BULGARIEN: TILTRÆDELSESPARTNERSKAB (98/C 202/01)

1. INDLEDNING

I den udtalelse, som Kommissionen forelagde Rådet den 17. juli 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel O i traktaten, henstillede Kommissionen, at der blev indledt tiltrædelsesforhandlinger med Bulgarien, så snart landet havde gjort tilstrækkelige fremskridt med hensyn til at opfylde de betingelser for medlemskab, som Det Europæiske Råd fastlagde på mødet i København. Denne henstilling bygger på analysen i udtalelsen, i hvilken Kommissionen fremsætter det synspunkt, i) at Bulgarien er på vej til at opfylde de politiske kriterier med hensyn til stabile institutioner, sikring af retsstaten, menneskerettighederne og beskyttelse af mindretallene, ii) at Bulgariens fremskridt med hensyn til skabelse af en markedsøkonomi har været begrænsede, og at landet derfor ikke ville være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt, og iii) at det til trods for den hidtidige udvikling var usikkert, om Bulgarien ville være i stand til at anvende Fællesskabets regelværk på mellemlang sigt, samt at en vidtgående administrativ reform ville være nødvendig, hvis Bulgarien skulle kunne anvende og håndhæve regelværket effektivt.

Europaaftalen skal fortsat danne grundlaget for EU's forbindelser med Bulgarien. Førtiltrædelsesstrategien vil imidlertid blive styrket på en sådan måde, at bistanden vil blive rettet mod specifikke behov i hvert ansøgerland til at afhjælpe særlige problemer, der er omtalt i udtalelsen. Kommissionen siger følgende i Agenda 2000: »Den styrkede førtiltrædelsesstrategi har to hovedmål: For det første at samle EU's forskellige former for bistand inden for samme rammer, tiltrædelsespartnerskaberne, og at arbejde sammen med ansøgerlandene inden for disse rammer på grundlag af et klart defineret program til forberedelse af medlemskab, der omfatter tilsagn fra ansøgerlandene om at prioritere bestemte områder og en tidsplan for gennemførelsen. For det andet at gøre ansøgerlandene fortrolige med EU's politikker og procedurer gennem muligheden for at deltage i EU-programmer.«

På sit møde i Luxembourg i december 1997 besluttede Det Europæiske Råd, at tiltrædelsespartnerskaberne skulle være et nøgleelement i den styrkede førtiltrædelsesstrategi, og at alle former for bistand til ansøgerlandene skulle samles i en enkelt ramme. Kommissionen har vedtaget tiltrædelsespartnerskabet efter konsultation af Bulgarien og på grundlag af de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, som Rådet har vedtaget.

2. MÅL

Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens udtalelse om Bulgariens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige med de finansielle midler til at hjælpe Bulgarien med at realisere disse prioriteter samt vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policyinstrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for Bulgariens overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. Hvert af disse instrumenter er af forskellig art og vil blive forberedt og implementeret efter specifikke procedurer. De vil ikke blive en integrerende del af partnerskabet, men de prioriteter, de indeholder, vil være forenelige med det.

3. PRINCIPPER

De vigtigste prioriterede områder, der er indkredset for hvert ansøgerland, vedrører deres evne til at påtage sig forpligtelserne til at opfylde Københavnerkriterierne, hvorefter:

- ansøgerlandet skal have oprettet stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal

- ansøgerlandet skal have en fungerende markedsøkonomi og være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen

- ansøgerlandet skal være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og bl.a. tilslutte sig målene for politisk, økonomisk og monetær union.

På sit møde i Madrid pegede Det Europæiske Råd på, at ansøgerlandene skulle tilpasse deres forvaltningsstrukturer for at sikre en harmonisk anvendelse af Fællesskabets politikker efter tiltrædelsen, og i Luxembourg fremhævede det, at omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning var nødvendig, men ikke i sig selv tilstrækkelig; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes.

4. PRIORITETER OG MELLEMLIGGENDE MÅL

Af Kommissionens udtalelser og Rådets behandling heraf kan det udledes, hvilken indsats ansøgerlandene endnu skal gøre på visse områder for at forberede sig på tiltrædelse, og det blev konkluderet, at ingen af landene for nærværende fuldt ud opfylder alle Københavnerkriterierne. Dette betyder, at prioriteterne skal fordeles på mellemliggende stadier, hvert med præcise mål, som skal fastlægges i samarbejde med de berørte lande, og hvis indfrielse vil være betingende for omfanget af den bevilgede bistand og fremskridtene i igangværende forhandlinger med nogle lande og indledningen af forhandlinger med andre. Prioriteterne og de mellemliggende mål er blevet inddelt i to grupper - på kort sigt og på mellemlang sigt. Prioriteterne og målene på kort sigt er blevet udvalgt på det grundlag, at det er realistisk at forvente, at Bulgarien kan indfri dem fuldt ud eller sikre en væsentlig udvikling inden udgangen af 1998. I betragtning af den knappe tid og den administrative kapacitet, der kræves, er der kun udvalgt et begrænset antal prioriteter på kort sigt. Det forventes, at det vil tage mere end et år at realisere prioriteterne på mellemlang sigt, selvom arbejdet hermed vil kunne og bør gå i gang i 1998.

Bulgarien vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle ressourcer angives.

Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Bulgarien tager skridt i alle anliggender, som er behandlet i udtalelsen. Som bilag findes der en liste herover. Omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning er ikke i sig selv tilstrækkeligt; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes på samme måde som i Unionen. På alle nedenfor anførte områder er det nødvendigt med en troværdig og effektiv implementering og håndhævelse af regelværket.

På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets behandling heraf er der indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for Bulgarien.

4.1. Kort sigt (1998)

- Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter på mellemlang sigt og fælles vurdering inden for rammerne af Europaaftalen; videreførelse af det af regeringen iværksatte program, herunder åbenhed om privatisering af statsvirksomheder og banker og omstruktureringsforanstaltninger i industrien, den finansielle sektor og landbruget og foranstaltninger til at anspore til øgede udenlandske direkte investeringer.

- Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: vedtagelse af forslaget til lov om den offentlige sektor og fremskridt med reformen af den offentlige forvaltning samt styrkelse af institutionerne på områder som intern finanskontrolkapacitet, miljø, toldpolitik, styrkelse af plantesundheds- og sundhedsforvaltningen, navnlig med hensyn til faciliteter ved de ydre grænser, indledning af forarbejdet med oprettelse af de nødvendige strukturer for regional- og strukturpolitikken.

- Det indre marked: herunder intellektuel og industriel ejendomsret (styrkelse af beskyttelsen), finansielle tjenesteydelser, beskatning, vedtagelse af den nødvendige lovgivning for tilsyn med statsstøtte og en første opgørelse over statsstøtte, vedtagelse af en ny konkurrencelov.

- Retlige og indre anliggender: konkrete skridt til at bekæmpe korruption og organiseret kriminalitet og til at forbedre forvaltningen af grænserne.

- Miljø: fortsat overtagelse af rammelovgivning og horisontal lovgivning, udarbejdelse af detaljerede programmer for indbyrdes tilnærmelse og implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af gennemførelsen af disse programmer og strategier.

- Energi: navnlig fastlæggelse af en komplet langfristet energistrategi og overholdelse af standarderne vedrørende nuklear sikkerhed samt realistiske tilsagn om lukning af bestemte kernekraftanlæg i henhold til aftalen om kontoen for nuklear sikkerhed.

4.2. Mellemlang sigt

- Politiske kriterier: en yderligere indsats for at integrere sigøjnerne og befæste beskyttelsen af individets friheder.

- Økonomisk reform: fuldførelse af privatiseringsprocessen. Styrkelse af markedsøkonomiens institutioner.

- Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at opfylde Københavnerkriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af overdrevne underskud); Bulgarien forventes ikke at indføre euroen straks ved tiltrædelsen, men det forventes at føre en politik, som skal sigte mod virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål med indførelsen af euroen.

- Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: fuldførelse af reformen på alle niveauer, herunder uddannelse af offentligt ansatte; forbedring af retssystemets funktionsmåde, uddannelse inden for retsvæsenet i EF-retten og dens anvendelse; yderligere udvikling af statsrevisionen og de interne finanskontrolinstanser; oprettelse af antitrust- og statsstøttetilsynsorganer; forbedringer inden for regnskabsføring, revision og statistik og styrkelse af den nukleare forskriftsmyndighed; styrkelse af institutionerne for de retlige og indre anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale, særlig politi, grænsevagter, ministerier og domstole), reform af told- og skatteforvaltningerne, så de er klar til at anvende regelværket, og styrkelse af administrationerne for levnedsmiddelkontrol.

- Det indre marked: herunder tilpasning af konkurrencepolitikken, statsstøtte-, told- og skattelovgivning, politikken på det audiovisuelle område, lovgivningen om offentlige indkøb (gennemsigtighed), opgradering af standardiserings- og overensstemmelsesvurderingsstrukturerne og oprettelse af et markedstilsynssystem og harmonisering af den tekniske lovgivning om industristandarder. Yderligere tilpasning af konkurrencelovgivningen og en effektiv håndhævelse af konkurrencereglerne, styrkelse af konkurrencemyndighederne, fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV'er, tilpasning efter Fællesskabets regelværk inden for telekommunikation, forbrugerbeskyttelse og det interne energimarked.

- Retlige og indre anliggender: yderligere udvikling af en effektiv grænseforvaltning og af grænsekontrolsystemerne, migrationspolitik og asylprocedurer samt bekæmpelse af organiseret kriminalitet (særlig pengevask, narkotika og menneskehandel) og korruption, tilpasning af visumpolitikken efter EU's og fuldførelse af tilpasningen til internationale konventioner, navnlig med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne.

- Landbrug: herunder tilbagegivelse af jord og oprettelse af et matrikelregister og skabelse af et velfungerende marked for jord, tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (inklusive dyre- og plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), tilgodeseelse af miljøaspekterne af landbrug og biodiversitet. Udvikling af kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative strukturer for overvågning af landbrugsmarkederne og gennemførelse af strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien.

- Fiskeri: udvikling af kapaciteten til at anvende den fælles fiskeripolitik.

- Energi: implementering af en alsidig politik baseret på effektivitet og diversificering, også med hensyn til indfrielse af Bulgariens forpligtelser til gradvis lukning af visse enheder på Kozloduy-kernekraftværket, nedlukning og plan for forvaltning af nukleart affald.

- Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk, særlig vedrørende sø-, luft- og vejgodstransport (sikkerhedsregler) og for tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af transeuropæiske net.

- Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, navnlig hurtig overtagelse af rammedirektivet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; udvikling af den sociale beskyttelse; foranstaltninger til at bringe folkesundhedsstandarderne på linje med EU-standarderne.

- Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og -kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der bør særlig fokuseres på affalds- og vandsektorerne og luftforurening, også de institutionelle behov. Miljøbeskyttelseskravene og behovet for bæredygtig udvikling skal tages i betragtning ved udformningen og gennemførelsen af national og sektorspecifik politik.

- Regional- og samhørighedspolitik: lovgivning og udvikling af de administrative strukturer og budgetprocedurerne. Styrkelse af de finansielle instrumenter og kontrolmekanismer med sigte på deltagelse i EU's strukturprogrammer efter tiltrædelsen.

5. DE VIGTIGSTE INSTRUMENTER I FÆLLESSKABETS FAGLIGE OG FINANSIELLE BISTAND

5.1. Programmering af de finansielle ressourcer

Phare-tildelingen for perioden 1995-1997 er på i alt 212 mio. ECU. Med forbehold af godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Bulgarien er desuden støtteberettiget i henhold til den for 1998 planlagte »catch-up«-facilitet til finansiering af projekter for privatisering/omstrukturering, fremme af udenlandske investeringer og bekæmpelse af korruption. Phares forvaltningsudvalg vil få forelagt finansieringsforslag i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89. Der vil systematisk blive krævet samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Kommissionen vil arbejde sammen med Bulgarien, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og de internationale finansieringsinstitutioner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med henblik på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne. Den finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med Samhørighedsfonden prioriteres. Desuden vil Bulgarien få adgang til finansiering fra multilandeprogrammer, der direkte relaterer til Fællesskabets regelværk.

Phare-programmet er det vigtigste finansieringsinstrument i den styrkede førtiltrædelsesstrategi. Phares mål er i første række at forberede de central- og østeuropæiske lande på tiltrædelse ved at rette den bistand, der ydes, mod overtagelse af Fællesskabets regelværk og særlig mod de prioriteter, der er indkredset i dette tiltrædelsespartnerskab og i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Kommissionen vil hvert år indgå et finansieringsmemorandum med Bulgarien, hvorved Bulgarien påtager sig at opfylde en række af prioriteterne i dette tiltrædelsespartnerskab, og Kommissionen vil forpligte sig til at bidrage finansielt hertil. Ved programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand vil der blive taget hensyn til prioriteterne og tidsplanen i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk.

Desuden vil det være en forudsætning for senere finansiel bistand, at den bulgarske regering indfrier sine tilsagn i henhold til det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Visse førtiltrædelsesaktiviteter kan styrkes allerede nu (f.eks. støtte til opbygning af institutioner), medens andre som f.eks. finansiering af større investeringsprojekter med sigte på at opfylde kravene i henhold til regelværket på områder som miljø og nuklear sikkerhed vil skulle programmeres over en periode på fem-seks år.

Fra 1998 vil Phare-bistanden blive bevilget til følgende typer foranstaltninger:

- Opbygning af institutioner (ca. 30 %), som omfatter styrkelse af de demokratiske institutioner, retsstaten, den offentlige forvaltning og alle instanser, der har ansvaret for offentlig service, for dermed at skabe de nødvendige institutionelle og administrative strukturer og at oplære personale i anvendelsen af regelværket. Støtten til opbygning af institutioner vil bl.a. tage form af uddannelsesaktioner, faglig bistand og twinning af institutioner og forvaltninger i Bulgarien med de relevante organer i medlemsstaterne. Indledningsvis vil denne twinning blive rettet mod prioriterede områder som f.eks. finanssektoren, landbruget, miljø, retlige og indre anliggender.

- Investeringsstøtte (ca. 70 %) for at muliggøre de nødvendige investeringer i en tilpasning af den bulgarske infrastruktur til Fællesskabets regelværk. Støtten vil blive koncentreret om: i) strukturforanstaltninger, navnlig omstrukturering inden for landbrug, regionaludvikling og investering i den menneskelige og intellektuelle kapital, i hvilken forbindelse der vil kunne ydes Phare-bidrag til deltagelse i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, ii) opfyldelse af Fællesskabets standarder, særlig inden for miljø, landbrug, industri, sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, transport og telekommunikation, iii) samfinansiering af større infrastrukturprojekter (1) og iv) udvikling af små og mellemstore virksomheder (2).

5.2. De internationale finansieringsinstitutioners rolle

Tiltrædelsespartnerskabet vil give nye impulser til og sætte nyt lys på samarbejdet mellem Bulgarien og de internationale finansieringsinstitutioner. Gavebistanden i henhold til tiltrædelsespartnerskabet vil tjene som igangsættelsestilskud og virke som en katalysator for større beløb af udviklingsfinansiering fra de internationale finansieringsinstitutioner. Denne proces vil blive udviklet af Kommissionen sammen med ansøgerlandene, EIB og de internationale finansieringsinstitutioner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med sigte på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne.

