ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
Meddelelse fra Kommissionen inden for rammerne af iværksættelsen af Europa-Parlamentets og
Rådets direktiv 97/23/EF af 29. maj 1997 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgiv-
ning om trykbærende udstyr (1)
(1999/C 227/06)
(EØS-relevant tekst)
(Offentliggłrelse af titler og referencer på de europæiske harmoniserede standarder i medfłr af direktivet)
OEN (1) Reference Titel på den harmoniserede standard Ratifikationsår
CEN EN 10222-1 Stålsmedegods til trykbærende formål  Del 1: Generelle
krav til friformsmedning.1998
CEN EN 10222-3 Stålstłbegods til trykbærende formål  Del 3: Nikkelstål
med specificerede lave temperaturegenskaber1998
CEN EN 10222-4 Stålstłbegods til trykbærende formål  Del 4: Svejselig
finkornet stål med hłj elastisk belastning1998
CEN EN 10268 Koldvalsede flade produkter af mikrolegeret hłjstyrkestål til
koldformning  Generelle leveringsbetingelser1998
CEN EN ISO 898-5 Befæstelseselementer  Kvalitetsklasser  Del 5: Gevind-
tappe og lignende befæstelseselementer med gevind, derikke er udsat for trækspændinger (ISO 898-5:1998)1998
CEN EN ISO 14555 Svejsning  Boltesvejsning af metalliske materialer (ISO
14555:1998)1998
CEN EN 12482-1 Aluminium og aluminiumlegeringer  Forvalsede bånd til
generelle formål  Del 1: Specifikationer for varmvalsede
forvalsede bånd1998
CEN EN 12517 Ikke-destruktiv prłvning af svejsninger  Radiografisk prłv-
ning af svejste samlinger  Acceptniveauer1998
CEN EN 1708-1 Svejsning  Grundlæggende samlingstyper til svejsning i stål
 Del 1: Trykbærende komponenter1999
CEN EN 12300 Kryogene beholdere  Renhed til kryogenservice 1998
(1) OEN (Europæiske standardiseringsorganer):
 CEN: Rue de Stassart/Stassartstraat 36, B-1050 Bruxelles/Brussel; tlf. (32-2) 550 08 11; fax (32-2) 550 08 19. Cenelec: Rue de Stassart/Stassartstraat 35, B-1050 Bruxelles/Brussel; tlf. (32-2) 519 68 71; fax (32-2) 519 69 19. ETSI: BP 152, F-06561 Valbonne Cedex; tlf. (33-4) 92 94 42 12; fax (33-4) 93 65 47 16.
BEM˘RK:
 Oplysninger om, hvorvidt standarder er disponible, kan fås enten hos De Europæiske Standardiserings-
organer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Rådets
direktiv 98/34/EF (2), ændret ved direktiv 98/48/EØF (3).
 Offentliggłrelsen af referencerne i EF-Tidende betyder ikke, at standarderne findes på alle fællesskabs-
sprog.
 Kommissionen słrger for at ajourfłre listen.
(1) EFT L 265 af 27.9.1997 , s. 10.
(2) EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37 .
(3) EFT L 217 af 5.8.1998, s. 18.DA C227/14 DeEuropæiske Fællesskabers Tidende 10.8.1999
RÅDETS KONKLUSIONER

af 8. juni 1999

om indførelse af krav om sundhedsbeskyttelse i Fællesskabets politikker

(1999/C 195/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

BEKRÆFTER sine resolutioner af 20. december 1995(1) og 12. november 1996(2) og sine konklusioner af 30. april 1998(3) om indførelse af krav om sundhedsbeskyttelse i Fællesskabets politikker og noterer, at Kommissionen som anmodet om i disse resolutioner og konklusioner er ved at udarbejde relevante metoder og kriterier, der skal danne grundlag for indførelsen af sundhedskrav i Fællesskabets politikker og for vurderingen af følgevirkningerne af Fællesskabets politikker på menneskers sundhed;

GENTAGER SIN HENSTILLING til Kommissionen om, at den lader sine årsberetninger om gennemførelsen af det foregående års samlede arbejdsprogram omfatte afsnit om de sundhedsmæssige aspekter af Fællesskabets politikker, og at den i sit årlige arbejdsprogram for det kommende år angiver alle forslag med betydning for sundhedsbeskyttelsen;

