dvs. uden justeringer for inflation). (6)Bilag til Raadets afgoerelse 78/471/Euratom af 30. maj 1978, EFT nr. L 151 af 7. 6. 1978. (7)Gordon MacKerron fra The Science Policy Research Unit, University of Sussex, U.K., og Dr. Peter Christiansen fra The School of Mathematical and Physical Sciences, University of Sussex. (8)JET-projektet: skitseprojektering af Joint European Torus, Kommissionen, 1976 (EUR 5516e). (9)Dok. KOM(90) 441 endelig udg., EFT nr. C 261 af 16. 10. 1990 - Forslag til Raadets afgoerelse om aendringer af vedtaegterne for Joint European Torus (JET), Joint Undertaking. (10)En mere udfoerlig forklaring findes i dokumentet »STOA Background Briefing on Controlled Thermonuclear Fusion«, s. 7-16, Europa-Parlamentet, Luxembourg, 7. 3. 1988, PE 121.237. (11)Raadets afgoerelse 88/447/Euratom af 25. juli 1988, EFT nr. L 222 af 12. 8. 1988. (12)Kilde: Beretning fra Panelet til Evaluering af Fusionsprogrammet, Kommissionen, juli 1990, fig. 1. (13)Bilag til Raadets afgoerelse 78/471/Euratom af 30. maj 1978, EFT nr. L 151 af 7. 6. 1978. (14)Beretning fra Panelet til Evaluering af Fusionsprogrammet, Kommissionen, juli 1990, s. 46. (15)EFT nr. C 313 af 12. 12. 1990, pkt. 9.87 - 9.92. (16)Dok. KOM(90) 441 endelig udg., EFT nr. C 261 af 16. 10. 1990 - Forslag til Raadets afgoerelse om aendringer af vedtaegterne for Joint European Torus (JET), Joint Undertaking. (17)Kilde: Beretning fra Panelet til Evaluering af Fusionsprogrammet, Kommissionen, juli 1990, fig. 1.

BILAG 1

Associerede deltagere i Den Europaeiske Fusionsassociation og medlemmerne af JET

Associerede deltagere Medlem af JET

Euratom Kommissionen for De Europaeiske Faellesskaber (CEC) CEC

Belgien Belgien (paa egne og to laboratoriers vegne) Belgien

Danmark Forskningscenter Risoe (Risoe) Risoe

Frankrig Commissariat à l'Énergie Atomique (CEA) CEA

FR Tyskland Max-Planck Institut fuer Plasmaphysik (IPP) IPP

Forschungszentrum Juelich GmbH (KFA) KFA

Kernforchungszentrum Karlsruhe GmbH (KfK) -

Graekenland - Den Hellenske Republik

Irland - Irland

Italien Comitato Nazionale per la Ricerca e per la Sviluppo dell'Energia Nucleare e delle Energie Alternative (ENEA) ENEA

Luxembourg - Storhertugdoemmet Luxembourg

Nederlandene Stichting voor Fundamenteel Onderzoek der Materie (FOM) FOM

Portugal Instituto Superior Técnico (IST) Junta Nacional de Investigaçao Científica e Tecnológica

Spanien Centro de Investigaciones Energéticas Medioambientales y Tecnológicas (CIEMAT) CIEMAT

Sverige Naturvetenskapliga Forskningsraadet (NFR) NFR

Schweiz Der Schweiziske Edsforbund Der Schweiziske Edsforbund

Det Forenede Kongerige United Kingdom Atomic Energy Authority (UKAEA) UKAEA

BILAG 2

Det europaeiske program - Finanseringskilder og anvendelse af milder (1989)

Anvendelse af midler Finansieringskilder

Euratom Associerede deltagere Diverse indtaegter I alt

Det generelle fusionsprogram 20,5 % 51,1 % - 71,6 %

Mobilitet, gaesteforskere, m.v. 3,3 % - - 3,3 %

JET, Joint Undertaking 18,9 % 4,8 % 0,7 % 24,4 %

Artikel 14-kontrakter (pkt. 1.5) 0,3 % 0,4 % - 0,7 %

I alt 43,0 % 56,3 % 0,7 % 100 %