KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 22. december 1998

om Østrigs støtte til Ergee Textilwerk GmbH

(meddelt under nummer K(1998) 4568)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(1999/589/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af De Europæiske Fællesskaber, særlig artikel 93, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have givet de interesserede parter en frist til at fremsætte deres bemærkninger, jf. EF-traktatens artikel 93, stk. 2, under hensyn til de indkomne bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1. PROCEDUREN

Ved skrivelse af 30. juni 1997 anmeldte Østrig en redningsstøtte til Ergee Textilwerk GmbH, Schrems, Østrig (herefter benævnt "Ergee"). Ifølge planerne skulle forbundsstaten og delstaten Niederösterreich stille garanti for et driftslån på op til 150 mio. ATS (10,8 mio. ECU). Ved skrivelse af 18. november 1997 anmeldte Østrig desuden en kapitaltilførsel fra den nye ejer på 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU), som skulle omdannes til egenkapital. Den nye ejer er det statslige Gesellschaft des Bundes für Industriepolitische Maßnahmen GmbH i Wien (herefter benævnt "GBI"). Eftersom GBI havde foretaget kapitaltilførslen, før Kommissionen havde truffet beslutning om den, og eftersom Kommissionen fandt, at kapitaltilførslen muligvis udgjorde statsstøtte, da er ikke forelå nogen omstruktureringsplan, blev sagen registreret som uanmeldt statsstøtte. Den 17. december 1997 godkendte Kommissionen redningsstøtten under sagsnummer NN 181/97 (ex N 455/97) for perioden fra juli til 1997 til udgangen af 1997. Østrig fik meddelt Kommissionens beslutning ved skrivelse af 22. januar 1998. En meddelelse herom blev desuden offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(1).

Ved skrivelse af 19. december 1997 anmeldte Østrig omstruktureringsstøtte til Ergee. Kommissionen udbad sig nærmere oplysninger ved skrivelse af 26. januar 1998, som Østrig besvarede med skrivelse af 10. marts 1998. Den anmodede på ny ved skrivelse af 20. april 1998 om oplysninger, som den skulle have haft tilsendt inden for den almindeligt gældende frist på 20 arbejdsdage. Den 9. juni 1998 drøftede Kommissionens tjenestegrene i Bruxelles sagen med de østrigske myndigheder. Ved skrivelse af 23. juni fremsendte de baggrundsoplysninger angående GBI. De supplerende oplysninger, som Kommissionen udbad sig den 20. april 1998, er imidlertid endnu ikke modtaget. Med telefax af 3. juli 1998 fremsendte Østrig dog en række ændringer i anmeldelsen.

Kommissionen meddelte ved skrivelse af 4. august 1998 Østrig, at den havde besluttet at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 93, stk. 2. Den fandt, at Østrig endnu ikke havde godtgjort, at samtlige omstruktureringsforanstaltninger var absolut nødvendige, og at statsstøtten var begrænset til, hvad der var strengt nødvendigt. Desuden ønskede Kommissionen at få at vide, om Ergee allerede i 1994 havde modtaget omstruktureringsstøtte. I øvrigt fastslog den, at GBI's kapitaltilførsel på 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU) i de seks måneder, redningsforanstaltningerne varede, kunne udgøre en forlænget redningsstøtte, og at der måske var andre af GBI's foranstaltninger, der måtte undersøges nærmere.

I overensstemmelse med EF-Domstolens dom af 13. april 1994 i de forenede sager C-324/90 og C-342/90 (Forbundsrepublikken Tyskland og Pleuger Worthington GmbH mod Kommissionen)(2) gav Kommissionen Østrig påbud om at fremsende alle de dokumenter, oplysninger og data, der var nødvendige for at undersøge, om omstruktureringsstøtten var forenelig med fællesmarkedet.

Denne kommissionsbeslutning blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3). I meddelelsen herom opfordrede Kommissionen alle interesserede til at fremsætte deres bemærkninger. Der fremkom herefter bemærkninger fra en interesseret part.

2. INDGÅENDE BESKRIVELSE AF STØTTEFORANSTALTNINGERNE

Østrig har anmeldt følgende omstruktureringsforanstaltninger:

1) Forbundsstaten og delstaten Niederösterreich har planer om at stille garanti for et driftslån på op til 90 mio. ATS (6,5 mio. ECU) i perioden fra 1998 til udgangen af 2000. Forbundsstaten og delstaten agter at dele denne garanti mellem sig i forholdet 2:1. Garantien stilles vederlagsfrit for Ergee.

2) Forbundsstaten og delstaten Niederösterreich har planer om at yde at lån på 40 mio. ATS (2,9 mio. ECU) i samme forhold på 2:1. Lånet skal være rente- og afdragsfrit i det første år. Derefter skal det tilbagebetales over seks år. Tilbagebetalingsbetingelserne og rentesatsen stemmer overens med retningslinjerne for ERP-fonden for 1996/97.

3) For det lån på 42 mio. ATS (3 mio. ECU), som Ergee fik ydet den 30. december 1994, vil arbejds-, sundheds- og socialministeriet og delstaten Niederösterreich ikke beregne renter. Hvis virksomheden i årene 1997-1998 kan godtgøre at beskæftige mindst 370 ansatte, vil de desuden give afkald på tilbagebetalingen af en tredjedel af lånet årligt, dvs. 14 mio. ATS (1 mio. ECU) p.a.

Østrig har bekræftet, at ingen af koncernens andre virksomheder har modtaget nogen støtte.