BEKLAGER, at fjerde årsberetning om indførelse af krav om sundhedsbeskyttelse i Fællesskabets politikker (1997) endnu ikke er fremsendt;

HENSTILLER INDTRÆNGENDE TIL Kommissionen, at den forelægger sin fjerde beretning snarest muligt;

UNDERSTREGER, at forpligtelsen til at indføre sundhedsaspekter i Fællesskabets politikker er blevet skærpet;

HAR DEN OPFATTELSE, at de kommende beretninger bør være præget af en problemorienteret tilgang, fokusere på spørgsmål af yderste vigtighed og tage hensyn til prioriteterne i det nye folkesundhedsprogram.

(1) EFT C 350 af 30.12.1995, s. 2.

(2) EFT C 374 af 11.12.1996, s. 3.

(3) EFT C 169 af 4.6.1998, s. 1.
ERKLÆRINGER TIL RÅDETS AFGØRELSE 1999/468/EF

af 28. juni 1999

om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen

(1999/C 203/01)

1. ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN (ad artikel 4)

Hvad angår forvaltningsproceduren erindrer Kommissionen om, at det er dens faste praksis at søge at sikre en tilfredsstillende løsning, der også får den størst mulige støtte i udvalget.

Kommissionen tager hensyn til udvalgsmedlemmernes holdning og sørger for at undgå at gå imod en eventuel fremherskende holdning, der sætter spørgsmålstegn ved det hensigtsmæssige i en gennemførelsesforanstaltning.

2. ERKLÆRING FRA RÅDET OG KOMMISSIONEN

Rådet og Kommissionen er enige om, at bestemmelserne vedrørende de udvalg, der bistår Kommissionen i forbindelse med udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der er fastsat i henhold til afgørelse 87/373/EØF, bør justeres hurtigst muligt i overensstemmelse med de relevante lovgivningsprocedurer for at bringe dem i overensstemmelse med nærværende artikel 3, 4, 5 og 6, i afgørelse 1999/468/EF.

Denne justering bør foretages således:

- den nuværende procedure I ændres til den nye rådgivningsprocedure

- den nuværende procedure II, variant a) og variant b), ændres til den nye forvaltningsprocedure

- den nuværende procedure III, variant a) og variant b), ændres til den nye forskriftsprocedure.

En ændring af den type udvalg, som er fastsat i en basisretsakt, bør foretages fra sag til sag i løbet af den normale revision af lovgivningen og under overholdelse af bl.a. de kriterier, som er fastsat i artikel 2.

Denne justering eller ændring bør foretages under overholdelse af de forpligtelser, der påhviler Fællesskabets institutioner. Den bør ikke bringe opfyldelsen af basisretsaktens målsætning eller effektiviteten af Fællesskabets indsats i fare.

3. ERKLÆRING FRA KOMMISSIONEN (ad artikel 5)

I forbindelse med den fornyede behandling af forslag til gennemførelsesforanstaltninger inden for særligt følsomme områder sørger Kommissionen i sit forsøg på at finde en afbalanceret løsning for at undgå at gå imod en eventuel fremherskende holdning i Rådet, der sætter spørgsmålstegn ved det hensigtsmæssige i en gennemførelsesforanstaltning.
RÅDETS RESOLUTION

af 24. juni 1999

om forvaltning af aftaler om gensidig anerkendelse

(1999/C 190/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION -

SOM UNDERSTREGER betydningen af gensidig anderkendelse af overensstemmelsesvurdering som et middel til at nedbringe de tekniske handelshindringer og fremme samhandelen mellem Fællesskabet og tredjelande;

SOM ERINDRER OM, at Rådet den 21. septemer 1992 vedtog en afgørelse om bemyndigelse af Kommissionen til at føre forhandlinger om aftaler mellem Fællesskabet og visse tredjelande om gensidig anerkendelse inden for overensstemmelsesvurdering;

SOM ERINDRER OM, at Det Europæiske Fællesskab som resultat af vellykkede forhandlinger har været i stand til at indgå aftaler om gensidig anerkendelse (MRA) med Australien, Canada, New Zealand og Amerikas Forenede Stater;

SOM KONSTATERER, at målet med disse aftaler er at tilvejebringe en reel adgang til markederne i alle parternes områder for alle varer, der er omfattet af aftalerne;

