KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 250/2009

af 11. marts 2009

om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 295/2008 for så vidt angår definitionerne af variabler, det tekniske format til indberetning af data, indberetningen af data i henhold til både NACE rev. 1.1 og NACE rev. 2 og de undtagelser, der kan indrømmes vedrørende statistikken over erhvervsstrukturer

(EØS-relevant tekst)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 295/2008 om statistik over erhvervsstrukturer (1), særlig artikel 11, stk. 1, litra a), c), d) og e), og

ud fra følgende betragtninger:

Ved forordning (EF, Euratom) nr. 58/97 (2) blev der fastlagt en fælles ramme for udarbejdelse af fællesskabsstatistikker over virksomhedernes struktur, aktiviteter, konkurrenceevne og resultater i Fællesskabet. For at gøre teksten mere klar og overskuelig er forordningen blevet omarbejdet med deraf følgende omfattende ændringer af forskellige bestemmelser.

Kommissionens forordning (EF) nr. 2700/98 om definitioner af variabler til brug for udarbejdelse af statistik over erhvervsstrukturer (3) og Kommissionens forordning (EF) nr. 2702/98 om det tekniske format til indberetning af statistik over erhvervsstrukturer (4) bør ændres for at tage højde for disse ændringer. Af hensyn til klarheden bør de erstattes af nærværende forordning.

Det er nødvendigt at definere variablerne til statistikken over erhvervsstrukturer for at kunne udarbejde harmoniserede data, som er sammenlignelige mellem medlemsstaterne.

Det er også nødvendigt nærmere at fastlægge det tekniske format og proceduren for indberetning af de erhvervsstrukturdata, der er angivet i bilag I-IX til forordning (EF) nr. 295/2008, for at gøre det muligt at producere data, som er sammenlignelige og harmoniserede medlemsstaterne imellem, at begrænse risikoen for fejl ved dataindberetningen og fremskynde behandlingen af de indsamlede data og hurtigere gøre dem tilgængelige for brugerne.

Endvidere er det nødvendigt at fastlægge de nærmere krav til indberetning af erhvervsstrukturdata både i henhold til NACE rev. 1.1 og for referenceåret 2008 i henhold til NACE rev. 2.

Nogle medlemsstater har anmodet om, at der i overgangsperioderne indrømmes dem undtagelser fra visse bestemmelser i bilag I, II, III, VIII og IX til forordning (EF) nr. 295/2008 med henblik på indførelse af de nødvendige dataindsamlingssystemer eller tilpasning af de eksisterende systemer, således at nævnte forordnings bestemmelser vil være opfyldt ved udløbet af overgangsperioden.

Det synes berettiget at indrømme disse undtagelser, da medlemsstaternes anmodninger er foranlediget af et legitimt behov for en yderligere tilpasning af deres dataindsamlingssystemer.

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

De variabler, der er omtalt i artikel 3, stk. 3, i forordning (EF) nr. 295/2008, er defineret i bilag I til nærværende forordning.

Når der i disse definitioner henvises til virksomhedsregnskaber, refereres der til benævnelserne i artikel 9 (status), artikel 23 (resultatopgørelse) eller artikel 43 (noter) i Rådets fjerde direktiv 78/660/EØF om årsregnskaberne for visse selskabsformer (5) samt benævnelserne i bilaget til Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003 (6).

Artikel 2

Det tekniske format til indberetning af data i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 295/2008 er fastlagt i bilag II til denne forordning.

Artikel 3

De kompetente nationale myndigheder (de nationale statistiske kontorer og de myndigheder, som fører tilsyn med visse finansielle institutioner), fremsender de i henhold til denne forordning udarbejdede data og metadata til Kommissionen (Eurostat) i elektronisk form. Indberetning skal ske i overensstemmelse med de af Kommissionen (Eurostat) fastlagte udvekslingsstandarder. Data skal fremsendes eller uploades elektronisk til Kommissionens (Eurostats) centrale dataportal.

Medlemsstaterne anvender de af Kommissionen (Eurostat) fastsatte dataudvekslingsstandarder og retningslinjer i overensstemmelse med kravene i nærværende forordning.

Artikel 4

Kravene til indberetning af data både i henhold til NACE rev. 1.1 og NACE rev. 2, jf. afsnit 9, punkt 2, i bilag I til forordning (EF) nr. 295/2008, er fastlagt i bilag III til nærværende forordning.

Artikel 5

Undtagelserne fra bestemmelserne i forordning (EF) nr. 295/2008, jf. bilag I, afsnit 11, bilag II, afsnit 10, bilag III, afsnit 9, bilag VIII, afsnit 8, og bilag IX, afsnit 13, til nævnte forordning, indrømmes i henhold til bestemmelserne i bilag IV til nærværende forordning.

Artikel 6

Forordning (EF) nr. 2700/98 og (EF) nr. 2702/98 ophæves.

De finder dog fortsat anvendelse på indsamlingen, udarbejdelsen og indberetningen af dataene for referenceårene til og med 2007.

Artikel 7

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EUT L 97 af 9.4.2008, s. 13.

(2) EFT L 14 af 17.1.1997, s. 1.

(3) EFT L 344 af 18.12.1998, s. 49.

(4) EFT L 344 af 18.12.1998, s. 102.

(5) EFT L 222 af 14.8.1978, s. 11.

(6) EUT L 261 af 13.10.2003, s. 1.

BILAG I

DEFINITIONER AF VARIABLER

Kode : 11 11 0 Titel : Antal virksomheder Bilag : I–VIII

Definition:

En opgørelse af det antal markedsmæssige virksomheder (jf. definition i Rådets forordning (EØF) nr. 696/93 (1), der henregnes til den pågældende population i virksomhedsregisteret efter korrektion af fejl, især fejl i stikprøverammen. Kun aktive enheder, som til enhver tid i referenceperioden enten havde omsætning eller beskæftigelse, bør medregnes. Hvilende (midlertidigt inaktive) enheder og inaktive enheder medregnes ikke. Disse statistiske data skal omfatte samtlige de enheder, der har været aktive i det mindste i en del af referenceperioden. De omfatter også lokale enheder (filialer), som ikke udgør en separat retlig enhed, og som tilhører udenlandske virksomheder undtagen inden for aktiviteterne i bilag V til forordning (EF) nr. 295/2008. I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag V til forordning (EF) nr. 295/2008, begrænses denne variabel til antallet af virksomheder, som er etableret efter lovgivningen i det indberettende land, og filialer af virksomheder med hjemsted i lande uden for EØS. For genforsikringsselskabers vedkommende medregnes ikke filialer af selskaber med hjemsted i lande uden for EØS. I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VII til forordning (EF) nr. 295/2008, omfatter denne variabel også pensionskasser uden personale. Den omfatter desuden pensionskasser, der ikke er etableret som retlige enheder, og som administreres af pensionsforvaltningsselskaber, forsikringsselskaber eller andre finansielle institutioner (uden dog at være omfattet af disse institutioners årsregnskaber). Denne variabel omfatter imidlertid ikke pensionskasser, der ikke er etableret uafhængigt af den bidragydende virksomhed/handelsvirksomhed (dvs. ikke-selvstændige pensionskasser eller det regnskabsmæssige hensættelsessystem (book reserve system), der normalt administreres af arbejdsgiveren som en hjælpeaktivitet).

Kode : 11 11 1 Titel : Antal virksomheder efter retlig form Bilag : V og VI

Definition:

Antal virksomheder (jf. variabel 11 11 0) opdelt efter retlig form.

Relation til andre variabler

Antal virksomheder efter retlig form er en yderligere opdeling af antal virksomheder (11 11 0).

Kode : 11 11 2 Titel : Antal virksomheder efter bruttopræmiernes størrelsesklasse Bilag : V

Definition:

Antal virksomheder (jf. variabel 11 11 0) opdelt efter bruttopræmiernes størrelsesklasse.

Relation til andre variabler

Antal virksomheder efter bruttopræmiernes størrelsesklasse er en yderligere opdeling af antal virksomheder (11 11 0).

Kode : 11 11 3 Titel : Antal virksomheder efter de forsikringsmæssige hensættelsers størrelsesklasse Bilag : V

Definition:

Antal virksomheder (jf. variabel 11 11 0) opdelt efter de forsikringsmæssige hensættelsers størrelsesklasse.

Relation til andre variabler

Antal virksomheder efter de forsikringsmæssige hensættelsers størrelsesklasse er en yderligere opdeling af antal virksomheder (11 11 0).

Kode : 11 11 4 Titel : Antal virksomheder efter moderselskabets hjemsted Bilag : VI

Definition:

Ved »moderselskab« forstås en modervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber (2) og enhver virksomhed, som efter den relevante tilsynsmyndigheds opfattelse faktisk udøver en bestemmende indflydelse over kreditinstituttet.

Der skal anvendes følgende geografiske opdeling af moderselskaber: moderselskab beliggende i hjemstedsmedlemsstaten (den pågældende virksomhed kan betragtes som nationalt kontrolleret), moderselskab beliggende i andre lande (den pågældende virksomhed kan betragtes som udenlandsk kontrolleret). Filialer af kreditinstitutter med hjemsted i et andet land end det indberettende land har ikke noget moderselskab. Sådanne virksomheder medregnes ikke her. Øverste kontrollerende institutionelle enhed, jf. definition i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 716/2007 (3), er det begreb, som så vidt muligt bør lægges til grund.

Relation til andre variabler

Antal virksomheder efter moderselskabets hjemsted er en del af antal virksomheder (11 11 0).

Kode : 11 11 5 Titel : Antal virksomheder efter moderselskabets hjemstedsland Bilag : V

Definition:

Ved »moderselskab« forstås en modervirksomhed som defineret i artikel 1, stk. 1, i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF af 13. juni 1983 på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber og enhver virksomhed, som efter den relevante tilsynsmyndigheds opfattelse faktisk udøver en bestemmende indflydelse over forsikringsselskabet.

Der skal anvendes følgende geografiske opdeling af moderselskaber: moderselskab beliggende i hjemstedsmedlemsstaten (den pågældende virksomhed kan betragtes som nationalt kontrolleret), moderselskab beliggende i andre lande (den pågældende virksomhed kan betragtes som udenlandsk kontrolleret). Eftersom gensidige selskaber og filialer af forsikringsselskaber med hjemsted i lande uden for EØS ikke har noget moderselskab, medregnes disse virksomheder ikke her. Øverste kontrollerende institutionelle enhed, jf. definition i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 716/2007, er det begreb, som så vidt muligt bør lægges til grund.

Relation til andre variabler

Antal virksomheder efter moderselskabets hjemstedsland er en del af antal virksomheder (11 11 0).

Kode : 11 11 6 Titel : Antal virksomheder i størrelseskategorier efter balancens størrelse Bilag : VI

Definition:

Antal virksomheder (jf. variabel 11 11 0) opdelt i størrelseskategorier efter balancens størrelse. Det er den samlede balance ved regnskabsårets udløb (jf. variabel 43 30 0), der tages i betragtning.

Relation til andre variabler

Antal virksomheder i størrelseskategorier efter balancens størrelse er en yderligere opdeling af antal virksomheder (11 11 0).

Kode : 11 11 7 Titel : Antal virksomheder efter kategorier af kreditinstitutter Bilag : VI

Definition:

Antal virksomheder (jf. variabel 11 11 0) opdelt efter kategorier af kreditinstitutter som følger: godkendte banker, specialiserede kreditinstitutter og andre kreditinstitutter.

Relation til andre variabler

Antal virksomheder efter kategorier af kreditinstitutter er en yderligere opdeling af antal virksomheder (11 11 0).

Kode : 11 11 8 Titel : Antal virksomheder efter investeringernes størrelse Bilag : VII

Definition:

Antal virksomheder som defineret i variabel 11 11 0 opdelt efter investeringernes størrelse. Disse investeringer er omfattet af variabel 48 10 0 eller 48 10 4, dvs. de samlede investeringer i markedspriser.

