ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(24)

Kroatien har forpligtet sig til en udfasning af kul til fordel for elproduktion senest i 2033. I 2020 nåede Kroatien op på 28 % af energi fra vedvarende energikilder i det udvidede endelige energiforbrug og oversteg målet på 20 %. Kroatien er nødt til at fremskynde dekarboniseringsindsatsen, herunder i industrien, mindske afhængigheden af energiimport fra Rusland og træffe foranstaltninger til at fremme integrationen i det indre marked. I 2021 tegnede importen af russisk gas sig for 22 % af den samlede naturgasforsyning, mens 57 % blev importeret via den nye terminal for flydende naturgas (LNG) (der har været i drift siden begyndelsen af 2021). Gas og olie udgør henholdsvis 30,3 % og 33,7 % af det kroatiske energimiks. Det anbefales så vidt muligt at fremtidssikre nye gasrelaterede infrastruktur- og netinvesteringer, således at de gøres mere bæredygtige på lang sigt ved at tilbyde fremtidige anvendelsesmuligheder for bæredygtige brændstoffer. Hvad angår udvikling af vedvarende, sikker og økonomisk overkommelig energi, er der stadig et betydeligt potentiale inden for vind- og solenergi, som udgør ca. 2,1 % af energimikset (med andele på henholdsvis 13 % og 1 % af den samlede installerede elproduktionskapacitet) og inden for geotermiske energikilder. Centrale aspekter til forbedring af energisystemets effektivitet, forsyningssikkerhed og markedsintegration er: strømlining af tilladelsesprocedurerne for vedvarende energi, støtte til udviklingen af energifællesskaber og fremrykning af investeringer i vedvarende energi, herunder fra husholdninger og mindre systemer. Der vil være behov for yderligere opgraderinger af eltransmissions- og distributionsnettene for at støtte den grønne omstilling, mens investeringer i oplagring af elektricitet vil være afgørende for at forvalte et energisystem med en høj andel af vedvarende energi. Der er også behov for forbedringer i sektoren for opvarmning og køling, navnlig ved at overgå fra fossilbaserede fjernvarmesystemer og individuelle varmesystemer til vedvarende energikilder direkte eller gennem elproduktion.
Slovenien har forpligtet sig til at udfase kul i elproduktionen senest i 2033. For at nå dette ambitiøse mål omfatter den slovenske genopretnings- og resiliensplan væsentlige reformer og investeringer, der har til formål at: i) øge andelen af vedvarende energikilder i det endelige bruttoenergiforbrug, ii) lette adgangen til og integrationen af anlæg til produktion af vedvarende energikilder i elnettet og iii) forbedre energieffektiviteten og renoveringer af offentlige bygninger. Foranstaltningerne i genopretnings- og resiliensplanen er et vigtigt skridt i retning af at fjerne hindringer i forbindelse med tilladelsesprocedurer, men Slovenien bør øge sin indsats. Landet bør træffe yderligere foranstaltninger ud over sin nuværende genopretnings- og resiliensplan for at lette godkendelsen af vedvarende energikilder, herunder vind- og solenergiprojekter på land. Slovenien fastsatte i sin nationale energi- og klimaplan et mål på 27 % som sit bidrag til Unionens 2030-mål for vedvarende energi. Dette er betydeligt lavere end andelen af vedvarende energi på 37 % i 2030 baseret på bilag II til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2018/1999 (19). Slovenien nåede sin andel af energi fra vedvarende energikilder i 2020 i det udvidede endelige energiforbrug ved at anvende Unionens mekanisme for grænseoverskridende samarbejde i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EU) 2018/2001 (20) (gennem statistiske overførsler). Ambitionsniveauet vedrørende reduktion af drivhusgasemissioner, mere anvendelse af vedvarende energi og øget energieffektivitet skal øges yderligere, hvis Slovenien skal opfylde Fit for 55-målene.

