++++

REVISIONSRETTENS SAERBERETNING

om koordinering af Faellesskabets bistand til tredjelande

( Bemaerkninger , artikel 206a i EOEF-traktaten )

( 84/C 224/04 )

Vedtaget paa Revisionsrettens moede den 14 . marts 1984 i henhold til EOEF-traktatens artikel 206a Beretningen blev den 20 . juli 1983 sendt til udtalelse i Kommissionen , hvis svar er vedlagt .

INDHOLD

* Side *

INDLEDNING punkt 1 til 6a * 4 *

KOORDINERINGSSITUATIONEN punkt 7 til 25 * 5 *

Koordinering af bistand ydet over De europaeiske Udviklingsfonde punkt 7 til 15 * 5 *

Koordinering af foedevarehjaelpeaktioner punkt 16 til 21 * 8 *

Koordinering af noedhjaelpsaktioner i tilfaelde af katastrofer punkt 22 til 25 * 9 *

KONKLUSIONER OG HENSTILLINGER punkt 26 til 35 * 10 *

Bilag : * *

Forkortelser * 11 *

KOMMISSIONENS SVAR * 12 *

INDLEDNING

1 . Stoerre effektivitet er et faelles oenske for de forvaltningsorganer , som skal loese problemerne i forbindelse med udviklingshjaelp , og alle er de enige om , at vejen gaar via en bedre koordinering af deres bestraebelser . Med en udvidet koordinering mellem de forskellige bistandsydere skulle det faktisk vaere muligt at undgaa bekostelige forsinkelser i gennemfoerelsen af projekterne , afvaerge spild og overlapning af disponible ressourcer og at forbedre de paataenkte aktioner . Interessen for en bedre koordinering boer give sig til kende i alle projektfaser , dvs . ved udformningen af udkast , ved planlaegningen , ved gennemfoerelsen og ved udvekslingen af oplysninger om efterfoelgende vurdering .

2 . De forskellige former for offentlig bistand , der er indfoert af de industrialiserede lande eller de internationale hjaelpeorganisationer , kunne glimrende egne sig som udgangspunkt for et snaevrere samarbejde mellem bistandsydere og -modtagere . Det er saa meget mere paakraevet at forbedre dette samarbejde , eftersom den samlede offentlige bi - og multilaterale bistand ikke er saerlig omfattende og i 1981 kun androg 32 mia dollars , eller halvdelen af budgettet i et land som Belgien . Men det synes stadig , som om loesningen af koordineringsspoergsmaalet ligger fjernere end loesningen paa noget andet problem , som bistandsorganerne maa kaempe med . Komiteen for Udviklingsbistand ( DAC-OECD ) ( 1 ) har flere gange haft spoergsmaalet om koordinering mellem bistandsydere med paa dagsordenen , men komiteens medlemmer har aldrig vist vilje til at foelge spoergsmaalet op i praksis .

3 . Revisionsretten er ved revisionen af bilag og ved undersoegelser paa stedet blevet opmaerksom paa en raekke konkrete eksempler paa manglende koordinering af projekter eller projekter med en oprindelig koordinering eller planlaegning , der senere blev tilsidesat , og som foelgelig gav anledning til spild af tid og penge . De af Retten konstaterede eksempler viser , at der kan mangle koordinering i alle instanser og stadier i bistandsaktionerne . Faellesskabets udviklingsbistandspolitik , som i oevrigt er saerdeles anerkendt i de paagaeldende kredse , boer paa ingen maade kritiseres ud fra en forhastet og desuden urigtig generalisering af disse eksempler .

4 . Retten har saaledes paavist manglende koordinering :

- inden for Kommissionen ;

- mellem Faellesskabet og modtagerlandet ;

- mellem Kommissionen og Den europaeiske Investeringsbank ( EIB ) ;

- mellem Kommissionen og medlemslandene ;

- mellem Faellesskabet , de internationale organisationer og andre bistandsydere .

Utilstraekkelig udnyttelse af erfaring fra tidligere foranstaltninger af lignende karakter er i oevrigt en karakteristisk form for svigtende koordinering .

5 . Koordinering af bistand vanskeliggoeres naturligvis af en raekke faktorer , hvoraf de vaesentligste er :

a ) de mangfoldige finansieringskilder :

Den lange raekke nationale og internationale bistandsorganer haemmer effektiviteten , fordi de af organerne finansierede foranstaltninger ikke soeges koordineret og endda undertiden , fordi der mangler sammenhaeng i samarbejdspolitikken . Dette goer sig endog gaeldende inden for selve Faellesskabet , fordi der her findes to organer , Kommissionen og Banken , som begge forvalter bistanden ;

b ) konkurrence mellem kapitalindskydere :

Udviklingssamarbejdet er ikke altid uden politisk og oekonomisk bagtanke , hvilket fremgaar af valget af projekter og modtagerlande ;

c ) uensartede procedurer :

Dette skyldes organernes art ( penge - og finansieringsinstitutter , nationale organer under et ministerium ) og deres gaeldende interne bestemmelser ;

d ) de mange raadgivningsgrupper , klubber eller multilaterale organer :

Udover de multinationale organer , som yder og koordinerer bistand ( FAO , WFP , UNCHR ) , findes der raadgivningsgrupper for de enkelte lande , saasom Verdensbankens grupper , Sahel-gruppen eller klubber , som f.eks . " Interacte " med repraesentanter for de europaeiske penge - og finansieringsinstitutter , og endelig ACDA ( Association concertée pour le développement de l'Afrique ) , som ogsaa har foretaget en koordinering mellem sektorer ;

e ) manglende oplysninger :

Utilfredsstillende forvaltning af de disponible midler skyldes i de fleste tilfaelde , at bistandsyderne mangler oplysninger . Ingen har saaledes kendskab til , hvad de andre yder , og bistandsaktionerne kan saaledes kun bygge paa den enkelte organisations egne erfaring .

