Kommissionens beslutning

af 30. oktober 2001

om en fusions uforenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen

(Sag COMP/M. 2416 - Tetra Laval/Sidel)

(meddelt under nummer K(2001) 3345)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2004/124/EF)

INDHOLDSFORTEGNELSE

>TABELPOSITION>

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 57, stk. 2, litra a),

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1310/97(2), særlig artikel 8, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 5. juli 2001 om at indlede procedure i denne sag,

efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at fremsætte deres bemærkninger til Kommissionens indsigelser,

under henvisning til udtalelse fra Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser(3),

under henvisning til den endelige rapport fra høringskonsulenten i denne sag(4), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Den 18. maj 2001 modtog Kommissionen i henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 4064/89 ("fusionsforordningen") en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved Tetra Laval SA, Frankrig, der tilhører koncernen Tetra Laval BV ("Tetra"), Nederlandene, agter at erhverve kontrol, jf. fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b), med den franske virksomhed Sidel SA ("Sidel") efter et offentligt overtagelsestilbud, der blev offentliggjort den 27. marts 2001.

(2) Efter at have gennemgået anmeldelsen konkluderede Kommissionen, at den anmeldte transaktion var omfattet af forordning (EØF) nr. 4064/89, og at der var alvorlig tvivl om, hvorvidt transaktionen var forenelig med fællesmarkedet og EØS-aftalen. Den 5. juli 2001 besluttede Kommissionen at indlede proceduren i henhold til fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c).

(3) Den 10. september 2001 vedtog Kommissionen en beslutning i henhold til fusionsforordningens artikel 11, stk. 5, hvorefter Tetra blev anmodet om at besvare en begæring om oplysninger vedrørende selskabets konkurrencesituation på markederne for ekstruderingsblæsestøbningsmaskiner ("EBM-maskiner"), aseptiske HDPE-fyldemaskiner (high density polyethylen), ikke-aseptiske HDPE-fyldemaskiner, aseptiske HDPE-flasker og ikke-aseptiske HDPE-flasker. Tetra afgav de oplysninger, der var anmodet om, den 11. september 2001.

(4) Det Rådgivende Udvalg drøftede udkastet til denne beslutning den 19. oktober 2001.

I. PARTERNE

(5) Tetra, den anmeldende part, er en privatejet koncern, som er aktiv inden for design og fremstilling af udstyr, hjælpematerialer og supplerende serviceydelser i forbindelse med forarbejdning, emballering og distribution af flydende levnedsmidler (kendt som Tetra Paks emballeringsvirksomhed). Tetras virksomhed omfatter traditionel kartonemballering, hvor den er førende på verdensmarkedet, og mere begrænsede aktiviteter inden for plastemballeringssektoren. Tetra beskæftiger sig også med levering af udstyr, systemer, accessorisk udstyr og hjælpematerialer til mejeribrugsproduktion og kvægavl (kendt som DeLaval).

(6) Sidel beskæftiger sig med design og fremstilling af emballeringsudstyr og -systemer, særlig blæsestøbningsmaskiner, barriereteknologi og fyldemaskiner til PET-plastflasker (polyethylenterephthalat). Sidel er verdens førende virksomhed inden for produktion og levering af blæsestøbningsmaskiner. Virksomheden har også aktiviteter inden for ingeniørvirksomhed, transportanlæg, indpakning og palletransport samt sundheds- og skønhedsprodukter.

II. TRANSAKTIONEN OG FUSIONEN

(7) Den 27. marts 2001 offentliggjorde Tetra Laval SA et offentligt overtagelsestilbud på alle udstedte cirkulerende aktier i Sidel. Tetra Laval SA er et ikke-børsnoteret aktieselskab undergivet fransk ret, som har til formål at besidde de Sidel-aktier, der blev erhvervet via det offentlige overtagelsestilbud. Det er et helejet datterselskab af Tetra.

(8) Tetra Laval SA's tilbud på Sidel lød på 50 EUR pr. aktie kontant. Dette svarede til en overkurs på 32 % i forhold til den gennemsnitlige aktiekurs i en tremånedersperiode og en overkurs på 52 % i forhold til aktiekursen den 21. marts 2001, men var betydeligt lavere end kursen på Sidels aktier i en periode på 3 år. Tilbuddet vurderede Sidel til ca. 1,9 mia. EUR og blev finansieret ved hjælp af Tetras eksisterende kreditlinjer og interne ressourcer. Sidels bestyrelse anbefalede enstemmigt, at tilbuddet blev godkendt.

(9) Efter fransk ret var tilbuddet betingelsesløst. Efter afgivelsen af dette tilbud blev omkring 27,1 mio. aktier, ca. 81,3 % af Sidels cirkulerende aktier, overdraget til Tetra Laval SA. Foruden disse aktier erhvervede Tetra Laval SA yderligere omkring 3,5 mio. aktier i Sidel, dels på det åbne marked, dels gennem individuelle aktiekøb hos større aktionærer. Tetra er således på nuværende tidspunkt i besiddelse af 92 % af Sidels aktier.

(10) Den planlagte erhvervelse, hvorved Tetra erhverver enekontrol med Sidel, udgør en fusion som omhandlet i fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

III. FÆLLESSKABSDIMENSION

(11) De berørte virksomheder har tilsammen en omsætning på verdensplan på over 5 mia. EUR(5) (Tetra [...]*(6) EUR og Sidel [...]* EUR i 2000). Tetra og Sidel har hver især en omsætning inden for Fællesskabet på over 250 mio. EUR (Tetra [...]* EUR og Sidel [...]* EUR i 2000), og ingen af dem har over to tredjedele af deres samlede omsætning i én og samme medlemsstat. Den anmeldte transaktion har derfor fællesskabsdimension i den i fusionsforordningens artikel 1, stk. 2, anførte betydning.

IV. FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

A. GENEREL BESKRIVELSE AF SEKTOREN FOR EMBALLERING AF FLYDENDE LEVNEDSMIDLER

1. INDLEDNING

(12) Denne transaktion vil hovedsagelig få konkurrencemæssige virkninger i sektoren for emballering af flydende levnedsmidler. Dette er den industrisektor, hvor parterne har koncentreret deres aktiviteter. Parterne driver hovedsagelig virksomhed i to segmenter af sektoren for emballering af flydende levnedsmidler: plastemballering, navnlig PET-emballering, og kartonemballering. Behandlingen af sektoren vil derfor være koncentreret om disse to segmenter. En detaljeret analyse af de relevante produktmarkeder findes i afsnit IV.B.

(13) Emballering af flydende levnedsmidler er et komplekst område, som omfatter en række forskellige teknologier og forskelligt udstyr. Flydende levnedsmidler (vand, mejeriprodukter, frugtsaft, kulsyreholdige læskedrikke osv.) kan emballeres i forskellige emballager. Der anvendes fire hovedemballeringsmaterialer til emballering af flydende levnedsmidler: karton, plast (herunder PET og HDPE), dåser og glas.

(14) Drikkevarevirksomhederne anvender i stigende grad en række forskellige materialer til emballering af deres produkter, f.eks. findes Coca-Cola i glas, PET og aluminiumsdåser. Den teknologi og form for emballage, der kan anvendes til emballering af et givet flydende levnedsmiddel, er i vidt omfang bestemt af dets karakteristika. Desuden afgør forbrugerpræferencer og tradition i nogle tilfælde valget af materiale, f.eks. anvendes der næsten udelukkende glas til vin og champagne. Prisen er ligeledes en relevant faktor. Nedenstående diagram viser de mange forskellige slags emballage, som drikkevarevirksomheder i hele verden anvender til emballering af det samme flydende levnedsmiddel, ice tea.

Kilde: Canadean Ice-tea Report 2000

>PIC FILE= "L_2004043DA.001901.TIF">

2. EMBALLERING INTERNT I VIRKSOMHEDEN OG EMBALLERING FORETAGET AF OMDANNERE

(15) Flydende levnedsmidler emballeres generelt på to måder: internt hos producenterne af flydende levnedsmidler og af såkaldte omdannere, der fremstiller flasker. Emballering internt i virksomheden kræver, at der købes emballeringsudstyr og installeres emballeringslinjer i drikkevarevirksomhedens produktionshal. I modsætning hertil fremstiller omdannere tom emballage, som derpå enten fyldes af påfyldningsvirksomheder eller sælges til drikkevarevirksomheder med henblik på påfyldning internt. Et koncept, der ligger derimellem, er en såkaldt "hole-through-the-wall"-aftale, hvor en omdanner installerer maskiner i nærheden af drikkevarevirksomhedens produktionshal og fremstiller flasker, som bogstavelig talt føres igennem et hul i muren til drikkevarevirksomheden, hvor de påfyldes. Blandt omdannerne hører virksomheder som Schmalbach-Lubeca, Pechiney og Crown Cork & Seal.

(16) I forbindelse med de fire hovedemballeringsmaterialer er der forskelle med hensyn til, hvilke aktiviteter der finder sted internt, og hvilke aktiviteter omdannere tager sig af. Kartonemballering finder hovedsagelig sted internt i en ettrinsproces, som kombinerer formgivningen og påfyldningen af emballagen. PET blæses og påfyldes hovedsagelig internt i virksomheden i to forskellige trin, men PET-flasker fremstilles også i store mængder af omdannere. Stort set alt glas og alle dåser fremstilles af omdannere.