Desuden har Østrig meddelt Kommissionen, at GBI har til hensigt at forhøje acontoindbetalingen på et senere kapitalindskud fra 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU) til 50 mio. ATS (3,6 mio. ECU). Østrig har ikke anmeldt denne foranstaltning efter EF-traktatens artikel 93, stk. 3, da GBI's aktiviteter efter dens opfattelse ikke falder ind under EF-traktatens artikel 92.

3. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

Den britiske brancheorganisation British Apparel & Textile Confederation tilsluttede sig i skrivelse af 20. oktober 1998 fuldt ud de foranstaltninger, som Kommissionen agtede at træffe.

4. BEMÆRKINGER FRA ØSTRIG

Østrig fremsendte i skrivelse af 17. september 1998 de oplysninger, som Kommissionen havde udbedt sig i sin beslutning om indledning af proceduren angående de her omhandlede omstruktureringsforanstaltninger.

Østrig supplerede de allerede meddelte oplysninger om omstruktureringsplanen.

Østrig fremsendte oplysninger om egenkapitalen og andre forpligtelser i 1997 og den forventede balance for årende 1998-2000 samt indgående kommentarer hertil.

Desuden fremsendte Østrig oplysninger om de investeringer, der var gennemført i 1997, og dem, der planlagdes for 1998-2000. De enkelte investeringsprojekter blev indgående beskrevet og sat i forhold til udviklingen i Ergees anlægsformue og produktionskapacitet. Østrig udtalte, at de enkelte investeringsprojekter var nødvendige for at genoprette virksomhedens rentabilitet.

Østrig fremsendte en ajourført liste over alle omstruktureringsomkostningerne, inklusive de driftsmæssige og finansielle omstruktureringsforanstaltninger, samt en ajourført liste over samtlige omstruktureringsforanstaltninger.

Desuden fremsendte Østrig cashflow-beregninger, som efter Østrigs opfattelse beviser, at den samlede støtte er begrænset til, hvad der er nødvendigt for at genoprette Ergees rentabilitet.

Østrig fremsendte dokumentation for, at det rentebegunstigede lån på 42 mio. ATS (3 mio. ECU), som arbejds-, sundheds- og socialministeriet og delstaten Niederösterreich havde ydet i 1994, blev ydet til en investering. Investeringsomkostningerne blev udførligt specificeret.

Østrig beskrev de foranstaltninger, som GBI havde truffet, og den praksis, som GBI normalt følger. Det blev fremført, at GBI handler som en privat investor, og at GBI's aktiviteter derfor ikke er forbundet med statsstøtte efter EF-traktatens artikel 92.

Endelig fremsendte Østrig de beregninger, som GBI havde lagt til grund for sin beslutning om at overtage Ergee. Efter Østrigs opfattelse beviser disse beregninger, der tager højde for den store risiko i forbindelse med overtagelsen, at GBI kunne regne med at få stort udbytte af sin investering.

5. VURDERING

Kommissionen har gennemgået sagen på grundlag af de oplysninger, som Østrig gav i sin skrivelse af 17. september 1998.

5.1. Støttemodtageren

Ergee blev oprettet i 1960 af Edwin E. Rössler KG, Sonthofen. Ergee er beliggende i regionen Waldviertel, som ifølge beslutning truffet af EFTA-Tilsynsmyndigheden(4) er et regionalstøtte berettiget område efter EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c).

I 1. september 1994 indgav Rössler KG konkursbegæring. Ergee var ikke omfattet af nogen konkursbehandling. Derefter overtog Ergees administrerende direktør alle anparterne og en del af det tyske moderselskabs aktiver. Denne management-buyout, der hovedsagelig var finansieret med fremmed kapital, slog imidlertid fejl. I juli 1997 overtog det statsejede selskab GBI anparterne i Ergee for 1 ATS.

Ergee havde i 1997 gennemsnitligt 417 ansatte, en omsætning på 495,8 mio. ATS (35,8 mio. ECU) og en balance på i alt 428 mio. ATS (30,9 mio. ECU). Ergee ejer 69,7 % af kapitalen i Loana a.s., Roznov, Tjekkiet, som har fire fabrikker med i alt 926 ansatte (1997). Desuden er Ergee eneejer af distributionsselskabet Ergee GmbH, Tyskland (190 ansatte) og Ergee AG, Krohbühl, Schweiz (7 ansatte). Ifølge Kommissionens henstilling af 3. april 1996 om definitionen af små og mellemstore virksomheder(5) er Ergee en stor virksomhed, der ikke kan betragtes om en SMV.

Ergee og Ergees datterselskaber er aktive i tekstilindustrien. I Østrig producerer Ergee strømper og strikvarer. Det tjekkiske datterselskab producerer sokker, strømper, støttestrømper og overtøj til børn.

I 1996 havde Ergee et underskud på sin ordinære virksomhed på 214,2 mio. ATS (15,5 mio. ECU) ved en omsætning på 600,1 mio. ATS (43,3 mio. ECU). Den negative egekapital udgjorde ved udgangen af 1996 168,3 mio. ATS (12,2 mio. ECU). På det tidspunkt, hvor Østrig anmeldte omstrukturerings- og redningsstøtten, var Ergee en kriseramt virksomhed.