SOM HENVISER TIL Rådets konklusioner af 26. juni 1997 vedrørende standarder og overensstemmelsvurdering;

SOM LÆGGER VÆGTZ PÅ, at Rådet deltager aktivt forberedelses-, forhandlings- og gennemførelsesfaserne vedrørende aftaler om gensidig anerkendelse;

SOM UNDERSTREGER, at der bør udvikles vejledende principper for forvaltningen af aftaler om gensidig anerkendelse med henblik på at få et mere effektivt og sammenhængde system -

1. OPFORDRER Kommissionen TIL at fremlægge forslag til vejledende principper for forvaltningen af aftaler om gensidig anerkendelse for så vidt angår forberedelses-, forhandlings- og gennemførelsesfaserne og at udarbejde et udkast til aftalemodel, der skal danne grundlag for forhandlinger om og indgåelse af fremtidige aftaler af denne art, idet der skal tages hensyn til de erfaringer, der er indhøstet i forbindelse med allerede indgåede aftaler;

2. OPFORDRER Kommissionen TIL også at udvikle et vademecum, hvori der redegøres for aftalerne om gensidig anerkendelse, samt en vejledning til alle berørte parter i Fællesskabet vedrørende gennemførelsen af disse alftaler. Et sådant vademecum bør også redegøre for de respektive MRA-udvalgs beslutningstagende funktion samt for koordinationen af beslutningsprocessen (horisontal og sektorspecifik) i Fællesskabet;

3. OPFORDRER medlemsstaterne TIL at yde deres fulde støtte til en effektiv gennemførelse af aftalerne om gensidig anerkendelse, herunder de sektorspecifikke bilag;

4. OPFORDRER Kommissionen TIL regelmæssigt at udarbejde foreløbige rapporter om gennemførelsen af eksisterende aftaler om gensidig anerkendelse;

5. NOTERER med tilfredshed, at Kommissionen har til hensigt at sikre en betids planlægning af møderne i udvalgne vedrørende aftaler om gensidig anerkendelse og en egentlig fællesskabsforberedelse og -koordination af sådanne møder;

6. ANMODER Kommissionen OM inden udgangen af 1999 at meddele Rådet, hvilke fremskridt der er gjort i så henseende.
RÅDETS RESOLUTION

af 27. maj 1999

om bekæmpelse af international kriminalitet, som følger bestemte ruter

(1999/C 162/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

SOM MED BETÆNKELIGHED ER OPMÆRKSOM PÅ den grænseoverskridende kriminalitet, som ofte følger bestemte ruter til lands, til vands eller i luften,

SOM BEKRÆFTER, at det er fast besluttet på at udbygge Den Europæiske Union til et område med frihed, sikkerhed og retfærdighed,

SOM BESTRÆBER SIG PÅ at forbedre samarbejdet mellem medlemsstaternes politimyndigheder yderligere,

SOM TAGER HENSYN TIL fælles aktion 97/12/RIA af 20. december 1996 vedrørende et rammeprogram for udveksling og uddannelse af samt samarbejde mellem de retshåndhævende myndigheder (OISIN)(1),

VEDTAGER FØLGENDE RESOLUTION:

1. Ved at indsætte ressourcer, materiale og metoder, der er tilpasset situationen, kan medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale retsforskrifter og kompetence samt under hensyn til nationale suverænitetsrettigheder gennemføre projekter vedrørende bestemte ruter som koordinerede politimæssige aktioner på konstaterede ruter med henblik på at bekæmpe et bestemt kriminalitetsområde på grundlag af et koordineret koncept og eventuelt med støtte fra Europol. I relevante tilfælde inddrages toldforvaltningerne og andre kompetente myndigheder.

2. Projekter vedrørende bestemte ruter kan omfatte hele Unionens område eller bestemte regioner.

3. Formålet med at gennemføre aktioner på bestemte ruter er at opnå de bedst mulige politimæssige resultater med hensyn til forebyggelse og opklaring af forbrydelser, at fremme koordineringen af fælles politimæssig adfærd og kommunikationen, samt at få yderligere kendskab til gerningsmændenes adfærd og fremgangsmåder.

