*****

KOMMISSIONENS FORORDNING (EOEF) Nr. 2062/81

af 15. juli 1981

om fastlaeggelse af metoden til bestemmelse af minimumskvaliteten for bloed hvede til broedfremstilling

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2727/75 af 29. oktober 1975 om den faelles markedsordning for korn (1) senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 1949/81 (2), saerlig artikel 4,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 1955/81 af 13. juli 1981 om fastsaettelse af de tekniske krav for bloed hvede til broedfremstilling (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Bloed hvede opfylder minimumskravene til broedfremstilling, naar amylaseaktivitetsgraden og proteinindholdet er acceptabelt, og naar den dej, der er fremstillet af melet, kan bearbejdes maskinelt; for at vurdere dejens egenskaber, naar den udsaettes for maskinel bearbejdning med henblik paa broedfremstilling, er det tilstraekkeligt kun at anvende den foerste del af den europaeiske bagetest, der paa Kommissionens anmodning er udarbejdet af en raekke laboratorier i Faellesskabet;

Forvaltningskomiteen for Korn har ikke afgivet udtalelse inden for den af formanden fastsatte frist -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Amylaseaktiviteten i bloed hvede til broedfremstilling anses for at vaere acceptabel jf. artikel 2 i forordning (EOEF) nr. 1955/81, naar faldtallet er over eller lig med 180 sekunder, inkl. 60 sekunders forberedelse (omrystning).

2. Faldtallet fastsaettes ud fra formalet korn efter den metode, der er anerkendt af International Association for Cereal Chemistry (ICC), hvis normer er fastsat under foelgende nummer:

- nr. 107: bestemmelse af faldtallet (Hagberg-Perten-metoden) for maaling af alfa-amylaseaktiviteten i korn og mel.

Artikel 2

1. Proteinindholdet (N × 5,7) i bloed hvede til broedfremstilling anses for at vaere acceptabelt, jf. artikel 2 i forordning (EOEF) nr. 1955/81, naar det omregnet til toerstof er lig med eller over 10,5 %.

2. Proteinindholdet fastsaettes ud fra formalet korn efter den metode, der er anerkendt af International Association for Cereal Chemistry (ICC), hvis normer er fastsat under foelgende nummer:

- nr. 105: metode til bestemmelse af proteinindholdet i korn og kornprodukter.

Medlemsstaterne kan dog anvende en hvilken som helst anden metode.

I saa fald skal de over for Kommissionen i forvejen godtgoere, at ICC godkender de ved denne anden metode opnaaede resultater som ligestillede.

Artikel 3

For at dejen kan betragtes som ikke-klaebrig og maskinbearbejdelig, jf. artikel 2 i forordning (EOEF) nr. 1955/81, skal foelgende betingelser vaere opfyldt:

a) ved aabningen af aeltemaskinen skal dejen danne en sammenhaengende masse, som praktisk taget ikke haenger i aeltekedlens sider og aeltearm, idet dejen med lethed skal kunne samles og fjernes fra aeltekedlen med haanden paa een gang og uden vaesentlige tab;

b) under rundvirkningen maa dejen kun i ringe grad eller slet ikke haefte til siderne i rundvirkerens kammer, saa den, mens maskinen arbejder, frit kan rotere om sig selv og danne en kugle. Efter formningen maa dejen ikke klaebe til siderne i rundvirkerens kammer, naar kammerets laag svinges op.

Disse egenskaber afproeves ved anvendelse af den foerste del af den europaeiske bagetest efter den referencemetode, der er anfoert i bilaget.

Artikel 4

1. Udgifterne til amylaseaktivetsproeven, proteindoseringsproeven og maskinbearbejdelighedsproeven afholdes af tilbudsgiveren.

2. Ved en eventuel tvist underkaster interventionsorganet paa ny den paagaeldende hvede den fornoedne kontrol; udgifterne hertil baeres af den tabende part.

Artikel 5

Forordning (EOEF) nr. 1387/78 ophaeves.

Denne forordning traeder i kraft paa tredjedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Denne forordning traeder i kraft den 1. august 1981.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. juli 1981.

Paa Kommissionens vegne

Gaston THORN

Formand

(1) EFT nr. L 281 af 1. 11. 1975, s. 1.

