DA Den Europæiske Unions Tidende L 165/13

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 525/2013

af 21. maj 2013

om en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer på nationalt plan og EU-plan og om ophævelse af beslutning nr. 280/2004/EF

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 192, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter den almindelige lovgivningsprocedure (3), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 280/2004/EF af 11. februar 2004 om en mekanisme til overvågning af emissioner af drivhusgasser i Fællesskabet og til gennemførelse af Kyotoprotokollen (4) skabte en ramme for overvågning af menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og optag af drivhusgasser gennem dræn, vurdering af fremskridt i retning af at opfylde forpligtelserne vedrørende disse emissioner samt gennemførelse af overvågnings- og rapporteringskrav i henhold til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (»UNFCCC«) (5) og Kyotoprotokollen (6) i Unionen. For at tage højde for den aktuelle og fremtidige udvikling på internationalt plan vedrørende UNFCCC og Kyotoprotokollen og for at gennemføre nye overvågnings- og rapporteringskrav fastsat i EU-retten bør beslutning nr. 280/2004/EF erstattes.

(2) Beslutning nr. 280/2004/EF bør erstattes af en forordning, fordi EU-retten dækker et bredere område, medtager yderligere kategorier af personer, der omfattes af forpligtelserne, på grund af den mere komplekse og yderst tekniske karakter af de foreslåede bestemmelser, det øgede behov for ensartede regler, der gælder i hele Unionen, samt for at lette gennemførelsen.

(3) Det endelige mål med UNFCCC er at stabilisere koncentrationerne af drivhusgasser i atmosfæren på et niveau, som kan forhindre farlig menneskeskabt indvirkning på klimasystemet. For at nå dette mål, må den globale årsmiddeltemperatur ved jordoverfladen ikke stige med mere end 2 °C over de førindustrielle niveauer.

(4) Der er behov for grundig overvågning og rapportering samt for regelmæssige vurderinger af Unionens og medlemsstaternes drivhusgasemissioner og af deres indsats for at afhjælpe klimaændringerne.

(5) Beslutning 1/CP.15 fra konferencen af UNFCCC-parterne (»beslutning 1/CP.15«) og beslutning 1/CP.16 fra konferencen af UNFCCC-parterne (»beslutning 1/CP.16«) bidrog betydeligt til fremskridt med hensyn til at afhjælpe udfordringerne med klimaændringerne på en afbalanceret måde. Disse beslutninger indebar nye overvågnings- og rapporteringskrav, der gælder gennemførelsen af ambitiøse emissionsreduktioner, som Unionen og medlemsstaterne har forpligtet sig til, og indebar ligeledes bistand til udviklingslande. I disse beslutninger anerkendte man også betydningen af at prioritere tilpasning lige så højt som modvirkning. I beslutning 1/CP.16 kræves det ligeledes, at de udviklede lande udarbejder strategier eller planer for kulstoffattig udvikling. Sådanne strategier eller planer ventes at bidrage til opbygningen af et kulstoffattigt samfund og sikre en fortsat høj vækst og bæredygtig udvikling samt til en bevægelse hen imod det langsigtede klimamål på en omkostningseffektiv måde, idet der tages behørigt hensyn til de mellemliggende faser. Denne forordning bør lette gennemførelsen af disse overvågnings- og rapporteringskrav.

(6) Den samling af retsakter, som blev vedtaget i 2009, og som samlet benævnes »klima- og energipakken«, navnlig Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 406/2009/EF af 23. april 2009 om medlemsstaternes indsats for at reducere deres drivhusgasemissioner med henblik på at opfylde Fællesskabets forpligtelser til at reducere drivhusgasemissionerne frem til 2020 (7) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/29/EF af 23. april 2009 om ændring af direktiv 2003/87/EF med henblik på at forbedre og udvide ordningen for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (8), er tegn på et fast tilsagn fra Unionen og medlemsstaterne om at foretage betydelige reduktioner af deres drivhusgasemissioner. Unionens system til overvågning og rapportering af emissioner bør også ajourføres i lyset af nye krav i henhold til disse to retsakter.

(7) I henhold til UNFCCC er Unionen og medlemsstaterne forpligtet til at udvikle, jævnligt ajourføre, offentliggøre og meddele partskonferencen nationale opgørelser over menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn af alle drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montrealprotokollen af 1987 om stoffer, der nedbryder ozonlaget, til Wienerkonventionen om beskyttelse af ozonlaget (9) (»Montrealprotokollen«), med anvendelse af sammenlignelige metodologier, der er godkendt af partskonferencen.

(8) I henhold til artikel 5, stk. 1, i Kyotoprotokollen skal Unionen og medlemsstaterne etablere og vedligeholde et nationalt system til beregning af menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn af alle drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montrealprotokollen, med henblik på at sikre gennemførelsen af andre bestemmelser i Kyotoprotokollen. I den forbindelse bør Unionen og medlemsstaterne anvende retningslinjerne for nationale systemer, der er fastsat i bilaget til beslutning 19/CMP.1 fra konferencen af UNFCCC-parterne, der fungerer som møde for parterne i Kyotoprotokollen (beslutning 19/CMP.1). Endvidere kræves det i beslutning 1/CP.16, at der indføres nationale ordninger til beregning af menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn af alle drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montrealprotokollen. Denne forordning bør gøre det muligt at gennemføre begge disse krav.

(9) Cypern og Malta er optaget i bilag I til UNFCCC i henhold til henholdsvis beslutning 10/CP.17 fra konferencen for UNFCCC-parterne med virkning fra den 9. januar 2013 og beslutning 3/CP.15 fra konferencen for UNFCCC-parterne med virkning fra den 26. oktober 2010.

(10) De erfaringer, der er opnået i forbindelse med gennemførelse af beslutning nr. 280/2004/EF, har vist behovet for at øge synergierne og sammenhængen med rapporteringen under andre juridiske instrumenter, navnlig med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/87/EF, af 13. oktober 2003 om en ordning for handel med kvoter for drivhusgasemissioner i Fællesskabet (10), med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 166/2006 af 18. januar 2006 om oprettelse af et europæisk register over udledning og overførsel af forurenende stoffer (11), med Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF af 23. oktober 2001 om nationale emissionslofter for visse luftforurenende stoffer (12), med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 842/2006 af 17. maj 2006 om visse fluorholdige drivhusgasser (13) og med Europa-Parlamentets og med Rådets forordning (EF) nr. 1099/2008 af 22. oktober 2008 om energistatistik (14). Selv om strømlining af rapporteringskrav vil kræve ændringer af de enkelte juridiske instrumenter, er anvendelsen af konsekvente data ved rapportering af drivhusgasemissionerne essentiel for at sikre kvaliteten af rapporteringen af emissioner.

(11) I den fjerde vurderingsrapport fra Det Mellemstatslige Panel om Klimaændringer (IPCC) identificerede man et globalt opvarmningspotentiale for nitrogentrifluorid (NF3), som er omkring 17 000 gange større end for kuldioxid (CO2). NF3 anvendes i stigende grad i elektronikbranchen i stedet for perfluorcarboner (PFC) og svovlhexafluorid (SF6). I henhold til artikel 191, stk. 2, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) skal Unionens miljøpolitik være baseret på forsigtighedsprincippet. I henhold til dette princip kræves der overvågning af NF3 for at vurdere emissionsniveauet i Unionen og om nødvendigt fastlæggelse af modvirkningsforanstaltninger.

(12) De data, der i øjeblikket rapporteres til de nationale drivhusgasopgørelser og de nationale registre og Unionens register, er ikke tilstrækkelige til, at man for de enkelte medlemsstater kan bestemme de CO2-emissioner fra civil luftfart på nationalt plan, som ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF. Når Unionen indfører rapporteringsforpligtelser, bør Unionen ikke pålægge medlemsstaterne og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) byrder, der er uforholdsmæssige i forhold til de forfulgte mål. CO2-emissioner fra luftfart, der ikke er omfattet af direktiv 2003/87/EF, udgør kun en meget begrænset del af de samlede drivhusgasemissioner, og det vil være urimelig byrdefuldt at indføre et rapporteringssystem for disse emissioner i lyset af de eksisterende krav for sektoren som helhed i henhold til direktiv 2003/87/EF. Derfor bør CO2-emissioner fra IPCC-kildekategori »1.A.3.A civil luftfart« behandles som lig nul med henblik på artikel 3 og artikel 7, stk. 1, i beslutning nr. 406/2009/EF.

(13) For at sikre effektiviteten af ordningerne for overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner er det nødvendigt at undgå at lægge flere finansielle og administrative byrder på medlemsstaterne, end de allerede må bære.

(14) Selv om emissioner og optag af drivhusgasser vedrørende arealanvendelse, ændringer i arealanvendelse og skovbrug (LULUCF) tæller med i Unionens mål for emissionsreduktion i henhold til Kyotoprotokollen, er de ikke en del af 20 %-målet for 2020 under klima- og energipakken. I artikel 9 i beslutning nr. 406/2009/EF kræves det, at Kommissionen vurderer de måder, hvorpå emissioner og optag i forbindelse med aktiviteter, der vedrører LULUCF, medtages i Unionens forpligtelse til at reducere drivhusgasemissionerne med henblik på at sikre permanens og miljømæssig integritet for så vidt angår LULUCF's bidrag og med henblik på at sørge for nøje overvågning og bogføring af de relevante emissioner og optag. Det kræves ligeledes, at Kommissionen om nødvendigt fremsætter et forslag til retsakt, med det mål at forslaget kan træde i kraft fra 2013. Kommissionen forelagde den 12. marts 2012 Europa-Parlamentet og Rådet et forslag som et første skridt hen imod medtagelse af LULUCF-sektoren i Unionens emissionsreduktionsforpligtelse, hvilket førte til vedtagelsen af Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 529/2013 af 21. maj 2013 om regnskabsregler vedrørende drivhusgasemissioner og -optag i forbindelse med aktiviteter, der vedrører arealanvendelse, ændret arealanvendelse og skovbrug, og om oplysninger om handlingsplaner, der vedrører disse aktiviteter (15).

(15) Unionen og medlemsstaterne bør bestræbe sig på at levere de mest ajourførte oplysninger om deres drivhusgasemissioner, navnlig inden for rammerne af Europa 2020-strategien og de deri fastsatte frister. Denne forordning bør gøre det muligt at udarbejde sådanne estimater inden for de kortest mulige frister ved hjælp af statistiske og andre oplysninger, f.eks., når det er hensigtsmæssigt, rum-baserede data fra programmet for global miljø- og sikkerhedsovervågning og andre satellitsystemer.

(16) Eftersom Kommissionen har meddelt, at den har til hensigt at foreslå nye overvågnings- og rapporteringskrav for emissioner fra søtransport, herunder ændringer af denne forordning i relevante tilfælde, bør denne forordning ikke foregribe et sådant forslag, og denne forordning bør derfor ikke på nuværende tidspunkt omfatte bestemmelser om overvågnings- og rapporteringskrav for emissioner fra søtransport.

(17) De erfaringer, der er opnået i forbindelse med gennemførelsen af beslutning nr. 280/2004/EF har vist, at der er behov for at forbedre gennemsigtigheden, nøjagtigheden, ensartetheden, fuldstændigheden og sammenligneligheden af de oplysninger, der rapporteres om politikker og foranstaltninger samt om fremskrivninger. I beslutning nr. 406/2009/EF kræves det, at medlemsstaterne rapporterer deres planlagte fremskridt i retning af at opfylde deres forpligtelser i henhold til nævnte beslutning, herunder oplysninger om nationale politikker og foranstaltninger samt om nationale fremskrivninger. Med Europa 2020-strategien indførtes der en integreret dagsorden for den økonomiske politik, hvorefter Unionen og medlemsstaterne skal gøre en yderligere indsats for at sikre rettidig rapportering af klimaændringspolitikker og -foranstaltninger og deres fremskrevne indvirkning på emissionerne. Oprettelse af systemer på EU- og medlemsstatsniveau kombineret med bedre vejledning om rapporteringen bør kunne yde et betydeligt bidrag hen imod disse mål. For at sikre, at Unionen opfylder sine internationale og interne rapporteringskrav vedrørende drivhusgasfremskrivninger, og for at evaluere dens fremskridt i retning af opfyldelsen af dens internationale og interne forpligtelser bør Kommissionen også kunne udarbejde og anvende estimerede fremskrivninger over drivhusgasemissionerne.

(18) Der er behov for bedre oplysninger fra medlemsstaterne for at overvåge deres fremskridt og foranstaltninger i forbindelse med tilpasning til klimaændringerne. Disse oplysninger skal bruges ved udformningen af en EU-dækkende tilpasningsstrategi i henhold til Kommissionens hvidbog af 1. april 2009 med titlen »Tilpasning til klimaændringer: et europæisk handlingsgrundlag«. Rapporteringen af oplysninger om tilpasning vil give medlemsstaterne mulighed for at udveksle bedste praksis og vurdere deres behov og graden af parathed til at håndtere klimaændringerne.