4. De medlemsstater, der gennemfører projekter vedrørende bestemte ruter, kan - sammen med Europol - foretage en fælles evaluering og underretter i tilfælde af regionale aktioner også de øvrige medlemsstater om resultaterne. De søger navnlig at udvikle foranstaltninger, der kan bidrage til en yderligere forbedring af rutestrategien. De undersøger i den forbindelse især, hvilke nye former for forebyggelse og opklaring af grænseoverskridende kriminalitet der kan udvikles under iagttagelse af den frie bevægelighed inden for Den Europæiske Union.

5. Videregivelse af personoplysninger sker i henhold til national ret og internationale aftaler; artikel 126-128 i konventionen om gennemførelse af Schengen-aftalen finder tilsvarende anvendelse.

(1) EFT L 7 af 10.1.1997, s. 5.
KOMMISSIONENS UDTALELSE

af 12. marts 1999

om en plan for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved nedlukningen og demonteringen af kernekraftværket Greifswald i Mecklenburg-Vorpommern i Forbundsrepublikken Tyskland, i henhold til artikel 37 i Euratom-traktaten

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(1999/C 97/07)

Den 15. september 1998 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med Euratom-traktatens artikel 37 fra den tyske regering de almindelige oplysninger om en plan for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved nedlukningen og demonteringen af Greifswald-kernekraftværket ("KGR") i Mecklenburg-Vorpommern.

På grundlag af disse data samt de supplerende oplysninger, som den tyske regering fremkom med efterfølgende, og efter høring af ekspertgruppen fremsætter Kommissionen følgende udtalelse:

a) Afstanden mellem kraftværket og den nærmeste landegrænse (med Polen) er 45 km, og afstanden til de nærmeste medlemsstater er omkring 120 km (Danmark) og 135 km (Sverige).

b) Under normale driftsforhold vil de væske- og gasformige udslip ikke give anledning til en sundhedsskadelig eksponering af betydning af befolkningen i en anden medlemsstat.

c) Radioaktivt affald, der fremkommer ved demonteringen, vil blive oplagret eller bortskaffet på godkendte steder i Tyskland (mellemoplagringsanlægget ZLN, som ligger i forbindelse med kraftværket, og det dybtliggende geologiske deponeringssted i Morsleben). Ikke-radioaktivt fast affald eller restaffald samt stoffer, der - når de fastsatte sikkerhedskrav er opfyldt - er undtaget fra lovpligtig kontrol, frigives til bortskaffelse som konventionelt affald eller til genbrug eller genvinding, således at de i de grundlæggende sikkerhedsnormer fastsatte kriterier (direktiv 96/29/Euratom) altid er opfyldt. Andre stoffer vil blive oplagret med henblik på radioaktivt henfald eller blive genbrugt eller genvundet i nukleare anlæg i Tyskland.

d) I tilfælde af uforudsete udslip af radioaktive stoffer forårsaget af en ulykke af samme art og omfang som den, der beskrives i de almindelige oplysninger, vil de doser, som befolkningen i en anden medlemsstat vil kunne blive udsat for, ikke være af betydning ud fra et sundhedsmæssigt synspunkt.

e) De almindelige oplysninger indeholder ingen data om et program for kontrol med radioaktiviteten i havmiljøet, men det er oplyst, at der foretages en sådan kontrol i Østersøen. Kommissionen henstiller, at kontrollen gøres til et lovfæstet krav i Tyskland, og at resultaterne af kontrollen stilles til rådighed for Kommissionen, nabomedlemsstaterne og Polen.

Kommissionen konkluderer, at iværksættelsen af planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved nedlukningen og demonteringen af Greifswald-kernekraftværket, ikke - hverken under normal drift eller i tilfælde af en ulykke af den art og det omfang, der er beskrevet i de almindelige oplysninger - kan antages at ville forårsage nogen sundhedsskadelig radioaktiv kontaminering af betydning af en anden medlemsstats vande, jord eller luftrum.
KOMMISSIONENS UDTALELSE

af 12. marts 1999

om en plan for bortskaffelse af radioaktivt affald, der stammer fra driften af Mellemoplagringsanlæg Nord i Mecklenburg-Vorpommern i Forbundsrepublikken Tyskland, i henhold til artikel 37 i Euratom-traktaten

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(1999/C 97/06)

Den 15. september 1998 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med Euratom-traktatens artikel 37 fra den tyske regering de almindelige oplysninger om en plan for bortskaffelse af radioaktivt affald, der stammer fra driften af Mellemoplagringsanlæg Nord ("ZLN") i Mecklenburg-Vorpommern.