5.2. GBI's aktiviteter

GBI blev oprettet i 1983 med statslige midler fra forbundsregeringen og drives med statslige midler. Ifølge den østrigske lov om aktieselskaber (GmbH-Gesetz) skal GBI's bestyrelse godkende overtagelser af datterselskaber, og således også overtagelsen af Ergee. Som GBI's eneaktionær udpeger forbundsstaten medlemmerne af denne bestyrelse. Staten har derfor også indflydelse på de beslutninger, som GBI træffer. Desuden er Ergee aktiv på et marked, der efter alt at dømme lider af overkapacitet. Endelig faldt GBI's overtagelse af Ergee sammen med en anmeldt rednings- og omstruktureringsstøtte til virksomheden. I overensstemmelse med sin faste praksis må Kommissionen derfor undersøge, om GBI's aktiviteter må betragtes som statsstøtte(6).

GBI's hovedopgave er at overtage kriseramte virksomheder, genoprette deres langsigtede rentabilitet og derefter sælge dem igen. GBI fremhævede kraftigt, at selskabets projekter ikke blot undersøges af dets egne omstruktureringseksperter, men også granskes af anerkendte revisionsfirmaer og uafhængige konsulentfirmaer. Ifølge oplysningerne fra Østrig overtager GBI kun virksomheder, der har udsigt til at kunne bringes på fode igen efter to-tre års forløb. GBI har siden 1983 undersøgt ca. 90 virksomheder, men kun opkøbt 9.

GBI har hidtil haft stor succes med at sanere kriseramte virksomheder. I 1983 overtog GBI fire virksomheder, nemlig Austria Haustechnik GmbH, Rottenmann, Glanzstoff Austria GmbH, St. Pölten, Austria Antriebstechnik G. Bauknecht GmbH, Spielberg, og IFE Industrieeinrichtungen Fertigungs AG, Waidhofen/Ybbs. Alle disse virksomheder blev i 1988 og 1989 solgt af GBI med gevinst efter vellykket omstrukturering. I 1993 overtog GBI de østrigske virksomheder Schmidt Schrauben Hainfeld GmbH og Assmann Ladenbau Leibnitz GmbH. I begge tilfælde blev der etableret særskilte selskaber, som opkøbte de kriseramte virksomheders lagre og lejede deres udstyr. Udstyret blev først købt, efter at der var skabt sikkerhed for, at omstruktureringen ville lykkes. Schmid Schrauben Hainfeld GmbH blev solgt med gevinst i 1996. For Assmann Ladenbau Leibnitz GmbH er der planer om at sætte virksomheden på børsen. I 1997 overtog GBI Ergee, ATB Austria Antriebstechnik AG, Spielberg, og ATB Antriebstechnik AG, Weinheim (Tyskland).

Kommissionen har undersøgt GBI's finansielle situation og fastslået, at der er tale om en yderst rentabel virksomhed. GBI's indtægtskilder omfatter honorarer for konsulenttjenester til datterselskaberne, dividende udloddet af disse og overskud, afkast på kapitalinvesteringer og indtægter af salg af virksomheder. GBI blev i 1983 udstyret med en egenkapital på 44 mio. ATS (3,2 mio. ECU), som frem til 1996 blev øget til 241 mio. ATS (17,4 mio. ECU) ved hjælp af overskud og uden yderligere midler fra staten.

Med hensyn til Ergee har Østrig udtalt, at GBI gennemførte en due diligence-undersøgelse, og at bestyrelsen først derefter besluttede at overtage den kriseramte virksomhed. Ergees produktion blev videreført på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. Ergee var et meget kendt mærke i Mellemeuropa (Tyskland, Tjekkiet, Schweiz, Slovakiet og Østrig). Virksomheden frembød et betydeligt omstruktureringspotentiale, ikke alene med hensyn til personale, organisation, logistik og koncentration på færre produktionsanlæg, men også med hensyn til en optimal arbejdsdeling i de produktionsanlæg, der skulle videreføres, og en omlægning af distributionsnettet. Ifølge det oplyste var GBI også interesseret i en af Ergees østrigske konkurrenter, men opgav denne mulighed. Derefter indskød GBI en kapital på 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU) i Ergee og lagde den ind under koncernens cashflow-styring for at få dækket det øjeblikkelige finansieringsbehov. GBI vil i 1998 på ny tilføre en kapital på 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU) til Ergee. I øvrigt fik Ergee overført to af GBI's marketing- og finanskontroleksperter for at styrke ledelsen.

Østrig har fremlagt en udførlig beregning af investeringens forrentning. GBI vil beholde sine interesser i Ergee indtil år 2003 [...](7).

I lyset af alle de ovennævnte omstændigheder drager Kommissionen den konklusion, at GBI's aktiviteter må sidestilles med en privat investors og følgelig ikke udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel 92.

5.3. De anmeldte statslige støtteforanstaltninger

Garantien, det nye statslån og afkaldet på renter og muligvis også tilbagebetaling på det allerede ydede lån er statslige foranstaltninger. De anmeldte foranstaltninger iværksættes således med statslige midler. De tager sigte på at sætte kriseramte Ergee i stand til at fortsætte driften og genoprette rentabiliteten. Ergee begunstiges derved i forhold til sine konkurrenter. Virksomheden er aktiv i tekstilsektoren, hvor der inden for EØS findes mange konkurrerende virksomheder. Dens største konkurrenter er de østrigske virksomheder Palmers Textil AG og Wolford AG samt de tyske virksomheder Falke Gruppe og Kunert VertriebsgmH, som alle opererer internationalt. De anmeldte foranstaltninger er således egnet til at påvirke disse konkurrenters stilling i andre medlemsstater. De påvirker eller truer med at påvirke samhandelen mellem medlemsstater og udgør statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 92, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 1.