6 . I afsnittet " Henstillinger " fremsaetter Retten en raekke forslag , som dog kan bidrage noget til at sikre en bedre udveksling af oplysninger og erfaringer , bl.a . ved hjaelp af edb .

6.a ) Retten skal dog understrege , at det selvfoelgelig ikke er Kommissionen alene , men ogsaa de oevrige involverede parter , der er ansvarlige for den mangelfulde og utilstraekkelige koordinering . Kommissionen har soegt at forbedre koordineringen med visse bistandsydere , bl.a . de arabiske fonde , men Retten er af den opfattelse , at en egentlig forbedring kun kan opnaas gennem en systematisk koordinering paa tvaers af institutionerne .

KOORDINERINGSSITUATIONEN

KOORDINERING AF BISTAND YDET OVER DE EUROPAEISKE UDVIKLINGSFONDE

Koordinering inden for Kommissionen

7 . De fleste foranstaltninger , som finansieres over De europaeiske Udviklingsfonde ( EUF ) , forvaltes af Kommissionens generaldirektorat for udvikling . ESS ( Europaeisk sammenslutning for Samarbejde ) og de af Kommissionen i en lang raekke associerede lande nedsatte delegationer er taet knyttet til dette generaldirektorat . Artikel 123 i Lomé II-konventionen og finansforordningen for den 5 . EUF indeholder naermere bestemmelser om de delegeredes opgaver og befoejelser i forhold til Kommissionen og modtagerstaten .

Disse overlapninger og tilknytninger burde i praksis sikre en naturlig koordinering af de planlagte foranstaltninger , og det er da ogsaa som regel tilfaeldet . Men Retten er stoedt paa visse undtagelser fra denne regel , hvor det ville have vaeret let at sikre en tilfredsstillende koordinering , eftersom de paagaeldende projekter blev igangsat af administrative enheder , som maatte formodes at foelge én og samme politik under én faelles myndighed .

Der findes ogsaa eksempler paa utilstraekkelig koordinering mellem enheder direkte underordnet Kommissionen , bl.a . mellem EOEF's beslutningstagere i forskellige lande , ja endog i nabolande .

Koordinering mellem Faellesskabet og modtagerlandet

8 . Koordineringen paa dette plan er omhandlet af flere tekster . Det anfoeres saaledes i Lomé II-konventionens artikel 109 , stk . 3 , at " Faellesskabet og hver AVS-stat vedtager efter faelles overenskomst et indikativprogram ... " . I konventionens artikel 112 , stk . 1 , litra a ) , hedder det i oevrigt : " Forundersoegelsen af projekter og programmer finder sted i naert samarbejde mellem Faellesskabet og AVS-staterne eller eventuelle andre bistandsmodtagere " .

9 . Der er imidlertid talrige eksempler paa , at selv naar der findes bestemmelser for koordineringen , foerer den sjaeldent til noget i praksis . Det skyldes isaer , at myndighederne i modtagerlandene hverken formaar at behandle den tilstroemmende bistand eller kanalisere den ud til forskellige formaal i de paagaeldende lande . For at opnaa bistand er mange lande i oevrigt rede til at paatage sig forpligtelser , som de aldrig vil kunne indfri . Endelig oeger de mange uensartede procedurer administrationsbyrden i modtagerlandene og vanskeliggoer koordinering .

Koordinering mellem Kommissionen og Den europaeiske Investeringsbank ( EIB )

10 . Siden den 2 . EUF har Banken haft bemyndigelse fra Kommissionen til forvaltning af visse laan paa saerlige vilkaar og tilbagebetaling af samtlige laan og siden den 3 . EUF af risikovillig kapital . Under den 4 . og 5 . EUF kom denne bemyndigelse ogsaa til at omfatte forvaltningen af rentegodtgoerelser , men Kommissionen har nu overtaget forvaltningen af laan paa saerlige vilkaar . I forbindelse med samarbejdsaftalerne med de sydlige og oestlige middelhavslande skal det i oevrigt bemaerkes , at Banken som mandatar har faaet overdraget en ikke ubetydelig del af Kommissionens forvaltningsbefoejelser over bevillingerne i Faellesskabets almindelige budget .

11 . I aftalerne mellem Kommissionen og Banken hedder det bl.a . , at :

- Kommissionen og Banken udveksler oplysninger om finansieringsansoegninger , de faar forelagt , og at

- Kommissionen og Banken gensidigt holder hinanden underrettet om udviklingen i forundersoegelsen af finansieringsansoegningerne .

12 . Revisionsretten har gentagne gange kunnet konstatere , at disse aftaler , som i oevrigt omfatter andet end forundersoegelsen , ikke overholdes . Naar der praktisk talt ikke bestaar koordinering mellem Kommissionen og Banken , saa goer det sig i endnu hoejere grad gaeldende i projektets gennemfoerelsesfase . Det er urimeligt , at de to faellesskabsorganer overhovedet ikke samarbejder for eksempel i forbindelse med de mange projekter inden for landbrugsindustrien , hvor Kommissionen forvalter det landbrugsmaessige afsnit og Banken industriafsnittet . Selv Kommissionen delegationer paa stedet har ingen befoejelser og modtager kun oplysninger om det af Kommissionen forvaltede afsnit .

Koordinering mellem Kommissionen og medlemsstaterne

13 . Koordineringen hviler paa en raadsresolution af 16 . juli 1974 " Harmonisation et coordination des politiques de coopération des Etats membres " ( Harmonisering og koordinering af medlemsstaternes samarbejdspolitik - foreligger ikke paa dansk ) . I forlaengelse af denne resolution definerede Kommissionen i sine meddelelser til Raadet af 5 . marts 1975 og 7 . juli 1976 formaalet med koordineringen og fremsatte forslag til et handlingsprogram inden for dette omraade .