Relation til andre variabler

Antal virksomheder efter investeringernes størrelse (11 11 8) er en yderligere opdeling af antal virksomheder (11 11 0).

Kode : 11 11 9 Titel : Antal virksomheder efter medlemstal (størrelseskategorier) Bilag : VII

Definition:

Antal virksomheder som defineret i variabel 11 11 0 opdelt efter medlemstal i størrelsesklasser. Disse medlemmer er defineret i variablen antal medlemmer (48 70 0).

Bemærk : Det er medlemstallet ved regnskabsårets udløb, der tages i betragtning.

Relation til andre variabler

Antal virksomheder efter medlemstal (størrelseskategorier) (11 11 9) er en yderligere opdeling af variablen antal virksomheder (11 11 0).

Kode : 11 15 0 Titel : Antal virksomheder med ikkeselvstændige pensionskasser Bilag : VII

Definition:

Antal virksomheder, der foretager regnskabsmæssige hensættelser (book reserves) med henblik på udbetaling af pensioner til deres ansatte. Disse virksomheder administrerer den ikkeselvstændige pensionskasse som en hjælpeaktivitet.

Kode : 11 21 0 Titel : Antal lokale enheder Bilag : I–IV og VI

Definition

En opgørelse af det antal lokale enheder (jf. definition i Rådets forordning (EØF) nr. 696/93), der henregnes til den pågældende population i virksomhedsregisteret efter korrektion af fejl, især fejl i stikprøverammen. Lokale enheder, som ikke har lønnede ansatte, skal også medregnes. Disse statistiske data skal omfatte samtlige de enheder, der har været aktive i det mindste i en del af referenceperioden.

Kode : 11 31 0 Titel : Antal faglige enheder Bilag : II og IV

Definition:

En opgørelse af det antal faglige enheder (jf. Rådets forordning (EØF) nr. 696/93), der henregnes til den pågældende population i virksomhedsregisteret efter korrektion af fejl, især fejl i stikprøverammen, eller en skønsmæssig vurdering af dette antal, hvis denne type enhed ikke er registreret. Disse statistiske data skal omfatte samtlige de enheder, der har været aktive i det mindste i en del af referenceperioden.

Kode : 11 41 0 Titel : Samlet antal filialer i andre lande og disses placering Bilag : V

Definition

Filial som defineret i artikel 1 i Rådets direktiv 92/49/EØF (tredje skadesforsikringsdirektiv) (4) og artikel 1 i Rådets direktiv 92/96/EØF (tredje livsforsikringsdirektiv) (5). Der skal anvendes følgende geografiske opdeling af antal filialer i udlandet: hver enkelt anden medlemsstat, andre EØS-lande, Schweiz, USA, Japan og andre tredjelande (resten af verden).

Kode : 11 41 1 Titel : Samlet antal filialer efter deres beliggenhed i lande uden for EØS Bilag : VI

Definition:

»Filial« er defineret i artikel 1 i Rådets direktiv 89/646/EØF (6) og nærmere beskrevet i Kommissionens meddelelse om fri udveksling af tjenesteydelser og almene hensyn i andet bankdirektiv (95/C 291/06).

Der anvendes følgende geografiske opdeling af antal filialer i udlandet: Schweiz, USA, Japan og tredjelande (resten af verden).

Bemærk : Alle aktive filialer i lande uden for EØS, der er registreret i kreditinstituttets hjemstedsmedlemsstat, tages i betragtning.

Kode : 11 51 0 Name : Samlet antal finansielle datterselskaber efter deres beliggenhed i andre lande Bilag : VI

Definition:

Ved »datterselskab« forstås en dattervirksomhed som defineret i artikel 1 og 2 i Rådets syvende direktiv 83/349/EØF på grundlag af traktatens artikel 54, stk. 3, litra g), om konsoliderede regnskaber. Alle virksomheder, der falder ind under betegnelsen virksomheder, der leverer finansielle tjenesteydelser (som defineret i kapitel 1.3 i den metodologiske manual om statistikker over kreditinstitutter), skal medregnes.

Bemærk : Der skal anvendes følgende geografiske opdeling af datterselskaber: hver enkelt anden medlemsstat, andre EØS-lande, Schweiz, USA, Japan og tredjelande (resten af verden). Kun datterselskaber med direkte tilknytning til moderselskabet tages i betragtning.

Kode : 11 61 0 Titel : Antal pensionsordninger Bilag : VII

Definition:

Denne variabel omfatter det samlede antal pensionsordninger, der administreres af pensionskasser. En pensionsordning er baseret på en aftale, i reglen mellem arbejdsmarkedets parter, i hvilken er fastsat de ydelser, der udbetales ved pensionering, og betingelserne herfor.

Kode : 11 91 0 Titel : Population af aktive virksomheder i t Bilag : IX

Definition:

En opgørelse af det antal markedsmæssige virksomheder, som til enhver tid i en given referenceperiode enten havde omsætning eller beskæftigelse.

Kode : 11 92 0 Name : Antal nyoprettede virksomheder i t Bilag : IX

Definition:

En opgørelse af det antal nyoprettede markedsmæssige virksomheder, der henregnes til den pågældende population i virksomhedsregisteret efter korrektion af fejl. En nyoprettelse består i etableringen af en kombination af produktionsfaktorer uden nogen anden virksomheds medvirken. Tilgang til populationen som følge af fusioner, opdelinger, udskillelser eller omstrukturering af en gruppe virksomheder betragtes ikke som en nyoprettelse. Tilgang til en delpopulation udelukkende som følge af en aktivitetsændring medregnes heller ikke.

Kode : 11 93 0 Titel : Antal virksomhedslukninger i t Bilag : IX

Definition:

En opgørelse af det antal lukkede markedsmæssige virksomheder, der henregnes til den pågældende population i virksomhedsregisteret efter korrektion af fejl. En lukning består i nedlæggelsen af en kombination af produktionsfaktorer uden nogen anden virksomheds medvirken. Afgange fra populationen som følge af fusioner, overtagelser, opdelinger eller omstrukturering af en gruppe virksomheder betragtes ikke som lukninger. Afgange fra en delpopulation udelukkende som følge af en aktivitetsændring medregnes heller ikke.

Kode : 11 94 1 Titel : Antal virksomheder, der er oprettet i t-1, og som har overlevet til t

Kode : 11 94 2 Titel : Antal virksomheder, der er oprettet i t-2, og som har overlevet til t

Kode : 11 94 3 Titel : Antal virksomheder, der er oprettet i t-3, og som har overlevet til t

Kode : 11 94 4 Titel : Antal virksomheder, der er oprettet i t-4, og som har overlevet til t

Kode : 11 94 5 Titel : Antal virksomheder, der er oprettet i t-5, og som har overlevet til t Bilag : IX

Definition:

I disse variabler tales om en virksomheds overlevelse, hvis virksomheden er aktiv i henseende til beskæftigelse og/eller omsætning i oprettelsesåret og de(t) efterfølgende år. Der skelnes mellem to former for overlevelse:

1) En virksomhed, der er oprettet i t-1, anses for at have overlevet i år t, hvis den er aktiv i henseende til omsætning og/eller beskæftigelse på et hvilket som helst tidspunkt i år t (= overlevelse uden ændringer).

2) En virksomhed anses også for at have overlevet, hvis de(n) dertil knyttede retlige enhed(er) ikke længere er aktiv(e), men aktiviteten er blevet overtaget af en ny retlig enhed, der er blevet oprettet specielt med det formål at overtage denne virksomheds produktionsfaktorer (= overlevelse som følge af overtagelse).

Kode : 12 11 0 Titel : Omsætning Bilag : I–IV, VII og VIIII

Definition:

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV og VIII i forordning (EF) nr. 295/2008, undtagen aktiviteterne i hovedafdeling K i NACE rev. 2, forstås ved omsætning det samlede beløb, der er faktureret af observationsenheden i referenceperioden, og som svarer til det markedsmæssige salg af varer og tjenesteydelser til tredjemand. Varesalg omfatter både varer produceret af virksomheden og varer indkøbt af en detailhandler eller jord og andre formuegoder erhvervet med henblik på videresalg (jord og andre formuegoder, som oprindeligt blev erhvervet til investeringsformål, bør ikke medregnes i omsætningen). Levering af tjenesteydelser indebærer typisk, at virksomheden i henhold til en kontrakt udfører en aftalt opgave inden for et aftalt tidsrum. Indtægterne af langfristede kontrakter (f.eks. byggekontrakter) opgøres efter de enkelte gennemførelsesfaser og ikke efter den endelige gennemførelse af kontrakten. Varer produceret til eget forbrug eller til investeringsformål medregnes ikke i omsætningen.

Omsætningen omfatter alle afgifter og skatter på varer og tjenesteydelser, som er faktureret af enheden med undtagelse af merværdiafgift (moms) o.l. Moms opkræves successivt af virksomheden og betales fuldt ud af den endelige køber.

Endvidere medregnes alle andre udgifter (transport, emballage osv.), der pålægges kunden, selv om disse udgifter er opført særskilt på fakturaen. Prisnedsættelser, rabatter og værdien af returemballage skal fratrækkes.

Indtægter, der i henhold til det fjerde regnskabsdirektiv henregnes til andre driftsindtægter, finansielle indtægter og ekstraordinære indtægter i virksomhedsregnskaber samt indtægter fra andres brug af virksomhedens aktiver, der giver henholdsvis renter, royalties og udbytte og andre indtægter i henhold til IAS/IFRS, medregnes ikke i omsætningen. Ej heller driftssubsidier fra de offentlige myndigheder eller Den Europæiske Unions institutioner.

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag V til forordning (EF) nr. 295/2008, er den tilsvarende variabel »bruttopræmier«. Denne variabel er defineret i artikel 35 i direktiv 91/674/EØF (7). Bemærk: Angående opstilling af resultatopgørelsen (det tekniske regnskab) henvises til: Artikel 34, post I 1a), i direktiv 91/674/EØF for skadesforsikringsvirksomhed og artikel 34, post II 1a), i direktiv 91/674/EØF for livsforsikringsvirksomhed.

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VII til forordning (EF) nr. 295/2008, er den tilsvarende variabel »samlede pensionsbidrag«. Denne variabel omfatter alle pensionsbidrag, der i henhold til pensionsaftaler forfalder i regnskabsårets løb, f.eks. alle obligatoriske bidrag, andre regelmæssige bidrag, frivillige supplerende bidrag, indgående overførsler og andre bidrag.

Relation til virksomhedsregnskaber

Vedrørende statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV og VIII i forordning (EF) nr. 295/2008, undtagen aktiviteterne i hovedafdeling K i NACE rev. 2

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Omsætning, som defineret ovenfor til brug for udarbejdelse af statistik, omfatter regnskabsposten:

— Nettoomsætning herunder også andre produktskatter, der er forbundet med omsætningen, men som ikke er fradragsberettigede.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 (8) og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Omsætning, som defineret ovenfor til brug for udarbejdelse af statistik, omfatter regnskabsposterne:

— Indtægter fra varesalg og levering af tjenesteydelser (IAS 18.35). Er indtægter af renter, udbytte og royalties indbefattet heri, bør de fratrækkes.

Relation til andre variabler

Vedrørende statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV og VIII i forordning (EF) nr. 295/2008, undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2

— Omsætning anvendes til beregning af produktionsværdi (12 12 0) samt andre aggregater og saldi.

— Omsætning kan opdeles efter aktivitet: omsætning ved i) hovedaktiviteten, ii) industrielle aktiviteter, iii) handelsaktiviteter vedrørende køb og videresalg og formidlingsaktiviteter, iv) formidlingsaktiviteter (agenturer) og v) andre tjenesteydelser (18 11 0–18 16 0).

— Omsætning kan opdeles efter produkttype: opdeling af omsætning efter produkttype (18 21 0).