Derfor vil det øgede ambitionsniveau for vedvarende energi på EU-plan og behovet for at diversificere energiforsyningen, som yderligere forstærkes af den nye geopolitiske virkelighed og energimarkedet, kræve optrapning af politikker og foranstaltninger til støtte for yderligere udbredelse af vedvarende energi. Mens naturgas kun tegner sig for 11,3 % af energimikset, importerer Slovenien 100 % af sin naturgas fra Rusland sammenlignet med EU-gennemsnittet på 44 % ifølge data fra 2020. Olie udgør 30,9 % af Sloveniens energimiks, men kun 13 % heraf importeres fra Rusland (21). Gas spiller stadig en vigtig rolle i Sloveniens energimiks og er en vigtig energikilde for industrien, samtidig med at den giver den nødvendige fleksibilitet i energisektoren. På grund af den store afhængighed af russisk gas kan der være behov for at forbedre sammenkoblingerne med nabomedlemsstater og den dermed forbundne gasinfrastruktur for at diversificere gasforsyningen. Det anbefales så vidt muligt at fremtidssikre nye gasrelaterede infrastruktur- og netinvesteringer, således at de gøres mere bæredygtige på lang sigt ved at tilbyde fremtidige anvendelsesmuligheder for bæredygtige brændstoffer.
Danmark har forpligtet sig til et emissionsreduktionsmål på 70 % i 2030 i forhold til 1990 og en fuld udfasning af kul i 2028. For at nå disse mål forudser den danske nationale energi- og klimaplan betydelige investeringer i ekstra vedvarende energikapacitet og i energieffektivitet. Anvendelsen af vedvarende energi og vedvarende brint kunne fremmes ved at strømline tilladelsesprocedurerne og gøre dem hurtigere. Danmark har et udtalt ønske om at øge den vedvarende energikapacitet fra offshorevind, men det vil kræve yderligere investeringer i energitransmissionsnet at sikre, at den øgede andel af varende energi rent faktisk kan anvendes effektivt. Investeringer i energi- og elsammenkobling, herunder såkaldte offshorehybridaktiver, med nabolande ville øge energiforsyningssikkerheden og tilpasningsevnen til regionale udsving betragteligt, også i lyset af Ruslands invasion af Ukraine. Danmarks samlede afhængighed af import af fossile brændstoffer fra Rusland er på 21,1 % (24,4 % for EU-gennemsnittet), når der også tages hensyn til sekundære afhængighedsforhold som følge af reimport ud fra relevante antagelser. I 2020 var afhængigheden af fossile brændstoffer fra Rusland i Danmarks samlede energimiks lavere end EU-gennemsnittet for olie (12 % sammenlignet med 36,5 % for EU-gennemsnittet).

Selv om den er højere for kul (97 % i forhold til 19,3 % for EU-gennemsnittet), udgør kul kun en meget lille del af Danmarks energimiks (4,3 %). Naturgas udgør 12,8 % af energimikset, og selv om Danmark ikke importerer gas direkte fra Rusland til indenlandsk brug, medfører landets afhængighed gennem gasimport fra Tyskland et væsentligt sekundært afhængighedsforhold, som ligger over EU-gennemsnittet: 65 % af det indenlandske gasforbrug importeres fra Rusland sammenlignet med EU-gennemsnittet på 41,1 %. Skønt Danmarks afhængighed af import af olie og gas fra Rusland ifølge data fra 2020 (18) stadig er væsentlig, forventes denne afhængighed helt at forsvinde fra 2023, hvor renoveringen af et eksisterende Nordsøfelt vil være afsluttet, og Danmark forventes atter at blive nettoeksportør af gas. En fremskyndelse af de igangværende sammenkoblingsprojekter kan også fremme en diversificering af energiforsyningen. Det anbefales så vidt muligt at fremtidssikre nye gasrelaterede infrastruktur- og netinvesteringer, således at de gøres mere bæredygtige på lang sigt ved at tilbyde fremtidige anvendelsesmuligheder for bæredygtige brændstoffer. Danmarks ambitioner inden for energieffektivitet kan løftes yderligere gennem yderligere investeringer i dekarbonisering af industrien, tjenesteydelser, private boliger og transport. Ambitionsniveauet vedrørende reduktion af drivhusgasemissioner, mere anvendelse af vedvarende energi og øget energieffektivitet skal øges, hvis Danmark skal opfylde »Fit for 55«-målene.
Ifølge data fra 2020 (20) udgør Spaniens afhængighed af Rusland 2 % for olie og 10 % for gas, hvilket er et godt stykke under EU-gennemsnittet (henholdsvis 26 % og 44 %). Spaniens afhængighed af russisk kul svarer til andre EU-landes (55 %), men i en situation, hvor andelen af faste fossile brændstoffer i energimikset (2,8 %) er meget lavere end EU-gennemsnittet. Selv om Spanien har en begrænset eksponering for russisk olie og gas, gør den aktuelle geopolitiske situation og de høje energipriser det endnu mere presserende for Spanien at intensivere sin indsats for at nå de mål for vedvarende energi, der er fastsat i landets nationale energi- og klimaplan. Med udgangspunkt i den nationale energi- og klimaplan kan yderligere foranstaltninger til støtte for udbredelsen af vedvarende energi (med fokus på decentrale anlæg og egetforbrug, bl.a. ved yderligere at strømline tilladelsesprocedurerne og forbedre adgangen til nettet) og supplerende investeringer (i oplagring, netinfrastruktur, elektrificering af bygninger og transport samt grøn brint) bidrage til yderligere dekarbonisering af økonomien, herunder industri, transport og boliger, og mindske både afhængigheden af fossile brændstoffer og eksponeringen for internationale priser.

