KOMMISSIONENS BESLUTNING af 17. juli 1996 om en procedure i henhold til EF-traktatens artikel 85 og EØS-aftalens artikel 53 (Sag IV/35.337 - ATLAS) (Kun de engelske, franske og tyske udgaver er autentiske) (Tekst af betydning for EØS) (96/546/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde,

under henvisning til Rådets forordning nr. 17 af 6. februar 1962, første forordning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 85 og 86 (1), senest ændret ved akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse, særlig artikel 2, 6 og 8,

under henvisning til den begæring om negativattest og anmeldelse med henblik på fritagelse, som blev indgivet i henhold til artikel 2 og 4 i forordning nr. 17 den 16. december 1994,

under henvisning til det resumé af begæringen og anmeldelsen, der er offentliggjort i overensstemmelse med artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17 og artikel 3 i protokol nr. 21 i EØS-aftalen (2),

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspørgsmål, og

ud fra følgende betragtninger:

I. SAGSFREMSTILLING

A. INDLEDNING

(1) Joint venture-selskabet ATLAS blev anmeldt til Kommissionen den 16. december 1994. Med denne transaktion dannes et joint venture-selskab, som France Télécom (FT) og Deutsche Telekom AG (DT) hver vil eje 50 % af. Anmeldelsen af ATLAS erstatter anmeldelsen af 3. juni 1993 af et joint venture dannet af FT og DT (der dengang hed Deutsche Bundespost Telekom) under navnet »Eunetcom«, som denne beslutning også finder anvendelse på (3). ATLAS udgør også FT's og DT's instrument til deltagelse i en anden transaktion, anmeldt under navnet Phoenix, sammen med Sprint Corporation (Sprint) (4). Phoenix, der i mellemtiden er blevet omdøbt til GlobalOne, er genstand for en særskilt beslutning i henhold til EF-traktatens artikel 85, stk. 3 (5).

(2) ATLAS har en todelt struktur. Et holdingselskab, Atlas SA, der er etableret i Bruxelles og registreret som et société anonyme i henhold til belgisk lovgivning, råder over tre driftsselskaber, nemlig Atlas Télécommunications S.A. (ATLAS France) i Frankrig, Telekom Internationale Telekommunikationsdienste GmbH (ATLAS Germany) i Tyskland og et for resten af Europa. Atlas France og Atlas Germany vil i starten yde teknisk støtte og salgsstøtte til FT og DT, dvs. de franske og tyske distributører af ATLAS- og GlobalOne-produkter. Efter den fulde og effektive liberalisering af teleinfrastrukturerne og markederne for teletjenester i Frankrig og Tyskland, som efter planen skal finde sted den 1. januar 1998, vil DT's datterselskab for levering af pakkekoblede X.25-datakommunikationstjenester, T-Data Gesellschaft für Datenkommunikation mbH (T-Data) (6), blive fusioneret med Atlas Germany, medens FT's datterselskab for levering af pakkekoblede X.25-datakommunikationstjenester, Transpac France, vil blive fusioneret med Atlas France.

B. PARTERNE

(3) Deutsche Telekom AG (DT) og France Télécom (FT) er de offentlige teleselskaber i Tyskland og Frankrig. Begge leverer telefonlinjer til private hjem og virksomheder og står for lokale forbindelser, mellembysforbindelser og internationale forbindelser til og fra deres hjemland. DT's omsætning på verdensplan udgjorde i 1994 31,8 mia. ECU (en stigning på 4,3 % i forhold til 1993), medens FT's omsætning androg 21,7 mia. ECU (en stigning på 1,8 % i forhold til 1993).

C. DET RELEVANTE MARKED

1. Produktmarkeder

(4) ATLAS vil henvende sig til markederne for levering af ikke-monopoliserede teletjenester til erhvervskunder i Europa som helhed og på nationalt plan. ATLAS vil være målrettet mod to særskilte produktmarkeder for ikke-monopoliserede tjenester, nemlig:

(5) Markedet for kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder

Dette marked omfatter hovedsagelig kundespecifikke kombinationer af en række eksisterende teletjenester, hovedsagelig liberaliserede tale-tjenester, herunder tale-kommunikation mellem medlemmer af en lukket gruppe af brugere (virtuelle private netværkstjenester (VPN-tjenester)), højhastighedsdatatjenester og udliciterede telekommunikationsløsninger, der er specielt designet til individuelle kunder. Markedet for kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder - udvidet med f.eks. kundespecifik kapacitetsplanlægning, fakturering, adgang til teknisk bistand døgnet rundt osv. - er under forandring og udvikler sig med stor hast. Kunderne fordrer sådanne pakker af sofistikerede telekommunikations- og informationstjenester fra en enkelt leverandør. Leverandøren forventes at påtage sig det fulde ansvar for samtlige tjenester indeholdt i pakken. Derfor agter DT og FT via ATLAS at tilbyde sådanne kunder netop de tjenester, som den på ethvert tidspunkt eksisterende teknologi muliggør inden for gældende lovgivning. I denne henseende har parterne tilkendegivet, at ATLAS på et senere tidspunkt vil blive udvidet til også at omfatte internationale tale-tjenester og andre basistjenester, forudsat at lovgivningen tillader det.

Disse tjenester leveres via hurtige og kapacitetsstærke lejede kredsløb, der forbinder sofistikeret udstyr hos kunden med tjenesteleverandørens knudepunkter. Som alternativ kan andre transmissionsmidler, f.eks. satellitter eller mobilradioer, benyttes til at sikre den til enhver tid nødvendige geografiske dækning. Sådanne tjenester anvender de allernyeste og mest avancerede protokoller, datakompressionsteknikker og det mest moderne udstyr og software. På dette marked forventes ATLAS at tilbyde en portefølje af tjenester (»ATLAS-tjenesterne«) omfattende følgende:

- datatjenester: hurtige og langsomme pakkekoblede tjenester, Frame Relay-tjenester, Internet Protocol-tjenester (IP-tjenester)

- applikationsspecifikke tillægstjenester: tillægstjenester inden for elektronisk post, videokonferencer og elektronisk dokumentoverførsel

- tale-VPN-tjenester

- tillægstjenester inden for lejede kredsløb: forudreserverede, styrede og kredsløbskoblede båndbredder

- VSAT-nettjenester

- udlicitering: kunderne får tilbud om at overdrage ansvaret for og ejendomsretten til deres netværk til ATLAS. I denne forbindelse kan ATLAS i sit eget produktudbud integrere tredjeparters produkter, der allerede ejes af kunder, og som disse ønsker at beholde.

Nogle af ovennævnte tjenester vil forblive hos DT og FT og vil derfor ikke blive ATLAS-tjenester. Det drejer sig om (i) de nationale modtager-VSAT-tjenester i Frankrig, hvor der er én kanal til rådighed pr. bærer, (ii) national elektronisk post og nationale EDI-tjenester i Tyskland, (iii) datanet-tjenester, der benytter Asynchronous Transfer Mode (ATM) i Frankrig, Tyskland og ethvert tredjeland, og (iv) nationale VPN-tjenester i Frankrig og Tyskland. Hvis sådanne tjenester og/eller underliggende net samt bredbåndstransmissionskapacitet, som varetages af DT og/eller FT, skal integreres i ATLAS, kræver det en særskilt anmeldelse til Kommissionen.

(6) På grund af de høje omkostninger forbundet med anlæg og drift af de netværk, der er nødvendige for at kunne tilbyde kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder, er sådanne tjenester kun kommercielt levedygtige, hvis de leveres til multinationale selskaber, store virksomheder og andre storforbrugere af telekommunikation, navnlig de største af disse, som genererer en konstant stor trafikmængde (7). Mange af disse potentielle kunder har komplekse og specifikke behov, og de har ofte selv erhvervet et stort kendskab til styring af egne interne net. Det er i denne sag ikke nødvendigt at tage stilling til, om hver enkelt af ovennævnte tjenester udgør et særskilt produktmarked, eftersom en særskilt analyse ikke ville påvirke Kommissionens konklusioner.

(7) Denne beslutning vedrører imidlertid kun ATLAS' produktudbud og forretningsområder, således som angivet i anmeldelsen. Der vil være behov for en ny anmeldelse, hvis produktudbuddet eller forretningsområderne ændres væsentligt, navnlig (i) hvis der i ATLAS integreres en bredbåndstransmissionskapacitet (f.eks. ATM-net) i Frankrig og Tyskland, og (ii) hvis ATLAS begynder at tilbyde offentlige basistjenester inden for telekommunikation (f.eks. taletelefonitjenester) (8).

(8) Markedet for pakkekoblede datakommunikationstjenester

ATLAS vil også være aktivt på et særskilt marked for pakkekoblede datakommunikationstjenester. Kommissionen betragter datakommunikationstjenester som et særskilt produktmarked inden for telekommunikationssektoren, dog uden at udelukke forekomsten af snævrere markeder (9). Et snævrere marked er markedet for pakkekoblede datakommunikationstjenester (10). Pakkekobling benyttes til at forbedre udnyttelsen af netkapaciteten og består i at opsplitte datasekvenser i »pakker«, som sammen med andre »pakker« sendes ud i nettet for at udnytte den disponible kapacitet bedst muligt. »Pakkerne« sendes til den ønskede destination, hvor de samles for at gendanne de afsendte datasekvenser. En af de standarder, der benyttes i forbindelse med levering af pakkekoblede datatransmissionstjenester, er X.25-protokollen. Pakkekoblede datatjenester, der benytter denne protokol (»X.25-datatjenester«), er langsommere end pakkekoblede datakommunikationstjenester, der benytter andre protokoller såsom Frame Relay, Asynchronous Transfer Mode (ATM) eller Internet-protokollen (IP), eftersom X.25-datatjenester bygger på mindre pakker og nødvendiggør koblinger, der gør det muligt at kræve betaling for hver afsendt pakke.

(9) Pakkekoblede datakommunikationstjenester kan inddeles i forskellige kundesegmenter inden for samme produktmarked.

1) På den ene side kunder, der for det meste genererer en uberegnelig og geografisk meget spredt efterspørgsel efter systemer til overførsel af små datamængder ved lav hastighed. Disse kendetegn skyldes enten den særlige form for brug (f.eks. banker, der har pengeautomater placeret overalt i landet, net af salgssteder i forretninger) eller disse kunders størrelse, dvs. små og mellemstore virksomheder. Sådanne tjenester faktureres pr. afsendt mængde i overensstemmelse med offentliggjorte takster. Alle de etablerede teleselskaber i medlemsstaterne, herunder DT og FT, driver et tæt, offentligt, landsdækkende datanet og tilbyder dette kundesegment X.25-datatjenester (»det offentlige pakkekoblede datanet«). I hver medlemsstat findes der kun ét offentligt pakkekoblet datanet opbygget af det etablerede teleselskab med en public service-forpligtelse før liberaliseringen af markedet.

2) På den anden side større erhvervskunder og andre store brugere, der genererer en mere omfangsrig og regelmæssig trafik. Disse brugeres behov berettiger ofte, at enten andre tjenesteleverandører eller de potentielle kunder selv påtager sig de store omkostninger forbundet med etableringen af kundespecifikke lejede kredsløb (f.eks. til VPN-tjenester), der kan imødekomme de individuelle behov. Denne efterspørgsel dækkes derfor i stigende grad af enten pakkekoblede tjenester, der benytter andre protokoller end X.25, især Frame Relay og ATM (til VPN) og IP (til både offentlige formål og VPN-formål), eller af koblede tjenester (PSTN- og ISTN-tjenester). Pakkekoblede datakommunikationstjenester til sådanne brugere faktureres i overensstemmelse med aftalte takster, der tager højde for karakteren af den enkelte kundes individuelle behov.

(10) Næsten alle virksomheder i EF's medlemsstater er allerede aftagere, eller potentielle aftagere, af nationale, pakkekoblede datakommunikationstjenester. Også små og mellemstore virksomheder benytter sådanne tjenester, om end i mindre omfang og muligvis mindre regelmæssigt end større brugere. De små og mellemstore virksomheders behov vil dog sjældent være tilstrækkeligt stort til at berettige, at tjenesteleverandørerne investerer i lejede kredsløb med det specifikke formål at nå ud til netop de små og mellemstore virksomheder, som derfor står i en svag forhandlingsposition og ikke hidtil har været i stand til at skifte fra den nuværende leverandør, typisk det etablerede teleselskab, til en konkurrent.

(11) Pakkekoblet datakommunikation kan også tilbydes som én tjeneste i en kundespecifik pakke af tjenester til erhvervskunder. Men selv som en del af sådanne pakker er pakkekoblede datakommunikationstjenester baseret på en veludviklet, internationalt standardiseret teknologi og leveres via de normale jordbaserede infrastrukturer. På nationalt plan kan større kunder, der ikke benytter teleselskabets offentlige pakkekoblede datanet, men som betjenes via kundespecifikke lejede kredsløb, vælge blandt et større udbud af pakkekoblede datakommunikationstjenester end blot X.25-datatjenester. De fleste eksisterende aftagere af pakkekoblede datakommunikationstjenester har imidlertid hver især en årsomsætning på langt under 10 000 ECU, og de er derfor ikke potentielle brugere af kundespecifikke pakker af erhvervsteletjenester. De pakkekoblede datakommunikationstjenester, som ATLAS tilbyder, udgør derfor et særskilt produktmarked i forhold til markedet for kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder, som ATLAS ligeledes er rettet mod.