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag V til forordning (EF) nr. 295/2008, beregnes bruttopræmier (12 11 0) på følgende måde:

Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed (12 11 1)

+ Modtagne bruttogenforsikringspræmier (12 11 2).

Bruttopræmier anvendes til beregning af bruttopræmieindtægter (32 11 0) og andre aggregater og saldi.

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VII til forordning (EF) nr. 295/2008, beregnes omsætningen (samlede pensionsbidrag) på følgende måde:

Pensionsbidrag fra medlemmer (48 00 1)

+ Pensionsbidrag fra arbejdsgivere (48 00 2)

+ Indgående overførsler (48 00 3)

+ Andre pensionsbidrag (48 00 4)

eller:

Pensionsbidrag til nærmere definerede ydelsesordninger (48 00 5)

+ Pensionsbidrag til nærmere definerede bidragsordninger (48 00 6)

+ Pensionsbidrag til blandede ordninger (48 00 7).

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VIII til forordning (EF) nr. 295/2008, opdeles omsætningen yderligere i produkter og kundens hjemsted.

Kode : 12 11 1 Titel : Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed Bilag : V

Definition:

Artikel 35 i Rådets direktiv 91/674/EØF. Kun præmier i forbindelse med direkte forsikringsvirksomhed er omfattet.

Bemærk:

Angående opstilling af resultatopgørelsen (det tekniske regnskab): Artikel 34, post I 1a), i direktiv 91/674/EØF for skadesforsikringsvirksomhed og artikel 34, post II 1a), i direktiv 91/674/EØF for livsforsikringsvirksomhed.

Relation til andre variabler

Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed (12 11 1)

+ Modtagne bruttogenforsikringspræmier (12 11 2)

= Bruttopræmier (12 11 0).

Kode : 12 11 2 Name : Modtagne bruttogenforsikringspræmier Bilag : V

Definition

Artikel 35 i Rådets direktiv 91/674/EØF — modtagne bruttogenforsikringspræmier indgår i den tekniske del af resultatopgørelsen. Kun modtagne præmier af den overtagne forsikringsvirksomhed er omfattet.

Bemærk:

Angående opstilling af resultatopgørelsen (det tekniske regnskab): Artikel 34, post I 1a), i direktiv 91/674/EØF for skadesforsikringsvirksomhed og artikel 34, post II 1a), i direktiv 91/674/EØF for livsforsikringsvirksomhed.

Relation til andre variabler

Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed (12 11 1)

+ Modtagne bruttogenforsikringspræmier (12 11 2)

= Bruttopræmier (12 11 0).

Kode : 12 11 3 Titel : Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, individuelle præmier Bilag : V

Definition

Artikel 35 i Rådets direktiv 91/674/EØF — bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, individuelle præmier indgår i den tekniske del af resultatopgørelsen.

Bemærk:

Angående opdelingen af individuelle præmier: artikel 63 i direktiv 91/674/EØF.

Relation til andre variabler

Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, individuelle præmier (12 11 3)

+ Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for gruppeforsikringer

= Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed (12 11 1).

Kode : 12 11 4 Titel : Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for gruppeforsikringer (12 11 4) Bilag : V

Definition:

Artikel 35 i Rådets direktiv 91/674/EØF — bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for gruppeforsikringer indgår i den tekniske del af resultatopgørelsen.

Bemærk:

Angående opdelingen efter præmier for gruppeforsikringer: artikel 63 i direktiv 91/674/EØF.

Relation til andre variabler

Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, individuelle præmier (12 11 3)

+ Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for gruppeforsikringer (12 11 4)

= Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed (12 11 1).

Kode : 12 11 5 Titel : Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, periodiske præmier Bilag : V

Definition:

Artikel 35 i Rådets direktiv 91/674/EØF — bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, periodiske præmier indgår i den tekniske del af resultatopgørelsen.

Bemærk:

Angående opdelingen efter periodiske præmier: Artikel 63 i direktiv 91/674/EØF.

Relation til andre variabler

Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, periodiske præmier (12 11 5)

+ Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, engangspræmier (12 11 6)

= Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed (12 11 1).

Kode : 12 11 6 Titel : Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, engangspræmier Bilag : V

Definition:

Artikel 35 i Rådets direktiv 91/674/EØF — bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, engangspræmier indgår i den tekniske del af resultatopgørelsen.

Bemærk:

Angående opdelingen efter engangspræmier: Artikel 63 i direktiv 91/674/EØF.

Relation til andre variabler

Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, periodiske præmier (12 11 5)

+ Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, engangspræmier (12 11 6)

= Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed (12 11 1).

Kode : 12 11 7 Titel : Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer uden bonusordning Bilag : V

Definition:

Artikel 35 i Rådets direktiv 91/674/EØF — bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer uden bonusordning indgår i den tekniske del af resultatopgørelsen.

Bemærk:

Angående opdelingen efter præmier for forsikringer uden bonusordning: Artikel 63 i direktiv 91/674/EØF.

Relation til andre variabler

Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer uden bonusordning (12 11 7)

+ Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer med bonusordning (12 11 8)

+ Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer, når investeringsrisikoen bæres af forsikringstageren (12 11 9)

= Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed (12 11 1).

Kode : 12 11 8 Titel : Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer med bonusordning Bilag : V

Definition:

Artikel 35 i Rådets direktiv 91/674/EØF — bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer med bonusordning indgår i den tekniske del af resultatopgørelsen.

Bemærk:

Angående opdelingen efter præmier for forsikringer med bonusordning: Artikel 63 i direktiv 91/674/EØF.

Relation til andre variabler

Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer uden bonusordning (12 11 7)

+ Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer med bonusordning (12 11 8)

+ Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer, når investeringsrisikoen bæres af forsikringstageren (12 11 9)

= Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed (12 11 1).

Kode : 12 11 9 Titel : Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer, når investeringsrisikoen bæres af forsikringstageren Bilag : V

Definition:

Artikel 35 i Rådets direktiv 91/674/EØF — bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer, når investeringsrisikoen bæres af forsikringstageren, indgår i den tekniske del af resultatopgørelsen.

Bemærk:

Angående opdelingen efter præmier for forsikringer, når investeringsrisikoen bæres af forsikringstageren: Artikel 63 i direktiv 91/674/EØF.

Relation til andre variabler

Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer uden bonusordning (12 11 7)

+ Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer med bonusordning (12 11 8)

+ Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed, præmier for forsikringer, når investeringsrisikoen bæres af forsikringstageren (12 11 9)

= Bruttopræmier ved direkte forsikringsvirksomhed (12 11 1).

Kode : 12 12 0 Titel : Produktionsværdi Bilag : I–IV, VI og VII

Definition:

Vedrørende statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 295/2008, undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2

Produktionsværdien er et udtryk for den af enheden faktisk producerede mængde baseret på salg, herunder ændringer i lagre og videresalg af varer og tjenesteydelser.

Ved produktionsværdi forstås omsætning eller indtægter fra varesalg og levering af tjenesteydelser plus eller minus ændringer i lagre af færdigvarer, produkter under fremstilling samt varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg, minus køb af varer og tjenesteydelser til videresalg (kun varer og tjenesteydelser, der er solgt i rapporteringsperioden og uden omkostninger til oplagring og transport af varer til videresalg), plus kapitaliseret produktion, plus andre driftsindtægter og ekstraordinære indtægter (ekskl. subsidier). Indtægter og udgifter, der i virksomhedsregnskaber bogføres som finansielle indtægter eller som indtægter i form af renter og udbytte, medregnes ikke i produktionsværdien. Køb af varer og tjenesteydelser til videresalg omfatter også tjenesteydelser, der er indkøbt med henblik på videregivelse til tredjemand uden omdannelse.

Bemærk : Kapitaliseret produktion omfatter produktion for egen regning af alle varer, som producenten beholder til investeringer. Heri indgår også produktion af materielle anlægsaktiver (bygninger osv.) og immaterielle anlægsaktiver (software osv.). Kapitaliseret produktion er produktion, som ikke sælges; den værdiansættes i kostpriser. Bemærk, at disse kapitalgoder også skal medregnes under investeringer. Bemærk : Andre driftsindtægter og ekstraordinære indtægter er en post i virksomhedsregnskaber. Indholdet af denne post kan variere fra sektor til sektor og over tid og kan derfor ikke defineres præcist til statistiske formål.

I statistikkerne over aktiviteterne i gruppe 65.1 og 65.2 i NACE rev. 2 beregnes produktionsværdien som bruttopræmieindtægter plus samlet porteføljeinvesteringsindkomst plus andre producerede tjenester minus bruttoerstatningsudgifter minus skadesbehandlingsomkostninger plus kapitalgevinster og hensættelser.

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 295/2008, beregnes produktionsværdien som renteindtægter og lignende indtægter minus renteudgifter og lignende udgifter plus provisionsindtægter plus indtægter af aktier og andre variabelt forrentede værdipapirer plus resultatet af finansielle transaktioner plus andre driftsindtægter.

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VII til forordning (EF) nr. 295/2008, beregnes produktionsværdien som omsætning minus skyldige forsikringspræmier plus investeringsindkomst plus anden indkomst plus tilgodehavende forsikringserstatninger minus samlede pensionsudgifter minus nettoændringer i tekniske reserver.

For de af undergruppe 64.11 (centralbanker) i NACE rev. 2 omfattede virksomheder beregnes produktionsværdien som renteindtægter og lignende indtægter minus renteudgifter og lignende udgifter plus provisionsindtægter plus indtægter af aktier og andre variabelt forrentede værdipapirer plus resultat af finansielle transaktioner plus andre driftsindtægter.

Relation til virksomhedsregnskaber

Vedrørende statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 295/2008 undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

De forskellige komponenter i produktionsværdien indgår i følgende regnskabsposter:

— Nettoomsætning

— En del af andre driftsindtægter — ekskl. subsidier

— En del af ekstraordinære indtægter — ekskl. subsidier

— Ændring i lagre af færdigvarer, og varer under forarbejdning

— En del af udgifter til råvarer og hjælpematerialer i forbindelse med køb og ændringer i lagre af varer til videresalg

— Arbejde udført af virksomheden for egen regning og opført under aktiver.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

De forskellige komponenter i produktionsværdien indgår i følgende regnskabsposter (funktionsopdeling af omkostningerne):

— Indtægter fra varesalg og levering af tjenesteydelser, indtægter fra royalties (ekskl. indtægter fra renter og udbytte, hvis de er indbefattet i indtægterne)

— Andre indtægter — ekskl. subsidier

— + Ændring i lagre af færdigvarer og varer under fremstilling

— - En del af udgifter til råvarer og hjælpematerialer i forbindelse med køb og ændringer i lagre af varer til videresalg

— + Arbejde udført af virksomheden for egen regning og opført under aktiver (medregnes i andre indtægter).

De forskellige komponenter i produktionsværdien indgår i følgende regnskabsposter (artsopdeling af omkostningerne):

— Indtægter fra varesalg og levering af tjenesteydelser, indtægter fra royalties (ekskl. indtægter fra renter og udbytte, hvis de er indbefattet i indtægterne)

— Andre indtægter — ekskl. subsidier

— - Vareforbrug ekskl. afskrivninger

— + Arbejde udført af virksomheden for egen regning og opført under aktiver (medregnes i andre indtægter).

Relation til andre variabler

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 295/2008, undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2, baseres produktionsværdien på:

Omsætning (12 11 0)

+/- Ændringer i lagre af færdigfremstillede produkter og igangværende arbejder fremstillet af enheden selv (13 21 3)

+/- Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg uden omdannelse (13 21 1)

- Køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg uden omdannelse (13 12 0)

+ Kapitaliseret produktion

+ Andre driftsindtægter (ekskl. subsidier).

Produktionsværdien anvendes til beregning af værditilvækst i faktorpriser (12 15 0) samt andre aggregater og saldi.