(17) Til emballering af et flydende levnedsmiddel er der behov for en række forskellige specifikke former for udstyr og input, lige fra råmaterialet (præform af plastharpiks, aluminium, karton, glas) til den maskine, som formgiver den tomme emballage, der føres til en fyldemaskine, hvor emballagen fyldes og forsegles, herunder transportanlæg, lukkemaskiner og andet sekundært udstyr. Udstyrsleverandørerne sælger deres maskiner til drikkevarevirksomheder med henblik på intern produktion og til selvstændige omdannere.

(18) Salg af udstyr sker normalt i form af individuelle tilbud. Dette kan være på grundlag af en udbudsprocedure eller efter en direkte opfordring til at afgive tilbud. Den endelige pris fastsættes under forhandlinger med kunden og afhænger af faktorer som f.eks. maskintype, kapacitet, kundespecifikationer, servicering og hjælpematerialer samt forhandlingsstyrke.

(19) Parterne har aktiviteter inden for kartonemballering og plastemballering (PET og HDPE). Det er derfor hensigtsmæssigt at beskrive de forskellige trin og former for udstyr, der er nødvendige til karton- og plastemballering af flydende levnedsmidler.

3. PET-EMBALLERING

(20) PET er et harpiksmateriale. PET-flasker er transparente flasker, som forbrugerne hovedsagelig kender som flasker til mineralvand og kulsyreholdige læskedrikke. Emballering af flydende levnedsmidler i PET-flasker kræver en kombination af særlige maskiner og i givet fald en barriereteknologi. Emballeringsprocessen består af tre forskellige trin: a) fremstilling af plastpræforme, dvs. de sprøjtestøbte emner, der anvendes til fremstilling af PET-flasker, b) fremstilling af tomme PET-flasker ved hjælp af plastpræformene i særlige strækblæsestøbningsmaskiner og c) påfyldning af de færdige PET-flasker med det flydende levnedsmiddel ved hjælp af en specialkonstrueret fyldemaskine. Drikkevarevirksomheder fremstiller og påfylder normalt selv PET-flasker internt. De køber også tomme PET-flasker hos omdannere.

(21) I en typisk PET-emballeringslinje indgår følgende maskiner:

Ekstruderingsmaskiner: Præforme fremstilles af harpiks i ekstruderingsmaskiner(7). Der anvendes særlige maskiner til at fremstille præforme med forbedrede barriereegenskaber. Præforme fremstilles normalt af omdannere og sælges som masseprodukter til drikkevarevirksomheder. Prisen på standardpræforme (uden barriereegenskaber) afhænger i vidt omfang af prisen på harpiks på det åbne marked. Præforme med barriereegenskaber er ikke masseprodukter.

Strækblæsestøbningsmaskiner: ("SBM-maskiner"). SBM-maskiner er komplekst udstyr, der anvendes til fremstilling af færdige PET-flasker ved at strække og blæse PET-præformene i et formværktøj, som giver flasken dens endelige form (strækblæsestøbning).

Fyldemaskiner: PET-flasken fyldes enten aseptisk(8) eller ikke-aseptisk ved hjælp af specialkonstruerede fyldemaskiner. Ikke-aseptiske PET-fyldemaskiner anvendes normalt til kulsyreholdige drikkevarer, mineralvand, spiseolie og frisk mælk. Aseptiske PET-fyldemaskiner anvendes til langtidsholdbar frugtsaft, ikke-kulsyreholdige læskedrikke med frugtsmag eller anden smag, drikkeklar te og kaffe samt flydende mejeriprodukter. I forbindelse med aseptisk påfyldning steriliseres flaskerne og lukkes med steriliserede låg.

Sekundært linjeudstyr: Efter påfyldning forsynes PET-flaskerne med låg, etiketteres og pakkes på paller med den behørige indpakning. Lågpåsætningsmaskine: I direkte forbindelse med fyldemaskinen forsyner lukkemaskinen flasken med låg. Afhængigt af lukkeanordninger og fyldemaskinemodel kan dette også gøres inde i fyldemaskinen. Etiketteringsmaskine: Efter at flaskerne er blevet påfyldt og forsynet med låg, etiketteres de med den enkelte produktetiket (papir eller plast). Krympefolieanlæg: Med henblik på at lette den videre transport, oplagring og opstilling af flaskerne pakkes de undertiden sammen (f.eks. i pakker a 6 flasker) i plastfolie. Disse anlæg kaldes krympepakkemaskiner, undertiden også foliemaskiner eller foliepakkemaskiner. Kartonpakkemaskine: Også med henblik på at lette den videre transport og oplagring pakkes flaskerne derpå, i forbindelse med nogle produktionslinjer, i pap- eller plastbakker i en kartonpakkemaskine. Disse maskiner kaldes undertiden kartonneringsmaskiner eller wrap-around-maskiner. Palleteringsmaskine: Endelig er afslutningen på produktionslinjen palletransporten, hvor flaskerne i multipacks, kartoner, bakker eller kasser lastes med henblik på transport. Pallen omvikles med plaststrækfolie, som binder pallen sammen og beskytter den under transporten.

Mellem SBM-maskinen og fyldemaskinen fremføres flaskerne på tryklufttransportører, dvs. transportkæder, der griber fat om flaskernes krave og fremfører dem ved hjælp af luft der blæses under flaskehalsen. Mellem de øvrige maskiner fremføres flaskerne på båndkæde eller standardtransportbånd.

Barriere

(22) Med hensyn til iltfølsomme produkter (f.eks. frugtsaft eller øl) er det nødvendigt at forbedre en PET-flaskes barriereegenskaber over for gas. En af de basale tekniske forskelle mellem PET og andre materialer, der anvendes til emballering af flydende levnedsmidler og drikkevarer, er det forhold, at PET er gaspermeabel(9).

(23) For at forbedre PET's barriereegenskaber anvendes barriereteknologi i forbindelse med PET-flasken i standardudførelse. Der er udviklet forskellige barriereteknologier. Barriereteknologi er ikke specielt knyttet til en bestemt form for SBM-maskine. Barriereteknologien ligger enten i det materiale, der anvendes til præformen, tilføres præformene eller påføres den færdige flaske, når processen i SBM-maskinen er afsluttet. I alle tilfælde anvendes SBM-maskiner i standardudførelse. I tilfælde, hvor barrieren ikke er indeholdt i selve præformene, men påføres den færdige PET-flaske, skal der imidlertid anvendes et særskilt specialkonstrueret anlæg til barrierecoating.

(24) Med hensyn til lysfølsomme produkter, f.eks. hvid UHT-mælk, skal der tilføres en lysbarriere. I forbindelse med lysbarriereteknologi anvendes pigmenteret PET eller en påkrympet etikette ("sleeve"), der dækker PET-flasken.

4. HDPE-EMBALLERING

(25) HDPE er et high density polyethylen-plastmateriale. I modsætning til PET har HDPE ikke et fuldstændigt transparent glaslignende udseende, men er snarere "uklar". Forbrugerne kender HDPE som emballeringsmateriale til hovedsagelig UHT-mælk, navnlig i Det Forenede Kongerige.

(26) HDPE produceres på samme måde som PET, men med andre maskiner. HDPE-flasker fremstilles ved hjælp af EBM-maskiner. HDPE-flasker påfyldes ved hjælp af specialkonstruerede aseptiske og ikke-aseptiske HDPE-fyldemaskiner.

5. KARTONEMBALLERING

(27) Ved kartonemballering føres et udstanset, men endnu ikke bukket ("fladt") kartonmateriale ind i en enkelt fyldemaskine til kartoner, hvor det bukkes og påfyldes.

(28) Det er vigtigt at bemærke, at kartonemballering følger en anden forsyningsrute end i forbindelse med PET-emballering. I modsætning til PET med de særskilte produktionstrin (præforme, tomme flasker, påfyldning) foregår kartonemballeringen af flydende levnedsmidler i en integreret proces, hvor emballagen formes, fyldes og forsegles, ofte benævnt "form-fill-seal". Alle disse operationer udføres på en enkelt maskine til kartonemballering i drikkevarevirksomhedens fabrik. Leverandøren af kartonmaskinen, f.eks. Tetra, leverer almindeligvis såvel maskinerne som kartonemnerne (flade kartoner eller kartonruller, som af maskinen formgives til emballagens endelige form). Der findes særskilte aseptiske og ikke-aseptiske kartonmaskiner, og der sondres mellem aseptisk og ikke-aseptisk kartonemballering i hele emballeringsprocessen lige fra formgivningen af den flade karton og til bukningen og påfyldningen heraf.

(29) I en typisk kartonemballeringslinje indgår følgende væsentlige maskiner:

Fyldemaskine til kartoner: Fyldemaskinen såvel bukker som påfylder kartonerne, som enten er udstanset flade, såkaldte "blanks", eller, som i forbindelse med Tetras aseptiske maskiner, leveres i ruller. Når kartonemballagen er udformet til at skulle have plastlåg, påsættes dette i nogle tilfælde helt eller delvis i fyldemaskinen, men påsættes i de fleste tilfælde ved hjælp af en lågpåsætningsmaskine.