I henhold til et nyt långivningsmandat for perioden 1997-1999 kan EIB stille 3 520 mio. ECU til rådighed i Central- og Østeuropa. Med den nye førtiltrædelsesfacilitet, som EIB's bestyrelse godkendte i begyndelsen af 1998, øges dette beløb til 7 mia. ECU. EIB-lånene vil blive brugt i alle sektorer, der er berettigede til EIB-finansiering, for at lette tiltrædelsesprocessen.

6. BETINGETHED

Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Bulgarien indfrier sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, tillige med yderligere fremskridt med hensyn til opfyldelse af Københavnerkriterierne og implementeringen af dette tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 622/98.

7. GENNEMFØRELSE AF FØRTILTRÆDELSESBISTANDEN

Finansiel støtte til Bulgarien vil afhænge af, hvor modne de projekter, som den bulgarske regering foreslår med henblik på et finansieringsmemorandum, er. Hvis projekterne skal udgives i udbud, vil Kommissionen kun finansiere projekter, der allerede er klar til udbud på tidspunktet for underskrivelsen af finansieringsmemorandummet. Desuden skal alle tidligere/bestående tilsagn inden for samme sektor være indfriet eller under afvikling. For at garantere en effektiv gennemførelse af projekter, der skal finansieres, må disse i princippet ikke falde under en tærskel på 2-3 mio. ECU, navnlig for infrastrukturprojekters vedkommende. Hvis dette betyder, at Bulgarien ikke kan optage sin fulde vejledende tildeling, nedsættes den tilsvarende. Differencen mellem den vejledende og endelige tildeling vil blive overført til den horisontale facilitet for SMV'er eller større infrastruktur. Der vil ikke siden blive kompenseret for dette beløb.

Den bulgarske regering opfordres til at etablere en implementeringsinstans, som skal sikre sammenhæng i og komplementaritet mellem alle typer finansiel bistand fra Den Europæiske Union og de nationale ressourcer. En national koordinator vil få ansvaret for at sikre en nær forbindelse mellem tiltrædelsesprocessen i almindelighed og programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand.

Den bulgarske regering opretter i 1998 (helst under finansministeriet) en national fond for investeringsfremme og opbygning af institutioner, der skal fungere under en national anvisningsberettigets ansvar. Som den centrale instans, gennem hvilken Phare-bistanden og andre former for EF-bistand skal kanaliseres, skal den nationale fond have ansvaret for forvaltningen af disse midler som led i et decentralt gennemførelsessystem for dermed at øge gennemsigtigheden og hindre en for stor spredning af midlerne. Den skal have det generelle ansvar for forvaltningen af midlerne, også overholdelsen af bestemmelserne i finansieringsmemorandummet, og den skal stå til regnskab over for Kommissionen, hvad angår midlernes anvendelse. Den skal også drage omsorg for og overvåge strømmen af nationale og andre samfinansieringsmidler som omhandlet i finansieringsmemorandummet. Den nationale fonds nærmere opgaver og ansvar vil blive beskrevet i de enkelte finansieringsmemoranda.

Kommissionen vil i samarbejde med den bulgarske regering føre en politik for yderligere decentralisering af gennemførelsen af den finansielle bistand, når visse betingelser på forhånd er opfyldt, og for så vidt finansforordningen for De Europæiske Fællesskaber tillader det, navnlig artikel 105, stk. 3. Sigtet hermed er inden for visse grænser og gradvis at etablere et forhold mellem Kommissionen og Bulgarien, hvor ansvaret deles mellem parterne på samme måde som det bestående forhold til medlemsstaterne med hensyn til anvendelsen af strukturfondene.

Kommissionen kan i denne sammenhæng, hvis den bulgarske regering anmoder derom, udforske muligheden for at anvende de nationale indkøbsprocedurer i forbindelse med udbud og kontraktindgåelse for Phare-projekter, særlig hvor det drejer sig om investeringer. Kommissionen vil træffe beslutning herom efter bl.a. at have undersøgt den bulgarske indkøbslovgivning for at kunne fastslå, om den er i overensstemmelse med grundbestemmelserne i EF's regler om offentlige indkøb og finansforordningen, også hvad angår lige adgang til deltagelse i udbud og bestemmelserne i artikel 118. Kommissionen træffer sine beslutninger om anvendelse af nationale indkøbsregler fra sag til sag, og dette vil blive nedfældet i de enkelte finansieringsmemoranda.

Overvågningen af programgennemførelsen sker i fællesskab med Kommissionen efter procedurerne i de enkelte finansieringsmemoranda. Hvert Phare-program skal omfatte kvantificerede fysiske og finansielle mål, som skal nedfældes i finansieringsmemorandaene, for at sikre en effektiv overvågning af, hvordan bistanden under Phare-programmet gennemføres. Med henblik på at måle, hvor effektive de finansierede foranstaltninger under Phare-programmet har været, skal der foretages en efterfølgende evaluering af deres virkninger i forhold til målene.

8. OVERVÅGNING

Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for rammerne af Europaaftalen. Dette vil begynde i 1998, inden Kommissionen forelægger Rådet sin første ordinære rapport om Bulgariens fremskridt, også med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet.

De forskellige dele af tiltrædelsespartnerskabet vil blive drøftet i de relevante underudvalg. Associeringsudvalget skal drøfte udviklingen generelt, fremskridt og problemer med opfyldelse af prioriteterne og de mellemliggende mål tillige med mere specifikke anliggender, som indbringes for det af underudvalgene. Associeringsudvalget rapporterer til Associeringsrådet om implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet.