(19) I henhold til beslutning 1/CP.15 forpligter Unionen og medlemsstaterne sig til at yde betydelig klimafinansiering for at støtte tilpasnings- og modvirkningsforanstaltninger i udviklingslande. I henhold til artikel 40 i beslutning 1/CP.16 skal hver af de parter i UNFCCC, der er udviklede lande, forbedre rapporteringen om levering af økonomisk og teknologisk støtte samt støtte til kapacitetsopbygning til de parter, der er udviklingslande. Forbedret rapportering er afgørende for at anerkende Unionens og medlemsstaternes bestræbelser på at opfylde deres forpligtelser. I beslutning 1/CP.16 indføres der også en ny »teknologimekanisme«, der skal styrke den internationale teknologioverførsel. Denne forordning bør sikre rapportering af ajourførte oplysninger om teknologioverførselsaktiviteter til udviklingslande på basis af de bedste data, der er til rådighed.

(20) Ved Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/101/EF (16) ændredes direktiv 2003/87/EF således, at luftfartsaktiviteter blev inddraget i ordningen for handel med drivhusgasemissionskvoter inden for Unionen. Direktiv 2003/87/EF indeholder bestemmelser om brugen af auktionsindtægter, om rapportering af medlemsstaternes brug af auktionsindtægter og om de foranstaltninger, der er truffet i henhold til artikel 3d i nævnte direktiv. Direktiv 2003/87/EF, som ændret ved direktiv 2009/29/EF, indeholder nu også bestemmelser om brugen af auktionsindtægter, og det hedder heri, at mindst 50 % af disse indtægter bør bruges til en eller flere af de aktiviteter, der henvises til i artikel 10, stk. 3, i direktiv 2003/87/EF. For at underbygge Unionens forpligtelser er gennemsigtighed i brugen af indtægter fra auktionering af kvoter i henhold til direktiv 2003/87/EF yderst vigtig.

(21) Unionen og medlemsstaterne er i henhold til UNFCCC forpligtet til at udvikle, regelmæssigt ajourføre, offentliggøre og meddele partskonferencen nationale meddelelser og toårige rapporter i henhold til de retningslinjer, metodologier og formater, som er aftalt inden for partskonferencen. I beslutning 1/CP.16 opfordrer man til forbedret rapportering om modvirkningsmål og til levering af økonomisk og teknologisk støtte samt støtte til kapacitetsopbygning til de parter, der er udviklingslande.

(22) I beslutning nr. 406/2009/EF blev den nuværende årlige rapporteringsprocedure ændret til en årlig forpligtelsesprocedure med en omfattende revision af medlemsstaternes drivhusgasopgørelser inden for en kortere tidsfrist end i den nuværende UNFCCC-opgørelsesrevision for at gøre det muligt at udnytte fleksible bestemmelser og om nødvendigt indføre korrigerende foranstaltninger ved udgangen af de relevante år. Det er nødvendigt at indføre en revisionsproces for drivhusgasopgørelserne fra medlemsstaterne på EU-plan for at sikre, at overholdelsen af beslutning nr. 406/2009/EF vurderes på en troværdig, ensartet, gennemsigtig og rettidig måde.

(23) I øjeblikket drøfter man som led i UNFCCC-processen en række tekniske elementer vedrørende rapportering om drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn som f.eks. globale opvarmningspotentialer, omfanget af rapporterede drivhusgasser og metodologisk rådgivning fra IPCC, som skal bruges til at udarbejde de nationale drivhusgasopgørelser. Revisioner af disse metodologiske elementer i forbindelse med UNFCCC-processen og efterfølgende genberegninger af tidsrækken af drivhusgasemissioner kan ændre niveauet og tendenserne for drivhusgasemissionerne. Kommissionen bør overvåge denne udvikling på internationalt plan og om nødvendigt foreslå en ændring af denne forordning for at sikre overensstemmelse med de metodologier, der anvendes i forbindelse med UNFCCC-processen.

(24) I overensstemmelse med UNFCCC's nuværende retningslinjer for rapportering af drivhusgasser baseres beregning og rapportering af metanemissioner på globale opvarmningspotentialer for en 100-årig periode. I betragtning af metans høje globale opvarmningspotentiale og relativt korte levetid i atmosfæren bør Kommissionen undersøge, hvilke konsekvenser der vil være for politikker og foranstaltninger, såfremt der vedtages en tidshorisont på 20 år for metan.

(25) Kommissionen bør under hensyntagen til Europa-Parlamentets beslutning af 14. september 2011 om en samlet tilgang til ikke-CO2-klimarelevante menneskeskabte udledninger, og når der er enighed i UNFCCC om at benytte aftalte og offentliggjorte IPCC-retningslinjer om overvågning og rapportering af sodemissioner, analysere konsekvenserne for politikker og foranstaltninger og om nødvendigt ændre bilag I til denne forordning.

(26) Drivhusgasemissionerne over den rapporterede tidsrække bør estimeres ved hjælp af de samme metoder. De underliggende aktivitetsdata og emissionsfaktorer bør derfor indhentes og anvendes konsekvent for at sikre, at der ikke sker ændringer i emissionstendenserne som følge af ændringer i vurderingsmetoder eller hypoteser. Genberegningerne af drivhusgasemissionerne bør udføres i henhold til aftalte retningslinjer og bør foretages med henblik på at forbedre ensartetheden, nøjagtigheden og fuldstændigheden af den rapporterede tidsrække og anvendelsen af mere detaljerede metoder. Når metodologien eller måden, hvorpå underliggende aktivitetsdata og emissionsfaktorer indsamles, har ændret sig, bør medlemsstaterne genberegne opgørelserne for den rapporterede tidsrække og vurdere behovet for genberegninger baseret på årsagerne i de aftalte retningslinjer, navnlig for nøglekategorier. Denne forordning bør fastlægge, om og på hvilke betingelser virkningerne af sådanne genberegninger bør tages i betragtning med henblik på fastsættelse af de årlige emissionskvoter.

(27) Luftfarten påvirker det globale klima som følge af udledninger af CO2 samt gennem andre emissioner og mekanismer, herunder emissioner af kvælstofoxider og mekanismer så som forstærkninger af cirrusskyer. I lyset af den hastige udvikling inden for den videnskabelige forståelse af disse virkninger bør der i forbindelse med denne forordning regelmæssigt gennemføres en ajourført vurdering af luftfartens ikke-CO2-relaterede indvirkning på det globale klima. Den modellering, der anvendes i denne forbindelse, bør tilpasses den videnskabelige udvikling. Kommissionen kan på grundlag af sine vurderinger af sådanne konsekvenser overveje relevante politikvalgmuligheder til håndtering heraf.

(28) Det Europæiske Miljøagentur sigter mod at bidrage til den bæredygtige udvikling og til at opnå betydelige og målbare forbedringer af Europas miljø ved at levere rettidige, målrettede, relevante og pålidelige oplysninger til politiske beslutningstagere, offentlige institutioner og offentligheden. Det Europæiske Miljøagentur bør, når det er hensigtsmæssigt, bistå Kommissionen med overvågnings- og rapporteringsarbejdet, navnlig i forbindelse med Unionens opgørelsessystem og systemet for politikker og foranstaltninger og fremskrivninger, med gennemførelsen af en årlig ekspertgennemgang af medlemsstaternes opgørelser, med evaluering af fremskridt i retning af Unionens forpligtelser til emissionsreduktion, med vedligeholdelse af den europæiske klimatilpasningsplatform om virkninger af, sårbarhed over for og tilpasning til klimaændringer samt med videreformidling af pålidelige klimaoplysninger til offentligheden.

(29) Alle krav vedrørende forelæggelse af oplysninger og data i henhold til denne forordning bør være underlagt Unionens regler om databeskyttelse og forretningshemmeligheder.

(30) Oplysninger og data, der indsamles i henhold til denne forordning, kan også bidrage til udformningen og evalueringen af Unionens fremtidige klimaændringspolitik.

(31) Kommissionen bør følge overholdelsen af overvågnings- og rapporteringskravene i henhold til denne forordning og den fremtidige udvikling under UNFCCC og Kyotoprotokollen for at sikre ensartethed. I denne henseende bør Kommissionen eventuelt forelægge Europa-Parlamentet og Rådet et lovgivningsmæssigt forslag.

(32) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af artikel 5, stk. 4, artikel 7, stk. 7 og 8, artikel 8, stk. 2, artikel 12, stk. 3, artikel 17, stk. 4, artikel 19, stk. 5 og 6, i denne forordning bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser. Bortset fra i forbindelse med artikel 19, stk. 6, bør disse beføjelser udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (17).

(33) For at indføre harmoniserede rapporteringskrav til overvågning af drivhusgasemissioner og andre oplysninger af relevans for klimaændringspolitikken bør beføjelsen til at vedtage retsakter delegeres til Kommissionen i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF for at ændre bilag I og III til denne forordning i overensstemmelse med beslutninger truffet inden for rammerne af UNFCCC og Kyotoprotokollen, for at tage hensyn til ændringer i de globale opvarmningspotentialer og internationalt aftalte retningslinjer for opgørelser, for at fastlægge væsentlige krav til Unionens opgørelsessystem og for at oprette EU-registret. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder af på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for samtidig, rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Europa-Parlamentet og Rådet.

(34) Målene med denne forordning, nemlig oprettelsen af en mekanisme til overvågning og rapportering af drivhusgasemissioner og til rapportering af andre oplysninger vedrørende klimaændringer på nationalt plan og EU-plan, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af den foreslåede handlings omfang og virkninger bedre nås på EU-plan; Unionen kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med nærhedsprincippet, jf. artikel 5 i traktaten om Den Europæiske Union. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne forordning ikke videre end, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

KAPITEL 1

GENSTAND, ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Genstand

Ved denne forordning oprettes der en mekanisme til:

a) sikring af, at Unionens og dets medlemsstaters rapportering til UNFCCC's sekretariat fremsendes til tiden, er gennemsigtig, nøjagtig, ensartet, sammenlignelig og fuldstændig

b) rapportering og kontrol af oplysninger vedrørende Unionens og medlemsstaternes forpligtelser i medfør af UNFCCC og Kyotoprotokollen og i medfør af beslutninger vedtaget i henhold til disse samt evaluering af fremskridt i retning af opfyldelsen af disse forpligtelser

c) overvågning og rapportering af alle menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn i medlemsstaterne af drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montrealprotokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget

d) overvågning, rapportering, revision og kontrol af drivhusgasemissioner og andre oplysninger, jf. artikel 6 i beslutning nr. 406/2009/EF

e) rapportering af brugen af indtægter genereret ved auktionering af kvoter, jf. artikel 3d, stk. 1 eller 2, eller artikel 10, stk. 1, i direktiv 2003/87/EF, jf. artikel 3d, stk. 4, og artikel 10, stk. 3, i nævnte direktiv

f) overvågning af og rapportering om medlemsstaternes foranstaltninger vedrørende tilpasning til de uundgåelige følger af klimaændringerne på en omkostningseffektiv måde

g) evaluering af medlemsstaternes fremskridt mod opfyldelse af deres forpligtelser i henhold til beslutning nr. 406/2009/EF.

