BILAG I

Liste over varer og teknologi, som er omhandlet i artikel 2a

Dette bilag omfatter følgende produkter, der er opført på listen fra Gruppen af Leverandører af Nukleart Materiale, som defineret deri:

Ethvert produkt, hvis specifikke tekniske egenskaber eller specifikationer falder ind under kategorier, der er specificeret i både bilag I og bilag III, anses for kun at falde ind under bilag III.

NSG Del I

Regeringen har vedtaget følgende liste over udstyr og ikkenukleare materialer (mængder under de grænseværdier, der er anført i bilag B, anses i praksis for ubetydelige):

Plutonium med et isotopindhold af plutonium-238 på over 80 %.

I forbindelse med anvendelsen af retningslinjerne skal produkter, der er nævnt i litra a) nedenfor, samt eksport af udgangsmateriale eller specielt fissilt materiale til et givet modtagerland inden for en periode på 12 måneder og under de grænser, der er fastsat i litra b), ikke medtages:

»teknisk assistance«: Kan have forskellige former, som f.eks. instruktion, færdigheder, uddannelse, praktisk erfaring og konsulenttjeneste.

»software«: En samling af et eller flere »programmer« eller »mikroprogrammer«, der er lejret i et konkret udtryksmedie.

»mikroprogrammer« — En række elementære ordrer, som opbevares i et specielt lager, og hvis udførelse initieres, når dets referenceordre indføres i et ordreregister.

»fri, offentlig anvendelse«: Som det anvendes her, henviser udtrykket »fri, offentlig anvendelse« til »teknologi« eller »software«, som er stillet til disposition uden begrænsninger for dets videre udbredelse. (Begrænsninger i ophavsret undtager ikke »teknologi« eller »software« fra at være til »fri offentlig anvendelse«).

»videnskabelig grundforskning« — Eksperimentelt eller teoretisk arbejde, der i hovedsagen udføres for at skaffe ny viden om de grundlæggende principper for fænomener eller observerbare kendsgerninger, og som ikke primært er rettet mod et konkret, praktisk mål.

Ud over kontrol af overførsler af »teknologi« med henblik på nuklear ikkespredning bør leverandører fremme beskyttelse af denne teknologi til konstruktion, bygning og drift af anlæg på triggerlisten i betragtning af risikoen for terrorangreb, og behovet herfor bør understreges over for modtagerne.

Leverandørerne anerkender i forbindelse med visse isotopseparationsprocesser de tætte forbindelser mellem anlæg, udstyr og teknologi til uranberigelse og i forbindelse med isotopseparation af »andre elementer« med henblik på forskning og medicinske formål samt andre ikkenukleare industriformål. I denne forbindelse bør leverandørerne nøje gennemgå deres retlige foranstaltninger, herunder eksportlicensregulativer og oplysninger/teknologiklassificering og sikkerhedspraksis i forbindelse med isotopseparation, der omfatter »andre elementer«, for at sikre gennemførelsen af passende, påkrævede beskyttelsesforanstaltninger. Leverandører erkender, at passende beskyttelsesforanstaltninger i forbindelse med isotopseparation, der omfatter »andre elementer«, i særlige tilfælde i det væsentlige vil være de samme som for uranberigelse. (Jf. den indledende note i triggerlistens afsnit 5). I overensstemmelse med punkt 17, litra a), i retningslinjerne skal leverandørerne om nødvendigt rådføre sig med andre leverandører for at fremme ensartede politikker og procedurer for overførsel og beskyttelse af anlæg, udstyr og teknologi, der involverer isotopseparation af »andre elementer«. Leverandørerne bør også udvise passende omhu i tilfælde, der indebærer anvendelse af udstyr og teknologi, som hidrører fra uranberigelse, til ikkenukleare formål, f.eks. i den kemiske industri.

Disse kontroller gælder også overførsel af komponentdele. Den enkelte regering træffer de foranstaltninger, den kan, for at nå dette mål og fortsætter arbejdet med at finde frem til en anvendelig definition på komponentdele, som kan anvendes af samtlige leverandører.

BILAG B

PRÆCISERING AF PRODUKTER PÅ TRIGGERLISTEN

(som anført i bilag A, afsnit 2 under MATERIALE OG UDSTYR)

1. Atomreaktorer og specielt konstrueret eller forberedt udstyr og komponenter hertil

INDLEDENDE NOTE

Forskellige typer atomreaktorer kan være kendetegnet ved, hvilken moderator der anvendes (f.eks. grafit, tungt vand, let vand, ingen), spektret af neutroner deri (f.eks. termiske, hurtige), den type kølemiddel, der anvendes (f.eks. vand, flydende metal, smeltet salt, gas), eller ved deres funktion eller type (f.eks. kraftreaktorer, forskningsreaktorer, forsøgsreaktorer). Det er tilsigtet, at alle disse typer atomreaktorer skal være omfattet af dette punkt og, hvis det er relevant, af alle underpunkterne. Dette punkt omhandler ikke fusionsreaktorer.

1.1. Komplette atomreaktorer

»Atomreaktorer«, der er i stand til at fungere ved en fortsat, styret, selvvedligeholdende kædereaktion.

FORKLARENDE NOTE

En »atomreaktor« består grundlæggende af de dele, der befinder sig inden i eller er direkte forbundet med reaktortanken, det udstyr, der tjener til regulering af effektniveauet i kernen, og de komponenter, der normalt indeholder, kommer i direkte berøring med eller regulerer reaktorkernens primære kølemiddel.

EKSPORT

Eksport af alle disse overordnede produkter inden for denne grænse kan kun finde sted i overensstemmelse med procedurerne i retningslinjerne. De enkelte produkter inden for denne funktionelt definerede grænse, som kun vil kunne eksporteres i overensstemmelse med procedurerne i retningslinjerne, er anført på listen under punkt 1.2.-1.11. Regeringen forbeholder sig ret til at anvende procedurerne i retningslinjerne på andre produkter inden for den funktionelt definerede grænse.

1.2. Atomreaktorbeholdere

Metalbeholdere eller større værkstedsfremstillede dele hertil, som er specielt konstrueret eller forberedt til at indeholde kernen af en atomreaktor som defineret i punkt 1.1. samt relevante interne reaktordele som defineret i punkt 1.8.

FORKLARENDE NOTE

Punkt 1.2. omfatter atomreaktorbeholdere uanset mærketryk samt reaktortrykbeholdere og kalandriatanke. Topdækslet til reaktorbeholderen er omfattet af punkt 1.2. som en større værkstedsfremstillet del af en reaktorbeholder.

1.3. Maskiner til indsætning og udtagning af reaktorbrændsel

Udstyr, som er specielt konstrueret eller forberedt til at anbringe eller fjerne brændsel i en atomreaktor, jf. punkt 1.1.

FORKLARENDE NOTE

De punkter, der er nævnt ovenfor, kan benyttes under belastning, eller benytter en så teknisk avanceret positionering og opretning, at der kan foretages komplekse brændselsindsætningsprocedurer uden belastning, f.eks. i de tilfælde, hvor brændslet normalt ikke er direkte i synsfeltet, eller der ikke er direkte adgang til det.

1.4. Kontrolstænger til atomreaktorer og andet udstyr

Særligt konstruerede eller forberedte stænger, konstruktioner til støtte eller ophængning af disse, drivmekanismer eller styrerør til kontrolstængerne til at kontrollere fissionsprocessen i en atomreaktor som defineret i punkt 1.1.

1.5. Trykrør til atomreaktorer

Rør, som er specielt konstrueret eller forberedt til at indeholde både brændselselementer og det primære kølemiddel i en reaktor som defineret i punkt 1.1.

FORKLARENDE NOTE

Trykrør er dele af brændselskanaler, der er konstrueret til at operere ved højt tryk, der undertiden overstiger 5 MPa.

1.6. Indkapsling af nukleart brændsel

Rør (eller rørsamlinger) af zirconium eller zirconiumlegeringer, som er specielt konstrueret eller forberedt til at blive anvendt som brændselsindkapsling i en reaktor som defineret i punkt 1.1., og i mængder på over 10 kg.

NB: For trykrør af zirconium se 1.5. For kalandriarør se 1.8.

FORKLARENDE NOTE

Rør af zirconium eller zirconiumlegeringer til brug i en atomreaktor består af zirconium med et vægtforhold mellem hafnium og zirconium, der typisk er mindre end 1:500.

1.7. Pumper til primært kølemiddel eller cirkulationspumper

Pumper eller cirkulationspumper, som er specielt konstrueret eller forberedt til cirkulation af det primære kølemiddel i atomreaktorer som defineret i punkt 1.1.

FORKLARENDE NOTE

Specielt konstruerede pumper eller cirkulationspumper omfatter vandkølede reaktorer, cirkulationspumper til gaskølede reaktorer samt elektromagnetiske og mekaniske pumper til reaktorer kølet med flydende metal. Dette udstyr kan omfatte pumper med avancerede forseglede eller multiforseglede systemer, som skal forhindre udlækning af primærkølemiddel, pumper med indkapslet drev og pumper med inertimassesystemer. Denne definition omfatter pumper, der er certificeret af American Society of Mechanical Engineers (ASME), afsnit III, afdeling I, underafdeling NB (klasse 1-komponenter) eller tilsvarende standarder.

1.8. Atomreaktorers interne dele

»Atomreaktorers interne dele«, som er specielt konstrueret eller forberedt til brug i en atomreaktor som defineret i punkt 1.1. Dette omfatter f.eks. støttesøjler til kernen, brændselskanaler, kalandriarør, termiske skjolde, baffler, kernegitterplader og diffuserplader.

FORKLARENDE NOTE

»Atomreaktorers interne dele« er alle større konstruktioner i en reaktortank, som har en eller flere funktioner som f.eks. at bære kernen, opretholde brændselstilførslen, lede den primære kølemiddelstrøm, holde strålingsskjolde for reaktortanken og lede instrumenteringen inden i kernen.

1.9. Varmevekslere

a) Dampgeneratorer, som er specielt konstrueret eller forberedt til brug i en atomreaktors primære eller mellemliggende kølemiddelkredsløb som defineret i punkt 1.1.

b) Andre varmevekslere, som er specielt konstrueret eller forberedt til brug i en atomreaktors primære kølemiddelkredsløb som defineret i punkt 1.1.

FORKLARENDE NOTE

Dampgeneratorer er specielt konstrueret eller forberedt til at overføre den varme, der produceres i reaktoren, til fødevandet til produktion af damp. I tilfælde af en hurtig reaktor, der også har en mellemliggende kølekreds, findes dampgeneratoren i det mellemliggende kredsløb.

I en gaskølet reaktor kan en varmeveksler anvendes til at overføre varme til en sekundær gaskreds, som driver en gasturbine.

Dette punkt omfatter ikke kontrol af varmevekslere til reaktorens understøttende systemer, f.eks. nødkølesystem eller kølesystemer for eftervarme.

1.10. Neutrondetektorer

Neutrondetektorer, som er specielt konstrueret eller forberedt til at bestemme neutronfluxniveauer i en atomreaktors kerne som defineret i punkt 1.1.

FORKLARENDE NOTE

Dette punkt omfatter detektorer både inden i og uden for kernen, der måler fluxniveauer på en bred skala, typisk fra 104 neutroner pr. cm2 pr. sekund til 1010 neutroner pr. cm2 pr. sekund eller mere. Uden for kernen refererer til instrumenter, der befinder sig uden for kernen i en atomreaktor, jf. punkt 1.1 ovenfor, men inden for den biologiske afskærmning.

1.11. Eksterne termiske skjolde

»Eksterne termiske skjolde«, som er specielt konstrueret eller forberedt til anvendelse i en atomreaktor som defineret i punkt 1.1. med henblik på en reduktion af varmetab og beskyttelse af indeslutningsbeholderen.

FORKLARENDE NOTE

»Eksterne termiske skjolde« er omfattende strukturer placeret over reaktortanken, som reducerer varmetab fra reaktoren og reducerer temperaturen i selve indeslutningsbeholderen.

