ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(7)

I foråret 2015 fik Italien tilladelse til en midlertidig afvigelse på 0,4 procentpoint af BNP fra den nødvendige tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 for at tage hensyn til betragtelige strukturreformer med en gunstig påvirkning af de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. I sit udkast til budgetplan for 2016 anmodede Italien om endnu en afvigelse på 0,1 procentpoint af BNP fra den nødvendige tilpasningssti hen imod den mellemfristede budgetmålsætning i 2016 for at tage hensyn til andre strukturreformer med en gunstig påvirkning af de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt. De nærmere enkeltheder, der underbygger disse reformer, er fastlagt i Italiens nationale reformprogram for 2016, der i det store og hele bekræfter reformdagsordenen. De reformområder, der i programmet forudses at ville få indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed, er bl.a.: i) offentlig forvaltning og forenkling, ii) produkt- og tjenestemarkeder, iii) arbejdsmarkedet, iv) det civilretlige område, v) uddannelse, vi) en skatteomlægning, vii) foranstaltninger til at mindske antallet af misligholdte lån og reformere insolvensprocedurerne og viii) en udgiftsanalyse som finansieringsforanstaltning. Virkningen af alle disse reformer for det reale BNP vurderes af myndighederne til 2,2 procentpoint i 2020, hvilket forekommer realistisk. Hvis disse reformer gennemføres fuldt ud og rettidigt, vil de have en positiv indvirkning på de offentlige finansers holdbarhed. Italien kan i øjeblikket betragtes som værende berettiget til hele den ønskede midlertidige afvigelse på 0,5 procentpoint af BNP i 2016, forudsat at det gennemfører de aftalte reformer hensigtsmæssigt, hvilket vil blive overvåget inden for rammerne af det europæiske semester, og med forbehold af de betingelser, der er anført i betragtning 10.
(5)

Malta er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af gældsreglen. I sit stabilitetsprogram for 2016 forventer regeringen, at den samlede saldo bliver forbedret til et overskud på 0,1 % af BNP senest i 2019. Den strukturelle saldo vil blive gradvist forbedret, således at Maltas mellemfristede målsætning om strukturel budgetbalance vil blive nået i 2019. I henhold til stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at falde til 62,6 % i 2016 for derefter gradvist at falde yderligere til 55,5 % i 2019. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk for 2016 og forsigtigt for 2017-2019. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2017, er imidlertid ikke tilstrækkeligt præciseret. Baseret på Kommissionens forårsprognose 2016 er der stor risiko for en betydelig afvigelse fra den anbefalede tilpasning hen imod den mellemfristede målsætning i 2015 og 2016 under ét, hovedsagelig som følge af overskridelsen i 2015, som der skal korrigeres for i 2016, og under antagelse af en uændret politik i 2017. Overskridelsen i 2015 skyldes til dels den kraftige stigning i investeringerne, hovedsagelig på grund af den usædvanligt høje absorption af EU-midler i perioden frem til afslutningen af programmeringsperioden 2007-2013. For at begrænse afvigelsen i den toårige periode 2015-2016 omfatter stabilitetsprogrammet for 2016 yderligere foranstaltninger for 2016, der ikke kunne nå at komme med i Kommissionens forårsprognose 2016. Disse foranstaltninger skal nedbringe de primære udgifter (med 0,16 % af BNP), navnlig inden for aflønning af ansatte, forbrug i produktionen og kapitaloverførsler. Desuden er overslagene over visse af foranstaltningerne på indtægtssiden for 2016-2019 blevet justeret i overensstemmelse med mere aktuelle oplysninger samt den faktiske virkning af foranstaltningerne for 2015. Alt i alt vil disse foranstaltninger medføre en mindskelse af nettounderskuddet på 0,2 % af BNP. Sammenlignet med Kommissionens prognose medfører disse foranstaltninger en forbedring af den strukturelle indsats, og den strukturelle saldo vil udvise en vis gennemsnitlig afvigelse for 2015-2016, mens der stadig vil være risiko for en betydelig afvigelse i 2017. Malta forventes at opfylde gældskriteriet i både 2016 og 2017. På baggrund af vurderingen af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Malta ikke vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Der vil derfor være behov for yderligere foranstaltninger for at sikre overensstemmelse i 2016 og 2017.
(6)

