Rådets forordning (EF) nr. 696/2002

af 22. april 2002

om bekræftelse af den endelige antidumpingtold på import af sengelinned af bomuld med oprindelse i Indien, der blev indført ved forordning (EF) nr. 2398/97, som ændret og suspenderet ved forordning (EF) nr. 1644/2001

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1) ("grundforordningen"),

under henvisning til forslag fra Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. EKSISTERENDE FORANSTALTNINGER

(1) Ved forordning (EF) nr. 2328/97 af 28. november 1997(2) indførte Rådet en endelig antidumpingtold på import af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan ("den endelige forordning"). Forud for den endelige forordning fandtes Kommissionens forordning (EF) nr. 1069/97(3) om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på import af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan ("den midlertidige forordning").

Den 12. marts 2001 vedtog tvistbilæggelsesorganet i Verdenshandelsorganisationen (WTO) en rapport fra appelorganet og en panelrapport, som ændret ved appelorganets rapport, om sagen "De Europæiske Fællesskaber - antidumpingtold på import af sengelinned af bomuld fra Indien" ("rapporterne")(4).

Der henvises til, at den endelige forordning som følge af vedtagelsen af disse rapporter blev ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1644/2001(5) om indførelse af en endelig antidumpingtold på import af sengelinned af bomuld med oprindelse i Egypten, Indien og Pakistan og om suspension af anvendelsen heraf for import med oprindelse i Indien. Den endelige forordning blev senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 160/2002(6), som suspenderede anvendelsen af antidumpingtold for import med oprindelse i Egypten og afsluttede proceduren over for Pakistan. I medfør af artikel 1, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 160/2002 udløb antidumpingtolden på import af sengelinned fra Egypten efterfølgende den 28. februar 2002, idet Kommissionen ikke havde modtaget nogen anmodning om fornyet undersøgelse inden for den frist, der var fastsat i forordningen.

B. NYVURDERING AF UNDERSØGELSESRESULTATERNE

1. Indledende bemærkninger

(2) Efter en behørigt begrundet anmodning fra Committee of the Cotton and allied textile Industries of the European Communities (EUROCOTON), der var klageren i den oprindelige undersøgelse, indledte Kommissionen i medfør af artikel 11, stk. 3, i grundforordningen en undersøgelse, som kun vedrørte dumping. Meddelelsen om indledning af proceduren blev offentliggjort den 13. februar 2002(7), og anvendelsen af antidumpingtolden forbliver suspenderet, indtil resultatet af den fornyede undersøgelse foreligger, jf. artikel 2, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1644/2001.

(3) I betragtning af at proceduren nu er afsluttet for så vidt angår import med oprindelse i Pakistan, og at foranstaltningerne vedrørende import med oprindelse i Egypten udløb den 28. februar 2002, forekommer det nu hensigtsmæssigt at nyvurdere undersøgelsesresultaterne. Nyvurderingen er begrænset til fastsættelse af skaden og årsagssammenhængen, som tidligere var baseret på en undersøgelse af de samlede virkninger af import fra Indien, Egypten og Pakistan.

(4) Der henvises til, at undersøgelsen af dumping omfattede perioden fra 1. juli 1995 til 30. juni 1996 ("undersøgelsesperioden"). Undersøgelsen af de parametre, der var relevante for at fastsætte skaden, omfattede perioden fra 1. januar 1992 til slutningen af undersøgelsesperioden (30. juni 1996). Denne periode benævnes i det følgende "den betragtede periode".

2. Skade

2.1. Mængde, markedsandel og priser for importen fra Indien

(5) Tabellen viser, hvordan importen fra Indien, isoleret set, har udviklet sig i den betragtede periode.

>TABELPOSITION>

(6) Importen fra Indien, set isoleret, voksede fra 11845 tons i 1992 til 18428 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning på 56 % eller 6583 tons i den betragtede periode.

(7) Hvis man udelader importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, er stigningen i mængden af dumpingimport fra Indien alligevel signifikant. Med denne udeladelse steg dumpingimporten fra 10232 tons i 1992 til 15816 tons i undersøgelsesperioden, dvs. en stigning på 55 % eller 5584 tons. Markedsandelen af dumpingimporten steg med 66 % i den betragtede periode og repræsenterede stadig 8,5 % af fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden.