Lågpåsætningsmaskine: Med lågpåsætningsmaskinen forsynes kartoner, der er udformet til at skulle have låg (hovedsagelig gavltopformede kartoner ("gable top"), med plaståbninger. Krympefolieanlæg: Med henblik på at lette transport, oplagring og opstilling af kartonerne pakkes de undertiden sammen i plastfolie i et krympefolieanlæg, også kaldet foliemaskiner eller foliepakkemaskiner. Pakkemaskine: Med henblik på at lette den videre transport og oplagring pakkes kartonerne derpå i pap- eller plastbakker i en særlig pakkemaskine ("tray packer"). Disse maskiner kaldes undertiden kartonneringsmaskiner eller kartonpakkemaskiner. Palleteringsmaskine: Afslutningen på produktionslinjen er ofte palleteringstrinnet, hvor kartonerne sættes på paller med henblik på den endelige distribution.

Maskinerne er indbyrdes forbundet ved hjælp af et transportanlæg. I forbindelse med kartonemballeringslinjer er der hovedsagelig tale om transportører i flad udformning, hvor kartonerne "står" på et transportbånd.

B. RELEVANTE PRODUKTMARKEDER

1. INDLEDNING

(30) Tetra var af den opfattelse i anmeldelsen, at den foreliggende transaktion vedrører sektoren for fremstilling og levering af udstyr til emballering af flydende levnedsmidler i PET-flasker, da der i denne sektor er horisontale overlapninger mellem parternes aktiviteter med hensyn til specifikke former for udstyr. Tetra har således identificeret tre horisontalt berørte markeder inden for sektoren for PET-emballeringsudstyr: SBM-maskiner med lav kapacitet, barriereteknologier og aseptiske PET-fyldemaskiner. Tetra mener ikke, at de relevante produktmarkeder, der skal lægges til grund ved analysen af transaktionen, omfatter mere end disse tre markeder. Tetra tilkendegav dette synspunkt i svaret på Kommissionens klagepunktsmeddelelse af 21. september 2001 ("svaret") og ved den mundtlige høring den 26. september 2001 ("den mundtlige høring"). Tetra har endvidere fremført, at PET-emballeringssystemer og -udstyr og kartonsystemer ikke er nært forbundne markeder, og at der anvendes en række forskellige emballeringsmaterialer til at markedsføre og emballere flydende levnedsmidler, dvs. karton, PET, HDPE, glas og dåser. Tetra har anført, at disse emballeringsmaterialer hver især udgør særskilte produktmarkeder.

(31) Kommissionen bemærker, at Tetras og Sidels aktiviteter dækker en meget stor del af sektoren for udstyr til emballering af flydende levnedsmidler, og at begge parter beskriver sig selv på grundlag af deres samlede aktiviteter inden for emballering af flydende levnedsmidler. Begge parter er aktive inden for SBM-maskiner, barriereteknologier, aseptiske PET-fyldemaskiner og sekundært PET-udstyr (transportanlæg osv.).

(32) Endvidere fremstiller Sidel også formværktøjer (et formgivet værktøj i blæsestøbningsmaskinen, hvor den varme præform strækkes og blæses i PET-beholderens endelige form), ikke-aseptiske PET-fyldemaskiner, PET-fyldemaskiner til hot-fill (varm påfyldning), EBM-maskiner (hvormed der fremstilles HDPE-flasker), aseptiske og ikke-aseptiske HDPE-fyldemaskiner(10), sekundært linjeudstyr og udstyr i forbindelse med distributionsemballage.

(33) Tetras hovedvirksomhed er koncentreret om kartonemballering, hvor den er langt den største aktør inden for aseptiske kartonemballeringsmaskiner og aseptiske kartoner samt ikke-aseptiske kartonemballeringsmaskiner og ikke-aseptiske kartoner. Tetra er tillige aktiv inden for forarbejdning af flydende levnedsmidler. I sektoren for plastemballering fremstiller Tetra desuden PET-præforme, HDPE-flasker og plastlukkeanordninger til drikkevareflasker. Tetra opererer desuden på markedet for EBM-maskiner via en [...]* aftale med Graham Engineering Corporation ("Graham"), USA. [...]*. Graham-maskinerne kan fuldt ud tilpasses specialfremstillede HDPE-flasker til pasteuriserede produkter, produkter med længere holdbarhed og aseptiske produkter. Tetra har også udviklet et lineært aseptisk EBM-påfyldningssystem, LFA-20, som er designet til emballering af UHT-mælk og frugtsaft. Maskinen kræver ikke et "rent rum", men er forsynet med et meget lille internt aseptisk kammer, hvilket nedsætter kundens investerings- og driftsomkostninger.

(34) Kommissionen mener, at selv om de direkte horisontale overlapninger mellem parternes specifikke udstyr kan være et hensigtsmæssigt udgangspunkt for analysen af det relevante marked, er det vigtigt, at analysen foretages på baggrund af "det almindelige marked for emballering af flydende levnedsmidler"(11). Dette er endnu mere relevant i den foreliggende sag i betragtning af parternes mange og forskelligartede aktiviteter i sektoren for emballering af flydende levnedsmidler som helhed.

(35) Kommissionen har behandlet markedet for emballering af levnedsmidler og drikkevarer i en række tidligere beslutninger(12). I mange af de tidligere beslutninger(13) nåede Kommissionen ikke til en endelig konklusion med hensyn til afgrænsningen af det relevante produktmarked, men tog udgangspunkt i, at markedet skulle opdeles på grundlag af emballeringsmaterialet og følgelig emballeringsudstyret (særskilt marked for glasemballage, for karton osv.). I en lang række beslutninger(14) anførte Kommissionen imidlertid også, at markedet for emballering af flydende levnedsmidler er komplekst, og at det endelige anvendelsesformål og andre kriterier kan være relevante for markedsafgrænsningen.

(36) Kommissionen er forpligtet til at se nærmere på, hvordan markedet fungerer, og foretage en adækvat afgrænsning af det relevante marked på grundlag af den tidligere, nuværende og sandsynlige fremtidige situation inden for emballageindustrien. Det er derfor nødvendigt at indlede analysen af det relevante marked med at undersøge, om PET- og andre emballeringssystemer konkurrerer indbyrdes i et sådant omfang, at de skal henregnes til det samme relevante produktmarked.

(37) For at vurdere, hvorvidt forskellige emballeringssystemer er substituerbare, er det også relevant at undersøge markedet i det senere omsætningsled for det færdigemballerede produkt i forbrugerleddet, dvs. at konstatere, om forbrugerne anser de forskellige emballager for at være substituerbare. Tetra har anført, at manglen på en klar sondring mellem markedet i det senere led for det emballerede produkt og markedet i det tidligere led for udstyr bringer forvirring i konkurrencevurderingen. Kommissionen er enig med den anmeldende part i, at de to markeder er særskilte. Kommissionen er imidlertid af den opfattelse, at efterspørgslen efter udstyr kun kan afledes af efterspørgslen efter de slutprodukter, som emballeres ved hjælp af udstyret. Det er derfor nødvendigt at undersøge markedet i de senere omsætningsled. Den anmeldende parts økonomiske konsulenter er enige heri, når de anfører, at "efterspørgslen efter kartonmaskiner er afledt af efterspørgslen efter produkter i kartoner. På samme måde er efterspørgslen efter SBM-maskiner afledt af efterspørgslen efter produkter i PET-flasker"(15). Det er imidlertid vigtigt at bemærke, at hvis det konstateres, at der er tale om efterspørgselssubstitution på markedet i de senere omsætningsled, indebærer dette ikke nødvendigvis, at der er substitution på markedet i det tidligere omsætningsled, da der kan være en række faktorer, f.eks. høje omstillingsomkostninger, som forhindrer kunderne i det umiddelbart efterfølgende led, dvs. drikkevarevirksomhederne, i at skifte fra et emballeringssystem til et andet, selv om forbrugerne måtte være rede til et sådant skift.

(38) I betragtning af den komplekse beskaffenhed af sektoren for emballering af flydende levnedsmidler er det hensigtsmæssigt at definere den terminologi, der vil blive anvendt i denne beslutning: a) ved "emballeringssystem eller emballeringsmateriale" forstås det emballeringssystem eller emballeringsmateriale, som en drikkevarevirksomhed anvender til sine produkter (karton, PET, glas osv.); b) ved "emballeringsudstyr" forstås SBM-maskiner, kartonemballeringsmaskiner, glasemballeringsmaskiner osv., c) ved "emballage" forstås de flade kartoner, tomme PET-flasker eller præforme osv., d) ved "det emballerede produkt" forstås appelsinsaft i PET, UHT-mælk i karton osv., e) ved "slutprodukt" forstås den type flydende levnedsmiddel, der skal emballeres. Denne terminologi vil blive anvendt i resten af teksten i forbindelse med analysen af det relevante marked og vurderingen af spørgsmålet om dominans.

2. SUBSTITUTION MELLEM EMBALLERINGSSYSTEMER

(39) Kommissionen er af den opfattelse, at analysen af det relevante marked bør være koncentreret om en vurdering af, om alternative emballeringsmaterialer og følgelig alternative emballeringssystemer konkurrerer indbyrdes i et sådant omfang, at de skal henregnes til det samme relevante produktmarked(16). Hvis dette er tilfældet, er det nødvendigt at se nærmere på, om det er let for kunderne at skifte fra en form for alternativt emballeringsudstyr til en anden, f.eks. en fyldemaskine til kartoner og det tilsvarende PET-udstyr, enten en PET-SBM-maskine sammen med en PET-fyldemaskine eller en PET-kombimaskine, således at de to former for udstyr bør henregnes til det samme relevante produktmarked.