Belgien er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet. Den 18. maj 2016 offentliggjorde Kommissionen en rapport i henhold til artikel 126, stk. 3, i TEUF, eftersom Belgien ikke gjorde tilstrækkelige fremskridt i retning af at overholde gældskriteriet i 2015. Analysen konkluderede, at gældskriteriet skulle betragtes som overholdt. I henhold til stabilitetsprogrammet for 2016 har regeringen planer om en gradvis forbedring af den samlede saldo fra et underskud på 2,6 % af BNP i 2015 til — 0,2 % af BNP i 2019. Det reviderede mellemfristede budgetmål, der lyder på en budgetstilling i balance i strukturelle termer, forventes at blive nået senest i 2018. Den genberegnede strukturelle saldo (5) peger imidlertid i retning af et strukturelt underskud på 0,4 % af BNP i 2018. I henhold til stabilitetsprogrammet forventes den offentlige gældskvote at toppe på 106,2 % af BNP i 2016 for derefter at falde til 99,6 % i 2019. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2017, er imidlertid ikke tilstrækkeligt præciseret. Baseret på Kommissionens prognose fra foråret 2016 er der med uændret politik risiko for en betydelig afvigelse fra den påkrævede tilpasningskurs i såvel 2016 som i 2016 og 2017 taget under et. Hvis der ses bort fra budgetvirkningen af den exceptionelle flygtningetilstrømning og de exceptionelle sikkerhedsforanstaltninger, er den prognosticerede afvigelse i 2016 ikke længere væsentlig. Belgien forventes ikke at overholde overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet i 2016 og, efter udgangen af overgangsperioden, benchmarket for gældsreduktionen i 2017. Vurderet med udgangspunkt i stabilitetsprogrammet og Kommissionens prognose fra foråret 2016 finder Rådet, at der er risiko for, at Belgien ikke vil kunne overholde stabilitets- og vækstpagtens bestemmelser. Derfor vil der være behov for yderligere foranstaltninger for at overholde bestemmelserne i 2016 og 2017.
(6)

Efter ophævelsen af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud er Slovenien underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af overgangsreglen vedrørende gældskriteriet. I sit stabilitetsprogram for 2016 har regeringen planlagt en gradvis forbedring af den samlede saldo fra 2,2 % i 2016 til 0,4 % af BNP i 2019. Den mellemfristede budgetmålsætning om en strukturel budgetbalance, der ikke respekterer kravene i stabilitets- og vækstpagten, ventes at være opfyldt i 2020, dvs. ud over den tidshorisont, som programmet dækker. Den genberegnede strukturelle saldo (5) peger imidlertid i retning af et strukturelt underskud på 1,2 % af BNP i 2019. Ifølge stabilitetsprogrammet ventes den offentlige gældskvote at falde til 80,2 % af BNP i 2016 og fortsætte med at falde til 73,8 % af BNP i 2019. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2017, er imidlertid ikke tilstrækkeligt præciseret. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 ventes Sloveniens outputgab i 2017 at udgøre 1,8 % af BNP, mens den potentielle vækst ventes at ligge på 1,1 % og den reale BNP-vækst på 2,3 % af BNP. På denne baggrund vurderes det, at Slovenien vil opleve »gode tider« i 2017, hvilket vil kræve en strukturel tilpasning på 1 % af BNP. Der er imidlertid betydelig usikkerhed for så vidt angår beregningen af den potentielle vækst og outputgabet, når det gælder Slovenien, som følge af den særlige situation på arbejdsmarkedet, den særligt store økonomiske nedgang i 2008-2013 og de strukturreformer, der er ved at blive gennemført. De alternative prognoser for outputgabet dækker en længere tidshorisont, der afspejler den aktuelle revision af vurderingsmetoden, og antyder en mere gradvis udvikling af outputgabet i Slovenien, hvilket indikerer, at det er for tidligt at konkludere, at den slovenske økonomi vil opleve »gode tider« i 2017. For indeværende forekommer det derfor mere passende at kræve en strukturel indsats i 2017, der afspejler »normale tider«. Der synes derfor at være risiko for en vis afvigelse fra den anbefalede tilpasning hen imod den mellemfristede målsætning i 2016 og, under antagelse af uændret politik, en risiko for en betydelig afvigelse i 2017. Konklusionen for 2016 ændrer sig ikke, hvis der ved vurderingen ses bort fra de budgetmæssige konsekvenser af den exceptionelt store tilstrømning af flygtninge. Det ventes, at Slovenien opfylder gældskriteriet i 2016 og i store træk opfylder det i 2017. På grundlag af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Slovenien ikke vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Der vil derfor være behov for yderligere foranstaltninger for at sikre overensstemmelse i 2016 og 2017.
74.