2. Geografiske markeder

Markederne for kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder

(12) Da pris- og omkostningsforskellene er ganske betydelige, optræder efterspørgslen efter kundespecifikke pakker af erhvervsteletjenester på mindst tre særskilte geografiske markeder, nemlig et globalt marked, et grænseoverskridende regionalt marked og et nationalt marked. ATLAS vil levere sådanne pakker til store brugere over hele Europa og nationalt. Via GlobalOne vil de kundespecifikke pakker af erhvervsteletjenester, som ATLAS tilbyder, også have globale sammenkoblingsmuligheder, dvs. at det vil være teknisk muligt at udvide en given tjeneste til at dække mere end Europa ved at sammenkoble en kundes forretningssteder verden over via Phoenix' »Global Backbone Network« (11). Som følge af de store omkostninger, der er forbundet hermed, kommer efterspørgslen efter kundespecifikke pakker af erhvervsteletjenester i dag hovedsagelig fra multinationale koncerner, store virksomheder samt større nationale og andre intensive telekommunikationsbrugere. Kommissionen har behandlet disse brugeres behov i beslutning 94/579/EF vedrørende (BT-MCI) (12).

(13) Som følge af den omkostningsstruktur, der er forbundet med leveringen af kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder, navnlig udgifterne til leje af den fornødne infrastruktur, er priserne for sådanne tjenester knyttet til den geografiske dækningsgrad, og det samme gælder udgifterne til supplerende funktioner (f.eks. étstedsfakturering, help-desk og teknisk bistand i døgndrift, kundespecifik fakturering). Meget tyder på, at den forøgede adgang til transeuropæiske net i sidste ende vil sløre distinktionen mellem den nationale og grænseoverskridende eller i sidste ende Europa-dækkende levering af ikke-monopoliserede teletjenester. Imidlertid vil visse sofistikerede, nationale ikke-monopoliserede tjenester, herunder DT's og FT's nationale datanettjenester baseret på ATM eller en tilsvarende pakkekoblingsteknologi (henholdsvis Datex-M og Transrel) og de i betragtning 5 nævnte nationale tjenester, som p.t. tilbydes af DT og FT i henholdsvis Tyskland og Frankrig, ikke blive inkluderet i ATLAS' udbud. Dette forhold illustrerer, at sondringen mellem den nationale og grænseoverskridende levering af kundespecifikke pakker af erhvervsteletjenester stadig er gyldig i dag.

Markederne for pakkekoblede datakommunikationstjenester

(14) Prisforskellene for disse tjenester kan være mindre end for kundespecifikke pakker af erhvervsteletjenester. Imidlertid kan der for pakkekoblede datakommunikationstjenester skelnes mellem et nationalt, et grænseoverskridende regionalt og et globalt geografisk niveau. Med hensyn til trafikmængde er udbuddet af og efterspørgslen efter pakkekoblede datakommunikationstjenester hovedsagelig nationalt. I Tyskland leverer DT's eksisterende division for pakkekoblede datakommunikationstjenester, T-Data, således så godt som aldrig sådanne tjenester på tværs af grænserne, og FT's tyske datterselskab Info AG leverer - skønt det er tilsluttet FT's sømløse, grænseoverskridende Transpac-net - kun en femtedel af sine pakkekoblede datakommunikationstjenester på tværs af grænserne. Denne vurdering blev bekræftet af tredjeparter, der reagerede på Kommissionens meddelelse om anmeldelsen af ATLAS (13).

(15) På globalt og europæisk plan kan X.25-datatjenester og kundespecifikke pakker af erhvervsteletjenester være delvis sammenfaldende i det omfang, store aftagere af sidstnævnte tjenester ikke har behov for en særskilt levering af X.25-datatjenester, når sådanne tjenester er blevet indbygget i kombinationer af tjenester, der tilbydes over avancerede netværk. Store europæiske telekommunikationsbrugere efterspørger således tjenester med globale sammenkoblingsmuligheder, dvs. tjenester, der alt efter behov kan udvides til at dække mere end Europa. DT og FT har bestræbt sig på at imødekomme denne efterspørgsel ved at indgå GlobalOne-aftalerne med Sprint. Efterhånden som adgangen til avancerede netværk på tværs af grænserne forøges, må det generelt forventes, at markedet på mellemlang sigt vil overkomme nationale forskelle. Imidlertid eksisterer der stadig i dag særskilte nationale geografiske markeder for henholdsvis pakkekoblede datakommunikationstjenester og levering af kundespecifikke pakker af erhvervsteletjenester.

D. ATLAS' MARKEDSANDELE

Markedet for kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder

(16) Parterne anslår, at de europæiske markeder for ikke-monopoliserede telekommunikationstjenester til erhvervslivet (ekskl. datakommunikationstjenester) repræsenterer en værdi af ca. 505 mio. ECU (1993-tal). Heraf tegnede punkt-til-punkt tjenester sig for ca. 15,1 mio. ECU, VPN-tjenester tegnede sig for ca. 220,6 mio. ECU, VSAT-tjenester tegnede sig for ca. 173,2 mio. ECU, og udliciteringstjenester tegnede sig for ca. 96,4 mio. ECU. Ifølge anmeldelsen udgjorde DT's og FT's samlede markedsandel (i 1993) i EF 25 % på markedet for punkt-til-punkt tjenester, 27 % på markedet for VPN-tjenester og 2,3 % på markedet for udliciteringstjenester. Markedsandelene for VSAT-tjenester er vanskelige at beregne, eftersom teleselskaberne hovedsagelig benytter VSAT-terminaler som enten back-up for andre tjenester eller til at udvide den geografiske dækningsgrad for tjenester, trods mangler ved de jordbaserede infrastrukturer; imidlertid havde DT og FT tilsammen 10 907 VSAT-terminaler i juni 1994 svarende til 29 % af den samlede installerede base af VSAT-terminaler (interaktive terminaler, dataterminaler til envejskommunikation og terminaler til erhvervs-tv) i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde.

Med hensyn til de nationale markeder for kundespecifikke pakker af erhvervsteletjenester udgør DT's og FT's samlede markedsandele inden for individuelle, ikke-monopoliserede erhvervsteletjenester i Frankrig og Tyskland henholdsvis 93 % af det franske VPN-marked (hvor DT ikke optræder) mod 0 % af det tyske VPN-marked og 60 % af det franske marked for punkt-til-punkt tjenester mod 35 % af det tilsvarende tyske marked. DT's og FT's joint venture-selskab på udliciteringsområdet, Eunetcom BV, havde 36 % af den samlede udliciteringsomsætning i Frankrig og 29 % af den samlede udliciteringsomsætning i Tyskland. Hvad VSAT-tjenester angår, har DT installeret næsten 25 % af samtlige VSAT-terminaler i Tyskland; denne medlemsstat tegner sig for 18 % af samtlige sådanne terminaler i EØS.

DT og FT spiller en ubetydelig eller slet ingen rolle på de nationale markeder i lande, herunder alle EØS-lande.

Markedet for pakkekoblede datakommunikationstjenester

(17) DT og FT anslår, at det europæiske marked for datakommunikationstjenester repræsenterer en værdi af ca. 2,8 mia. ECU (1993-tal). Ifølge anmeldelsen udgjorde DT's og FT's samlede andel af dette marked i 1993 35 %. Blandt de nationale markeder vil ATLAS indtage en særlig stærk position i Frankrig og Tyskland. DT's og FT's andel af det samlede marked for alle datakommunikationstjenester udgør 79 % i Tyskland og 77 % i Frankrig, hvoraf omkring halvdelen består af tjenester leveret af DT's datterselskab for X.25-datatjenester (T-Data) og FT's datterselskab Transpac France. Begge datterselskaber forbliver uden for ATLAS-projektet, indtil de tyske og franske telekommunikationsinfrastrukturer og disse landes markeder for teletjenester er blevet fuldt og effektivt liberaliseret pr. 1. januar 1998 (se betragtning 24).

E. ATLAS' HOVEDKONKURRENTER

Markederne for kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervskunder

(18) Siden Kommissionens beslutning i 94/579/EF (BT-MCI) er adskillige selskaber, enten alene eller sammen med andre, trængt ind på eller begyndt at trænge ind på de internationale markeder for ikke-monopoliserede erhvervsteletjenester. De vigtigste af disse selskaber, der ganske vist er rettet mod forskellige geografiske områder og mod forskellige målgrupper, er følgende: AT& T WorldPartners, Concert, IBM-Stet, International Private Satellite Partners (14), Unisource (15) og Uniworld (16). Nogle af disse strategiske alliancer befinder sig blot på projektstadiet, medens andre afventer myndighedernes godkendelse. De tjener imidlertid alle det formål at positionere de respektive partnere med henblik på den kommende fuldstændige liberalisering.

Markedet for pakkekoblede datakommunikationstjenester

(19) Markedet for pakkekoblede datakommunikationstjenester omfatter et langt større antal aktører end markedet for kundespecifikke pakker af tjenester til erhvervslivet. Blandt de globale aktører på dette marked optræder de i betragtning 18 nævnte alliancer, der konkurrerer med udbydere såsom EDS, FNA, Infonet, SITA og SWIFT og de operative datterselskaber af store, verdensomspændende selskaber såsom AT& T Istel, Cable & Wireless Business Networks, DEC's Easynet og GEIS. Desuden findes der et stort antal mindre selskaber, som konkurrerer på grænseoverskridende regionalt eller nationalt plan i EØS. Som eksempel kan nævnes FT's indirekte tyske datterselskab, Info AG, der leverer de fleste af sine datakommunikationstjenester i Tyskland, og som er DT's næststørste konkurrent på det tyske marked for pakkekoblede datakommunikationstjenester. Ingen af disse mindre selskaber kan sammenlignes med de store alliancer med hensyn til rækkevidde, adgang til transmissionskapacitet og finansiel opbakning.

F. TRANSAKTIONEN

(20) Den til Kommissionen anmeldte ATLAS-transaktion omfatter et sæt aftaler, hvis hovedtræk er beskrevet nedenfor.

1. De oprindeligt anmeldte aftaler

a) The ATLAS Joint Venture-Agreement (JV-aftalen) er hovedaftalen, hvorved joint venture-selskabet ATLAS oprettes.

b) The Intellectual and Industrial Property Transfer and Licens Agreements indgået med Atlas SA af både FT og DT. Ifølge disse aftaler vil FT og DT stille de intellektuelle ejendomsrettigheder til rådighed for Atlas SA, der er nødvendige for ATLAS' drift.

c) The Framework Services Agreements er rammeaftaler indeholdende de grundlæggende vilkår og bestemmelser vedrørende DT's og FT's levering af bestemte tjenester til Atlas SA og Atlas SA's levering af bestemte tjenester til FT og DT.

d) The Distribution Agreements: to grundlæggende set enslydende distributionsaftaler med henholdsvis FT og DT indeholdende de nærmere bestemmelser angående markedsføringen og afsætningen af ATLAS' produkter i hjemlandene (dvs. Frankrig og Tyskland).

e) The Agency Agreements, i henhold til hvilke hvert af moderselskaberne udnævner Atlas SA til ikke-eksklusiv verdensagent for salg af DT's og FT's internationale lejede linjer (»half-circuits«) med Tyskland som territorial undtagelse med hensyn til DT's »half-circuits«.

2. Aftalebestemmelser

(21) Ovennævnte aftaler indeholder bestemmelser om navnlig følgende:

1) ATLAS' struktur

Atlas SA oprettes som et joint venture-selskab mellem FT og DT, som hver især ejer halvdelen af aktiekapitalen. Ledelsesstrukturen i Atlas SA ser således ud:

a) Generalforsamling: Generalforsamlingens forudgående tilladelse skal indhentes i forbindelse med f.eks. vedtægtsændringer, kapitalomlægninger, emission af aktier, sammenlægninger, salg af alle eller en væsentlig del af aktiverne samt likvidation.

b) Bestyrelsen: Atlas SA's bestyrelse har elleve medlemmer, hvoraf DT og FT hver vælger fem, medens Sprint vælger den sidste. Bestyrelsens forudgående godkendelse skal indhentes i forbindelse med en række vigtige beslutninger såsom godkendelse af forretningsplaner og årlige budgetter, udvidelser af ATLAS' forretningsområde, indgåelse af vigtige kontrakter osv. Beslutninger om ændringer af ATLAS' forretningsområder, udnævnelse af ledere samt godkendelse af forretningsplanen, den årlige driftsplan og budgettet kræver, at mindst to bestyrelsesmedlemmer udnævnt af hver part stemmer sammen med flertallet (17).

c) Administrerende direktører: Det er meningen, at Atlas SA skal have to administrerende direktører, hvoraf den ene udnævnes af FT blandt FT's repræsentanter i bestyrelsen, medens den anden udnævnes af DT blandt DT's repræsentanter i bestyrelsen. De administrerende direktører skal i fællesskab have ansvaret for ATLAS' daglige drift og forretninger. De administrerende direktører skal godkende alle vigtige beslutninger, herunder beslutninger om ansættelse eller afskedigelse af personer i nøglestillinger.

