ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
d)

Forskerkarrierer og -mobilitet og systemer til vurdering og belønning af forskning: Forskeres karrierer bør generelt og specifikt i begyndelsen og midten af deres karrierer vægtes højere, herunder de specifikke barrierer, som kvinder står over for på disse stadier; deres karrierer bør gøres mere attraktive, og de bør udstyres med den nødvendige uddannelse og de nødvendige færdigheder for at kunne opfylde forskerrollens skiftende behov i hele Unionen, herunder lederskab og undervisning; bygge videre på og sikre sammenhæng med instrumentale programmer såsom Marie Skłodowska-Curie-aktioner. Dette vil opnås ved at skabe stabile, attraktive, inklusive, understøttende og gennemsigtige arbejds- og ansættelsesvilkår og ved at tilbyde klare, mere forskelligartede karriereforløb og vejledning med henblik på at træffe informerede karrierevalg. Den ubalancerede mobilitet af forskere i hele Unionen og på tværs af sektorer og offentlige forvaltninger bør tackles, samtidig med at talentdræn undgås, og tiltrækningskraften øges over for talenter fra hele verden. De nuværende forskningsevalueringssystemer for forskning, forskere, grupper og institutioner for at belønne kvalitet, virkningsfuldhed, åben videnskabelig praksis, lederskab og engagement i samfundet og samarbejde med erhvervslivet og andre aktivitetssektorer, herunder uafhængig videnskabelig rådgivning for evidensorienterede beslutningstagere, bør videreudvikles; der bør overvejes en bred vifte af forskningsoutput og -aktiviteter, idet undervisning på det videregående uddannelsesniveau også tages i betragtning, og der gives mulighed for forskelligartede karriereforløb. Belønningssystemer bør tage behørigt hensyn til at sikre gennemsigtighed, åbenhed og merit og undgå forudindtagethed, forskelsbehandling og uretfærdig behandling. Dette bør gøres effektivt og regelmæssigt overvåges ved hjælp af passende indikatorer og observatoriet for forskningskarrierer.
(6)

Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 18. november 2021 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, særlige administrative områder og andre enheder og territoriale myndigheder, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling.
(15)

Som understreget i den europæiske dagsorden for færdigheder (14) har covid-19-pandemien øget den allerede eksisterende mangel på digitale færdigheder, samtidig med at der er opstået nye uligheder, da mange medarbejdere ikke har det niveau af digitale færdigheder, der er nødvendigt på arbejdspladsen. Dette gælder også for kulturarvssektoren, hvor den digitale kløft især efterlader små institutioner (f.eks. museer) i en vanskelig position med hensyn til at gøre brug af avancerede teknologier såsom 3D eller kunstig intelligens. Derfor bør medlemsstaterne i overensstemmelse med den europæiske dagsorden for færdigheder og dens første flagskibsinitiativ, pagten for færdigheder, og til støtte for handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder (15), fastsætte specifikke mål for opkvalificering eller omskoling af medarbejdere på kulturarvsområdet. Som supplement hertil og med udgangspunkt i planen vedrørende alliancen for kulturarv (CHARTER) er de kulturelle og kreative industrier som et af de 14 økosystemer, der er udpeget i strategien for det indre marked, i øjeblikket ved at opbygge et storstilet partnerskab for udvikling af færdigheder, som bør indgå i pagten for færdigheder.
(6)

Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 9. november 2021 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, særlige administrative områder og andre enheder og territoriale myndigheder, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling.
(6)

Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 29. oktober 2021 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, særlige administrative områder og andre enheder og territoriale myndigheder, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling.
(6)

Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 8. oktober 2021 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, særlige administrative områder og andre enheder og territoriale myndigheder, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling.
(6)

Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 23. september 2021 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, særlige administrative områder og andre enheder og territoriale myndigheder, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling.
(2)

Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritets (EFSA's) Ekspertpanel for Forurenende Stoffer i Fødevarekæden vedtog i 2017 en videnskabelig udtalelse om de risici, som forekomsten af furan og methylfuraner i fødevarer udgør for folkesundheden (1). Den konkluderede, at de nuværende niveauer for eksponering for furan giver anledning til sundhedsmæssige betænkeligheder. Hvad angår methylfuraner blev det i udtalelsen konkluderet, at de kan øge den samlede eksponering for furan og alkylfuraner betydeligt og dermed øge de sundhedsmæssige bekymringer. Da der imidlertid mangler data om tilstedeværelsen af methylfuraner i fødevarer, anbefalede EFSA at udarbejde yderligere data på dette område. Det er navnlig rapporteret, at furan og alkylfuraner forekommer i kaffe, babymad på dåse, spiseklar suppe, kartoffelchips, frugtsaft, morgenmadscerealier, kiks og knækbrød.
(3)

På denne baggrund har Kommissionens forslag til Europa-Parlamentets og Rådets forordning om en ramme for foranstaltninger til styrkelse af det europæiske økosystem for halvledere (forordningen om mikrochips) (1) til formål at styrke Unionens modstandsdygtighed over for forstyrrelser i forsyningskæden for halvledere, fremme udviklingen af kapacitet inden for avanceret fremstilling, udformning og systemintegration samt avanceret industriel fremstilling i Unionen, afhjælpe den akutte mangel på kvalificeret arbejdskraft og øge den kvalificerede arbejdsstyrke samt bidrage til at skabe et modstandsdygtigt og dynamisk økosystem for halvledere i Unionen. Unionen er fast besluttet på at forfølge sit strategiske mål om at nå mindst 20 % af verdensproduktionen i værdi af avancerede, innovative og bæredygtige halvledere senest i 2030 som fastsat i det politiske program for det digitale årti (2).
(7)

For at sikre, at de fælles kriterier og tærskelværdier og den fælles ramme for foranstaltninger, som medlemsstaterne anvender for at gøre det lettere at rejse sikkert inden for området uden kontrol ved de indre grænser under covid-19-pandemien, fortsat er ajourførte og fuldt ud i overensstemmelse med den fælles tilgang med henblik på at lette den frie bevægelighed som fastsat i henstilling (EU) 2022/108, bør henvisningen i Rådets henstilling (EU) 2020/1632 til henstilling (EU) 2020/1475 erstattes af en henvisning til henstilling (EU) 2022/108.
6)

Grænsekontrol er ikke kun i de medlemsstaters interesse, ved hvis ydre grænser kontrollen foretages, men i alle de medlemsstaters interesse, der har ophævet grænsekontrollen ved deres indre grænser. Medlemsstaterne bør derfor sikre, at de foranstaltninger, der træffes ved de ydre grænser, koordineres for at sikre et velfungerende Schengenområde. Med henblik herpå bør medlemsstaterne fra den 17. januar 2022 fortsætte med ophævelsen af de midlertidige restriktioner for ikkevæsentlige rejser til EU på en koordineret måde for så vidt angår personer, der er bosiddende i de tredjelande, særlige administrative områder og andre enheder og territoriale myndigheder, der er opført på listen i bilag I til Rådets henstilling, som ændres ved denne henstilling.
Berigtigelse til Rådets henstilling af 5. april 2022 om brobygning med henblik på et effektivt europæisk samarbejde inden for de videregående uddannelser

( Den Europæiske Unions Tidende C 160 af 13. april 2022 )

(2022/C 333/14)

Side 7, punkt 10, andet afsnit, andet punktum:

I stedet for:

»De opfordres til senest den [indsæt dato 12 måneder efter Rådets vedtagelse] at underrette Kommissionen om de tilsvarende foranstaltninger, der skal træffes på det relevante niveau for at støtte målene i denne henstilling som væsentlige skridt hen imod virkeliggørelsen af det europæiske uddannelsesområde senest i 2025;«
(7)

For at sikre, at de fælles kriterier og tærskelværdier og den fælles ramme for foranstaltninger, som medlemsstaterne anvender for at gøre det lettere at rejse sikkert inden for området uden kontrol ved de indre grænser under covid- 19-pandemien, fortsat er ajourførte og fuldt ud i overensstemmelse med den fælles tilgang med henblik på at lette den frie bevægelighed som fastsat i henstilling (EU) 2022/108, bør henvisningen i Rådets henstilling (EU) 2020/1632 til henstilling (EU) 2020/1475 erstattes af en henvisning til henstilling (EU) 2022/108.«
(8)