(8) Det er værd at bemærke, at importen fra Indien steg mest i perioden fra 1994 til undersøgelsesperioden (+ 5315 tons og en vækst i markedsandel på 3,1 procentpoint eller + 5058 tons og + 2,9 procentpoint i markedsandel, hvis man udelader importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping). Denne udvikling i dumpingimporten var sammenfaldende med et fald i forbruget på fællesskabsmarkedet på 4 % eller 7849 tons.

(9) Ovenstående tabel viser desuden et signifikant fald i priserne på indisk sengelinned i den betragtede periode. Gennemsnitspriserne faldt således med 18 % i perioden fra 1993 til undersøgelsesperioden og med 25 % mellem 1994 og undersøgelsesperioden. Der er ingen signifikant forskel i udviklingen i salgspriserne, hvis man udelader importen fra indiske eksportører, som ikke havde foretaget dumping.

(10) I undersøgelsesperioden lå prisunderbudsniveauet for dumpingimport med oprindelse i Indien på mellem 13,8 % og 40,8 %, udtrykt i procent af EF-erhvervsgrenens justerede gennemsnitspriser. Prisunderbudsniveauet er stadig signifikant, hvis man udelader importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping (jf. betragtning 24 i forordning (EF) nr. 1644/2001). Den vejede gennemsnitlige underbudsmargen er på omkring 19 %.

2.2. EF-erhvervsgrenens situation

(11) Der henvises til, at EF-erhvervsgrenens situation er analyseret i betragtning 81 til 91 i den midlertidige forordning samt i betragtning 40 til 41 i den endelige forordning. Som det fremgår af betragtning 25 til 47 i forordning (EF) nr. 1644/2001, blev alle de faktorer, der er opført i artikel 3, stk. 5, i grundforordningen, analyseret.

2.2.1. Vækst

(12) EF-erhvervsgrenens vækst udtrykt i salgsmængde var særlig negativ mellem 1994 og undersøgelsesperioden (- 1173 tons). Væksten i markedsandel var meget begrænset i samme periode (+ 0,2 procentpoint) og endog negativ mellem 1995 og undersøgelsesperioden. Samtidig var væksten i markedsandelen for lavprisimport fra Indien konstant positiv og betydelig. Mellem 1994 og undersøgelsesperioden steg importen fra Indien med 40,5 % eller 5315 tons (47 % eller 5058 tons, hvis importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, udelades) og væksten i markedsandel var på hele 3,1 procentpoint (2,9 procentpoint) i samme periode.

2.2.2. Faktorer, der påvirkede priserne i Fællesskabet

(13) For at vurdere, hvilke faktorer der påvirkede hjemmemarkedspriserne, fokuserede analysen hovedsagelig på den faldende efterspørgsel og priserne på råbomuld.

(14) Det fremgik klart af undersøgelsen, at det tomrum, der opstod som følge af fabrikslukninger i Fællesskabet og faldet i importen fra visse andre tredjelande i den betragtede periode, i stor udstrækning var blevet fyldt ud af importen fra Indien, og at størstedelen havde fundet sted til dumpingpriser. Da priserne på dumpingimporten fra Indien var blandt de laveste hos alle erhvervsdrivende, som solgte sengelinned på fællesskabsmarkedet, konkluderes det, at faldet i efterspørgsel ikke i sig selv havde nogen afgørende indvirkning på priserne, heller ikke på EF-erhvervsgrenens priser.

(15) Prisen på råbomuld, som kan udgøre op til 15 % af de samlede omkostninger for sengelinned, steg betydeligt i den betragtede periode. Under redelige markedsforhold vil producenterne normalt kunne overvælte denne omkostningsstigning på kunderne. Det fremgik af undersøgelsen, at dette ikke var muligt for EF-erhvervsgrenen i det foreliggende tilfælde.

(16) Det bemærkes endvidere, jf. betragtning 9 og 10, at undersøgelsen også fastslog, at priserne på den pågældende import faldt betydeligt, og at der var signifikant prisunderbud fra indiske eksporterende producenters side. De indiske priser faldt med op til 18 %, og der blev konstateret underbudsmargener på mellem 13,8 % og 40,8 %.