Parterne vil til ATLAS overføre deres eksisterende europæiske aktiver uden for Frankrig og Tyskland (samt nogle af deres aktiver i disse to lande), som benyttes til levering af de tjenester, som vil være omfattet af ATLAS.

2) ATLAS' funktion og aktiviteter

ATLAS oprettes med henblik på levering af sømløse, nationale og internationale ikke-monopoliserede tjenester til erhvervskunder (dvs. såvel multinationale selskaber som små og mellemstore virksomheder). ATLAS' portefølje af tjenester omfatter datanettjenester, internationale punkt-til-punkt tjenester (styrede forbindelser), tale-VPN-tjenester, kundedefinerede net, udliciteringstjenester og VSAT-tjenester. Disse tjenester er fuldstændig liberaliseret i EF og i vidt omfang også på verdensplan. ATLAS vil være ansvarlig for ovennævnte portefølje af tjenester uden for Frankrig og Tyskland.

I Frankrig og Tyskland vil ATLAS yde salgsstøtte til FT's og DT's salgspersonale for så vidt angår alle ovennævnte tjenester i ATLAS' portefølje, dog med undtagelse af offentlige pakkekoblede datanettjenester i Frankrig og Tyskland, der vil blive leveret af henholdsvis FT's Transpac France og DT's datterselskab T-Data, indtil markederne for teleinfrastrukturer og teletjenester er blevet fuldt og effektivt liberaliseret i Frankrig og Tyskland pr. 1. januar 1998.

DT og FT vil optræde som enedistributører af ATLAS' tjenester i henholdsvis Tyskland og Frankrig. ATLAS-produkterne vil i Frankrig og Tyskland blive solgt under de fælles, globalt anvendte mærker ATLAS/GlobalOne. DT vil i Frankrig have ret til at optræde som passiv sælger af ATLAS-tjenester, og det samme vil være tilfældet for FT i Tyskland og for enhver ATLAS-driftsenhed i begge medlemsstater. Uden for Frankrig og Tyskland vil ATLAS-produkterne blive solgt af ATLAS' driftsenhed for resten af Europa.

I overensstemmelse med JV-aftalen betalte DT et udligningsbeløb ved undertegnelsen af aftalen for at ligestille værdien af de to parters respektive bidrag. DT og FT vil betale yderligere udligningsbeløb ved overflytningen af T-Data og Transpac til ATLAS for at udligne enhver forskel mellem værdien af henholdsvis T-Data og Transpac.

3) Bestemmelser vedrørende forretninger, der indgås af eller med ATLAS

Gensidig levering af tjenester mellem ATLAS og FT/DT reguleres af to rammeaftaler vedrørende tjenester (Services Agreements), ifølge hvilke forretninger mellem FT/DT og ATLAS skal være transparente og ikke-diskriminerende og foregå på normale forretningsmæssige vilkår.

Hvad angår DT's eller FT's almindelige tjenester vil de priser og andre vilkår, som DT eller FT normalt anvender over for deres kunder, også gælde for ATLAS. Med hensyn til tjenester, som almindeligvis ikke udbydes af FT eller DT, anvendes markedspriser og markedsvilkår, som forhandles mellem parterne i god tro og på forretningsmæssige vilkår. Således vil ATLAS erhverve sådanne tjenester fra DT eller FT til samme pris og på samme vilkår, som enhver tredjepart, der er normal leverandør af disse tjenester, ville gøre gældende under tilsvarende omstændigheder. Såfremt der ikke er adgang til oplysninger om de relevante markedspriser, fastsættes de priser, som ATLAS skal betale, på basis af den beregningsmodel, der inden for FT benyttes til kalkulering af tilbud til kunder med særlige ønsker, og som inden for DT benyttes til kalkulering af koncerninterne afregningspriser. De således kalkulerede priser skal for den relevante periode dække alle omkostninger og give en rimelig avance.

4) Bestemmelser om ikke at konkurrere

I henhold til artikel XIII i JV-aftalen vedrørende ATLAS vil hverken FT eller DT noget sted engagere sig i produktion af tjenester, der i væsentlig grad er de samme som eller konkurrerer direkte med ATLAS' tjenester, og de vil ikke uden for Frankrig og Tyskland engagere sig i markedsføring, salg eller distribution af tjenester, der i væsentlig grad er de samme som eller konkurrerer direkte med ATLAS' tjenester. Desuden vil FT ikke markedsføre eller distribuere ATLAS-tjenester i Tyskland, og DT vil ikke markedsføre eller distribuere ATLAS-tjenester i Frankrig. Passivt salg er imidlertid tilladt for FT uden for Frankrig, for DT uden for Tyskland og for ATLAS i både Frankrig og Tyskland.

5) Bestemmelser vedrørende intellektuel og industriel ejendomsret

Begge moderselskaber har indgået en aftale om overdragelse af og licens på intellektuel og industriel ejendomsret (Intellectual and Industrial Property Transfer and Licence Agreements) med Atlas SA, ifølge hvilke DT, FT, T-Data og Transpac France (indehaverne af de intellektuelle ejendomsrettigheder) vil indrømme Atlas SA de intellektuelle ejendomsrettigheder, som er nødvendige for at drive ATLAS-forretningerne i overensstemmelse med følgende principper:

a) intellektuelle ejendomsrettigheder, som ejes af eller er givet i licens til indehaverne af de intellektuelle ejendomsrettigheder, og som udelukkende benyttes til ATLAS-forretningerne, overdrages til Atlas SA

b) intellektuelle ejendomsrettigheder, som ejes af eller er givet i licens til indehaverne af de intellektuelle ejendomsrettigheder, og som hovedsagelig benyttes til ATLAS-forretningerne, overdrages også til Atlas SA, og parterne indrømmes en underlicens (en såkaldt Grant Back Licence underlicens)

c) intellektuelle ejendomsrettigheder, som ejes af eller er givet i licens til indehaverne af de intellektuelle ejendomsrettigheder, og som hovedsagelig benyttes til ejendomsrettighedsindehavernes forretninger, gives i (under)licens til Atlas SA.

G. ÆNDRINGER FORETAGET EFTER KOMMISSIONENS INTERVENTION OG BETINGELSER KNYTTET TIL DENNE BESLUTNING

(22) Visse aspekter af den oprindelig anmeldte ATLAS-transaktion syntes at være uforenelige med EF's konkurrenceregler. Kommissionen underrettede derfor ved skrivelse af 23. maj 1995 parterne om sine betænkeligheder. Under anmeldelsesproceduren har parterne ændret de oprindelige aftaler og afgivet en række tilsagn til Kommissionen.

1. Aftaleændringer

(23) Atlas SA udpeges ikke til agent for internationale »half-circuits«

Med henvisning til Kommissionens skrivelse af 23. maj 1995 ophævede DT og FT agent-aftalerne (Agency Agreements) og ændrede den oprindelige tjenesteaftale for at tage hensyn til, at Atlas S.A. ikke udpeges til eneagent for DT's og FT's »half-circuits«.

(24) De franske og tyske offentlige pakkekoblede datanet integreres ikke, før den fulde og effektive liberalisering af markederne for teleinfrastrukturer og teletjenester har fundet sted

Atlas SA vil ikke erhverve den juridiske ejendomsret til eller den juridiske kontrol over, jf. artikel 3 i Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 (18), senest ændret ved akten vedrørende Østrigs, Finlands og Sveriges tiltrædelse, de franske og tyske offentlige pakkekoblede datanet, dvs. henholdsvis Transpac France og T-Data, før gennemførelsen af den fulde og effektive liberalisering af markederne for teleinfrastrukturer og teletjenester i Frankrig og Tyskland, hvilket efter planen vil ske den 1. januar 1998. I mellemtiden:

1) har FT opdelt Transpac SA i Transpac France og Transpac Europe

2) har FT overført Transpac Europe til ATLAS

3) beholder FT Transpac France som et 100 %-ejet datterselskab

4) har DT registreret sin division for X.25-datatjenester som et særskilt selskab efter tysk ret og som et 100 %-ejet datterselskab af DT

5) har DT og FT overført deres joint venture-selskab for udliciteringsopgaver, Eunetcom BV, til Atlas SA

6) har Atlas SA oprettet et datterselskab i Frankrig og Tyskland (Atlas France og Atlas Germany) til levering af følgende tjenester:

i) salgsstøtte til distributørerne af ATLAS-produkter i Frankrig og Tyskland

ii) tjenester inden for ATLAS' forretningsområder - dog ikke pakkekoblede datanettjenester - herunder:

- VSAT-tjenester

- internationale punkt-til-punkt tjenester

- tale-VPN-tjenester

- kundedefinerede løsninger (bortset fra nationale X.25 datatjenester i Frankrig og Tyskland)

- udliciteringstjenester,

men ikke de i betragtning 5, sidste afsnit, nævnte tjenester.

Når først markederne for teleinfrastrukturer og teletjenester i Frankrig og Tyskland er blevet fuldt og effektivt liberaliseret, vil Transpac France og T-Data blive indlemmet i ATLAS, således at Atlas France og Atlas Germany fusioneres med henholdsvis Transpac France og T-Data. I forbindelse med denne indlemmelse skal Transpac France og T-Data kun stå for offentlige pakkekoblede datanet med henblik på levering af pakkekoblede datakommunikationstjenester baseret på henholdsvis »X.25«-, IP-, SNA- og Frame Relay-protokoller.

(25) Teknisk samarbejde

Forud for den fulde og effektive liberalisering af markederne for teleinfrastrukturer og teletjenester i Frankrig og Tyskland vil DT og FT samarbejde om udviklingen af fælles tekniske netelementer. Denne beslutning er betinget af, at DT's og FT's samarbejde på dette område kun kommer til at omfatte følgende indtil den i artikel 2 omhandlede dato:

1) FT og DT vil samarbejde om udviklingen af fælles produkter og fælles tekniske netelementer (dvs. produkter og elementer med samme karakteristika, men som dog er særskilt bygget og ejet). Dette samarbejde vil også dække de franske og det tyske offentlige pakkekoblede datanet. Kun følgende funktioner vil blive varetaget af Atlas S.A. for henholdsvis Transpac France og T-Data:

a) produktstyring og produktudvikling - nemlig i) produktdefinition (dvs. fastlæggelse af bl.a. hastighed, vilkår og mulighed for sammenkobling samt andre tekniske og kommercielle aspekter), ii) markedsføring af produkterne, iii) styring af produkternes livscyklus, iv) specifikation af produktkrav, v) tekniske specifikationer og udvikling af produkterne samt vi) den tekniske udvikling af produkterne (dvs. hardware og software) - forudsat at produktmærkningen og prisfastsættelsen samt indsættelsen af produkterne i nettet styres af henholdsvis Transpac France og T-Data

b) visse netplanlægningsfunktioner, nemlig i) konstruktion af det centrale net og optimering af det fælles transmissionsnet for at hindre unødigt ressourcespild, ii) konstruktion og optimering af nettene til de forskellige tjenesteplatforme for at sikre sømløse tjenester samt iii) central planlægning med hensyn til implementeringen af nye knudepunkter (f.eks. timing)

c) informationssystemer - nemlig i) definition af informationssystemers arkitektur (f.eks. udvikling af fælles tekniske træk ved fremtidige informationssystemer), ii) specifikation af kravene til informationssystemer og af deres anvendelsesmuligheder, iii) den tekniske udvikling af hardware og software til informationssystemer samt iv) den centrale planlægning af implementeringen af hardware og software - forudsat at centrale informationssystemfunktioner (f.eks. faktureringsoplysninger og statistikker) varetages af henholdsvis Transpac France og T-Data.

Ovennævnte samarbejdsområder må på ingen måde blive ensbetydende med en faktisk integrering af det franske og tyske offentlige pakkekoblede datanet, som vil blive kontrolleret af to særskilte netstyringscentre. Begrænsningen af DT's og FT's tekniske samarbejde til ovennævnte områder er knyttet til denne beslutning som en betingelse, jf. artikel 8, stk. 1, i forordning nr. 17.

2) ATLAS kan give visse driftsmæssige funktioner i underkontrakt til Transpac France og T-Data.

(26) Aktiverne i FT's indirekte tyske datterselskab integreres ikke

Aktiverne i FT's tyske leverandør af erhvervsteletjenester, Info AG, indlemmes ikke i ATLAS, jf. følgende tilsagn:

»For at efterkomme Europa-Kommissionens krav om, at konkurrencen ikke må elimineres på det tyske marked for telekommunikationstjenester, giver France Télécom (FT) tilsagn om uigenkaldeligt at ville sætte Transpacs tyske datterselskab, Info AG, til salg som en virksomhed i fortsat drift eller træffe alternative foranstaltninger med tilsvarende virkning, såfremt salget ikke skulle finde sted.