2. Ikkenukleare materialer til reaktorer

2.1. Deuterium og tungt vand

Deuterium, tungt vand (deuteriumoxid) og andre deuteriumforbindelser, hvor forholdet mellem antallet af deuterium- og hydrogenatomer er større end 1:5 000 til brug i atomreaktorer, jf. punkt 1.1, i en mængde på over 200 kg deuteriumatomer til ét modtagerland inden for en tolvmåneders periode.

2.2. Grafit af nuklear kvalitet

Grafit med en renhedsgrad på mindst 5 ppm borækvivalent og med en densitet, der er større end 1,50 g/cm til brug i en atomreaktor, jf. punkt 1.1, i mængder, der overskrider 1 kg.

FORKLARENDE NOTE

Med henblik på eksportkontrol afgør regeringen, om eksporteret grafit, der opfylder ovenstående specifikationer, er til brug i atomreaktorer.

Borækvivalent (BE) kan bestemmes ved forsøg eller beregnes som summen af BEz for urenheder (undtagen BEcarbon, da carbon ikke betragtes som en urenhed), herunder bor, hvis:

BEz (ppm) = CF × koncentrationen af element Z (i ppm),

hvor CF er omdannelsesfaktoren: (σz × AB) divideret med (σB × Az) og σB og σz er de termiske neutronoptagelsestværsnit (i barn) for henholdsvis naturligt forekommende bor og

element Z; og AB og AZ er atommasserne af henholdsvis naturligt forekommende bor og element Z.

3. Anlæg til oparbejdning af bestrålede brændselselementer og udstyr, som er specielt konstrueret eller forberedt hertil.

INDLEDENDE NOTE

Ved oparbejdning af bestrålet atombrændsel adskilles plutonium og uran fra stærkt radioaktive fissionsprodukter og andre transuraner. Adskillelsen kan foretages ved hjælp af forskellige teknikker. Gennem årene er Purexprocessen dog blevet den mest udbredte og accepterede proces. Purexprocessen består i opløsning af bestrålet brændsel i salpetersyre, hvorefter uran, plutonium og fissionsprodukter adskilles ved opløsningsmiddelekstraktion med en blanding af tributylphosphat i et organisk opløsningsmiddel.

Alle Purexanlæg har en række procesfunktioner til fælles, såsom sønderdeling af bestrålede brændselselementer, opløsning af brændsel, opløsningsmiddelekstraktion og opbevaring af procesvæsker. Der kan ligeledes findes udstyr til termisk denitrering af urannitrat, omdannelse af plutoniumnitrat til oxid eller metal og omdannelse af affaldsvæsker med fissionsprodukter til en form, der er egnet til langtidsdeponering. Den specifikke type og konfiguration at det udstyr, hvormed disse funktioner udføres, kan dog variere fra anlæg til anlæg, bl.a. afhængigt af, hvilken type bestrålet atombrændsel der skal oparbejdes og hvor meget, hvordan de genvundne materialer agtes bortskaffet, og hvilken sikkerheds- og vedligeholdsfilosofi der er lagt til grund ved udformningen af anlægget.

Et »anlæg til oparbejdning af bestrålede brændselselementer« omfatter det udstyr og de komponenter, der normalt kommer i direkte berøring med og direkte regulerer processtrømmene af bestrålet brændsel og af de vigtigste nukleare materialer og fissionsprodukter.

Sådanne processer, herunder fuldstændige systemer til omdannelse af plutonium og fremstilling af metallisk plutonium, kan identificeres ved, hvilke foranstaltninger der træffes til imødegåelse af kritikalitet (f.eks. valg af geometri), udsættelse for stråling (f.eks. afskærmning) og giftighed (f.eks. indeslutning).

EKSPORT

Eksport af alle disse overordnede produkter inden for disse grænser vil kun kunne finde sted i overensstemmelse med procedurerne i retningslinjerne.

Regeringen forbeholder sig ret til at anvende procedurerne i retningslinjerne på andre produkter inden for den funktionelt definerede grænse som opført herunder.

Blandt udstyr, der anses for at være omfattet af udtrykket »udstyr, som er specielt konstrueret eller forberedt« til oparbejdning af bestrålede brændselselementer, er følgende:

3.1. Maskiner til sønderdeling af bestrålede brændselselementer

Fjernbetjent udstyr, som er specielt konstrueret eller forberedt til brug i et oparbejdningsanlæg som beskrevet ovenfor, til at skære, hugge eller snitte bestrålede brændselsaggregater, -bundter eller -stænger.

FORKLARENDE NOTE

Med dette udstyr åbnes brændslets indkapsling, så det bestrålede nukleare materiale kan opløses. Specielt konstruerede metalsakse er mest almindelige, men der kan også benyttes avanceret udstyr såsom lasere.

3.2. Opløsningstanke

Kritikalitetssikre tanke (f.eks. tanke med lille diameter, ringformede eller flade tanke) specielt konstrueret eller forberedt til brug i et oparbejdningsanlæg som beskrevet ovenfor, som er beregnet til opløsning af bestrålet reaktorbrændsel, som er i stand til at modstå varme og stærkt korroderende væsker, og som kan lades og vedligeholdes ved fjernbetjening.

FORKLARENDE NOTE

Opløsningstanke får normalt tilført sønderdelt bestrålet brændsel. I disse kritikalitetssikre beholdere opløses det bestrålede nukleare materiale i salpetersyre, og rester af indkapslingen fjernes fra processtrømmen.

3.3. Udstyr til opløsningsmiddelekstraktion

Specielt konstrueret eller forberedt udstyr til opløsningsmiddelekstraktion såsom pakkede eller pulserende kolonner, blande/afsætningsbeholdere og centrifugalkontaktorer til brug i anlæg til oparbejdning af bestrålet brændsel. Ekstraktionsudstyr skal være modstandsdygtigt over for salpetersyres ætsende virkning. Ekstraktionsudstyr fremstilles normalt af rustfrit stål med lavt kulstofindhold, titan, zirconium og andre højkvalitetsmaterialer til at opfylde meget strenge krav (herunder specielle svejseteknikker, inspektion samt kvalitetssikrings- og kvalitetsstyringsteknikker).

FORKLARENDE NOTE

Udstyr til opløsningsmiddelekstraktion får normalt tilført opløsningen af bestrålet brændsel fra opløsningstankene og den organiske opløsning, som skal adskille uran, plutonium og fissionsprodukter. Udstyr til opløsningsmiddelekstraktion er normalt konstrueret til at opfylde strenge driftsparametre såsom lang driftstid uden vedligehold eller med let udskiftning, enkel betjening og regulering samt fleksibilitet over for varierende procesforhold.

3.4. Opbevarings- eller lagertanke for kemikalier

Specielt konstruerede eller forberedte opbevarings- og lagertanke til brug i anlæg til oparbejdning af bestrålet brændsel. Sådanne opbevarings- og lagertanke skal være modstandsdygtige over for salpetersyres ætsende virkning. De fremstilles normalt af sådanne materialer som rustfrit stål med lavt kulstofindhold, titan, zirconium og andre højkvalitetsmaterialer. Opbevarings- og lagertanke kan være konstrueret til fjernbetjening og -vedligehold og have en af følgende egenskaber til imødegåelse af kritikalitet:

1) Vægge eller interne strukturer med en borækvivalent på mindst 2 procent

2) Maksimal diameter på 175 mm (7 tommer) for cylindriske tanke

3) Maksimal bredde på 75 mm (3 tommer) for flade eller ringformede tanke.

FORKLARENDE NOTE

Fra opløsningsmiddelekstraktionen kommer der tre hovedstrømme af procesvæsker. Ved den videre behandling benyttes der i alle tre strømme opbevarings- eller lagertanke som følger:

a) Den rene urannitratopløsning koncentreres ved inddampning og ledes til en denitreringsproces, hvor den omdannes til uranoxid. Dette oxid genanvendes i atombrændselskredsløbet.

b) Opløsningen med stærkt radioaktive fissionsprodukter bliver normalt koncentreret ved inddampning og oplagret som væskekoncentrat. Dette koncentrat kan efterfølgende inddampes og omdannes til en form, der er egnet til deponering eller bortskaffelse.

c) Den rene plutoniumnitratopløsning koncentreres og oplagres inden overførsel til de efterfølgende procestrin. Opbevarings- og lagertanke til plutoniumopløsninger er især konstrueret til at imødegå kritikalitetsproblemer som følge af ændringer i produktstrømmens koncentration og form.

3.5. Systemer til måling af neutroner for processtyring

Systemer til måling af neutroner specielt fremstillet eller forberedt til integration og anvendelse med automatiserede processtyringssystemer i et anlæg til oparbejdning af bestrålede brændselselementer.

FORKLARENDE NOTE

Disse systemer omfatter kapaciteten til aktiv og passiv måling og diskrimination af neutroner for at bestemme det fissile materiales kvantitet og sammensætning. Det komplette system består af en neutrongenerator, en neutrondetektor, forstærkere og signalbehandlingselektronik.

Dette punkt omfatter ikke instrumenter til neutronmåling og -diskrimination, som er bestemt til at føre regnskab med og kontrollere nukleart materiale eller enhver anden anvendelse, som ikke er forbundet med integration og anvendelse med automatiserede processtyringssystemer i et anlæg til oparbejdning af bestrålede brændselselementer.

4. Anlæg til produktion af brændselselementer til atomreaktorer og udstyr som er specielt konstrueret eller forberedt hertil

INDLEDENDE NOTE

Nukleare brændselselementer fremstilles fra en eller flere af de kildematerialer eller specielt fissilt materiale, som er omhandlet i MATERIALE OG UDSTYR i dette bilag. For oxidbrændsel, den mest almindelige type brændsel, vil udstyr til presning af piller, sintring, fræsning og graduering være til rådighed. Blandet oxidbrændsel håndteres i handskebokse (eller tilsvarende indeslutningsbeholder), indtil de er forseglet i indkapslingen. I alle tilfælde er brændslet hermetisk forseglet inden i en passende indkapsling, som er konstrueret til at være det primære hylster, der indkapsler brændslet, så der under driften af reaktoren sikres tilstrækkelig ydeevne og sikkerhed. Det er i alle tilfælde også nødvendigt med en præcis kontrol af processer, procedurer og udstyr, der opfylder meget strenge krav, så der sikres en forudsigelig og sikker brændselsydelse.

FORKLARENDE NOTE

Blandt udstyr, der anses for at være omfattet af udtrykket »udstyr, som er specielt konstrueret eller forberedt« til produktionen af brændselselementer, er udstyr, som

a) normalt kommer i direkte berøring med eller direkte behandler eller styrer produktstrømmen af kernematerialer

b) indelukker kernematerialet i dets indkapsling

c) kontrollerer, at indkapslingen eller dens pakninger er intakte

d) kontrollerer den endelige behandling af det indkapslede brændsel eller

e) anvendes til samling af brændselselementer til atomreaktorer.

Sådant udstyr eller systemer af udstyr kan f.eks. omfatte følgende:

1) fuldautomatiske stationer til kontrol af piller, som er specielt konstrueret eller forberedt til at kontrollere pillers endelige dimensioner og overfladefejl

2) automatiske svejsemaskiner, som er specielt konstrueret eller forberedt til at svejse endekapsler fast til brændselsstave (eller -stænger)

3) automatiske test- og kontrolstationer, som er specielt konstrueret eller forberedt til at kontrollere, at de færdiggjorte brændselsstave (eller -stænger) er intakte

4) systemer, som er specielt konstrueret eller forberedt til fremstilling af indkapsling af nukleart brændsel.

Punkt 3 omfatter typisk udstyr til: a) røntgenundersøgelse af svejsninger på staves (eller stængers) endekapsler, b) tæthedsprøve med helium af stave (eller stænger) under tryk og c) gammastråleskanning af stavene (eller stængerne) for at kontrollere korrekt ilægning af brændselspillerne.