Animalske fødevarer bidrager meget til menneskelig eksponering af PFAS'er. Autoriteten konkluderede, at der overføres PFAS'er fra foderstof til fødevarer afledt af dyr med tydelige forskelle mellem art og typen af PFAS'er. Sådanne overførsler af PFAS'er kan også opstå fra jord indtaget af landbrugsdyr, der græsser, eller fra drikkevand til dyr. For de opfølgende undersøgelser, der har som mål at bestemme årsagerne til forureningen, hvor de grænseværdier for PFAS'er i animalske fødevarer, der er fastsat i Kommissionens forordning (EF) nr. 1881/2006 (4), overskrides, er det vigtigt, at laboratorierne også har mulighed for at kontrollere dyrenes foderstof, drikkevand og jorden, hvor de lever. Der er imidlertid kun få tilgængelige oplysninger om forekomsten af PFAS'er i foder i Unionen, som gør det muligt at undersøge foder som kilde til PFAS'er i animalske fødevarer. Da det blot er et begrænset antal laboratorier, som er i stand til at analysere PFAS'er i foder, arbejder EU-referencelaboratoriet videre med hensyn til halogenerede persistente organiske miljøgifte i foder og fødevarer for at hjælpe laboratorierne med at udvikle en sådan kapacitet. Imens det videre arbejde burde sikre, at der vedtages yderligere henstillinger om PFAS'er i foder i fremtiden, så snart der er tilstrækkelig analysekapacitet i laboratorierne, bør der henstilles til, at de medlemsstater, hvis laboratorier allerede er i stand til at analysere PFAS'er i foder, gør dette, og de medlemsstater, som ikke har den nødvendige analysekapacitet endnu, bør allerede validere analysemetoderne for PFAS'er i foderstof.
(6)

Denne henstilling, som ikke har bindende virkning, bør ikke forstås således, at den pålægger medlemsstaterne at anskaffe eller anvende bestemte typer røntgenudstyr til detektion af sikkerhedstrusler i det offentlige rum. Beslutninger om, hvilket udstyr der skal anskaffes eller anvendes i et givet offentligt rum, bør i overensstemmelse med EU-retten fortsat udelukkende træffes af medlemsstaterne. Denne henstilling sigter mod at fremme anvendelsen af denne henstillings frivillige ydeevnekrav i forbindelse med medlemsstaternes indkøbsaktiviteter for at bidrage til at opnå et ensartet højt niveau for detektion af sikkerhedstrusler ved hjælp af det røntgenudstyr, der anvendes af medlemsstaternes myndigheder i det offentlige rum i hele EU.
6.

yderligere støtter undervisere for at fremme læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling ved at overveje følgende foranstaltninger: a) at anerkende, at alle undervisere, uanset fagområde eller uddannelsessektor, underviser i bæredygtighed og er nødt til at hjælpe de lærende med at forberede sig på den grønne omstilling; at sætte dem i stand til at øge de lærendes bevidsthed om verdensmålene for bæredygtig udvikling; at inkludere, høre og støtte undervisere i udarbejdelse af læreplaner og programmer samt andre uddannelsesreformer vedrørende den grønne omstilling og bæredygtig udvikling og om udformningen af passende faglig udvikling b) at støtte integreringen af den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i grunduddannelsesprogrammer for lærere og undervisere, i fortsatte faglige udviklingsprogrammer og i lærerfaglige standarder og rammer med henblik på at støtte undervisernes kompetenceudvikling inden for bæredygtighed c) at støtte mentorordninger og faglige udviklingsprogrammer på institutionsniveau; at støtte undervisere i at anvende digitale værktøjer og teknologier i praksis for at forbedre undervisning og læring med henblik på den grønne omstilling og bæredygtig udvikling d) yderligere at udvikle og udforske muligheder og incitamenter for undervisere til at deltage i faglige udviklingsprogrammer vedrørende bæredygtighed, f.eks. ved at tage dem i betragtning i forbindelse med karriereforløb og -udvikling og skabe roller for undervisere, f.eks. som bæredygtighedskoordinatorer e) at støtte undervisere, bl.a. ved at tilvejebringe den nødvendige tid og plads til at indføre pædagogik, der fremmer undervisning og læring i den grønne omstilling og bæredygtig udvikling tværfagligt og udvikle de socioemotionelle aspekter af læring, således at alle lærende kan blive forandringsaktører og lære at reflektere og handle, både individuelt og kollektivt, lokalt og globalt, for at skabe en mere bæredygtig verden f) at tilskynde til og, hvor det er relevant, muliggøre transformativ og tværfaglig undervisning og læring ved hjælp af både traditionelle og innovative læringsmetoder, herunder praktisk læring, STEAM-tilgangen (19), hackathons, studiejob og gamificering g) at udvikle og stille ressourcer til rådighed til støtte for undervisere, herunder i forbindelse med evaluering; at støtte undervisere i at anvende traditionelle og nye værktøjer og materialer til at undervise i den grønne omstilling og bæredygtig udvikling i en række indendørs og udendørs – og digitale og ikkedigitale – sammenhænge; at give adgang til ekspertisecentre, herunder centre for miljøuddannelse h) at tilskynde til forsknings- og innovationsmiljøet til at samarbejde med formelle, ikkeformelle og uformelle uddannelsesudbydere om at støtte undervisere i den grønne omstilling og bæredygtig udvikling; at støtte deltagelse i sonderende projekter og forskning i forbindelse med klimakrisen, miljøkrisen og bæredygtighed,
(3)