Artikel 2

Anvendelsesområde

Denne forordning finder anvendelse på:

a) rapportering om Unionens og medlemsstaternes strategier for kulstoffattig udvikling og eventuelle ajourføringer af disse i henhold til beslutning 1/CP.16

b) emissioner af de drivhusgasser, der er opført på listen i bilag I til denne forordning, fra sektorer og kilder og optag gennem dræn, der er omfattet af de nationale drivhusgasopgørelser, jf. artikel 4, stk. 1, litra a), i UNFCCC, og som udledes inden for medlemsstaternes område

c) drivhusgasemissioner, der hører under anvendelsesområdet for artikel 2, stk. 1, i beslutning nr. 406/2009/EF

d) ikke-CO2-relaterede klimapåvirkninger, der er forbundet med emissioner fra civil luftfart

e) Unionens og medlemsstaternes fremskrivninger over menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn af drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montrealprotokollen, og medlemsstaternes politikker og foranstaltninger i forbindelse hermed

f) aggregeret økonomisk og teknologisk støtte til udviklingslande i overensstemmelse med UNFCCC's krav

g) brugen af indtægter fra auktion af kvoter, jf. artikel 3d, stk. 1 og 2, og artikel 10, stk. 1, i direktiv 2003/87/EF

h) medlemsstaternes foranstaltninger for tilpasning til klimaændringer.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

1) en gasarts »globale opvarmningspotentiale«: det samlede bidrag til den globale opvarmning, der skyldes udledning af en enhed af den pågældende gasart, beregnet i forhold til en enhed af referencegasarten, CO2, som tildeles værdien 1

2) »nationalt opgørelsessystem«: et system af institutionelle, juridiske og proceduremæssige ordninger i en medlemsstat til estimering af menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn af drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montrealprotokollen, og til rapportering og arkivering af opgørelsesoplysninger i overensstemmelse med beslutning 19/CMP.1, eller andre relevante beslutninger truffet af organer under UNFCCC eller Kyotoprotokollen

3) »kompetente opgørelsesmyndigheder«: myndigheder, der under et nationalt opgørelsessystem har fået overdraget opgaven med at kompilere drivhusgasopgørelsen

4) »kvalitetssikring«: et planlagt system af revisionsprocedurer, der skal sikre, at målene for datakvalitet overholdes, og at der rapporteres de bedst mulige estimater og oplysninger for at sikre effektivitet i kvalitetskontrolprogrammet og for at bistå medlemsstaterne

5) »kvalitetskontrol«: et system med rutinemæssige tekniske aktiviteter til måling af og kontrol med kvaliteten af de indsamlede oplysninger og estimater med henblik på at sikre dataintegritet, korrekthed og fuldstændighed, identificering og afhjælpning af fejl og udeladelser, dokumentering og arkivering af data og andet anvendt materiale samt registrering af alle kvalitetssikringsaktiviteter

6) »indikator«: en kvantitativ eller kvalitativ faktor eller variabel, der bidrager til bedre forståelse af fremskridtene med gennemførelsen af politikker og foranstaltninger samt tendenserne for drivhusgasemissioner

7) »tildelt emissionsenhed« eller »AAU«: enhed, der tildeles i henhold til de relevante bestemmelser i bilaget til beslutning 13/CMP.1 fra konferencen af UNFCCC-parterne, der fungerer som møde for parterne i Kyotoprotokollen (beslutning 13/CMP.1) eller i andre relevante beslutninger truffet af organer under UNFCCC eller Kyotoprotokollen

8) »optagsenhed« eller »RMU«: enhed, der fastlægges i henhold til de relevante bestemmelser i bilaget til beslutning 13/CMP.1 eller i andre relevante beslutninger truffet af organer under UNFCCC eller Kyotoprotokollen

9) »emissionsreduktionsenhed« eller »ERU«: enhed, der fastlægges i henhold til de relevante bestemmelser i bilaget til beslutning 13/CMP.1 eller i andre relevante beslutninger truffet af organer under UNFCCC eller Kyotoprotokollen

10) »godkendt emissionsreduktion« eller »CER«: enhed fastlagt i henhold til artikel 12 i Kyotoprotokollen og krav i henhold til denne samt de relevante bestemmelser i bilaget til beslutning 13/CMP.1 eller i andre relevante beslutninger truffet af organer under UNFCCC eller Kyotoprotokollen

11) »godkendt midlertidig emissionsreduktion« eller »tCER«: enhed fastlagt i henhold til artikel 12 i Kyotoprotokollen og krav i henhold til dertil samt de relevante bestemmelser i bilaget til beslutning 13/CMP.1 eller i andre relevante beslutninger truffet af organer under UNFCCC eller Kyotoprotokollen, dvs. kreditter for optag af emissioner, der er godkendt til et skovplantnings- eller genplantningsprojekt under mekanismen for bæredygtig udvikling (CDM), som erstattes ved udløbet ved afslutningen af anden forpligtelsesperiode

12) »godkendt langfristet emissionsreduktion« eller »lCER«: enhed fastlagt i henhold til artikel 12 i Kyotoprotokollen og krav i henhold til denne samt de relevante bestemmelser i bilaget til beslutning 13/CMP.1 eller i andre relevante beslutninger truffet af instanserne under UNFCCC eller Kyotoprotokollen, dvs. kreditter for langfristet optag af emissioner, der er godkendt til et skovrejsnings- og skovgenplantnings-projekt under CDM, som erstattes ved udløbet ved afslutningen af projektets krediteringsperiode eller i tilfælde af storage reversal eller ikkeforelæggelse af en godkendelsesrapport

13) »nationalt register«: register i form af en standardiseret elektronisk database, der indeholder oplysninger om udstedelse, besiddelse, overførsel, erhvervelse, annullering, tilbagetrækning, fremførsel og erstatning af eller ændring af udløbsdatoen — alt efter hvad der er relevant — for AAU'er, RMU'er, ERU'er, CER'er, tCER'er og lCER'er

14) »politikker og foranstaltninger«: alle instrumenter, der har til formål at gennemføre forpligtelserne i henhold til artikel 4, stk. 2, litra a) og b), i UNFCCC, hvilket kan omfatte sådanne, der ikke har begrænsning og reduktion af drivhusgasemissioner som deres primære formål

15) »system for politikker og foranstaltninger og fremskrivninger«: system af institutionelle, juridiske og proceduremæssige ordninger oprettet til rapportering om politikker og foranstaltninger og fremskrivninger af menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn af drivhusgasser, der ikke er reguleret af Montrealprotokollen, jf. kravet i artikel 12 i denne forordning

16) »ex ante-vurdering af politikker og foranstaltninger«: evaluering af de fremskrevne virkninger af en politik eller foranstaltning

17) »ex post-vurdering af politikker og foranstaltninger«: evaluering af de tidligere virkninger af en politik eller foranstaltning

18) »fremskrivninger uden foranstaltninger«: fremskrivninger af menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn, der ikke medtager virkningerne af alle politikker og foranstaltninger, der planlægges, vedtages eller gennemføres efter det år, der vælges som udgangspunkt for den relevante fremskrivning

19) »fremskrivninger med foranstaltninger«: fremskrivninger af menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn, der omfatter virkningerne i form af reducerede drivhusgasemissioner af vedtagne og gennemførte politikker og foranstaltninger

20) »fremskrivninger med supplerende foranstaltninger«: fremskrivninger af menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn, der omfatter virkningerne i form af reducerede drivhusgasemissioner af politikker og foranstaltninger, som er vedtaget og gennemført for at modvirke klimaændringerne, samt politikker og foranstaltninger, som er planlagt med henblik herpå

21) »følsomhedsanalyse«: undersøgelse af en modelalgoritme eller antagelse for at vurdere, hvor følsomme eller stabile de resulterende data fra en model er i forhold til variationer i inputdata eller de underliggende hypoteser. Den gennemføres ved at ændre i inputværdierne eller modelligningerne, hvorefter man iagttager, hvordan resultaterne af modellen varierer

22) »støtte til modvirkning af klimaændringer«: støtte til aktiviteter i udviklingslande, der bidrager til målet om at stabilisere drivhusgaskoncentrationerne i atmosfæren på et niveau, som kan forhindre farlig menneskeskabt indvirkning på klimasystemet

23) »støtte til tilpasning til klimaændringer«: støtte til aktiviteter i udviklingslande, der har til formål at mindske menneskeskabte eller naturlige systemers sårbarhed over for virkningerne af klimaændringer og klimarelaterede risici ved at opretholde eller øge udviklingslandenes tilpasningsevne og modstandsdygtighed

24) »tekniske ændringer«: justeringer af estimaterne i de nationale drivhusgasopgørelser, der udarbejdes i forbindelse med revisionen foretaget i henhold til artikel 19, når de indsendte opgørelsesdata er ufuldstændige eller udarbejdet på en måde, som ikke er i overensstemmelse med relevante internationale regler eller EU-regler og retningslinjer, og som skal erstatte de oprindeligt indsendte estimater

25) »genberegninger« i henhold til UNFCCC's rapporteringsretningslinjer for de årlige opgørelser: en procedure for revurdering af menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn for tidligere indsendte opgørelser som følge af ændringer i metodologi eller af den måde hvorpå emissionsfaktorer og aktivitetsdata indhentes og anvendes; medtagelsen af nye kilde- og optagskategorier eller nye gasarter eller ændringer i drivhusgassernes globale opvarmningspotentiale.

KAPITEL 2

STRATEGIER FOR KULSTOFFATTIG UDVIKLING

Artikel 4

Strategier for kulstoffattig udvikling

1. Medlemsstaterne og, på Unionens vegne, Kommissionen forbereder deres strategier for kulstoffattig udvikling i overensstemmelse med rapporteringsprocedurerne vedtaget internationalt i forbindelse med UNFCCC-processen for at bidrage til:

a) gennemsigtig og præcis overvågning af medlemsstaternes faktiske og forventede fremskridt, herunder bidraget fra Unionens foranstaltninger, hvad angår opfyldelsen af Unionens og medlemsstaternes forpligtelser vedrørende begrænsning eller reduktion af emissioner af alle drivhusgasser ifølge UNFCCC og Kyotoprotokollen

b) opfyldelse af medlemsstaternes forpligtelser vedrørende reduktion af drivhusgasemissioner i henhold til beslutning nr. 406/2009/EF og gennemførelse af langsigtede emissionsreduktioner og forbedret optag gennem dræn inden for alle sektorer i overensstemmelse med Unionens mål om — i forbindelse med de nødvendige reduktioner, som de udviklede lande ifølge IPCC skal gennemføre som gruppe — at nedbringe emissionerne med 80 til 95 % på en omkostningseffektiv måde inden 2050 sammenholdt med 1990-niveauerne.

2. Medlemsstaterne aflægger rapport til Kommissionen om status over gennemførelsen af deres strategier for kulstoffattig udvikling senest den 9. januar 2015 eller i henhold til internationalt aftalte tidsfrister i forbindelse med UNFCCC-processen.

3. Kommissionen og medlemsstaterne giver umiddelbart offentligheden adgang til deres respektive strategier for kulstoffattig udvikling og eventuelle ajourføringer af disse.

KAPITEL 3

RAPPORTERING OM HISTORISKE DRIVHUSGASEMISSIONER OG OPTAG

Artikel 5

Nationale opgørelsessystemer

1. Medlemsstaterne indfører, driver og søger løbende at forbedre nationale opgørelsessystemer i overensstemmelse med UNFCCC-kravene til nationale systemer for at estimere menneskeskabte emissioner fra kilder og optag gennem dræn af de drivhusgasser, der er opført på listen i bilag I til denne forordning, og for at sikre rettidighed, gennemsigtighed, nøjagtighed, ensartethed, sammenlignelighed og fuldstændighed i deres drivhusgasopgørelser.

2. Medlemsstater sikrer, at deres kompetente opgørelsesmyndigheder har adgang til:

a) rapporterede data og metoder for aktiviteter og anlæg i henhold til direktiv 2003/87/EF med henblik på udarbejdelse af nationale drivhusgasopgørelser for at sikre ensartethed i de rapporterede drivhusgasemissioner under Unionens emissionshandelsordning og i de nationale drivhusgasopgørelser

b) hvor det er relevant, data indsamlet gennem rapporteringssystemerne om fluorholdige gasser inden for de forskellige sektorer, som er indført i henhold til artikel 6, stk. 4, i forordning (EF) nr. 842/2006 med henblik på udarbejdelse af nationale drivhusgasopgørelser

c) hvor det er relevant, emissioner, underliggende data og metodologier rapporteret af anlæg i henhold til forordning (EF) nr. 166/2006 med henblik på udarbejdelse af nationale drivhusgasopgørelser

d) data rapporteret i henhold til forordning (EF) nr. 1099/2008.

3. Medlemsstaterne sikrer, at deres kompetente opgørelsesmyndigheder, hvis det er relevant:

a) gør brug af rapporteringssystemer oprettet i henhold til artikel 6, stk. 4, i forordning (EF) nr. 842/2006 for at forbedre vurderingen af fluorholdige gasser i de nationale drivhusgasopgørelser

b) er i stand til at gennemføre de årlige kontroller af overensstemmelsen, jf. artikel 7, stk. 1, litra l) og m).

4. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte regler for strukturen, formatet og indsendelsesprocessen for oplysninger om nationale opgørelsessystemer og om krav til etableringen, driften og funktionen af nationale opgørelsessystemer i overensstemmelse med de relevante beslutninger vedtaget af organer under UNFCCC eller Kyotoprotokollen eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 26, stk. 2.

Artikel 6

Unionens opgørelsessystem

1. Der oprettes hermed et EU-opgørelsessystem med henblik på at sikre rettidighed, gennemsigtighed, nøjagtighed, ensartethed, sammenlignelighed og fuldstændighed i de nationale opgørelser med hensyn til Unionens drivhusgasopgørelse. Kommissionen administrerer, vedligeholder og søger løbende at forbedre dette system, som indeholder:

a) et program for kvalitetssikring og -kontrol, herunder opstilling af kvalitetsmålsætninger og udformning af en plan for kvalitetssikring og kvalitetskontrol af opgørelsen. Kommissionen bistår medlemsstaterne med gennemførelsen af programmer for kvalitetssikring og -kontrol

b) en procedure for i samråd med den berørte medlemsstat at anslå data, der mangler i en national opgørelse

c) de revisioner af medlemsstaternes drivhusgasopgørelser, der er omhandlet i artikel 19.

2. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25 vedrørende de væsentlige krav til Unionens opgørelsessystem med henblik på opfyldelse af forpligtelserne i henhold til beslutning 19/CMP.1. Kommissionen vedtager ingen bestemmelser i henhold til stk. 1, som er mere byrdefulde for medlemsstaterne at overholde end bestemmelser, der er fastsat i retsakter vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 3, og artikel 4, stk. 2, i beslutning nr. 280/2004/EF.

Artikel 7

Drivhusgasopgørelser

1. Senest den 15. januar hvert år (år X) fastsætter og rapporterer medlemsstaterne følgende til Kommissionen:

a) deres menneskeskabte emissioner af drivhusgasser, som er opført på listen i bilag I til denne forordning, og de menneskeskabte emissioner af drivhusgasser, som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i beslutning nr. 406/2009/EF for året X-2, i overensstemmelse med UNFCCC's rapporteringskrav. Med forbehold af rapportering om de drivhusgasser, der er opført på listen i bilag I til denne forordning, sættes CO2-emissioner fra IPCC-kildekategorien »1.A.3.A Civil luftfart« lig nul med henblik på artikel 3 og artikel 7, stk. 1, i beslutning nr. 406/2009/EF

b) data i overensstemmelse med UNFCCC's rapporteringskrav om deres menneskeskabte emissioner af kulilte (CO), svovldioxid (SO2), nitrogenoxider (NOx) og flygtige organiske forbindelser, jf. de data, der allerede er rapporteret for året X-2 i henhold til artikel 7 i direktiv 2001/81/EF og FN-ECE-konventionen om grænseoverskridende luftforurening over store afstande

c) deres menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og CO2-optag gennem dræn, som skyldes LULUCF, for året X-2, i overensstemmelse med UNFCCC's rapporteringskrav

d) deres menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og CO2-optag gennem dræn, som skyldes LULUCF-aktiviteter i henhold til afgørelse nr. 529/2013/EU og Kyotoprotokollen, og oplysninger om bogføring af disse drivhusgasemissioner og optag fra LULUCF-aktiviteter, i overensstemmelse med afgørelse nr. 529/2013/EU og artikel 3, stk. 3 og 4, i Kyotoprotokollen samt relevante beslutninger i henhold hertil for årene mellem 2008 eller andre gældende år og året X-2. Hvis medlemsstaterne bogfører forvaltning af dyrkede arealer, forvaltning af græsarealer, genplantning eller dræning og genopretning af vådområder, rapporterer de desuden drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn for hver af disse aktiviteter for det relevante basisår eller den relevante basisperiode som præciseret i bilag VI til afgørelse nr. 529/2013/EU og i bilaget til beslutning 13/CMP.1. Ved overholdelsen af deres rapporteringsforpligtelser i dette stykke og navnlig ved indsendelsen af oplysninger om emissioner og optag, som vedrører deres bogføringsforpligtelser, jf. afgørelse nr. 529/2013/EU, indsender medlemsstaterne oplysninger, der fuldt ud tager højde for de gældende IPCC-retningslinjer for god praksis for LULUCF

e) eventuelle ændringer i de i litra a) til d) nævnte oplysninger for årene mellem det relevante basisår eller den relevante basisperiode og året X-3 med angivelse af årsagerne til disse ændringer

f) oplysninger om indikatorer, jf. bilag III, for året X-2

g) oplysninger fra deres nationale register om udstedelse, erhvervelse, besiddelse, overførsel, annullering, tilbagetrækning og fremførsel af AAU'er, RMU'er, ERU'er, CER'er, tCER'er og lCER'er for året X-1

h) sammenfattende oplysninger om gennemførte overførsler i henhold til artikel 3, stk. 4 og 5, i beslutning nr. 406/2009/EF, for året X-1

i) oplysninger om anvendelsen af den fælles gennemførelse, af CDM og af international emissionshandel i henhold til artikel 6, 12 og 17 i Kyotoprotokollen, eller andre fleksible mekanismer, som findes i andre instrumenter, som er vedtaget af konferencen af UNFCCC-parterne eller partskonferencen under UNFCCC, der tjener som møde for parterne til Kyotoprotokollen, med henblik på at opfylde deres kvantificerede forpligtelser til emissionsbegrænsning eller reduktion i henhold til artikel 2 i beslutning 2002/358/EF og Kyotoprotokollen eller eventuelle fremtidige forpligtelser ifølge UNFCCC eller Kyotoprotokollen for året X-2

j) oplysninger om de skridt, man har taget for at forbedre opgørelsesestimater, navnlig på de områder af opgørelsen, der har været genstand for justeringer eller anbefalinger som følge af ekspertrevisioner

k) den faktiske eller skønnede tildeling af de kontrollerede emissioner, som rapporteres af anlæg og operatører under direktiv 2003/87/EF for kildekategorier i den nationale drivhusgasopgørelse, hvor det er muligt, og disse kontrollerede emissioners andel af de samlede rapporterede drivhusgasemissioner inden for disse kildekategorier for året X-2

l) hvor det er relevant, resultaterne af kontrollerne af overensstemmelsen af de emissioner, der er rapporteret i drivhusgasopgørelserne for året X-2, med de kontrollerede emissioner, som er rapporteret under direktiv 2003/87/EF

m) hvor det er relevant, resultaterne af kontrollerne overensstemmelsen af de oplysninger, der er anvendt til at estimere emissioner med henblik på udarbejdelse af drivhusgasopgørelserne for året X-2, med: i) de data, der er anvendt til at udarbejde opgørelser over luftforurenende stoffer i henhold til direktiv 2001/81/EF ii) data rapporteret i henhold til artikel 6, stk. 1, i forordning (EF) nr. 842/2006 iii) energidata rapporteret i henhold til artikel 4 i, og bilag B til, forordning (EF) nr. 1099/2008

n) en beskrivelse af ændringer i det nationale opgørelsessystem

o) en beskrivelse af ændringer i det nationale register

p) oplysninger om deres plan for kvalitetssikring og kvalitetskontrol, en generel usikkerhedsvurdering, en generel vurdering af fuldstændigheden og, når disse foreligger, andre elementer i den nationale drivhusgasopgørelsesrapport, der er nødvendige for udarbejdelsen af rapporten om Unionens drivhusgasopgørelse.

I det første rapporteringsår i henhold til denne forordning skal medlemsstaterne underrette Kommissionen om enhver hensigt om at anvende artikel 3, stk. 4 og 5, i beslutning nr. 406/2009/EF.

2. Medlemsstaterne rapporterer foreløbige data til Kommissionen senest den 15. januar og endelige data senest den 15. marts i det andet år efter afslutningen af hver regnskabsperiode fastsat i bilag I til afgørelse nr. 529/2013/EU som udarbejdet for deres LULUCF-regnskaber for den pågældende regnskabsperiode, jf. artikel 4, stk. 6, i nævnte afgørelse.

3. Senest den 15. marts hvert år fremsender medlemsstaterne deres fuldstændige og ajourførte rapport om deres nationale opgørelse til Kommissionen. Sådanne rapporter skal indeholde alle de oplysninger, der er omhandlet i stk. 1, samt eventuelle efterfølgende ajourføringer af disse oplysninger.

4. Senest den 15. april hvert år tilsender medlemsstaterne UNFCCC's sekretariat nationale opgørelser med de oplysninger, der indsendes til Kommissionen i henhold til stk. 3.

5. Kommissionen kompilerer hvert år i samarbejde med medlemsstaterne en EU-drivhusgasopgørelse og udarbejder en rapport om Unionens drivhusgasopgørelse og forelægger dem for UNFCCC's sekretariat senest den 15. april hvert år.

6. Kommissionen tillægges beføjelse til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 25 for at:

a) tilføje stoffer på eller fjerne stoffer fra listen over drivhusgasser i bilag I til denne forordning eller tilføje, fjerne eller ændre indikatorer i bilag III til denne forordning i overensstemmelse med de relevante beslutninger vedtaget af organer under UNFCCC eller Kyotoprotokollen eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem

b) tage højde for ændringer i de globale opvarmningspotentialer og internationalt aftalte retningslinjer for opgørelser i overensstemmelse med de relevante beslutninger vedtaget af organer under UNFCCC eller Kyotoprotokollen eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem.

7. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte reglerne for strukturen, formatet og processen for medlemsstaternes indsendelse af drivhusgasopgørelser i henhold til stk. 1 i overensstemmelse med de relevante beslutninger vedtaget af organer under UNFCCC eller Kyotoprotokollen eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem. Disse gennemførelsesretsakter skal også fastsætte tidsplaner for samarbejde og samordning mellem Kommissionen og medlemsstaterne for så vidt angår udarbejdelsen af rapporten om Unionens drivhusgasopgørelse. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 26, stk. 2.

8. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte strukturen, formatet og processen for medlemsstaternes indsendelse af drivhusgasemissioner og optag i overensstemmelse med artikel 4 i afgørelse nr. 529/2013/EU. Ved vedtagelsen af disse gennemførelsesretsakter sikrer Kommissionen, at Unionens og UNFCCC's tidsfrister for overvågning og rapportering af disse oplysninger er forenelige med hinanden. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 26, stk. 2.

Artikel 8

Tilnærmede drivhusgasopgørelser

1. Senest den 31. juli hvert år (år X) tilsender medlemsstaterne om muligt Kommissionen tilnærmede drivhusgasopgørelser for året X-1. Kommissionen skal på grundlag af medlemsstaternes tilnærmede drivhusgasopgørelser eller, hvis en medlemsstat ikke har meddelt sine tilnærmede opgørelser inden denne dato, på grundlag af sine egne estimater hvert år kompilere en tilnærmet drivhusgasopgørelse for Unionen. Kommissionen stiller disse oplysninger til rådighed for offentligheden senest den 30. september hvert år.

2. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte strukturen, formatet og indsendelsesprocessen for medlemsstaternes tilnærmede drivhusgasopgørelser i henhold til stk. 1. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 26, stk. 2.

Artikel 9

Procedurer for udarbejdelse af emissionsestimater med henblik på kompilering af EU-opgørelsen

1. Kommissionen udfører en første kontrol af nøjagtigheden af de data, som medlemsstaterne indsender i henhold til artikel 7, stk. 1. Den sender resultaterne af denne kontrol til medlemsstaterne senest seks uger efter indsendelsesfristen. Medlemsstaterne skal svare på relevante spørgsmål som følge af den første kontrol senest den 15. marts samtidig med indsendelse af den endelige opgørelse for året X-2.

2. Indsender en medlemsstat ikke de opgørelsesdata, der er nødvendige for kompileringen af EU-opgørelsen inden den 15. marts, kan Kommissionen udarbejde overslag for at supplere de af medlemsstaterne indsendte data i samråd og tæt samarbejde med den pågældende medlemsstat. Hertil anvender Kommissionen de gældende retningslinjer for udarbejdelse af de nationale drivhusgasopgørelser.

KAPITEL 4

REGISTRE

Artikel 10

Oprettelse og drift af registre

1. Unionen og medlemsstaterne opretter og vedligeholder registre for at kunne foretage nøjagtige opgørelser over — alt efter hvad der er relevant — udstedelse, besiddelse, overførsel, erhvervelse, annullering, tilbagetrækning, fremførsel eller erstatning af eller ændring af udløbsdatoen — alt efter hvad der er relevant — for AAU'er, RMU'er, ERU'er, CER'er, tCER'er og lCER'er. Medlemsstaterne kan også bruge disse registre til at udarbejde nøjagtige opgørelser over de i artikel 11a, stk. 5, i direktiv 2003/87/EF omtalte enheder.

2. Unionen og medlemsstaterne kan føre deres registre inden for rammerne af et konsolideret system sammen med en eller flere andre medlemsstater.

3. De i stk. 1 i denne artikel nævnte data stilles til rådighed for den centrale administrator, udpeget i medfør af artikel 20 i direktiv 2003/87/EF.

4. Kommissionen bemyndiges til at vedtage delegerede retsakter efter artikel 25 med henblik på at oprette det EU-register, der er omhandlet i stk. 1 i nærværende artikel.

Artikel 11

Tilbagetrækning af enheder i henhold til Kyotoprotokollen

1. Efter færdiggørelsen af revisionen af deres nationale opgørelser i henhold til Kyotoprotokollen for hvert år for den første forpligtelsesperiode i henhold til Kyotoprotokollen, herunder afhjælpning af eventuelle gennemførelsesproblemer, fjerner medlemsstaterne AAU'er, RMU'er, ERU'er, CER'er, tCER'er og lCER'er svarende til deres nettoemissioner i årets løb fra registret.

2. For det sidste år af den første forpligtelsesperiode i henhold til Kyotoprotokollen fjerner medlemsstaterne enheder fra registret inden udgangen af den supplerende periode for opfyldelsen af forpligtelserne i henhold til beslutning 11/CMP.1 fra konferencen af UNFCCC-parterne, der fungerer som møde for parterne til Kyotoprotokollen.