5. Anlæg til separation af isotoper af naturligt uran, depleteret uran eller specielt fissilt materiale og andet udstyr end analyseinstrumenter, som er specielt konstrueret eller forberedt hertil

FORKLARENDE NOTE

Anlæg, udstyr og teknologi til separation af isotoper af uran har i mange tilfælde en tæt relation til anlæg, udstyr og teknologi til separation af isotoper fra »andre elementer«. I særlige tilfælde kan kontrollen omhandlet i afsnit 5 også finde anvendelse på anlæg og udstyr, som er beregnet til separation af isotoper af »andre elementer«. Denne kontrol af anlæg og udstyr til separation af isotoper af »andre elementer« supplerer kontrollen af anlæg og udstyr, som er specielt konstrueret eller forberedt til behandling, anvendelse eller produktion af specielt fissilt materiale omfattet af triggerlisten. Den supplerende kontrol omhandlet i afsnit 5 for anvendelser, der omfatter »andre elementer«, finder ikke anvendelse på processen til separation af elektromagnetisk isotoper, som behandles i del 2 i retningslinjerne.

Processer, som kontrollen i afsnit 5 ligeledes finder anvendelse på, uanset om den tilsigtede anvendelse er separation af isotoper af uran eller separation af isotoper af »andre elementer«, er: gascentrifuge, gasdiffusionsberigning, plasmaseparationsprocessen og aerodynamiske processer.

For visse processer er relationen til separation af isotoper af uran afhængig af de elementer, som separeres. Disse processer er: laserbaserede processer (f.eks. isotopisk separation med molekylær laser og isotopisk separation med atom-damp-laser), kemisk udveksling og ionbytning. Leverandører skal derfor evaluere disse processer i hvert enkelt tilfælde for at anvende kontrollen i afsnit 5 på anvendelser, der omfatter andre »elementer« i overensstemmelse hermed.

Blandt udstyr, der anses for at være omfattet af udtrykket »andet udstyr end analyseinstrumenter, som er specielt konstrueret eller forberedt« til separation af uranisotoper, er følgende:

5.1. Gascentrifuger samt samlinger og komponenter, som er specielt konstrueret eller forberedt til brug i gascentrifuger

FORKLARENDE NOTE

En gascentrifuge består normalt af en tyndvægget cylinder med en diameter mellem 75 mm og 650 mm, der er anbragt i vakuum og roterer med periferihastighed (ca. 300 m/s og derover) omkring sin lodrette længdeakse. For at opnå denne høje hastighed skal konstruktionsmaterialerne til de roterende komponenter have et højt styrke/densitetsforhold, og rotorenheden — og dermed også dens enkeltkomponenter — skal fremstilles til meget snævre tolerancer, så der bliver mindst mulig ubalance. Det, der adskiller en gascentrifuge til uranberigning fra andre centrifuger, er, at der i rotorkammeret er en roterende skiveformet baffel og et fastsiddende rørarrangement for tilførsel og udtagning af UF6-gassen, som har mindst tre adskilte kanaler, hvoraf de to er forbundet med udtagningsrør, der er rettet fra rotoraksen ud mod rotorkammerets periferi. I vakuumkammeret er der tillige en række kritiske fastsiddende komponenter, som til trods for deres specielle konstruktion hverken er vanskelige at fremstille eller er fremstillet af særlige materialer. Til et centrifugeanlæg kræves der imidlertid et stort antal af sådanne komponenter, således at styktallet kan give et tydeligt fingerpeg om den endelige anvendelse.

5.1.1. Roterende komponenter

a) Komplette rotorsamlinger: Tyndvæggede cylindre eller flere indbyrdes forbundne tyndvæggede cylindre fremstillet at et eller flere af de materialer med højt styrke/densitetsforhold, som er nævnt i den FORKLARENDE NOTE til dette afsnit. Hvis cylindrene er indbyrdes forbundne, er det med fleksible bælge eller ringe som beskrevet i afsnit 5.1.1., litra c). I rotoren er der monteret en indvendig baffel og endekapsler som beskrevet i afsnit 5.1.1., litra d), og 5.1.1., litra e), hvis de er komplette. Den komplette enhed kan dog leveres delvis samlet.

b) Rotorrør Specielt konstruerede eller forberedte tyndvæggede cylindre med en tykkelse på 12 mm eller mindre, en diameter mellem 75 mm og 650 mm og fremstillet af et eller flere af de materialer med højt styrke/densitetsforhold, som er nævnt i den FORKLARENDE NOTE til dette afsnit.

c) Ringe eller bælge Komponenter, som er specielt konstrueret eller forberedt til at give lokal understøtning for rotorrøret eller forbinde flere rotorrør indbyrdes. En bælg er en kort spiralviklet cylinder med en vægtykkelse på 3 mm eller derunder, en diameter mellem 75 mm og 650 mm, som er fremstillet af et eller flere af de materialer med højt styrke/densitetsforhold, som er nævnt i den FORKLARENDE NOTE til dette afsnit.

d) Bafler Skiveformede komponenter med en diameter mellem 75 mm og 650 mm, som er specielt konstrueret eller forberedt til montering inden i centrifugerotorrøret som adskillelse mellem udtagskammeret og hovedseparationskammeret, i visse tilfælde også med henblik på at bidrage til UF6-cirkulationen i rotorrørets hovedseparationskammer, som er fremstillet at et eller flere af de materialer med højt styrke/densitetsforhold, som er nævnt i den FORKLARENDE NOTE til dette afsnit.

e) Top- og bundkapsler Skiveformede komponenter med en diameter mellem 75 mm og 650 mm, som er specielt konstrueret eller forberedt til at passe til rotorrørets ender og dermed holde UF6'en inde i rotorrøret, i visse tilfælde også med henblik på at understøtte, fastholde eller indeholde en del af det øverste leje som integreret element (topkapsel) eller bære motorens roterende dele og det nederste leje (bundkapsel), og som er fremstillet af et eller flere af de materialer med højt styrke/densitetsforhold, som er nævnt i den FORKLARENDE NOTE til dette afsnit.

FORKLARENDE NOTE

Til roterende komponenter til centrifuger anvendes følgende materialer:

a) Martensitstål med maksimal trækstyrke på mindst 1,95 GPa

b) Aluminiumlegeringer med maksimal trækstyrke på mindst 0,46 GPa eller

c) Trådmaterialer, der er egnede til brug i kompositkonstruktioner med specifikt modul på mindst 3,18 × 106 m og en specifik maksimal trækstyrke på mindst 7,62 × 104 m (ved »specifikt modul« forstås Youngs modul i N/m2 divideret med vægtfylden i N/m3; ved »specifik maksimal trækstyrke« forstås den maksimale trækstyrke i N/m2 divideret med vægtfylden i N/m3).

5.1.2. Statiske komponenter

a) Magnetisk ophængte lejer: 1. Specielt konstruerede eller forberedte lejeenheder bestående af en ringmagnet ophængt i et hus indeholdende et dæmpende medie. Huset fremstilles af et UF6-bestandigt materiale (jf. FORKLARENDE NOTE til 5.2.). Magneten er koblet til et polstykke eller en anden magnet, der er monteret på øverste lejekapsel, som beskrevet i 5.1.1.e). Magneten kan være ringformet med et forhold mellem udvendig og indvendig diameter, der er mindre end eller lig med 1,6:1. Magneten kan have en form med en initial permeabilitet på 0,15 H/m eller derover, eller en remanens på 98,5 % eller derover, eller et energiprodukt på mere end 80 kJ/m3. Foruden de sædvanlige materialeegenskaber er det en forudsætning, at den magnetiske akses afvigelse i forhold til den geometriske akse er begrænset til meget små tolerancer (mindre end 0,1 mm), eller at homogenitet i magnetmaterialet er specielt påkrævet. 2. Aktive magnetiske lejer specielt konstrueret eller forberedt til anvendelse med gascentrifuger. FORKLARENDE NOTE Disse lejer har sædvanligvis følgende egenskaber: — konstrueret til holde en rotor centreret, som roterer ved 600 Hz eller derover, og — tilsluttet en pålidelig elektrisk strømforsyning og/eller en nødstrømsforsyningsenhed for at fungere i mere end en time.

b) Lejer/dæmpere: Specielt konstruerede eller forberedte lejer bestående af en tap/skål-enhed, der er monteret på en dæmper. Tappen er normalt en aksel af hærdet stål med en halvkugle i den ene ende og en anordning til fastgørelse på bundkapslen, jf. beskrivelsen i 5.1.1.e), i den anden ende. Akslen kan dog have et hydrodynamisk fastgjort leje. Skålen er pilleformet og har en halvkugleformet fordybning på den ene side. Disse komponenter leveres ofte adskilt fra dæmperen.

c) Molekylarpumper: Specielt konstruerede eller forberedte cylindre med indvendige fræsede eller ekstruderede skruegange og indvendige fræsede lysninger. Typiske dimensioner er: indvendig diameter fra 75 mm til 650 mm, vægtykkelse mindst 10 mm og længde mindst lige så stor som diameteren. Skruegangene har typisk rektangulært tværsnit og en dybde på mindst 2 mm.

d) Motorstatorer: Specielt konstruerede eller forberedte ringformede statorer til flerfasede AC hysterese-(reluktans) motorer til synkrondrift i vakuum med en frekvens på 600 Hz eller derover og en effekt på 40 VA eller derover. Statorerne kan bestå af flerfaseviklinger på en lamineret lavtabsjernkerne bestående af tynde lag med en tykkelse på typisk højst 2,0 mm.

e) Centrifugehuse/indkapslinger: Specielt konstruerede eller forberedte komponenter, hvori der skal anbringes rotorenheder til gascentrifuger. Et hus består af en stiv cylinder med en vægtykkelse på højst 30 mm og præcisionsforarbejdede ender til anbringelse af lejer og med en eller flere monteringsflanger. De forarbejdede ender er indbyrdes parallelle og vinkelrette på cylinderens længdeakse inden for 0,05° eller bedre. Husene kan også have en honeycomb-konfiguration, hvori der kan anbringes flere rotorenheder.

f) Gasudtagningsrør: Specielt konstruerede eller forberedte rør til udtagning af UF6-gas fra centrifugerotoren efter pitotrørsprincippet (dvs. med en åbning, der vender mod gassens strømningsretning i rotorrøret, f.eks. ved, at enden af et radialt rør er bøjet), som kan forbindes med det centrale gasudtagningssystem.

5.2. Specielt konstruerede eller forberedte hjælpesystemer, udstyr og komponenter til gascentrifugeberigningsanlæg

INDLEDENDE NOTE

Hjælpesystemer, udstyr og komponenter til gascentrifugeberigningsanlæg omfatter systemer til tilførsel af UF6 til centrifugerne, til indbyrdes forbindelse af de enkelte centrifuger til en kaskade, således at berigningen gradvis stiger, og til udtagning af det ønskede UF6-»produkt« og »restprodukterne« fra centrifugerne samt udstyr til drift af centrifugerne og styring af anlægget.

Normalt bringes UF6 fra fast form til gasform i opvarmede autoklaver, hvorefter gassen fordeles til centrifugerne via et kaskaderørsystem. »Produkt«- og »reststrømme« af UF6-gas fra centrifugerne ledes ligeledes via et kaskaderørsystem til kuldefælder (driftstemperatur ca. 203 K (– 70 °C)), hvor de kondenseres inden videre overførsel til passende transport- eller lagerbeholdere. Da berigningsanlæg består af flere tusind centrifuger anbragt i kaskader, er der mange kilometer rørsystem med tusinder af svejsninger og en betydelig repetitionsgrad i udformningen. Udstyr, komponenter og rørsystemer er fremstillet til at opfylde meget høje krav til vakuum og renhed.