De ovennævnte støtteforanstaltninger falder ikke ind under nogen godkendt eller allerede eksisterende støtteordning og skal derfor anmeldes hver for sig i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 3. Østrig har opfyldt denne anmeldelsespligt.

5.4. Undtagelsesbestemmelserne

I henhold til EF-traktatens artikel 92, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, er støtte af den deri beskrevne art principielt uforenelig med fællesmarkedet. EF-traktatens artikel 92, stk. 2 og 3, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 2 og 3, omhandler de undtagelsestilfælde, hvor støtte kan anses at være forenelig med fællesmarkedet.

Kommissionen har undersøgt, om de anmeldte foranstaltninger kan falde ind under en af disse undtagelser fra statsstøtteforbuddet.

Undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 92, stk. 2, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 2, kan ikke anvendes i den konkrete sag, da der hverken er tale om støtte af social karakter til enkelte forbrugere, støtte til at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer, eller støtte for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.

Undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra a), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra a), såvel som det regionale aspekt i undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), er ikke relevante, eftersom der ikke er tale om støtte til femme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller støtte til fremme af udviklingen af visse økonomiske regioner.

Med hensyn til undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra b), måtte Kommissionen fastslå, at der her omhandlede projekt ikke opfylder de kriterier, der normalt gælder for "projekter af fælleseuropæisk interesse", og heller ikke har til formål at afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi.

Heller ikke undtagelsesbestemmelserne i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra d), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra d), kan finde anvendelse, da der hverken er tale om støtte til fremme af kulturen eller til bevarelse af kulturarven.

Det er følgelig kun den første del af undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), der kan bringes i anvendelse, i det omfang, hvor støtten bidrager til fremme af visse erhvervsgrene og ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse.

5.5. Fællesskabets rammebestemmelser

Ergee er en kriseramt virksomhed. De anmeldte foranstaltninger udgør omstruktureringsstøtte. EF's rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (herefter benævnt "rammebestemmelserne")(8) opstiller betingelserne for, hvornår omstruktureringsstøtte kan anses at være forenelig med fællesmarkedet.

Ifølge rammebestemmelserne skal omstruktureringen gennemføres som led i en realistisk, sammenhængende og omfattende plan, der inden for et kort tidsrum kan genetablere virksomhedens rentabilitet på lang sigt på basis af en realistisk vurdering af virksomhedens fremtidige driftsvilkår. Der skal i den forbindelse bl.a. tages højde for de faktorer, der lå til grund for virksomhedens vanskeligheder, udbud og efterspørgsel på markedet for virksomhedens produkter samt den forventede udvikling heri og virksomhedens specifikke stærke og svage sider. Omstruktureringsplanen skal sikre en velordnet overgang til en ny økonomisk struktur, der er bæredygtig på længere sigt, og som sætter virksomheden i stand til at klare sig ved egen hjælp uden behov for yderligere statsstøtte.

En omstrukturering indebærer normalt en reorganisering og rationalisering af virksomhedens aktiviteter til et mere effektivt niveau, hvilket typisk vil betyde, at virksomheden opgiver urentable eller tabsgivende aktiviteter. Hertil kommer en omstrukturering af de aktiviteter, der kan gøres konkurrencedygtige, samt udbygning og omstilling til nye, rentable aktiviteter. Den fysiske omstrukturering ledsages normalt af en finansiel omstrukturering.

Ifølge afsnit 3 i rammebestemmelserne skal Kommissionen navnlig undersøge, om omstruktureringen opfylder følgende betingelser: For det første skal omstruktureringen genoprette virksomhedens rentabilitet inden for et rimeligt tidsrum, for det andet må støtten ikke virke urimeligt konkurrencefordrejende, og for det tredje skal den stå i et rimeligt forhold til omstruktureringens omkostninger og fordele.

Desuden fastsætter rammebestemmelserne, at virksomheden skal gennemføre den omstruktureringsplan, som Kommissionen har fået forelagt, i fuldt omfang og opfylde alle de betingelser, der er fastsat i Kommissionens beslutning om støtten.

Endvidere skal Kommissionen føre tilsyn med gennemførelsen, udviklingen i og resultaterne af omstruktureringsplanen.

5.6. Genoprettelse af den langsigtede rentabilitet

Østrig har fremlagt en realistisk, sammenhængende og omfattende omstruktureringsplan. Kommissionen fastslår, at det indebærer, at virksomheden er forpligtet til at gennemføre omstruktureringsplanen.

Omstruktureringsplanen tager højde for de faktorer, som lå til grund for virksomhedens vanskeligheder. Disse vanskeligheder kan inddeles i tre hovedkategorier.

For det første var Ergee dårligt finansielt funderet. Ved udgangen af 1996 havde koncernen en negativ egenkapital på 122 mio. ATS (8,8 mio. ECU).

For det andet var der tydeligvis ikke en tilstrækkelig styring af koncernens fabrikker i Østrig og Tjekkiet, der var ingen ordentlig omkostningsstyring, og koncernen havde øjensynligt ikke i tilstrækkelig grad tilpasset sin produktionsproces til de ændrede forhold på markedet. Desuden havde virksomheden ingen målrettet mærke- og produktstrategi.

Det tredje problemområde beroede på, at Ergee igennem de seneste år ikke havde investeret nok.

Ergees omstruktureringsforanstaltninger, der er sammenfattet i tabellen nedenfor, er derfor koncentreret om disse tre hovedområder.