KAPITEL 5

RAPPORTERING OM POLITIKKER OG FORANSTALTNINGER OG OM FREMSKRIVNINGER AF MENNESKESKABTE DRIVHUSGASEMISSIONER FRA KILDER OG OPTAG GENNEM DRÆN

Artikel 12

Nationale systemer og EU-systemet for politikker og foranstaltninger og fremskrivninger

1. Senest den 9. juli 2015 skal medlemsstaterne og Kommissionen oprette, drive og løbende søge at forbedre henholdsvis de nationale systemer og EU-systemet for rapportering om politikker og foranstaltninger og for rapportering om fremskrivninger af menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn. Disse systemer omfatter de relevante institutionelle, juridiske og proceduremæssige ordninger inden for en medlemsstat og Unionen til politikevaluering og udarbejdelse af fremskrivninger af menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn.

2. Medlemsstaterne og Kommissionen tilstræber rettidighed, gennemsigtighed, nøjagtighed, ensartethed, sammenlignelighed og fuldstændighed for de rapporterede oplysninger om politikker og foranstaltninger og fremskrivninger af menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn, jf. artikel 13 og 14, herunder, når det er relevant, brug og anvendelse af data, metoder og modeller, samt gennemførelse af kvalitetssikrings- og kvalitetskontrolaktiviteter og følsomhedsanalyser.

3. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter om strukturen, formatet og indsendelsesprocessen for oplysninger om nationale systemer og EU-systemer for politikker og foranstaltninger og fremskrivninger, jf. stk. 1 og 2 i denne artikel, artikel 13 og artikel 14, stk. 1, og i overensstemmelse med de relevante beslutninger vedtaget af organer under UNFCCC eller Kyotoprotokollen eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem. Kommissionen sikrer konsekvens i forhold til internationalt aftalte rapporteringskrav, og at Unionens og internationale tidsfrister for overvågning og rapportering af disse oplysninger er forenelige med hinanden. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 26, stk. 2.

Artikel 13

Rapportering om politikker og foranstaltninger

1. Senest den 15. marts 2015 og hvert andet år derefter fremsender medlemsstaterne følgende til Kommissionen:

a) en beskrivelse af deres nationale system for rapportering om politikker og foranstaltninger eller grupper af foranstaltninger og for rapportering af fremskrivninger af menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn i henhold til artikel 12, stk. 1, hvis en sådan beskrivelsen ikke allerede er indsendt, eller oplysninger om eventuelle ændringer af dette system, når beskrivelsen allerede er indsendt

b) ajourføringer vedrørende deres strategier for kulstoffattig udvikling, jf. artikel 4, og fremskridtene med gennemførelsen af disse strategier

c) oplysninger om nationale politikker og foranstaltninger eller grupper af foranstaltninger og om gennemførelsen af EU-politikker og -foranstaltninger eller grupper af foranstaltninger, som begrænser eller reducerer drivhusgasemissioner fra kilder eller øger optag gennem dræn opstillet sektorvis og inddelt efter gasart eller gruppe af gasarter (HFC'er og PFC'er), der er opført på listen i bilag I. Disse oplysninger skal henvise til gældende og relevante nationale politikker eller EU-politikker og skal omfatte: i) målsætningen for politikken eller foranstaltningen og en kort beskrivelse af politikken eller foranstaltningen ii) arten af det anvendte politikinstrument iii) status for gennemførelsen af politikken eller foranstaltningen eller gruppen af foranstaltninger iv) indikatorer for overvågning og vurdering af fremskridt, hvis sådanne bruges v) når disse foreligger, kvantitative estimater over virkningerne på emissioner fra kilder og optag gennem dræn af drivhusgasser opdelt på: — resultaterne af ex ante-vurderinger af virkningerne af de enkelte politikker og foranstaltninger eller grupper af politikker og foranstaltninger på modvirkning af klimaændringer. Der fremlægges overslag for fire år frem, der slutter på 0 eller 5, umiddelbart efter rapporteringsåret, idet der skelnes mellem drivhusgasemissioner, der er omfattet af henholdsvis direktiv 2003/87/EF og beslutning nr. 406/2009/EF — resultaterne af ex post-vurderingen af virkningerne af de enkelte politikker og foranstaltninger eller grupper af politikker og foranstaltninger på modvirkning af klimaændringer, idet der skelnes mellem drivhusgasemissioner, der er omfattet af henholdsvis direktiv 2003/87/EF og beslutning nr. 406/2009/EF vi) når disse foreligger, skøn over de fremskrevne omkostninger og fordele ved politikker og foranstaltninger samt eventuelt overslag over de afholdte omkostninger og fordele ved politikker og foranstaltninger vii) når disse foreligger, alle henvisninger til vurderinger og de underliggende tekniske rapporter, jf. stk. 3

d) de i artikel 6, stk. 1, litra d), i beslutning nr. 406/2009/EF omtalte oplysninger

e) oplysninger om, hvorvidt de enkelte medlemsstaters foranstaltninger udgør et betydeligt element i de nationale bestræbelser, samt i hvilken udstrækning den planlagte brug af fælles gennemførelse, af CDM og af international emissionshandel supplerer de hjemlige foranstaltninger i henhold til de relevante bestemmelser i Kyotoprotokollen og de herunder vedtagne beslutninger.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen enhver væsentlig ændring i de oplysninger, der rapporteres i henhold til denne artikel, som sker i rapporteringsperiodens første år, senest den 15. marts i det år, der følger efter den foregående rapport.

3. Medlemsstaterne offentliggør i elektronisk form alle relevante vurderinger af omkostningerne og virkningerne af de nationale politikker og foranstaltninger, når de foreligger, og alle relevante oplysninger om gennemførelsen af Unionens politikker og foranstaltninger, som begrænser eller reducerer drivhusgasemissioner fra kilder eller øger optaget gennem dræn sammen med alle eksisterende tekniske rapporter, der underbygger disse vurderinger. Disse vurderinger bør omfatte beskrivelser af de anvendte modeller og metodologier, definitioner og underliggende hypoteser.

Artikel 14

Rapportering om fremskrivninger

1. Senest den 15. marts 2015 og hvert andet år derefter rapporterer medlemsstaterne nationale fremskrivninger af menneskeskabte drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn opdelt efter gasart eller gruppe af gasarter (HFC'er og PFC'er), der er opført på listen i bilag I og efter sektor, til Kommissionen. Disse fremskrivninger skal indeholde kvantitative estimater for fire år frem, der slutter på 0 eller 5, umiddelbart efter rapporteringsåret. I de nationale fremskrivninger tages der hensyn til alle politikker og foranstaltninger, der er indført på EU-plan, og omfatter:

a) fremskrivninger uden foranstaltninger, når de foreligger, fremskrivninger med foranstaltninger, og, når de foreligger, fremskrivninger med supplerende foranstaltninger

b) fremskrivninger over samlede drivhusgasemissioner og separate estimater for de formodede drivhusgasemissioner for de emissionskilder, der er omfattet af direktiv 2003/87/EF og af beslutning nr. 406/2009/EF

c) virkningen af politikker og foranstaltninger, der er identificeret i henhold til artikel 13. Når sådanne politikker og foranstaltninger ikke er medtaget, skal dette klart markeres og forklares

d) resultaterne af følsomhedsanalyser udført i forbindelse med fremskrivningerne

e) alle relevante henvisninger til vurderinger og de tekniske rapporter, der danner grundlag for disse fremskrivninger, jf. stk. 4.

2. Medlemsstaterne meddeler Kommissionen enhver væsentlig ændring i de oplysninger, der rapporteres i henhold til denne artikel, som sker i rapporteringsperiodens første år, senest den 15. marts i det år, der følger efter den foregående rapport.

3. Medlemsstaterne rapporterer de mest ajourførte fremskrivninger, som de har til rådighed. Hvis en medlemsstat ikke indsender fuldstændige fremskrivningsestimater inden den 15. marts hvert andet år, og Kommissionen har fastslået, at manglerne ved estimaterne ikke kan afhjælpes af denne medlemsstat, når de er identificeret gennem Kommissionens kvalitetssikrings- og kvalitetskontrolprocedurer, kan Kommissionen udarbejde de estimater, der er nødvendige for at kompilere EU-fremskrivningerne i samråd med den berørte medlemsstat.

4. Medlemsstaterne offentliggør i elektronisk form deres nationale fremskrivninger af drivhusgasemissioner fra kilder og optag gennem dræn sammen med relevante tekniske rapporter, der underbygger disse fremskrivninger. Disse fremskrivninger bør omfatte beskrivelser af de anvendte modeller og metodologier, definitioner og underliggende hypoteser.

KAPITEL 6

RAPPORTERING AF ANDRE OPLYSNINGER AF RELEVANS FOR KLIMAÆNDRINGER

Artikel 15

Rapportering om nationale tilpasningsforanstaltninger

Senest den 15. marts 2015 og hvert fjerde år derefter, afstemt efter deres rapportering til UNFCCC, rapporterer medlemsstaterne oplysninger om deres nationale tilpasningsplaner og -strategier til Kommissionen, idet de skitserer de gennemførte eller planlagte foranstaltninger for at lette tilpasningen til klimaændring. Disse oplysninger skal omfatte hovedmålene og den berørte kategori af indvirkning på klimaændringer (f.eks. oversvømmelse, stigende vandstand i havene, ekstreme temperaturer, tørke og andre ekstreme vejrfænomener).

Artikel 16

Rapportering om økonomisk og teknisk bistand til udviklingslandene

1. Medlemsstaterne samarbejder med Kommissionen med henblik på Unionens og medlemsstaternes rettidige og sammenhængende rapportering om den bistand, der ydes udviklingslandene, i overensstemmelse med de relevante gældende bestemmelser i UNFCCC, herunder ethvert fælles format, som der er opnået enighed om i forbindelse med UNFCCC, og med henblik på at sikre årlig rapportering senest den 30. september.

2. Hvor det er relevant under UNFCCC, bestræber medlemsstaterne sig på at forelægge oplysninger om økonomiske strømme baseret på de såkaldte »Riomarkører« for støtte til modvirkning af klimaændringer og støtte til tilpasning til klimaændringer, som OECD's Komité for Udviklingsbistand har udviklet, og metodologiske oplysninger om gennemførelsen af metodologien for Riomarkørerne for klimaændringer.

3. Vedrører de oplysninger, der rapporteres, mobiliserede private økonomiske strømme, skal oplysningerne omfatte de definitioner og metodologier, der er anvendt til at fastlægge tallene.

4. I overensstemmelse med beslutninger vedtaget af organer under UNFCCC eller Kyotoprotokollen eller af organer nedsat i henhold til aftaler, som er afledt af eller afløser dem, skal oplysninger om ydet støtte omfatte oplysninger om støtte til modvirkning, tilpasning, kapacitetsopbygning og teknologioverførsel og, hvis det er muligt, oplysninger om, hvorvidt de økonomiske ressourcer er nye og supplerende.

Artikel 17

Rapportering om brugen af auktionsindtægter og projektkreditter

1. Senest den 31. juli hvert år (år X) indsender medlemsstaterne følgende til Kommissionen for året X-1:

a) en detaljeret begrundelse, jf. artikel 6, stk. 2, i beslutning nr. 406/2009/EF

b) oplysninger om brugen af indtægter, som medlemsstaten har genereret ved auktionering af kvoter i henhold til artikel 10, stk. 1, i direktiv 2003/87/EF, i løbet af året X-1, som skal omfatte oplysninger om sådanne indtægter, der er blevet brugt til et eller flere af de formål, der er præciseret i artikel 10, stk. 3, i dette direktiv, eller en til disse indtægter svarende økonomisk værdi og de foranstaltninger, der er truffet i medfør af denne artikel

c) oplysninger om brugen, som fastsat af medlemsstaten, af alle de indtægter, som medlemsstaten har genereret ved auktionering af kvoter til luftfarten, i henhold til artikel 3d, stk. 1 eller 2, i direktiv 2003/87/EF; disse oplysninger indsendes i henhold til artikel 3d, stk. 4, i det nævnte direktiv

d) de i artikel 6, stk. 1, litra b), i beslutning nr. 406/2009/EF nævnte oplysninger og oplysninger om, hvordan deres indkøbspolitik styrker mulighederne for indgåelse af en international aftale om klimaændringer.

e) oplysninger om anvendelse af artikel 11b, stk. 6, i direktiv 2003/87/EF for så vidt angår projektaktiviteter for vandkraftanlæg med en kapacitet på over 20 MW.

2. Auktionsindtægter, der ikke er udbetalt på det tidspunkt, hvor en medlemsstat indsender en rapport til Kommissionen i henhold til denne artikel, skal kvantificeres og rapporteres i rapporter for de efterfølgende år.