FORKLARENDE NOTE

Nogle af nedenfor anførte genstande kommer enten i direkte berøring med UF6-procesgassen, eller de styrer direkte centrifugerne og gassens passage fra centrifuge til centrifuge og fra kaskade til kaskade. UF6-korrosionsbestandigt materiale omfatter kobber, kobberlegeringer, rustfrit stål, aluminium, aluminiumoxid, aluminiumlegeringer, nikkel eller legeringer, der indeholder 60 % nikkel eller derover, og fluorerede kulbrintepolymerer.

5.2.1. Fødesystemer samt produkt- og restudtagningssystemer

Specielt konstruerede eller forberedte processystemer og udstyr til berigningsanlæg, fremstillet eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale, bl.a. følgende:

a) fødeautoklaver, ovne eller systemer til tilføring af UF6 til berigningsprocessen

b) desublimatorer, kuldefælder eller pumper til fjernelse af UF6 fra berigningsprocessen til senere overførsel efter opvarmning

c) størknings- og fortætningsstationer, der anvendes til fjernelse af UF6 fra berigningsprocessen ved komprimering og omdannelse af UF6 til flydende eller fast form

d) »produkt«- og »rest«-stationer til overførsel af UF6 til beholdere.

5.2.2. Samlerørsystemer

Specielt konstruerede eller forberedte rørsystemer og samlesystemer til håndtering af UF6 i de enkelte centrifugekaskader. Rørsystemet er normalt af »tredobbelt« type, hvor hver centrifuge er forbundet med hvert samlerør. Der er således en høj repetitionsgrad i udformningen. Systemerne er udelukkende fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale (jf. FORKLARENDE NOTE til dette ) og er fremstillet til at opfylde meget høje krav til vakuum og renhed.

5.2.3 Specielle afspærrings- og reguleringsventiler

a) stopventiler specielt konstrueret eller forberedt til at behandle tilføring, produkt eller rest fra UF6-gasstrømme fra en individuel gascentrifuge

b) bælgventiler, manuelle eller automatiserede, stopventiler eller reguleringsventiler fremstillet af eller beskyttet af UF6-korrosionsbestandigt materiale med en indvendig diameter på 10-160 mm, specielt konstrueret eller forberedt til anvendelse i hoved- eller hjælpesystemer i gascentrifugeanlæg.

FORKLARENDE NOTE

Typiske specielt konstruerede eller forberedte ventiler omfatter bælgventiler, hurtigt reagerende lukkeventiler, hurtigt reagerende ventiler og andre.

5.2.4. UF6-massespektrometre/ionkilder

Specielt konstruerede eller forberedte UF6-massespektrometre i stand til at tage onlineprøver af UF6-gasstrømme, som har alle følgende egenskaber:

1. I stand til at måle ioner på 320 atommasseenheder eller derover og med en opløsning bedre end 1 del på 320

2. Ionkilder, der er fremstillet eller beskyttet af nikkel, nikkel-kobber-legeringer med et nikkelindhold på mindst 60 vægtprocent, eller nikkel-krom-legeringer

3. Ioniseringskilder med elektronbeskydning

4. Kollektorsystem egnet til isotopanalyse.

5.2.5. Frekvensomformere

Frekvensformere (konvertere eller invertere) specielt konstrueret eller forberedt til at føde motorstatorer, jf. beskrivelsen i 5.1.2.d), samt dele, komponenter og delsamlinger dertil, med alle følgende egenskaber:

1. En flerfaset frekvensudgang på 600 Hz eller derover og

2. Høj stabilitet (med frekvensstyring bedre end 0,2 %).

5.3. Udstyr og komponenter, der er specielt konstrueret eller forberedt til brug ved berigning ved gasdiffusion

INDLEDENDE NOTE

Ved uranisotopseparation ved gasdiffusionsmetoden er de vigtigste teknologiske enheder en speciel porøs gasdiffusionsbarriere, en varmeveksler til afkøling af gassen (som opvarmes ved kompressionen), afspærrings- og reguleringsventiler og rørledninger. Eftersom der i gasdiffusionsprocessen benyttes uranhexafluorid (UF6), må alle udstyrs-, rørlednings- og instrumentoverflader (som kommer i berøring med gassen) være fremstillet af materialer, der er stabile i kontakt med UF6. Et gasdiffusionsanlæg kræver mange sådanne enheder, så styktallet kan give et tydeligt fingerpeg om den endelige anvendelse.

5.3.1. Gasdiffusionsbarrierer og barrieremateriale

a) specielt konstruerede eller forberedte tynde porøse filtre med en porestørrelse på 10 — 100 nm, en tykkelse på højst 5 mm og — for rørformede emner — en diameter på højst 25 mm, fremstillet af metalliske, polymere eller keramiske materialer, der er UF6-bestandige (jf. FORKLARENDE NOTE til 5.4), og

b) specielt forberedte blandinger eller pulvere til fremstilling af sådanne filtre. Sådanne blandinger og pulvere omfatter nikkel og legeringer med 60 % nikkel eller derover, aluminiumoxid og UF6-bestandige fuldt fluorerede kulbrintepolymerer, med en renhed på mindst 99,9 % vægtprocent, en kornstørrelse på mindre end 10 μm og en meget ensartet kornstørrelse, som er specielt forberedt til fremstilling af gasdiffusionsbarrierer.

5.3.2. Diffusionshuse

Specielt konstruerede eller forberedte hermetisk forseglede beholdere, som kan rumme gasdiffusionsbarrieren, og som er fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale (jf. FORKLARENDE NOTE til 5.4).

5.3.3. Kompressorer og gasblæsere

Specielt konstruerede eller forberedte kompressorer og gasblæsere med en sugekapacitet på 1 m3 pr. minut eller derover af UF6, og et afgangstryk på højst 500 kPa, som er konstrueret til længere tids drift i UF6-miljø, samt særskilte enheder af sådanne kompressorer og blæsere. Disse kompressorer og gasblæsere har et trykforhold på 10:1 eller derunder og er fremstillet af eller beskyttet af UF6-korrosionsbestandigt materiale (jf. FORKLARENDE NOTE til 5.4).

5.3.4. Akseltætninger

Specielt konstruerede eller forberedte vakuumpakninger med tilslutninger for til- og fraførsel af tætningsmedium, til tætning af den aksel, der forbinder kompressorer- eller blæserrotoren med motoren, så der tætnes effektivt mod indlækning af luft i kompressorens eller blæserens indre kammer, der er fyldt med UF6. Sådanne tætninger er normalt konstrueret til en indlækning af buffergas på mindre end 1 000 cm3 pr. minut.

5.3.5. Varmevekslere til afkøling af UF6

Specielt konstruerede eller forberedte varmevekslere, der er fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale (jf. FORKLARENDE NOTE til 5.4) og bestemt til et utæthedstryk på mindre end 10 Pa i timen ved en trykforskel på 100 kPa.

5.4. Specielt konstruerede eller forberedte hjælpesystemer, udstyr og komponenter til brug ved berigning ved gasdiffusion

INDLEDENDE NOTE

Hjælpesystemer, udstyr og komponenter til gasdiffusionsberigningsanlæg omfatter systemer til tilførsel af UF6 til gasdiffusionsenhederne, til indbyrdes forbindelse af de enkelte enheder til en kaskade (eller trin), således at berigningen gradvis stiger, og til udtagning af det ønskede UF6-»produkt« og »restprodukterne« fra diffusionskaskaderne. På grund af diffusionskaskadernes store inerti vil enhver driftsafbrydelse, især standsning, have alvorlige konsekvenser. Derfor er nøje og konstant opretholdelse af vakuum i alle teknologiske systemer, automatisk beskyttelse mod uheld og præcis automatisk regulering af gasstrømmen af stor betydning i gasdiffusionsanlæg. Disse overvejelser fører til, at det er nødvendigt at udstyre anlægget med mange specielle måle-, regulerings- og styresystemer.

Normalt bringes UF6 fra fast form til gasform fra cylindre, der er anbragt i opvarmede autoklaver, hvorefter gassen ledes til indgangsåbningerne via et kaskaderørsystem. »Produkt«- og »reststrømme« af UF6-gas fra afgangsåbningerne ledes ligeledes via et kaskaderørsystem enten til kuldefælder eller til komprimeringsstationer, hvor UF6-gassen kondenseres inden videre overførsel til passende transport- eller lagerbeholdere. Da gasdiffusionsberigningsanlæg består af mange gasdiffusionsenheder anbragt i kaskader, er der mange kilometer rørsystem med tusinder af svejsninger og en betydelig repetitionsgrad i udformningen. Udstyr, komponenter og rørsystemer er fremstillet til at opfylde meget høje krav til vakuum og renhed.

FORKLARENDE NOTE

Nedenfor anførte genstande kommer enten i direkte berøring med UF6-procesgassen eller styrer direkte strømmen i kaskaden. UF6-korrosionsbestandigt materiale omfatter kobber, kobberlegeringer, rustfrit stål, aluminium, aluminiumoxid, aluminiumlegeringer, nikkel eller legeringer, der indeholder 60 % nikkel eller derover, og fluorerede kulbrintepolymerer.

5.4.1. Fødesystemer samt produkt- og restudtagningssystemer

Specielt konstruerede eller forberedte processystemer og udstyr til berigningsanlæg, fremstillet eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale, bl.a. følgende:

a) fødeautoklaver, ovne eller systemer til tilføring af UF6 til berigningsprocessen

b) desublimatorer, kuldefælder eller pumper til fjernelse af UF6 fra berigningsprocessen til senere overførsel efter opvarmning

c) størknings- og fortætningsstationer, der anvendes til fjernelse af UF6 fra berigningsprocessen ved komprimering og omdannelse af UF6 til flydende eller fast form

d) »produkt«- og »reststationer« til overførsel af UF6 til beholdere.

5.4.2. Samlerørsystemer

Specielt konstruerede eller forberedte rørsystemer og samlesystemer til håndtering af UF6 i de enkelte gasdiffusionskaskader.

FORKLARENDE NOTE

Rørsystemet er normalt af »dobbelt« type, hvor hver celle er forbundet med hvert samlerør.

5.4.3. Vakuumsystemer

a) specielt konstruerede eller forberedte vakuumgrenrør, vakuumrørsamlekasser og vakuumpumper med en sugekapacitet på 5 m3 pr. minut eller derover

b) vakuumpumper, der er specielt konstrueret til brug i UF6-holdig atmosfære, og som er fremstillet af eller beskyttet af UF6-korrosionsbestandige materialer (jf. FORKLARENDE NOTE til dette afsnit). Pumperne kan være rotationspumper eller fortrængningspumper, kan have fluorcarbontætninger og kan indeholde specielle arbejdsvæsker.

5.4.4. Specielle afspærrings- og reguleringsventiler

Specielt konstruerede eller forberedte bælgventiler, manuelle eller automatiserede, stopventiler eller reguleringsventiler fremstillet af eller beskyttet af UF6-korrosionsbestandigt materiale til installation i hoved- og hjælpesystemer i gasdiffusionsberigningsanlæg.

5.4.5. UF6-massespektrometre/ ionkilder

Specielt konstruerede eller forberedte F6-massespektrometre i stand til at tage onlineprøver af UF6-gasstrømme, og som har alle følgende egenskaber:

1. I stand til at måle ioner på 320 atommasseenheder eller derover og med en opløsning bedre end 1 del på 320

2. Ionkilder, der er fremstillet eller beskyttet af nikkel, nikkel-kobber-legeringer med et nikkelindhold på mindst 60 vægtprocent, eller nikkel-krom-legeringer

3. Ioniseringskilder med ionbeskydning

4. Kollektorsystem egnet til isotopanalyse.

5.5. Specielt konstruerede eller forberedte systemer, udstyr og komponenter til brug i anlæg til aerodynamisk berigning

INDLEDENDE NOTE

I aerodynamiske berigningsprocesser komprimeres en blanding af gasformig UF6 og en let gas (hydrogen eller helium), som dernæst ledes gennem separationselementer, hvor isotopseparationen finder sted ved hjælp af store centrifugalkræfter, der genereres langs en krum væg. Det er lykkedes at udvikle to processer af denne type, separationsdyseprocessen og vortexrørsprocessen. For begge processers vedkommende består hovedkomponenterne i separationsfasen af cylinderformede beholdere med de specielle separationselementer (dyser eller vortexrør), gaskompressorer og varmevekslere, der skal fjerne varmen fra kompressionen. Et aerodynamikanlæg kræver mange sådanne trin, således at styktallet kan give et tydeligt fingerpeg om den endelige anvendelse. Da de aerodynamiske processer benytter UF6, skal alle overflader på udstyr, rør og instrumenter (som kommer i berøring med gassen), være fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale.