2.1. Slutproduktsegmenter

(40) Kommissionens undersøgelse har vist, at anvendelsen af et givet emballeringsmateriale til et givet flydende levnedsmiddel hovedsagelig er bestemt af det flydende levnedsmiddels karakteristika. Når man ser nærmere på, om to emballeringsmaterialer og følgelig to emballeringssystemer potentielt er indbyrdes substituerbare, skal man derfor først undersøge, om de er i stand til at emballere de samme flydende levnedsmidler.

(41) Hvert enkelt slutprodukt har meget særlige karakteristika, som bestemmer valget af emballage. F.eks. kræver kulsyreholdige læskedrikke emballage, som kan modstå trykket fra karboniseringen; til f.eks. disse drikkevarer er det ganske enkelt ikke muligt at vælge karton. Mælk kræver en lysbarriere. Øl kræver både en lysbarriere og en iltbarriere. I nogle tilfælde afgør forbrugerpræferencer og tradition valget af materiale, f.eks. anvendes der næsten udelukkende glas til vin og champagne. Som følge heraf har f.eks. et mejeri, der ønsker at emballere sit produkt, ikke nødvendigvis mulighed for at vælge blandt alle emballeringsmaterialerne. Der findes imidlertid produkter, som kan emballeres i forskellige materialer.

(42) Tetra har anført, at det med hensyn til emballeringsudstyr ikke er hensigtsmæssigt at foretage sondringer på grundlag af det endelige anvendelsesformål. Tetras argumentation var fokuseret på SBM-maskiner, som ifølge Tetra er generiske, dvs. en SBM-maskine producerer en tom flaske, som kan anvendes til forskellige typer slutprodukter. Den anmeldende parts argumenter med hensyn til SBM-maskiner vurderes nedenfor i betragtning 176-182.

(43) Kommissionens analyse viser, at selv med hensyn til angiveligt "generisk" udstyr som en SBM-maskine er det berettiget at undersøge markedet for udstyr på grundlag af de endelige anvendelsesformål. En analyse, der er baseret på de endelige anvendelsesformål, er endnu mere relevant, når man sammenligner hele emballeringssystemer for at vurdere, hvorvidt de eventuelt tilhører samme produktmarked. I betragtning af, at hvert enkelt flydende levnedsmiddel har meget særlige karakteristika, som er bestemmende for, om en given form for emballage er tilgængelig, er det nødvendigt at se på slutprodukter for at vurdere, om forbrugeren anser forskellige emballeringsmaterialer "for indbyrdes substituerbare på grund af deres egenskaber, pris og anvendelsesformål"(17). Det er klart, at kunden kun vil kunne vælge mellem de emballeringsmaterialer, som er i stand til at emballere det givne flydende levnedsmiddel, og at emballeringsmaterialer, som er uegnede til et givet produkt, som følge heraf aldrig vil kunne udøve et konkurrencemæssigt pres i dette produktsegment. Konkurrencevilkårene kan derfor være forskellige inden for hvert enkelt slutproduktsegment(18).

(44) På baggrund heraf er Kommissionen nået til den konklusion, at en opdeling efter endeligt anvendelsesformål udgør et hensigtsmæssigt analytisk redskab til at vurdere markedet for udstyr til emballering af flydende levnedsmidler(19).

(45) Analysen i denne beslutning er koncentreret om de produkter, der kan emballeres i såvel karton som PET: flydende mejeriprodukter, frugtsaft og nektar ("frugtsaft"), ikke-kulsyreholdige læskedrikke med frugtsmag og drikkeklar te og kaffe ("te/kaffe"). De fælles produktsegmenter, flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe, udgør en stor andel af den samlede sektor for flydende levnedsmidler; de tegnede sig for ca. 40 % af alle ikke-alkoholholdige drikkevarer i 2000. Disse produkter er traditionelt blevet emballeret i karton på grund af deres specifikke karakteristika, ilt- og lysfølsomhed, og emballeres i stigende grad i PET som et resultat af de nylige forbedringer inden for PET-teknologien og ændringer i forbrugernes efterspørgsel. Drikkevareindustrien betegner disse drikkevarer som "følsomme". Kommissionen har derfor vurderet transaktionens virkninger med særlig hensyntagen til denne opdeling efter endeligt anvendelsesformål.

2.2. Aseptisk og ikke-aseptisk emballering

(46) Med hensyn til emballering af flydende drikkevarer er der stor forskel, om påfyldningen sker aseptisk eller ikke-aseptisk. Ved aseptisk emballering forstås generelt den proces, hvor steriliserede produkter påfyldes emballage, der er steriliseret, i et sterilt miljø, som har til formål at forhindre ny kontaminering. Ved steriliseringen elimineres mikroorganismer, som senere ville kunne nedbryde produktet(20). Ved at sikre sterilitet forlænger den aseptiske påfyldning af flydende levnedsmidler produktets holdbarhed betydeligt. Aseptisk påfyldning kan foretages med en række forskellige former for emballage: glas, karton, PET og HDPE. Karton er det emballeringsmateriale, der hovedsagelig anvendes til aseptisk påfyldning, og det tegner sig for en dominerende andel af markedet.

(47) Aseptisk påfyldning anvendes hovedsagelig i forbindelse med såkaldte "følsomme" produkter, dvs. frugtsaft (eller frugtsaftbaserede drikkevarer) og flydende mejeriprodukter. Frugtsaft og mejeriprodukter kan også emballeres ikke-aseptisk, i hvilket tilfælde de kræver distribution på køl. De fleste andre produkter emballeres ikke-aseptisk uden at kræve distribution på køl.

(48) Frugtsaft og flydende mejeriprodukter adskiller sig fra hinanden i én væsentlig henseende: frugtsaft har et højt syreindhold, mens flydende mejeriprodukter har et lavt syreindhold. Produkter med et lavt syreindhold kræver strengere aseptiske forhold. I modsætning til produkter med et højt syreindhold vil en eventuel manglende sterilitet i forbindelse med flydende mejeriprodukter med et lavt syreindhold resultere i, at der er patogene bakterier til stede, som er farlige for forbrugernes sundhed. Det er derfor af afgørende betydning i forbindelse med flydende mejeriprodukter, at der anvendes en brugbar aseptisk proces.

(49) Kommissionen har set nærmere på muligheden for substitution mellem aseptisk og ikke-aseptisk emballering i tidligere beslutninger(21) og konkluderet, at aseptisk emballering udgør et særskilt produktmarked. Denne sondring er blevet bekræftet af Retten i Første Instans og Domstolen(22).

(50) Kommissionens tidligere vurdering er fortsat gyldig og blev bekræftet af markedsundersøgelsen i denne sag. Aseptisk emballerede produkter har en meget længere holdbarhed end produkter, der er emballeret ikke-aseptisk, og tilgodeser forskellige behov. Aseptisk mælk kan typisk holde sig i 6 måneder, mens ikke-aseptisk mælk har en holdbarhed på under en måned. Distributionen er forskellig (distribution ved stuetemperatur/på køl), smagen påvirkes betydeligt, hvorfor produkterne næppe er substituerbare fra forbrugerens synspunkt, og efterspørgselselasticiteten er meget lav. Desuden er der ingen substituerbarhed på udbudssiden (aseptiske og ikke-aseptiske fyldemaskiner anvender en meget forskellig teknologi), og ikke alle leverandører er i stand til at fremstille begge maskiner, da den aseptiske teknologi er meget mere kompliceret.

(51) Med hensyn til udstyr (kartonmaskiner eller PET-fyldemaskiner) er sondringen mellem aseptisk og ikke-aseptisk emballering også blevet bekræftet af markedsundersøgelsen. Alle markedsaktører svarede, at der ikke er nogen substitution mellem aseptisk og ikke-aseptisk påfyldning. Dette synspunkt er ikke blevet anfægtet af parterne. Det konkluderes derfor, at det er rimeligt at opdele markedet i aseptiske og ikke-aseptiske emballeringssystemer.

2.3. Emballeringssystemer, der anvender PET, og emballeringssystemer, der anvender andre materialer

(52) Den anmeldende part har anført, at emballeringssystemer, der anvender forskellige materialer, navnlig kartonemballeringssystemer og PET-emballeringssystemer, udgør særskilte produktmarkeder i forbindelse med den konkurrenceretlige analyse. Tetra har anført, at ingen leverandør af PET-udstyr har nogen magt til at påvirke en drikkevarevirksomheds valg mellem karton- og PET-emballering. Tetra har i denne henseende fremført følgende begrundelse, som er baseret på to hovedargumenter: i) minimal overlapning: PET og karton anvendes til forskellige slutprodukter med meget få fælles produkter, og anvendelsen af PET er begrænset med hensyn til de fælles produkter og vil ikke vokse i fremtiden, ii) ingen begrænsninger med hensyn til prissætning: selv med en overlapning i forbindelse med fælles produkter og en fremtidig vækst udgør PET- og kartonemballeringssystemer særskilte produktmarkeder, og prissætningen i forbindelse med det ene system begrænser ikke prissætningen i forbindelse med det andet. Grunden hertil er, at den væsentligste faktor for valget af emballeringssystemer er slutproduktets markedsføringsmæssige differentiering, udformning, positionering, forbrugermålgruppe osv.