Kommissionen henstiller, at de polske myndigheder hurtigst muligt iværksætter passende tiltag til at imødegå den systemiske trussel mod retsstaten. Kommissionen henstiller særlig, at de polske myndigheder: a) til fulde opfylder forfatningsdomstolens afgørelser af 3. og 9. december 2015, ifølge hvilke de tre dommere, som på lovlig vis blev udnævnt af den forrige lovgivende forsamling i oktober 2015, kan begynde at varetage deres hverv som dommere ved forfatningsdomstolen, og at de tre dommere, der er udnævnt af den nye lovgivende forsamling uden gyldigt retsgrundlag, ikke begynder at varetage et sådant hverv uden at være blevet lovligt valgt b) kundgør og til fulde opfylder forfatningsdomstolens afgørelser af 9. marts 2016 og efterfølgende afgørelser og sørger for, at kundgørelsen af kommende afgørelser sker automatisk og ikke er afhængig af en beslutning fra den udøvende eller den lovgivende magt c) sikrer, at enhver reform af loven om forfatningsdomstolen er i overensstemmelse med forfatningsdomstolens afgørelser, herunder afgørelserne af 3. og 9. december 2015 og afgørelsen af 9. marts 2016, og tager hensyn til Venedigkommissionens udtalelse; sikrer, at forfatningsdomstolens rolle som garant for forfatningen ikke undergraves af betingelser, uanset om de vurderes enkeltvis eller samlet, såsom de ovenfor nævnte vedrørende det beslutningsdygtige antal, behandlingen af sager i kronologisk rækkefølge, generalstatsadvokatens mulighed for at forhindre behandlingen af sager, udsættelsen af voteringer eller overgangsbestemmelserne, som påvirker verserende sager og stiller sager i bero d) sikrer, at forfatningsdomstolen kan prøve foreneligheden af den nye lov om forfatningsdomstolen af 22. juli 2016, før den træder i kraft, og kundgør og efterkommer domstolens afgørelse i den forbindelse e) afstår fra handlinger og erklæringer, som kunne undergrave forfatningsdomstolens legitimitet og effektivitet.
(3)

Under hensyntagen til oplysninger modtaget for nylig for så vidt angår toksiciteten af zearalenon i foder til katte og hunde bør der fastsættes et vejledende niveau for zearalenon i foder til katte og hunde for at give garantier med hensyn til dyresundhed for katte og hunde, idet der afventes en ajourført risikovurdering, som skal udføres af EFSA, om de mulige dyresundhedsmæssige risici som følge af forekomsten af zearalenon i foder.
2)