FORKLARENDE NOTE

Genstande, der er nævnt i dette punkt, kommer enten i direkte berøring med UF6-procesgassen eller styrer direkte strømmen i kaskaden. Alle overflader, der kommer i berøring med procesgassen, er udført udelukkende af UF6-bestandige materialer eller beskyttet med sådanne. I det afsnit, der vedrører genstande til aerodynamisk berigning, omfatter UF6-bestandigt materiale kobber, kobberlegeringer, rustfrit stål, aluminium, aluminiumoxid, aluminiumlegeringer, nikkel og legeringer, der indeholder mere end 60 vægtprocent nikkel samt fluorerede kulbrintepolymerer.

5.5.1. Separationsdyser

Specielt konstruerede eller forberedte separationsdyser og samlinger deraf. Separationsdyser består af spalteformede, kurvede, UF6-bestandige kanaler med en krumningsradius på mindre end 1 mm og med en æg, som separerer gas, der strømmer gennem dysen, i to strømme.

5.5.2. Vortexrør

Specielt konstruerede eller forberedte vortexrør og samlinger deraf. Vortexrør er cylindriske eller koniske rør, fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale, og med en eller flere tangentielle indløbsåbninger. Rørene kan være påsat en dyselignende anordning i den ene eller begge ender.

FORKLARENDE NOTE

Fødegassen ledes ind i vortexrøret i tangentiel retning i den ene ende, gennem hvirvellameller eller i mange tangentielle punkter langs rørets omkreds.

5.5.3. Kompressorer og gasblæsere

Specielt konstruerede eller forberedte kompressorer og glasblæsere fremstillet af eller beskyttet af materiale, der er bestandigt over for UF6-/bæregas- (hydrogen-/helium-) blandingen.

5.5.4. Akseltætninger

Specielt konstruerede eller forberedte akseltætninger med tilslutninger for til- og fraførsel af tætningsmedium, til tætning af den aksel, der forbinder kompressorer- eller blæserrotoren med motoren, så der tætnes effektivt mod udlækning af procesgas og indlækning af luft eller tætningsmedium i kompressorens eller blæserens indre kammer, der er fyldt med en UF6-/bæregas-blanding.

5.5.5. Varmevekslere til gaskøling

Specielt konstruerede eller forberedte varmevekslere fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale.

5.5.6. Separationselementhuse

Specielt konstruerede eller forberedte separationselementhuse, fremstillet af eller beskyttet af UF6-korrosionsbestandigt materiale til at rumme vortexrør eller separationsdyser.

5.5.7. Fødesystemer samt produkt- og restudtagningssystemer

Specielt konstruerede eller forberedte processystemer og udstyr til berigningsanlæg, fremstillet eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale, bl.a. følgende:

a) fødeautoklaver, ovne eller systemer til tilføring af UF6 til berigningsprocessen

b) desublimatorer (eller kuldefælder) til fjernelse af UF6 fra berigningsprocessen til senere overførsel efter opvarmning

c) størknings- og fortætningsstationer, der anvendes til fjernelse af UF6 fra berigningsprocessen ved komprimering og omdannelse af UF6 til flydende eller fast form

d) »produkt«- og »reststationer« til overførsel af UF6 til beholdere.

5.5.8. Samlerørsystemer

Specielt konstruerede eller forberedte rørsystemer og samlesystemer til håndtering af UF6 i de enkelte aerodynamiske kaskader, fremstillet eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale. Rørsystemet er normalt af »dobbelt« type, hvor hvert trin eller gruppe af trin er forbundet med hvert samlerør.

5.5.9. Vakuumsystemer og -pumper

a) specielt konstruerede eller forberedte vakuumsystemer bestående af vakuumgrenrør, vakuumsamlekasser og vakuumpumper og konstrueret til brug i UF6-holdig atmosfære

b) vakuumpumper, der er specielt konstrueret eller forberedt til brug i UF6-fyldt atmosfære og fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale. Pumperne kan anvende fluorcarbontætninger og specielle arbejdsvæsker.

5.5.10. Specielle afspærrings- og reguleringsventiler

Specielt konstruerede eller forberedte bælgventiler, manuelle eller automatiserede, stop- eller reguleringsventiler, fremstillet af eller beskyttet af UF6-korrosionsbestandigt materiale med en diameter på 40 mm eller derover til installation i hoved- og hjælpesystemer i anlæg til aerodynamisk berigning.

5.5.11. UF6-massespektrometre/ionkilder

Specielt konstruerede eller forberedte UF6-massespektrometre i stand til at tage onlineprøver af UF6-gasstrømme, og som har alle følgende egenskaber:

1. I stand til at måle ioner på 320 atommasseenheder eller derover og med en opløsning bedre end 1 del på 320

2. Ionkilder, der er fremstillet eller beskyttet af nikkel, nikkel-kobber-legeringer med et nikkelindhold på mindst 60 vægtprocent, eller nikkel-krom-legeringer

3. Ioniseringskilder med ionbeskydning

4. Kollektorsystem egnet til isotopanalyse.

5.5.12. Systemer til separation af UF6 og bæregas

Specielt konstruerede eller forberedte processystemer til separation af UF6 fra bæregas (hydrogen eller helium).

FORKLARENDE NOTE

Disse systemer er konstrueret til at bringe UF6-indholdet i bæregassen ned til højst 1 ppm, og kan omfatte følgende udstyr:

a) kryovarmevekslere og kryoseparatorer til drift ved temperaturer på 153 K (– 120 °C) eller derunder eller

b) kryokøleenheder til drift ved temperaturer på 153 K (– 120 °C) eller derunder eller

c) Separationsdyser eller vortexrør til separation af UF6 fra bæregas

d) UF6-kuldefælder, der kan fryse UF6 ude.

5.6. Specielt konstruerede eller forberedte systemer, udstyr og komponenter til brug i anlæg til berigning ved kemisk udveksling eller ionbytning

INDLEDENDE NOTE

Den lille masseforskel mellem uranisotoperne forårsager små forskelle i kemiske reaktionsligevægte, hvilket kan udnyttes som grundlag for separation af isotoperne. Det er lykkedes at udvikle to processer, kemisk udveksling mellem væskefaser og ionbytning mellem fast fase og væskefase.

I processen med kemisk udveksling mellem to væskefaser er to ikkeblandbare væsker (en vandig og en organisk) i modstrømskontakt, så der fremkommer en kaskadevirkning svarende til flere tusind separationstrin. Vandfasen består af uranchlorid opløst i saltsyre, den organiske fase består af et ekstraktionsmiddel indeholdende uranchlorid i et organisk opløsningsmiddel. Som kontaktor i separationskaskaden kan benyttes væske-væske-ekstraktionskolonner (pulserende sibundskolonner) eller centrifugalkontaktorer. Der kræves i begge ender af separationskaskaden en kemisk omdannelse (oxidation og reduktion) af hensyn til behovet for tilbageføring af materiale i begge ender. Det er ved konstruktionen vigtigt at undgå, at processtrømmene kontamineres med bestemte metalioner. Derfor benyttes der kolonner og rør af plast eller beklædt med plast (bl.a. fluorcarbonpolymerer) og/eller glas.

Ved ionbytning mellem fast fase og væskefase opnås berigningen ved adsorption/desorption af uran på en speciel, meget hurtigtvirkende ionbytterharpiks eller adsorbent. Der ledes en saltsur opløsning af uran og andre kemiske stoffer gennem cylinderformede berigningskolonner, der er pakket med adsorptionsmiddel. For at få en kontinuerlig proces kræves der et tilbageløbssystem, som frigør uranet fra adsorptionsmidlet og fører det tilbage til væskestrømmen, så der kan opsamles et produkt og en rest. Det gøres ved hjælp af passende kemiske reduktions/oxidationsmidler, der regenereres fuldstændigt i separate eksterne kredsløb, og som delvis kan regenereres i selve isotopseparationskolonnerne. Den varme koncentrerede saltsyreopløsning i processen kræver, at udstyret er fremstillet af eller beskyttet af specielle korrosionsbestandige materialer.

5.6.1. Væske-væske-ekstraktionskolonner (kemisk udveksling)

Væske-væske-ekstraktionskolonner til modstrøm med mekanisk energitilførsel, der er specielt konstrueret eller forberedt til uranberigning ved kemisk udveksling. Af hensyn til korrosionsbestandigheden over for koncentreret saltsyre er disse kolonner og deres fyldning normalt fremstillet af eller beskyttet af egnede plastmaterialer (f.eks. fluorerede kulbrintepolymerer) eller glas. Kolonnetrinnene er normalt således konstrueret, at opholdstiden er 30 sekunder eller derunder.

5.6.2. Væske-væske-centrifugalkontaktorer (kemisk udveksling)

Væske-væske-centrifugalkontaktorer, der er specielt konstrueret eller forberedt til uranberigning ved kemisk udveksling. Sådanne kontaktorer benytter rotation til dispersion af den organiske og den vandige fase og dernæst centrifugalkraften til at adskille faserne. Af hensyn til korrosionsbestandigheden over for koncentreret saltsyre er disse kontaktorer normalt fremstillet af eller foret med egnede plastmaterialer (f.eks. fluorerede kulbrintepolymerer) eller glas. Centrifugalkontaktortrinnene er normalt således konstrueret, at opholdstiden er 30 sekunder eller derunder.

5.6.3. Systemer og udstyr til reduktion af uran (kemisk udveksling)

a) Specielt konstruerede eller forberedte celler til elektrokemisk reduktion af uran fra en valens til en anden med henblik på uranberigning ved hjælp af kemisk udveksling. De cellematerialer, der kommer i berøring med procesopløsningerne, skal være korrosionsbestandige over for koncentreret saltsyre. FORKLARENDE NOTE Cellens katoderum skal være således konstrueret, at tilbageoxidation af uran til et højere valenstrin undgås. For at holde uranet inde i katoderummet må cellen have en uigennemtrængelig membran fremstillet af et specielt kationbyttermateriale. Katoden består af en egnet fast leder såsom grafit.

b) Specielt konstruerede eller forberedte systemer ved kaskadens produktende, som fjerner U+4 fra den organiske væskestrøm, justerer syrekoncentrationen og tilfører materiale til de elektrokemiske reduktionsceller. FORKLARENDE NOTE Disse systemer består af opløsningsmiddelekstraktionsudstyr til overførsel af U+4 fra den organiske væske til en vandig fase, inddampning og/eller andet udstyr til indstilling og kontrol af væskens pH samt pumper og andre transportanordninger til tilførsel af materiale til de elektrokemiske reduktionsceller. Det er ved konstruktionen vigtigt at undgå, at den vandige strøm kontamineres med bestemte metalioner. Derfor består de dele af systemet, der er i berøring med processtrømmen, af udstyr, der er fremstillet af eller beskyttet af egnede materialer (f.eks. glas, fluorcarbonpolymerer, polyphenylsulfat, polyethersulfon eller harpiksimprægneret grafit).

5.6.4. Systemer til fremstilling af fødeblandinger (kemisk udveksling)

Specielt konstruerede eller forberedte systemer til fremstilling af meget rene uranchloridfødeopløsninger til anlæg til separation af uranisotoper ved kemisk udveksling.