Omfanget af afhændelsen af interesser

FT vil afhænde alle Info AG's aktiver og kontrakter. Multinationale kunder med hovedsæde uden for Tyskland, til hvem Info AG i dag leverer avancerede nettjenester som led i Transpac-nettet, kan overføres til ATLAS, forudsat at Kommissionen finder det godtgjort, at disse tjenester kan adskilles fra Info AG's tyske aktiviteter (»Info AG's virksomhed«) uden at mindske værdien af disse aktiviteter væsentligt.

De to dele af Info AG's virksomhed (dvs. Disaster Recovery Services (DRS) og Network Services (NWS)) vil blive solgt særskilt, hvis der ikke kan findes en køber til Info AG's virksomhed som helhed. Med henblik på dette tilsagn betragtes salget af Info AG som salget af såvel DRS-delen som NWS-delen af Info AG's virksomhed.

France Télécoms forpligtelser

1) Hvad angår Info AG's nuværende arbejde for kunder med hovedsæde uden for Tyskland, vil FT - forud for salget af Transpacs aktier i Info AG til den part, der overtager aktierne (»køberen«) - bestræbe sig på at tilvejebringe en tjenesteaftale mellem Info AG og Transpac. Ifølge denne aftale vil Transpac fortsætte med, for Info AG, at levere de tjenester, som Transpac i dag leverer til Info AG.

2) De tjenester, der er omfattet af den i foregående punkt nævnte aftale, leveres på en sådan måde, at de ikke skader Info AG's resterende aktiviteter i deres nuværende form. Indgåelsen af en sådan aftale med køberen er ikke en betingelse og kan ikke forlanges af FT med henblik på opfyldelse af dette tilsagn.

3) FT indvilliger også i at yde køberen enhver bistand (f.eks. licenser og knowhow) vedrørende leveringen af Info AG's tjenester, for så vidt som det er muligt ifølge de eksisterende kontraktlige forpligtelser. FT kan afkræve køberen et markedsbaseret gebyr for sådanne licenser og sådan knowhow. Det markedsbaserede gebyr er den pris, der normalt kan opnås på markedet på det tidspunkt, hvor den pågældende licens eller knowhow gives.

4) FT anerkender Kommissionens to målsætninger, nemlig i) at opretholde levedygtigheden, salgbarheden og konkurrencedygtigheden af Info AG's nuværende virksomhed og ii) at tilvejebringe tilstrækkelige ledelsesfunktioner og andre ressourcer til dette formål. For at opfylde disse målsætninger forpligter FT sig til:

a) at sikre, i) at Info AG's virksomhed i retlig henseende holdes adskilt fra både Transpac og T-Data og opretholdes som en særskilt og salgbar virksomhed, ii) at værdien af Info AG's aktiver og Info AG's virksomhed i enhver henseende bevares på det nuværende niveau i overensstemmelse med god forretningspraksis, med mindre en omlægning af aktiverne er nødvendig, i hvilket tilfælde FT ikke må foretage nogen væsentlig omlægning uden først at have konsulteret Kommissionen og indhentet dennes tilladelse, og iii) at alle aftaler, der er nødvendige for at opretholde Info AG's virksomhed, efter deres ordlyd indgås eller videreføres i overensstemmelse med tidligere praksis og normal forretningsgang; dette gælder navnlig for alle aftaler og arrangementer vedrørende lejet kredsløbskapacitet og sammenkobling med T-Data og/eller Deutsche Telekom

b) at opretholde alle administrative og ledelsesmæssige funktioner forbundet med Info AG på alle niveauer inden for FT og/eller Transpac for at bevare Info AG's levedygtighed, salgbarhed og konkurrencedygtighed, indtil afhændelsen er gennemført, eller indtil administratoren meddeler FT, at sådanne funktioner ikke længere er nødvendige, alt efter hvilken af de to begivenheder, der indtræder først

c) at udpege en administrator, f.eks. en investeringsbank, med Kommissionens godkendelse (en sådan godkendelse må ikke afslås uden god grund), så snart det er praktisk muligt og under alle omstændigheder ikke senere end den 10. juli 1996, forudsat at FT - med Kommissionens godkendelse (en sådan godkendelse må ikke afslås uden god grund) - kan i) opsige administratoraftalen, hvis FT på noget tidspunkt efter at have udpeget administratoren fastslår, at denne ikke udfører sine opgaver korrekt, og ii) udskifte administratoren med en anden, der ligeledes skal godkendes af Kommissionen

d) at give den pågældende administrator et uigenkaldeligt mandat til at sælge Info AG på de bedst mulige vilkår til en hvilken som helst interesseret køber, der måtte fremsætte et tilbud inden den [. . .] (19), og

e) at etablere og lette den ledelsesstruktur, som er blevet aftalt med administratoren som led i afhændelsesforhandlingerne.

5) Når den for salget af Info AG ansvarlige administrator er blevet udpeget, skal FT imødekomme de krav, som administratoren stiller for, i det omfang, det er retligt muligt, at kunne bevare værdien af Info AG's aktiver, medmindre en omlægning af aktiverne er nødvendig, i hvilket tilfælde FT ikke må foretage nogen væsentlig omlægning uden først at have konsulteret Europa-Kommissionen og indhentet dennes tilladelse. FT skal især sikre, at alle tjenester, der leveres af FT eller af et af FT's datterselskaber til Info AG, fortsat bliver leveret på effektiv og tilfredsstillende vis, og at den betaling, som Info AG eventuelt måtte blive afkrævet for sådanne tjenester, ikke forhøjes. FT må ikke uden administratorens godkendelse ansætte eller tilbyde at ansætte en ansat eller en person med en ledende funktion inden for Info AG, før salget af Info AG er blevet gennemført.

Administratorens forpligtelser

6) Ifølge aftalen mellem FT og den med Kommissionens godkendelse udpegede administrator skal denne:

a) rådgive FT og Transpac om, hvilken ledelsesstruktur der bedst kan sikre den fortsatte levedygtighed, salgbarhed og konkurrencedygtighed af Info AG's aktiviteter; administratoren skal især rådgive om, hvordan Info AG eventuelt kan omstruktureres uden at bringe Info AG's levedygtighed, salgbarhed og konkurrencedygtighed i fare

b) rådgive FT og Transpac om, hvordan der kan tilvejebringes en tilfredsstillende drift og ledelse af Info AG for at sikre den fortsatte levedygtighed, salgbarhed og konkurrencedygtighed af Info AG's aktiviteter, og føre tilsyn med, overvåge og kontrollere, at Info AG følger disse råd. Administratoren skal med henblik herpå og i det omfang, det er nødvendigt med henblik på en sådan overvågning, have ubegrænset adgang til Info AG's personale og faciliteter samt dokumenter, bøger og forretningspapirer tilhørende FT og Transpac, herunder også det personale, de faciliteter, dokumenter, bøger og forretningspapirer, der, selv om de ikke er direkte relevante for Info AG, alligevel kan have indvirkning på udførelsen af Info AG's aktiviteter

c) fungere som FT's investeringsbank og føre forhandlinger i god tro med interesserede tredjeparter med henblik på at sælge Info AG inden for [. . .] (20) efter den fastsatte første afslutningsdato for ATLAS-transaktionen, dvs. inden den [. . .] (21) (»måltidspunktet«). Hvis administratoren på noget tidspunkt før måltidspunktet, men senest to måneder før denne dato, sammen med Kommissionen fastslår, at det er umuligt at finde en acceptabel køber til Info AG, bortset fra kunder med hovedsæde uden for Tyskland, skal administratoren, FT og Kommissionen drøfte passende alternativer til afhændelse af Info AG, navnlig en udvidet afhændelse

d) udarbejde en skriftlig rapport inden undertegnelsen af en bindende kontrakt og under alle omstændigheder hver måned, om enhver udvikling i forhandlingerne med tredjeparter, der er interesseret i at overtage Info AG. Disse rapporter skal sammen med støttemateriale forelægges Kommissionen med en kopi til FT

e) hver anden måned forelægge Kommissionen en skriftlig rapport, med en kopi til FT, om kontrollen med Info AG's drift og ledelse

f) på et hvilket som helst tidspunkt efter Kommissionens anmodning forelægge denne en skriftlig eller mundtlig rapport om ethvert forhold i forbindelse med sine opgaver og aktiviteter i relation til Info AG og mulige købere heraf. FT skal modtage en kopi af sådanne skriftlige rapporter og underrettes om indholdet af de mundtlige

g) ophøre med at udføre sine opgaver i forbindelse med dette tilsagn, når salget af Info AG har fundet sted, eller når de alternative foranstaltninger, jf. punkt b), litra c), træder i kraft.

7) Administratoren aflønnes af FT. Administratorens aflønning skal omfatte incitamenter til en hurtig afhændelse, således at administratoren vil gøre sit yderste for at bringe et hurtigt og værdimaksimerende salg af Info AG i stand.

8) FT forpligter sig til at yde al rimelig bistand, som administratoren måtte anmode om for at kunne sælge Info AG senest til måltidspunktet. FT skal anses for at have opfyldt sin afhændelsesforpligtelse, hvis selskabet på dette tidspunkt har undertegnet en bindende hensigtserklæring eller en bindende kontrakt om salg af Info AG til en køber, som Kommissionen har godkendt, forudsat at dette salg er afsluttet inden for en af Kommissionen godkendt rimelig tidsfrist efter undertegnelsen af denne bindende hensigtserklæring eller denne bindende kontrakt.

9) Efter velbegrundet anmodning fra FT kan Kommissionen udsætte fristen for FT's afhændelse af Info AG til seks måneder efter måltidspunktet (»det udskudte måltidspunkt«).

10) I de rapporter, der er omtalt i ovenstående litra d) og f), skal administratoren anføre, om en foreslået køber vil kunne sikre, at Info AG forbliver en konkurrencedygtig deltager på det tyske telekommunikationsmarked, og om forhandlingerne med denne køber bør fortsætte. Hvis Kommissionen ikke senest ti arbejdsdage efter modtagelsen af disse oplysninger fra administratoren formelt meddeler, at den er uenig i administratorens positive vurdering af en køber, kan forhandlingerne med den foreslåede køber fortsætte. Kommissionen kan være uenig i administratorens vurdering af den foreslåede køber, hvis det efter Kommissionens opfattelse er usandsynligt, at vedkommende vil kunne konkurrere effektivt med henholdsvis T-Data, Atlas Germany og GlobalOne.

11) Perioden på [. . .] (22) indtil måltidspunktet og perioden på seks måneder, indtil det udskudte måltidspunkt suspenderes, såfremt salget af Info AG stilles i bero på grund af en anmeldelse til en konkurrencemyndighed; suspensionen varer, indtil den pågældende myndighed har truffet endelig beslutning med hensyn til salget af Info AG.

12) Enhver tvist mellem FT og køberen eller køberne af Info AG med hensyn til FT's tilsagn om at afhænde Info AG's aktiviteter vil blive behandlet ved voldgift foretaget af en uafhængig tredjepart. Under denne voldgift suspenderes perioden på [. . .] (23) indtil måltidspunktet.

13) Hvis salget af Info AG ikke kan forventes gennemført senest på den i ovenstående punkt 4), litra d), nævnte dato, fremsætter FT senest to måneder inden da forslag om alternative foranstaltninger, der på tilfredsstillende vis kan beskytte den bestående konkurrence på det tyske marked. Disse alternative foranstaltninger skal være gennemført senest på den i ovenstående punkt 4, litra d), nævnte dato.«

(19) Forretningshemmelighed.

(20) Forretningshemmelighed.

(21) Forretningshemmelighed.

(22) Forretningshemmelighed.

(23) Forretningshemmelighed.Kommissionen gør denne beslutning betinget af, at FT overholder ovenstående tilsagn. I det omfang de kan udskilles fra de af Info AG's produktdivisioner, der skal afhændes, kan multinationale kunder, som Info AG i dag leverer nettjenester til som led i Transpac-nettet, og som har hovedsæde uden for Tyskland, overføres til ATLAS.

(27) FT, DT ATLAS og GlobalOne har hver især givet tilsagn om, at de i et år efter afslutningsdatoen for salget af Info AG ikke vil konkurrere med køberen af Info AG om levering af teletjenester til de af Info AG's kunder, der har hovedsæde i Tyskland (de »overførte kunder«) på de bestemte lokaliteter, som Info AG betjente, medmindre disse overførte kunder i god tro afstår fra at handle med køberen af Info AG. Kommissionen gør denne beslutning betinget af, at FT, DT, ATLAS og GlobalOne overholder dette tilsagn.