Phare-forvaltningsudvalget drager omsorg for, at finansieringsafgørelserne er forenelige med tiltrædelsespartnerskabet.

Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent ændres i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 622/98. Kommissionen vil stille forslag om nybehandling af partnerskabet inden udgangen af 1999 og derefter med regelmæssige mellemrum. I denne sammenhæng vil det blive overvejet, om det er nødvendigt yderligere at specificere de mellemliggende mål i lyset af de fremskridt, som Bulgarien gør med hensyn til at opfylde målene for partnerskabet.

(1) Hvad angår investeringsprojekter i almindelighed vil Bulgarien skulle opfylde princippet om komplementaritet og bidrage med mindst 25 % til projekter, der finansieres i fællesskab.

(2) Der vil være en horisontal facilitet til rådighed for SMV'er til at afhjælpe manglen på investeringskapital for mindre virksomheder.

BILAG

Bulgarien vil skulle tage fat på alle de punkter, der er identificeret i udtalelsen. Formålet med dette bilag er at fremlægge en kort checkliste over disse punkter. De er udformet som henstillinger om indsats. De er opført i samme rækkefølge som i udtalelsen, uden at der er tale om nogen rangorden med hensyn til vigtighed eller presserende karakter. De prioriterede indsatsområder for de enkelte ansøgerlande er fastlagt som prioriteter og mellemliggende målsætninger i selve tiltrædelsespartnerskabet.

1. Politiske kriterier

Der er behov for en indsats for at styrke demokratiske institutioner ved anvendelse af metoder, som i højere grad garanterer retsstatsforhold på alle statsapparatets trin. Der bør gøres en betydelig indsats for at bekæmpe korruption, forbedre retsvæsenets funktion og beskytte individuelle frihedsrettigheder bedre. Den demokratiske kontrol med politiet og efterretningsvæsenet må sikres. Der er behov for øgede bestræbelser for at integrere minoriteter (sigøjnere) fuldt ud.

2. Økonomiske kriterier

Der er behov for en vedvarende og konsekvent indsats for at konsolidere den økonomiske situation og de økonomiske reformer, herunder fuld gennemførelse af regeringens økonomiske og strukturelle reformprogram, der vil behandle mange af de udfordringer, som landet står over for. Der skal ske en privatisering af statsejede virksomheder, herunder banker. Der skal træffes foranstaltninger til at omstrukturere industrien, finanssektoren og landbruget og til at gennemføre prisliberalisering, opmuntre øgede direkte udenlandske investeringer og fastlægge en samlet energipolitik. Det er nødvendigt at færdiggøre og styrke markedsøkonomiske institutioner. I landbruget må jordrestitutionsprocessen og fjernelsen af bureaukratiske forhindringer for jordmarkedets funktion prioriteres. Landbrugets engrosmarkeder og agrofoodvirksomhederne må privatiseres og åbnes for konkurrence.

3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab

3.1. Det indre marked uden grænser

De fire friheder

De generelle rammer - Der er behov for en betydelig yderligere indsats på området for offentlige indkøb, håndhævelse af intellektuel ejendomsret og beskyttelse af persondata for at bringe Bulgarien i fuld overensstemmelse med lovgivningen og standarderne i EF. Der er behov for en yderligere indsats for at gennemføre selskabsretten, navnlig for at sikre at domstolene har tilstrækkelig viden om og erfaringer med selskabsret og selskabsretlige anliggender. For så vidt angår regnskab og revision er der behov for en betydelig indsats for at sikre en fuldstændig anvendelse af lovgivningen.

Fri bevægelighed for varer - Den rammelovgivning, der vil gøre det muligt for Bulgarien at antage grundprincipperne i EU-systemet, skal vedtages. Dette vil fremme overgangen fra obligatorisk til frivillig standardisering. Infrastrukturerne for standardisering og overensstemmelsesvurdering (herunder adskillelsen af funktioner vedrørende regeludstedelse, standardisering og varecertificering) skal styrkes, og tilpasningen til »ny metode«-direktiverne skal fremskyndes. Den tekniske lovgivning om kemikalier, motorkøretøjer, fødevarer og lægemidler skal også fuldstændiggøres. Når sektorlovgivningen er fuldt harmoniseret, vil der skulle oprettes en markedsovervågningsmekanisme, der skal blive fuldt funktionsdygtig på længere sigt.

Fri bevægelighed for kapital - Efterhånden som der opnås yderligere økonomisk stabilisering, skal kapitalbevægelser til udlandet liberaliseres mere. Begrænsningerne på ikke-fastboendes muligheder for at købe jord og fast ejendom skal afskaffes.

Fri bevægelighed for tjenesteydelser - Fremskridtene med hensyn til finansielle tjenesteydelser skal opretholdes, og det strukturelle reformprogram skal følges nøje. For så vidt angår banklovgivningen er det nødvendigt med en yderligere tilpasning til fase I-foranstaltningerne, herunder bestemmelser om indlånsgarantiordninger og hvidvaskning af penge. Der skal tages yderligere skridt til fuldt ud at liberalisere forsikringsmarkedet. Ved omstruktureringen af finanssektoren skal der tages hensyn til gennemsigtighed og styrkelse af den overvågende struktur.