FORKLARENDE NOTE

Sådanne systemer består i opløsning, rensning ved opløsningsmiddelekstraktion og/eller ionbytning og elektrolyseceller til reduktion af U+6 eller U+4 til U+3. De frembringer uranchloridopløsninger, der kun indeholder nogle få ppm metalurenheder som f.eks. chrom, jern, vanadium, molybden, og andre di- og polyvalente kationer. Som konstruktionsmaterialer for de anlægsdele, hvor der forarbejdes U+3 med høj renhed, benyttes glas, fluorerede kulbrintepolymerer, polyphenylsulfat, polyethersulfon samt plastforet eller harpiksimprægneret grafit.

5.6.5. Uranoxidationssystemer (kemisk udveksling)

Specielt konstruerede eller forberedte systemer til oxidation af U+3 til U+4 med henblik på tilbageføring til uranisotopseparationskaskaden i processen for berigning ved kemisk udveksling.

FORKLARENDE NOTE

Systemerne kan bl.a. indeholde følgende udstyr:

a) Udstyr til at bringe chlor og oxygen i kontakt med det vandige raffinat fra isotopseparationsudstyret og ekstrahere det dannede U+4 over i den rensede organiske væske, der returneres fra kaskadens produktende.

b) Udstyr til at adskille vand fra saltsyre, således at vand og koncentreret saltsyre kan føres tilbage til processen på passende steder.

5.6.6. Hurtigt-reagerende ionbytterharpikser/adsorbenter (ionbytning)

Hurtigt-reagerende ionbytterharpikser eller adsorbenter, der er specielt konstrueret eller forberedt til uranberigning ved ionbytning, herunder porøse makro-retikulerede harpikser og/eller hindeformede strukturer, i hvilke de aktive kemiske byttegrupper er begrænset til en belægning på overfladen af en inaktiv porøs bærerstruktur, og andre kompositstrukturer i en egnet form, herunder partikler og fibre. Sådanne ionbyttere/adsorbenter har en diameter på 0,2 mm eller derunder, skal være kemisk modstandsdygtige mod koncentreret saltsyre og være fysisk stærke nok til ikke at ødelægges i ionbytterkolonnen. Ionbytterne/adsorbenterne er konstrueret til at give en meget hurtig uranisotopudvekslingskinetik (en udvekslingshalveringstid på mindre end 10 sekunder) og arbejde i temperaturområdet 373 K (100 °C) til 473 K (200 °C).

5.6.7. Ionbytterkolonner (ionbytning)

Cylindriske kolonner med en diameter på over 1 000 mm, som skal rumme og bære en kolonnefyldning af ionbytterharpiks/adsorbent, og som er specielt konstrueret eller forberedt til uranberigning ved ionbytning. Kolonnerne er fremstillet af eller beskyttet af materialer, der er modstandsdygtige mod koncentreret saltsyre (f.eks. titan eller fluorcarbonplast), og som kan arbejde i temperaturområdet 373 K (100 °C) til 473 K (200 °C) og ved et tryk på over 0,7 MPa.

5.6.8. Ionbyttertilbageløbssystemer (ionbytning)

a) Specielt konstruerede eller forberedte systemer til kemisk eller elektrokemisk reduktion, som regenerer de kemiske reduktionsmidler, der benyttes i uranberigningskaskaderne med ionbytning.

b) Specielt konstruerede eller forberedte systemer til kemisk eller elektrokemisk oxidation, som regenerer de kemiske oxidationsmidler, der benyttes i uranberigningskaskaderne med ionbytning.

FORKLARENDE NOTE

Ionbytterberigningsprocessen kan f.eks. benytte trivalent titan (Ti+3) som reducerende kation; i så fald vil reduktionssystemet regenerere Ti+3 ved at reducere Ti+4.

Ionbytterberigningsprocessen kan f.eks. benytte trivalent jern (Fe+3) som oxidant; i så fald vil oxidationssystemet regenerere Fe+3 ved at oxidere Fe+2.

5.7. Specielt konstruerede eller forberedte systemer, udstyr og komponenter til brug i laserbaserede berigningsanlæg

INDLEDENDE NOTE

Dagens systemer til berigning ved hjælp af lasere kan opdeles i to kategorier, en hvor procesmediet er atomar urandamp, og en hvor procesmediet er damp af en uranforbindelse, nogle gange blandet med en anden gas eller andre gasser. Nogle almindelige betegnelser for sådanne processer er

— i første kategori isotopisk separation med atom-damp-laser,

— og i anden kategori isotopisk separation med molekylær laser, herunder kemisk reaktion med isotopisk selektiv laseraktivering.

Blandt systemer, udstyr og komponenter til laserberigningsanlæg er følgende: a) anordninger til at tilføre dampe af uranmetal (til selektiv fotoionisering) eller anordninger til at tilføre dampe af en uranforbindelse (til selektiv fotodissociering eller selektiv excitering/aktivering); b) anordninger til opsamling af beriget og depleteret uranmetal som »produkt« og »rest« i første kategori, og anordninger til opsamling af berigede og depleterede uranforbindelser som »produkt« og »rest« i anden kategori; c) proceslasersystemer til selektiv excitering af uran-235, og d) udstyr til fremstilling af fødeblanding og til omdannelse af produktet. Spektroskopi af uranatomer og uranforbindelser er så kompleks, at den kan kræve brug af mange af de tilgængelige laserteknologier og laseroptiske teknologier.

FORKLARENDE NOTE

Mange af de genstande, der er nævnt i dette punkt, kommer enten i direkte berøring med dampformigt eller flydende uranmetal eller med procesgas, der består af UF6 eller en blanding af UF6 og andre gasser. Alle overflader, der kommer i direkte berøring med uran eller UF6, er udelukkende fremstillet eller beskyttet af korrosionsbestandige materialer. I det afsnit, der vedrører genstande til laserbaseret berigning, omfatter materiale, der er bestandigt over for korrosion med dampformigt eller flydende uranmetal eller uranlegeringer, yttriumoxid-belagt grafit og tantal; og materiale, der er bestandigt over for korrosion med UF6, omfatter kobber, kobberlegeringer, rustfrit stål, aluminium, aluminiumoxid, aluminiumlegeringer, nikkel og legeringer, der indeholder mere end 60 vægtprocent nikkel samt fluorerede kulbrintepolymerer.

5.7.1. Uranfordampningssystemer (atomdampbaserede metoder)

Specielt konstruerede eller forberedte uranfordampningssystemer til brug ved laserberigelse.

FORKLARENDE NOTE

Disse systemer kan indeholde elektronkanoner og er konstrueret til at nå en afgiven effekt (1 kW eller mere) på målet, der er tilstrækkelig til at generere uranmetaldamp i den påkrævede mængde til laserberigelsesfunktionen.

5.7.2. Systemer og komponenter til håndtering af flydende eller dampformigt uranmetal (atomdampbaserede metoder)

Specielt konstruerede eller forberedte systemer til håndtering af smeltet uran, smeltede uranlegeringer eller uranmetaldamp til brug ved laserberigelse eller specielt konstruerede eller forberedte komponenter hertil.

FORKLARENDE NOTE

Systemer til håndtering af flydende uranmetal kan bestå af digler og køleudstyr til diglerne. Diglerne og andre dele af dette system, der kommer i berøring med smeltet uran, smeltede uranlegeringer eller uranmetaldamp, er fremstillet eller beskyttet af egnede korrosions- og varmebestandige materialer. Blandt egnede materialer er tantal, yttriumoxid-belagt grafit, grafit belagt med oxider af andre sjældne jordarters metaller (jf. INFCIRC/254/del 2 — (som ændret)) eller blandinger deraf.

5.7.3. Samlesystemer til »produkt« og »rest« af uranmetal (atomdampbaserede metoder)

Specielt konstruerede eller forberedte samlesystemer til »produkt« og »rest« af uranmetal i flydende eller fast form.

FORKLARENDE NOTE

Komponenterne til disse enheder er fremstillet eller beskyttet af materialer, der er bestandige mod varme og korrosion fra dampformig og flydende uranmetal (f.eks. yttriumoxid-belagt grafit eller tantal), og kan bestå i rør, ventiler, fittings, afløbsrender, gennemføringer og varmevekslere samt kollektorplader til magnetiske, elektrostatiske og andre separationsmetoder.

5.7.4. Huse til separatormoduler (atomdampbaserede metoder)

Specielt konstruerede eller forberedte cylindriske eller rektangulære beholdere til anbringelse af uranmetalfordampningsenhed, elektronkanon og samlesystemer til produkt og rester.

FORKLARENDE NOTE

Disse huse har en række porte til bl.a. gennemføring af el- og vandforsyning, laserstrålevinduer, vakuumpumpetilslutninger og diagnose- og overvågningsinstrumenter. De kan åbnes og lukkes for udskiftning af deri anbragte komponenter.

5.7.5. Supersoniske ekspansionsdyser (molekylærbaserede metoder)

Specielt konstruerede eller forberedte supersoniske ekspansionsdyser til nedkøling af blandinger af UF6- og bæregas til 150 K (– 123 °C) eller derunder, bestandige mod korrosion af UF6.

5.7.6. »Produkt«- eller »rest«kollektorer (molekylærbaserede metoder)

Specielt konstruerede eller forberedte komponenter eller udstyr til indsamling af uranproduktmateriale eller uranrestmateriale efter belysning/bestråling med laserlys.

FORKLARENDE NOTE

I et eksempel med isotopisk separation med molekylær laser tjener produktkollektorerne til opsamling af beriget uranpentafluorid (UF5) i fast form. Produktkollektorerne kan bestå af filter-, afbøjnings- eller cyklontypen eller kombinationer heraf og skal være bestandige mod korrosion af UF5/UF6.

5.7.7. UF6-/bæregaskompressorer (molekylærbaserede metoder)

Specielt konstruerede eller forberedte kompressorer til blandinger af UF6-gas og bæregas, konstrueret til længere tids drift i UF6-miljø. De komponenter i kompressorerne, som kommer i berøring med procesgassen, er fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale.

5.7.8. Akseltætninger (molekylærbaserede metoder)

Specielt konstruerede eller forberedte akseltætninger med tilslutninger for til- og fraførsel af tætningsmedium, til tætning af den aksel, der forbinder kompressorrotoren med drivmotoren, så der tætnes effektivt mod udlækning af procesgas og indlækning af luft eller tætningsmedium i kompressorens indre kammer, der er fyldt med UF6/bæregas-blanding.

5.7.9. Fluoreringssystemer (molekylærbaserede metoder)

Specielt konstruerede eller forberedte systemer til fluorering af UF5 (fast) til UF6 (gas).

FORKLARENDE NOTE

Disse systemer er konstrueret til fluorering af det opsamlede UF5-pulver til UF6, som dernæst opsamles i produktholdere eller overføres som fødeblanding til yderligere berigning. Ét princip går ud på at udføre fluoreringsreaktionen i isotopseparationssystemet ved direkte reaktion og genvinding fra »produkt«-samlesystemerne. Ved en anden metode fjernes/overføres UF5-pulveret fra »produkt«-samlesystemerne til en egnet reaktionsbeholder (f.eks. fluidbed-reaktor, skruereaktor eller flammetårn) til fluorering. I begge tilfælde benyttes der udstyr til opbevaring og overførsel af fluor (eller andre egnede fluoreringsmidler) og til opsamling og overførsel af UF6.

5.7.10. UF6-massespektrometre/ionkilder (molekylærbaserede metoder)

Specielt konstruerede eller forberedte massespektrometre, der er i stand til direkte at tage prøver af UF6-gas, og som har alle følgende egenskaber:

1. I stand til at måle ioner på 320 atommasseenheder eller derover og med en opløsning bedre end 1 del på 320.

2. Ionkilder, der er fremstillet eller beskyttet af nikkel, nikkel-kobber-legeringer med et nikkelindhold på mindst 60 vægtprocent, eller nikkel-krom-legeringer.