(53) Kommissionen er enig i, at emballeringssystemer, der anvender andre materialer, f.eks. glas og dåser, udgør særskilte relevante produktmarkeder i forbindelse med den konkurrenceretlige analyse, og at PET-emballeringssystemer derfor tilhører et særskilt produktmarked, da valget af det enkelte emballeringsmateriale primært sker ud fra markedsføringsmæssige betragtninger. Kommissionen er imidlertid ikke enig i, at karton og PET ikke har fælles produktsegmenter, og at der ikke kan være tale om et samspil mellem de to. Som det vil blive forklaret nedenfor i afsnit IV.3.3 om væksten i anvendelsen af PET, er Kommissionen af den opfattelse, at PET vil opleve en hastig vækst i de samme slutproduktsegmenter som karton. I betragtning af, at parterne har væsentlige aktiviteter inden for karton og PET (Tetra er en dominerende aktør inden for kartonemballering, og Sidel en førende aktør inden for PET-emballeringsudstyr), har Kommissionen besluttet at se nærmere på samspillet mellem karton og PET og den fremtidige vækst i anvendelsen af PET i de traditionelle slutproduktsegmenter for karton.

3. SAMSPILLET MELLEM PET OG KARTON

(54) Kommissionens undersøgelse viste, at den anmeldende parts påstand om, at der er minimale overlapninger mellem kundegrundlaget i forbindelse med PET og karton, ikke er korrekt.

3.1. Overlapning i forbindelse med slutproduktsegmenter

(55) PET og karton har traditionelt været anvendt til påfyldning af forskellige drikkevarer. Dette skyldes hovedsagelig, at disse emballeringsløsninger har forskellige fysiske karakteristika. Karton er ikke-transparent og egner sig derfor til ilt- og lysfølsomme produkter, men kan ikke modstå karbonisering. PET er transparent og kan modstå karbonisering, men har traditionelt været mindre egnet til ilt- og lysfølsomme produkter. Som følge heraf er karton hovedsagelig blevet anvendt til flydende mejeriprodukter (primært hvid mælk) og frugtsaft, mens PET hovedsagelig er blevet anvendt til vand (ikke-kulsyreholdig og kulsyreholdig) og kulsyreholdige læskedrikke(23).

(56) Dette fremgår af nedenstående tabel 1 og 2(24), som viser de væsentligste drikkevarer, der emballeres i henholdsvis karton og PET. Produkter, hvor der både anvendes PET og karton, er angivet med kursiv.

Tabel 1

Kartonprodukter i EØS i 1999

>TABELPOSITION>

Tabel 2

PET-produkter i EØS i 1999

>TABELPOSITION>

(57) Det fremgår af tabel 1 og 2, at PET er et egnet materiale til emballering af alle de produkter, der traditionelt er blevet emballeret i karton. Fra kartonsektorens synspunkt kan PET derfor potentielt udgøre et alternativt konkurrerende materiale til hele spektret af kartonemballerede produkter.

(58) De væsentligste fælles slutproduktsegmenter, hvor såvel karton som PET er egnede emballeringsmaterialer, er flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe, de såkaldte "følsomme" drikkevarer(25). Denne standardkategorisering anvendes ofte i industrianalyser, uafhængige undersøgelser og Sidels eget materiale(26). Disse produkter dækker næsten hele spektret af kartonemballerede produkter og tegner sig på nuværende tidspunkt for omtrent 40 % af alle ikke-alkoholholdige drikkevarer (vand, kulsyreholdige læskedrikke, flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe (inkl. sportsdrikke)). Alle kan emballeres i PET og bliver det også på nuværende tidspunkt. Endvidere ligner disse fire kategorier hinanden, idet de alle er "følsomme" produkter, der emballeres både aseptisk og ikke-aseptisk, men de er også indbyrdes forskellige, idet der med hensyn til hver kategori som følge af produktets specifikke karakteristika skal anvendes lidt forskellige emballeringsløsninger (frugtsaft har et højt syreindhold, mens flydende mejeriprodukter har et lavt syreindhold, læskedrikke med frugtsmag og ice tea kræver ikke i samme grad en iltbarriere som frugtsaft).

3.2. Nuværende anvendelse af PET i de fælles produktsegmenter

(59) Den anmeldende part har anført, at selv i de produktsegmenter, som er fælles for karton og PET, er anvendelsen af PET meget begrænset og vil ikke vokse væsentligt i fremtiden. Dette skyldes navnlig de tekniske vanskeligheder, der er forbundet med at udvikle en lysbarriere til aseptisk mælk med lavt syreindhold, som vil være tilstrækkelig til at beskytte mælken mod lys og samtidig udgøre en omkostningseffektiv emballeringsløsning. Ifølge Tetra kan der således ses bort fra PET's tilstedeværelse i de fælles produktsegmenter.

(60) Kommissionens analyse har ikke støttet den anmeldende parts synspunkt. Det er korrekt, at PET endnu ikke har gjort et betydeligt indhug i de væsentligste kartonprodukter (flydende mejeriprodukter og frugtsaft), hvilket hovedsagelig skyldes PET's historiske tekniske begrænsninger, som indtil videre har gjort det til et ufuldkomment materiale, navnlig til aseptisk påfyldning. Kommissionens undersøgelse har imidlertid vist, at parterne, deres konkurrenter og tredjeparter, herunder store kemiske virksomheder, er ved at foretage betydelige investeringer i forskning inden for barriereteknologi, som vil gøre det teknisk og økonomisk muligt at emballere aseptisk mælk og frugtsaft i PET. Ifølge markedsaktører vil nylige og kommende forbedringer inden for barriereteknologi samt aseptiske PET-teknologier derfor ændre den nuværende situation.

(61) Det bemærkes endvidere, at det allerede i dag er muligt at emballere og markedsføre frisk mælk, mælk med smag, ice tea, frisk frugtsaft, langtidsholdbar (hot-fill) frugtsaft, drikkevarer med frugtsmag og sportsdrikke i PET. De to segmenter, der i dag er forbundet med tekniske problemer med hensyn til anvendelsen af PET, er aseptisk frugtsaft og aseptisk hvid (UHT-) mælk.

(62) Nedenstående mærkevareprodukter, som mange forbrugere kender, er man eksempelvis begyndte at emballere i PET efter til dels at have skiftet fra en mere traditionel kartonemballering.

Flydende mejeriprodukter

Campina - Stassano (Nederlandene, Belgien), Parmalat (Italien), Granarolo (Italien)

Frugtsaft og nektar

Del Monte-frugtsaft (Det Forenede Kongerige), Pepsi Cola - Tropicana-frugtsaft (Det Forenede Kongerige), Coca Cola - Minute Maid (Belgien), Gerber - Ocean Spray (Det Forenede Kongerige), Conserve Italia - Carioga/Derby/Jolly (Italien), Parmalat - Santal (Italien)

Læskedrikke med frugtsmag/smag

Schweppes - Oasis (Frankrig, Italien), Sunkist (Belgien), Parmalat - Santa (Italien), Glaxo - Ribena (Det Forenede Kongerige)

Ice tea

Liptons - Ice tea (Belgien) Liptonice (Tyskland, Italien).

(63) Som led i undersøgelsen anmodede Tetra Canadean, en konsulentvirksomhed inden for drikkevareindustrien, om at udarbejde en undersøgelse af den tidligere og fremtidige anvendelse af PET inden for de fælles produktsegmenter, dvs. de "følsomme" produkter, i Vesteuropa.

(64) Den pågældende undersøgelse bekræfter, at PET allerede anvendes i alle de fælles produktsegmenter, i et begrænset omfang i segmenterne for flydende mejeriprodukter og frugtsaft og i et større omfang i segmenterne for læskedrikke med frugtsmag og tea.

(65) Ifølge de tal fra Canadean, som Tetra har fremlagt(27), tegnede PET sig i 2000 med hensyn til de væsentligste kartonemballerede produkter kun for 0,5 % af emballagen til flydende mejeriprodukter (karton 70 %, HDPE 17 %, glas 7 %, dåser 1 %, andre emballeringsmaterialer 5 %). Samme år tegnede PET sig kun for 0,5 % af emballagen til frugtsaft (karton 65 %, glas ca. 31 %, HDPE 2 %, dåser 1 %).

(66) Canadean konkluderede, at markedet for flydende mejeriprodukter havde været statisk i perioden 1993-2000, at væksten i anvendelsen af HDPE havde gjort indhug i salget af karton, og at PET kun havde haft en marginal virkning, hovedsagelig på bekostning af glas. Med hensyn til frugtsaft og nektar steg salget af kartoner trods væksten i anvendelsen af PET og HDPE, tilsyneladende på bekostning af glas. Kartoner tegnede sig for langt hovedparten af væksten på markedet i perioden 1993-2000.

Tabel 3

Emballeringsmaterialer til flydende mejeriprodukter samt frugtsaft og nektar. 2000((Undersøgelse fra Canadean forelagt for Kommissionen den 24. august 2001.))