>TABELPOSITION>

5.6.1. Finansielle omstruktureringsforanstaltninger

De finansielle omstruktureringsomkostninger beløber sig i alt til ca. 491 mio. ATS (35,6 mio. ECU). For at sanere koncernens finanser var det nødvendigt at få udlignet dens negative egenkapital på 121 mio. ATS (8,8 mio. ECU), tilføre ny kapital svarende til ca. 25 % af balancesummen, dvs. ca. 165 mio. ATS (12,0 mio. ECU), dække de for 1997 og 1998 forudsagte tab på 148 mio. ATS (10,7 mio. ECU) og foretage en ekstraordinær afskrivning på lagre og fordringer på 56 mio. ATS (4,1 mio. ECU).

Kommissionen finder, at de finansielle omstruktureringsforanstaltninger er nødvendige for at få saneret Ergees finansielle situation.

Denne sanering blev især opnået ved, at Ergees banker gav afkald på ugaranterede lån på 338 mio. ATS (24,5 mio. ECU) i 1997. De pågældende banker var de østrigske banker Bank Austria AG, Erste Bank der österreichischen Sparkassen AG og Raiffeisenbank Oberes Waldviertel registrierte Genossenschaft mit beschränkter Haftung. I skrivelse af 28. maj og 8. juni 1998 bekræftede disse banker, at de var gået med til at give afkald på lånene, da deres tab i tilfælde af Ergees konkurs ville være blevet langt større. Kommissionen finder, at Bank Austria AG er en offentlig virksomhed, selv om over 50% af aktierene er i hænderne på private investorer, eftersom staten i sin egenskab af største enkeltaktionær kontrollerer banken. De andre to banker er private banker. Langt det største beløb kom fra den private Erste Bank der österreichischen Sparkassen AG. Bankerne dannede et konsortium og traf beslutningerne med enstemmighed. Kommissionen udleder heraf, at den offentlige bank Bank Austria AG handlede som en privat investor.

GBI har tilført en kapital på 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU) og forpligtet sig til at indskyde yderligere 25 mio. ATS, så snart Kommissionen har truffet beslutning i denne sag.

Staten vil give afkald på det eksisterende ugaranterede lån på 42 mio. ATS (3,0 mio. ECU), hvis Kommissionen godkender det, og Ergee opfylder de betingelser, der stilles til antallet af ansatte i fabrikkerne i Østrig. Desuden vil virksomheden selv bidrage med salg af aktiver for [...](9) og med et forventet overskud i 1999-2000 på i alt [...](10).

Der er således tale om midler på i alt 494 mio. ATS (35,8 mio. ECU), som skulle kunne bringe virksomhedens finanser på fode igen.

5.6.2. Driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger

Omkostningerne ved de driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger beløber sig til i alt 84,1 mio. AS (6,1 mio. ECU). Koncernen skal først og fremmest gennemføre personalenedskæringer for at forbedre sin omkostningsstruktur. Antallet af ansatte er allerede reduceret fra 1966 i 1996 til 1397 i 1998. Det svarer til en nedskæring på 29 %. Omkostningerne ved personaleplanen (hovedsagelig for Tyskland) udgør 55,5 mio. ATS (4,0 mio. ECU).

>TABELPOSITION>

Personalenedskæringerne gennemføres først og fremmest som led i en omorganisering inden for koncernen. Koncernen vil iværksætte en bedre styring af fabrikkerne i Østrig og Tjekkiet. Desuden vil den opgive lagrene i Tyskland og koncentrere lagrene på de østrigske fabrikker. Det tyske datterselskab skal omdannes til et distributionselskab. [...](11). Omkostningerne ved omorganiseringerne i Østrig beløber sig til 1 mio. ATS (0,1 mio. ECU).

Efter GBI's overtagelse af Ergee blev medlemmerne af Ergees og Loana a.s.' direktion erstattet af folk med erfaring i virksomhedssaneringer. Desuden har GBI udstationeret to af sine eksperter i marketing og finansstyring i Ergee for at styrke virksomhedsledelsen. Endvidere blev der også placeret folk med erfaring i virksomhedssaneringer og nøje kendskab til tekstilindustrien i Ergees bestyrelse. De ledelsesmæssige ændringer var nødvendige for at få gennemført besparelser, der kunne øge effektiviteten i produktionen og afkorte produktionstiden i de østrigske og tjekkiske fabrikker. Desuden bistår konsulenter med gennemførelsen af omstruktureringen [...](12).

For at sikre den langsigtede rentabilitet må koncernen endvidere omdefinere sin markedsposition og forbedre sin mærke- og produktstrategi. [...](13).

De driftsmæssige omstruktureringsforanstaltninger skal hovedsagelig finansieres ved hjælp af et statsgaranteret driftslån på op til 90 mio. ATS (6,5 mio. ECU).

5.6.3. Omstruktureringsforanstaltninger med investeringsindhold

Østrig har påvist, at koncernen er nødt til at investere, hvis det skal lykkes den at blive rentabel igen. Koncernen har planer om investeringer på 76 mio. ATS (5,5 mio. ECU), hvilket gennemsnitligt svarer til [...](14) % af omsætningen, i årene 1997-1999.

Der er især tale om investeringer i udvidelse og teknisk modernisering af centrallageret i Østrik - idet centrallageret i Tyskland skal nedlægges - i udstyr og i tilpasning af soft- og hardware til den seneste tekniske udvikling.