3. Ioniseringskilder med elektronbeskydning.

4. Kollektorsystem egnet til isotopanalyse.

5.7.11. Fødesystemer samt produkt- og restudtagningssystemer (molekylærbaserede metoder)

Specielt konstruerede eller forberedte processystemer og udstyr til berigningsanlæg, fremstillet af eller beskyttet af UF6-bestandigt materiale, bl.a. følgende:

a) Fødeautoklaver, ovne eller systemer til tilføring af UF6 til berigningsprocessen.

b) Desublimatorer (eller kuldefælder) for fjernelse af UF6 fra berigningsprocessen med henblik på efterfølgende overførsel ved opvarmning.

c) Kondensationsstationer, hvor UF6-gas fra berigningsprocessen komprimeres og omdannes til flydende eller fast UF6.

d) »Produkt«stationer- og »rest«stationer til overførsel af UF6 til beholdere.

5.7.12. Systemer til separation af UF6 og bæregas (molekylærbaserede metoder)

Specielt konstruerede eller forberedte processystemer til adskillelse af UF6 fra bæregas.

FORKLARENDE NOTE

Disse systemer kan omfatte udstyr som f.eks.:

a) Kryovarmevekslere eller kryoseparatorer til drift ved temperaturer på 153K (– 120 °C) eller derunder, eller

b) Kryokøleenheder til drift ved temperaturer på 153 K (– 120 °C) eller derunder, eller

c) UF6-kuldefælder, der kan fryse UF6 ude.

Bæregassen kan være nitrogen, argon eller andre gasser.

5.7.13. Lasersystemer

Lasere eller lasersystemer, der er specielt konstrueret eller forberedt til separation af uranisotoper

FORKLARENDE NOTE

Lasere og laserkomponenter af stor betydning i laserbaserede berigningsprocesser omfatter dem, der er angivet i INFCIRC/254/del 2 — (som ændret). Lasersystemet omfatter typisk både optiske og elektroniske komponenter til styring af laserstrålen (eller -strålerne) og transmissionen til isotopseparationskammeret. Lasersystemet til atomdampbaserede metoder består normalt af afstemmelige farvelasere, der pumpes af en anden type laser (f.eks. kobberdamplasere eller visse faststoflasere). Lasersystemet til molekylærbaserede metoder kan bestå af CO2-lasere eller excimerlasere og en multipass optisk celle. Lasere eller lasersystemer til begge processer kræver en frekvensspektrumstabilisator ved drift i længere tidsrum.

5.8. Specielt konstruerede eller forberedte systemer, udstyr og komponenter til brug i anlæg til berigning ved plasmaseparation

INDLEDENDE NOTE

Ved plasmaseparationsprocessen passerer et plasma af uranioner gennem et elektrisk felt, der er afstemt efter 235U's resonansfrekvens, således at først og fremmest disse atomer absorberer energi, hvorved diameteren af deres skrueformede bane forøges. Ioner, der følger en bane med stor diameter, opfanges og giver et produkt, der er beriget med 235U. Plasmaet, der produceres ved ionisering af urandamp, befinder sig i et vakuumkammer med et kraftigt magnetfelt fra en superledende magnet. Processens vigtigste teknologisystemer er bl.a. systemet til generering af uranplasma, separatormodulet med superledende magnet (jf. INFCIRC/254/del 2 — (som ændret)) og metaludtagningssystemet for »produkt« og »rest«.

5.8.1. Mikrobølgegeneratorer og -antenner

Specielt konstruerede eller forberedte mikrobølgegeneratorer og -antenner til fremstilling eller accelering af ioner, med følgende egenskaber: En frekvens på over 30 GHz og en gennemsnitlig udgangseffekt til ionproduktion på mere end 50 kW.

5.8.2. Ionexciteringsspoler

Specielt konstruerede eller forberedte højfrekvensionexciteringsspoler for frekvenser på mere end 100 kHz, i stand til drift med en gennemsnitseffekt på mere end 40 kW.

5.8.3. Systemer til generering af uranplasma

Specielt konstruerede eller forberedte systemer til generering af uranplasma til brug i plasmaudskilleranlæg.

5.8.4. [Anvendes ikke længere– siden den 14. juni 2013]

5.8.5. Samlesystemer til »produkt« og »rest« af uranmetal

Specielt konstruerede eller forberedte samlesystemer til »produkt« og »rest« af uranmetal i fast form. Sådanne samlesystemer er fremstillet eller beskyttet af materialer, der er bestandige mod varme og korrosion fra dampformigt uranmetal, såsom yttriumoxid-belagt grafit eller tantal.

5.8.6. Huse til separatormoduler

Cylindriske beholdere, der er specielt konstrueret eller forberedt til brug i anlæg til berigning ved plasmaseparation til anbringelse af uranplasmakilden, højfrekvensspolen og samlesystemer til »produkt« og »rest«.

FORKLARENDE NOTE

Disse huse har en række porte til bl.a. gennemføring af elforsyning, diffusionspumpetilslutninger og diagnose- og overvågningsinstrumenter. De kan åbnes og lukkes for udskiftning af deri anbragte komponenter og er fremstillet af et passende umagnetisk materiale såsom rustfrit stål.

5.9. Specielt konstruerede eller forberedte systemer, udstyr og komponenter til brug i anlæg til berigning ved elektromagnetisk separation

INDLEDENDE NOTE

Ved den elektromagnetiske proces dannes der ved ionisering af et salt (typisk UCl4) uranmetalioner, som accelereres og passerer gennem et magnetfelt, der gør, at ioner af forskellige isotoper følger forskellige baner. Hovedkomponenterne i en elektromagnetisk isotopseparator er et magnetfelt til afbøjning af ionstrålen og adskillelse af isotoperne, en ionkilde med acceleratorsystem og et opsamlingssystem for de adskilte ioner. Processen kræver desuden hjælpesystemer såsom strømforsyning til magneten, højspændingsstrømforsyning til ionkilden, vakuumsystem og omfattende kemiske håndteringssystemer til opsamling af produktet og rensning/genanvendelse af komponenter.

5.9.1. Elektromagnetiske isotopseparatorer

Elektromagnetiske isotopseparatorer, der er specielt konstrueret eller forberedt til adskillelse af uranisotoper, samt udstyr og komponenter dertil, herunder følgende:

a) Ionkilder Specielt konstruerede eller forberedte enkelte eller flerdobbelte ionkilder, som består af dampkilde, ionisator og stråleaccelerator, er fremstillet af egnede materialer såsom grafit, rustfrit stål eller kobber og kan levere en samlet ionstrålestrøm på 50 mA eller derover.

b) Ionkollektorer Kollektorplader bestående af to eller flere spalter og lommer, der er specielt konstrueret eller forberedt til opsamling af ionstråler af beriget eller depleteret uran og fremstillet af egnede materialer såsom grafit eller rustfrit stål.

c) Vakuumbeholdere Specielt konstruerede eller forberedte vakuumbeholdere til elektromagnetiske uranseparatorer, fremstillet af et egnet umagnetisk materiale såsom rustfrit stål og konstrueret til drift ved et tryk på 0,1 Pa eller derunder. FORKLARENDE NOTE Beholderne er specielt konstrueret til at indeholde ionkilderne, kollektorpladerne og vandkølede beklædninger; de er tillige forberedt for tilslutning af diffusionspumpe og åbning og lukning med henblik på af- og påmontering af disse komponenter.

d) Magnetpolstykker Specielt konstruerede eller forberedte magnetpolstykker med diameter over 2 m, som benyttes til at opretholde et konstant magnetfelt i en elektromagnetisk isotopseparator og overføre magnetfeltet mellem naboseparatorer.

5.9.2. Højspændingsstrømforsyninger

Specielt konstruerede eller forberedte højspændingsstrømforsyninger til ionkilder, som har alle følgende egenskaber: i stand til kontinuerlig drift, udgangsspænding 20 000 V eller derover, udgangsstrøm 1 A eller derover og spændingsregulering bedre end 0,01 % over en periode på 8 timer.

5.9.3. Magnetstrømforsyninger

Specielt konstruerede eller forberedte magnetstrømforsyninger (højeffekt, jævnstrøm), som har alle følgende egenskaber: i stand til at levere en kontinuerlig udgangsstrøm på 500 A eller derover ved spænding på 100 V eller derover og strøm- eller spændingsregulering bedre end 0,01 % over en periode på 8 timer.

6. Anlæg til produktion eller koncentration af tungt vand, deuterium og deuteriumforbindelser og udstyr, som er specielt konstrueret eller forberedt hertil

INDLEDENDE NOTE

Tungt vand kan produceres ved en række forskellige processer. Dog er der især to processer, der har vist sig kommercielt anvendelige, nemlig vand-hydrogensulfid-udvekslingsprocessen (GS-processen) og ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen.

GS-processen er baseret på udveksling af hydrogen og deuterium mellem vand og hydrogensulfid i en række tårne, hvori der under driften er en kold topsektion og en varm bundsektion. Vandet strømmer ned gennem tårnene, mens hydrogensulfidgas stiger op fra tårnenes bund mod toppen. Der er en række perforerede bunde, som fremmer kontakten mellem gas og vand. Deuterium vandrer over i vandet ved lav temperatur og over i hydrogensulfiden ved høj temperatur. Fra tårnet i første trin udtages der på det sted, hvor den varme og den kolde sektion mødes, gas eller vand, som er beriget med deuterium, og processen gentages i tårnene i de følgende trin. Produktet fra sidste trin, som er vand med en berigning på op til 30 % deuterium, sendes videre til den destillationsenhed, hvor der produceres tungt vand af reaktorkvalitet, dvs. 99,75 % deuteriumoxid.

Ved ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen ekstraheres der deuterium fra syntesegas ved kontakt med flydende ammoniak over en katalysator. Syntesegassen ledes ind i udvekslingstårne og til en ammoniakkonverter. I tårnene strømmer gassen nedefra og op, mens den flydende ammoniak strømmer oppefra og ned. Deuterium strippes fra hydrogenen i syntesegassen og koncentreres i ammoniakken. Ammoniakken ledes dernæst til en ammoniakkrakningsenhed i bunden af tårnet, mens gassen føres til en ammoniakkonverter i toppen. Der sker yderligere berigning i efterfølgende trin, og der fremstilles tungt vand af reaktorkvalitet ved en afsluttende destillation. Syntesegasfødeblandingen kan leveres fra et ammoniakanlæg, som igen kan opføres i tilknytning til et anlæg for ammoniak-hydrogen-udveksling. I ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen kan der også bruges almindeligt vand som deuteriumkilde.

Mange af de vigtigste udstyrsdele til anlæg til tungtvandsproduktion ved GS-processen eller ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen er almindelige i mange dele af den kemiske industri og råolieindustrien. Det er især tilfældet for små anlæg til GS-processen. Imidlertid er få af delene »lagervarer«. Begge processer kræver håndtering af store mængder brændbare, ætsende og giftige væsker ved højt tryk. Derfor kræves der ved fastlæggelse af konstruktions- og driftskrav for anlæg og udstyr til sådanne processer særlig opmærksomhed omkring valg af materialer og deres specifikationer, så der opnås lang levetid med høj sikkerhed og pålidelighed. Anlæggets størrelse er først og fremmest et spørgsmål om økonomi og behov. Således vil de fleste udstyrsdele blive fremstillet efter kundens specifikationer.

Endelig skal det bemærkes, at det for både GS-processen og ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen gælder, at udstyrsdele, som ikke hver for sig er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand, kan samles til systemer, der er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand. Katalysatorproduktionssystemet i ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen og vanddestillationssystemerne til den endelige koncentrering af tungt vand til reaktorkvalitet i begge processer er eksempler herpå.

Udstyrsdele, der er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand, enten ved vand-hydrogensulfid-udvekslingsprocessen eller ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen, omfatter følgende:

6.1. Vand-hydrogensulfid-udvekslingstårne

Udvekslingstårne med en diameter på 1,5 m eller mere med et driftstryk på 2 MPa (300 psi) og derover, som er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand ved vand-hydrogensulfid-udvekslingsprocessen.