(17) Importen fra Indien steg endvidere mest mellem 1994 og undersøgelsesperioden: 5315 tons (5058, hvis import, som ikke fandt sted til dumpingpriser, udelades) og en vækst i markedsandelen på 3,1 procentpoint (2,9 procentpoint). Denne import repræsenterede 34 % af EF-erhvervsgrenens salgsmængde i 1994 og over 50 % i undersøgelsesperioden.

2.2.3. Den faktiske dumpingmargen

(18) Den faktiske dumpingmargens indvirkninger på EF-erhvervsgrenen kan ikke anses for ubetydelige i betragtning af mængden og priserne på importen fra Indien. Som beskrevet i betragtning 8 steg importen fra Indien således markant i absolutte og relative tal. Den repræsenterede 33 % af EF-erhvervsgrenens salgsmængde i 1992 og over 50 % i undersøgelsesperioden (henholdsvis 28 % og 43 %, hvis importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, udelades).

(19) Sammenslutningen af indiske eksportører har fremført, at hvis dumpingmargenerne er meget lavere end underbudsmargenerne, må den skade, der er blevet påført EF-erhvervsgrenen, skyldes andre faktorer. Skønt det konstateres, at de individuelle dumpingmargener og den vejede gennemsnitlige dumpingmargen, der er fundet for Indien, er lavere end underbudsmargenerne, er de fundne dumpingmargener stadig klart over minimumstærsklerne. Mindst en tredjedel af underbuddene ville således ikke have fundet sted, hvis importen fra Indien ikke var blevet dumpet, og dette ville have gjort varerne fra Indien betydeligt mindre attraktive.

2.3. Konklusion vedrørende skade

(20) Det fremgår af ovenstående undersøgelse, at importen fra Indien steg med 56 % eller med 6583 tons fra 1992 til undersøgelsesperioden, og at dens markedsandel steg med 67 % (55 % eller med 5584 tons, hvis import der ikke er foregået til dumpingpriser udelades). Hvis der kun tages hensyn til dumpingimporten, steg importen med 3,4 procentpoint i markedsandel og repræsenterede 8,5 % af fællesskabsmarkedet i undersøgelsesperioden. Stigningen i absolutte og i relative tal forblev derfor signifikant, også selv om importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, udelades. Endvidere faldt gennemsnitspriserne på indisk sengelinned med op til 18 % i den betragtede periode, og underbudsniveauet for dumpingimporten blev fastsat til gennemsnitlig 19 % i undersøgelsesperioden.

(21) På grundlag af ovenstående kan det konkluderes, at Fællesskabet har lidt væsentlig skade.

3. Årsagssammenhæng

3.1. Indledning

(22) På grundlag af ovenstående resultater bør analysen af årsagssammenhængen, der blev foretaget i betragtning 54 til 58 i forordning (EF) nr. 1644/2000 samt i betragtning 100 og 101 i den midlertidige forordning, ligeledes nyvurderes.

3.2. Følgevirkningerne af dumpingimporten fra Indien

(23) Som det fremgår af betragtning 5 til 8 ovenfor, steg importen fra Indien markant med 6583 tons i absolutte tal og med 56 % i procent (hvis importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, udelades, vil stigningen i mængde være på 5584 tons og i procent 55 %). Markedsandelen for denne import steg i den betragtede periode fra 5,9 % til 9,9 % eller med 4,0 procentpoint (og fra 5,1 % til 8,5 % eller 3,4 procentpoint, hvis importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, udelades). I undersøgelsesperioden var den vejede gennemsnitlige underbudsmargen (eksklusiv ikke-dumpingimport fra indiske eksportører) fastsat til omkring 19 %.

(24) I den betragtede periode var der en lettere stigning i EF-erhvervsgrenens salg med 348 tons, og erhvervsgrenens markedsandel steg fra 18,1 % til 19,7 % eller med 1,6 procentpoint. Dette bør ses i lyset af den omstændighed, at det lykkedes EF-erhvervsgrenen at omlægge produktion og salg til varer med større merværdi for derved at bevare produktions- og salgsniveauet. Dette medførte generelt øgede omkostninger, der ikke blev dækket af prisstigninger. Undersøgelsen viste således, at EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspris i det store og hele forblev uændret.