3. Medlemsstaterne skal offentliggøre de rapporter, der indsendes til Kommissionen i henhold til denne artikel. Kommissionen stiller aggregerede EU-oplysninger til rådighed for offentligheden i en let tilgængelig form.

4. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter med henblik på at fastsætte strukturen, formatet og indsendelsesprocessen for medlemsstaternes rapportering af oplysninger i henhold til denne artikel. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 26, stk. 2.

Artikel 18

Toårige rapporter og nationale meddelelser

1. EU og medlemsstaterne indsender toårige rapporter i overensstemmelse med beslutning 2/CP.17 fra konferencen for UNFCCC-parterne (beslutning 2/CP.17) eller efterfølgende relevante beslutninger vedtaget af organer under UNFCCC og nationale meddelelser i overensstemmelse med artikel 12 i UNFCCC til UNFCCC's sekretariat.

2. Medlemsstaterne indsender kopier af de nationale meddelelser og toårige rapporter, der er indsendt til UNFCCC's sekretariat, til Kommissionen.

KAPITEL 7

EU-EKSPERTREVISION AF DRIVHUSGASEMISSIONER

Artikel 19

Revision af opgørelsen

1. Kommissionen gennemfører en samlet revision af dataene i de nationale opgørelser, som medlemsstaterne indsender i henhold til artikel 7, stk. 4, i denne forordning, for at fastslå den årlige emissionstildeling i henhold til artikel 3, stk. 2, fjerde afsnit, i beslutning nr. 406/2009/EF med henblik på anvendelse af artikel 20 og 27 i denne forordning og med henblik på at overvåge, hvorvidt medlemsstaterne gennemfører deres reduktioner eller begrænsninger af drivhusgasemissioner i henhold til artikel 3 og 7 i beslutning nr. 406/2009/EF i de år, hvor der gennemføres en samlet revision.

2. Begyndende med de data, der rapporteres for 2013, skal Kommissionen gennemføre en årlig revision af de data i de nationale opgørelser, som medlemsstaterne rapporterer i henhold til artikel 7, stk. 1, i denne forordning, og som er relevante for overvågningen af medlemsstaternes reduktioner eller begrænsninger af drivhusgasemissioner i henhold til artikel 3 og 7 i beslutning nr. 406/2009/EF og eventuelle andre reduktioner eller begrænsninger i drivhusgasemissioner i henhold til EU-lovgivning. Medlemsstaterne skal deltage fuldt ud i denne proces.

3. Den i stk. 1 nævnte samlede revision omfatter:

a) kontroller af de rapporterede oplysningers gennemsigtighed, nøjagtighed, ensartethed, sammenlignelighed og fuldstændighed

b) kontroller med henblik på at identificere tilfælde, hvor opgørelsesdata udarbejdes på en måde, der er uforenelig med vejledningerne i UNFCCC eller EU-reglerne, og

c) eventuelt, beregning af de resulterende nødvendige tekniske ændringer i samråd med medlemsstaterne.

4. De årlige revisioner skal omfatte de kontroller, der er omhandlet i stk. 3, litra a). Hvis en medlemsstat i samråd med Kommissionen anmoder herom eller hvis disse kontroller identificerer betydelige problemer som f.eks.:

a) anbefalinger fra tidligere EU- eller UNFCCC-revisioner, som ikke er blevet fulgt op, eller spørgsmål, som en medlemsstat ikke har forklaret, eller

b) for høje eller for lave overslag i forbindelse med en central kategori i en medlemsstats opgørelse

skal den årlige opgørelse for den pågældende medlemsstat også omfatte de kontroller, der er omhandlet i stk. 3, litra b), med henblik på, at de beregninger, der er omhandlet i stk. 3, litra c), kan foretages.

5. Kommissionen vedtager gennemførelsesretsakter med henblik på at fastlægge tidsplaner og skridt for gennemførelse af de i henholdsvis stk. 1 og 2 i denne artikel omhandlede samlede og årlige revisioner, herunder opgaverne i stk. 3 og 4 i denne artikel, og på at sikre passende høring af medlemsstaterne hvad angår revisionernes konklusioner. Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 26, stk. 2.

6. Kommissionen beregner ved hjælp af en gennemførelsesretsakt den samlede mængde emissioner for det relevante år i henhold til de korrigerede opgørelsesdata for de enkelte medlemsstater efter afslutningen af den relevante revision.

7. De oplysninger for de enkelte medlemsstater, der findes i de registre, der er etableret i henhold til artikel 11 i beslutning nr. 406/2009/EF og artikel 19 i direktiv 2003/87/EF pr. den dato, der falder fire måneder fra datoen for offentliggørelse af en gennemførelsesretsakt, der er vedtaget i henhold til stk. 6 i denne artikel, er relevante for anvendelsen af artikel 7, stk. 1, i beslutning nr. 406/2009/EF. De omfatter ændringer af disse data, der skyldes, at den pågældende medlemsstat udnytter fleksibiliteten i henhold til artikel 3 og 5 i beslutning nr. 406/2009/EF.

Artikel 20

Håndtering af virkningerne af genberegninger

1. Når den samlede revision af opgørelsesdata vedrørende året 2020 er afsluttet i henhold til artikel 19, beregner Kommissionen i overensstemmelse med formlen i bilag II summen af virkningerne af de genberegnede drivhusgasemissioner for de enkelte medlemsstater.

2. Med forbehold af artikel 27, stk. 2, i denne forordning anvender Kommissionen blandt andet den i stk. 1 i denne artikel anførte sum, når den foreslår målene for emissionsreduktioner eller -begrænsninger for de enkelte medlemsstater for perioden efter 2020 i henhold til artikel 14 i beslutning nr. 406/2009/EF.

3. Kommissionen offentliggør straks resultaterne af de beregninger, der foretages i henhold til stk. 1.

KAPITEL 8

RAPPORTERING AF FREMSKRIDT I RETNING AF UNIONENS FORPLIGTELSER OG INTERNATIONALE FORPLIGTELSER

Artikel 21

Rapportering af fremskridt

1. Kommissionen vurderer hvert år på baggrund af de i henhold til denne forordning rapporterede oplysninger og i samråd med medlemsstaterne Unionens og medlemsstaternes fremskridt i retning af at opfylde følgende med henblik på at afgøre, hvorvidt der er gjort tilstrækkelige fremskridt:

a) forpligtelserne i henhold til artikel 4 i UNFCCC og artikel 3 i Kyotoprotokollen som nærmere defineret i beslutninger vedtaget af konferencen af UNFCCC-parterne eller af konferencen af UNFCCC-parterne, der tjener som møde for parterne til Kyotoprotokollen. En sådan vurdering baseres på de oplysninger, der er rapporteret i henhold til artikel 7, 8, 10 og 13-17

b) forpligtelser i henhold til artikel 3 i beslutning nr. 406/2009/EF. En sådan vurdering baseres på de oplysninger, der er rapporteret i henhold til artikel 7, 8, 13 og 14.

2. Kommissionen vurderer hvert andet år luftfartens samlede indvirkning på det globale klima, herunder i form af ikke-CO2-relaterede emissioner eller virkninger baseret på emissionsdata fra medlemsstaterne i henhold til artikel 7, og forbedrer denne vurdering med henvisning til henholdsvis de videnskabelige fremskridt og data for flytrafikken.

3. Senest den 31. oktober hvert år forelægger Kommissionen Europa-Parlamentet og Rådet en rapport, hvori den sammenfatter konklusionerne af de i stk. 1 og 2 nævnte vurderinger.

Artikel 22

Rapport om den supplerende periode for opfyldelse af forpligtelser under Kyotoprotokollen

Unionen og hver enkelt medlemsstat forelægger UNFCCC's sekretariat en rapport om den supplerende periode for opfyldelse af forpligtelser fastlagt i stk. 3 i beslutning 13/CMP.1, ved udløbet af denne periode.

KAPITEL 9

SAMARBEJDE OG STØTTE

Artikel 23

Samarbejde mellem medlemsstaterne og Unionen

Medlemsstaterne og Unionen sørger for fuldstændigt og effektivt samarbejde og samordning med hinanden i forbindelse med forpligtelser efter denne forordning vedrørende:

a) kompileringen af Unionens drivhusgasopgørelse og udarbejdelsen af rapporten om Unionens drivhusgasopgørelse i medfør af artikel 7, stk. 5

b) udarbejdelse af Unionens nationale meddelelse i henhold til artikel 12 i UNFCCC og Unionens toårige rapport i henhold til beslutning 2/CP.17 eller efterfølgende relevante beslutninger vedtaget af organer under UNFCCC

c) revisions- og overholdelsesprocedurer ifølge UNFCCC og Kyotoprotokollen i overensstemmelse med gældende beslutninger ifølge UNFCCC eller Kyotoprotokollen samt Unionens procedure for revision af medlemsstaternes drivhusgasopgørelser efter artikel 19 i denne forordning

d) eventuelle justeringer i henhold til artikel 5, stk. 2, i Kyotoprotokollen eller efter den i artikel 19 i denne forordning omtalte EU-revisionsproces eller andre ændringer af opgørelser og rapporter over opgørelser, som allerede er indsendt eller skal indsendes til UNFCCC's sekretariat

e) kompilering af Unionens tilnærmede drivhusgasopgørelse efter artikel 8

f) rapportering vedrørende tilbagetrækning af AAU'er, RMU'er, ERU'er, CER'er, tCER'er og lCER'er efter den i stk. 14 i beslutning 13/CMP.1 omtalte supplerende periode med henblik på at opfylde forpligtelserne i henhold til artikel 3, stk. 1, i Kyotoprotokollen.

Artikel 24

Det Europæiske Miljøagenturs rolle

Det Europæiske Miljøagentur bistår Kommissionen med gennemførelsen af artikel 6-9, 12-19 og 21 og 22 i overensstemmelse med dets årlige arbejdsprogram. Dette omfatter bistand til:

a) kompilering af Unionens drivhusgasopgørelse og udarbejdelsen af rapporten om Unionens drivhusgasopgørelse

b) gennemførelse af kvalitetssikrings- og kvalitetskontrolprocedurer med henblik på udarbejdelsen af Unionens drivhusgasopgørelse

c) udarbejdelse af estimater for data, der ikke er rapporteret gennem de nationale drivhusgasopgørelser

d) gennemførelse af revisioner

e) kompilering af Unionens tilnærmede drivhusgasopgørelse

f) kompilering af oplysninger, som medlemsstaterne rapporterer om politikker og foranstaltninger og fremskrivninger

g) gennemførelse af kvalitetssikrings- og kvalitetskontrolprocedurer for oplysninger, som medlemsstaterne rapporterer om fremskrivninger, politikker og foranstaltninger

h) udarbejdelse af overslag over data om fremskrivninger, som medlemsstaterne ikke har rapporteret

i) kompilering af de nødvendige data til Kommissionens årlige rapport til Europa-Parlamentet og Rådet

j) formidling af oplysninger indsamlet under denne forordning, herunder vedligeholdelse og ajourføring af en database over medlemsstaternes modvirkningspolitikker og -foranstaltninger og den europæiske klimatilpasningsplatform om virkninger, sårbarheder og tilpasning til klimaændringer.

KAPITEL 10

DELEGATION

Artikel 25

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter tillægges Kommissionen på de i denne artikel fastlagte betingelser.

2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 6, 7 og 10 tillægges Kommissionen for en periode på fem år fra den 8. juli 2013. Kommissionen udarbejder en rapport vedrørende delegationen af beføjelser senest ni måneder inden udløbet af femårsperioden. Delegationen af beføjelserne forlænges stiltiende for perioder af samme varighed, medmindre Europa-Parlamentet eller Rådet modsætter sig en sådan forlængelse senest tre måneder inden udløbet af hver periode.

3. Den i artikel 6, 7 og 10 omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Europa-Parlamentet eller Rådet. En afgørelse om tilbagekaldelse bringer delegationen af de beføjelser, der er nævnt i afgørelsen, til ophør. Den får virkning dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller på et senere tidspunkt, der angives i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den samtidig Europa-Parlamentet og Rådet meddelelse herom.

5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 6, 7 og 10 i denne forordning træder kun i kraft, hvis hverken Europa-Parlamentet eller Rådet har gjort indsigelse inden for en frist på tre måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Europa-Parlamentet og Rådet, eller hvis Europa-Parlamentet og Rådet inden udløbet af denne frist begge har informeret Kommissionen om, at de ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med tre måneder på Europa-Parlamentets eller Rådets initiativ.

KAPITEL 11

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 26

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af et udvalg for klimaændringer. Dette udvalg er et udvalg som omhandlet i forordning (EU) nr. 182/2011.