Handlingsprogrammet blev udformet ud fra de i resolutionen af 1974 opstillede samarbejdsforslag , som tager sigt paa at :

a ) oege udvekslingen af oplysninger og erfaring ;

b ) fremme indbyrdes sam * om bistandspolitik ;

c ) undersoege projekter af faelles interesse ;

d ) fremme samraadsproceduren mellem medlemsstaterne og Faellesskabet om den stilling , de hver for sig boer tage til spoergsmaal inden for internationale organer , og

e ) samarbejde med internationale organisationer , som varetager udviklingsbistand .

14 . Resolutionen af 1974 og de efterfoelgende meddelelser er de eneste akter , som virkelig behandler koordineringsproblemet og definerer koordineringens egentlige formaal , dvs . en foroegelse af effektiviteten af de forskellige interventioner inden for udviklingssamarbejdet . Retten har dog konstateret , at de eksisterende akter stort set kun behandler koordineringen mellem Kommissionen og medlemsstaterne , og at koordineringen med de andre bi - og multilaterale bistandsydere lades ude af betragtning . Endvidere omhandler de forudgaaende akter isaer den politiske og kun i ringe omfang den tekniske koordinering . Retten har gennemgaaet formen for den tekniske koordinering med medlemsstaterne paa en raekke stadier i gennemfoerelsen af projekterne :

a ) ved den generelle udvaelgelse af projekterne :

I artikel 15 i den interne aftale , indgaaet af medlemsstaterne inden for rammerne af Lomé II den 20 . november 1979 , hedder det bl.a . , at :

- " medlemsstaterne giver Kommissionen meddelelse om ydet eller planlagt bilateral bistand " ;

- " hver medlemsstat og Kommissionen ajourfoerer regelmaessigt disse oplysninger ... " og " meddeler hinanden alle foreliggende oplysninger vedroerende de oevrige former for bilateral , regional eller multilateral bistand , der ydes eller planlaegges til fordel for de paagaeldende AVS-stater ... " .

Kommissionen modtager imidlertid kun oplysninger fra Forbundsrepublikken Tyskland om programmet for ydet eller planlagt bilateral bistand . Kommissionen og medlemsstaterne udveksler heller ikke indgaaede oplysninger om bi - og multilateral bistand .

b ) ved projektbeskrivelsen :

Siden Lomé II-konventionens ikrafttraeden har det vejledende program for Kommissionens bistand til et givet land vaeret opstillet i hovedtraek . Derfor opretter Kommissionen senere et detaljeret kort for hvert projekt , efterhaanden som oplysningerne herom tilvejebringes .

Disse beskrivelsesblade med alle detaljer om det projekt , som skal finansieres , sendes samlet til medlemsstaterne til underretning og udtalelse . Derimod underrettes de andre bistandsydere ( f.eks . Verdensbanken , USAID , etc . ) desvaerre ikke om disse projekter .

Formaalet med beskrivelsesbladene er at sikre en bedre

- koordinering : medlemsstaterne kan saaledes delagtiggoere Kommissionen i deres erfaring paa projektomraadet , i eventuelle allerede foretagne undersoegelser , i fremlaeggelse for en medlemsstat af det paagaeldende projekt til finansiering , i deres interesse for samfinansiering . Paa grund af disse kort risikerer medlemsstaterne og Kommissionen ikke at komme til at konkurrere om den samme finansiering .

- information : medlemsstaterne kan give oplysninger til industrivirksomheder om de projekter , som vil blive finansieret af Faellesskabet , og virksomhederne kan saaledes forberede sig paa at deltage i licitationsudbudene .

Retten har kunnet konstatere en interesse for disse beskrivelsesblade blandt bistandsforvaltningerne i medlemsstaterne . Bistandsforvaltningerne har i oevrigt fremsat oenske om at modtage kortene loebende og ikke samlet paa én gang .

Det er derimod beklageligt , at denne udveksling af oplysninger ikke sker med de andre bistandsydere , samt fra medlemsstaterne rettet til Kommissionen ;

c ) ved finansieringsafgoerelsen :

Som foelge af den obligatoriske samraadsprocedure i EUF-komiteen , hvor alle medlemsstaterne og Banken har saede , er der paa dette stadium en god koordinering ;

d ) ved gennemfoerelsen :

Her er der ingen koordinering , medmindre der opstaar et problem mellem et EUF-projekt og et af en medlemsstat finansieret projekt . Ved gennemgang af projekterne har Retten kunnet konstatere , at der praktisk talt ikke foeres droeftelser om igangvaerende projekter af samme karakter finansieret af forskellige bistandsydere i ét og samme land ;

e ) ved gennemgang af resultaterne :

Kommissionen og medlemsstaterne foretager kun lejlighedsvis en vurdering af deres afsluttede projekter , men naar det sker , udveksler de ikke oplysninger herom . Der er ingen centralisering af informationer om gode eller daarlige erfaringer , som saaledes heller ikke kan komme andre til gode .

Koordinering mellem Faellesskabet , de internationale organisationer og andre bistandsydere

15 . Koordineringen kan anskues fra flere vinkler :

a ) Koordineringen ( generelt )

Faellesskabets akter indeholder intet om koordinering af udviklingsbistanden fra Det europaeiske Faellesskab , og de internationale organisationer eller andre bistandsydere .

Dette forhold er urimeligt , eftersom bistandsyderne ( isaer medlemmerne af DAC ) er naaet frem til at opstille en faelles maalsaetning for udviklingsbistanden , men har ikke kunnet ivaerksaette midler ( saasom koordinering ) til at naa maalet .