I statistikkerne over aktiviteterne i gruppe 65.1 og 65.2 i NACE rev. 2 beregnes produktionsværdien på følgende måde:

For livsforsikring:

Bruttopræmier (12 11 0)

+ Bruttoændringer i præmiehensættelserne (32 11 2)

+ Indtægter fra investeringsaktiver (32 22 0)

- Tilbageførsel af værdiregulering af investeringsaktiver (32 71 5)

- Gevinster ved realisation af investeringsaktiver (32 71 6)

+ Indtægter fra kapitalinteresser (32 71 1)

+ [(Forsikringsmæssige bruttohensættelser i alt (37 30 0) — Forsikringsmæssige nettohensættelser i alt (37 30 1))/Forsikringsmæssige nettohensættelser i alt (37 30 1)] x (Indtægter fra investeringsaktiver (32 22 0) — Tilbageførsel af værdiregulering af investeringsaktiver (32 71 5) — Gevinster ved realisation af investeringsaktiver (32 71 6) — Indtægter fra kapitalinteresser (32 71 1))

+ Andre tekniske indtægter, nettobeløb (32 16 1)

+ Andre indtægter (32 46 0)

- Udbetalte bruttoerstatninger (32 13 1)

- Bruttoændring i erstatningshensættelser (32 13 4)

+ Eksterne og interne skadesbehandlingsomkostninger (32 61 5)

+ Gevinster ved realisation af investeringsaktiver (32 71 6)

+ Ikkerealiserede gevinster af investeringsaktiver (32 23 0)

- Tab ved realisation af investeringsaktiver (32 72 3)

- Ikkerealiserede tab på investeringsaktiver (32 28 0)

- Bruttoændringer i livsforsikringshensættelser (32 25 0)

- Bonus og præmierabatter, nettobeløb (32 16 3)

- Ændring i midlerne til fremtidige allokeringer (del af 32 29 0)

- Nettoændringer i andre forsikringsmæssige hensættelser, ikke anført under andre poster (32 16 2).

For skadesforsikring og genforsikring:

Bruttopræmier (12 11 0)

+ Bruttoændringer i præmiehensættelserne (32 11 2)

= Indtægter fra investeringsaktiver (32 42 0)

- Tilbageførsel af værdiregulering af investeringsaktiver (32 71 5)

- Gevinster ved realisation af investeringsaktiver (32 71 6)

- Indtægter fra kapitalinteresser (32 71 1)

+ [(Forsikringsmæssige bruttohensættelser i alt (37 30 0) — Forsikringsmæssige nettohensættelser i alt (37 30 1))/Forsikringsmæssige nettohensættelser i alt (37 30 1)] x (Indtægter fra investeringsaktiver (32 42 0) — Tilbageførsel af værdiregulering af investeringsaktiver (32 71 5) — Gevinster ved realisation af investeringsaktiver (32 71 6) — Indtægter fra kapitalinteresser (32 71 1))

+ Andre tekniske indtægter, nettobeløb (32 16 1)

+ Andre indtægter (32 46 0)

- Udbetalte bruttoerstatninger (32 13 1)

- Bruttoændringer i erstatningshensættelser (32 13 4)

+ Eksterne og interne skadesbehandlingsomkostninger (32 61 5)

+ Gevinster ved realisation af investeringsaktiver (32 71 6)

- Tab ved realisation af investeringsaktiver (32 72 3)

- Bonus og præmierabatter, nettobeløb (32 16 3)

- Ændring i udjævningshensættelser (32 15 0)

- Nettoændringer i andre forsikringsmæssige hensættelser, ikke anført under andre poster (32 16 2).

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 295/2008, beregnes produktionsværdien på følgende måde:

Renteindtægter og lignende indtægter (42 11 0)

- Renteudgifter og lignende udgifter (42 12 0)

+ Provisionsindtægter (42 14 0)

+ Indtægter af kapitalandele og andre værdipapirer med variabelt afkast (42 13 1)

+ Resultat af finansielle transaktioner (42 20 0)

+ Andre driftsindtægter (42 31 0).

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VII til forordning (EF) nr. 295/2008, beregnes produktionsværdien på følgende måde:

Omsætning (12 11 0)

- Skyldige forsikringspræmier (48 05 0)

+ Investeringsindkomst (48 01 0)

+ Anden indkomst (48 02 2)

+ Tilgodehavende forsikringserstatninger (48 02 1)

- Samlede pensionsudgifter (48 03 0)

- Nettoændringer i tekniske reserver (48 04 0).

Kode : 12 13 0 Titel : Bruttoavance på varer til videresalg Bilag : II–IV

Definition:

Ved bruttoavance på varer til videresalg forstås fortjeneste ved køb og videresalg uden yderligere forarbejdning. Bruttoavancen beregnes på grundlag af omsætning og køb og ændringer i lagre af varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg uden omdannelse.

Til omsætning og køb og ændringer i lagre af varer og tjenesteydelser til videresalg henregnes salg og køb og ændringer i lagre af tjenesteydelser indkøbt med henblik på videregivelse til tredjemand uden omdannelse.

Også kaldet bruttofortjeneste.

Relation til virksomhedsregnskaber

Vedrørende statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 295/2008, undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Disse tal anføres ikke særskilt i virksomhedsregnskaber. I henhold til fjerde regnskabsdirektiv (78/660) er de en del af nettoomsætningen og udgifterne til råvarer og hjælpemateriale.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Disse tal anføres ikke særskilt i virksomhedsregnskaber. I henhold til artsopdelingsmetoden er de en del af omsætningen og af råvarer og hjælpematerialer. I henhold til funktionsopdelingsmetoden er de en del af omsætningen og vareforbruget.

Relation til andre variabler

Bruttoavance på varer til videresalg er baseret på:

Omsætning ved handels- og formidlingsaktiviteter (18 16 0)

- Køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg uden omdannelse (13 12 0)

+/- Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg uden omdannelse (13 21 1)

- Bruttoavance på varer til videresalg er en del af produktionsværdien (12 12 0).

Kode : 12 15 0 Titel : Værditilvækst i faktorpriser Bilag : I–IV, VI og VII

Definition:

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 295/2008, undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2, er værditilvæksten i faktorpriser bruttoindtægten fra driftsaktiviteter efter justering for driftssubsidier og indirekte skatter.

Værditilvæksten i faktorpriser kan beregnes på grundlag af omsætning plus kapitaliseret produktion, plus andre driftsindtægter (inkl. driftssubsidier), plus eller minus ændringer i lagre, minus køb af varer og tjenesteydelser, minus andre produktskatter, som er forbundet med omsætningen, men som ikke er fradragsberettigede, minus produktionsafgifter og -skatter. Produktionsafgifter og -skatter er obligatoriske, ensidige betalinger i kontanter eller naturalier, som opkræves af de offentlige myndigheder eller Den Europæiske Unions institutioner på produktion og import af varer og tjenester, beskæftigelse af arbejdskraft samt ejendomsret eller brugsret til jord, bygninger eller andre aktiver, der anvendes i produktionen, uanset mængden eller værdien af de producerede eller solgte varer og tjenesteydelser. En anden mulighed er at beregne denne variabel på grundlag af det ordinære driftsresultat før finansiering (brutto) plus personaleudgifter.

Indtægter og udgifter, der i virksomhedsregnskaber i henhold til det fjerde regnskabsdirektiv (78/660) henregnes til finansielle indtægter og udgifter, medregnes ikke i værditilvæksten. Indtægter og udgifter, der henregnes til renteindtægter, udbytte, kursgevinster i forbindelse med renteudgifter på lån i udenlandsk valuta, gevinster ved indfrielse og annullering af gæld eller finansieringsomkostninger i henhold til Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003, medregnes ikke i værditilvæksten.

Værditilvæksten i faktorpriser beregnes »brutto«, dvs. uden fratrækning af værdijusteringer (såsom afskrivning og værdiforringelse).

I statistikkerne over de aktiviteter, de er omhandlet i gruppe 65.1 og 65.2 i NACE rev. 2, beregnes værditilvæksten i faktorpriser som produktionsværdien minus bruttoværdien af modtagne genforsikringstjenester minus provisioner minus andre eksterne omkostninger til varer og tjenesteydelser.

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 295/2008, beregnes værditilvæksten i faktorpriser som produktionsværdien minus samlet køb af varer og tjenesteydelser.

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VII til forordning (EF) nr. 295/2008, beregnes værditilvæksten i faktorpriser som produktionsværdien minus samlet køb af varer og tjenesteydelser.

For virksomhederne i undergruppe 64.11 i NACE rev. 2 beregnes værditilvæksten i faktorpriser som produktionsværdien minus samlet køb af varer og tjenesteydelser.

Relation til virksomhedsregnskaber

Vedrørende statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 295/2008, undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Værditilvækst i faktorpriser kan beregnes direkte på grundlag af følgende regnskabsposter:

— Nettoomsætning

— Ændring i lagre af færdigvarer og varer under forarbejdning

— Arbejde udført af virksomheden for egen regning og opført under aktiver

— Udgifter til råvarer og hjælpematerialer

— Andre eksterne udgifter

— Andre driftsudgifter

— Andre driftsindtægter

— Ekstraordinære udgifter

— Ekstraordinære indtægter

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Værditilvækst i faktorpriser kan beregnes direkte på grundlag af følgende regnskabsposter efter artsopdelingen af omkostningerne:

Omsætning (ekskl. renteindtægter og udbytte hvis indbefattet i omsætningen)

+/- Ændring i lagre af færdigvarer og varer under fremstilling

- Råvarer og hjælpematerialer

- Andre udgifter

+ Andre indtægter.

Værditilvæksten i faktorpriser kan beregnes direkte ud fra følgende regnskabsposter efter funktionsopdelingsmetoden:

Omsætning (ekskl. renteindtægter og udbytte hvis indbefattet i omsætningen)

- Vareforbrug (ekskl. personaleydelser og afskrivninger)

- Distributionsomkostninger (ekskl. personaleydelser)

- Administrationsomkostninger(ekskl. personaleydelser)

- Andre udgifter

+ Andre indtægter.

Relation til andre variabler

Vedrørende statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 295/2008, undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2

Værditilvækst i faktorpriser er baseret på:

Omsætning (12 11 0)

+/- Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser (13 21 0)

+ Kapitaliseret produktion

+ Andre driftsindtægter

- Samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0)

- Andre produktskatter, der er forbundet med omsætningen, men som ikke er fradragsberettigede

- Produktionsafgifter og -skatter.

— Værditilvækst i faktorpriser anvendes ved beregningen af ordinært driftsresultat før finansiering (brutto) (12 17 0) samt andre aggregater og saldi.

I statistikkerne over aktiviteterne i gruppe 65.1 og 65.2 i NACE rev. 2 beregnes værditilvæksten i faktorpriser på følgende måde:

Produktionsværdi (12 12 0)

- Samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 295/2008, beregnes værditilvæksten i faktorpriser på følgende måde:

Produktionsværdi (12 12 0)

- Samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VII til forordning (EF) nr. 295/2008, beregnes værditilvæksten i faktorpriser på følgende måde:

Produktionsværdi (12 12 0)

- Samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).

Kode : 12 17 0 Titel : Ordinært driftsresultat før finansiering (brutto) Bilag : I–IV

Definition:

Ved ordinært driftsresultat før finansiering (brutto) forstås overskuddet fra driftsaktiviteterne efter fratrækning af arbejdskraftomkostningerne. Det kan beregnes på grundlag af værditilvæksten i faktorpriser minus personaleudgifter. Det er den saldo, enheden kan anvende til at tilbagebetale kapitalydere (egenkapital og lån), betale skatter samt finansiere alle eller en del af sine investeringer.