Spanien skal have flere sammenkoblinger af energinet for at kunne blive rigtigt integreret i det indre energimarked. Yderligere sammenkoblinger af elnettet med nabolandene kan især bidrage til en større integration af den vedvarende kapacitet på Den Iberiske Halvø i det indre energimarked. Yderligere grænseoverskridende gasinfrastruktur, der er klar til brint, kan bidrage til at diversificere gasforsyningen på Unionens indre marked og til at udnytte det langsigtede potentiale for vedvarende brint. Det anbefales så vidt muligt at fremtidssikre nye gasrelaterede infrastruktur- og netinvesteringer, således at de gøres mere bæredygtige på lang sigt ved at tilbyde fremtidige anvendelsesmuligheder for bæredygtige brændstoffer.
(19)

Indsatsen for at gennemføre integrerede, robuste sociale sikkerhedsnet har potentiale til ikke blot at forbedre de sociale og sundhedsmæssige resultater for dem, der befinder sig længst væk fra arbejdsmarkedet, men også til at skabe varige sociale og økonomiske fordele for Unionen, sætte skub i den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed og munde ud i mere retfærdige og sammenhængende og modstandsdygtige samfund. Der er behov for en fortsat indsats for at forbedre adgangen til det forsikringsbaserede sociale beskyttelsessystem for lavindkomstgrupper for at hjælpe dem med at erhverve rettigheder til social beskyttelse, navnlig ved at fremme kvalitetsbeskæftigelse, og koordinere tilvejebringelsen af indkomststøtte under de respektive ordninger. Disse sociale sikkerhedsnet bør også bidrage til at øge adgangen til sundhedspleje og sunde fødevarer for dem, der lever i fattigdom. Medlemsstaterne bør bestræbe sig på at gøre deres sociale beskyttelsessystemer mere effektive overordnet set, bl.a. ved at støtte adgangen til arbejdsmarkedet som helhed, for at forhindre, at mennesker bliver ramt af fattigdom eller bliver nødt til at modtage mindsteindkomst på længere sigt.
25)

Medlemsstaterne opfordres til: a) at fortsætte koordineringen af deres reaktion, hvor det er relevant, og bevare overblikket over den tværsektorielle reaktion på akutte forstyrrelser af væsentlige tjenester, der leveres af kritisk infrastruktur. Dette kan ske inden for rammerne af en fremtidig plan for en koordineret reaktion på betydelige forstyrrelser i kritisk infrastruktur af væsentlig grænseoverskridende relevans, eksisterende integrerede ordninger for politisk kriserespons (IPCR) til koordinering af den politiske reaktion i forbindelse med kritisk infrastruktur af grænseoverskridende relevans, planen vedrørende omfattende cybersikkerhedshændelser og -kriser i henhold til Kommissionens henstilling (EU) 2017/1584 (11), EU-CyCLONe, inden for rammen for en koordineret EU-reaktion på hybride kampagner og EU-værktøjskassen i tilfælde af hybride trusler og kampagner og inden for det hurtige varslingssystem i tilfælde af desinformation b) at øge informationsudvekslingen på operationelt plan med ERCC inden for rammerne af EU-civilbeskyttelsesmekanismen for i højere grad at sikre tidlig varsling og koordinere deres reaktion inden for rammerne af EU-civilbeskyttelsesmekanismen i tilfælde af forstyrrelser i kritisk infrastruktur af væsentlig grænseoverskridende relevans for derved at sikre en hurtigere EU-støttet reaktion, når det er nødvendigt c) at øge deres parathed til, hvor det er relevant, at reagere ved hjælp af eksisterende værktøjer eller værktøjer, der skal udvikles, på sådanne betydelige forstyrrelser, der er nævnt i litra a) d) at indgå i dialog om videreudvikling af relevant reaktionskapacitet i Den Europæiske Civilbeskyttelsespulje (ECCP) og rescEU e) at opfordre operatører af kritisk infrastruktur og de relevante nationale myndigheder til at øge deres kapacitet til hurtigt at genetablere en basal levering af de væsentlige tjenester, der leveres af disse operatører af kritisk infrastruktur f) at opfordre operatører af kritisk infrastruktur til, når de genopbygger deres kritiske infrastruktur – under hensyntagen til foranstaltningernes proportionalitet med hensyn til risikovurderinger og omkostninger – at opbygge den til at blive så modstandsdygtig som muligt over for alle former for væsentlige risici, som kan være forbundet med den, herunder negative klimascenarier.
++++