Selv om der mangler bestemmelser om en formel koordinering , goeres der dog i visse tilfaelde en indsats for at skabe en koordinering mellem Det europaeiske Faellesskab , de internationale organisationer og andre bistandsydende lande . Alt efter formen for bistand forsoeger man at koordinere eller som oftest at droefte faelles aktionsprogrammer . Saaledes deltager Kommissionen i reglen én gang om aaret i et moede med Verdensbanken . Kommissionen deltager ligeledes i flere af Verdensbankens raadgivningsgrupper med befoejelser for bestemte regioner eller lande . Endelig opfordrer Kommissionen sine delegationer i visse modtagerlande til paa de faste moeder at koordinere de paa stedet ivaerksatte programmer .

b ) Samfinansiering

I Lomé II-konventionens artikel 98 ( 2 ) fremhaeves for foerste gang behovet for koordinering mellem bistandsydere i forbindelse med samfinansiering . Ifoelge sagens natur skaber sideloebende samfinansiering ( hver bistandsyder finansierer selvstaendigt en del af et projekt ) og i endnu hoejere grad faelles samfinansiering ( hele finansieringen er faelles ) gunstige betingelser for en koordinering af hjaelpen fra de forskellige bestandsydere .

Ved samfinansiering er det ofte muligt at anvende forenklede og veltjente procedurer isaer , naar der udpeges en leder til at forestaa koordineringen af eller tage ansvaret for projektforanstaltningerne .

c ) Koordinering mellem Faellesskabet og ikke-statslige organisationer ( NGO )

Kommissionen har taget en raekke positive initiativer paa dette omraade , hvilket har medfoert , at der med henblik paa koordinering er blevet organiseret og samlet 300 europaeiske NGO .

Foelgende organer er saaledes blevet oprettet :

- Generalforsamlingen for NGO , som under Kommissionens ledelse moedes én gang om aaret i Bruxelles ;

- generalforsamlingens kontaktudvalg , som moedes regelmaessigt for at droefte spoergsmaal om forholdet mellem NGO og Det europaeiske Faellesskab .

Takket vaeret oprettelsen af nationale NGO-forsamlinger i de enkelte medlemsstater og valg af delegerede herfra baade til generalforsamlingen og kontaktudvalget har disse to organer siden 1980 faaet stadig stoerre betydning .

KOORDINERING AF FOEDEVAREHJAELPEAKTIONER

Koordinering inden for Kommissionen

16 . Det paahviler forskellige tjenestegrene inden for generaldirektoratet for udvikling ( GD VIII ) og generaldirektoratet for landbrug ( GD VI ) at ivaerksaette foedevarehjaelpeaktioner . Da der ikke foreligger skriftlige regler for koordineringsprocedurerne , kan der kun ske en uformel koordinering gennem udveksling af oplysninger eller samraad mellem forvaltningerne .

17 . Derfor - og fordi kommunikationen mellem tjenestegrene ofte er langsommelig - haender det , at der inden for samme generaldirektorat ikke findes én ansvarlig , der har et samlet overblik over de aktioner , der er sat i gang inden for det samme omraade .

Koordinering paa internatinalt plan

18 . Denne koordinering har rod i konventionen om foedevarehjaelp ( 3 ) , hvor det i artikel III hedder , at den af signatarstaterne ( herunder EOEF og medlemsstaterne ) sammensatte Komité for Foedevarehjaelp regelmaessigt vil modtage rapporter fra de til programmet bidragsydende lande om stoerrelsen , sammensaetningen og fordelingen samt betingelserne for udbetaling af deres under denne konvention ydede foedevarehjaelpsbidrag . Forslag til foedevarehjaelpeprogrammer , som forelaegges Raadet , udarbejdes imidlertid af Kommissionen uden direkte og forudgaaende samraad med medlemsstaterne og andre bistandsydere .

19 . Det er saerlig vanskeligt at foretage en koordinering med medlemsstaterne , fordi de enkelte lande ikke vedtager deres aarlige hjaelpeprogrammer paa samme tid som Faellesskabet . Hvad angaar 1982-programmet , vedtog Raadet f.eks . allerede den 26 . april 1982 den del af gennemfoerelsesplanen , som vedroerer Faellesskabets aktioner , mens medlemsstaterne foerst indsendte oplysninger om de nationale foranstaltninger i januar 1983 .

20 . Med hensyn til planlaegningen af foedevarehjaelpen , kommer de fleste oplysninger imidlertid fra FAO , som regelmaessigt udsender en rapport med titlen " Global information and early Warning on Food and Agriculture " . I denne rapport gives der for hvert modtagerland oplysninger om behov , igangvaerende leverancer samt om faktorer , som eventuelt kan paavirke de planlagte programmer , men de angivne oplysninger kan ikke ubetinget sammenlignes , da de alt efter modtagerland kommer fra forskellige kilder . Saaledes hidroerer oplysningerne fra f.eks . Bangladesh og Combodia fra WFP's repraesentant , mens det i Pakistan er de lokale myndigheder som selv skaffer oplysninger om foedevarebehovet . Under en tjenesterejse til Mauretanien konstaterede Retten , at der takket vaere en saerdeles avanceret koordineringsprocedure mellem de stoerste bistandsydere ( FAO , WFP , USAID og EOEF ) var opnaaet yderst tilfredsstillende resultater .

21 . Selv om der i planlaegningsfasen goeres en vis indsats for en koordinering , vil det fortsat vaere omsonst , saafremt leveringerne ikke sker noejagtigt paa de mellem bistandsmodtagere og bistandsydere fastsatte datoer og ikke - som Retten ofte har konstateret - i regntiden , hvor foedevarerne fordaerves , og vejene bliver ufremkommelige , eller efter overgangsperioden , naar lagrene er fyldt op med den ny hoest .

KOORDINERING AF NOEDHJAELPSAKTIONER I TILFAELDE AF KATASTROFER

Koordinering mellem Faellesskabet og medlemsstaterne

22 . Faellesskabet har egentlig kun foranstaltet effektive koordineringsprocedurer for katastrofebistand . Bestemmelserne for denne koordinering findes i to raadsresolutioner fra 1977 . I resolutionen af 22 . marts 1977 anfoeres det , at der boer traeffes foranstaltninger paa faellesskabsplan til gennem stoerre viden og bedre koordinering at styrke den i tilfaelde af katastrofer baade oejeblikkelige og paa kort sigt ydede katastrofebistand fra Faellesskabet og de enkelte lande . I resolutionen af 28 . november 1977 speficieres de naermere regler for koordinering , og det paalaegges Kommissionen ( afdelingen for katastrofebistand i generaldirektoratet for udvikling ) at koordinere Faellesskabets og de enkelte landes aktioner .