Relation til virksomhedsregnskaber

Vedrørende statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV i forordning (EF) 295/2008, undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Ordinært driftsresultat før finansiering (brutto) kan beregnes på grundlag af følgende regnskabsposter:

Nettoomsætning

— Ændring i lagre af færdigvarer og varer under forarbejdning

— Arbejde udført af virksomheden for egen regning og opført under aktiver

— Udgifter til råvarer og hjælpematerialer

— Andre eksterne udgifter

— Andre driftsudgifter

— Andre driftsindtægter

— Ekstraordinære udgifter

— Ekstraordinære indtægter

— Personaleomkostninger

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Ordinært driftsresultat før finansiering (brutto) kan beregnes direkte på grundlag af følgende regnskabsposter efter artsopdelingsmetoden:

— Omsætning (ekskl. renteindtægter og udbytte hvis indbefattet i omsætningen)

— +/- Ændring i lagre af færdigvarer og varer under fremstilling

— - Råvarer og hjælpematerialer

— - Andre udgifter

— + Andre indtægter

— - Personaleydelser

Ordinært driftsresultat før finansiering (brutto) kan beregnes direkte på grundlag af følgende regnskabsposter efter funktionsopdelingsmetoden:

— Omsætning (ekskl. renteindtægter og udbytte hvis indbefattet i omsætningen)

— - Vareforbrug (ekskl. afskrivninger)

— - Distributionsomkostninger (ekskl. afskrivninger)

— - Administrationsomkostninger (ekskl. afskrivninger)

— - Andre udgifter (ekskl. afskrivninger)

— + Andre indtægter.

Relation til andre variabler

Ordinært driftsresultat før finansiering (brutto) er baseret på:

Værditilvækst i faktorpriser (12 15 0)

- Personaleudgifter (13 31 0).

Kode : 13 11 0 Titel : Samlet køb af varer og tjenesteydelser Bilag : I–IV, VI og VII

Definition:

Ved køb af varer og tjenesteydelser forstås værdien af alle varer og tjenester, der er indkøbt i regnskabsperioden med henblik på videresalg eller forbrug i produktionsprocessen, ekskl. kapitalgoder, idet forbruget af kapitalgoder registreres som forbrug af fast realkapital. De pågældende varer og tjenesteydelser videresælges med eller uden yderligere omdannelse, forbruges i produktionsprocessen eller oplagres.

Til disse køb henregnes materialer, der indgår direkte i de producerede varer (råvarer, mellemprodukter, komponenter), plus ikkeaktiveret mindre værktøj og udstyr. Værdien af hjælpematerialer (smøremidler, vand, emballage, materialer til vedligeholdelse og reparation, kontormaterialer) samt energiprodukter medregnes også. Denne variabel omfatter desuden køb af materialer med henblik på produktion af kapitalgoder i enheden.

Både industrielle og ikkeindustrielle tjenesteydelser, der er betalt i referenceperioden, medregnes. Det samme gælder betalinger for alt arbejde, som tredjemand har udført for enheden, herunder løbende reparationer og vedligeholdelse, installationsarbejde og tekniske undersøgelser. Betalinger for installation af kapitalgoder og værdien af aktiverede varer medregnes ikke.

Endvidere medregnes betalinger for ikkeindustrielle tjenesteydelser, såsom advokatsalærer og revisionshonorarer, patent- og licensafgifter (som ikke er aktiveret), forsikringspræmier, omkostninger i forbindelse med aktionær- og styrelsesrådsmøder, bidrag til erhvervsorganisationer, udgifter til porto, telefon, elektronisk kommunikation, telegraf og telefax, udgifter til transport af varer og personale, udgifter til reklame, provisioner (som ikke er indbefattet i lønninger), lejeudgifter, bankgebyrer (ekskl. rentebetalinger) og alle andre tjenester, som leveres til virksomheder af tredjemand. Tjenesteydelser, der omdannes og af enheden opføres som egenproduktion, medregnes også.

Finansielle udgifter eller renteindtægter og udbytte medregnes ikke i det samlede køb af varer og tjenesteydelser.

Køb af varer og tjenesteydelser værdiansættes i købspriser, dvs. den pris, køberen reelt betaler for produkterne, inkl. alle skatter på produkterne minus subsidier, dog med fradrag af merværdiafgifter.

Alle andre produktafgifter og -skatter fratrækkes derfor ikke værdiansættelsen af køb af varer og tjenesteydelser. Den måde, hvorpå produktionsskatter behandles, er uden betydning for værdiansættelsen.

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 295/2008, undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2, medregnes udgifter, der i virksomhedsregnskaber betragtes som finansielle udgifter, ikke i det samlede køb af varer og tjenesteydelser.

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i gruppe 65.1 og 65.2 i NACE rev. 2, beregnes det samlede køb af varer og tjenesteydelser som bruttoværdien af modtagne genforsikringstjenester plus de samlede provisioner, jf. artikel 64 i Rådets direktiv 91/674 plus andre eksterne udgifter til varer og tjenesteydelser (ekskl. personaleudgifter).

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 295/2008, beregnes det samlede køb af varer og tjenesteydelser som provisionsudgifter plus andre administrationsomkostninger plus andre driftsomkostninger.

Relation til virksomhedsregnskaber

Vedrørende statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 295/2008, undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Det samlede køb af varer og tjenesteydelser kan beregnes på grundlag af følgende regnskabsposter:

— Udgifter til råvarer og hjælpematerialer (inden opgørelse af ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser)

— Andre eksterne udgifter (inden opgørelse af ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser)

— En del af andre driftsudgifter — den del, der vedrører betalinger for varer og tjenesteydelser, som ikke er omfattet af de to ovennævnte kategorier (råvarer og hjælpematerialer og andre eksterne udgifter). Den del af andre driftsudgifter, der ikke er relevant her, vedrører betaling af produktionsskatter.

— Ekstraordinære udgifter.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Det samlede køb af varer og tjenesteydelser kan beregnes direkte på grundlag af følgende regnskabsposter fra artsopdelingsmetoden:

— Råvarer og hjælpematerialer

— Andre udgifter (inden opgørelse af ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser)

Det samlede køb af varer og tjenesteydelser kan beregnes direkte på grundlag af følgende regnskabsposter fra funktionsopdelingsmetoden:

— Vareforbrug (inden opgørelse af ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser og ekskl. personaleydelser, afskrivninger)

— Distributionsomkostninger (i regnskabsperioden og ekskl. personaleydelser og afskrivninger)

— Administrationsomkostninger (i regnskabsperioden og ekskl. personaleydelser og afskrivninger)

— Andre udgifter.

Relation til andre variabler

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 295/2008 undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2, anvendes det samlede køb af varer og tjenesteydelser ved beregningen af værditilvæksten i faktorpriser (12 15 0) og andre aggregater og saldi.

Mange af de poster, der indgår i samlet køb af varer og tjenesteydelser, er opført separat:

— Køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg uden omdannelse (13 12 0)

— Udgifter til aflønning af vikarer (13 13 1)

— Udgifter til langtidsleje og operationel leasing af varer (13 41 1)

— Køb af energiprodukter (20 11 0)

I statistikkerne over aktiviteterne i gruppe 65.1 og 65.2 i NACE rev. 2 beregnes det samlede køb af varer og tjenesteydelser på følgende måde:

For livsforsikring:

Genforsikringsresultat (32 18 0)

+ [(Forsikringsmæssige bruttohensættelser i alt (37 30 0) — Forsikringsmæssige nettohensættelser i alt (37 30 1))/Forsikringsmæssige nettohensættelser i alt (37 30 1)] x (Indtægter fra investeringsaktiver (32 22 0) — Tilbageførsel af værdiregulering af investeringsaktiver (32 71 5) — Gevinster ved realisation af investeringsaktiver (32 71 6) — Indtægter fra kapitalinteresser (32 71 1))

+ Provisioner (32 61 1)

+ Eksterne omkostninger til varer og tjenesteydelser (32 61 4)

For skadesforsikring og genforsikring:

Genforsikringsresultat (32 18 0)

+ [(Forsikringsmæssige bruttohensættelser i alt (37 30 0) — Forsikringsmæssige nettohensættelser i alt (37 30 1))/Forsikringsmæssige nettohensættelser i alt (37 30 1)] x (Indtægter fra investeringsaktiver (32 42 0) — Tilbageførsel af værdiregulering af investeringsaktiver (32 71 5) — Gevinster ved realisation af investeringsaktiver (32 71 6) — Indtægter fra kapitalinteresser (32 71 1))

+ Provisioner (32 61 1)

+ Eksterne omkostninger til varer og tjenesteydelser (32 61 4).

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VI til forordning (EF) nr. 295/2008, beregnes det samlede køb af varer og tjenesteydelser på følgende måde:

Provisionsudgifter (42 15 0)

+ Andre administrationsomkostninger (42 32 2)

+ Andre driftsomkostninger (42 33 0).

I statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag VII til forordning (EF) nr. 295/2008, anvendes variablen samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0) til beregning af variablen samlede driftsudgifter (48 06 0).

Kode : 13 12 0 Titel : Køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg uden omdannelse Bilag : I–IV

Definition:

Køb med henblik på videresalg er køb af varer med henblik på videresalg til tredjemand uden yderligere forarbejdning. Hertil henregnes også køb af tjenesteydelser foretaget af servicefirmaer, hvis omsætning ikke kun består af formidlingsgebyrer, som opkræves i forbindelse med en tjenesteydelse (som det er tilfældet med ejendomsmæglere), men også af det beløb, der opkræves for tjenesteydelsen, som det f.eks. er tilfældet med rejsebureauer, der køber billetter. Værdien af varer og tjenesteydelser, der sælges til tredjemand på provisionsbasis, medregnes ikke, eftersom disse produkter hverken sælges eller købes af den formidler, der modtager provisionen.

De tjenesteydelser til videresalg, der her er tale om, er resultatet af servicevirksomhed, brugsretten til bestemte tjenesteydelser eller hjælpeudstyr til brug i forbindelse med tjenesteydelser. Køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg uden omdannelse værdiansættes i købspriser ekskl. fradragsberettiget moms og andre fradragsberettigede afgifter, der er direkte knyttet til omsætningen. Alle andre produktafgifter og -skatter fratrækkes derfor ikke værdiansættelsen af køb af varer og tjenesteydelser.

Den måde, hvorpå produktionsskatter behandles, er uden betydning for værdiansættelsen.

Relation til virksomhedsregnskaber

Vedrørende statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 295/2008, undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg uden omdannelse opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber. Variablen er en del af:

— Udgifter til råvarer og hjælpematerialer

— Andre eksterne udgifter

— Andre driftsudgifter

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg uden omdannelse opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber. Variablen indgår i følgende regnskabsposter fra artsopdelingsmetoden:

— Råvarer og hjælpematerialer (inden opgørelse af ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser)

— Andre omkostninger.

Køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg uden omdannelse opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber. Variablen indgår i følgende regnskabsposter fra funktionsopdelingsmetoden:

— Vareforbrug (inden opgørelse af ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser og ekskl. personaleydelser og afskrivninger)

— Andre omkostninger.

Relation til andre variabler

Er en del af samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0)

— Køb af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg uden omdannelse anvendes ved beregningen af bruttoavance på varer til videresalg (12 13 0), produktionsværdi (12 12 0) samt andre aggregater og saldi.

Kode : 13 13 1 Titel : Udgifter til aflønning af vikarer Bilag : I–IV

Definition:

Disse udgifter omfatter betalinger til vikarbureauer og lignende virksomheder, som leverer arbejdskraft til kundernes virksomheder i en begrænset periode for at supplere eller midlertidigt erstatte kundens arbejdsstyrke, hvor de enkelte arbejdstagere er ansat af vikarbureauet. Disse bureauer fører imidlertid ikke direkte tilsyn med deres medarbejdere på kundernes arbejdspladser. Hertil henregnes kun betalinger for formidling af arbejdskraft, der ikke er forbundet med ydelsen af en bestemt industriel eller ikkeindustriel tjeneste.