2. Diskriminationsforbud

(28) For at kunne levere de tjenester, der er beskrevet i betragtning 5, er ATLAS og alle andre tjenesteleverandører afhængige af adgang til det offentlige koblede telenet (PSTN), det tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN) og andre vigtige faciliteter såvel som de monopoliserede tjenester (19). Indtil infrastrukturerne og tjenesterne i Frankrig og Tyskland bliver fuldstændigt og effektivt liberaliseret, hvilket er planlagt til at finde sted den 1. januar 1998, er det kun FT og DT, som kan sikre adgang til såvel PSTN som ISDN og de monopoliserede tjenester. Selv når alle telekommunikationsfaciliteter og tjenester er ikke-monopoliserede, vil FT og DT i det mindste i en række år fortsat være uundværlige leverandører af elementer til de relevante tjenester i Frankrig og Tyskland. Da FT og DT er aktionærer i ATLAS, er det vigtigt for at sikre en loyal konkurrence mellem ATLAS og andre eksisterende eller potentielle leverandører af teletjenester at fjerne risikoen for, at ATLAS favoriseres med hensyn til følgende facilitetsrelaterede telekommunikationstjenester, der leveres af FT og DT til ATLAS i henholdsvis Frankrig og Tyskland i henhold til Framework Services Agreements: (i) lejede kredsløbstjenester, især internationale lejede kredsløb (half-circuits) og indenlandske lejede kredsløb, inkl. eventuelle rabatter; (ii) PSTN/ISDN-tjenester, herunder både adgang til sådanne net (dvs. analog adgang, basal ISDN-adgang, ISDN-adgang til offentlige pakkekoblede datanet, særlig adgang fra offentlige pakkekoblede datanet til ISDN (X.75-grænseflade) samt nationale og internationale tale-VPN-tjenester og VPN-sammenkoblingstjenester) og trafik over sådanne net. ATLAS må heller ikke indrømmes en gunstigere behandling end tredjeparter i forbindelse med andre monopoliserede faciliteter og tjenester og sådanne faciliteter og tjenester, som forbliver en vigtig facilitet efter den fuldstændige og effektive liberalisering af telekommunikationsinfrastrukturerne og -tjenesterne i Frankrig og Tyskland. Følgende forskrifter skal derfor overholdes:

1) Vilkår

De vilkår, FT og DT anvender over for ATLAS for ovennævnte tjenester, der dækkes af Framework Services Agreements, og for levering af andre monopoliserede og/eller vigtige tjenester (f.eks. tilrådighedsstillelse af lejede kredsløb, tildeling af numre, adresser og navne) i forbindelse med de tjenester, der er beskrevet i betragtning 5, skal svare til dem, der anvendes over for andre leverandører af lignende tjenester. Dette krav omfatter bl.a. pris for tilrådighedsstillelse, tjenestens kvalitet, funktionalitet, brugsbetingelser, frister for installering af funktioner, tilkobling af apparatur, reparationer og vedligeholdelse.

2) Omfanget af de tjenester, der udbydes

ATLAS må ikke indrømmes særlige betingelser eller blive fritaget for eventuelle brugsbegrænsninger med hensyn til ovennævnte tjenester, der er omfattet af Framework Services Agreements, og andre monopoliserede og/eller vigtige tjenester, som ville sætte ATLAS i stand til at udbyde tjenester, som konkurrerende leverandører er forhindret i at udbyde.

3) Tekniske oplysninger

DT og FT må ikke diskriminere mellem ATLAS og andre tjenesteleverandører, der konkurrerer med ATLAS, i forbindelse med enten en beslutning om at foretage væsentlige ændringer i tekniske grænseflader, der sikrer adgang til monopoliserede og/eller vigtige faciliteter eller tjenester, eller formidlingen af andre tekniske oplysninger vedrørende driften af PSTN/ISDN. Konkurrenterne skal navnlig have adgang til tekniske oplysninger, som de kan bruge til at undgå forringelser af kvaliteten af deres tjenester, f.eks. oplysninger om signaleringsprogrammer for levering af taletjenester.

4) Forretningsmæssige oplysninger

DT og FT må ikke diskriminere mellem ATLAS og andre leverandører af de tjenester, der er beskrevet i betragtning 5, med hensyn til udleveringen af visse forretningsmæssige oplysninger (f.eks. systematiserede og organiserede kundeoplysninger, der alene hidrører fra driften af PSTN/ISDN eller fra leveringen af monopoliserede og/eller vigtige tjenester), hvis sådanne oplysninger giver væsentlige konkurrencefordele eller ikke i samme grad er umiddelbart og i lige grad tilgængelige fra anden kilde for tjenesteleverandører, der konkurrerer med ATLAS.

For at hindre forskelsbehandling af tredjeparter gælder denne beslutning i henhold til EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, kun under forudsætning af, at DT, FT og ATLAS også overholder de i det følgende anførte supplerende betingelser.

3. Andre betingelser knyttet til denne beslutning

(29) DT og FT har også afgivet andre tilsagn. I de tilfælde, hvor disse tilsagn er for generelle eller utilstrækkelige, har Kommissionen præciseret og udbygget de adfærdsmæssige påbud, som pålægges moderselskaberne. Overholdelse af de i det følgende beskrevne påbud vil være en forudsætning for gyldigheden af denne beslutning, jf. artikel 8, stk. 1, i forordning nr. 17:

1) Adgang til DT's og FT's offentlige pakkekoblede datanet

DT og FT har afgivet følgende tilsagn:

»Både FT og DT vil pr. 1. januar 1996 etablere og derefter opretholde adgang for tredjeparter til deres offentlige koblede datanet i henholdsvis Frankrig og Tyskland. Ikke-diskriminerende, åben og transparent adgang vil blive indrømmet alle datatjenesteleverandører, der tilbyder pakkekoblede X.25-datakommunikationstjenester. For at sikre en ikke-diskriminerende adgang til deres nationale offentlige pakkekoblede X.25-datanet vil FT og DT:

a) etablere og opretholde standardiserede X.75-grænseflader, der giver adgang til deres nationale offentlige pakkekoblede X.25-datanet; denne sammenkobling er velegnet til levering af punkt-til-punkt tjenester baseret på X.25-specifikationer til slutbruger-adgangshastigheder på op til 64 kbps

b) tilbyde denne adgang på ikke-diskriminerende vilkår, herunder med hensyn til pris, det disponible volumen, rabatter og kvaliteten af den sammenkobling, der tilbydes.

FT og DT vil endvidere sikre ikke-diskriminerende adgang ved pr. 1. januar 1996 at gøre standardvilkårene for sådanne X.75-grænsefladestandarder offentligt tilgængelige, inklusive eventuelle mængderabatter og andre rabatter. FT og DT vil forelægge Kommissionen alle aftaler om sådanne X.75-grænseflader, herunder alle særligt aftalte vilkår. Indtil Transpac France og T-Data er blevet integreret i ATLAS, vil hverken Transpac France eller T-Data give ATLAS oplysninger om sådanne særligt aftalte vilkår, der er klassificeret og bevaret som fortrolige af den part, der opnår sammenkobling via X.75-grænsefladerne. Endelig skal ovennævnte forpligtelser ligeledes gælde for enhver almindeligt anvendt CCITT-standardiseret sammenkoblingsprotokol, der måtte ændre, erstatte eller optræde som en standard relateret til X.75-standarden, og som benyttes af FT og DT.

Private grænseflader kan beholdes eller etableres mellem Transpac France, T-Data og ATLAS. Sådanne grænseflader defineres med udgangspunkt i den særlige type teknologi, hardware og software, som en netoperatør benytter til levering af avancerede eller kundespecifikke tjenester. ATLAS vil få adgang til Transpac France's og T-Data's offentlige pakkekoblede datanet via disse private grænseflader, også med henblik på levering af pakkekoblede datakommunikationstjenester, forudsat at ATLAS' adgang via sådanne grænseflader økonomisk set svarer til tredjeparters adgang til Transpac France's og T-Data's net.«

Kommissionen gør beslutningen betinget af, at Transpac France, T-Data og i sidste ende ATLAS giver tredjeparter adgang til de offentlige pakkekoblede datanet i Frankrig og Tyskland på ikke-diskriminerende, transparente vilkår, som skal være økonomisk ækvivalente med vilkårene for ATLAS' adgang til disse net.

2) Adgang til DT's og FT's andre net og faciliteter

Denne beslutning er betinget af, at DT og FT giver tredjeparter, der driver en telekommunikationsfacilitet (»teleoperatører«), og som ansøger om at blive tilkoblet DT's eller FT's net, f.eks. PSTN, ISDN eller ATM og hermed forbunden bredbåndskapacitet, mulighed herfor på vilkår, der ikke er diskriminerende set i forhold til ATLAS. Disse vilkår skal være således, at teleoperatørerne kan tilbyde deres teletjenester eller funktioner uden nogen begrænsninger i forhold til deres rimelige kapacitet.

3) Krydssubsidiering

DT og FT har givet tilsagn om, at de i forbindelse med ATLAS vil afholde sig fra krydssubsidieringer. For at forhindre, at ATLAS krydssubsidieres via DT's eller FT's drift af offentlige telekommunikationsinfrastrukturer og monopoliserede tjenester, skal alle de enheder, der oprettes som led i ATLAS, drives uafhængigt af DT og FT.

Atlas S.A., T-Data og Transpac France finansierer deres fremmedkapital på egen bekostning, idet FT og DT dog kan:

a) yde kapitalbidrag eller lån på normale forretningsmæssige vilkår til enhederne for at sætte Atlas S.A., T-Data og Transpac France i stand til at løse deres respektive opgaver

b) pantsætte deres venture-interesser i enhederne i forbindelse med finansiering uden regres for sådanne enheder

c) stille garanti for enhedernes gæld, forudsat at FT og DT kun kan foretage betalinger i henhold til garantien, hvis en af enhederne ikke er i stand til at indfri sin gæld.

Denne beslutning gælder kun under forudsætning af, at ovennævnte tilsagn overholdes, jf. artikel 8, stk. 1, i forordning nr. 17. Kommissionen udvider følgende adfærdsmæssige påbud til at omfatte dels alle enheder, der oprettes i forbindelse med ATLAS-aftalen, dels T-Data og Transpac France. Disse enheder må hverken direkte eller indirekte fordele nogen af deres driftsudgifter, omkostninger, afskrivninger eller andre forretningsudgifter på nogen del af FT's og DT's forretningsenheder (herunder de forholdsmæssige omkostninger baseret på reelt udført arbejde, som uden begrænsning tilskrives fælles arbejdskraft, eller DT- og FT-ansattes salg og markedsføring af ATLAS-produkter og -tjenester). Dette forhindrer imidlertid ikke Atlas S.A., T-Data og Transpac France i at fakturere DT eller FT for produkter og tjenester leveret til DT og FT af disse enheder på grundlag af den samme pris, som tredjeparter skal betale (for produkter eller tjenester solgt i kommercielle mængder), eller på basis af fuld refusion af alle omkostninger eller en anden forretningsmæssig prisfastsættelsesmetode (for produkter og tjenester, der ikke sælges til tredjeparter i kommercielle mængder).

4) Regnskaber

Kommissionen pålægger T-Data, Transpac France (inklusive alle datterselskaber) og alle enheder oprettet som led i ATLAS-aftalerne, som opererer inden for EØS, at føre særskilte regnskaber (med resultatopgørelse og balance eller en »Statement of Capital Employed«) under anvendelse af internationale regnskabsstandarder for hver tjeneste, de leverer i de enkelte lande.

Regnskaberne skal navnlig indeholde oplysninger om alle tjenester leveret af DT og FT til enhederne og oplysninger om betalinger eller overførsler til eller fra DT og FT. Desuden må ingen enhed, der er oprettet som led i ATLAS-aftalen, og ej heller T-Data eller Transpac France hverken direkte eller indirekte modtage støtte (heller ikke i form af eftergivelse af gæld) fra DT eller FT eller modtage andre betalinger eller investeringer fra DT eller FT, der ikke i de pågældende enheders bøger er bogført som en investering i gæld eller egenkapital.

Kommissionen pålægger også DT og FT (inklusive alle datterselskaber) at føre særskilte regnskaber over alle tjenester, der leveres til enheder, der er oprettet som led i ATLAS-aftalerne, og som opererer inden for EØS. Til dette formål skal DT og FT inden et år regnet fra tidspunktet for fritagelsen i henhold til denne beslutnings artikel 1 indføre et regnskabssystem, der identificerer de detaljerede omkostningsdata for enhver sådan tjeneste.

De i de to foregående afsnit omhandlede regnskaber skal udvise følgende:

a) den anvendte omkostningsmetode

b) regnskabsprincipperne for behandlingen af omkostninger

c) den fuldstændige nedbrydning og fordeling af udgifter og omkostninger, indtægter, aktiver og passiver, der er fælles for enhederne og deres moderselskaber

d) det valgte fordelingsprincip.

5) Bundling

Kommissionen pålægger DT og FT at sælge henholdsvis DT's og FT's tjenester på særskilte kontrakter i forhold til de kontrakter for salg af ATLAS-tjenester, de indgår som distributører for ATLAS i henholdsvis Tyskland og Frankrig. Hver særskilt kontrakt skal angive betingelserne for hver enkelt tjeneste og specificere mængderabatter og andre rabatter for hver enkelt tjeneste.