På grundlag af disse data samt de supplerende oplysninger, som den tyske regering fremkom med efterfølgende, og efter høring af ekspertgruppen fremsætter Kommissionen følgende udtalelse:

a) Afstanden mellem anlægget og den nærmeste landegrænse (med Polen) er 45 km, og afstanden til de nærmeste medlemsstater er omkring 120 km (Danmark) og 135 km (Sverige).

b) Under normale driftsforhold vil de væske- og gasformige udslip ikke give anledning til en sundhedsskadelig eksponering af betydning af befolkningen i en anden medlemsstat.

c) Lav- og mellemaktivt affald, som konditioneres i anlægget, vil blive opbevaret på stedet.

d) I tilfælde af uforudsete udslip af radioaktive stoffer forårsaget af en ulykke af samme art og omfang som den, der beskrives i de almindelige oplysninger, vil de doser, som befolkningen i en anden medlemsstat vil kunne blive udsat for, ikke være af betydning ud fra et sundhedsmæssigt synspunkt.

e) De almindelige oplysninger indeholder ingen data om et program for kontrol med radioaktiviteten i havmiljøet, men det er oplyst, at der foretages en sådan kontrol i Østersøen. Kommissionen henstiller, at kontrollen gøres til et lovfæstet krav i Tyskland, og at resultaterne af kontrollen stilles til rådighed for Kommissionen, nabomedlemsstaterne og Polen.

Kommissionen konkluderer, at iværksættelsen af planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, der stammer fra driften af Mellemoplagringsanlæg Nord, ikke - hverken under normal drift eller i tilfælde af en ulykke af den art og det omfang, der er beskrevet i de almindelige oplysninger - kan antages at ville forårsage nogen sundhedsskadelig radioaktiv kontaminering af betydning af en anden medlemsstats vande, jord eller luftrum.
KOMMISSIONENS UDTALELSE

af 18. marts 1999

om planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved nedlukningen og demonteringen af kernekraftværket Rheinsberg i delstaten Brandenburg i Forbundsrepublikken Tyskland, i henhold til artikel 37 i Euratom-traktaten

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(1999/C 97/08)

Den 25. september 1998 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med Euratom-traktatens artikel 37 fra den tyske regering almindelige oplysninger vedrørende planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved nedlukningen og demonteringen af Rheinsberg-kernekraftværket ("KKR") i delstaten Brandenburg.

På grundlag af disse oplysninger samt supplerende oplysninger, som den tyske regering fremkom med efterfølgende, og efter høring af ekspertgruppen fremsætter Kommissionen følgende udtalelse:

a) Afstanden mellem kraftværket og den nærmeste landegrænse (med Polen) er 80 km, og afstanden til de nærmeste medlemsstater er omkring 180 km (Danmark) og 250 km (Sverige).

b) Under normale driftsforhold vil de væske- og gasformige udslip ikke give anledning til en sundhedsskadelig eksponering af betydning af befolkningen i en anden medlemsstat.

c) Radioaktivt affald, der fremkommer ved demonteringen, vil blive oplagret eller bortskaffet på godkendte deponeringssteder i Tyskland (mellemoplagringsanlægget ZLN og det dybtliggende geologiske deponeringssted i Morsleben). Ikke-radioaktivt fast affald eller restaffald samt stoffer, der - når de fastsatte sikkerhedskrav er opfyldt - er undtaget fra lovpligtig kontrol, frigives til bortskaffelse som konventionelt affald eller til genbrug eller genvinding, således at de i de grundlæggende sikkerhedsnormer fastsatte kriterier (direktiv 96/29/Euratom) altid er opfyldt. Andre stoffer vil blive oplagret med henblik på radioaktivt henfald eller blive genbrugt eller genvundet i nukleare anlæg i Tyskland.

d) I tilfælde af uforudsete udslip af radioaktive stoffer forårsaget af en ulykke af samme art og omfang som den, der fremgår af de almindelige oplysninger, vil de doser, som befolkningen i en anden medlemsstat vil kunne blive udsat for, ikke være af betydning ud fra et sundhedsmæssigt synspunkt.