(2) EFT nr. L 198 af 20. 7. 1981, s. 2.

(3) EFT nr. L 198 af 20. 7. 1981, s. 12.

BILAG

PRAKTISK REFERENCEMETODE TIL BESTEMMELSE AF MINIMUMSKVALITETEN FOR BLOED HVEDE, DER SKAL ANVENDES TIL BROEDFREMSTILLING

1. Navn

Metode til proevebagning af hvedemel.

2. Anvendelsesomraade

Metoden kan anvendes paa hvedemel, som er fremstillet paa en laboratoriemoelle, til fremstilling af gaerbroed, se 10.3.

3. Princip

I en naermere angivet aeltemaskine fremstilles en dej af mel, vand, gaer, salt og sukker. Efter afvejning og rundvirkning hviler dejstykkerne i 30 minutter; de rundvirkes saa anden gang, anbringes paa bageplader, raskes en bestemt tid og bages. Dejbeskaffenheden bedoemmes, og de faerdige broeds volumen og hjde maales.

4. Ingredienser

4.1. Gaer

Engedura aktiv toergaer (Gist-Brocades NV, Yeast Division) eller toergaer med tilsvarende egenskaber.

4.2. Vand

Ledningsvand.

4.3. Sukker-salt-ascorbinsyreoploesning

Oploes 30,0 ± 0,5 g natriumchlorid (handelskvalitet), 30,0 ± 0,5 g sukker (handelskvalitet) og 0,040 ± 0,001 g ascorbinsyre i 800 ± 5 g vand. Oploesningen fremstilles frisk hver dag.

4.4. Sukkeroploesning

Oploes 5,0 ± 0,1 sukker (handelskvalitet) i 95 ± 1 g vand. Oploesningen fremstilles frisk hver dag.

4.5. Enzymaktivt maltmel

Handelskvalitet.

5. Udstyr og apparatur

5.1. Proevebageri, hvor temperaturen kan holdes mellem 22 °C og 25 °C.

5.2. Koeleskab, som kan holde en temperatur paa 4 ± 2 ° C.

5.3. Vaegt, maksimal belastning 2 kg, noejagtighed 2 g.

5.4. Vaegt, maksimal belastning 0,5 kg, noejagtighed 0,1 g. 5.5. Analysevaegt, noejagtighed 0,1 ; 10-3 g.

5.6. AEltemaskine

Stephan UMTA 10 med aeltearm model »Detmold« (A. Stephan Soehne GmbH) eller tilsvarende maskine med samme egenskaber.

5.7. Raskeskab, som kan holde en temperatur paa 30 ± 1 °C.

5.8. AAbne plastkasser, fremstillet af polymethylmethacrylat (Plexiglas, Perspex). Indvendige maal 25 ; 25 cm, hoejde 15 cm, godstykkelse 0,50 ± 0,05 cm.

5.9. Kvadratiske plastplader, fremstillet af polymethylmethacrylat (Plexiglas, Perspex). Mindst 30 ; 30 cm, tykkelse 0,50 ± 0,05 cm.

5.10. Rundvirker

Brabender Kugelhomogeniseur (Brabender OHG) eller tilsvarende maskine med samme egenskaber.

5.11. -

5.12. -

5.13. -

6. Proeveudtagning

Efter ICC-standard nr. 101.

7. Fremgangsmaade

7.1. Bestemmelse af vandbindingsevne

Vandbindingsevnen bestemmes efter ICC-standard nr. 115 (se dog 10.1).

7.2. Bestemmelse af tilsaetning af maltmel

Bestem melets faldtal efter ISO 3093-1974. Hvis faldtallet er hoejere end 250, bestemmes da ud fra en raekke blandinger af mel med stigende maengder maltmel den maengde maltmel, som kraeves for at faa et faldtal paa 200-250 (4.5).

Hvis faldtallet er under 250, skal maltmel ikke tilsaettes.

7.3. Reaktivering af toergaer

Opvarm sukkeroploesning (4.4) til 35 ± 1 °C. Haeld 1 vaegtdel toergaer i 4 dele af den tempererede sukkeroploesning. Der omroeres ikke. Om noedvendigt roteres glasset, saa al gaeren befugtes.