>TABELPOSITION>

(67) Ifølge Tetra blev der i Fællesskabet i 2000 fremstillet 30,7 mia. liter flydende mejeriprodukter, hvoraf næsten 50 % var ikke-aseptisk og godt 50 % var aseptisk. Mælk med smag tegnede sig for 2,7 mia. liter. Anvendelsen af PET var hovedsagelig ikke-aseptisk og tegnede sig mængdemæssigt for over 60 %.

(68) Med hensyn til frugtsaft har Tetra skønnet, at der i Fællesskabet i 2000 blev produceret 9 mia. liter, hvoraf under 10 % var frugtsaft, der skal opbevares på køl (ikke-aseptisk). Inden for frugtsaft var over 80 % af anvendelsen af PET i segmentet for langtidsholdbar frugtsaft.

(69) Det billede, som fremgik af Canadeans undersøgelse, er allerede i dag meget forskelligt for segmenterne for læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe, som ikke kræver de samme barriereegenskaber som flydende mejeriprodukter og frugtsaft. PET har allerede gjort et betydeligt indhug i disse segmenter.

(70) I segmentet for læskedrikke med frugtsmag tegnede PET sig i 2000 for 20 % (karton 42 %). Denne andel forventes at vokse til ca. 22 % indtil 2005 (karton 37 %). I segmentet for te/kaffe tegnede PET sig for 25 % i 2000 (karton 53 %) og forventes af Canadean at vokse til over 30 % indtil 2005 (karton 46 %). Canadean konkluderer, at væksten på markedet i perioden 1993-2000 hovedsagelig var inden for plastmaterialer, selv om glas har klaret sig godt. PET og HDPE har gjort indhug i salget af kartoner. Med hensyn til te/kaffe har karton stået for hovedparten af væksten, men PET har forrykket den eksisterende efterspørgsel efter karton. I perioden 2001-2005 forventes virkningen af PET at true kartoner med hensyn til begge produktgrupper.

Tabel 4

Emballeringsmaterialer til ikke-kulsyreholdige læskedrikke med frugtsmag samt ice tea og kaffe. 2000((Undersøgelse fra Canadean forelagt for Kommissionen den 24. august 2001.))

>TABELPOSITION>

(71) Ifølge Tetra blev der i Fællesskabet i 2000 produceret 2,7 mia. liter læskedrikke med frugtsmag, hvoraf over 95 % var langtidsholdbare. PET blev hovedsagelig anvendt på dette område og tegnede sig mængdemæssigt for over 95 %. Med hensyn til te/kaffe blev der produceret 2,3 mia. (inkl. sportsdrikke) i Fællesskabet i 2000.

3.3. Vækst i anvendelsen af PET i de fælles produktsegmenter

(72) Ifølge Tetra vil anvendelse af PET til flydende mejeriprodukter og frugtsaft ikke stige væsentligt i de kommende fem år. Tetra har erkendt, at PET kan anvendes og bliver på nuværende tidspunkt med succes anvendt inden for emballering af læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe.

3.3.1. Teknologiske betragtninger

(73) Den anmeldende part har gjort gældende, at anvendelsen af PET ikke vil vokse på grund af tekniske begrænsninger.

(74) Med hensyn til flydende mejeriprodukter har Tetra anført(28), at en lysbarriere er meget vigtig. Udsættes produkterne for lys, forringes vitaminindholdet, og der kan opstå lysinducerede off-flavours (uønskede aromastoffer). Graden af kvalitetsforringelsen afhænger af, i hvor lang tid og med hvilken intensitet mælken udsættes for lys. Disse begrænsninger gælder kun for hvid UHT-mælk. Tetra har erkendt, at der findes tekniske løsninger med henblik på en lysbarriere til PET. Dette kan opnås ved hjælp af et mørkt mellemlag eller ved at dække flaskerne med en påkrympet etikette, der indeholder et mørkt lag. Alle disse løsninger er teknisk mulige på nuværende tidspunkt. Ifølge den anmeldende part er de imidlertid forbundet med store omkostninger og en kompleks fremstillingsteknologi, rejser spørgsmål med hensyn til genanvendelse og gør, at flasken ikke længere er transparent, hvilket ellers er en af de store fordele ved en PET-flaske. Desuden er PET-teknologien inden for aseptisk påfyldning utilstrækkeligt udviklet i forbindelse med produkter med et lavt syreindhold (flydende mejeriprodukter har et lavt syreindhold). Tetra har anført, at ingen aseptiske PET-fyldemaskiner har vist sig egnede til emballering af produkter med et lavt syreindhold og blevet godkendt af FDA (det amerikanske fødevare- og lægemiddelagentur). Tetra har dog erkendt, at flere producenter af fyldemaskiner, herunder Sidel, har aseptiske påfyldningssystemer, som efter Tetras opfattelse i princippet kan anvendes til påfyldning af flydende mejeriprodukter.

(75) Med hensyn til frugtsaft har Tetra anført, at der er behov for en iltbarriere. Frugtsaft er følsom over for ilt, som kan medføre tab af C-vitamin og ændre produktets farve og smag. Frugtsafts iltfølsomhed varierer alt efter frugttype. De mest følsomme er appelsinsaft og rød frugtsaft (solbær, tranebær, jordbær). Ifølge Tetra findes der egnede barriereteknologier, men de er ikke tilstrækkeligt udviklet og er forsat omkostningskrævende. Tetra har desuden hævdet, at den aseptiske teknologi stadig er forbundet med visse begrænsninger i forbindelse med frugtsaft.

(76) Kommissionens undersøgelse har kun til dels bekræftet Tetras påstande. Det er korrekt, at den aseptiske teknologi stadig befinder sig i udviklingsfasen med hensyn til påfyldning af produkter med et lavt syreindhold. Det er ligeledes korrekt, at hvid UHT-mælk kræver en lysbarriere, og at frugtsaft kræver en iltbarriere.

(77) Kommissionens undersøgelse har imidlertid vist, at disse begrænsninger ikke gælder for store dele af de relevante segmenter for "følsomme" produkter. Eksempelvis er frisk mælk (som tegner sig for 40-50 % af det samlede mælkemarked i EØS), der distribueres i en kølekæde, ikke forbundet med de samme problemer. Frisk mælk kan emballeres og bliver allerede med succes emballeret i standard-PET uden nogen barriereegenskaber. Aseptisk mælk med smag er heller ikke forbundet med særlige problemer og emballeres på nuværende tidspunkt i PET.

(78) Kommissionens undersøgelse har også vist, at de tekniske begrænsninger, som Tetra har peget på (lysbarriere, problemer i forbindelse med aseptisk påfyldning og iltbarriere), allerede er blevet løst, og at teknologierne hurtigt vil blive forbedret i fremtiden.

3.3.1.1. Lysbarriere

(79) Med hensyn til lysbarriere konstaterede Kommissionen, at det allerede er teknisk muligt at emballere aseptisk mælk ved hjælp af multilagsbarrierer. Flasken har en hvid belægning på ydersiden og sædvanligvis et sort lag på indersiden, således at mælken er beskyttet mod lys. Denne form for emballage giver en passende beskyttelse, men har to væsentlige ulemper. For det første er den dyrere, hvilket er grunden til, at den hovedsagelig anvendes til kvalitetsprodukter (f.eks. kærnemælk), og for det andet har den stadig visse begrænsninger med hensyn til genanvendelse. Trods disse begrænsninger har et stort europæisk mejeri allerede lanceret en PET-flaske med en lysbarriere til kærnemælk under Stassano-mærket, som sælges i nederlandske supermarkeder.

(80) I en uafhængig undersøgelse fra Virginia Polytechnic Institute and State University (2001)(29) blev det sammenlignet, i hvilken udstrækning mælk med længere holdbarhed, der var emballeret i HDPE (et indarbejdet materiale til emballering af UHT-mælk) og PET, var i stand til at bevare smagen. Det blev bemærket i undersøgelsen, at "PETE(30) har mange fordele i forhold til HDPE, som mælk sædvanligvis emballeres i. Materialet har en betydelig mekanisk modstandsdygtighed, er let, transparent og forholdsvis gastæt. En anden fordel er, at forbrugerne kan se produktet, hvilket ikke er tilfældet med pigmenteret HDPE. Formålet med denne undersøgelse var at fastslå, om udviklingen af visse off-flavours og hermed forbundne aromaforbindelser i mælk stod i forbindelse med emballeringsmaterialet)." Undersøgelsen konkluderede, at "PETE-materialer med ravfarvet pigmentering er meget effektive til at beskytte mælkens aroma mod oxidation. Gennem tilførsel af et middel, der blokerer UV-lys, blev smagen også bedre beskyttet sammenlignet med det HDPE-materiale, der sædvanligvis anvendes, men mindre effektivt end i forbindelse med ravfarvet PETE. PETE's bedre gasbarriereegenskaber sammen med beskyttelsen mod lysinitieret oxidation viser, at ravfarvet PETE eller PETE-UV vil være effektive materialer til mælk med længere holdbarhed".

3.3.1.2. Aseptisk teknologi

(81) Kommissionen har konstateret, at der med hensyn til såvel produkter med et lavt syreindhold som produkter med et højt syreindhold allerede findes aseptisk teknologi inden for PET-påfyldning. Sidel har bekræftet, at selv om der på nuværende tidspunkt ikke er fundet en løsning, som kan gøre det muligt til en overkommelig pris at anvende PET til emballering af UHT-mælk, er der ingen væsentlige tekniske grunde til, at PET ikke skulle blive anvendt til UHT-mælk, og det anvendes allerede til mælk med smag.