Fri bevægelighed for personer - Der er behov for en yderligere indsats for at etablere retsbestemmelser om arbejdstageres familiers ret til indrejse og ophold samt ligebehandling af arbejdstagere fra EU generelt. Der er behov for en betydelig indsats for at øge samarbejdet med medlemsstaterne på området for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og erhvervskvalifikationer samt de relevante offentlige organers håndhævelse heraf. Der skal gøres en yderligere indsats for at sikre de nødvendige lovgivnings- og håndhævelsesmæssige foranstaltninger med hensyn til koordineringen af sociale sikringsordninger.

Konkurrence

Konkurrencelovgivningen skal bringes i fuld overensstemmelse med EF's konkurrencelove. Strukturelle reformer er påkrævede for en effektiv gennemførelse af lovgivningen, navnlig ved at øge de administrative beføjelser for udvalget for beskyttelse af konkurrence. På statsstøtteområdet skal der etableres et troværdigt kontrolsystem. Der skal navnlig sikres fuld gennemsigtighed gennem etablering og ajourføring af en samlet statsstøtteopgørelse, der er i overensstemmelse med EF-praksis. Den nødvendige lovgivning skal desuden udarbejdes. Tilsynsmyndigheden for statsstøtte skal have tilstrækkelige beføjelser til at revidere eksisterende støtte og overvåge ny støtte, og den skal have et tilstrækkeligt og kvalificeret personale. Eksklusive rettigheder og statsmonopoler, som ikke er forenelige med gældende fællesskabsret, skal gradvist justeres og/eller afskaffes.

3.2. Innovation

Informationssamfundet

Der skal gøres yderligere fremskridt med hensyn til økonomisk liberalisering, så der skabes mere gunstige vilkår for udviklingen af et informationssamfund.

Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender

Strukturelle, finansielle og læseplansmæssige reforminitiativer skal videreføres. Der skal rettes megen opmærksomhed mod yderligere reformer af finansieringen af uddannelse og erhvervsuddannelse, mod bestræbelser for at forbedre lærernes viden og færdigheder og mod investeringer i uddannelsesmæssige infrastrukturer. Det er nødvendigt at gøre en særlig indsats gennem uddannelse for at bekæmpe den sociale udstødelse af unge og af personer, der netop er blevet arbejdsløse. Dialogen mellem arbejdsmarkedets parter om uddannelse og erhvervsuddannelse skal styrkes.

Forskning og teknologisk udvikling

Der er behov for en større indsats, hvis den bulgarske forskning og teknologiske udvikling skal blive effektiv og konkurrencedygtig på europæisk plan.

Telekommunikation

Vedtagelsen af en telekommunikationslov er afgørende for overensstemmelsen med EF-lovgivningen og for etablering af en uafhængig regulerende myndighed. Samtidig kræves det af regelværket, at regeringerne nu skal sikre, at der overalt er adgang til en moderne telefontjeneste til en rimelig pris. Hvis denne forpligtelse skal overholdes, kræves der betydelige investeringer i systemet.

Den audiovisuelle sektor

Lovgivningen skal bringes fuldt på linje med EF-kravene med hensyn til anvendelsesområde (dvs. at den skal dække alle former for tv- og radiospredning og alle transmissionsformer), jurisdiktion, fremme af europæiske og uafhængige produktioner, reklame og beskyttelse af mindreårige.

3.3. Økonomiske og fiskale anliggender

Økonomisk og monetær union

Den makroøkonomiske politik bør sigte mod at holde inflationen og renterne nede og sikre tillid til økonomien. Omstruktureringen af finanssektoren skal fortsættes.

Beskatning

Der er behov for betydelige justeringer for at bringe momslovgivningen i overensstemmelse med Fællesskabets regelværks krav, navnlig med hensyn til omfanget af undtagelser og behovet for at tillade momsregistrering af udlændinge i Bulgarien. På området for punktafgifter bør der rettes særlig opmærksomhed mod indførelsen af et oplagssystem for bevægelse af varer, der er omfattet af toldsuspensionsordninger. Skattestrukturerne og punktafgifternes størrelse skal tilpasses Fællesskabets model.

Statistik

Der må gøres en indsats for at forbedre indsamlingen af statistiske oplysninger for at sikre de officielle statistikkers pålidelighed, rettidighed og udbredelse. Der er behov for forbedringer i sektorer såsom udlandshandel, transport og regionale statistikker, finansregnskaber og dækning af virksomhedsregistret. Der skal indføres internationalt sammenlignelige klassificeringer.

3.4. Sektorpolitik

Industri

For at forbedre konkurrenceevnen bør der udfoldes yderligere bestræbelser for at føre politikker, der fremmer åbne og konkurrenceprægede markeder, samt for at antage instrumenterne i EU's industripolitik, vedrørende både markeders funktion (produktspecifikation og markedsadgang, handelspolitik, statsstøtte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger i forbindelse med industriens evne til at tilpasse sig forandringer (et stabilt makroøkonomisk klima, teknologi, uddannelse osv.). Der er behov for en særlig indsats for at omstrukturere energikrævende industrier, herunder stålindustrien.