Relation til virksomhedsregnskaber

Vedrørende statistikkerne over de aktiviteter, der er omhandlet i afsnit 3 i bilag I-IV i forordning (EF) nr. 295/2008, undtagen virksomheder med aktiviteter, der henhører under hovedafdeling K i NACE rev. 2

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Variablen udgifter til aflønning af vikarer opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber. Den er en del af andre eksterne udgifter og andre driftsudgifter.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Variablen udgifter til aflønning af vikarer opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber. Den er en del af andre omkostninger eller af råvarer og hjælpematerialer (i visse tilfælde, når vikarerne udøver produktionsaktiviteter) fra artsopdelingsmetoden.

Variablen udgifter til aflønning af vikarer opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber. Den er en del af vareforbrug, distributionsomkostninger, administrationsomkostninger og/eller andre omkostninger fra funktionsopdelingsmetoden.

I statistikkerne over aktiviteterne i gruppe 65.1 og 65.2 i NACE 2.

Udgifter til aflønning af vikarer opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber, jf. artikel 34, post III 16, i Rådets direktiv 91/674/EØF.

I statistikkerne over kreditinstitutters aktiviteter i undergruppe 64.19 og 64.92 i NACE rev. 2

Udgifter til aflønning af vikarer opføres ikke separat under andre administrationsomkostninger, jf. artikel 27, 8b, og artikel 28, A 4b, i direktiv 86/635/EØF.

Relation til andre variabler

Er en del af samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).

Kode : 13 21 0 Titel : Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser Bilag : III

Definition:

Ved ændringer i beholdninger (positive eller negative) forstås forskellen mellem værdien af beholdningerne ved starten og slutningen af referenceperioden. Ændringerne opgøres som værdien af tilgange til beholdningerne minus værdien af afgange samt eventuelt svind. Hvis beholdningerne er købt hos en anden enhed, opgøres de på grundlag af købspriser, ekskl. moms, ellers på grundlag af kostpriser.

Beholdninger (og ændringer i beholdninger) kan opdeles på følgende måde:

— beholdninger af færdigvarer

— beholdninger af varer under fremstilling

— beholdninger af varer og tjenesteydelser med henblik på videresalg uden omdannelse

— beholdninger af råvarer og hjælpematerialer.

Til disse beholdninger henregnes lagre af færdigvarer og produkter under fremstilling, der er produceret af enheden, og som endnu ikke er solgt. Til disse produkter henregnes produkter under fremstilling, der tilhører enheden, selv om de befinder sig hos tredjemand. Produkter, der befinder sig i enheden, men tilhører tredjemand, medregnes således ikke.

Hertil henregnes også beholdninger af varer og tjenesteydelser, der er indkøbt udelukkende med henblik på videresalg uden omdannelse. Varer og tjenesteydelser, der leveres til tredjemand på provisionsbasis, medregnes ikke. Produkter, der er indkøbt med henblik på videresalg og oplagret af servicefirmaer, kan være varer (produktionsudstyr i forbindelse med aftaler om udførelse af nøglefærdige anlæg, bygninger i forbindelse med byggeprojekter osv.) eller tjenesteydelser (brugsret til annonceplads, transport, indkvartering osv.).

Beholdningerne af tjenesteydelser, der her er tale om, er resultatet af servicevirksomhed, brugsretten til bestemte tjenesteydelser eller hjælpeudstyr til brug i forbindelse med tjenesteydelser.

Denne variabel omfatter også beholdninger af råvarer og hjælpematerialer, mellemprodukter, komponenter, energiprodukter, ikkeaktiveret mindre værktøj og ikkeaktiverede tjenesteydelser, der tilhører enheden.

Relation til virksomhedsregnskaber

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser kan beregnes på grundlag af følgende regnskabsposter:

Ændringer i lagre af færdigvarer og varer under forarbejdning

En del af råvarer og hjælpematerialer

En del af andre eksterne udgifter

En del af andre driftsudgifter.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser kan beregnes på grundlag af følgende regnskabsposter i resultatopgørelsen opstillet efter artsopdelingsmetoden:

Ændring i lagre af færdigvarer og varer under fremstilling

En del af råvarer og hjælpematerialer

En del af andre omkostninger.

Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser kan beregnes på grundlag af følgende regnskabsposter i resultatopgørelsen opstillet efter funktionsopdelingsmetoden:

En del af vareforbrug

En del af distributionsomkostninger

En del af administrationsomkostninger

En del af andre omkostninger.

Relation til andre variabler

— Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser anvendes til beregning af værditilvæksten i faktorpriser (12 15 0) samt andre aggregater og saldi.

— Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser kan opdeles efter lagertype: i) ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg uden omdannelse (13 21 1), ii) ændringer i lagre af færdigfremstillede produkter og igangværende arbejder fremstillet af enheden selv (13 21 3) og iii) ændringer i lagre af råvarer og hjælpematerialer.

Kode : 13 21 1 Titel : Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg uden omdannelse Bilag : III

Definition:

Ved denne variabel forstås ændringer i beholdninger i købspriser, ekskl. moms, mellem starten og slutningen af referenceperioden. Ændringerne opgøres som værdien af tilgange til beholdningerne af produkter indkøbt med henblik på videresalg minus værdien af afgange fra beholdningerne samt eventuelt svind.

Til disse beholdninger henregnes varer og tjenesteydelser, der er indkøbt udelukkende med henblik på videresalg uden omdannelse. Varer og tjenesteydelser, der leveres til tredjemand på provisionsbasis, medregnes ikke.

Produkter, der er indkøbt med henblik på videresalg og oplagret af servicefirmaer, kan være varer (produktionsudstyr i forbindelse med kontrakter om udførelse af nøglefærdige anlæg, bygninger i forbindelse med byggeprojekter osv.) eller tjenesteydelser (brugsret til annonceplads, transport, indkvartering osv.).

Beholdningerne af tjenesteydelser, der her er tale om, er resultatet af servicevirksomhed, brugsret til bestemte tjenesteydelser eller hjælpeudstyr til brug i forbindelse med tjenesteydelser.

Relation til virksomhedsregnskaber

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg uden omdannelse opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber. Variablen er en del af råvarer og hjælpematerialer, andre eksterne udgifter og andre driftsudgifter.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg uden omdannelse opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber. Variablen er en del af råvarer og hjælpematerialer og andre omkostninger i resultatopgørelsen opstillet efter artsopdelingsmetoden.

Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg uden omdannelse opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber. Variablen er en del af vareforbrug og andre omkostninger i resultatopgørelsen opstillet efter funktionsopdelingsmetoden.

Relation til andre variabler

— Ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser indkøbt til videresalg uden omdannelse anvendes til beregning af bruttoavance på varer til videresalg (12 13 0), produktionsværdi (12 12 0) samt andre aggregater og saldi.

— En del af ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser (13 21 0).

Kode : 13 21 3 Titel : Ændringer i lagre af færdigfremstillede produkter og igangværende arbejder fremstillet af enheden selv Bilag : II og IV

Definition:

Herved forstås ændringer i værdien af lagre af færdigvarer og produkter under fremstilling, der er produceret af enheden, men som endnu ikke er solgt, mellem første og sidste dag i referenceperioden.

Til disse produkter henregnes produkter under fremstilling, der tilhører enheden, selv om de befinder sig hos tredjemand. Produkter, der befinder sig i enheden, men tilhører tredjemand, medregnes således ikke.

Lagre værdiansættes i kostpriser før værdijusteringer (såsom afskrivning).

Relation til virksomhedsregnskaber

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Ændringer i lagre af færdigfremstillede produkter og igangværende arbejder registreres i virksomhedsregnskaber som ændringer i lagre af færdigvarer, og varer under forarbejdning.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Ændringer i lagre af færdigfremstillede produkter og igangværende arbejder opføres i resultatopgørelsen opstillet efter artsopdelingsmetoden som ændring i lagre af færdigvarer og varer under fremstilling.

Ændringer i lagre af færdigfremstillede produkter og igangværende arbejder er en del af vareforbrug i resultatopgørelsen opstillet efter funktionsopdelingsmetoden.

Relation til andre variabler

— Ændringer i lagre af færdigfremstillede produkter og igangværende arbejder fremstillet af enheden selv anvendes til beregning af produktionsværdi (12 12 0) samt andre aggregater og saldi.

— En del af ændringer i beholdninger af varer og tjenesteydelser (13 21 0).

Kode : 13 31 0 Titel : Personaleudgifter Bilag : I–VII

Definition:

Ved personaleudgifter forstås de samlede ydelser i kontanter og naturalier, som arbejdsgiverne betaler de ansatte (fastansatte og midlertidigt ansatte såvel som hjemmearbejdende) for det arbejde, de har leveret i referenceperioden. Disse udgifter omfatter også skatter og de ansattes socialsikringsbidrag, som tilbageholdes af enheden, samt arbejdsgivernes obligatoriske og frivillige bidrag til sociale ordninger.

Personaleudgifter består af:

— Lønninger og andet vederlag

— Arbejdsgiverbidrag til sociale ordninger.

Hertil henregnes alle ydelser, der betales i referenceperioden, uanset om de betales på grundlag af arbejdstid, resultat eller akkordarbejde, eller om de betales regelmæssigt eller ej. De omfatter alle erkendtligheder, bonusordninger baseret på lokale aftaler eller produktivitet, kulancebetalinger, trettende månedsløn (og lignende faste bonusordninger), betalinger til de ansatte i form af fratrædelsesgodtgørelse, boligtilskud, godtgørelse af transportudgifter, dyrtidstillæg, børnetilskud, provisioner, mødehonorarer, tillæg for overtid, natarbejde osv. tillige med skatter, socialsikringsbidrag og andre beløb, der skal betales af de ansatte, og som arbejdsgiverne tilbageholder ved kilden.

Herunder hører også arbejdsgivernes bidrag til sociale ordninger. Disse omfatter arbejdsgivernes bidrag til pensions- og sygesikringsordninger, ordninger i forbindelse med barsel, invaliditet, arbejdsløshed, arbejdsulykker og erhvervssygdomme, børnetilskud og andre ordninger. Disse udgifter medregnes, uanset om der er tale om lovbefalede, overenskomstmæssige, kontraktmæssige eller frivillige bidrag.

Udgifter til aflønning af vikarer medregnes ikke i personaleudgifterne.

Relation til virksomhedsregnskaber

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Personaleudgifter kan beregnes direkte på grundlag af følgende regnskabsposter:

— Personaleudgifter, der fremkommer ved sammenlægning af lønninger og udgifter til social sikring.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Personaleudgifter kan beregnes direkte på grundlag af regnskabsposten personaleydelser i resultatopgørelsen opstillet efter artsopdelingsmetoden.

Personaleydelser gives som supplerende oplysninger, hvis resultatopgørelsen er opstillet efter funktionsopdelingsmetoden.

Relation til andre variabler

Personaleudgifter er baseret på:

Lønninger og andet vederlag (13 32 0)

+ Udgifter til socialforsikring (13 33 0).

Personaleudgifter anvendes til beregning af ordinært driftsresultat før finansiering (brutto) (12 17 0) samt andre aggregater og saldi.

Kode : 13 32 0 Titel : Lønninger og andet vederlag Bilag : I–IV

Definition:

Ved lønninger og andet vederlag forstås de samlede ydelser i kontanter og naturalier, der betales til alle de personer, der er opført på lønningslisten (herunder hjemmearbejdende), for det arbejde, de har leveret i regnskabsperioden, uanset om ydelserne betales på grundlag af arbejdstid, resultat eller akkordarbejde, eller om de betales regelmæssigt eller ej.

Til lønninger og andet vederlag henregnes alle bidrag til sociale ordninger, indkomstskat mv., som påhviler de ansatte, selv om de faktisk tilbageholdes af arbejdsgiverne med henblik på direkte indbetaling til sociale forsikringsordninger, skattemyndigheder mv. på de ansattes vegne. Bidrag til sociale ordninger, som betales af arbejdsgiverne, medregnes ikke.