(82) Parterne er aktive på dette område og kan tilbyde aseptiske PET-fyldemaskiner til produkter med et lavt og højt syreindhold. Med hensyn til produkter med et lavt syreindhold har Tetra hævdet, at ingen fyldemaskine har vist sig egnet til påfyldning af produkter med et lavt syreindhold. Tetra har imidlertid erkendt, at flere producenter af fyldemaskiner har aseptiske påfyldningssystemer, som kan anvendes til påfyldning af produkter med et lavt syreindhold. Kommissionen har således konstateret (og Tetra har erkendt), at Tetras egen fyldemaskine, RFA-40, er blevet anvendt med succes i Asien til påfyldning af produkter med et lavt syreindhold, f.eks. mælkete med et lavt syreindhold. Det er lettere at påfylde disse produkter aseptisk end flydende mejeriprodukter. Tetra(31) forsker løbende inden for området med henblik på at finde frem til en egnet aseptisk PET-påfyldningsløsning i forbindelse med flydende mejeriprodukter.

(83) Der er således mange virksomheder, der aktivt forsøger at fremme anvendelsen af PET til flydende mejeriprodukter og finde frem til løsninger i forbindelse med emballeringen af UHT-mælk. Det hedder i en uafhængig undersøgelse: "Der er næppe tvivl om, at aseptisk emballering i plastflasker er et af de mest dynamiske områder inden for levnedsmiddelemballering i dag. Ikke blot antallet af installationer vil fortsat stige væsentligt, men også omfanget af produkter.... Det kan forventes, at virksomheder som Sidel/Remy, Stork, Serac, Shibuya og Tetra Pak energisk vil foretage de nødvendige tekniske ændringer for efterhånden at gøre det muligt at emballere langtidsholdbare levnedsmidler med et lavt syreindhold i deres fyldemaskiner. Denne eksplosion inden for aktiviteterne på markedet er styret af forbrugernes forkærlighed for plastflasker og de økonomiske fordele, som aseptisk emballering har i forhold til den sammenlignelige hot-fill..."(32).

(84) Desuden bliver mælk med længere holdbarhed ("ESL-mælk", Extended Shelf Life) i stigende grad emballeret i PET. ESL-mælk er en ikke-aseptisk friskvare, som emballeres under ultrarene forhold, hvorved den får længere holdbarhed (ca. 30 dage). ESL-mælk er derfor en mellemløsning mellem aseptisk og frisk mælk. Sidel har solgt [...]* Combi SRU-maskiner [...]* til emballering af ESL-mælk med smag (Nesquick-mælk med chokolade- og banansmag). Lehman Brothers har anført: "Virkningen var den dobbelte produktionshastighed i forhold til de tidligere anvendte papkartoner, fleksibilitet med hensyn til emballagedesign, forbedret rentabilitet og en længere holdbarhed for andre produkter i produktlinjen"(33). Kommissionen har fået oplyst af tredjeparter, at ESL-mælk på nuværende tidspunkt emballeres i PET i en række europæiske lande. I f.eks. Nederlandene emballeres ESL-mælk med en holdbarhed på en måned i klar PET.

(85) Med hensyn til frugtsaft kan PET anvendes til emballering af langtidsholdbar frugtsaft, som påfyldes aseptisk. Sådanne produkter er allerede på markedet (Minute Maid 1-liter i Frankrig, Tropicana i Det Forenede Kongerige og Sinaasappelsap i Belgien). Barriereteknologien er tilgængelig. Combi SRA, som Sidel har udviklet, er således beregnet til aseptisk påfyldning af langtidsholdbare produkter (te, vand med smag, isotoniske drikke, frugtsaft og eventuelt mejeriprodukter med UV-barriereemballage). Sidel har allerede solgt [...]* Combi SRA-maskine [...]* til emballering af aseptisk te og appelsinsaft.

3.3.1.3. Iltbarriere

(86) Med hensyn til iltbarriereteknologier har Tetra ikke hævdet, at disse ikke findes. Adspurgte markedsaktører har bekræftet, at det med den eksisterende barriereteknologi er muligt at anvende PET, og at PET også anvendes på nuværende tidspunkt til mange typer "følsomme" produkter, f.eks. læskedrikke med frugtsmag, te og kaffe samt nogle typer frugtsaft og flydende mejeriprodukter. Det mest problematiske anvendelsesområde er ren frugtsaft.

(87) Kommissionens undersøgelse har vist, at der fortsat vil ske forbedringer af PET-barriereteknologien. Dette vil gøre PET til et endnu mere egnet materiale til emballering af flydende mejeriprodukter og frugtsaft. Undersøgelsen viste, at de fleste virksomheder, der er aktive inden for PET-emballering, allerede tilbyder løsninger inden for barriereteknologi. Både Tetra og Sidel har således med succes udviklet barriereteknologier, hvor der anvendes plasmacoating. Kommissionen konstaterede, at der er over 20 virksomheder, der er aktive på dette område med forskellige barriereløsninger. Den mest lovende fremtidige teknologi er en enkeltlags-PET-harpiks, som vil besidde de fornødne barriereegenskaber. Disse teknologier vil formentlig snart blive markedsført og vil radikalt ændre udbuddet af PET-barrierer.

(88) På baggrund af ovenstående er Kommissionen nået til den konklusion, at såvel teknologien inden for aseptisk påfyldning som barriereteknologien på nuværende tidspunkt gør det muligt at anvende PET til emballering af flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe, og at disse teknologier begge vil blive forbedret hurtigt og fortsat vil blive forbedret i den nærmeste fremtid.

3.3.2. Omkostningsmæssige betragtninger

(89) Den anmeldende part har anført, at en af grundene til, at anvendelsen af PET ikke vil vokse så hurtigt i fremtiden på bekostning af karton, er de dermed forbundne højere omkostninger. Tetra gennemførte en omkostningsanalyse, som konkluderede, at omkostningerne ved at producere en PET-flaske er betydeligt højere end omkostningerne i forbindelse med en kartonemballage. Med hensyn til f.eks. 1-liters aseptisk frugtsaft var omkostningerne op til 50 % højere for PET, idet de yderligere omkostninger hidrørte fra hjælpematerialer på grund af behovet for en etikette og et skruelåg og fra højere udgifter til udstyr. En stor del af omkostningsforskellen blev tilskrevet påfyldnings- og SBM-processen. Man nåede frem til lignende resultater i forbindelse med mindre emballager og ikke-aseptiske processer i forbindelse med både frugtsaft og mælk.

(90) I Warrick-rapporten(34) nåede man frem til, at med hensyn til aseptisk emballering, "er PET på nuværende tidspunkt 30-40 % dyrere end karton", og anførte, at for at være konkurrencedygtig med hensyn til de samlede omkostninger vil emballageprisen skulle være 5-10 % lavere end omkostningerne i forbindelse med aseptisk karton for at opveje de lavere distributionsomkostninger ved kartonsystemer. Det hedder i rapporten, at selv med en nedsættelse af prisen på flasker med barrierer som følge af, at der produceres større mængder, vil omkostningerne fortsat være ca. 20 % højere end i forbindelse med kartoner. På grundlag heraf konkluderes det i rapporten, at "enhver anvendelse [af PET-flasker] vil være begrænset til nichemarkeder..."(35). Blandt de væsentligste muligheder for aseptisk emballering af mælk indgår en "eventuel mulighed for et ESL-produkt, der kan opbevares ved stuetemperatur - aseptisk påfyldt i en flaske uden barrierer"(36).

(91) Kommissionen undersøgte, i hvilket omfang det på nuværende tidspunkt og i fremtiden vil være muligt at tilbyde PET til en konkurrencedygtig pris i forhold til karton.

(92) Kommissionens markedsundersøgelse gav ikke et klart billede af omkostningerne ved PET-emballeringssystemer i forhold til kartonemballeringssystemer. Nogle markedsaktører har oplyst, at med hensyn til de fleste anvendelsesområder og navnlig med hensyn til produkter, der kræver en barriere, er PET dyrere. Hovedparten af de adspurgte virksomheder var imidlertid ikke i stand til at fastslå de nøjagtige omkostningsforskelle; for manges vedkommende skyldtes dette, at de ikke havde erfaring med begge materialer. Nogle tredjeparter (især de, der havde større erfaring med PET) oplyste Kommissionen om, at for dem var PET rent faktisk billigere end karton. En producent af ice tea oplyste, at emballageprisen for 1,5-liters PET-standard var ca. 25 % billigere end 1-liters karton. En anden producent af ice tea oplyste med hensyn til de samme produkter, at PET-prisen var 33 % lavere end karton. En producent af mælk havde gennemført en analyse, hvor omkostningerne i forbindelse med karton og PET ved emballering af 1-liters aseptisk mælk blev sammenlignet på grundlag af forskellige teknologier og design, og som klart viste, at PET var billigere i nogle tilfælde og særdeles konkurrencedygtig i andre tilfælde. Denne analyse bekræftede ikke de store forskelle mellem PET og karton, som den anmeldende part har oplyst.