KOMMISSIONENS HENSTILLING

af 31 . juli 1973

til den irske regering vedroerende udkast til forordning om anvendelse af forordning ( EOEF ) nr . 2829/72

( 73/307/EOEF )

Irlands faste repraesentation har ved sit brev af 10 . april 1973 givet Kommissionen meddelelse om et udkast til forordning om fastsaettelse af gennemfoerelsesbestemmelserne til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 2829/72 af 28 . december 1972 om indfoerelse af faellesskabskontingent for godstransport ad landevej mellem medlemsstaterne ( 1 ) .

Denne meddelelse udgoer en hoering i overensstemmelse med artikel 7 i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 2829/72 , som bestemmer at medlemsstaterne efter hoering af Kommissionen fastsaetter de administrativt eller ved lov fastsatte bestemmelser , der er noedvendige for gennemfoerelsen af den naevnte forordning , saerlig med hensyn til organisationen , fremgangsmaaden og midlerne i forbindelse med kontrollen , samt de sanktioner der finder anvendelse ved overtraedelser .

Kommissionen har bemaerket sig , at det irske udkast til forordning fastsaetter gennemfoerelsesbestemmelser med hensyn til sanktioner , og at den irske regering , som naevnt i den faste repraesentations brev af 20 . juni 1973 , har truffet kontrolforanstaltninger i form af administrative bestemmelser .

De paataenkte eller allerede trufne bestemmelser svarer i deres aand og almindelige indhold til kravene i Raadets forordning nr . 2829/72 .

Det vil dog vaere at oenske , at den irske regering supplerer gennemfoerelsesbestemmelserne , navnlig for saa vidt angaar sanktionerne , paa grundlag af den henstilling , Kommissionen den 9 . juni 1969 ( 2 ) har rettet til medlemsstaterne , og som vedroerer ivaerksaettelsen af bestemmelserne om et faellesskabskontingent .

Udfaerdiget i Bruxelles , den 31 . juli 1973 .

Paa Kommissionens vegne

François-Xavier ORTOLI

Formand

( 1 ) EFT nr . L 298 af 31 . 12 . 1972 , s . 16 .

( 2 ) EFT nr . L 165 af 5 . 7 . 1969 , s . 7 .
++++

KOMMISSIONENS UDTALELSE

af 4 . april 1973

til de tyske regering vedroerende udkast til " Verordnung " om aendring af " Durchfuehrungsverordnung " af 22 . august 1969

( 73/134/EOEF )

1 . Ved breve af den 8 . januar 1973 og 22 . februar 1973 har den tyske regering forelagt Kommissionen et udkast til " Verordnung " om aendring af " Durchfuehrungsverordnung " af 22 . august 1969 og har redegjort for motiverne hertil .

2 . Det tyske udkast til " Verordnung " goer brug af de muligheder for fravigelse , som er indeholdt i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 515/72 af 28 . februar 1972 ( 1 ) og fastsaetter navnlig :

1 . en fravigelse med hensyn til afbrydelser af koeretiden ;

2 . fravigelser med hensyn til hoestkoersel ;

3 . fravigelser for maelketransporter .

3 . Kommissionen konstaterer , at teksten til den " Verordnung " , der er givet udkast til er i overenstemmelse med bestemmelserne i forordning ( EOEF ) nr . 515/72 .