23 . Koordineringen gaar ud paa , at

- udveksle oplysninger : i de lande , hvor Kommissionen har nedsat delegationer , raader den over oplysninger , som supplerer oplysningerne fra de internationale organisationer ( UNDRO , UNHCR , FAO , WFP ) .

Medlemsstaterne tilsender ligeledes den koordinerende instans de oplysninger , som indhentes paa stedet via de respektive ambassader ;

- ivaerksaette faellesaktioner : Faellesskabet finansierer en del af aktionen , idet et medlemsland finansierer resten . I Kenya f.eks . , leverede Nederlandene foedevarerne , mens Faellesskabet finansierede uddelingen .

Denne koordinering sker enten paa moeder arrangeret af den koordinerende instans og med deltagelse af kontaktpersoner fra de nationale myndigheder eller efter samraad pr . telefon eller telex .

24 . Retten har konstateret , at de paagaeldende procedurer faktisk har gjort det muligt at oege katastrofebistandens effektivitet og saette ind hurtigere , hvilket bekraeftes af de adspurgte forvaltninger i medlemsstaterne . Det er imidlertid beklageligt , at denne koordinering er begraenset til EF og medlemsstaterne .

Koordinering mellem Faellesskabet og andre bistandsydere

25 . Denne koordinering har adskillige mangler , som isaer skyldes ansvarsfordelingen mellem forskellige internationale organer ved ydelse af katastrofebistand . UNDRO skaffer oplysninger om situationen i lande ramt af naturkatastrofer ; UNHCR goer det samme og tilrettelaegger aktioner til fordel for ofre for menneskelige tragedier ( flygtninge ) ; endelig har FAO og WFP ansvaret for foedevarenoedhjaelp .

Kommissionen , som modtager oplysninger fra UNDRO og udbetaler midler til UNHCR til visse aktioner , soerger ikke for at etablere en direkte koordinering med disse FN-organer . Det samme gaelder koordineringen med andre bistandsydere saasom De forenede Stater eller Canada , hvor koordinering i reglen sker via ovennaevnte organer . I saerlige tilfaelde har der vaeret direkte kontakt f.eks . mellem Kommissionen og De forenede Stater om bistand til Cambodia .

KONKLUSIONER OG HENSTILLINGER

26 . Den manglende koordinering af bistand til tredjelande skyldes isaer foelgende tre forhold :

- manglende udveksling af oplysninger mellem de forskellige bistandsydere om forberedelse og gennemfoerelse af samt tidsplan for projekter , de skal udfoere paa samme tid og inden for samme geografiske omraade ;

- manglende udnyttelse af erfaringer fra tidligere projekter af samme eller lignende art ;

- manglende synkronisering af interventionerne , hvilket skyldes de talrige beslutningsinstanser .

27 . Der kan boedes paa manglerne ved planlaegningen og tilrettelaeggelsen af de forskellige aktioner ved at samle saa mange oplysninger som muligt paa beskrivelsesblade . Disse blade kunne uden stoerre omkostninger oprettes paa de datacentraler , som allerede findes i de nationale og internationale specialorganisationer .

28 . Kommissionen kunne opstille en oversigt over de af medlemsstaterne og deres hovedfinansieringsorganer planlagte hjaelpeprogrammer og paase , at beskrivelsesbladene for de vedtagne eller igangvaerende aktioner ajourfoeres og udsendes til alle de beroerte europaeiske eller internationale instanser .

29 . En anden vaesentlig forbedring ville bestaa i at indsamle og databehandle det samlede evalueringsmateriale beroende hos Kommissionen , Banken , medlemsstaterne og andre bistandsydere . Oprettelse af en saadan databank , paa linje med Verdensbankens seneste initiativer , ville paa laengere sigt give de instanser , der skal planlaegge nye projekter et forsvarligt materiale til analyser og sammenligninger af tidligere erfaringer fra projekter af samme art .

30 . For at afhjaelpe den samordning af interventionerne , der mangler paa grund af de mange beslutningsinstanser , boer de bistandsforvaltende faellesskabsorganer i oevrigt tilstraebe den videst mulige begraensning af de forpligtelser , der som led i et givet projekt paalaegges modtagerlandene i form af finansielle eller administrative modydelser . I nogle tilfaelde er det bedre at foretage en cif-leverance af foedevarehjaelp end at lade bistandsmodtageren afholde soefragtomkostningerne og saaledes risikere , at foedevarehjaelpen kommer til at henligge i lange perioder i ind - eller udlosningshavnen .

31 . Det samme gaelder de ofte beskedne opgaver , som modtagerlandet forventes at udfoere i forbindelse med et faellesskabsprojekt . Som oftest hindrer strukturelle svagheder paa det administrative eller finansielle plan , at et bekosteligt projekt af stor social eller sundhedsmaessig betydning bliver taget i anvendelse , fordi modtagerlandet ikke opfylder sine forpligtelser .

32 . Naar det drejer sig om store projekter , hvor flere bistandsydere maa traede til , viser erfaringen , at det er nyttigt at udpege en leder med ansvar for koordineringen af de forskellige aktioner , saadan som det var tilfaeldet i forbindelse med flere vellykkede projekter i Afrika og Asien , hvor henholdsvis Kommissionen og Verdensbanken varetog denne opgave .

33 . Foelgende eksempel viser , at der kan opnaas en god koordinering , naar alle de beroerte forvaltninger samarbejder paa et faelles oplysningsgrundlag .

I Mauretanien har der siden 1974 paa foedevarehjaelpeomraadet eksisteret en arbejdsgruppe af flere bistandsydere ( EOEF , FAO , WFP og USAID ) , som sammen med de lokale myndigheder hvert aar udarbejder en rapport til vurdering af situationen i landet for landbrug , skovbrug og kvaegopdraet .