2. Når der henvises til denne bestemmelse, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

Artikel 27

Revision

1. Kommissionen undersøger regelmæssigt, om overvågnings- og rapporteringsprocedurerne under denne forordning er i overensstemmelse med fremtidige beslutninger vedrørende UNFCCC og Kyotoprotokollen eller anden EU-lovgivning. Kommissionen vurderer også regelmæssigt, om udviklingen inden for rammerne af UNFCCC fører til en situation, hvor forpligtelserne i henhold til denne forordning ikke længere er nødvendige, ikke står i rimeligt forhold til fordelene, behøver tilpasninger eller ikke er i overensstemmelse med eller overlapper rapporteringskravene i UNFCCC, og forelægger i givet fald Europa-Parlamentet og Rådet et lovgivningsmæssigt forslag.

2. Senest i december 2016 undersøger Kommissionen, om virkningen af brugen af IPCC-retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser fra 2006 eller en betydelig ændring af UNFCCC's anvendte metodologier, når det gælder udarbejdelsen af drivhusgasopgørelserne, medfører en forskel på mere end 1 % i en medlemsstats samlede drivhusgasemissioner af relevans for artikel 3 i beslutning nr. 406/2009/EF, og den kan ændre medlemsstaternes årlige emissionstildelinger, jf. artikel 3, stk. 2, fjerde afsnit, i beslutning nr. 406/2009/EF.

Artikel 28

Ophævelse

Beslutning nr. 280/2004/EF ophæves. Henvisninger til den ophævede beslutning gælder som henvisninger til denne forordning og læses efter sammenligningstabellen i bilag IV.

Artikel 29

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen for dens offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i sin helhed og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Strasbourg, den 21. maj 2013. For Europa-Parlamentet vegne M. SCHULZ Formand På Rådets vegne L. CREIGHTON Formand

(1) EUT C 181 af 21.6.2012, s. 169.

(2) EUT C 277 af 13.9.2012, s. 51.

(3) Europa-Parlamentets holdning af 12.3.2013 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 22.4.2013.

(4) EUT L 49 af 19.2.2004, s. 1.

(5) Rådets afgørelse 94/69/EF af 15. december 1993 om indgåelse af De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer (EFT L 33 af 7.2.1994, s. 11).

(6) Rådets beslutning 2002/358/EF af 25. april 2002 om godkendelse på Det Europæiske Fællesskabs vegne af Kyoto-protokollen til De Forenede Nationers rammekonvention om klimaændringer og om den fælles opfyldelse af forpligtelserne i forbindelse hermed (EFT L 130 af 15.5.2002, s. 1).

(7) EUT L 140 af 5.6.2009, s. 136.

(8) EUT L 140 af 5.6.2009, s. 63.

(9) Rådets beslutning 88/540/EØF af 14. oktober 1988 om indgåelse af Wienerkonventionen om beskyttelse af ozonlaget og Montreal-protokollen om stoffer, der nedbryder ozonlaget (EFT L 297 af 31.10.1988, s. 8).

(10) EUT L 275 af 25.10.2003, s. 32.

(11) EUT L 33 af 4.2.2006, s. 1.

(12) EFT L 309 af 27.11.2001, s. 22.

(13) EUT L 161 af 14.6.2006, s. 1.

(14) EUT L 304 af 14.11.2008, s. 1.

(15) Se side 80 i denne EUT.

(16) EUT L 8 af 13.1.2009, s. 3.

(17) EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13.

BILAG I

DRIVHUSGASSER

Kuldioxid (CO2)

Metan (CH4)

Nitrogenoxid (N2O)

Svovlhexafluorid (SF6)

Nitrogentrifluorid (NF3)

Hydrofluorcarboner (HFC):

— HFC-23 CHF3

— HFC-32 CH2F2

— HFC-41 CH3F

— HFC-125 CHF2CF3

— HFC-134 CHF2CHF2

— HFC-134a CH2FCF3

— HFC-143 CH2FCHF2

— HFC-143a CH3CF3

— HFC-152 CH2FCH2F

— HFC-152a CH3CHF2

— HFC-161 CH3CH2F

— HFC-227ea CF3CHFCF3

— HFC-236cb CF3CF2CH2F

— HFC-236ea CF3CHFCHF2

— HFC-236fa CF3CH2CF3

— HFC-245fa CHF2CH2CF3

— HFC-245ca CH2FCF2CHF2

— HFC-365mfc CH3CF2CH2CF3

— HFC-43-10mee CF3CHFCHFCF2CF3 eller (C5H2F10)

Perfluorcarboner (PFC):

— PFC-14, Perfluorometan, CF4

— PFC-116, Perfluoroetan, C2F6

— PFC-218, Perfluoropropan, C3F8

— PFC-318, Perfluorocyclobutan, c-C4F8

— Perfluorocyclopropan c-C3F6

— PFC-3-1-10, Perfluorobutan, C4F10

— PFC-4-1-12, Perfluoropentan, C5F12

— PFC-5-1-14, Perfluorohexan, C6F14

— PFC-9-1-18, C10F18

BILAG II

Summen af virkningerne af de genberegnede drivhusgasemissioner pr. medlemsstat, jf. artikel 20, stk. 1

Summen af virkningerne af de genberegnede drivhusgasemissioner pr. medlemsstat beregnes ved brug af følgende formel:

hvor:

— ti, er medlemsstatens årlige emissionstildeling for år i i henhold til artikel 3, stk. 2, fjerde afsnit, og artikel 10 i beslutning nr. 406/2009/EF, enten som fastsat i 2012 eller i givet fald som fastsat i 2016 på grundlag af den revision, der foretages i overensstemmelse med artikel 27, stk. 2, i denne forordning, og i henhold til artikel 3, stk. 2, i beslutning nr. 406/2009/EF

— ti,2022 er medlemsstatens årlige emissionstildeling for år i i henhold til artikel 3, stk. 2, fjerde afsnit, og artikel 10 i beslutning nr. 406/2009/EF, som den ville være blevet beregnet, hvis de reviderede opgørelsesdata indsendt i 2022 var blevet brugt som input

— ei,j er medlemsstatens drivhusgasemissioner for år i i henhold til retsakter vedtaget af Kommissionen i henhold til artikel 19, stk. 6, efter revisionen af ekspertopgørelsen i år j.

BILAG III

LISTE OVER ÅRLIGE INDIKATORER

Tabel 1: Liste over prioriterede indikatorer (1)

Nr. Nomenklatur for Eurostats indikatorer angående energieffektivitet Indikator Tæller/nævner Vejledning/definitioner (2) (3) 1 MAKRO Samlet CO2-intensitet i forhold til BNP, t/mio. EUR CO2-emissioner i alt, kt CO2-emissioner i alt (undtagen LUCF) som rapporteret i det fælles rapporteringsformat BNP, mia. EUR (EF95) Bruttonationalprodukt i faste 1995-priser (kilde: nationalregnskabet) 2 MAKRO B0 Energirelateret CO2-intensitet i forhold til BNP, t/mio. EUR CO2-emissioner fra energiforbrug, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler (IPCC-kildekategori 1A, sektorbaseret tilgang) BNP, mia. EUR (EF95) Bruttonationalprodukt i faste 1995-priser (kilde: nationalregnskabet) 3 TRANSPORT C0 Personbilers CO2-emissioner, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler til alle transportaktiviteter med personbiler (automobiler, der hovedsageligt er beregnet til persontransport, og som højst har 12 siddepladser; totalvægt på højest 3 900 kg — IPCC kildekategori 1A3bi). Antal vognkilometer kørt af personbiler, Mkm Antal vognkilometer kørt af personbiler. (kilde: transportstatistikker) Bemærk: Aktivitetsdata bør så vidt muligt stemme overens med emissionsdata. 4 INDUSTRI A1 Energirelateret CO2-intensitet — industri, t/mio. EUR CO2-emissioner fra industrien, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler i fremstillingsindustrien, bygge og anlæg samt minedrift og råstofudvinding (undtagen kulminer samt olie- og gasudvinding), herunder forbrænding med henblik på produktion af elektricitet og varme (IPCC-kildekategori 1A2). Energi, som industrien forbruger til transport, skal ikke indregnes her, men under transportindikatorerne. Emissioner fra ikkevejgående og andre mobile maskiner i industrien indregnes i denne sektor. Industriens samlede bruttoværditilvækst, mia. EUR (EF95) Bruttoværditilvækst i faste 1995-priser i fremstillingsindustrien (NACE 15-22, 24-37), bygge og anlæg (NACE 45), samt minedrift og råstofudvinding (undtagen kulminer samt olie- og gasudvinding) (NACE 13-14) (kilde: nationalregnskabet) 5 HUSHOLDNINGER A.1 Husholdningers specifikke CO2-emissioner, t/bolig CO2-emissioner fra husholdningers forbrug af fossile brændsler, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler (IPCC-kildekategori 1A4b). Antal helårsboliger, 1 000 Antal helårsboliger 6 TJENESTER A0 CO2-intensitet — den kommercielle og institutionelle sektor, t/mio. EUR CO2-emissioner fra forbruget af fossile brændsler i den kommercielle og institutionelle sektor, kt CO2-emissioner fra forbruget af fossile brændsler i kommercielle og institutionelle bygninger i den offentlige og private sektor (IPCC-kildekategori 1A4a). Energi, som servicesektoren forbruger til transport, skal ikke indregnes her, men under transportindikatorerne. Servicesektorens samlede bruttoværditilvækst, mia. EUR (EF95) Bruttoværditilvækst i faste 1995-priser i servicesektoren (NACE 41, 50, 51, 52, 55, 63, 64, 65, 66, 67, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 80, 85, 90, 91, 92, 93, 99) (kilde: nationalregnskabet) 7 TRANSFORMATION B0 Det offentliges og egenproducenters kraftværkers specifikke CO2-emissioner, t/TJ CO2-emissioner fra termiske kraftværker; offentlige og egenproducenter, kt CO2-emissioner fra al forbrænding af fossile brændsler med henblik på bruttoelproduktion og bruttovarmeproduktion i det offentliges og egenproducenters termiske kraftværker og kraft/varmeværker. Emissioner fra varmeværker er ikke omfattet. Alle produkter — produktion fra termiske kraftværker; offentlige og egenproducenter, PJ Bruttoelproduktion og eventuel varme (kraftvarmeværker), der afsættes til tredjeparter fra det offentliges og egenproducenters termiske kraftværker og kraft/varmeværker. Produktion fra varmeværker er ikke omfattet. Offentlige termiske værker genererer elektricitet (og varme), der afsættes til tredjeparter, som deres hovedaktivitet. De kan være i privat eller offentlig eje. Egenproducenters termiske kraftværker genererer elektricitet (og varme), der helt eller delvis indgår i deres egne aktiviteter til støtte for deres hovedaktivitet. Bruttoelproduktionen måles ved hovedtransformatorernes udgang, dvs. elforbruget i det øvrige anlæg og i transformatorerne medregnes. (kilde: energibalancen)





Tabel 2: Liste over yderligere prioriterede indikatorer (4)