Lønninger og andet vederlag omfatter: alle erkendtligheder, bonusser, gratialer, trettende månedsløn, fratrædelsesgodtgørelse, boligtilskud, godtgørelse af transportudgifter, dyrtidstillæg, børnetilskud, drikkepenge, provisioner, mødehonorarer osv., som de ansatte modtager, tillige med skatter, socialsikringsbidrag og andre beløb, der påhviler de ansatte, og som arbejdsgiverne tilbageholder ved kilden. Lønninger og andet vederlag, som arbejdsgiverne fortsætter med at betale i forbindelse med sygdom, arbejdsulykker, barselsorlov eller korttidsarbejde, kan opføres her eller under udgifter til socialforsikring, afhængigt af enhedens regnskabspraksis.

Udgifter til aflønning af vikarer medregnes ikke i lønninger og andet vederlag.

Relation til virksomhedsregnskaber

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Lønninger og andet vederlag opføres i virksomhedsregnskaber under lønninger og gager.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Lønninger og andet vederlag er en del af posten personaleydelser i resultatopgørelsen opstillet efter artsopdelingsmetoden.

Lønninger og andet vederlag er en del af posten personaleydelser, der gives som supplerende oplysninger, hvis resultatopgørelsen er opstillet efter funktionsopdelingsmetoden.

Relation til andre variabler

Lønninger og andet vederlag anvendes til beregning af personaleudgifter (13 31 0).

Kode : 13 33 0 Titel : Udgifter til socialforsikring Bilag : I–IV

Definition:

Arbejdsgivernes udgifter til socialforsikring er de sociale bidrag, det påhviler arbejdsgiverne at betale til sikring af de ansattes ret til sociale ydelser.

Hertil henregnes arbejdsgivernes bidrag til sociale ordninger, herunder pensions- og sygesikringsordninger, ordninger i forbindelse med barsel, invaliditet, arbejdsløshed, arbejdsulykker og erhvervssygdomme, børnetilskud og andre ordninger.

Udgifterne for alle ansatte, herunder hjemmearbejdende og lærlinge, medregnes.

Udgifterne til alle ordninger medregnes, uanset om der er tale om lovbefalede, overenskomstmæssige, kontraktmæssige eller frivillige bidrag. Lønninger og andet vederlag, som arbejdsgiverne fortsætter med at betale i forbindelse med sygdom, arbejdsulykker, barselsorlov eller korttidsarbejde, kan opføres her eller under lønninger og andet vederlag, afhængigt af enhedens regnskabspraksis.

Relation til virksomhedsregnskaber

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Udgifter til socialforsikring opføres i virksomhedsregnskaber under udgifter til social sikring.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Udgifter til socialforsikring er en del af posten personaleydelser i resultatopgørelsen opstillet efter artsopdelingsmetoden.

Udgifter til socialforsikring er en del af posten personaleydelser, der gives som supplerende oplysninger, hvis resultatopgørelsen er opstillet efter funktionsopdelingsmetoden.

Relation til andre variabler

Udgifter til socialforsikring anvendes til beregning af personaleudgifter (13 31 0).

Kode : 13 41 1 Titel : Udgifter til langtidsleje og operationel leasing af varer Bilag : II og IV

Definition:

Udgifter til langtidsleje omfatter alle udgifter i forbindelse med leje af materielle anlægsaktiver i en periode på over et år.

Ved operationel leasing overføres alle ejendomsrettens risici og fordele ikke til leasingtageren. Leasingtageren erhverver brugsretten til et varigt gode i en bestemt periode, som kan være lang eller kort og ikke nødvendigvis fastsat på forhånd. Når leasingperioden udløber, forventer leasinggiveren at få sit gode tilbage i mere eller mindre samme stand, som da han lejede det ud, bortset fra normal slitage. Således dækker leasingperioden ikke hele, og heller ikke hovedparten af godets økonomiske levetid. Udgifter til operationel leasing af varer er omkostningerne i forbindelse med anvendelsen af de materielle anlægsaktiver, der stilles til rådighed for enheden via leasingkontrakter.

Hvis alle ejendomsrettens risici og fordele, de facto om ikke de jure, er overført fra leasinggiver til leasingtager, er der tale om finansiel leasing. Ved finansiel leasing dækker leasingperioden hele, eller det meste af det varige godes økonomiske levetid. Ved leasingperiodens udløb har leasingtageren ofte mulighed for at købe godet til en symbolsk pris. Det er ikke nødvendigt, at leasinggiveren har et særligt kendskab til godet. Han påtager sig ikke reparation, vedligeholdelse eller udskiftning af godet. Almindeligvis udvælges godet af leasingtageren og leveres til ham af producenten eller sælgeren. Leasinggiverens rolle er således udelukkende finansiel. Ingen betalinger vedrørende finansiel leasing medregnes i variabel 13 41 1. Købsprisen for godet opføres under bruttoinvesteringer på det tidspunkt, godet erhverves.

Relation til virksomhedsregnskaber

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Udgifter til langtidsleje og operationel leasing af varer opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber. Variablen er en del af andre eksterne udgifter og andre driftsudgifter.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Udgifter til langtidsleje og operationel leasing af varer opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber. Variablen er en del af andre omkostninger i resultatopgørelsen opstillet efter artsopdelingsmetoden.

Udgifter til langtidsleje og operationel leasing af varer opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber. Variablen er en del af andre omkostninger i resultatopgørelsen opstillet efter funktionsopdelingsmetoden.

Relation til andre variabler

Er en del af samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).

Kode : 15 11 0 Titel : Bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver Bilag : I–IV, VI og VII

Definition:

Investeringer i alle materielle anlægsaktiver i referenceperioden. Hertil henregnes nye og eksisterende materielle anlægsaktiver, uanset om de er købt hos tredjemand, erhvervet i henhold til en finansiel leasingkontrakt (dvs. erhvervelse af brugsretten til et varigt gode mod betaling af leasingydelser over en længere forud fastsat periode) eller produceret til eget brug (dvs. egenproduktion af materielle anlægsaktiver), der har en levetid på over et år, herunder også ikkeproducerede materielle anlægsaktiver, som f.eks. grunde. Levetiden for et gode, der kan kapitaliseres, kan forlænges i overensstemmelse med virksomhedens regnskabspraksis, hvis denne kræver en længere forventet levetid end den ovenfor anførte på et år.

Alle investeringer værdiansættes før værdijusteringer (dvs. brutto) og inden fratrækning af indtægter fra afhændelser. Købte goder værdiansættes i købspriser, dvs. inkl. transport- og installationsudgifter, gebyrer, afgifter og andre omkostninger i forbindelse med overdragelsen af ejendomsretten. Værdien af varer, der erhverves ved finansiel leasing, er varens markedsværdi, men kun hvis den er købt i erhvervelsesåret. Denne værdi er i princippet anført i kontrakten eller kan evalueres ved sammenlægning af den del af afdragene, der dækker kapitalomkostningerne. Den del af afdragene, der svarer til rentebetalingerne, medregnes ikke. Egenproducerede materielle anlægsaktiver værdiansættes i kostpriser. Goder, som er erhvervet ved omstruktureringer (såsom fusioner, overtagelser, opdelinger og udskillelser), medregnes ikke. Køb af mindre værktøj, som ikke kapitaliseres, registreres under løbende udgifter.

Endvidere medregnes alle udvidelser, ombygninger, forbedringer og fornyelser, der forlænger kapitalgodernes brugstid eller øger deres produktionskapacitet.

Løbende vedligeholdelsesomkostninger medregnes ikke og ej heller værdien af og løbende udgifter i forbindelse med kapitalgoder, der anvendes i henhold til leje- og leasingkontrakter. Årlige betalinger for aktiver, der anvendes i henhold til en finansiel leasingkontrakt, skal ikke medregnes. Heller ikke investeringer i immaterielle og finansielle aktiver medregnes.

Finansiel leasing er endvidere karakteriseret ved, at ejendomsrettens risici og fordele, de facto om ikke de jure, overføres fra leasinggiver til leasingtager. Leasingperioden dækker hele eller det meste af det varige godes økonomiske levetid. Ved leasingperiodens udløb har leasingtageren ofte mulighed for at købe godet til en symbolsk pris. Leasinggiverens rolle er udelukkende finansiel.

Ved registrering af investeringer i goder, hvis fakturering, levering, betaling og første ibrugtagning finder sted i forskellige referenceperioder, bør følgende fremgangsmåde anvendes:

Investeringer registreres på det tidspunkt, hvor ejendomsretten overføres til den enhed, der agter at anvende dem. For goder, der erhverves ved finansiel leasing, registreres værdien på det tidspunkt, hvor godet leveres til leasingtageren. Kapitaliseret produktion registreres på produktionstidspunktet. Investeringer, som foretages i flere etaper, registreres i de respektive delinvesteringers referenceperiode.

I praksis vil dette ikke altid være muligt, og på grund af virksomhedens regnskabskonventioner kan det være nødvendigt at anvende følgende tilnærmelser til ovennævnte fremgangsmåde:

i) Investeringerne registreres i den referenceperiode, i hvilken de leveres.

ii) Investeringerne registreres i den referenceperiode, i hvilken de indgår i produktionsprocessen.

iii) Investeringerne registreres i den referenceperiode, i hvilken de faktureres.

iv) Investeringerne registreres i den referenceperiode, i hvilken de betales.

Relation til virksomhedsregnskaber

Investeringer opføres ikke i balancen. Alle erhvervelser, afhændelser og overførsler af anlægsaktiver såvel som de værdijusteringer, der vedrører disse anlægsaktiver, opføres derimod i balancen eller i noterne.

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Materielle anlægsaktiver opføres i virksomhedsregnskaber under anlægsaktiver — materielle anlægsaktiver. Værdien af materielle anlægsaktiver anskaffet ved finansiel leasing er ikke omtalt i fjerde regnskabsdirektiv. Nogle landes regnskabsstandarder rummer dog mulighed for at kapitalisere disse goder i balancen.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Materielle anlægsaktiver opføres i virksomhedsregnskaber under materielle anlægsaktiver. Oplysninger om finansiel leasing opføres separat i virksomhedsregnskaber.

Relation til andre variabler

Bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver er baseret på:

Bruttoinvestering i grunde (15 12 0)

+ Bruttoinvestering i eksisterende bygninger og anlæg (15 13 0)

+ Bruttoinvestering i opførelse og ombygning af bygninger (15 14 0)

+ Bruttoinvestering i maskiner og udstyr (15 15 0).

Bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver kan være større end summen af 15 12 0+15 13 0+15 14 0+15 15 0, eftersom aktiver som kunstgenstande, skove, frugtplantager, kvæg mv. ikke kan henføres til nogen bestemt kategori af materielle anlægsaktiver.

Kode : 15 12 0 Titel : Bruttoinvestering i grunde Bilag : II–IV

Definition:

Til denne variabel henregnes ud over grunde naturforekomster i undergrunden, skove samt søer og vandløb. Ved køb af en grund med eksisterende bygninger, og såfremt de to komponenter ikke kan værdiansættes hver for sig, opføres det samlede beløb i denne kategori, hvis værdien af grunden skønnes at overstige værdien af de eksisterende bygninger. Hvis værdien af de eksisterende bygninger skønnes at være større end værdien af grunden, opføres det samlede beløb under bruttoinvestering i eksisterende bygninger og anlæg (15 13 0). Denne variabel omfatter også grunde, som blot er forbedret ved planering, rørlægning eller anlæg af stier og veje. Grunde, som er erhvervet ved omstruktureringer (såsom fusioner, overtagelser, opdelinger og udskillelser), medregnes ikke.

Relation til virksomhedsregnskaber

Investeringer opføres ikke i balancen. Alle erhvervelser, afhændelser og overførsler af anlægsaktiver såvel som de værdijusteringer, der vedrører disse anlægsaktiver, opføres derimod i balancen eller i noterne.