6.2. Blæsere og kompressorer

Ettrins centrifugalblæsere og -kompressorer med ringe trykforøgelse (dvs. 0,2 MPa eller 30 psi) til transport af hydrogensulfidgas (dvs. gas med mere end 70 % H2S), som er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand ved vand-hydrogensulfid-udvekslingsprocessen. Sådanne blæsere og kompressorer har en kapacitet på 56 m3/s eller derover (120 000 SCFM) ved et tryk på sugesiden på 1,8 MPa (260 psi) eller derover og er forsynet med egnede tætninger for drift med våd H2S.

6.3. Ammoniak-hydrogen-udvekslingstårne

Ammoniak-hydrogen-udvekslingstårne med en højde på 35 m (114,3 fod) eller derover og en diameter på 1,5 m (4,9 fod) til 2,5 m (8,2 fod) med et driftstryk over 15 MPa (2 225 psi), som er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand ved ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen. Tårnene har tillige i længderetningen mindst én åbning med flange og samme diameter som den cylindriske del, hvorigennem fyldmaterialet kan påfyldes og udtages.

6.4. Fyldmateriale til tårnene og cirkulationspumper

Fyldmateriale til tårnene og pumper, som er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand ved ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen. Fyldmateriale til tårnene omfatter specielt konstruerede kontaktmaterialer, der fremmer god kontakt mellem gas og væske. Pumper omfatter specielt konstruerede dykpumper til transport af flydende ammoniak inden i kontakttårnene i de enkelte trin.

6.5. Ammoniak-krakningsenheder

Ammoniak-krakningsenheder med driftstryk på 3 MPa (450 psi) eller derover, som er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand ved ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen.

6.6. IR-absorptionsanalysatorer

IR-absorptionsanalysatorer til »on-line« analyse af hydrogen-deuteriumforholdet ved deuteriumkoncentrationer på 90 % og derover.

6.7. Katalytiske brændere

Katalytiske brændere til omdannelse af beriget deuteriumgas til tungt vand, som er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand ved ammoniak-hydrogen-udvekslingsprocessen.

6.8. Komplette tungtvandsforbedringssystemer eller søjler dertil

Komplette tungtvandsforbedringssystemer eller søjler dertil, som er specielt konstrueret eller forberedt til forbedring af tungt vand til reaktordeuteriumkoncentration.

FORKLARENDE NOTE

Disse systemer, der som regel anvender vanddestillation til separation af tungt vand fra almindeligt vand, er specielt konstrueret eller forberedt til produktion af tungt vand af reaktorkvalitet (dvs. typisk 99,75 % deuteriumoxid) på grundlag af mindre koncentreret tungt vand.

6.9. Ammoniaksyntesekonvertere og ammoniaksynteseenheder

Ammoniaksyntesekonvertere og ammoniaksynteseenheder, som er specielt konstrueret eller forberedt til tungtvandsproduktion ved hjælp af ammoniak-hydrogen-bytningsprocessen.

FORKLARENDE NOTE

Disse konvertere eller enheder trækker syntesegassen (nitrogen og hydrogen) ud af en ammoniak-/hydrogen-højtryksudvekslingssøjle (eller -søjler), og den syntetiserede ammoniak returneres til udvekslingssøjlen (eller -søjlerne).

7. Anlæg til omdannelse af uran og plutonium til anvendelse i produktionen af brændselselementer og separation af isotoper af uran som defineret i afsnit 4 og 5 og udstyr som er specielt konstrueret eller forberedt hertil

EKSPORT

Eksport af alle disse overordnede produkter inden for disse grænser kan kun finde sted i overensstemmelse med procedurerne i retningslinjerne. Alle anlæg, systemer og specielt konstrueret eller forberedt udstyr inden for disse grænser kan anvendes til forarbejdning, fremstilling eller brug af specielt fissilt materiale.

7.1. Anlæg til omdannelse af uran og udstyr specielt konstrueret eller forberedt dertil

INDLEDENDE NOTE

I anlæg og systemer til omdannelse af uran kan der ske en eller flere omdannelser af uran fra en kemisk form til en anden, bl.a. følgende: omdannelse af uranmalmkoncentrat til UO3, omdannelse af UO3 til UO2, omdannelse af uranoxider til UF4, UF6 eller UCl4, omdannelse af UF4 til UF6, omdannelse af UF6 til UF4, omdannelse af UF4 til uranmetal og omdannelse af uranfluorider til UO2. Mange af de vigtigste udstyrsdele til anlæg til omdannelse af uran er almindelige i mange dele af den kemiske industri. Eksempelvis benyttes følgende udstyr i disse processer: ovne, roterovne, fluid-bed reaktorer, flammetårnsreaktorer, væskecentrifuger, destillationskolonner og væske-væske-ekstraktionskolonner. Imidlertid er få af delene »lagervarer«; de fleste udstyrsdele vil blive fremstillet efter kundens krav og specifikationer. I nogle tilfælde skal der tages særlige konstruktions- og udførelseshensyn som følge af de ætsende egenskaber ved nogle af de involverede kemikalier (HF, F2, CIF3 og uranfluorider) samt hensyn til kritikalitet. Endelig skal det bemærkes, at det ved alle processer til omdannelse af uran gælder, at udstyrsdele, som ikke hver for sig er specielt konstrueret eller forberedt til omdannelse af uran, kan samles til systemer, der er specielt konstrueret eller forberedt til omdannelse af uran.

7.1.1. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af uranmalmkoncentrater til UO3

FORKLARENDE NOTE

Omdannelsen af uranmalmkoncentrat til UO3 kan ske ved, at malmen først opløses i salpetersyre, hvorefter det rene uranylnitrat ekstraheres med et opløsningsmiddel såsom tributylphosphat. Dernæst omdannes uranylnitraten til UO3, enten ved koncentrering og denitrering eller ved neutralisering med gasformig ammoniak under dannelse af ammoniumdiuranat efterfulgt af filtrering, tørring og kalcinering.

7.1.2. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UO3 til UF6

FORKLARENDE NOTE

Omdannelse af UO3 til UF6 kan ske ved direkte fluorering. Processen kræver adgang til en kilde for gasformig fluor eller chlortrifluroid.

7.1.3. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UO3 til UO2

FORKLARENDE NOTE

Omdannelse af UO3 til UO2 kan ske ved reduktion af UO3 med krakket ammoniakgas eller hydrogen.

7.1.4 Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UO2 til UF4

FORKLARENDE NOTE

Omdannelse af UO2 til UF4 kan ske ved behandling af UO2 med gasformig hydrogenflyorid (HF) ved 300-500 °C.

7.1.5. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UF4 til UF6

FORKLARENDE NOTE

Omdannelse af UF4 til UF6 foretages ved en eksoterm reaktion med fluor i en tårnreaktor. UF6 kondenseres fra de varme reaktionsgasser ved at lede dem gennem en kuldefælde ved – 10 °C. Processen kræver adgang til en kilde til gasformig fluor.

7.1.6. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UF4 til uranmetal

FORKLARENDE NOTE

Omdannelse af UF4 til uranmetal foretages ved reduktion med magnesium (store batcher) eller calcium (små batcher). Reaktionen udføres ved temperaturer over urans smeltepunkt (1 130 °C).

7.1.7. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UF6 til UO2

FORKLARENDE NOTE

Omdannelse af UF6 til UO2 kan foretages ved tre forskellige metoder. Ved den første metode behandles UF6 med hydrogen og damp, hvorved det reduceres og hydrolyseres til UO2. Ved den anden metode hydrolyseres UF6 ved opløsning i vand, hvorefter der tilsættes ammoniak, så der udfældes ammoniumdiuranat, som dernæst reduceres til UO2 med hydrogen ved 820 °C. Ved den tredje metode ledes der gasformigt UF6, CO2 og NH3 ned i vand, hvorved der udfældes ammoniumuranylcarbonat. Ved behandling af dette med damp og hydrogen ved 500-600 °C dannes der UO2.

Omdannelse af UF6 til UO2 er ofte det første trin i et anlæg til fremstilling af brændsel.

7.1.8. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UF6 til UF4

FORKLARENDE NOTE

Omdannelse af UF6 til UF4 sker ved reduktion med hydrogen.

7.1.9. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af UO2 til UCl4

FORKLARENDE NOTE

Omdannelse af UO2 til UCl4 kan foretages ved en ud af to processer. Ved den første metode bringes UO2 til at reagere med tetrachlormethan (CCl4) ved omkring 400 °C. Ved den anden metode bringes UO2 til at reagere ved omkring 700 °C med kønrøg (CAS 1333-86-4), carbonmonoxid og chlor, hvorved der dannes UCl4.

7.2. Anlæg til omdannelse af plutonium og udstyr specielt konstrueret eller forberedt dertil

INDLEDENDE NOTE

I anlæg og systemer til omdannelse af plutonium sker der en eller flere omdannelser af plutonium fra en kemisk form til en anden, bl.a. følgende: omdannelse af plutoniumnitrat til PuO2, omdannelse af PuO2 til PuF4 og omdannelse af PuF4 til metallisk plutonium. Anlæg til omdannelse af plutonium er ofte tilknyttet oparbejdningsanlæg, men kan også være tilknyttet anlæg til fremstilling plutoniumbrændsel. Mange af de vigtigste udstyrsdele til anlæg til omdannelse af plutonium er almindelige i mange dele af den kemiske industri. Eksempelvis benyttes følgende udstyr i disse processer: ovne, roterovne, fluid-bed reaktorer, flammetårnsreaktorer, væskecentrifuger, destillationskolonner og væske-væske-ekstraktionskolonner. Hotcells, handskebokse og fjernmanipulatorer kan også være påkrævet. Imidlertid er få af delene lagervarer; de fleste udstyrsdele vil blive fremstillet efter kundens krav og specifikationer. Det er ved konstruktionen afgørende at være opmærksom på de særlige risici for stråling, forgiftning og kritikalitet, der er forbundet med plutonium. I nogle tilfælde skal der tages særlige konstruktions- og udførelseshensyn som følge af de ætsende egenskaber ved nogle af de involverede kemikalier (f.eks. HF). Endelig skal det bemærkes, at det ved alle processer til omdannelse af plutonium gælder, at udstyrsdele, som ikke hver for sig er specielt konstrueret eller forberedt til omdannelse af plutonium, kan samles til systemer, der er specielt konstrueret eller forberedt til omdannelse af plutonium.

7.2.1. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til omdannelse af plutoniumnitrat til plutoniumoxid

FORKLARENDE NOTE

Hovedfunktionerne i processen er følgende: opbevaring og regulering af fødestrøm, udfældning og separation af væske og fast stof, kalcinering, produkthåndtering, ventilering, affaldsforvaltning og processtyring. Processystemerne er især tilpasset til at imødegå kritikalitet og stråling og minimere forgiftningsfaren. I de fleste oparbejdningsanlæg består denne proces i omdannelse af plutoniumnitrat til plutoniumdioxid. Andre processer kan omfatte udfældning af plutoniumoxalat eller plutoniumperoxid.

7.2.2. Specielt konstruerede eller forberedte systemer til produktion af metallisk plutonium

FORKLARENDE NOTE

Denne proces består som regel i fluorering af plutoniumdioxid, normalt med stærkt ætsende hydrogenfluorid, til plutoniumfluorid, som derefter reduceres med meget rent metallisk calcium, så der dannes metallisk plutonium og calciumfluoridslagge. Hovedfunktionerne i processen er følgende: fluorering (f.eks. med udstyr, der er fremstillet af eller beklædt med ædelmetal), reduktion med metal (f.eks. i keramiske digler), slaggegenvinding, produkthåndtering, ventilation, affaldsforvaltning og processtyring. Processystemerne er især tilpasset til at imødegå kritikalitet og stråling og minimere forgiftningsfaren. Andre processer omfatter fluorering af plutoniumoxalat eller plutoniumperoxid efterfulgt af en reduktion til metal.