En mindre del af investeringerne drejer sig om maskinparken. der er tale om at udskifte gamle, afskrevne maskiner for at kunne opretholde en høj kvalitetsstandard og arbejde med nye fibre og mere krævende design og for at få nedbragt materialeomkostningerne. Østrig har påvist, at værdien af koncernens materielle aktiver er blevet væsentligt forringet igennem de seneste år.

Nedenstående tabel viser, at værdien af de nyanskaffede - enten købte eller leasede - maskiner var lavere end afskrivnings- og leasingomkostningerne ved de maskiner, som koncernen brugte, selv om mange af dem allerede var fuldt afskrevet.

>TABELPOSITION>

Investeringerne skal finansieres ved hjælp af det nye statslån på 40 mio. ATS (2,9 mio. ECU) og yderligere banklån.

Kommissionen finder, at investeringerne er begrænset til det minimum, der er nødvendigt for koncernens omstrukturering.

5.6.4. Regnskabsprognoser

Kommissionen har undersøgt prognoserne for balance, resultatopgørelse og cashflow frem til år 2000 for at kunne vurdere, om omstruktureringsforanstaltningerne vil genoprette virksomhedens rentabilitet. Den fastslår, at prognoserne er udførlige, og at de antagelser, de er baseret på, er klart beskrevet.

Koncenens nye strategi gående ud på at reducere produktsortimentet, antallet af ansatte og produktionskapaciteten vil resultere i en lavere produktion. Produktionen vil stadig i år 2000 være lavere end i 1997.

Kommissionen fastslår, at driftsresultatet - trods en betydelig nedgang i produktionen i 1998 i forhold til 1997 (- 6 %) - vil blive positivt allerede i 1998. Denne forbedring opnås hovedsagelig gennem en betydelig nedbringelse af personaleudgifternes andel af produktionen fra 41,7 % i 1997 til 34,0 % i 1998. Resultatet af den ordinære drift vil dog fortsat være negativt på grund af de fortsat høje renteudgifter. Ifølge planen vil koncernen give overskud i 1999. [...](15). Denne forbedring er baseret på yderligere omkostningsbesparelser og en mere effektiv produktionsproces. Ifølge prognoserne vil koncernen øge sit overskud til [...](16) i år 2000, svarende til [...](17) % af produktionsydelsen. Dette tal viser klart, at koncernen absolut kan saneres, selv om den må fortsætte den stramme styring af omkostningerne.

Navnlig takket være bankernes afkald på tilbagebetalingen af deres lån og kapitaltilførslen fra GBI kunne koncernen allerede i 1997 opvise en positiv egenkapital på 15,2 % af balancesummen. Efter en yderligere kapitaltilførsel fra GBI og tilbageholdelse af overskuddet i 1999 og 2000 vil egenkapital i år 2000 komme op på 27,8 % af balancesummen. Efter Kommissionens skøn vil koncernens finansielle situation være saneret i år 2000.

Prognoserne viser efter Kommissionens opfattelse således klart, at koncernen har udsigt til at blive rentabel på længere sigt og er i stand til at klare sig ved genhjælp uden yderligere støtte fra staten.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

5.7. Ingen urimelige konkurrencefordrejende virkninger

Kommissionen har undersøgt, om der er taget skridt til at udligne de skadelige virkninger, som omstruktureringsstøtten kan få for konkurrenterne.

5.7.1. Indskroenkning af produktionskapaciteten

Kommissionenhar noteret sig, at også eksterne faktorer medvirkede til at bringe koncernen i vanskeligheder. En repræsentativ rundspørge(18) har vist, at 40 % af de forbrugere, der ønsker at spare, først og fremmest sparer på deres tøjindkøb. Desuden falder tekstilefterspørgslen i Europa med 5-7 % om året. Samtidig stiger importen fra Fjernøsten. Disse faktorer har ført til prisfald, hård konkurrence mellem producenterne og strukturel overkapacitet. Kommissionen bemærker desuden, at Østrig ikke har bestridt, at det relevante marked er præget af strukturel overkapacitet.

I overensstemmelse med nr. 3.2.2. ii) i rammebestemmelserne skal omstruktureringsplanen yde et i forhold til den modtagne støtte rimeligt bidrag til omstruktureringen af branchen på dette marked gennem en definitiv nedskæring eller nedlukning af kapacitet. En kapacitetsnedskæring eller nedlukning betragtes som definitiv, når de berørte produktionsanlæg skrottes, sættes permanent ude af stand til at producere i det hidtidige omfang eller permanent omdannes til anden brug.

Kommissionen har noteret, at virksomheden som led i omstruktureringen vil udskifte gamle, afskrevne maskiner for at kunne opretholde et højt kvalitetsniveau, arbejde med nye fibre og mere krævende design og øge effektiviteten, for derved at sikre koncernens rentabilitet på længere sigt. Udskiftningen af maskiner fører dog ikke til nogen udvidelse af maskinparken eller kapaciteten. Østrig har godtgjort, at på koncernplan og under hensyn ikke blot til koncernens egne, men også til leasede maskiner, vil ikke alene antallet af maskiner blive reduceret, men også den potentielle produktionskapacitet, udtrykt i enheder pr. dag, vil blive uigenkaldeligt nedbragt. Koncernen vil således reducere strikkekapaciteten med 11 %, tålukningskapaciteten med 23,9 % og fladstrikningskapaciteten med 51,2 %. Der er tale om områder af afgørende betydning for produkterne i denne varegruppe. De leasede maskiner tegner sig kun for en ubetydelig andel af maskinparken.

Nedenstående tabel giver et overblik over udviklingen i koncernens produktionskapacitet.

[...](19).