Den 25. juni 2021 så Det Europæiske Råd med tilfredshed på de overordnede EU-mål for handlingsplanen for den europæiske søjle for sociale rettigheder i overensstemmelse med Portoerklæringen af 8. maj 2021 og støttede dermed ambitionen om at sikre, at mindst 60 % af alle voksne senest i 2030 deltager i uddannelsesforløb hvert år. Deltagelsen i voksenuddannelse i Unionen er imidlertid stagneret i de seneste ti år, og 21 medlemsstater opfyldte ikke Unionens mål for 2020. Under hensyntagen hertil vedtog Rådet resolutionen om en ny europæisk dagsorden for voksenuddannelse 2021-2030 (3) for at støtte fremskridt hen imod Unionens overordnede mål for voksenuddannelse. Mange voksne, såsom personer i atypiske former for arbejde, ansatte i små og mellemstore virksomheder (SMV’er), arbejdsløse, inaktive og lavtuddannede, har alt for ofte ikke adgang til muligheder for udvikling af færdigheder.
(2)

Under henvisning til Kommissionens og Den Europæiske Centralbanks konvergensvurdering fremhæver de medlemmer af Rådet, som repræsenterer medlemsstater, der har euroen som valuta, også betydningen af en vellykket opfyldelse af de forpligtelser, der blev indgået ved tiltrædelsen af valutakursmekanisme II, og understreger, at politikkerne i fuldt omfang skal indrettes på en sådan måde, at de modsvarer udfordringen, som består i at fastholde vedvarende konvergens, og navnlig inflationskonvergens, i den kroatiske økonomi på lang sigt. De tilskynder i den forbindelse de kroatiske myndigheder til fortsat at føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsigtig budgetstilling på mellemlang sigt, og til at fortsætte gennemførelsen af Kroatiens genopretnings- og resiliensplan for at sikre en vellykket deltagelse i euroområdet.
Kommunikation og adgang til tilgængelige oplysninger er afgørende for et vellykket operationelt retshåndhævelsessamarbejde på tværs af grænserne. Det bør henstilles, at medlemsstaterne tillader, at retshåndhævende personale, som udfører aktioner i en anden medlemsstat, har adgang i realtid til oplysninger i EU-informationssystemer via den europæiske søgeportal (ESP) og til medlemsstaternes relevante nationale databaser via mobile løsninger, såsom bærbart udstyr eller retshåndhævelsescomputere monteret i biler, i overensstemmelse med de relevante adgangsrettigheder og den relevante EU-ret og nationale ret. Det bør henstilles, at de oplysninger, som stilles til rådighed af de retshåndhævende myndigheder i en anden medlemsstat, begrænses til det, der kræves af det retshåndhævende personale til udførelsen af deres opgaver i forbindelse med det grænseoverskridende retshåndhævelsessamarbejde. Det bør også henstilles, at det retshåndhævende personale, som udfører aktioner i en anden medlemsstat, udstyres med pålidelige og sikre mobile realtidskommunikationsmidler, der kan forbindes med hinanden, såsom chatværktøjer, der fungerer på tværs af grænserne, så de kan kommunikere direkte med deres myndigheder og værtsmedlemsstatens myndigheder. Det er nødvendigt at sikre interkonnektiviteten mellem sikre kommunikationsmidler på tværs af grænserne, der som minimum muliggør sikker anvendelse af mobile realtidskommunikationsmidler samt geolokalisering af de retshåndhævelseskøretøjer, der anvendes af det retshåndhævende personale, f.eks. ved hjælp af GPS-sporing eller droner, i forbindelse med en grænseoverskridende retshåndhævelsesoperation.