Grækenland bør fortsætte sin indsats for at sikre, at alle ansøgere om international beskyttelse reelt har adgang til asylproceduren ved: a) straks at gå i gang med at rekruttere personale, der skal sikre, at asyltjenesten er tilstrækkeligt bemandet til, at alle kontorer er fuldt operationelle og i stand til at behandle alle asylansøgninger rettidigt. Det kræver, at der hurtigt indføres en rekrutteringsprocedure for at sikre en meget stor forøgelse af antallet af sagsbehandlere og andet relevant personale i asyltjenesten b) straks at åbne yderligere regionale asylkontorer i regionerne Attika (Piræus), Kos, Leros, Kreta (Heraklio) og Vestgrækenland (Patra) og Thessalien og Epirus (Volos og Ioannina) c) sikre en effektiv sagsforvaltningsprocedure, der skal garantere, at sagerne behandles på velordnet vis og øge myndighedernes evne til at måle den nuværende præstation, opdage potentielle flaskehalse og planlægge kommende ressourcebehov d) sikre, at asyltjenesten har et passende antal medarbejdere i det administrative støttepersonale til hvert kontor, som kan booke samtaler, lave aftaler om registrering, hyre tolke og forvalte det generelle arbejdsflow i hvert kontor med henblik på en velfungerende asylproces. Den græske asyltjeneste bør på grundlag af en fuldstændig og løbende vurdering fastslå, hvor mange medarbejdere, der sandsynligvis er brug for for at behandle de asylansøgninger, der indkommer inden for den seks måneders frist, der er fastsat i direktiv 2013/32/EU. Denne behovsvurdering bør løbende ajourføres og bør indeholde oplysninger om antallet af medarbejdere, der er rekrutteret i medfør af henstilling 2 a) ovenfor.
(3)

Ekspertpanelet konkluderede, at Ni via foder til kvæg, svin, kaniner, ænder, fisk, hunde, høns, heste, får, geder og katte sandsynligvis ikke har negative konsekvenser. For så vidt angår vurderingen af risiciene for menneskers sundhed i forbindelse med tilstedeværelsen af Ni i fødevarer af animalsk oprindelse konkluderede ekspertpanelet, at de nuværende niveauer af kronisk eksponering for NI i den gennemsnitlige befolkning, når man kun tager fødevarer af animalsk oprindelse i betragtning, kan give anledning til bekymring med hensyn til de yngre befolkningsgrupper. For så vidt angår akut eksponering via kosten konkluderede ekspertpanelet, at nikkeloverfølsomme personer også har risiko for udvikling af eksematøse hudreaktioner, der kan blusse op, gennem indtagelse af fødevarer af animalsk oprindelse. Det bidrag, som fødevarer af animalsk oprindelse yder til menneskers eksponering for nikkel, bør derfor ikke undervurderes, navnlig ikke i aldersgrupper med et højt niveau af eksponering for nikkel via kosten. Dog var det ud fra de tilgængelige data ikke muligt at fastsætte overslæbsmængder fra foder til fødevarer af animalsk oprindelse.
(3)

EFSA's Ekspertpanel for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden (i det følgende benævnt »ekspertpanelet«) besluttede at udvide risikovurderingen til også at omfatte drikkevand og vedtog den videnskabelige udtalelse om de risici for folkesundheden, der er forbundet med tilstedeværelsen af nikkel i fødevarer og drikkevand (1). I denne udtalelse blev reproduktions- og udviklingstoksicitet identificeret som kritisk effekt med henblik på risikokarakteriseringen af vedvarende oral eksponering for nikkel. Opblussen af eksematøse reaktioner og forværring af allergiske reaktioner blev identificeret som kritisk effekt af nikkeloverfølsomme menneskers akutte orale eksponering for nikkel.
(2)

Visse fisk og fiskevarer fra Østersøregionen overskrider jævnligt grænseværdierne. Det er ikke muligt at kontrollere, om hvert enkelt parti fisk og fiskevarer overholder grænseværdierne. For at sikre, at kun fisk og fiskevarer, som er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, markedsføres, er der derfor blevet udarbejdet en liste over fisk fra Østersøregionen, hvor manglende overholdelse af grænseværdierne kan forventes. Denne liste er udarbejdet på baggrund af tilgængelige data og skal ajourføres regelmæssigt. Der er fastsat særlige risikohåndteringsforanstaltninger for fisk og fiskevarer fra Østersøregionen, for hvilke der ikke kan sikres overholdelse af grænseværdierne på grundlag af de tilgængelige data om forekomsten af forurenende stoffer, for at sikre, at kun fisk og fiskevarer, som er i overensstemmelse med EU-lovgivningen, markedsføres.
15.