Landbrug

Der er behov for betydelige ændringer af regeringens politikker og af landbrugs- og agroindustriernes fysiske og ledelsesmæssige strukturer for at opfylde tiltrædelsesbetingelserne og gøre det muligt for denne sektor at klare konkurrencen fra etablerede EU-virksomheder. Der er behov for en betydelig udvikling eller styrkelse af administrative strukturer for at komme på linje med organisationer og mekanismer i den fælles landbrugspolitik. Prioriteterne omfatter etablering af et fungerende jordmarked, net af landbrugsbanker samt statslige eller private landbrugsrådgivningstjenester. Der må gøres en særlig indsats for at opbygge institutionel kapacitet og styrke håndhævelsen af sundheds- og sygdomskontrollen ved grænserne og internt i landet.

Fiskeri

Fiskeriadministrationen skal styrkes for at sikre en effektiv gennemførelse af den fælles fiskeripolitik, navnlig med hensyn til bevarelse og forvaltning af ressourcer, gennemførelse af et tilsyns- og kontrolsystem, forvaltning af den fælles markedsordning i fiskeri- og akvakultursektoren, gennemførelse af en strukturpolitik i fiskeri- og akvakultursektoren, førelse af et register over fiskerflåden, indsamling af statistiske oplysninger samt gennemførelse af EU's fiskeripolitik for miljøbeskyttelse.

Energi

Bestræbelserne bør intensiveres betydeligt, navnlig med hensyn til udvikling af en samlet politik, der dækker lovgivningsmæssige og strukturelle reformer, reform af forvaltningen af energisektoren, effektiv energianvendelse og det dermed forbundne regelværk, nødberedskab (herunder opbygning af olielagre), indbyrdes forbindelse og investeringer, det indre energimarked i forbindelse med konkurrence og statsstøtte. Der må gøres en særlig indsats for at modernisere reaktor 5 og 6 i Kozloduy-kernekraftværket. Dette er særlig påtrængende i betragtning af, at Bulgarien i forbindelse med aftalen om kontoen for nuklear sikkerhed har afgivet tilsagn om gradvist at lukke reaktor 1-4 på værket. Der må findes langsigtede løsninger på spørgsmålet om nukleart affald. Der bør påregnes fortsat støtte til sikkerhedsmyndigheden.

Transport

Der må gøres en indsats for at sikre en hurtig tilnærmelse af den nødvendige lovgivning og en effektiv gennemførelse på området for sø-, luft- og vejfragt, navnlig med hensyn til sikkerhed og overvågning (jernbane). Der bør stilles ressourcer til rådighed til at lægge fundamentet for det fremtidige udvidede transeuropæiske transportnet og hurtigt kompenseres for vejnettets mangler. På nationalt plan er der behov for at udarbejde specifikke strategier for udvikling og finansiering af transportinfrastrukturer.

Små og mellemstore virksomheder

Der er behov for en målrettet indsats for at stabilisere det makroøkonomiske klima, forenkle det retlige og administrative miljø, styrke den oprettede støtteinfrastruktur, forenkle skattesystemet og øge de små og mellemstore virksomheders finansieringsmuligheder.

3.5. Økonomisk og social samhørighed

Beskæftigelse og sociale anliggender

Inden for rammerne af regeringens strukturelle reformpolitik må der udvikles moderne arbejdsmarkedspolitikker og -institutioner. En stor indsats er nødvendig på området for arbejdsmarkedslovgivning samt sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen, både på lovgivningsmæssigt plan og i håndhævelsesstrukturerne. Anvendelsen af love om lige muligheder for kvinder og mænd må sikres. Der skal etableres bæredygtige sociale beskyttelsesmekanismer (i den offentlige og private sektor). Der er behov for fortsatte bestræbelser for at sikre, at der udarbejdes tilstrækkelige sociale beskyttelsesforanstaltninger. Den administrative kapacitet på området for social sikkerhed for vandrende arbejdstagere skal udbygges. Der skal udvikles en aktiv og autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter.

Regionalpolitik og samhørighed

Bulgarien må indføre en integreret og effektiv regionalpolitik. Landet skal udvikle de administrative strukturer og budgetprocedurer, som er nødvendige for i fuldt omfang at kunne deltage i EU's strukturpolitik og effektivt kanalisere strukturfondsmidlerne efter medlemskab.

3.6. Livskvalitet og miljø

Miljø

Der er behov for en betydelig indsats for at øge tilnærmelsen på områder som luft- og vandkvalitet, affaldsforvaltning, kemiske stoffer, strålingsbeskyttelse og naturbeskyttelse. Forskrifterne om vurdering af virkninger på miljøet skal udvikles yderligere. Opmærksomheden bør særlig rettes mod en hurtig gennemførelse af rammedirektiver om luft, vand og affald samt direktivet om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening (IPPC) og mod fastlægning af finansieringsstrategier for lovgivningen i vand-, luft- og affaldssektorerne.

Store investeringer vil være nødvendige for en effektiv gennemførelse af EF-standarderne på de fleste områder, navnlig inden for vandkvalitet, byaffald og modernisering af industrien. Der er behov for en betydelig indsats for at opbygge en tilstrækkelig institutionel kapacitet til at vedtage, gennemføre og håndhæve EF-lovgivningen.