(25) Der henvises også til, at markedet for sengelinned til en vis grad er kendetegnet af varesubstitution og gennemsigtighed (jf. betragtning 97 i den midlertidige forordning). De store indkøbere af sengelinned i Fællesskabet, som med deres ordrer kan sikre en høj kapacitetsudnyttelse og derved opnå visse stordriftsfordele, er meget prisbevidste. Ud fra dette kan det konkluderes, at de lave priser, som de pågældende indiske eksporterende producenter tilbød, og som var de laveste på fællesskabsmarkedet, kombineret med deres betydelige og voksende markedsandel har udøvet et fortsat nedadgående pres på priserne på fællesskabsmarkedet.

(26) Som anført i betragtning 17 bør det endvidere noteres, at der fra 1994 til undersøgelsesperioden blev konstateret den største stigning i importen fra Indien, nemlig 41 % eller 5315 tons (eller 47 % og 5058 tons, hvis importen fra eksportører, som ikke havde foretaget dumping, udelades). I den periode voksede markedsandelen for import fra Indien med 3,1 procentpoint (henholdsvis 2,9 procentpoint). Der henvises til, at undersøgelsen viste, at det var i den periode, at EF-erhvervsgrenens finansielle situation forværredes mest: dens fortjeneste faldt således med 1,4 procentpoint og afkastet af dens investeringer med 7 procentpoint.

Som anført i betragtning 99 i den midlertidige forordning var det nedadgående pres på priserne og den deraf følgende faldende rentabilitet (og den tilhørende negative udvikling i likviditeten og investeringsafkastet) de indikatorer, som først og fremmest gør det muligt at slutte, at EF-erhvervsgrenen led væsentlig skade. I betragtning af, at forværringen af EF-erhvervsgrenens situation og den markante stigning i lavprisdumpingimporten optrådte samtidig, kan det bekræftes, at der er en direkte sammenhæng mellem denne import og den væsentlige skade, der er konstateret.

3.3. Følgevirkninger af andre faktorer

3.3.1. Indledende bemærkninger

(27) Der henvises til, at den analyse, der blev foretaget i forordning (EF) nr. 1644/2001 af virkningerne af andre faktorer end dumpingimporten på EF-erhvervsgrenens situation, bekræftede årsagssammenhængen mellem dumpingimporten med oprindelse i Indien, Egypten og Pakistan og den væsentlige skade, der er konstateret (jf. betragtning 69 i forordning (EF) nr. 1644/2001). I denne analyse indgik en analyse, som tydeligvis ikke omfattede import fra Egypten og Pakistan, af import fra andre tredjelande, som ikke var omfattet af foranstaltninger. Da proceduren vedrørende import med oprindelse i Pakistan er blevet afsluttet (jf. betragtning 13 i forordning (EF) nr. 160/2002), og foranstaltningerne over for Egypten er udløbet, vil nyvurderingen af virkningerne af import af sengelinned fra andre tredjelande omfatte al import undtagen import fra Indien, men inklusive import fra Egypten og Pakistan.

(28) Det er endvidere vigtigt at sikre, at de skadelige virkninger af import fra ikke-berørte tredjelande, inklusive Egypten og Pakistan, ikke tilskrives import fra Indien, isoleret set. Der blev derfor foretaget en separat vurdering, hvor der skelnes mellem de skadelige virkninger af disse importer.

(29) Det bør fra begyndelsen understreges, hvilken form for skade EF-erhvervsgrenen har lidt, nemlig et nedadgående pres på priserne og en faldende og utilstrækkelig rentabilitet, som har medført økonomiske tab.

3.3.2. Følgevirkninger af dumpingimporten fra tredjelande

(30) Der skal først henvises til, at virkningerne af import af sengelinned fra tredjelande eksklusive Indien, Egypten og Pakistan er analyseret i betragtning 100 til 101 i den midlertidige forordning. Det blev konstateret, at denne import havde oprindelse i en lang række tredjelande med meget begrænsede markedsandele. Som det fremgår af nedenstående tabel, var markedsandelen for de mest relevante tredjelande i undersøgelsesperioden som følger: Tyrkiet (4 %), Polen (2,4 %), Thailand (1,5 %), Kina (1,1 %) og Rumænien (1,7 %). Alle de andre tredjelande havde en markedsandel på under 1 % af forbruget i Fællesskabet.