Nr. Nomenklatur for Eurostats indikatorer angående energieffektivitet Indikator Tæller/nævner Vejledning/definitioner (5) 1 TRANSPORT D0 CO2-emissioner fra vejgodstransport, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler til alle transportaktiviteter med lette varevogne (totalvægt på højest 3 900 kg, der hovedsageligt er beregnet til transport af let gods, eller som har særligt udstyr som f.eks. firehjulstræk til terrænkørsel, IPCC-kildekategori 1A3bii) og tunge erhvervskøretøjer (totalvægt over 3 900 kg, der hovedsageligt er beregnet til transport af tungt gods, IPCC-kildekategori 1A3biii undtagen busser). Vejgodstransport, mio. tkm Antal tkm transporteret i lette varevogne og tunge erhvervskøretøjer ad vej; 1 tkm = 1 ton gods transporteres 1 km (kilde: transportstatistikker) Bemærk: Aktivitetsdata bør så vidt muligt stemme overens med emissionsdata. 2 INDUSTRI A1.1 Samlet CO2-intensitet — jern- og stålindustrien, t/mio. EUR CO2-emissioner i alt fra jern og stål, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler til fremstilling af jern og stål, herunder forbrænding med henblik på produktion af elektricitet og varme (IPCC-kildekategori 1A2a), fra processen til fremstilling af jern og stål (IPCC-kildekategori 2C1) og fra processen til fremstilling af jernlegeringer (IPCC-kildekategori 2C2). Jern- og stålindustriens bruttoværditilvækst, mia. EUR (EF95) Bruttoværditilvækst i faste 1995-priser i forbindelse med fremstilling af råjern og råstål samt jernlegeringer (NACE 27.1), fremstilling af rør (NACE 27.2), anden forbearbejdning af jern og stål (NACE (27.3), støbning af jernprodukter (NACE 27.51) og støbning af stålprodukter (NACE 27.52). (kilde: nationalregnskabet) 3 INDUSTRI A1.2 Energirelateret CO2-intensitet — den kemiske industri, t/mio. EUR Energirelaterede CO2-emissioner fra den kemiske industri, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler til fremstilling af kemiske produkter, herunder forbrænding med henblik på produktion af elektricitet og varme (IPCC-kildekategori 1A2c). Den kemiske industris bruttoværditilvækst, mia. EUR (EF95) Bruttoværditilvækst i faste 1995-priser i forbindelse med fremstilling af kemiske produkter (NACE 24) (kilde: nationalregnskabet) 4 INDUSTRI A1.3 Energirelateret CO2-intensitet — glas-, pottemagervare- og byggevareindustri, t/mio. EUR Energirelaterede CO2-emissioner fra glas-, pottemagervare- og byggematerialeindustri, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler til fremstilling af ikkemetalholdige mineralske produkter (NACE 26), herunder forbrænding med henblik på produktion af elektricitet og varme. Glas-, pottemagervare- og byggevareindustriens bruttoværditilvækst, mia. EUR (EF95) Bruttoværditilvækst i faste 1995-priser i forbindelse med fremstilling af ikkemetalholdige mineralske produkter (NACE 26) (kilde: nationalregnskabet) 5 INDUSTRI C0.1 Jern- og stålindustriens specifikke CO2-emissioner, t/t CO2-emissioner i alt fra jern og stål, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler til fremstilling af jern og stål, herunder forbrænding med henblik på produktion af elektricitet og varme (IPCC-kildekategori 1A2a), fra processen til fremstilling af jern og stål (IPCC-kildekategori 2C1) og fra processen til fremstilling af jernlegeringer (IPCC-kildekategori 2C2). Fremstilling af oxygenblæst stål, kt Fremstilling af oxygenblæst stål (NACE 27) (kilde: produktionsstatistikker) 6 INDUSTRI C0.2 Cementindustriens specifikke energirelaterede CO2-emissioner, t/t Energirelaterede CO2-emissioner fra glas-, pottemagervare- og byggematerialeindustri, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler til fremstilling af ikkemetalholdige mineralske produkter (NACE 26), herunder forbrænding med henblik på produktion af elektricitet og varme. Fremstilling af cement, kt Fremstilling af cement (NACE 26) (kilde: produktionsstatistikker)





Tabel 3: Liste over supplerende indikatorer

Nr. Nomenklatur for Eurostats indikatorer angående energieffektivitet Indikator Tæller/nævner Vejledning/definitioner 1 TRANSPORT B0 Specifikke dieselrelaterede CO2-emissioner — personbiler, g/100 km CO2-emissioner fra dieseldrevne personbiler, kt CO2-emissioner fra forbrænding af diesel til alle transportaktiviteter med personbiler (automobiler, der hovedsageligt er beregnet til persontransport, og som højst har 12 siddepladser; totalvægt på højest 3 900 kg — IPCC-kildekategori 1A3bi; kun diesel). Antal kørte km med dieseldrevne personbiler, mio. km Antal vognkilometer for samtlige dieseldrevne personbiler, der må køre på offentlige veje. (kilde: transportstatistikker) 2 TRANSPORT B0 Specifikke benzinrelaterede CO2-emissioner — personbiler, g/100 km CO2-emissioner fra benzindrevne personbiler, kt CO2-emissioner fra forbrænding af benzin til alle transportaktiviteter med personbiler (automobiler, der hovedsageligt er beregnet til persontransport, og som højst har 12 siddepladser; totalvægt på højst 3 900 kg — IPCC-kildekategori 1A3bi; kun benzin). Antal kørte km med benzindrevne personbiler, mio. km Antal vognkilometer for samtlige benzindrevne personbiler, der må køre på offentlige veje. (kilde: transportstatistikker) 3 TRANSPORT C0 Personbilers specifikke CO2-emissioner, t/pkm Personbilers CO2-emissioner, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler til alle transportaktiviteter med personbiler (automobiler, der hovedsageligt er beregnet til persontransport, og som højst har 12 siddepladser; totalvægt på højst 3 900 kg — IPCC-kildekategori 1A3bi). Passagertransport med personbiler, Mpkm Antal kørte passagerkilometer i personvogne; en passagerkilometer er transport af en passager 1 km (kilde: transportstatistikker) Bemærk: Aktivitetsdata bør så vidt muligt stemme overens med emissionsdata. 4 TRANSPORT E1 Specifikke emissioner fra lufttransport, t/passager CO2-emissioner fra indenrigsflyvninger, kt CO2-emissioner fra indenrigsflyvninger (kommercielle, private, landbrug, osv.), herunder starter og landinger (IPCC-kildekategori 1A3aii). Forbrug af brændstoffer til transport internt i lufthavne medregnes ikke. Brændstof til stationær forbrænding ved lufthavne medregnes ligeledes ikke. Passagerer på indenrigsflyvninger, mio. Antal personer, bortset fra tjenestegørende piloter og kabinepersonale, der foretager en flyrejse (alene indenrigsflyvning) (kilde: transportstatistikker) Bemærk: Aktivitetsdata bør så vidt muligt stemme overens med emissionsdata. 5 INDUSTRI A1.4 Energirelateret CO2-intensitet — nærings- og nydelsesmiddelindustrien samt tobaksindustrien, t/mio. EUR Energirelaterede CO2-emissioner fra fødevareindustrien, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler til fremstilling af nærings- og nydelsesmidler samt tobaksprodukter, herunder forbrænding med henblik på produktion af elektricitet og varme (IPCC-kildekategori 1A2e). Nærings-, nydelsesmiddel- og tobaksindustriens bruttoværditilvækst, mio. EUR (EF95) Bruttoværditilvækst i faste 1995-priser i forbindelse med fremstilling af nærings- og nydelsesmidler (NACE 15) og tobaksprodukter (NACE 16) (kilde: nationalregnskabet) 6 INDUSTRI A1.5 Energirelateret CO2-intensitet — papir- og grafisk industri, t/mio. EUR Energirelaterede CO2-emissioner fra papirindustri og grafisk industri, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler til fremstilling af papirmasse, papir og papirvarer samt forlagsvirksomhed, grafisk virksomhed og reproduktion af indspillede medier, herunder forbrænding med henblik på produktion af elektricitet og varme (IPCC-kildekategori 1A2d). Bruttoværditilvækst i papir- og grafisk industri, mio. EUR (EF95) Bruttoværditilvækst i faste 1995-priser i forbindelse med fremstilling af papirmasse, papir og papirvarer (NACE 21) og forlagsvirksomhed, grafisk virksomhed og reproduktion af indspillede medier (NACE 22) (kilde: nationalregnskabet) 7 HUSHOLDNINGERA0 Specifikke CO2-emissioner fra husholdningers rumopvarmning, t/m2 CO2-emissioner fra husholdningers rumopvarmning, kt CO2-emissioner fra forbrænding af brændsler til husholdningers rumopvarmning. Overfladeareal af helårsboliger, mio. m2 Det samlede overfladeareal af helårsboliger 8 TJENESTER B0 Specifikke CO2-emissioner fra den kommercielle og institutionelle sektor til rumopvarmning, kg/m2 CO2-emissioner fra rumopvarmning i den kommercielle og institutionelle sektor, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler til rumopvarmning i kommercielle og institutionelle bygninger i den offentlige og private sektor. Overfladeareal af bygninger i servicesektoren, mio. m2 Det samlede overfladeareal af bygninger i servicesektoren (NACE 41, 50, 51, 52, 55, 63, 64, 65, 66, 67, 70, 71, 72, 73, 74, 75, 80, 85, 90, 91, 92, 93 og 99) 9 TRANSFORMATION D0 Specifikke CO2-emissioner fra offentlige kraftværker, t/TJ CO2-emissioner fra offentlige termiske kraftværker, kt CO2-emissioner fra al forbrænding af fossile brændsler med henblik på bruttoelproduktion og bruttovarmeproduktion i det offentliges termiske kraftværker og kraft/varmeværker (IPCC-kildekategori 1A1ai og 1A1aii). Emissioner fra varmeværker er ikke omfattet. Alle produkter — produktion fra offentlige termiske kraftværker, PJ Bruttoelproduktion og eventuel varme (kraftvarmeværker), der afsættes til tredjeparter fra det offentliges termiske kraftværker og kraft/varmeværker. Produktion fra varmeværker er ikke omfattet. Offentlige termiske værker genererer elektricitet (og varme), der afsættes til tredjeparter, som deres hovedaktivitet. De kan være i privat eller offentlig eje. Bruttoelproduktionen måles ved hovedtransformatorernes udgang, dvs. elforbruget i det øvrige anlæg og i transformatorerne medregnes. (kilde: energibalancen) 10 TRANSFORMATION E0 Specifikke CO2-emissioner fra egenproducenters kraftværker, t/TJ CO2-emissioner fra egenproducenter, kt CO2-emissioner fra al forbrænding af fossile brændsler med henblik på bruttoelproduktion og bruttovarmeproduktion i egenproducenters termiske kraftværker og kraft/varmeværker. Alle produkter — produktion fra egenproducenters termiske kraftværker, PJ Bruttoelproduktion og eventuel varme (kraftvarmeværker), der afsættes til tredjeparter fra egenproducenters termiske kraftværker og kraft/varmeværker. Egenproducenters termiske kraftværker genererer elektricitet (og varme), der helt eller delvis indgår i deres egne aktiviteter til støtte for deres hovedaktivitet. Bruttoelproduktionen måles ved hovedtransformatorernes udgang, dvs. elforbruget i det øvrige anlæg og i transformatorerne medregnes. (kilde: energibalancen) 11 TRANSFORMATION Kulstofintensiteten af den samlede elproduktion, t/T CO2-emissioner fra traditionel elproduktion, kt CO2-emissioner fra al forbrænding af fossile brændsler med henblik på bruttoelproduktion og bruttovarmeproduktion i det offentliges termiskekraftværker og kraft/varmeværker og i egenproducenters termiske kraftværker og kraft/varmeværker. Emissioner fra varmeværker er ikke omfattet. Alle produkter — produktion fra offentlige termiske kraftværker og egenproducenters termiske kraftværker, PJ Bruttoelproduktion og eventuel varme (kraftvarmeværker), der afsættes til tredjeparter fra det offentliges og egenproducenters kraftværker og kraft/varmeværker. Dette omfatter elproduktion på grundlag af vedvarende energikilder og nuklear energi. (kilde: energibalancen) 12 TRANSPORT Kulstofintensitet — transportsektoren, t/TJ CO2-emissioner fra transport, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler til alle transportaktiviteter (IPCC-kildekategori 1A3) Det samlede, endelige energiforbrug til transport, PJ Dette omfatter det samlede endelige energiforbrug til transport fra alle energikilder (herunder biomasse og elforbrug) (kilde: energibalancen) 13 INDUSTRI C0.3 Papirindustriens specifikke energirelaterede CO2-emissioner, t/t Energirelaterede CO2-emissioner fra papir- og grafisk industri, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler til fremstilling af papirmasse, papir og papirvarer samt forlagsvirksomhed, grafisk virksomhed og reproduktion af indspillede medier, herunder forbrænding med henblik på produktion af elektricitet og varme (IPCC-kildekategori 1A2d). Fysisk papirproduktion, kt Fysisk papirproduktion (NACE 21) (kilde: produktionsstatistikker) 14 INDUSTRI Industrisektorens CO2-emissioner, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler i fremstillingsindustrien, bygge og anlæg samt minedrift og råstofudvinding (undtagen kulminer samt olie- og gasudvinding) herunder forbrænding med henblik på produktion af elektricitet og varme (IPCC-kildekategori 1A2). Energi, som industrien forbruger til transport, skal ikke indregnes her, men under transportindikatorerne. Emissioner fra ikkevejgående og andre mobile maskiner i industrien indregnes i denne sektor. Industriens samlede, endelige energiforbrug, PJ Dette omfatter industriens samlede endelige energiforbrug fra alle energikilder (herunder biomasse og elforbrug) (kilde: energibalancen) 15 HUSHOLDNINGER Husholdningers CO2-emissioner, kt CO2-emissioner fra forbrænding af fossile brændsler (IPCC-kildekategori 1A4b) Husholdningers samlede, endelige energiforbrug, PJ Dette omfatter husholdningernes samlede endelige energiforbrug fra alle energikilder (herunder biomasse og elforbrug) (kilde: energibalancen)

(1) Medlemsstaterne skal rapportere tælleren og nævneren, hvis disse ikke er omfattet af det fælles rapporteringsformat.

(2) Medlemsstaternes bør følge denne vejledning. Hvis de ikke kan følge denne vejledning til punkt og prikke, eller hvis tæller og nævner ikke er fuldt ud konsistente, bør medlemsstaterne tydeligt angive dette.

(3) Henvisningerne til IPCC's kildekategorier gælder de reviderede IPCC-retningslinjer fra 1996 for nationale drivhusgasopgørels