4.

Rådet erkender, at de deltagende medlemsstater er nødt til at blive bedre til at opnå konkrete resultater og fremme gennemførelsen med hensyn til opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser – hurtigst muligt og senest ved udgangen af 2025 – og understreger, at de deltagende medlemsstater i varierende grad har gjort fremskridt med gennemførelsen af de 20 mere bindende forpligtelser, som de har indgået over for hinanden, og med gennemførelsen af projekter. De bør imidlertid øge indsatsen for at opfylde dem alle senest i 2025 som anført i Rådets henstilling af 16. november 2021 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser og som gentaget i det strategiske kompas. Desuden understreger Rådet, at de deltagende medlemsstater: a) er fortsat med at øge deres forsvarsudgifter og har oplyst, at de har planer om yderligere forøgelser i 2022 og perioden 2023-25, også som reaktion på Ruslands angrebskrig mod Ukraine. Denne positive udvikling i forsvarsudgifterne og forsvarsinvesteringerne bør fastholdes på lang sigt, og samtidig bør et flertal af de deltagende medlemsstater også øge udgifterne til forsvarsforskning og -teknologi væsentligt for at nå de aftalte 2 % af de samlede forsvarsudgifter (kollektivt benchmark). I den forbindelse bør de tilgængelige EU-værktøjer og -strukturer, herunder innovationsknudepunktet på forsvarsområdet, som for ikke så længe siden blev oprettet inden for rammerne af Det Europæiske Forsvarsagentur (EDA) og EU-ordningen for forsvarsinnovation i Kommissionen, tages i betragtning fuldt ud, så de kan udfolde deres potentiale b) kun har vist få fremskridt med hensyn til forpligtelsen til at øge antallet af samarbejdsprojekter vedrørende forsvarskapaciteter og relaterede investeringer i indkøb af forsvarsmateriel og i forsvarsforskning og -teknologi. For at afhjælpe EU's kapacitetsudviklingsprioriteter og nå de aftalte kollektive benchmarks (20 % af de samlede samarbejdsbaserede udgifter til forsvarsforskning og -teknologi, 35 % af de samlede udgifter til samarbejdsbaserede indkøb af forsvarsmateriel) bør de deltagende medlemsstater gøre bedst mulig brug af eksisterende EU-forsvarsinitiativer og -værktøjer og bør yderligere øge og mobilisere samarbejdsbaserede forsvarsinvesteringer på EU-plan (6). De opfordres i den forbindelse til at gøre fuld brug af resultaterne af den samordnede årlige gennemgang vedrørende forsvar (CARD) og anbefalingerne heri, navnlig samarbejdsmuligheder og fokusområder. Under hensyntagen til det strategiske kompas opfordres de desuden til inden for rammerne af PESCO at fremme nye muligheder såsom fremme af fælles indkøb, herunder i forbindelse med opfølgningen af den fælles meddelelse om en analyse af investeringsunderskud på forsvarsområdet og vejen frem c) generelt har fastholdt eller øget deres bidrag en smule til militære missioner og operationer under den fælles sikkerheds- og forsvarspolitik (FSFP), men at eksisterende huller bør lukkes hurtigst muligt. De deltagende medlemsstater bør gøre langt mere for at opfylde de operationelle forpligtelser, idet der tages hensyn til princippet om ét sæt styrker, da bidragene til missioner og operationer stadig vækker bekymring. De deltagende medlemsstater bør øge deres bidrag til listen over EU-kampgrupper og databasen vedrørende hurtig reaktion. Desuden bør de mere specifikt afhjælpe strategiske kapacitetsmangler, dvs. kapacitetsmålene med stor virkning. Desuden bør de deltagende medlemsstater fremsætte konkrete forslag til forbedring af den fælles finansiering af FSFP-missioner og -operationer, også i forbindelse med EU-kapaciteten til hurtig deployering, herunder gennem en revurdering af anvendelsesområdet for og definitionen af fælles udgifter med henblik på at øge solidariteten og stimulere deltagelsen i militære missioner og operationer samt i øvelsesrelaterede udgifter. Det er vigtigt snarest muligt at afslutte arbejdet med at definere parametrene for en rimelig andel af bidrag til militære missioner og operationer, der anmodes om i Rådets henstilling af 16. november 2021 om opstilling af rækkefølgen for opfyldelsen af de mere bindende forpligtelser. Dette er vigtigt for at tilskynde de deltagende medlemsstater til inden for rammerne af deres midler og kapaciteter at øge deres bidrag til FSFP-missioner og -operationer og for at støtte dem heri og sikre gennemsigtighed mellem dem med hensyn til opfyldelsen af deres respektive forpligtelser d) har gjort beskedne fremskridt med at anvende Unionens værktøjer og processer til kapacitetsplanlægning og udvikling som retningslinje for den nationale planlægning og beslutningstagning. De deltagende medlemsstater opfordres til at øge deres bestræbelser på at sikre en mere systematisk og aktiv anvendelse af disse instrumenter, herunder CARD-henstillingerne, for at udnytte deres fulde potentiale og afhjælpe kapacitetsmangler på en samarbejdsbaseret måde e) ikke i tilstrækkelig grad tager hensyn til forpligtelsen til at samarbejde om at afhjælpe kapacitetsmangler. Der bør betydeligt rettes op på den fortsat begrænsede brug af en europæisk samarbejdsbaseret tilgang. De deltagende medlemsstater udtrykker i deres nationale gennemførelsesplaner interesse for at bruge CARD-henstillingerne om forsvarssamarbejde, navnlig de påpegede samarbejdsmuligheder. De bør i den henseende inkludere disse muligheder på en systematisk måde i deres nationale planlægning og indberette dem i deres nationale gennemførelsesplaner. De deltagende medlemsstater bør også fortsætte samarbejdet om at levere kapaciteter med henblik på at styrke EU's kommando- og kontrolstrukturer, navnlig Den Militære Planlægnings- og Gennemførelseskapacitet (MPCC) som den foretrukne kommando- og kontrolstruktur, samt med henblik på at operationalisere EU-kapaciteten til hurtig deployering i overensstemmelse med det strategiske kompas. Rådet mindede om, at sammenhæng i resultaterne mellem CDP og CARD på den ene side og respektive NATO-processer såsom NATO's forsvarsplanlægningsproces på den anden side har været og fortsat vil blive sikret, hvis kravene overlapper hinanden, i erkendelse af de to organisationers forskellige karakter og respektive ansvarsområder og medlemskaber f) har vist, at EDA i vid udstrækning anvendes som det europæiske forum for kapacitetsudvikling. Omfanget af investeringer i projekter, der udvikles inden for rammerne af EDA, er dog fortsat lavt og bør øges, også for yderligere at styrke EDA's rolle som et forum for kapacitetsudvikling g) er kommet med klarere indikationer af, at de deltager i samarbejdsprojekter, der styrker den europæiske forsvarsteknologiske og -industrielle base (EDTIB) i hele Unionen, også ved at drage fordel af initiativer til fælles indkøb af forsvarskapaciteter. De deltagende medlemsstater bør dog i større udstrækning afspejle disse principper i deres respektive industripolitikker og indkøbsstrategier.