Siden 1981 har l'Office Mauritanien des Céréales , ( Mauretaniens kornkontor ) , desuden afholdt ugentlige informationsmoeder med adgang for alle bistandsydere , og hvor der gives oplysninger om den oekonomiske stilling , transportomkostninger , beholdningerne paa de enkelte oplagringssteder , prisen til kornproducenten etc . ...

34 . Denne forbilledlige form for koordinering , som sker paa uformelt grundlag og ud fra et oenske blandt bistandsydernes repraesentanter paa stedet om bedre effektivitet , burde kunne omfatte andre former for bistand og andre lande , men saaledes at der fastsaettes mere bindende regler for koordineringen for at sikre dens viderefoerelse ved personskifte i forvaltningerne .

35 . Det er isaer udviklingslandene , som direkte faar gavn af bedre koordinering , der vil kunne nedsaette omkostningerne og projektperioderne , og herved kan oege projekternes antal og omfang .

Vedtaget af Revisionsretten paa moedet den 14 . marts 1984 .

Luxembourg , den 29 . marts 1984 .

Paa Revisionsrettens vegne

Pierre LELONG

Formand

( 1 ) Forkortelser findes i bilaget til beretningen .

( 2 ) Artikel 98

Med de involverede parters samtykke og med forbehold af de enkelte finansieringsinstitutters egne regler , foretages under forberedelsen og ivaerksaettelsen af det samfinansierede projekt eller program den noedvendige harmonisering og samordning mellem Faellesskabet og de oevrige deltagende stater eller organer for at undgaa at foroege antallet af procedurer for AVS-staterne og for at goere disse procedurer mere smidige .

( 3 ) Raadsafgoerelse af 17 . marts 1970 ; EFT nr . L 66 af 23 . 3 . 1970 .

BILAG

FORKORTELSER

AVS * Stater i Afrika , Vestindien og Stillehavet *

DAC * Komiteen for Udviklingsbistand ( OECD ) *

EIB * Den europaeiske Investeringsbank *

ESS * Europaeisk sammenslutning for Samarbejde *

EUF * Den europaeiske Udviklingsfond *

FAC * Fonds d'Aide et de Coopération ( Frankrig ) *

FAO * De forenede Nationers Levnedsmiddel - og Landbrugsorganisation *

IBRD * Den internationale bank for Genopbygning og oekonomisk Udvikling ( Verdensbanken ) *

IFAD * Den internationale fond for Landbrugsudvikling *

KfW * Kreditanstalt fuer Wiederaufbau ( FR Tyskland ) *

OECD * Organisation for oekonomisk Samarbejde og Udvikling *

OPEC * Organisation for olieeksporterende Lande *

UNDP * De forenede Nationers Udviklingsprogram *

UNDRO * De forenede Nationers Katastrofebistandskontorer *

UNHCR * De forenede Nationers hoejkommissariat for Flygtninge *

USAID * United States Agency for International Development *

WFP * Verdensfoedevareprogrammet *

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER

KOMMISSIONENS SVAR

Det fremgaar allerede af indledningen til Rettens beretning , at dens bemaerkninger vedroerer koordineringen mellem de forskellige bistandsydere , og der naevnes i den henseende en resolution fra Komiteen for Udviklingsbistand ( DAC-OECD ) , som Kommissionen netop altid har bestraebt sig for at foelge .

De afsnit i beretningen , der omhandler koordineringen mellem Faellesskabets interventioner og interventioner foretaget af medlemsstaterne , tredjelande og andre internationale organisationer , vedroerer ganske rigtigt koordineringen mellem bistandsydere . Derimod forekommer det Kommissionen , at saadanne spoergsmaal som koordineringen mellem Kommissionens tjenestegrene , med ESS eller med EIB ligger paa et helt andet plan , idet de vedroerer den interne koordinering , eftersom det inden for Faellesskabet ikke drejer sig om forskellige bistandsydere , og det samme er tilfaeldet for koordineringen mellem Kommissionen og modtagerlandene , eftersom det her drejer sig om at koordinere bistandsydere og bistandsmodtagere .

Kommissionen stiller sig skeptisk til det hensigtsmaessige i at slaa spoergsmaal af saa forskellig art sammen i en enkelt beretning og goer samtidig opmaerksom paa , at adskillige af disse bemaerkninger , der bl.a . drejer sig om , hvorledes Faellesskabets egne organer til gennemfoerelse af bistanden fungerer , ogsaa optraeder i de sektorbreve , der med jaevne mellemrum udarbejdes af Revisionsretten , eller i dennes aarsberetning , hvilket ogsaa forekommer normalt . En hel raekke bemaerkninger i den foreliggende saerberetning har i oevrigt allerede optraadt i andre beretninger fra Retten og senest i aarsberetningen for regnskabsaaret 1982 . Det er i aarsberetningerne , at denne type gentagen og punktvis kritik hoerer hjemme , og det er i forbindelse med disse , at Kommissionen allerede har haft lejlighed til at svare paa denne kritik .

Kommissionen anser det for noedvendigt at fremsaette nogle bemaerkninger af generel art om de forskellige aspekter af koordineringen mellem bistandsydere , hvor det ser ud til , at der er opstaaet visse misforstaaelser .

Revisionsrettens beretning kunne nemlig give en uforberedt laeser det indtryk , at der intet er gjort for at koordinere bistanden , hverken fra Kommissionens , medlemsstaternes eller de andre kapitalindskyderes side .

Koordineringen af bistanden kan sikkert forbedres . Og det er korrekt , at Raadets resolution fra 1974 om harmonisering og koordinering af medlemsstaternes samarbejdspolitik ikke har givet de forventede resultater i praksis . Siden da er der imidlertid truffet adskillige foranstaltninger til styrkelse af koordineringen med medlemsstaterne og de andre kapitalindskydere .