Henstand i 10 ± 1 minut hvorefter der omroeres, indtil der faas en homogen suspension, som skal anvendes inden for de naeste 10 minutter.

7.4. Temperering af mel og dejvaeske

Temperaturen af mel og vand skal vaere saadan, at dejens temperatur umiddelbart efter aeltningen er 27 ± 1 °C. 7.5. Dejsammensaetning

Afvej med en en noejagtighed paa 2 g 10 y/3 g mel »as is« svarende til 1 kg med 14 % vandindhold, hvor melmaengden y er den melmaengde, der er anvendt i farinografundersoegelsen (ICC standard nr. 115, punkt 9.1).

Afvej med en noejagtighed paa 0,2 g den maengde maltmel, som er noedvendig for at bringe faldtallet inden for omraadet 200 - 250 (7.2).

Afvej 430 ± 5 g sukker-salt-ascorbinsyreoploesning (4.3) og tilsaet vand til en samlet masse paa (x-9) ; 10y/3 g (se 10.2), hvor x er den maengde vand, der er anvendt i farinografundersoegelsen (ICC-standard nr. 115, punkt 9.1).

Den totale masse af vaesken (normalt mellem 450 og 650 g) skal afvejes med en relativ noejagtighed paa 1,5 g.

Afvej 90 ± 1 g gaersuspension (7.3).

Noter den samlede masse af dejen (P), som er summen af masserne af mel, sukker-salt-ascorbinsyreoploesning plus vand, gaersuspension og maltmel.

7.6. AEltning

Foerst tempereres aeltekedlen (5.6) ved hjaelp af lunkent vand til 27 ± 1° C. Haeld saa de flydende ingredienser i maskinen, dernaest maltmelet og melet.

Start aeltemaskinen (hastighed 1, 1400 omdr./min.) og lad den koere i 60 sekunder. 20 sekunder efter aeltningens start drejes skraberen, som sidder i laaget af aeltekedlen, 2 omgange.

Maal dejens temperatur. Hvis den ligger uden for intervallet 26-28° C, kasseres dejen, og en ny aeltes, efter at ingrediensernes temperatur er justeret. Bedoem dejens beskaffenhed og karakteriser den ved et af foelgende udtryk:

- ikke-klaebrig og maskinbearbejdelig

- klaebrig og ikke-maskinbearbejdelig.

For at kunne bedoemmes som »ikke-klaebrig og maskinbearbejdelig« umiddelbart efter aeltningen skal dejen danne en sammenhaengende masse, som knap nok haenger i aeltekedlens sider og aeltearm. Dejen skal kunne samles og fjernes fra aeltekedlen med haanden paa een gang og uden vaesentlige tab.

7.7. Afvejning og rundvirkning

Afvej med en relativ noejagtighed paa 2 g, 3 dejstykker med massen:

p = 0,25 ; P,

hvor

p = massen af det afvejede stykke dej,

p = samlet masse af dejen.

Rundvirk straks dejstykkerne i 15 sekunder i rundvirkeren (5.10) og anbring dem paa plastpladerne (5.9). Daek dem med de omvendte plastkasser (5.8) og anbring dem i raskeskab (5.7) i 30 ± 2 minutter. Der maa ikke drysses med mel.

7.8. Formning

Bring dejstykkerne paa plastpladerne, stadigvaek daekket af de omvendte plastkasser, hen til rundvirkeren (5.10) og giv igen hvert dejstykke en rundvirkning paa 15 sekunder.

Plastkassen, der daekker en dej, maa foerst fjernes umiddelbart inden rundvikningen. Bedoem dejens beskaffenhed og karakteriser den ved et af foelgende udtryk:

- ikke-klaebrig og maskinbearbejdelig

- klaebrig og ikke-maskinbearbejdelig. For at kunne bedoemmes som »ikke-klaebrig og maskinbearbejdelig« maa dejen kun i ringe grad eller slet ikke haefte til siderne i rundvirkerens kammer, saa den, mens maskinen arbejder, frit kan rotere om sig selv og danne en kugle. Efter rundvirkningen maa dejen ikke klaebe til siderne i rundvirkerens kammer, naar laaget tages af, eller kammeret svinges op.