Kommissinen fastslår desuden, at kapacitetsnedskæringerne blev ledsaget af en indskrænkning af arbejdsstyrken med 28,9 %, samtidig med, at koncernens lagerareal blev reduceret fra 24000 m2 til 13000 m2, og produktsortimentet blev reduceret med 15 %. Derudover erindrer Kommissionen om, at koncernen frem til år 2000 ikke vil øge sin produktion i forhold til 1997-niveauet.

Ergee har ifølge det oplyste en markedsandel på de vigtigste markeder, Østrig og Tyskland, på hhv. 10,9 % og 6 %. I de andre EØS-lande har Ergees markedsandele ikke større betydning. På EØS-markedet er Ergee således en forholdsvis lille aktør.

5.7.2. Statsstøttens konkurrencefordrejende virkninger

Med hensyn til det planlagte afkald på det ugaranterede statslån på 42 mio. ATS (3,0 mio. ECU) finder Kommissionen, at dette beløb er nødvendigt for at sikre, at koncernen får tilstrækkelige likvide midler til rådighed. Desuden har Kommissionen taget hensyn til, at staten ifølge det oplyste ville miste hele beløbet, hvis Ergee gik konkurs. Endvidere handler staten på samme måde som Ergees banker, der også har givet afkald på hele deres ugaranterede lån. I øvrigt er dette gjort afhængigt af antallet af beskæftigede i Ergee i år 2000.

Hvad angår det nye statslån på 40 mio. (2,9 mio. ECU) har Kommissionen draget den konklusion, at lånet er nødvendigt for at kunne finansiere de nødvendige investeringer. Kommissionen har desuden taget med i betragtning, at virksomheden i henhold til EFTA-Tilsynsmyndighedens beslutning af 11. maj 1994 ligger i et område, der er regionalstøtteberettiget efter EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), med en tilladt støtteintensitet på 20 % netto.

Ved hjælp af garantien på 90 mio. ATS (6,5 mio. ECU) kan Ergee skaffe sig tilstrækkelige likvide midler til at finansiere omstruktureringsforanstaltningerne. Kommissionen hæfter sig dog ved, at denne garanti er vederlagsfri for Ergee. Da koncernen har udsigt til at blive rentabel på længere sigt, og da dens finanser allerede er saneret, er det ikke nødvendigt at give afkald på et vederlag for garantien for at genoprette virksomhedens rentabilitet. Desuden udgør gruppens finansielle omkostninger kun ca. 2 % af dens produktion. Det er således ikke rimeligt, at denne garanti er vederlagsfri. Kommissionen finder derfor, at denne garanti, som udgør statsstøtte, da Ergee ikke skal yde noget vederlag for den, hvilket ellers er almindelig praksis på markedet, ikke er forenelig med fællesmarkedet.

5.8. Forholdet mellem støtten og omstruktureringens fordele og omkostninger

Kommissionen har undersøgt, om støtten er begrænset til, hvad der er nødvendigt for virksomhedens omstrukturering.

>TABELPOSITION>

Tabellen viser, at omstruktureringen af virksomheden først og fremmest finansieres af bankerne (56,2 %). Statens bidrag udgør 26,4 % af omstruktureringsomkostningerne, virksomhedens udgør 9,8 % og moderselskabet GBI's bidrag udgør 7,7 %.

De ovenstående tal viser, at statsstøtten står i rimeligt forhold til omstruktureringsomkostningerne og til bidragene fra de andre implicerede. Kommissionen henleder dog endnu engang opmærksomheden på, at et afkald på vederlag for garantien ikke er nødvendigt for at genoprette virksomhedens rentabilitet. Denne garanti er følgelig ikke forenelig med fællesmarkedet.

5.9. De eksisterende statslån

Østrig har godtgjort, at det eksisterende lån på 42 mio. ATS (3,0 mio. ECU) blev ydet til investeringer på 92,7 mio. ATS (6,7 mio. ECU) i 1994 og 1995. Kommissionen fik tilsendt en detaljeret opgørelse af investeringsomkostningerne.

Det eksisterende lån blev ydet i henhold til § 35a i den østrigske Arbeitsmarktförderungsgesetz, som EFTA-Tilsynsmyndigheden har registreret under nr. 93-359 i oversigten over gældende regionalstøtteordninger. Kommissionen finder derfor, at denne støtte er ydet under en gældende støtteordning.

Kommissionen fastslår desuden, at Ergee ifølge oplysningerne fra Østrig ikke var impliceret i det tyske moderselskabs konkurs og ikke var kriseramt, da lånet blev ydet.

Kommissionen har derfor draget den konklusion, at der med dette lån er tale om investeringsstøtte.

Kommissionen fastslår, at det er første gang, at Ergee har anmodet om omstruktureringsstøtte.

5.10. Ingen forlængelse af redningsstøtten

Den 17. december 1997 godkendte Kommissionen en redningsstøtte i form af, at GBI stillede en garanti og indbetalte et acontoindskud på en senere kapitaltilførsel i perioden fra juli 1997 til udgangen af 1997. Ifølge det oplyste blev garantien kun stillet til udgangen af 1997. Ergee råder dog endnu i dag over de 25 mio. ATS (1,8 mio. ECU), som GBI indskød.