Den kendsgerning, at Kommissionen efter at have modtaget meddelelse om et forslag til aftale eller overenskomst i henhold til artikel 103 konstaterer, at der ikke findes punkter, som strider imod traktaten, udelukker ikke, at gennemførelsen af denne aftale eller overenskomst kan give anledning til en overtrædelse af Euratomlovgivningen.
(4)

Finanspolitikken er af afgørende fælles interesse i ØMU'en. Det er vigtigt at føre en ansvarlig national budgetpolitik, der overholder de fælles budgetregler, for at understøtte bæredygtigheden af gælden og give de finanspolitiske stabilisatorer mulighed for at fungere og afbøde landespecifikke chok. Det er desuden afgørende at nå frem til en hensigtsmæssig finanspolitisk kurs i euroområdet som helhed, der afspejler en balance mellem finanspolitisk holdbarhed på lang sigt og makroøkonomisk stabilisering på kort sigt, og at undgå procykliske finanspolitikker. Den nødvendige finanspolitiske indsats varierer afhængigt af medlemsstaternes respektive placering med hensyn til kravene i stabilitets- og vækstpagten (SVP), og medlemsstaterne bør ligeledes tage hensyn til stabiliseringsbehov og eventuelle afsmittende virkninger på tværs af euroområdet. Det kræver, at samordningen af finanspolitikken i euroområdet styrkes i fuld overensstemmelse med SVP. I den forbindelse synes den stort set neutrale samlede finanspolitiske kurs, der ventes for euroområdet i 2016, at være passende i lyset af de overordnede makroøkonomiske forhold og nedadgående risici for væksten. På grundlag af prognosen om en gradvis indsnævring af outputgabet bør finanspolitikken i 2017 undgå procyklikalitet og nedbringe den offentlige gæld for at genopbygge de finanspolitiske stødpuder. Dette bør afspejles i forberedelserne af de opdaterede stabilitetsprogrammer i foråret 2016, idet der tages højde for den seneste økonomiske og finanspolitiske udvikling. Sammensætningen af budgetstrategierne er endnu ikke tilstrækkeligt vækstfremmende. Som understreget i Rådets henstilling til eurolandene (3) vedtaget den 14. juli 2015 bør eurolandene afholde tematiske drøftelser om at øge kvaliteten og holdbarheden af de offentlige finanser.
4.

Beskæftigelses- og rodematerialet bør give svinene mulighed for at opfylde deres basale behov, uden at det bringer deres sundhed i fare. Med henblik herpå bør materialet være sikkert og have følgende egenskaber: a) være spiseligt— således at svinene kan spise eller snuse til det, helst med visse ernæringsmæssige fordele b) kunne tygges på— således at svinene kan bide i det c) kunne rodes i— således at svinene kan rode i det d) være manipulerbart— således at svinene kan ændre dets placering, udseende eller struktur.
(5)

Resultaterne af disse overvågninger blev rapporteret i EFSA's tekniske rapport »Evaluation of monitoring data on levels of ethyl carbamate in the years 2010-2012 (5)«, som blev vedtaget den 28. marts 2014. Rapporten giver et overblik over ethylcarbamatniveauerne i brændevin af stenfrugter og brændevin af andre frugter end stenfrugter i de tre prøveudtagningsår 2010-2012. I ethylcarbamatdatasættet for 2010-2012 var over 80 % af analyseresultaterne for brændevin af stenfrugter og over 95 % af analyseresultaterne for brændevin af andre frugter end stenfrugter generelt under målværdien på 1 mg/l. Den gennemsnitlige forekomst for de samme fødevaregrupper var også under målet (omkring to tredjedele af målet for brændevin af stenfrugter og en tredjedel af målet for brændevin af andre frugter end stenfrugter).
(5)