4 . Foelgelig afgiver Kommissionen en udtalelse til gunst for udkastet til " Verordnung " .

Udfaerdiget i Bruxelles , den 4 . april 1973 .

Paa Kommissionens vegne

François-Xavier ORTOLI

Formand

( 1 ) EFT nr . L 67 af 20 . 3 . 1972 , s . 11 .
++++

KOMMISSIONENS UDTALELSE

af 24 . januar 1973

sendt til den fransk Republiks regering angaaende et lovforslag gaaende ud paa at forandre og supplere anordning nr . 58.1310 af 23 . december 1958 vedroerende arbejdsforholdene inden for offentlig og privat landevejstransport med henblik paa at goere landevejstrafikken sikker

( 73/117/EOEF )

1 . I henhold til artikel 18 i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 543/69 af 25 . marts 1969 ( 1 ) , og artikel 21 i Raadets forordning ( EOEF ) nr . 1463/70 af 20 . juli 1970 ( 2 ) , har den franske regering ved brev af 18 . oktober 1972 fremsendt Kommissionen et lovorslag til aendring og supplering af anordning nr . 58.1310 af 23 . december 1958 vedroerende arbejdsforholdene inden for offentlig og privat landevejstransport med henblik paa at goere landevejstrafikken sikker . Dette forslag sigter paa at supplere de forholdsregler , som allerede er truffet for saa vidt angaar kontrol og sanktioner for at sikre anvendelsen af de naevnte faellesskabsforordninger . Det fastsaetter isaer :

- I artikel 1 , nye kategorier tjenestemaend eller andre ansatte med bemyndigelse til at konstatere overtraedelser af lovgivningen angaaende varigheden af koeretid og hviletid inden for landevejstransport .

- I artikel 2 , administrative foranstaltninger - indsaettelse af koeretoejerne i garage , midlertidig eller definitiv inddragelse af " transportlicensen " eller det " graa kort " - mod de firmaer , som har gjort sig skyldige i gentagne overtraedelser saavel som en fordeling af ansvaret for overtraedelser mellem de fastloennede chauffoerer og deres arbejdsgivere .

2 . Kommissionen konstaterer , at den foreslaaede tekst er i overensstemmelse med Raadets forordning ( EOEF ) nr . 543/69 og ( EOEF ) nr . 1463/70 og anbefaler lovforslaget .

Udfaerdiget i Bruxelles , den 24 . januar 1973 .

Paa Kommissionens vegne

François-Xavier ORTOLI

Formand

( 1 ) EFT nr . L 77 af 29 . 3 . 1969 , s . 49 .

( 2 ) EFT nr . L 164 af 27 . 7 . 1970 , s . 1 .
++++

UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN

af 13 . april 1973

rettet til regeringen i storhertugdoemmet Luxembourg vedroerende udkast til forordning i storhertugdoemmet om anvendelse af forordning nr . 117/66/EOEF samt forordning ( EOEF ) nr . 1016/68

( 73/120/EOEF )

Storthertugdoemmet Luxembourgs faste repraesentation har ved skrivelse af hhv . 16 . januar 1973 og 9 . marts 1973 tilsendt Kommissionen udkast til forordning for storhertugdoemmet om fastsaettelse af bestemmelser til gennemfoerelse af Raadets forordning nr . 117/66/EOEF af 28 . juli 1966 om indfoerelse af faelles regler for den internationale personbefordring ad landevej med omnibusser ( 1 ) , og Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1016/68 af 9 . juli 1968 vedroerende fastlaeggelse af modeller for kontroldokumenter i henhold til artikel 6 og 9 i Raadets forordning nr . 117/66/EOEF ( 2 ) .

Denne meddelelse er en hoering i den i artikel 10 i Raadets forordning nr . 117/66/EOEF anfoerte betydning , hvilken artikel 6 i forordning ( EOEF ) nr . 1016/68 i oevrigt henviser til .

Kommissionen tager til efterretning , at udkastet til forordning for storhertugdoemmet fastsaetter , hvilke gennemfoerelsesforanstaltninger medlemsstaterne skal traeffe i henhold til ovennaevnte raads - og kommissionsforordninger . Vedroerende forordning nr . 117/66/EOEF skal disse foranstaltninger bl.a . omfatte organisation og fremgangsmaade af og midler til kontrol samt de ved overtraedelser gaeldende sanktioner , og vedroerende forordning ( EOEF ) nr . 1016/68 skal de omfatte koerselshaeftets opfyldningstid , benyttelse og opbevaring af koerselsbladenes original og kopi ; bestemmelserne kan ligeledes gaelde for de visa , som eventuelt skal paastemples koerselsbladet af kontrolloererne .