>TABELPOSITION>

(31) Analysen viser, at Thailand, der havde en importpris, der var 7 % højere end Indiens, havde det laveste prisniveau af alle ovennævnte tredjelande. Thailands markedsandel (1,5 %) er imidlertid kun 15 % af markedsandelen for Indien alene. Alle de andre tredjelandseksportører solgte deres sengelinned på fællesskabsmarkedet til priser, der lå betydeligt højere end priserne hos de eksporterende producenter i Indien og Egypten. Det fremgår af ovenstående, at størsteparten af ovennævnte import blev underbudt af importen fra Indien og Egypten og i visse tilfælde selv Pakistan.

(32) Som anført i betragtning 101 i den midlertidige forordning kunne billig import fra andre tredjelande end Egypten og Pakistan, som underbød EF-erhvervsgrenens priser, også have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt. I betragtning af disse landes begrænsede markedsandel og niveauet af deres salgspriser anses deres eventuelle følgevirkninger for fællesskabsmarkedet imidlertid som ubetydelige.

(33) For det andet blev den import, der kunne tilskrives pakistanske og egyptiske eksporterende producenter, analyseret i forbindelse med vurderingen af virkningen af anden import til Fællesskabet med oprindelse i lande, der ikke var omfattet af undersøgelsen. Generelt var udviklingen i importen af sengelinned fra tredjelande, inklusive Egypten og Pakistan, som følger:

>TABELPOSITION>

(34) Ovenstående tabel viser, at der var en lettere stigning på 1 % eller 384 tons i importmængden fra alle andre tredjelande i den betragtede periode. Sammenlignet med konklusionerne i den midlertidige forordning, som viste, at der var en generelt faldende tendens i den betragtede periode, steg importen fra disse andre lande således med 6 % indtil 1994, hvorefter den faldt med 5 %. I slutningen af den betragtede periode var importmængden stort på samme niveau som i begyndelsen. Denne ændring i konklusionerne viser sig også i markedsandelen. De pågældende landes markedsandel steg med 8 % eller 2,6 procentpoint i samme periode.

(35) Det bør bemærkes, at der i perioden umiddelbart forud for undersøgelsesperioden, nemlig fra 1994 til slutningen af undersøgelsesperioden, hvor udviklingen i den økonomiske situation for EF-erhvervsgrenen var mest negativ, også var en negativ udvikling i importen fra andre tredjelande: Mængden faldt med 5 % eller med 3474 tons, og deres markedsandel blev også forringet. Gennemsnitsprisen forsatte imidlertid med at stige.

(36) Det bør bemærkes, at konklusionerne i betragtning 100 og 101 i den midlertidige forordning vedrørende udviklingen i mængden og den gennemsnitlige importpris i andre tredjelande ikke ændres synderligt, hvis importen fra Egypten og Pakistan medregnes. Der henvises til, at Pakistan er langt det vigtigste eksportland af disse "andre tredjelande", og at den gennemsnitlige importpris steg betydeligt i den betragtede periode. Desuden var priserne hos pakistanske producenter, der deltog i stikprøven, i mange tilfælde højere end importpriserne hos de indiske producenter, der deltog i stikprøven, specielt i undersøgelsesperioden.

(37) For det tredje og for fuldstændighedens skyld er tallene for import af sengelinned med oprindelse i Egypten og Pakistan opgivet nedenfor og analyseret separat, således at der kan skelnes mellem de skadelige virkninger af importen fra disse tredjelande og de skadelige virkninger af dumpingimport fra Indien:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(38) Udviklingen i importen fra Egypten og Pakistan kontrasterer med udviklingen i importen fra Indien, som er beskrevet i betragtning 5 til 7. Den samlede import fra disse to lande var altid højere end importen fra Indien alene. Men mens importen fra Indien steg markant både i absolutte og i relative tal i den betragtede periode, forblev importen fra Pakistan stort set uændret i denne periode. Skønt importen fra Egypten steg både i absolutte og i relative tal, lå den i slutningen af den betragtede periode stadig langt under det indiske niveau.