Luxembourg er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram for 2016 har regeringen planlagt at bringe budgettet i balance i 2017 og derefter opnå små overskud frem til 2020, hvor der forventes et overskud på 0,4 % af BNP. Den mellemfristede budgetmålsætning vil være opfyldt i hele programperioden. I sit stabilitetsprogram har Luxembourg imidlertid meddelt, at den mellemfristede budgetmålsætning vil blive ændret fra et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP indtil 2016 til et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP fra 2017. Ifølge stabilitetsprogrammet ventes gældskvoten at vokse gradvist til 23,5 % af BNP i 2020. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk, med undtagelse af 2017 og 2018, hvor det er positivt. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 ventes det strukturelle overskud at falde til 1,4 % af BNP i 2016 og yderligere til 0,3 % af BNP i 2017 og holder sig således over den mellemfristede budgetmålsætning. Eventuelle fremtidige afvigelser skal vurderes i forhold til kravet om at holde den strukturelle saldo på niveauet for den mellemfristede budgetmålsætning og under hensyntagen til behovet for at sikre de offentlige finansers bæredygtighed på længere sigt, navnlig på pensionsområdet. På baggrund af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at Luxembourg forventes at være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten.
(6)

Letland er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram for 2016 har regeringen planlagt en gradvis forbedring af den samlede saldo til 0,5 % af BNP i 2019. Den planlagte tilpasningssti i retning af den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 1 % af BNP tager højde for den ønskede afvigelse relateret til den systemiske pensionsreform i 2017 og 2018 og den omfattende strukturreform i sundhedssektoren i perioden 2017-2019. Ifølge stabilitetsprogrammet ventes den offentlige gældskvote at stige til 40 % i 2016, før den atter falder til 38 % i 2018. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. De foranstaltninger, der er nødvendige for at understøtte de planlagte underskudsmål fra og med 2017, er imidlertid ikke tilstrækkeligt specificerede. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 peger den overordnede vurdering i retning af en risiko for en vis afvigelse i 2016 og, under antagelse af uændret politik, i 2016 og 2017 samlet set. På grundlag af sin vurdering af stabilitetsprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at Letland forventes at være i bred overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Der vil imidlertid være behov for yderligere foranstaltninger for at sikre overensstemmelse i 2016.
(6)

Rumænien er i øjeblikket omfattet af den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I konvergensprogrammet for 2016 forventer regeringen en forringelse af den offentlige saldo fra -0,7 % i 2015 til -2,9 % af BNP i 2016 og 2017. Der forventes ligeledes en forværring af den strukturelle saldo. I programmet forventes der en afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning — et strukturelt underskud på 1 % af BNP — som blev opfyldt i 2014 og 2015, og der forventes ikke nogen tilbagevenden til målsætningen i indeværende programperiode. I konvergensprogrammet forventes det, at den offentlige gældskvote forbliver under 40 % i hele programperioden. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk for 2016 og lettere optimistisk for 2017. På basis af Kommissionens forårsprognose 2016 er der risiko for en betydelig afvigelse både i 2016 og, under antagelse af uændret politik, i 2017. I Kommissionens forårsprognose 2016 anslås det offentlige underskud desuden at udgøre 3,4 % af BNP i 2017, dvs. over traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. På grundlag af vurderingen af konvergensprogrammet og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2016 er Rådet af den opfattelse, at der er risiko for, at Rumænien ikke vil være i overensstemmelse med bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten. Derfor vil derfor være behov for yderligere foranstaltninger for at sikre overensstemmelse i 2016 og 2017.