Kommissionen fastslog i sin beslutning angående redningsstøtten, at er uden en relevant omstruktureringsplan hverken kan være sikkerhed for eller formodning om, at der kan opnås en rimelig rentabilitet inden for et rimeligt tidsrum. Kommissionen konkluderede derfor, at GBI's foranstaltninger i det tidsrum, hvor redningsforanstaltningerne blev gennemført, kunne indeholde statsstøtte. Da Kommissionen imidlertid allerede har fastslået, at GBI's foranstaltninger siden omstruktureringsfasen har været økonomisk funderet og ikke har udgjort statsstøtte efter EFT-traktatens artikel 92, er der faktisk ingen grund til at betragte GBI's kapitalindskud som en forlængelse af en redningsstøtte.

6. KONKLUSION

Kommissionen har draget den konklusion, at GBI's aktiviteter kan sidestilles med en privat investors og ikke udgør statsstøtte efter EF-traktatens artikel artikel 92.

Kommissionen finder, at Østrig har fremlagt en realistisk, sammenhængende og omfattende omstruktureringsplan og godtgjort, at koncernen har udsigt til at blive rentabel på lang sigt og i stand til at klare sig ved egen hjælp uden behov for yderligere støtte. De betydelige nedskæringer i produktionskapaciteten, der gennemføres, er tilstrækkelige til at forhindre urimelig konkurrencefordrejning. Statsstøtten står i et rimeligt forhold til omstruktureringsomkostningerne og de bidrag, de andre implicerede yder. Desuden har Kommissionen hæftet sig ved, at det er første gang, Ergee har anmodet om omstruktureringsstøtte. Endelig er der reelt ikke længere nogen grund til at betragte GBI's kapitaltilførsel som en redningsstøtte. Kommissionen finder dog, at der ikke er nødvendigt at give afkald på et vederlag for den garanti, der stilles, for at genoprette virksomhedens rentabilitet. Det ville give virksomheden en uberettiget fordel.

Kommissionen kan derfor kun godkende ydelsen af et nyt statslån på 40 mio. ATS (2,9 mio. ECU) og afkaldet på renter og afdrag på det eksisterende statslån på 42 mio. ATS (3,0 mio. ECU).

Kommissionen finder derimod, at statsstøtten i form af en vederlagsfri garanti på 90 mio. ATS (6,5 mio. ECU) til Ergee ikke er forenelig med fællesmarkedet.

Kommissionen har derfor konkluderet, at ydelsen af et nyt statslån på 40 mio. ATS (2,9 mio. ECU) og afkaldet på renter og afdrag på det eksisterende statslån på 42 mio. ATS (3,0 mio. ECU) kan anses at bidrage til udvikling af visse erhvervsgrene uden at ændre samhandelsvilkårene på fællesmarkedet på en måde, der strider mod den fælles interesse. Kommissionen fastslår derfor, at de statslige foranstaltninger i henhold til bestemmelserne i den første del af EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), og EØS-aftalens artikel 61, stk. 3, litra c), kan betragtes som forenelige med fællesmarkedet. Derimod ændrer statsstøtten i form af en vederlagsfri garanti på 90 mio. ATS (6,5 mio. ECU) samhandelsvilkårene på en måde, der strider med den fælles interesse, og er derfor ikke forenelig med fællesmarkedet.

Kommissionen opfordrer Østrig til senest to måneder efter offentliggørelsen af denne beslutning at underrette den om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme den.

I overensstemmelse med afsnit 3 i Kommissionens rammebestemmelser opfordrer Kommissionen Østrig til at indsende detaljerede årlige rapporter for at godtgøre, at omstruktureringsplanen gennemføres planmæssigt -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den statsstøtte, som Østrig har til hensigt at yde til Ergee Textilwerk GmbH, Schrems, i form af afkald på renter og afdrag på et statslån på 42 mio. ATS (3,0 mio. ECU) og et nyt statslån på 40 mio. ATS (2,9 mio. ECU), er forenelig med fællesmarkedet.

Den statsstøtte, Østrig har til hensigt at yde til Ergee Textilwerk GmbH, Schrems, i form af en vederlagsfri garanti på op til 90 mio. ATS (6,5 mio. ECU), er ikke forenelig med fællesmarkedet. Denne støtte må følgelig ikke ydes.

Artikel 2

Østrig indsender hvert år detaljerede rapporter til Kommissionen for at godtgøre, at omstruktureringsplanen gennemføres planmæssigt.

Artikel 3

Østrig underretter senest to måneder efter offentliggørelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at efterkomme den.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Republikken Østrig.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. december 1998.

På Kommissionens vegne

Karel VAN MIERT

Medlem af Kommissionen

(1) EFT C 70 af 6.3.1998, s. 8.

(2) Sml. 1994, s. I-1173.

(3) EFT C 298 af 26.9.1998, s. 2.

(4) EFT C 199 af 11.5.1994, s. 7.

(5) EFT L 107 af 30.4.1996, s. 4.

(6) EU-Bulletin 9-1984.

(7) Fortrolige oplysninger; offentliggøres ikke.

(8) EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12.

(9) Fortrolige oplysninger; offentliggøres ikke.

(10) Fortrolige oplysninger; offentliggøres ikke.

(11) Fortrolige oplysninger; offentliggøres ikke.

(12) Fortrolige oplysninger; offentliggøres ikke.

(13) Fortrolige oplysninger; offentliggøres ikke.

(14) Fortrolige oplysninger; offentliggøres ikke.

(15) Fortrolige oplysninger; offentliggøres ikke.

(16) Fortrolige oplysninger; offentliggøres ikke.

(17) Fortrolige oplysninger; offentliggøres ikke.

(18) Rundspørgen blev foretaget i marts 1995 af bladet "TV Hören und Sehen".

(19) Fortrolige oplysninger; offentliggøres ikke.