(39) Hvad priserne angår, fremgår det af Eurostats importstatistikker, at mens priserne på import fra Egypten, som udgjorde en ret lille markedsandel sammenlignet med importen fra Pakistan og Indien, var faldet lidt (2 %) i den betragtede periode, var de pakistanske priser steget (se betragtning 80 i den midlertidige forordning). De pakistanske priser er endvidere gennemsnitlig højere end de indiske priser. Desuden blev det i undersøgelsesperioden og på grundlag af data, der blev indsamlet for lignende typer sengelinned fra virksomheder, der deltog i stikprøven konstateret, at de pakistanske produkter i mange tilfælde og i store mængder blev solgt til højere priser end de priser, der blev tilbudt af de indiske eksporterende producenter.

(40) Det fremgår af Eurostats importstatistikker, at de indiske priser i 1994 var gennemsnitlig 7 % højere end de pakistanske priser, men at udviklingen vendte markant i løbet af undersøgelsesperioden, så de indiske priser blev gennemsnitlig 18 % lavere. Det fremgår også, at de pakistanske priser i perioden fra 1994 til undersøgelsesperioden faldt med 2 %, mens de indiske priser faldt med hele 25 %. I den samme periode steg de egyptiske priser med gennemsnitlig 3 %.

(41) Det er i den seneste del af den betragtede periode, nemlig mellem 1994 og undersøgelsesperioden, at de indiske eksporterende producenter opnåede den største salgsmængde og den største markedsandel (jf. betragtning 17 og 26 ovenfor). Denne periode er sammenfaldende med forværringen af EF-erhvervsgrenens finansielle situation.

(42) Lavprisimport fra Indien repræsenterede generelt mere end 50 % af EF-erhvervsgrenens salg i undersøgelsesperioden, og prisunderbuddene fra eksporterende producenter i Indien var betydelige (jf. betragtning 10 og 18 ovenfor). Mellem 1993 og undersøgelsesperioden var de indiske priser, som var blandt de laveste hos alle de erhvervsdrivende på det prisbevidste fællesskabsmarked, faldet med 18 %. De indiske priser faldt med 25 % i perioden fra 1994 til undersøgelsesperioden, hvor udviklingen i den finansielle situation for EF-erhvervsgrenen var mest negativ.

(43) Ved analysen af arten og omfanget af den skade, som den indiske lavprisimport forårsagede på fællesskabsmarkedet, bør der tages hensyn til den drastiske vækst i den indiske import sammenlignet med EF-erhvervsgrenens salgsmængde (se betragtning 18) og den negative udvikling i de indiske salgspriser i den betragtede periode samt i perioden fra 1994 til undersøgelsesperioden, hvor forværringen af EF-erhvervsgrenens situation som nævnt var mest markant. Virkningen af den ovennævnte stigning i mængden og udviklingen i salgsprisen for EF-erhvervsgrenen bør også ses i lyset af den gennemsigtighed og prisfølsomhed, som er karakteristisk for markedet for sengelinned.

(44) En separat analyse af indvirkningerne af mængden af import fra Egypten og Pakistan og af indvirkningerne af denne import på sengelinnedpriserne på EF-markedet og de deraf følgende virkninger for EF-erhvervsgrenen viser, at skønt importen fra disse lande havde en vis negativ virkning, var den negative virkning af dumpingimporten fra Indien, isoleret set, ikke desto mindre signifikant. Denne konklusion tager hensyn til arten af den konstaterede væsentlige skade og til de øgede mængder og de lave priser, der blev tilbudt på fællesskabsmarkedet af de indiske eksporterende producenter.

(45) Som det fremgår af betragtning 5 til 10 ovenfor, steg importen fra Indien støt i den betragtede periode. Nedenstående tabel viser udviklingen i importen fra indiske eksporterende producenter, der ikke havde foretaget dumping, og deres andel i den samlede import af sengelinned fra Indien. Udviklingen i importen fra Indien forbliver således signifikant, selv om importen fra indiske eksportører, der ikke havde foretaget dumping, udelades.