Kommissionen fremsaetter foelgende udtalelse vedroerende udkastet til forordning for storhertugdoemmet :

Kommissionen bemaerker , med forbehold for forsinkelsen i deres ikrafttraeden , som skyldes storhertugdoemmet Luxembourg , at de fastsatte bestemmelser er i overensstemmelse med de forpligtelser , medlemsstaterne har i medfoer af artikel 10 i Raadets forordning nr . 117/66/EOEF samt artikel 6 i Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 1016/68 .

Udfaerdiget i Bruxelles , den 13 . april 1973 .

Paa Kommissionens vegne

François-Xavier ORTOLI

Formand

( 1 ) EFT nr . 147 af 9 . 8 . 1966 , s . 2688/66 .

( 2 ) EFT nr . L 173 af 22 . 7 . 1968 , s . 8 .
26.3.73 DeEuropæiskeFællesskabersTidende Nr.L77/35
KOMMISSIONENS UDTALELSE
af5.januar1973
tilDenfranskeRepubliksregeringvedrørendedenifinanslovsforslaget for1973inde­
holdteartikelomsærafgiftpåvissekøretøjer
(73/25/EØF)
Ioverensstemmelse medartikel1iRådetsbeslut­
ningaf21.marts1962omindførelseafenfrem­
gangsmådetilforudgåendeundersøgelse ogfor­
handlingomvisseadministrativt ellervedlov
fastsattebestemmelser ,sommedlemsstaterne på­
tænkeratudstedepåtransportområdet (J)harden
franskeregeringvedskrivelseaf29.november1972
fradensfasterepræsentation vedDeeuropæiskeFæl­
lesskabermeddeltKommissionen ordlydenafdeni
finanslovenfor1973indeholdteartikelomsærafgift
påvissekøretøjer.
Kommissionen harmodtagetdenfasterepræsenta­
tionsskrivelseden6.december1972.Denfranske
regeringharligeledestilsendtdeandremedlemssta­
terudkastet.
Imedførafartikel2iRådetsbeslutningfremsætter
Kommissionen følgendeudtalelse:
1.Denomhandledeartikelifinanslovsforslaget for
1973ændrerdeiartikel16ifinanslovenfor1968
fastsattebestemmelser ,somindførteensærafgiftpå
vissekøretøjer,ogsomblevændretvedartikel25
ifinanslovenfor1971.Denfastsætternyebetingel­
serfortidsplanenforafgiftsforhøjelsen påvissekø­
retøjermedtohjulakslertilvaretransport ,nårkøre­
tøjetstilladtetotalvægterover18,500tons.2.Kommissionen bemærker,atdepåtænktebe­
stemmelsertilsigteratudstrækkeafgiftsforhøjelsen
fordepågældendekøretøjstyperoverenlængerepe­
riodeognærmerebestemtatudsættedendato,på
hvilkendenneforhøjelsefårvirkning,fra1.januar
1974til1.januar1977.Dissebestemmelserberører
ikkehovedlinierne ogdegrundlæggende principper
foreenvedlovnr.67-114af21.december1967ind­
førteogvedbestemmelserne iartikel16ifinansloven
for1968ændredesærafgiftpåvissekøretøjer.Kom­
missionenhartaget,stillingtildisseteksterisinhen­
stillingaf16.november1967(2)ogisinudtalelseaf
2.december1970(3)tildenfranskeregering.
3.Medforbeholdafdesynspunkter ,somKommis­
sionenharfremsatdetogangetidligere,hvorden
hartagetstilling,ogsomfortsatstårvedmagt,giver
depåtænktebestemmelser ikkeanledningtilbe­
mærkninger .
4.Kommissionen underretterdeandremedlemssta­
teromdenneudtalelse.
UdfærdigetiBruxelles,den5.januar1973.
PåKommissionens vegne
S.L.MANSHOLT
Formand
(MEFTnr.23af3.4.1962,s.720/62.(2)EFTnr.293af2.12.1967,s.7.
(3)EFTnr.L274af18.12.1970,s.27.