For at give et mere fuldstaendigt billede af de forskellige former for koordinering mellem bistandsydere vil Kommissionen derfor give en sammentraengt , men konkret beskrivelse af , hvorledes denne faktisk eksisterende koordinering har udviklet sig og hvorledes den fungerer nu .

I . Koordineringen med medlemsstaterne

Denne koordinering foregaar paa fire niveauer :

1 . Paa et generelt plan i Raadets arbejdsgrupper og i de kompetente raadgivende udvalg paa udviklingsomraadet : grupperne vedroerende udviklingssamarbejde , AVS , AVS-FIN , middelhavsomraadet , Det saerlige artikel 113-udvalg , programmeringsudvalget , finansieringsudvalgene ( EUF , ikke-associerede udviklingslande , Maghreb-Machrak-Israel ) .

2 . Ved den konkrete ivaerksaettelse af foranstaltningerne , hvor den kommer til udtryk gennem :

- en ordning med udveksling af oplysninger om identificerede projekter , selv om - som Retten fremhaever - situationen er meget forskellig fra én medlemsstat til en anden ;

- hyppige og regelmaessige moeder mellem Kommissionens delegationer og medlemsstaternes repraesentationer paa stedet ;

- regelmaessige eller punktuelle moeder , som oftest indkaldt paa Kommissionens initiativ , til loesning af de problemer , der opstaar ved gennemfoerelsen af foranstaltninger eller programmer , hvis forvaltning er overladt til organer , der skal udfoere en opgave paa Kommissionens vegne ( uddannelsesforanstaltninger , handelsarrangementer , ikke-statslige organisationer osv . ) ;

- medlemsstaternes deltagelse i evalueringen af Faellesskabets bistand , bl.a . ved at der sammen med evalueringseksperter fra hver medlemsstat opstilles basisprincipper paa grundlag af de evalueringer inden for forskellige sektorer , som Kommissionen nu har sat i system .

3 . Ved det analysearbejde og de foranstaltninger , der gennemfoeres med samtlige medlemsstater eller nogle af disse i visse problematiske regioner eller inden for saerligt prioriterede sektorer . Det samarbejde , der har udviklet sig om problemerne i det sydlige Afrika ( SADCC : Maserukonferencen ) , om gennemfoerelsen af " transportkorridorer " i Oestafrika og isaer i forbindelse med udformning af og stoetten til foedevarestrategier i de fire forsoegslande , hvor de afproeves , er saerlig gode eksempler paa koordinering paa dette plan .

4 . Ved de generelle koordineringsmoeder , der regelmaessigt afholdes med den bilaterale bistand fra hver af medlemsstaterne ( de ministerier , hvorunder udviklingssamarbejdet sorterer ) . Formaalet med disse moeder er som regel for det foerste at udveksle oplysninger om gennemfoerelsen af de respektive programmer for finansiel og faglig bistand , endvidere at soege muligheder for at goere samarbejdet mere aktivt og funktionsdygtigt , ( f.eks . besluttede man for nylig at undersoege , om der kan indgaas en global samfinansieringsaftale mellem Kommissionen og den italienske regering ) , og endelig at droefte projekter og programmer af faelles interesse .

Det sidste moede af denne art blev afholdt i maj 1983 med de italienske myndigheder . Forud for dette havde der vaeret afholdt et koordineringsmoede med den belgiske bilaterale bistand i april 1983 . Der er desuden planlagt et koordineringsmoede med de nederlandske myndigheder .

II . Koordineringen med de andre bistandsydere

Det er korrekt , naar Retten anfoerer , at koordineringen mellem Kommissionen og de andre bistandsydere ikke er omfattet af nogen retlige bestemmelser . Dette har dog ikke forhindret Kommissionen i at udvikle en intensiv koordinering med de fleste bilaterale og multilaterale kapitalindskydere ( 1 ) .

1 . Paa dette punkt er Kommissionens foretrukne partner klart Verdensbanken , med hvilken der jaevnligt er kontakt paa politisk plan , regelmaessigt paa tjenesteplan og permanent paa delegationsplan gennem Kommissionens delegation i Washington Uafhaengigt af disse kontakter foregaar koordineringen mellem Kommissionen og Verdensbanken gennem den gensidige informationsstroem , der er blevet etableret mellem de to institutioner .

Saaledes modtager Kommissionen Verdensbankens makrooekonomiske rapporter , sektoranalyser , finansieringsforslag og selv dens evalueringsrapporter .

2 . Verdensbanken er Kommissionens foretrukne , men ikke dens eneste partner . Isaer efter det andet olieprischok har Kommissionen saaledes foert en aktiv politik for koordinering med de arabiske olieproducerende landes udviklingsorganer . Rapporten naevner ikke , at siden dette tidspunkt er moederne , baade paa politisk og paa tekniske plan , mellem de forskellige arabiske fonde og Kommissionen blevet mangedoblet .

- paa politisk plan afholdes der jaevnlig moeder paa allerhoejeste niveau mellem kommissionsmedlemmet for udviklingssamarbejde og lederne af de fleste af fondene ( arabiske fonde juni 1980 og juni 1982 , OPEC : januar 1982 ; Arab Bank for Economic Development in Africa ( ABEDA ) oktober 1981 , maj 1982 , juni 1983 ) ;

- paa teknisk plan udveksles der oplysninger om identificerede eller finansierede projekter , og der afholdes koordineringsmoeder ( i princippet én gang om aaret ) , hvor man kommer ind paa saavel generelle som sektorpolitiske problemer og droefter spoergsmaal vedroerende konkrete projekter .

Det senesse moede af denne art fandt sted i Bruxelles i juni 1983 mellem Kommissionen ( og EIB ) paa den ene side og Saudi-Arabiens , Kuwaits , Abu Dhabis , OPEC's fonde , ABEDA og Arab Fund for Economic and Social Development ( AFESD ) paa den anden side .