>TABELPOSITION>

(46) Det fremgår endelig af ovenstående, at der kun blev importeret begrænsede mængder sengelinned fra indiske eksporterende producenter, der ikke havde foretaget dumping. Denne import steg fra 1612 tons i 1992 til 2611 tons i undersøgelsesperioden. De disponible oplysninger viser også, at priserne for denne import steg i den betragtede periode. Selv hvis denne import blev medregnet i ovennævnte analyse, ville den således ikke vende den udvikling, der blev konstateret i betragtning 34.

På grundlag af ovenstående ændres konklusionen i betragtning 44 således ikke, hvis importen fra indiske eksporterende producenter, der ikke havde foretaget dumping, medregnes i den samlede analyse af importen af sengelinned fra andre tredjelande.

3.4. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

(47) På grundlag af argumentationen i betragtning 52 til 70 i forordning (EF) nr. 1644/2001 og ovenstående nyvurdering af konklusionerne kan det klart sluttes, at der er en direkte sammenhæng mellem stigningen i mængden og priseffekten af dumpingimporten fra Indien, isoleret set, og den væsentlige skade, der blev påført EF-erhvervsgrenen.

(48) Denne sammenhæng fremgår især af omfanget af væksten i mængde og markedsandel af import med oprindelse i Indien sammenlignet med import fra andre tredjelande. Dette har bidraget til at trykke salgspriserne og forringe EF-erhvervsgrenens rentabilitet fra 3,6 % i 1992 til 1,6 % i undersøgelsesperioden.

(49) En analyse af EF-erhvervsgrenens situation mellem 1994 og undersøgelsesperioden og af importen af sengelinned fra Indien viser endvidere, at den markante forværring af EF-erhvervsgrenens finansielle situation tidsmæssigt falder sammen med stigningen i både relative og absolutte tal af lavprisimport og dumpingimport med oprindelse i Indien.

(50) Ud fra ovennævnte analyse anses importen af sengelinned med oprindelse i Indien for at have haft en væsentlig negativ indvirkning på EF-erhvervsgrenens situation, mens virkningerne af andre faktorer, bl.a. import fra andre tredjelande, inklusive Pakistan og Egypten, ikke er i stand til at ændre den konklusion, at der består en reel og betydelig årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Indien og den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt. De skadelige virkninger af den indiske import for fællesskabsmarkedet var således større end virkningen af nogen anden faktor i den sidste del af den betragtede periode. Det var i denne periode, at importen med oprindelse i Indien voksede mest i mængde og markedsandel, at priserne faldt med 25 %, og at den finansielle situation for EF-erhvervsgrenen blev betydeligt forværret. Der består følgelig en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Indien og den væsentlige skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

C. DEN SAMLEDE KONKLUSION

(51) Det følger af ovenstående, at den ændrede endelige antidumpingtold, der ved forordning (EF) nr. 1644/2001 blev indført og suspenderet for import af sengelinned med oprindelse i Indien, bør bekræftes.

(52) De indiske myndigheder, de indiske eksportører og deres sammenslutning, alle berørte parter i Fællesskabet, navnlig EF-erhvervsgrenen, importørerne og forbrugerne har modtaget oplysninger om de nyvurderede resultater og fået lejlighed til at fremsætte bemærkninger og blive hørt. Der er taget hensyn til de mundtlige og skriftlige bemærkninger, der er fremsat af disse parter, uden at det har ændret konklusionerne i denne forordning.

(53) Skønt det drejer sig om en bekræftelse, bør denne forordning af hensyn til gennemsigtigheden og retssikkerheden træde i kraft så hurtigt som muligt -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Den endelige antidumpingtold, der blev indført på import af sengelinned af bomuld med oprindelse i Indien ved artikel 1 i forordning (EF) nr. 2398/97, som ændret og suspenderet ved forordning (EF) nr. 1644/2001, bekræftes.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Luxembourg, den 22. april 2002.

På Rådets vegne

M. Arias Cañete

Formand

(1) EFT C 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2238/2000 (EFT L 257 af 11.10.2000, s. 2).

(2) EFT L 332 af 4.12.1997, s. 1.

(3) EFT L 156 af 13.6.1997, s. 11.

(4) Dokument WT/DS141/9 af 22. marts 2001.

(5) EFT L 219 af 14.8.2001, s. 1.

(6) EFT L 26 af 30.1.2002, s. 1.

(7) EFT C 39 af 13.2.2002, s. 17.