Kommissionen konkluderer, at iværksættelsen af planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved nedlukningen og demonteringen af Rheinsberg-kernekraftværket, ikke - hverken under normal drift eller i tilfælde af en ulykke af den art og det omfang, der fremgår af de almindelige oplysninger - kan antages at ville forårsage nogen sundhedsskadelig radioaktiv kontaminering af betydning af en anden medlemsstats vande, jord eller luftrum.
KOMMISSIONENS UDTALELSE

af 10. november 1999

om en plan for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved nedlukningen af forsøgskernekraftværket Kahl i Bayern i Forbundsrepublikken Tyskland, i henhold til artikel 37 i Euratom-traktaten

(1999/C 339/03)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

Den 5. maj 1999 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med Euratom-traktatens artikel 37 fra den tyske regering de almindelige oplysninger om en plan for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved nedlukningen af Greifswald-forsøgskernekraftværket Kahl i Bayern.

På grundlag af disse data samt de supplerende oplysninger, som den tyske regering fremkorn med efterfølgende, og efter høring af ekspertgruppen fremsætter Kommissionen følgende udtalelse:

a) Afstanden mellem kraftværket og den nærmeste landegrænse (med Frankrig) er 140 km.

b) Under normale driftsforhold vil de væske- og gasformige udslip ikke give anledning til en sundhedsskadelig eksponering af betydning af befolkningen i en anden medlemsstat.

c) Radioaktivt fast affald, der fremkommer ved demonteringen, vil blive oplagret eller bortskaffet på godkendte steder i Tyskland. Ikke-radioaktivt fast affald eller restaffald samt stoffer, der - når de fastsatte sikkerhedskrav er opfyldt - er undtaget fra lovpligtig kontrol, frigives til bortskaffelse som konventionelt affald eller til genbrug eller genvinding, således at de i de grundlæggende sikkerhedsnormer fastsatte kriterier (direktiv 96/29/Euratom) altid er opfyldt.

d) I tilfælde af uforudsete udslip af radioaktive stoffer forårsaget af en ulykke af samme art og omfang som den, der beskrives i de almindelige oplysninger, vil de doser, som befolkningen i en anden medlemsstat vil kunne blive udsat for, ikke være af betydning ud fra et sundhedsmæssigt synspunkt.

Kommissionen konkluderer, at iværksættelsen af planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved nedlukningen af forsøgskernekraftværket Kahl, ikke - hverken under normal drift eller i tilfælde af en ulykke af den art og det omfang, der er beskrevet i de almindelige oplysninger - kan antages at ville forårsage nogen sundhedsskadelig radioaktiv kontaminering af betydning af en anden medlemsstats vande, jord eller luftrum.
Meddelelse fra Kommissionen inden for rammerne af iværksættelsen af Rådets direktiv 88/378/EØF af 3. maj 1988 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om sikkerhedskrav til legetøj(1)

(1999/C 340/10)

(EØS-relevant tekst)

(Offentliggørelse af titler og referencer på de europæiske harmoniserede standarder i medfør af direktivet)

>TABELPOSITION>

BEMÆRK:

- Oplysninger om, hvorvidt standarder er disponible, kan fås enten hos. De europæiske standardiseringsorganer eller hos de nationale standardiseringsorganer, hvoraf en liste er vedlagt som bilag til Rådets og Europa-Parlamentets direktiv 98/34/EF(2), ændret ved direktiv 98/48/EF(3).

- Offentliggørelsen af referencerne i De Europæiske Fællesskabers Tidende betyder ikke, at standardene findes på alle fællesskabssprog.

- Denne liste erstatter alle tidligere lister offentliggjort i De Europæiske Fællesskaber Tidende:

EFT C 155 af 23.6.1989

EFT C 34 af 9.2.1991

EFT C 237 af 1.9.1993

EFT C 129 af 11.5.1994

EFT C 156 af 21.6.1995

EFT C 265 af 12.10.1995

EFT C 190 af 21.6.1997

EFT C 277 af 5.9.1998

EFT C 215 af 28.7.1999

- Kommissionen sørger for at ajourføre listen.

(1) EFT L 187 af 16.7.1988.

(2) EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

(3) EFT L 217 af 5.8.1998, s. 18.