Der afholdes ligeledes mere specielle moeder til droeftelse af saerlige problemer , saasom f.eks . harmonisering af procedurerne . Der har allerede vaeret afholdt to moeder herom i Kuwait mellem Kommissionen og de fleste arabiske fonde , hvor man droeftede saa konkrete og forskelligartede spoergsmaal som reglerne for deltagelse i udbud , sammenligning af tilbud , voldgift , kontraktvilkaar , betalinger , sikkerhedsstillelse osv . , saaledes at ingen hindringer af proceduremaessig art for fremtiden skulle kunne stille sig i vejen for faelles finansiering af et projekt mellem de arabiske fonde og Kommissionen .

Den europaeisk-arabiske koordinering foregaar endelig paa stedet , dvs . under moeder mellem samtlige kapitelindskydere , der deltager i et konkret projekt .

3 . Kommissionens bestraebelser paa koordinering er ikke begraenset til Verdensbanken og de arabiske fonde . Der har saaledes vaeret afholdt moeder af samme art med det vigtigste andre kapitalindskydere : Canada ( to moeder ) , USA ( tre moeder ) , Sverige ( fem moeder ) , Norge , Japan , Australien , Den afrikanske Udviklingsbank , Den asiatiske Udviklingsbank osv .

III . Koordineringen af foedevarehjaelpsaktionerne

Kommissionen ved af erfaring , at de oplysninger , der tilsendes direkte af ansoegerlandene , er meget uensartede ; af denne grund baserer den i vid udstraekning udarbejdelsen af forslagene om foedevarehjaelp paa oplysninger indhentet fra FAO , enten i publikationer herfra eller ved direkte kontakter , idet anvendelsen af tal fra denne organisation garanterer en vis ensartethed , selv om kilderne til tider er forskellige .

Koordineringen med medlemsstaterne sikres ved den procedure , der anvendes ved behandlingen af Kommissionens forslag . Tidligere lagde Kommissionen stor vaegt paa at faa medlemsstaterne til at opstille et globalt skema ( faellesskabsaktioner og nationale aktioner ) , men denne praksis har maattet opgives , fordi de nationale programmer ikke altid foreligger , naar Kommissionen fremlaegger sine egne forslag .

En koordinering med de andre bistandsydere , som Faellesskabet har regelmaessig kontakt med , har vist sig ikke at vaere mulig , bortset fra enkelttilfaelde af speciel art , som f.eks . Mauretanien . Beslutningsprocesserne inden for Faellesskabet er allerede i sig selv ret langvarige og goer det ikke altid muligt at afvente de andre bistandsyderes beslutninger om foedevarehjaelp .

Med hensyn til leveringstidspunkterne for varerne forsoeger Kommissionen i stoerst mulig udstraekning at lade leveringen ske i den gunstigste periode af aaret ; det kan imidlertid haende , at der optraeder forsinkelser i programmet , fordi varerne ikke forefindes paa markedet eller der midlertidigt mangler transportmuligheder til visse bestemmelsessteder .

Tilvejebringelsen af foedevarehjaelpen organiseres saaledes , at der baade tages hensyn til de krav , som en kompleks administration stiller ( Kommissionens tjenestegrene , nationale interveneringsorganer ) , og til de regler , der anvendes i international handel .

Trods denne kompleksitet forsoeger Kommissionen at etablere en direkte forbindelse mellem tilslagsmodtageren og bistandsmodtageren . Sideloebende hermed oplyses de forskellige beroerte parter i princippet om de forskellige faser i en aktion .

Naar Kommissionen udarbejder nye tekster , undlader den ikke at forbedre informationsstroemmen yderligere . I den nye forordning ( EOEF ) nr . 1354/83 , der anvendes paa mejeriprodukter fra den 1 . august 1983 , er kontakterne blevet styrket , ikke blot mellem tilsagsmodtager og bistandsmodtager , men ligeledes paa samtlige niveauer i informationskredsloebet .

Mulighederne for at anvende edb i forvaltningen af foedevarehjaelpen er ved at blive undersoegt , og dette vil kunne foere til en mere vidtgaaende systematisering af informationskredsloebet .

IV . Konklusioner

Kommissionen anser ikke situationen for at vaere fuldkommen . Der er forsat behov for fremskridt paa adskillige omraader , da den nuvaerende ordning stadig har sine svage punkter . Af denne grund vil Kommissionen ikke spare nogen anstrengelser for at styrke koordineringen med medlemsstaterne og de andre bistandsydere . Den vil goere det i fuld bevidsthed om vanskelighederne og begraensningerne ved denne aktion , men ud fra et oenske om en vellykket gennemfoerelse af den nye udviklingspolitik , som den goer sig til talsmand for .

En vellykket dialog med AVS-staterne om , hvilken politik der skal foeres , og den stoette til forskellige sektorpolitikker , som dialogen skal munde ud i , afhaenger af , i hvor hoej grad de finansielle midler , som Faellesskabet er indstillet paa at investere , vil vise sig at vaere tilstraekkeligt attraktive for modtagerlandene . En vidtgaaende koordinering mellem medlemsstaterne med det resultat , at nogle af disse sammen med Kommissionen forpligter sig til at stoette denne eller hin sektorpolitik , vil for AVS-staterne vaere en klar motivering til at opstille disse politikker .

Det drejer sig ikke om at naa frem til en faelles politik for hele Faellesskabets udviklingsbistand , men om at faa samarbejdsforanstaltningerne til at supplere hinanden og stoette de valgte sektorpolitikker , samtidig med at der , hver gang det er er muligt , medinddrages andres kapitalinskydere .

( 1 ) Der er i oevrigt ikke noget usaedvanligt i denne mangel paa retlige bestemmelser Raadet kan godt fastsaette regler , der skal respekteres af Kommissionen og medlemsstaterne , men det er indlysende , at Raadet ikke kan goere det over for tredjelande eller internationale organisationer , der ikke tilhoerer Faellesskabet .