4. Påbud knyttet til denne beslutning

(30) Kommissionen knytter følgende påbud, jf. artikel 8, stk. 1, i forordning nr. 17, til denne beslutning i henhold til EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3. Disse påbud forbliver gældende i hele fritagelsens gyldighedsperiode. For så vidt som de har relation til eksisterende forpligtelser i henhold til national ret eller EF-retten tjener nedenstående påbud blot til at sikre, at parterne klart forpligter sig til at overholde gældende retsregler. I henhold til artikel 8, stk. 3, i forordning nr. 17 kan Kommissionen tilbagekalde denne beslutning, såfremt parterne handler i strid med påbuddene.

1) Revision

Atlas SA (inklusive konsoliderede datterselskaber), Transpac France og T-Data skal revideres hvert år, og disse revisioner skal ud fra en regnskabsmæssig synsvinkel bekræfte:

a) at transaktionerne mellem på den ene side disse enheder og på den anden side FT og DT er foregået på forretningsmæssige betingelser

b) at enhederne har overholdt de regnskabsprocedurer, der er valgt som foreskrevet i betragtning 29, nr. 4)

c) at de beregnede tal er korrekte.

Den første revisionsberetning, dækkende de første tolv måneder efter den dato fra hvilken denne beslutning får virkning, forelægges Kommissionen senest femten måneder efter samme dato. Dette påbud gælder i hele beslutningens gyldighedsperiode.

2) Optegnelsesforpligtelser

DT, FT og alle enheder, der er oprettet som led i ATLAS-aftalerne, skal føre bøger og opbevare forretningspapirer, som over for Kommissionen kan benyttes til at bevise, at førnævnte betingelser overholdes.

3) Kontrol af bøger og forretningspapirer

For at kunne fastslå og sikre, at DT, FT og ATLAS overholder førnævnte betingelser, skal DT, FT og alle enheder, der er oprettet som led i ATLAS-aftalerne, efter passende varsel, inden for normal kontortid og uden at nødsage Kommissionen til at påberåbe sig sine kontrolbeføjelser i henhold til forordning nr. 17 give Kommissionen adgang til DT's, FT's og ATLAS' forretningslokaler med henblik på dels at kontrollere de bøger og forretningspapirer, der er omfattet af ovennævnte optegnelsesforpligtelser, dels at modtage mundtlige forklaringer vedrørende disse dokumenter.

4) Rapporteringsforpligtelser

T-Data, Transpac France, DT, FT og alle enheder, der er oprettet som led i ATLAS-aftalerne, skal, med det formål at sikre, at DT, FT og ATLAS overholder førnævnte påbud, forsyne Kommissionen med følgende:

a) alle de til dette formål nødvendige bøger og forretningspapirer, som DT, FT eller en enhed, der er oprettet som led i ATLAS-aftalerne, er i besiddelse af eller kontrollerer, herunder hver sjette måned, ureviderede regnskabsdata som specificeret i betragtning 29, nr. 4), - første gang et år efter datoen for fritagelsen i henhold til denne beslutnings artikel 1

b) supplerende mundtlige eller skriftlige forklaringer.

H. OFFENTLIG REGULERING

(31) I skrivelser sendt til Kommissionen har den franske og den tyske regering givet tilsagn om at ville tage de fornødne skridt til dels at tillade brugen af alternative infrastrukturer til levering af liberaliserede teletjenester inden den 1. juli 1996, dels at liberalisere taletelefonitjenester og alle telekommunikationsinfrastrukturer inden den 1. januar 1998. Adgangen til alternative telekommunikationsinfrastrukturer i Tyskland og Frankrig vil gøre ATLAS' konkurrenter uafhængige af DT's og FT's infrastrukturer i forbindelse med opbygning af et centralt net til fremføring af liberaliserede tjenester.

En tidlig liberalisering af alternative infrastrukturer i Frankrig og Tyskland vil bidrage til at skabe en offentlig regulering i ATLAS-partnernes hjemlande, som vil kunne sikre lige konkurrencevilkår på telekommunikationsmarkederne.

1. Frankrig

1) Adskillelse af myndigheds- og driftsopgaver

Ifølge fransk ret skal ministeren for telekommunikationsanliggender sikre, at reguleringen af telekommunikationsmarkederne foregår adskilt fra tjenesteformidlingen på disse markeder. Der findes en særlig national myndighed, nemlig direction générale des postes et télécommunications (DGPT), som har beføjelse til, på basis af objektive og transparente kriterier, at godkende telenetoperatører og tjenesteleverandører i Frankrig. DGPT skal overvåge FT's adfærd på markedet og godkende FT's takster for i) monopoliserede tjenester og lejede kredsløb og ii) liberaliserede tjenester, der ikke rent faktisk leveres af en tredjepart, der er aktiv på det franske marked.

2) Ikke-diskriminerende adgang

Som en følge af vedtagelsen af Kommissionens teletjenestedirektiv og Rådets ONP-rammedirektiv 90/387/EØF (20) giver artikel L. 32-1-4° i den franske lov af 29. december 1990 alle brugere lige adgang til de offentlige net på objektive, transparente og ikke-diskriminerende vilkår. FT har en forpligtelse til reelt at indrømme denne adgang og skal offentliggøre oplysninger om nettet (f.eks. tekniske karakteristika, takster og brugsbetingelser) og om tilbud om lejede kredsløb. DGPT kan verificere, at FT overholder disse forpligtelser, og undersøge klager indbragt mod FT for tilsidesættelse af disse forpligtelser. DGPT skal endvidere sikre, at FT overholder sin forpligtelse til at dele overskydende transmissionskapacitet til rådighed for liberaliserede tjenester med konkurrenter, og endelig skal DGPT udsende statistiske årsrapporter om FT's overholdelse af forpligtelserne.

3) Forhindring af krydssubsidier

For at gøre det muligt for DGPT af overvåge FT's adfærd på markedet er FT retligt forpligtet til at føre analytiske regnskaber, der viser, hvilke omkostninger der er forbundet med hver enkelt FT-tjeneste. Når et tilbud omfatter levering af såvel monopoliserede som liberaliserede tjenester, skal FT holde de to typer tjenester adskilt i kontrakten og på fakturaen. FT's datakommunikationstjenester leveres allerede af en særskilt retlig enhed.

2. Tyskland

1) Adskillelse af myndigheds- og driftsopgaver

Ifølge Tysklands Poststrukturgesetz fra 1989, Postneuordnungsgesetz fra 1994 og Post- und Telekommunikations-Regulierungsgesetz fra 1994 ligger myndighedsopgaverne hos et forbundsagentur, der er oprettet under Bundesministerium für Post und Telekommunikation (BMPT), medens driftsopgaverne ligger hos DT, der er et 100 %-statsejet aktieselskab. DT's overholdelse af sine myndighedsforpligtelser overvåges af selvstændige organer, de såkaldte reguleringskamre.

2) Ikke-diskriminerende adgang

Ifølge den nugældende og fremtidige offentlige regulering i Tyskland skal DT give tredjeparter adgang til både monopoliserede infrastrukturer og monopoliserede eller obligatoriske tjenester på et ikke-diskriminerende og transparent grundlag efter objektive kriterier. DT skal efter anmodning straks stille de mest moderne lejede kredsløb til rådighed via tjeneste-neutrale tilslutningspunkter. Med taletelefonitjenester som eneste undtagelse kan lejede kredsløb frit sammenkobles og benyttes til enhver tjeneste. Markedets efterspørgsel efter lejede kredsløb skal dækkes, og DT skal offentliggøre data vedrørende disponibiliteten og kvaliteten af sådanne kredsløb.

3) Forhindring af krydssubsidier

BMPT skal i) godkende såvel takster som andre prisfølsomme aftalevilkår for DT's monopoliserede tjenester og kan ii) modsætte sig DT's takster for obligatoriske tjenester. BMPT kan også beslaglægge den del af DT's overskud, der stammer fra takster, der overskrider det aftalte beløb, og træffe alle fornødne foranstaltninger til at genetablere en situation med effektiv konkurrence, som er blevet bragt i fare på grund af ulovlige krydssubsidieringer. Desuden skal DT's datterselskaber og affilierede selskaber benytte monopoliserede tjenester til levering af konkurrencedygtige tjenester på samme vilkår som DT's kunder, og de skal benytte disse vilkår til at afregne interne tjenesteoverførsler.

I. BEMÆRKNINGER FRA TREDJEPARTER

(32) Efter offentliggørelsen af en meddelelse i henhold til artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17 og artikel 3 protokol nr. 21 i EØS-aftalen (21) modtog Kommissionen bemærkninger fra ti interesserede tredjeparter, som kunne godkende DT's og FT's strukturelle ændringer af det oprindelige projekt, men som samtidig påpegede, at det er af afgørende betydning at sikre en hurtig afhændelse af FT's indirekte tyske datterselskab, Info AG. Tredjeparterne bidrog også til Kommissionens definition af de relevante markeder, idet de understregede nødvendigheden af i) en effektiv liberalisering af alternative infrastrukturer i Frankrig og Tyskland, dvs. tilvejebringelse af reel adgang til alternative leverandører af infrastrukturer i disse to lande, før ATLAS blev fritaget fra forbuddet i EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, og ii) tilsyn med det tekniske samarbejde mellem DT og FT for at hindre, at det udvides til at omfatte salg, markedsføring og prisfastsættelse.

(33) Med hensyn til de adfærdsmæssige begrænsninger for DT og FT har tredjeparter anført, at de forskellige påbud og betingelser bør forblive gældende, indtil der foreligger en effektiv konkurrence i Frankrig og Tyskland. Endelig har tredjeparterne i deres bemærkninger også fremhævet vigtigheden af passende regnskabssystemer og sammenkoblingsvilkår, herunder teknisk set ækvivalente grænseflader for joint venture-selskaberne og tredjeparter, for at sikre, at ATLAS' konkurrenter ikke lider skade som følge af krydssubsidier eller forskellige former for diskriminerende praksis.

(34) Kommissionen har nøje gennemgået alle de modtagne bemærkninger og konkluderet, at de fleste af de betænkeligheder, som de pågældende tredjeparter har givet udtryk for, allerede er blevet rejst af Kommissionen og drøftet indgående med DT og FT, der har afgivet passende svar og forsikringer. De pågældende bemærkninger har derfor ikke påvirket Kommissionens grundlæggende holdning til de anmeldte aftaler, således som den er beskrevet i meddelelsen i henhold til artikel 19, stk. 3. Af retssikkerhedsmæssige hensyn har Kommissionen imidlertid i denne beslutning præciseret omfanget og varigheden af nogle af de betingelser og påbud, der pålægges DT og FT.

(35) Som følge af bemærkningerne fra tredjeparter har Kommissionen også anmodet om, at FT, DT, ATLAS og GlobalOne afgiver de tilsagn, der er gengivet i betragtning 26 ff., og den har besluttet at knytte en ekstra betingelse til denne beslutning bestående i, at DT og FT skal sælge egne produkter særskilt i forhold til ATLAS's produkter (se betragtning 29, nr. 5)).

II. RETLIG VURDERING

A. EF-TRAKTATENS ARTIKEL 85, STK. 1, OG EØS-AFTALENS ARTIKEL 53, STK. 1

1. Strukturelt joint venture-selskab oprettet i samarbejdsøjemed

ATLAS er et strukturelt joint venture-selskab oprettet i samarbejdsøjemed.

(36) Potentiel konkurrence på markederne for Europa-dækkende og nationale teletjenester

ATLAS vil indledningsvis kombinere og udvikle produkter baseret på hovedsagelig DT's og FT's eksisterende produkter, og DT og FT vil fungere som enedistributører af disse produkter på deres respektive hjemmemarkeder. Skønt nogle af de tjenester, der overføres til ATLAS i tredjelande og på Europa-dækkende plan, vil forblive hos DT og FT i deres respektive hjemlande (se betragtning 5), er det gennem sammenkobling muligt at udvide enhver af disse tjenester fra det nationale hjemmemarked til andre geografiske markeder. For eksempel tilbyder FT en international udvidelse af sine indenlandske og internationale VPN-tjenester. For begge VPN-tjenesters vedkommende kan denne udvidelse omfatte Tyskland, hvor DT's nationale VPN-tjenester forbliver uden for ATLAS' område. Desuden vil DT og FT beholde resterende medarbejdere på alle deres nuværende poster i udlandet, og de vil fortsat tilbyde internationale lejede kredsløb, der er »byggeklodserne« for selvstændige private net.

I denne forbindelse vil ATLAS have egne F& U-aktiviteter, men også tildele DT og FT vigtige F& U-kontrakter. Moderselskaberne vil derfor beholde og forbedre deres færdigheder og knowhow med hensyn til de teknologier, der er nødvendige for at forblive (eller genindtrænge) på de relevante markeder, alt imens de bevarer kontrollen over de nødvendige infrastrukturer på de største telekommunikationsmarkeder blandt medlemsstaterne. Skønt ATLAS kan eje nyudviklinger (se betragtning 21, nr. 5)), er det alt i alt mere sandsynligt, at ejendomsretten vil tilfalde det moderselskab, der har stået for nyudviklingen. Under alle omstændigheder vil ATLAS give det meste af den teknologi, der er udviklet ved hjælp af DT's eller FT's intellektuelle ejendomsrettigheder, tilbage i underlicens til det pågældende moderselskab.