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Grunde er ikke opført separat i listen over de materielle anlægsaktiver, der i virksomhedsregnskaber er opført under anlægsaktiver — materielle anlægsaktiver — grunde og bygninger. Den del af listen, der vedrører bygninger, skal ikke medregnes. Til gengæld skal den del af acontobetalinger og materielle anlægsaktiver under udførelse, der vedrører grunde, medregnes.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Bruttoinvestering i grunde opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber, men bogføres under materielle anlægsaktiver.

Relation til andre variabler

En del af bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver (15 11 0).

Kode : 15 13 0 Titel : Bruttoinvestering i eksisterende bygninger og anlæg Bilag : II–IV

Definition:

Ved bruttoinvestering i eksisterende bygninger og anlæg forstås værdien af eksisterende (og allerede benyttede) bygninger og anlæg, der er erhvervet i referenceperioden. Ved køb af en grund med eksisterende bygninger, og såfremt de to komponenter ikke kan værdiansættes hver for sig, opføres det samlede beløb i denne kategori, hvis værdien af de eksisterende bygninger skønnes at overstige værdien af grunden. Hvis værdien af grunden skønnes at være større end værdien af de eksisterende bygninger, opføres det samlede beløb under bruttoinvestering i grunde (15 12 0). Køb af nye bygninger, der aldrig har været anvendt, medregnes ikke. Eksisterende bygninger og anlæg, som er erhvervet ved omstruktureringer (såsom fusioner, overtagelser, opdelinger og udskillelser), medregnes ikke.

Relation til virksomhedsregnskaber

Investeringer opføres ikke i balancen. Alle erhvervelser, afhændelser og overførsler af anlægsaktiver såvel som de værdijusteringer, der vedrører disse anlægsaktiver, opføres derimod i balancen eller i noterne.

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

I virksomhedsregnskaber opføres bruttoinvestering i eksisterende bygninger og anlæg ikke separat i listen over de materielle anlægsaktiver, der figurerer under anlægsaktiver — materielle anlægsaktiver — grunde og bygninger. Den del af listen, der vedrører grunde samt opførelse og ombygning af bygninger, skal ikke medregnes. Til gengæld skal den del af acontobetalinger og materielle anlægsaktiver under udførelse, der vedrører eksisterende bygninger og anlæg, medregnes.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Bruttoinvestering i eksisterende bygninger og anlæg opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber, men opføres under materielle anlægsaktiver.

Relation til andre variabler

Er en del af bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver (15 11 0).

Kode : 15 14 0 Titel : Bruttoinvestering i opførelse og ombygning af bygninger Bilag : II–IV

Definition:

Denne variabel omfatter udgifter til opførelse og ombygning af bygninger i referenceperioden. Køb af nye bygninger, der aldrig har været anvendt, medregnes. Endvidere medregnes alle udvidelser, ombygninger, forbedringer og fornyelser, der forlænger kapitalgodernes brugstid eller øger deres produktionskapacitet.

Hertil henregnes faste anlæg, som f.eks. vandforsyning, centralvarme, klimaanlæg, belysning osv., såvel som anlægsudgifter i forbindelse med olieboringer, miner i drift, rørledninger, kraftoverføringsledninger, gasrørledninger, jernbanelinjer, havneanlæg, veje, broer, viadukter, dræn og andre byggemodningsarbejder. Løbende vedligeholdelsesomkostninger medregnes ikke.

Relation til virksomhedsregnskaber

Investeringer opføres ikke i balancen. Alle erhvervelser, afhændelser og overførsler af anlægsaktiver såvel som de værdijusteringer, der vedrører disse anlægsaktiver, opføres derimod i balancen eller i noterne.

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

I virksomhedsregnskaber opføres bruttoinvestering i opførelse og ombygning af bygninger ikke separat i listen over de materielle anlægsaktiver, der figurerer under anlægsaktiver — materielle anlægsaktiver — grunde og bygninger. Den del af listen, der vedrører grunde og eksisterende bygninger og anlæg, skal ikke medregnes. Til gengæld skal den del af acontobetalinger og materielle anlægsaktiver under udførelse, der vedrører opførelse og ombygning af bygninger, medregnes.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

I virksomhedsregnskaber opføres bruttoinvestering i opførelse og ombygning af bygninger ikke separat, men opføres under materielle anlægsaktiver.

Relation til andre variabler

Er en del af bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver (15 11 0).

Kode : 15 15 0 Titel : Bruttoinvestering i maskiner og udstyr Bilag : II–IV

Definition:

Denne variabel omfatter maskiner (kontormaskiner osv.), specialkøretøjer, der anvendes på virksomhedens område, andre maskiner og udstyr, alle køretøjer og både, som anvendes uden for virksomhedens område, dvs. motorkøretøjer, erhvervskøretøjer og alle typer specialkøretøjer, både, jernbanevogne osv., der er erhvervet som nye eller brugte i referenceperioden. Maskiner og udstyr, der er erhvervet ved omstruktureringer (såsom fusioner, overtagelser, opdelinger og udskillelser), medregnes ikke. Variablen omfatter også alle udvidelser, ombygninger, forbedringer og fornyelser, der forlænger disse kapitalgoders brugstid eller øger deres produktionskapacitet. Løbende vedligeholdelsesomkostninger medregnes ikke

Relation til virksomhedsregnskaber

Investeringer opføres ikke i balancen. Alle erhvervelser, afhændelser og overførsler af anlægsaktiver såvel som de værdijusteringer, der vedrører disse anlægsaktiver, opføres derimod i balancen eller i noterne.

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

I virksomhedsregnskaber er bruttoinvestering i maskiner og udstyr omfattet af listen over de materielle anlægsaktiver, der opføres under anlægsaktiver — materielle anlægsaktiver — tekniske anlæg og maskiner og andre anlæg, driftsmateriel og inventar. Acontobetalinger og materielle anlægsaktiver under udførelse medregnes, når der er tale om maskiner og udstyr.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Bruttoinvestering i maskiner og udstyr opføres ikke separat i virksomhedsregnskaber, men bogføres under materielle anlægsaktiver. Til gengæld medregnes den del af acontobetalinger og materielle anlægsaktiver under udførelse, der vedrører maskiner og udstyr.

Relation til andre variabler

Er en del af bruttoinvestering i materielle anlægsaktiver (15 11 0).

Kode : 15 21 0 Titel : Salg af materielle anlægsaktiver Bilag : II–IV

Definition:

Ved salg af materielle anlægsaktiver forstås værdien af eksisterende materielle anlægsaktiver, der er solgt til tredjemand. Salg af materielle anlægsaktiver værdiansættes til den faktisk opnåede salgspris (ekskl. moms), ikke til den bogførte værdi efter fratrækning af sælgerens eventuelle omkostninger ved overdragelse af ejendomsretten. Værdijusteringer og afhændelser i andre sammenhænge end ved salg, medregnes ikke.

Relation til virksomhedsregnskaber

Salg af materielle anlægsaktiver opføres ikke i balancen. Alle erhvervelser, afhændelser og overførsler af anlægsaktiver opføres derimod i balancen eller i noterne.

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Materielle anlægsaktiver er de aktiver, der i virksomhedsregnskaber opføres under anlægsaktiver — materielle anlægsaktiver.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Materielle anlægsaktiver bogføres i virksomhedsregnskaber under materielle anlægsaktiver.

Kode : 15 42 0 Titel : Bruttoinvestering i koncessioner, patenter, licenser, varemærker og lignende rettigheder Bilag : II

Definition:

Investeringer i koncessioner, patenter, licenser, varemærker og lignende rettigheder kan kun betragtes som immaterielle aktiver, hvis der er sandsynlighed for, at de fremtidige økonomiske fordele, der er forbundet med aktivet, tilflyder virksomheden, og hvis aktivets »pris« kan måles pålideligt. Dette gælder, uanset om et immaterielt aktiv erhverves udefra eller skabes internt.

En koncession giver tilladelse til på grundlag af en kontrakt eller licens at drive virksomhed med en vis grad af eneret inden for et bestemt geografisk område. Eksempelvis kan idrætsanlæg og offentlige parker have koncessionerede stadepladser, og offentlige værker som vandværker kan drives som koncessioner. Indehaveren af koncessionen — koncessionshaveren — driver virksomheden som et selvstændigt foretagende og betaler et fast gebyr og/eller en procentdel af indtægterne eller fortjenesten til den enhed, der har kompetence til at tildele enerettigheder til et område eller et anlæg. En koncession kan indebære, at koncessionshaveren får overdraget retten til at benytte en eksisterende infrastruktur, som er nødvendig for at udøve en bestemt virksomhed (f.eks. vandforsyningssystemet i en by).

Et patent er en juridisk adkomst til en industriel ejendomsret, der giver indehaveren eneretten til at udnytte en opfindelse kommercielt inden for et bestemt område og tidsrum. Patentet giver indehaveren ret til at forhindre andre i bl.a. at udnytte, anvende eller sælge en sådan opfindelse uden tilladelse. Til gengæld for eneretten til at udnytte opfindelsen offentliggøres en teknisk beskrivelse af den. For at opfindelsen skal kunne patenteres, skal den være ny, have opfindelseshøjde og skal kunne udnyttes industrielt.

En licensgiver kan meddele en anden licens til at udnytte en intellektuel ejendomsret (f.eks. kopiering af software eller anvendelse af en patenteret opfindelse), uden at der er risiko for, at licensgiveren kan påberåbe sig krænkelse af den intellektuelle ejendomsret. En licens til udnyttelse af en intellektuel ejendomsret består almindeligvis af flere elementer, bl.a. fastlægges gyldighedsperioden, det geografiske område, betingelserne for fornyelse og andre begrænsninger, som anses for at være af afgørende betydning for licensgiveren.

Et varemærke er et kendemærke, som kan gengives grafisk. I dets egenskab af konkurrenceredskab kan det af industrien og andre sektorer anvendes til at tiltrække og holde på kunder, eftersom det giver mulighed for at skelne deres varer og tjenesteydelser fra konkurrenternes.

Formålet med et varemærke er at adskille et produkt eller en tjenesteydelse fra andre. Varemærker kan være to- eller tredimensionale og kan bestå af ord, billeder, farver og/eller lyde mv.

Relation til virksomhedsregnskaber

Investeringer opføres ikke i balancen. Alle erhvervelser, afhændelser og overførsler af anlægsaktiver såvel som de værdijusteringer, der vedrører disse anlægsaktiver, opføres derimod i balancen eller i noterne.

Fjerde regnskabsdirektiv: Rådets direktiv 78/660/EØF

Koncessioner, patenter, licenser, varemærker og lignende rettigheder opføres i virksomhedsregnskaber under anlægsaktiver — immaterielle anlægsaktiver.

IAS-forordninger: Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1606/2002 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1725/2003

Koncessioner, patenter, licenser, varemærker og lignende rettigheder opføres i virksomhedsregnskaber under immaterielle aktiver.

Kode : 15 44 1 Titel : Investeringer i indkøbt software Bilag : II, IV

Definition:

Investeringer i indkøbt software kan kun betragtes som immaterielle aktiver, hvis der er sandsynlighed for, at de fremtidige økonomiske fordele, der er forbundet med aktivet, tilflyder virksomheden, og hvis aktivets »pris« kan måles pålideligt. Hvis indkøbt software ikke opfylder disse betingelser, betragtes det som en udgift, når den opstår og henføres til værdien af samlet køb af varer og tjenesteydelser (13 11 0).

Investeringerne i indkøbt software omfatter dens købspris inkl. importafgifter og ikkerefunderbare afgifter og omkostninger, der er direkte forbundet med forberedelser i forbindelse med softwarens påtænkte anvendelse. Omkostninger, der er direkte forbundet med forberedende arbejde, omfatter f.eks. honorar for installation af softwaren. Eventuelle forhandlerrabatter og dekorter fratrækkes.

Relation til virksomhedsregnskaber

Investeringer opføres ikke i balancen. All