7.9. -

7.10. -

8. -

9. Proevningsrapport

Proevningsrapporten skal indeholde oplysning om:

- dejbeskaffenhed efter aeltning

- dejbeskaffenhed ved formning (2. rundvirkning)

- faldtal af melet uden tilsaetning af maltmel

- afvigelser fra det normale.

Den skal endvidere oplyse:

- hvilken metode, der er brugt

- alle data, noedvendige for at identificere proeven.

10. Bemaerkninger

10.1. Den engelske udgave af ICC-standard nr. 115 er den originale tekst. De franske og tyske udgaver svarer ikke til denne originaltekst, hvorfor de ikke maa bruges.

10.2. Formlen til beregning af maengden af dejvaeske er baseret paa foelgende:

Tilsaetning af x ml vand til en melmaengde, der svarer til 300 g mel med 14 % vandindhold, giver den oenskede dejkonsistens. Da der bruges 1 kg mel (14 % vandindhold), og x refererer til 300 g mel, skal der til bagetesten bruges x g vand divideret med 300 ganget med 1 000, derfor 10 x /3 g.

De 430 g sukker-salt-ascorbinsyreoploesning indeholder 15 g salt og 15 g sukker. De 430 g oploesning indgaar i dejvaesken. Hvis man altsaa vil tilsaette 10 x /3 g vand til dejen, maa der tilsaettes (10 x /3 + 30)g dejvaeske bestaaende af 430 g sukker-salt-ascorbinsyreoploesning og noget ekstra vand.

Skoent noget af det vand, der tilsaettes sammen med gaersuspensionen, er absorberet af gaercellerne, indeholder suspensionen ogsaa frit vand. Det skoennes, at 90 g gaersuspension indeholder 60 g frit vand. Maengden af dejvaeske maa korrigeres for disse 60 g, saa der maa tilsaettes (10 x /3 + 30) - 60 g vand. Dette kan reduceres som foelger:

(10 x /3 + 30) - 60 = 10 x /3 - 30 = (x /3 - 3 ;10 = (x - 9 ; 10/3 hvilket svarer til formlen i 7.5.

Hvis f.eks. vandtilsaetningen i farinografundersoegelsen bestemmes til 165 ml, indsaettes denne vaerdi i formlen, hvorefter

(165 - 9 ; 10/3 = 156 ; 10/3 = 520 g.

10.3. Denne metode er ikke direkte anvendelig paa hvede. Fremgangsmaaden, som maa anvendes for at kunne karakterisere en hvedes bageegenskab, er foelgende:

Rens hvedeproeven og bestem vandindholdet i den rensede hvede. Undlad at konditionere hveden, hvis vandindholdet ligger inden for omraadet 15 til 16 %. I andre tilfaelde reguleres hvedens vandindhold til 15,5 % ± 0,5 % mindst 3 timer foer formalingen. Heraf fremstilles melet idet men anvender en laboratiemoelle Buhler MLU 202 eller en Brabender Quadrumat Senior eller et apparat med samme karakteristika. Vaelg en saadan fremgangsmaade ved formalingen, at der fremstilles et mel med en udmalingsgrad paa mindst 72 % og med et askeindhold mellem 0,50 % og 0,60 % paa toerstofbasis. Bestem askeindholdet i melet i henhold til bilaget til forordning nr. 162/67/EOEF af 23. juni 1967 og vandindholdet i henhold til bilag II til forordning (EOEF) nr. 2731/75 af 29. oktober 1975. Beregn udmalingsgraden efter foelgende ligning:

1.2.3 // E = // (100 - f) F (100 - w) W // ; 100 %

hvori:

1.2 // E // = udmalingsgrad, // f // = melets vandindhold, // w // = hvedens vandindhold, // F // = fremstillet melmaengde med vandinhdhold f, // W // = formalet hvedemaengde med vandindhold w.

Bemaerk: Naermere oplysning om ingredienser og apparater fremgaar af dokument 77/300 af 31. marts 1977 publiceret af Instituut voor Graan, Meel en Brood, TNO, Postbus 15, Wageningen - Nederlandene.