Kommissionen konkluderer, at DT og FT vil forblive potentielle konkurrenter til ATLAS' tjenester og andre tjenester på tilstødende markeder og på markeder i tidligere led (f.eks. markedet for transmissionskapacitet).

(37) Strukturelt joint venture-selskab

ATLAS kombinerer DT's og FT's aktiviteter på en række markeder for liberaliserede teletjenester på tværs af Europa og i tredjelande, og ATLAS er rede til at udvikle og overtage nye tjenester på disse markeder. ATLAS medfører betydelige strukturelle ændringer af DT og FT, der er to virksomheder med meget begrænset tilstedeværelse uden for deres respektive hjemlande. Gennem ATLAS samler moderselskaberne et betydeligt antal aktiver i forbindelse med levering og markedsføring af teletjenester. ATLAS vil beskæftige 2 500 personer i Europa som helhed.

2. Anvendelse af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, på oprettelsen af ATLAS

Aftalerne mellem DT og FT falder ind under EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, da de begrænser konkurrencen og påvirker handelen mellem medlemsstater. Kommissionen kan derfor ikke imødekomme parternes begæring om en negativattest for aftalerne.

(38) Oprettelsen af ATLAS medfører, at den faktiske og potentielle konkurrence mellem DT og FT i såvel Tyskland og Frankrig som i Europa som helhed udelukkes. DT og FT har hidtil konkurreret med hinanden inden for nogle segmenter af markedet for Europa-dækkende, hvis ikke global levering af kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervslivet, jf. betragtning 12 ff.: før oprettelsen af deres Eunetcom-joint venture bød DT og FT særskilt på udliciteringskontrakter og tilbød i den forbindelse tilsvarende erhvervstjenester. På samme måde som ethvert andet europæisk teleselskab konkurrerede DT og FT også på pris og funktioner med henblik på placeringen af telekommunikationsnav til internationale brugere (22). Skønt denne konkurrence hidtil kun har været rettet mod store virksomheder, har en intensivering af konkurrencen været på vej sideløbende med den yderligere liberalisering, og derfor kunne den i sidste ende forventes at omfatte også private tilslutninger. Med undtagelse af udliciteringstjenester og trods deres betydelige markedsandele på deres respektive hjemmemarkeder var det kun i Tyskland, at moderselskaberne var faktiske konkurrenter inden for levering af Europa-dækkende tjenester (se nedenfor).

(39) Ved at oprette ATLAS opgiver DT og FT hver især deres egne nyudviklinger og aktiviteter på de relevante markeder for grænseoverskridende og i sidste ende Europa-dækkende teletjenester. I FT's tilfælde har disse aktiviteter været så omfattende, at FT's eksisterende Transpac-net benyttes som udgangspunkt for ATLAS' påtænkte »European Backbone Network«. Med hensyn til nationale tjenester viser det store antal leverandører af liberaliserede tjenester, herunder FT's Transpac, i samtlige de europæiske lande, som ATLAS er rettet mod, at moderselskaberne i såvel finansiel som teknologisk henseende har den fornødne kapacitet til at betjene nationale markeder i hele Europa på egen hånd.

(40) Udelukkelsen af konkurrencen mellem moderselskaberne er betydningsfuld, eftersom ATLAS oprettes af to teleselskaber, der er aktive på internationalt plan, og dækker fælles udvikling og levering af tjenester inden for hele EØS. DT's og FT's respektive dominerende stillinger i de to medlemsstater med de største telekommunikationsmarkeder styrkes af et lovfæstet infrastrukturmonopol, indtil markederne er blevet fuldt og effektivt liberaliseret, hvilket efter planen skal ske pr. 1. januar 1998, og FT og DT vil stadig i mange år derefter indtage dominerende stillinger inden for jordbaseret transmissionskapacitet. De nuværende priser for adgang til infrastrukturer, dvs. tariffer for lejede kredsløb og sammenkoblinger, sammenholdt med styrkelsen af DT's og FT's kombinerede stilling på markedet lægger hindringer i vejen for konkurrenternes muligheder for at opbygge et konkurrencedygtigt net af tilsvarende omfang og med samme dækningsgrad som DT's og FT's i disse lande (23).

3. Anvendelse af EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, på aftalebestemmelserne

(41) Følgende individuelle bestemmelser er konkurrencebegrænsende:

1) bestemmelsen om ikke at konkurrere med ATLAS' aktiviteter (artikel XII i den ændrede JV-aftale og artikel VII i begge distributionsaftaler)

2) forpligtelsen for DT og FT til, i deres egenskab af distributører, at dække alle deres behov for Europa-dækkende produkter hos ATLAS (artikel VII i begge distributionsaftaler)

3) udnævnelsen af DT og FT til enedistributører af ATLAS' produkter på moderselskabernes respektive hjemmemarkeder (artikel IV i begge distributionsaftaler).

(42) Kommissionen mener, at bestemmelsen om ikke at konkurrere og DT's og FT's forpligtelse til at dække deres behov for globale produkter hos ATLAS udgør accessoriske begrænsninger knyttet til oprettelsen og driften af ATLAS. Vurderingen af disse begrænsninger efter EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, skal derfor ikke foretages særskilt i forhold til vurderingen af oprettelsen af joint venture-selskabet som sådant. DT og FT har valgt at oprette ATLAS som et middel til at styrke deres tilstedeværelse på de relevante grænseoverskridende og i sidste ende Europa-dækkende markeder og som et første skridt i retning af at trænge ind på de globale markeder for kundespecifikke pakker af teletjenester til erhvervslivet. I denne henseende er bestemmelsen om ikke at konkurrere og den eksklusive indkøbsforpligtelse forskellige udtryk for DT's og FT's ens forpligtelser over for hinanden og over for joint venture-selskabet. ATLAS har behov for begge begrænsninger for at kunne etablere sig på det nye og voksende marked for kundespecifikke pakker af globale erhvervsteletjenester på grund af den usikkerhed og risiko, der er forbundet med at trænge ind på dette marked, de store investeringer, som er nødvendige, og konkurrencen fra tilsvarende joint venture-selskaber.

1) Forpligtelse til ikke at konkurrere

DT's og FT's betydelige investeringer i ATLAS taget i betragtning sikrer denne bestemmelse, at DT og FT på de relevante markeder kan koncentrere deres indsats på ATLAS, således at ingen parallelle aktiviteter, f.eks. i samarbejde med andre teleselskaber, udgør en fare for ATLAS' succesfulde indtrængen på markedet.

2) Eksklusiv indkøbsforpligtelse

Denne begrænsning for DT og FT i deres egenskab af enedistributører af ATLAS' tjenester har til formål at sikre ATLAS en stabil strøm af indtægter og at styrke ATLAS' troværdighed og omdømme på markedet. Hvis moderselskaberne frit kunne anskaffe sig disse produkter hos andre leverandører - især i de tilfælde, hvor ATLAS er i stand til at efterkomme en bestemt efterspørgsel - ville det gå ud over både ATLAS' troværdighed og økonomi. Omvendt er ATLAS ikke forpligtet til at købe alle de teleprodukter og andre produkter og tjenester, som ATLAS har behov for, hos moderselskaberne.

Kommissionen accepterer normalt kun accessoriske begrænsninger for en begrænset periode. Men på grund af de særlige forhold på det marked, som ATLAS vil komme til at operere på, er Kommissionen imidlertid i denne sag villig til at acceptere både bestemmelsen om ikke at konkurrere og forpligtelsen for DT og FT til at anskaffe sig alle Europa-dækkende tjenester hos ATLAS som accessoriske begrænsninger i hele denne fritagelsesbeslutnings gyldighedsperiode.

(43) Enedistribution

DT's og FT's stilling som enedistributører i deres respektive hjemlande falder ind under forbuddet i EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, da denne enedistributionsaftale har til formål eller til følge at beskytte Tyskland og Frankrig mod import af ATLAS-tjenester fra andre EØS-lande. Dette kan have en negativ indvirkning på konkurrencevilkårene inden for EØS. I modsætning til de andre konkurrencebegrænsende bestemmelser kan Kommissionen ikke betragte DT's og FT's enedistributørstatus som værende accessorisk i forhold til oprettelsen af joint venture-selskabet, eftersom der er mulighed for andre typer distributionsaftaler end enedistributionsaftaler, som ikke ville skade ATLAS-tjenesternes effektivitet og markedsføring. Eftersom Tyskland og Frankrig tilsammen tegner sig for over 40 % af samtlige telekommunikationsindtægter i EF, er der tale om en betydelig begrænsning.

4. Påvirkning af handelen mellem medlemsstater

(44) Ifølge Kommissionens retningslinjer for anvendelse af EF's konkurrenceregler på telekommunikationssektoren kan aftaler om ikke-monopoliserede tjenester, udstyr og rumsegmentfaciliteter potentielt påvirke handelen mellem medlemsstater (24). Oprettelsen af ATLAS har indvirkning på handelen mellem medlemsstaterne, idet ATLAS vil levere ikke-monopoliserede tjenester mellem hvilke som helst to medlemsstater og inden for en hvilken som helst medlemsstat. Den enedistributionsbestemmelse, der falder ind under forbuddet i EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, beskytter moderselskaberne på deres respektive hjemmemarkeder og bidrager til at opsplitte det indre marked langs nationale grænser. Denne ikke-accessoriske bestemmelse påvirker derfor handelen mellem medlemsstater og mellem medlemsstater og EFTA-lande. Kommissionen konkluderer, at tabet af to stærke, selvstændige og potentielt konkurrerende tjenesteleverandører på de relevante markeder generelt og i Frankrig og Tyskland i særdeleshed vil få en betydelig indflydelse på handelen.

B. EF-TRAKTATENS ARTIKEL 85, STK. 3, OG EØS-AFTALENS ARTIKEL 53, STK. 3

(45) DT og FT har forskellige hensigter med dette sæt af transaktioner. DT var længe begrænset til indenlandske investeringer og desuden tynget af moderniseringen af infrastrukturerne i det tidligere DDR. DT optræder kun i ringe grad andre steder i Europa og sigter på at blive en international leverandør af teletjenester på verdensplan, om end de europæiske markeder udgør en prioritet for DT. Et samarbejde med en af de største europæiske aktører på alle DT's målmarkeder er af særlig stor betydning for DT's muligheder for at realisere sine målsætninger, og her gælder det for DT navnlig om at skabe et tilstrækkeligt bredt europæisk grundlag til at berettige en udvidelse af sin virksomhed til også at omfatte det amerikanske marked, hvor 40 % af alle multinationale selskaber befinder sig.

(46) FT's hovedinteresse består i at bevare sin konkurrencedygtighed som grænseoverskridende leverandør af erhvervsteletjenester i Europa og samtidig imødekomme den stigende efterspørgsel efter globale tjenester. BT's og MCI's joint venture-selskab Concert markerer sig stadig tydeligere i Europa, hvilket har overbevist FT om behovet for en bred dækningsgrad i Europa, før det føjer en global dimension til sine tjenester. Da Infonets virksomhed, som FT havde en andel i, var begrænset sammenlignet med det forventede omfang af ATLAS-tjenesterne, har FT valgt en alliance med et andet teleselskab. DT's og FT's fælles mål består nu i at blive førende leverandører af ikke-monopoliserede teletjenester i Europa. Det kræver betydelige investeringer i opbygning af sømløse net i Europa, hvor DT og FT møder stærk konkurrence fra Concert og eventuelt Uniworld (25).

(47) For så vidt som de falder ind under forbuddet i EF-traktatens artikel 85, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 1, opfylder de anmeldte aftaler betingelserne for en fritagelse i henhold til EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3, af følgende årsager:

1. Fremme af den tekniske udvikling

(48) DT og FT vil inden for rammerne af ATLAS opbygge et Europa-dækkende sømløst net ved at forbedre den basistransmissionskapacitet, de køber hos lokale teleselskaber. Med henblik herpå vil ATLAS ikke holde fast ved de enkelte nationale nets særskilte funktioner, men i stedet indføre harmoniserede tekniske funktioner, egne koblingssystemer, opkaldsbehandling/routing, signalering og databaser såvel som software-applikationer, navnlig fuldt ud kompatible grænseflader. Dette har betydelige fordele i forhold til de fleste eksisterende internationale tjenester, der leveres ved at sammenkoble nationale net, som normalt ikke er kompatible med hensyn til struktur, software, hardware og styring. Antallet og karakteren af de tjenester, der kan tilbydes, bestemmes derfor af det mindst sofistikerede af de nationale net, der er involveret. Opbygningen af et sømløst, transeuropæisk net vil gøre det muligt at tilbyde de tekniske funktioner, som allerede efterspørges af store erhvervskunder i hele Europa, og som konkurrenter såsom Concert også viser interesse for gennem distributionsaftaler og joint ventures.