Det bør derfor henstilles, at medlemsstaterne i overensstemmelse med deres specifikke behov gør brug af de tekniske løsninger, der skal stilles til rådighed af f.eks. Europol på grundlag af rådgivning fra navnlig dets innovationslaboratorium og relevant arbejde og relevante projekter gennemført af Det Europæiske Innovationscenter for Indre Sikkerhed, af særlige ekspertgrupper, såsom den centrale gruppe for sikker kommunikation og Det Europæiske Netværk af Teknologiske Tjenester inden for Retshåndhævelse (ENLETS), samt af projekter såsom BroadWayprojektet. Medlemsstaterne kan også sikre sådan interkonnektivitet ved at forbinde legacysystemer med nabomedlemsstater.
(5)

I den nuværende situation med usikkerhed om udviklingen af krigen i Ukraine er det yderst vigtigt at begrænse efterspørgslen efter råolie og olieprodukter så meget som muligt og undgå at lægge yderligere pres på oliemarkedet. Det er derfor ikke ønskeligt, at medlemsstaterne på kort sigt genopfylder de beredskabsolielagre, der frigives eller vil blive frigivet i henhold til artikel 20 i direktiv 2009/119/EF, medmindre der er risiko for deres forsyningssikkerhed. Det er imidlertid for tidligt at fastsætte en endelig frist for genopfyldningen af de frigivne lagre.
24.

Medlemsstaterne bør sikre, at drab eller forstyrrelse af enheder af vilde fugle og beskyttede arter i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF ( 12 ) ikke udgør en hindring for udviklingen af projekter om vedvarende energi, ved at kræve, at sådanne projekter, hvor det er relevant, integrerer afbødende foranstaltninger for effektivt at forebygge drab eller forstyrrelse, ved at overvåge foranstaltningernes effektivitet og ved, i lyset af de oplysninger, der er indhentet ved overvågningen, at træffe yderligere foranstaltninger, som er nødvendige for at sikre, at der ikke er nogen væsentlig negativ indvirkning på bestanden af de pågældende arter. Hvis disse forholdsregler er truffet, bør utilsigtet drab eller forstyrrelse af individuelle enheder ikke betragtes som forsætlig og bør derfor ikke være omfattet af artikel 12, stk. 1, i direktiv 92/43/EØF eller artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF ( 13 )
(1)

De uorganiske og organiske former for arsen er meget forskellige med hensyn til toksicitet, idet de organiske arsenforbindelser udviser et meget lavt toksisk potentiale. Arsens potentielle skadelige virkninger på dyrs (og menneskers) sundhed bestemmes derfor af den uorganiske fraktion i et givet foder- (eller fødevare-)produkt. I fodermidler såsom fisk, andre akvatiske dyr og produkter fremstillet heraf samt alger og produkter fremstillet heraf forekommer arsen hovedsagelig i organisk form. Data, der kun indberetter det samlede arsenindhold i sådanne fodermidler, er vanskelige at fortolke med hensyn til eventuelle skadelige virkninger.
(5)

Kreditinstitutterne i medlemsstaterne er ikke villige til at foretage valutavekslingerne på grund af den begrænsede mulighed for at omveksle hryvnia-pengesedlerne og eksponeringen for valutakursrisici.