Forbrugerbeskyttelse

Lovforslaget om forbrugerbeskyttelse må vedtages så hurtigt som muligt, og der må foretages justeringer, især vedrørende vildledning samt kontrol og sanktioner i forbindelse med produktsikkerhed, så EF-standarderne overholdes. Der skal tages initiativer på området for pakkerejser. Der må udvikles en stærk og uafhængig forbrugerbevægelse, der støttes af de offentlige myndigheder.

3.7. Retlige og indre anliggender

Der er stadig behov for vedtagelse af central lovgivning. Tjenestemænd skal have praktiske erfaringer med at arbejde med modparter og institutioner i EU, og der skal udvikles mere effektive regionale samarbejdsmekanismer til bekæmpelse af international kriminalitet. Der skal gennemføres reformer af de institutioner, der beskæftiger sig med retlige og indre anliggender, så deres effektivitet forbedres, og der skal lægges vægt på at indarbejde respekten for retsstatsprincippet. Der skal gøres en indsats over for strukturelle og personalemæssige mangler samt institutionel korruption. Der er behov for yderligere fremskridt vedrørende grænsekontrol og bekæmpelse af illegal indvandring. Kampen mod alle former for organiseret kriminalitet, herunder narkotikahandel og handel med kvinder og andre alvorlige forbrydelser, skal intensiveres. De gældende asylprocedurer skal yderligere tilpasses internationale standarder, navnlig med hensyn til interview og udvisning. Der skal fortsat gøres en indsats for at styrke visum- og indrejsebestemmelserne, så de bringes i overensstemmelse med ordningerne i EU. Det retlige samarbejde om straffe- og civilretlige anliggender skal styrkes. Internationale konventioner på området for retlige og indre anliggender skal ratificeres, og der skal vedtages gennemførelsesbestemmelser. Der skal udarbejdes et samlet databeskyttelsessystem.

3.8. Eksterne politikker

Handel og internationale økonomiske forbindelser

De resterende betalingsbalancerestriktioner skal udfases før tiltrædelsen. Der skal gøres forberedelser til, at Bulgarien fra tiltrædelsen anvender Fællesskabets forskellige samarbejds- og præferenceaftaler, multi- og bilaterale handelspolitiske forpligtelser samt dets autonome instrumenter til beskyttelse af handelen. Samtidig må den nationale lovgivning på dette område ophæves.

Udvikling

Der skal gøres forberedelser til, at Bulgarien ved tiltrædelsen anvender Lomé-handelsordningen på AVS-staterne, og til at landet sammen med de øvrige medlemsstater deltager i finansieringen af Den Europæiske Udviklingsfond.

Told

Toldlovgivningen skal tilpasses fællesskabsbestemmelserne. Der skal lægges særlig opmærksomhed på at sikre klarhed i de retlige rammer. Personalets organisation og arbejdsopgaver skal tilpasses, så de svarer til situationen i en moderne toldforvaltning. De centrale toldmyndigheders kontrol med grænsetoldstederne skal styrkes.

Der er behov for en stor indsats for at sikre redeligheden i toldtjenesten som helhed, og at toldpersonalet har godt kendskab til lovgivningen. Der skal gøres en øget indsats for at indføre de edb-systemer, som er nødvendige for fuld deltagelse i toldunionen og det indre marked. En særlig opmærksomhed skal rettes mod at forberede toldforvaltningerne til at gennemføre alle toldprocedurer med økonomiske konsekvenser, systemet vedrørende toldsuspensioner og forvaltningen af toldkontingenter og -lofter. Den strategiske planlægning vil skulle tage hensyn til styrkelsen af grænseposter langs den eksterne grænse, som Bulgarien på tidspunktet for tiltrædelsen vil have med lande, der ikke er medlemmer af EU.

3.9. Finansielle spørgsmål

Der er behov for en betydelig indsats for at etablere og styrke den nationale finansforvaltning og -kontrol. Den Nationale Revisionsstyrelse skal styrkes. Der er behov for et yderligere samarbejde med Kommissionen for at tilpasse regnskabsprocedurer til kravene i EU. Skatte- og toldtjenesterne skal omstruktureres for at sikre en effektiv skatteopkrævning. Der skal etableres passende gennemførelses-, overvågnings-, kontrol- og revisionsstrukturer for den fremtidige finansiering af landbrugs- og regionalpolitikkerne.

4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk

For at sikre en effektiv gennemførelse og håndhævelse af regelværket må Bulgarien udvikle sin offentlige administration på alle niveauer. Der må oprettes en stabil og professionel centraladministration med klare vedtægter. Det institutionelle samarbejde skal forbedres, og de retlige og administrative procedurer skal forenkles.

Der er behov for en betydelig indsats for at styrke institutioner og praksis og områderne for told, fri bevægelighed for varer og tjenesteydelser, konkurrence, intellektuel ejendomsret, veterinær og fytosanitær kontrol, fødevarekontrol, transportsikkerhed, arbejdstilsyn, miljø, forbrugerbeskyttelse, standarder og overensstemmelsesvurdering samt revision og finanskontrol.

Retsvæsenet skal styrkes for at sikre en effektiv anvendelse af regelværket. Den institutionelle evne til grænsekontrol, retligt og politimæssigt samarbejde og kampen mod organiseret kriminalitet og korruption skal forbedres.