(49) I kraft af de betingelser, der er knyttet til denne beslutning, vil DT's og FT's harmoniserede fællesnet også bidrage til at forbedre kvaliteten af de tjenester, som tilbydes af ATLAS' konkurrenter, der kan i) koble sig til Transpac France's, T-Data's og på et senere tidspunkt ATLAS' offentlige pakkekoblede datanet i Frankrig og Tyskland via X.75-grænseflader, ii) få adgang til disse offentlige pakkekoblede datanet fra andre net, navnlig det offentlige koblede telenet (PSTN) og det tjenesteintegrerede digitalnet (ISDN) og iii) koble sig sammen med DT's og FT's øvrige net, især PSTN. Det sidste er absolut nødvendigt for at kunne tilbyde konkurrencedygtige taletjenester. Tredjeparter skal tilbydes adgang til de offentlige pakkekoblede datanet, PSTN og ISDN på vilkår, der i teknisk og forretningsmæssig henseende ikke indebærer en forskelsbehandling af de pågældende tredjeparter i forhold til ATLAS. Enhver tjenesteleverandør, der ønsker at blive koblet sammen med DT og FT, vil kunne påberåbe sig det vigtige diskriminationsforbud, der er knyttet til denne beslutning som en særskilt betingelse.

(50) Kombinationen af FT's og DT's teknologi vil sætte ATLAS i stand til fra starten at tilbyde nye tjenester, der ganske vist indledningsvis i vidt omfang er baseret på moderselskabernes eksisterende tjenester. Ved at samle deres forskning og udvikling i joint venture-selskabet vil DT og FT gøre det muligt for ATLAS at tilbyde mere avancerede funktioner end moderselskaberne ville kunne gøre hver for sig inden for samme tidshorisont. Sammen vil DT og FT også kunne foretage de meget store investeringer, der er nødvendige for at opbygge et stort, sømløst og højt avanceret transeuropæisk net. Dette er en væsentlig forbedring i forhold til den nuværende situation i Europa, hvor der findes mange moderne net, som dog kun kan sammenkobles med tab af funktioner til følge. På nuværende tidspunkt er det mest relevante eksempel på mangelfuld sammenkobling datatransmission via højt avancerede net. Mange af de avancerede træk ved pakkekoblede datakommunikationstjenester, f.eks. modtager-betaler, definition af lukkede brugergrupper og styring fra sender til modtager, går tabt, så snart flere datakommunikationsnet sammenkobles, medmindre de forskellige tekniske specifikationer og grænseflader er harmoniseret. Som fastslået af Kommissionen i beslutningen vedrørende BT-MCI vil en vellykket implementering af transeuropæiske net gøre det muligt for Europas større virksomheder at vælge blandt internationale teletjenester af en kvalitet, der i dag kun findes på nationalt eller endog lokalt plan. Det er meget vigtigt at have adgang til de meste moderne internationale teletjenester for at kunne tage kampen op mod den tiltagende globale konkurrence fra dele af verden, hvor der allerede er almindelig adgang til avanceret telekommunikationsteknologi og avancerede teletjenester.

2. Fremme af den økonomiske udvikling

(51) DT og FT agter i fællesskab at foretage de investeringer, der er nødvendige for at sikre en kvalitativ forbedring af teletjenesterne i Europa, som ATLAS også vil gøre tilgængelige for små og mellemstore virksomheder. Som fastslået af Kommissionen i beslutningen vedrørende BT-MCI fordrer dette en bekostelig og tidskrævende indsats. DT og FT vil gennemføre investeringsplaner til en værdi af i alt 5 mia ECU i forbindelse med udviklingen og forbedringen af teletjenester. Som reaktion på Kommissionens foreløbige holdning til den påtænkte alliance, som den gav til kende den 23. maj 1995, har parterne (i) ændret deres aftaler med hensyn til ATLAS' rolle uden for Frankrig og Tyskland og (ii) indgået en global alliance med en amerikansk teleoperatør. En betragtelig tilstedeværelse inden for hele EØS er én forudsætning for at kunne levere de ikke-monopoliserede tjenester, som ATLAS er rettet mod. DT og FT har forelagt oplysninger, der viser, at de er indstillet på at foretage betydelige investeringer i Europa. Desuden har DT og FT til ATLAS' fordel ændret den oprindelige balance mellem ATLAS' egne tjenester og tjenester udliciteret til moderselskaberne. Hvis udbuddet af tjenester skal udvikle sig i forhold til, hvad der allerede er adgang til på det europæiske marked, er det desuden nødvendigt at tilvejebringe den globale udvidelse af de tjenester (den såkaldte globale sammenkoblingsmulighed), som de multinationale selskaber efterlyser. ATLAS opfylder denne forudsætning som et af moderselskaberne til Phoenix-alliancen.

(52) På grund af de omkostninger, der er forbundet med en infrastruktur af lejede kredsløb, vil ATLAS' investering i første omgang bygge på de store multinationale selskaber med de mest komplekse behov i andre lande end Frankrig og Tyskland. Men som følge af, at ATLAS driver én enkelt højhastighedsnetarkitektur, vil ATLAS kunne opnå stordriftsfordele både i teknologisk og operationel henseende, dvs. reducere omkostningerne pr. kanal. ATLAS vil formentlig desuden kunne reducere infrastrukturomkostningerne i forbindelse med sammenkoblingsaftaler indgået med andre teleselskaber ved at generere større trafikmængder, der vil muliggøre en billigere routing. Stordriftsfordelene sammenholdt med den forbedrede adgang til infrastrukturer takket være gennemførelsen af nylige EF-retsforskrifter (26) vil efterhånden gøre det muligt at udvikle teknisk set mere sofistikerede og mere tilgængelige tjenester.

3. Fordele for forbrugerne

(53) ATLAS vil afkorte den tid, som moderselskaberne hver især ville have haft behov for til at markedsføre nye teletjenester på et marked, der såvel teknologisk som kommercielt set er i hastig udvikling. Erhvervskunderne vil hurtigere kunne høste fordelene af både et større udbud af nyudviklede tjenester og lavere priser, end det ville have været tilfældet, hvis DT og FT optrådte særskilt. Fordelene ved et større udvalg af teletjenester og de dermed forbundne omkostningsfordele vil smitte af på andre segmenter af telemarkedet og andre økonomiske sektorer. ATLAS vil også frembyde en alternativ mulighed med hensyn til levering af kundespecifikke pakker omfattende alle slags liberaliserede erhvervsteletjenester.

(54) Gennem sin globale alliance med Sprint - Phoenix - vil ATLAS også kunne tilbyde de europæiske kunder en større geografisk rækkevidde for sine kundespecifikke pakker af erhvervsteletjenester. Det er en stor fordel for europæiske kunder, f.eks. europæiske virksomheder, der som led i den stigende globalisering af økonomien søger at etablere sig på verdensplan, at kunne nå ud til fjerne egne af verden enten på ad hoc-basis eller permanent uden tab af kvalitet eller tekniske funktioner og uden at skulle skifte teleselskab. Kunderne vil kunne drage fordel af sømløse, grænseoverskridende tjenester via ATLAS i Europa og via Phoenix på verdensplan. Kun globale alliancer kan tilbyde en global sammenkobling af tjenester. Medens ATLAS ikke i sig selv har et globalt sigte, sikrer DT's og FT's investeringsplaner gennem ATLAS, at et stort antal europæiske erhvervskunder vil få adgang til tjenester, der dækker hele verden.

(55) Enedistributionsprincippet i Tyskland og Frankrig kombineret med aftalerne om licenser på intellektuelle ejendomsrettigheder samt systemet med underlicenser (»grant back licences«) vil tilskynde DT og FT til at dele ethvert teknisk fremskridt på markeder beslægtet med de relevante markeder med joint venture-selskabet. Dette er endnu en fordel for store brugere af ikke-monopoliserede teletjenester i DT's og FT's hjemlande, dvs. i to af de medlemsstater, der har et betydeligt antal potentielle aftagere af ATLAS' tjenester.

4. Nødvendighed

(56) Oprettelsen af ATLAS

Oprettelsen af ATLAS er nødvendig for moderselskaberne for at opnå ovennævnte fordele, jf. EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53, stk. 3. Sammenlignet med individuelle forsøg på at trænge ind på det pågældende marked og andre mindre integrerende samarbejdsformer er DT's og FT's samarbejde inden for rammerne af ATLAS nødvendigt for at kunne levere de pågældende tjenester. ATLAS vil sætte DT og FT i stand til hurtigere at konkurrere med andre leverandører af grænseoverskridende og Europa-dækkende tjenester, og ATLAS vil i væsentlig grad mindske hvert enkelt moderselskabs omkostninger og risici. På markeder i hastig udvikling er FT tvunget til at modernisere sit Transpac-net, og DT er tvunget til at udvikle sig til en Europa-dækkende virksomhed. Ved at opbygge et større transeuropæisk net, som imødekommer de multinationale selskaber og andre store internationale brugeres behov, er ATLAS endelig et middel til hurtigt at finde en løsning på de mangler, som kendetegner de fleste af de nuværende tjenester og funktioner.

(57) Enedistribution

Ifølge distributionsaftalerne er moderselskaberne enedistributører af ATLAS' produkter på deres respektive hjemmemarkeder. Disse enedistributionsaftaler er nødvendige af følgende årsager:

1) enedistributionsprincippet sammen med bestemmelserne om underlicenser (»grant back licences«) i aftalerne om intellektuel og industriel ejendomsret og licens herpå, der vedrører den teknologi, som ATLAS modtager fra moderselskaberne, beskytter DT's og FT's teknologi over for henholdsvis tredjeparter og det andet moderselskab, og

2) anvendelsen af ét net i stedet for flere net er teknisk set nemmere og muliggør derfor en mere effektiv distribution. Som leverandør af Europa-dækkende tjenester afhænger ATLAS af nationale distributionsnet med en bred geografisk dækning. Alternativet til benyttelse af teleselskabernes distributionsnet er enten distribution via flere mindre distributører eller opbygning af et eget landsdækkende net i moderselskabernes hjemlande. Begge disse alternativer vil betyde, at det europæiske telemarked berøves fordelene af en teknisk harmonisering af Europas to største offentlige pakkekoblede datanet.

(58) ATLAS vil benytte Transpac France og T-Data som nationale distributionsnet i Frankrig og Tyskland. Således vil DT og FT selv levere de fornødne nationale tjenester og benytte ATLAS til at levere alle grænseoverskridende forbindelser og forbindelser til udlandet. På denne baggrund ville andre distributionsarrangementer frembyde en ringere beskyttelse af moderselskabernes intellektuelle ejendomsrettigheder og være mindre hensigtsmæssige i betragtning af betydningen af de tjenester, som DT og FT indledningsvis vil overdrage til ATLAS. Kommissionen konkluderer derfor, at enedistributionsaftalerne er nødvendige, jf. EF-traktatens artikel 85, stk. 3, og EØS-aftalens artikel 53. stk. 3.

5. Ingen udelukkelse af konkurrencen

(59) De betingelser, som DT og FT skal opfylde, og den generelle regulering inden for EF vil forbedre konkurrencevilkårene i FT's og DT's hjemlande. Det gælder især betingelserne vedrørende i) tilkobling til det offentlige pakkekoblede datanet på ikke-diskriminerende vilkår, der er økonomisk ækvivalente med vilkårene for ATLAS i Tyskland og Frankrig; ii) ikke-diskriminerende tilkobling til det franske og tyske PSTN og ISDN; iii) forbuddet mod, at DT og FT ved afsætning af ATLAS' tjenester og deres egne tjenester udnytter deres stilling på markedet gennem fælles kontrakter.

(60) Den betingelse, der er beskrevet i betragtning 29, nr. 5), ifølge hvilken DT og FT skal indgå særskilte kontrakter om salg af henholdsvis ATLAS' tjenester og deres egne tjenester, vil sikre, at eventuelle beregningsforskelle vil kunne verificeres, således at den ikke-diskriminerende sammenkobling kommer til at virke i praksis. ATLAS' udliciteringstjenester og forbedrede (»styrede«) lejede kredsløb er åbne over for konkurrence, og afkastet af disse tjenester er relativt lavt. Som følge af DT's og FT's lovfæstede monopol og i sidste ende dominerende stilling på infrastrukturområdet i hele denne beslutnings gyldighedsperiode kunne DT og FT udelukke enhver konkurrence ved at give rabatter på monopoliserede tjenester (f.eks. lejede kredsløb) for at tilskynde deres kunder til at benytte ATLAS's ikke-monopoliserede tjenester.

Salget af pakker af forskellige tjenester i henhold til en og samme kontrakt er almindelig praksis inden for telesektoren - denne praksis er kendt under navnet »bundling« (fællessalg). På liberaliserede telekommunikationsmarkeder må dominerende leverandører normalt hverken binde salget af forskellige tjenester eller yde rabatter på tjenestepakker uden at specificere i) betingelserne for hver enkelt (»unbundled«) tjeneste og ii) de individuelle tjenester, hvorpå der kan ydes rabat. Dominerende leverandører er også forpligtet til at offentliggøre alle tariffer og skal godtgøre, at rabatter på tjenestepakker er begrundet i besparelser, der specielt skyldes udbuddet af en tjenestepakke. Men i betragtning af i) uligevægten mellem DT's og FT's altdækkende monopolnet på den ene side og den ringe tilstedeværelse af nye