(93) Tetra har ligeledes fremført, at emballeringsomkostningerne kun udgør en lille del (ca. 10 %) af slutproduktets pris. Der synes derfor ikke at være nogen grund til, at små prisforskelle mellem PET- og kartonemballeringssystemer skulle resultere i betydelige prisforskelle med hensyn til det detailprodukt, der sælges i supermarkeder. Grunden til, at produkter, der er emballeret i PET, er dyrere end kartonemballerede produkter, er, at drikkevarevirksomheder i starten positionerer dem som kvalitetsprodukter for at opnå en større indtjening på disse produktgrupper. Efterhånden som PET bliver indarbejdet på markedet, forventes det, at materialet også kan anvendes i segmenter for standardprodukter. I Italien og Australien, hvor anvendelsen af PET til frisk mælk er godt indarbejdet, er der stort set ingen prisforskel mellem frisk mælk, der er emballeret i karton, og frisk mælk, der er emballeret i PET.

(94) Et eksempel på en nylig indførelse af PET findes hos mejeriet OLMA i Tjekkiet. OLMA er for nylig begyndt at påfylde sin friske mælk og drikkeyoghurt i PET. Det oplyste, at "prisen for den nye PET-flaske i forhold til en standardkarton på markedet er ca. 30-40 % [højere], men dette forhold er fuldstændig irrelevant i forbindelse med vort nye produktionskoncept. Hvis det lykkes os at øge vor markedsandel inden for frisk mælk fra 3 til 11 %, ville alle de omkostninger, som projektet er forbundet med, blive relative"(37). OLMA's lancering af frisk mælk i PET-flasker har allerede været langt mere vellykket end forventet, idet "den kolossale efterspørgsel fra detailhandlende og forbrugerne efter den attraktive, transparente og lette flaske" hurtigt medførte et behov for en større kapacitet. OLMA har afgivet ordre på endnu en PET-linje hos Elopak Plastic Systems(38).

3.3.2.1. Sammenligning med omkostningerne i forbindelse med HDPE

(95) Tetra har også fremført omkostningerne som argument for, at anvendelsen af PET ikke vil vokse i mælkesegmentet på grund af de højere omkostninger i forhold til HDPE. Tetra har desuden anført, at PET er over 10 % dyrere end HDPE. I sit svar har Tetra opstillet en liste over fordelene ved HDPE til aseptisk emballering af mejeriprodukter. HDPE er forbundet med betydeligt lavere omkostninger end barrierebehandlet PET, der findes allerede aseptiske fyldemaskiner til HDPE, i forbindelse med PET kan flaskehalsen ikke være uden for centrum, og emballagen kan ikke forsynes med hank som i forbindelse med HDPE, steriliseringsprocessen er mere enkel og mindre følsom i forbindelse med HDPE end i forbindelse med PET, og endelig er det vanskeligt at genanvende pigmenteret PET.

(96) I PCI's analyse(39) blev det også undersøgt, hvordan PET klarer sig i forhold til HDPE, og det blev konstateret, at PET har samme funktionalitet som HDPE, men giver et bedre helhedsindtryk. Klare flasker understreger produktets friskhed og ser tiltrækkende ud på hylderne. Prisforskellen angives til at udgøre ca. 10 % for emballagen som helhed. Denne lange række kvaliteter har hidtil gjort, at PET er blevet koncentreret om visse dele af markedet for mejeriprodukter, hvor dets særlige kvaliteter giver det en klar fordel frem for de alternative muligheder. Disse segmenter omfatter frisk kvalitetsmælk i størrelser under 1 liter, mælkebaserede drikke i såvel familie- og portionspakninger som mælkedrikke i portionspakninger til børn(40).

(97) Kommissionens markedsundersøgelse bekræftede PCI's bemærkninger om, at PET har markedsføringsfordele i forhold til HDPE, navnlig i tilfælde, hvor der kan anvendes gennemsigtigt materiale. I det omfang, hvori der findes markedsføringsfordele, er der ingen grund til, at de lidt højere omkostninger i forbindelse med PET i forhold til HDPE skulle være til hinder for PET's muligheder for vækst. HDPE's højere omkostninger i forhold til karton satte således ikke en stopper for den hastige vækst i anvendelsen af HDPE på bekostning af karton i Frankrig. I sine bemærkninger af 3. oktober 2001 anførte Tetra et eksempel fra det franske marked for aseptisk mælk, som viste, at HDPE nu har opnået en markedsandel på næsten 30 %. HDPE til 1-liters aseptisk mælk var over 20 % dyrere end perforeret karton. Trods denne omkostningsforskel lykkedes det aseptisk mælk emballeret i HDPE at slå an på det franske mælkemarked på bekostning af karton.

3.3.2.2. Investeringsomkostninger

(98) Tetra har set nærmere på, hvilke investeringer der vil være nødvendige for at opnå den vækst i anvendelsen af PET, som Kommissionen forestiller sig, og fundet dem urealistiske. Tetra bruger mælkemarkedet i EØS som et eksempel på de investeringer, der er behov for. Tetra har fremført, at der på nuværende tidspunkt er ca. 4000 kartonfyldemaskiner installeret på mejerier i hele EØS. Hvis PET skulle tegne sig for 50 % af al emballering af mælk i 2005, vil dette indebære, at 2000 kartonfyldelinjer vil skulle udskiftes inden for de næste 3 år (9-12 måneder fra ordreafgivelse og indtil produktionslinjen vil være i drift). Da PET-fyldelinjer i gennemsnit kører med lidt større hastighed end kartonfyldelinjer, vil dette indebære, at der vil skulle installeres ca. 1500 PET-fyldelinjer. Gennemsnitsprisen for en PET-fyldelinje til produkter med et lavt syreindhold er ca. 10 mio. EUR. Dette betyder, at de samlede investeringer, som mejerier i EØS vil skulle foretage til udskiftningen af alene emballeringslinjer, vil udgøre 15 mia. EUR. Der vil være mange yderligere omkostninger forbundet med en sådan omstilling, f.eks. omkostninger som følge af en ændring af logistikkæden og markedsføringsstrategien.

(99) Kommissionen mener, at denne analyse er fejlagtig i flere henseender. For det første forudsagde Kommissionen ikke en vækst på 50 % i klagepunktsmeddelelsen(41). For det andet vil PET-fyldelinjer ikke kun erstatte karton, men også glas, dåser og HDPE. For det tredje forholder det sig således, at mens forbruget af almindelig hvid mælk i større emballager ikke forventes at stige væsentligt, forventes f.eks. forbruget af mælk i portionsflasker og mælk med smag at stige hurtigt ifølge PCI's analyse. Kapaciteten til sådanne produkter behøver derfor ikke nødvendigvis at erstatte den eksisterende kapacitet. For det fjerde synes investeringer i nye produktionslinjer ikke at have været til hinder for den hastige vækst i anvendelsen af PET i Italien, hvor det på blot to år opnåede en markedsandel på 10,5 % inden for frisk mælk(42). Selv Canadean(43) forventer, at denne hastige vækst vil fortsætte i Italien, og skønner, at "inden for sektoren for kølevarer kunne PET-flasker nå op på næsten 23 % i Italien i 2005". I Frankrig, hvor HDPE har taget markedsandele fra karton, gjorde de hurtige investeringer i HDPE-fyldelinjer til aseptisk mælk på tilsvarende måde HDPE i stand til at erobre ca. 10 % af dette marked på blot 6 år(44). For det femte har en kartonmaskine en levetid på ca. ti år, hvorfor det kan forventes, at i gennemsnit 10 % af den eksisterende kapacitet vil blive udskiftet hvert år. På grundlag af de oplysninger, som Tetra har fremlagt, vil der således blive udskiftet 400 kartonmaskiner årligt. Det er klart, at hvis kun en del af dette maskinsalg er i form af salg af PET-maskiner, kan det stadig udgøre en betydelig stigning i PET-kapaciteten.

(100) Kommissionen bemærker også, at de omkostninger, som Tetra har angivet i sin beregning af en gennemsnitlig PET-fyldelinje til produkter med et lavt syreindhold, er betydeligt højere end de omkostninger, som Sidel(45) har angivet i sine omkostningssammenligninger mellem forskellige PET-fyldelinjer. En aseptisk fyldelinje i standardudførelse (Alto) og en aseptisk kombilinje forventes begge ifølge Sidel at koste godt [4-7 mio.]* EUR og ikke 10 mio. EUR som anført af Tetra. OLMA's projekt i Tjekkiet kostede 2,7 mio. EUR og omfatter SBM-maskiner, lagerfaciliteter til flasker og fyldemaskinerne, som alt sammen blev installeret på fem måneder(46).

3.3.3. Markedsføringsmæssige betragtninger

(101) Markedsføring er en af de væsentlige fordele ved PET, som vil fremskynde væksten i anvendelsen heraf i de relevante produktsegmenter. De væsentligste fordele ved PET er dets styrke (i forhold til karton, HDPE og glas), ringe vægt (navnlig i forhold til glas), gennemsigtighed og glaslignende udseende (i modsætning til karton, HDPE og dåser). PET-emballage kan genlukkes/genforsegles og er ideel til produkter, der skal kunne tages med og indtages "undervejs" (i modsætning til karton, dåser og i et vist omfang glas og HDPE). Endelig er PET fleksibelt med hensyn til design (i modsætning til karton, dåser og glas). De væsentligste ulemper ved PET er omkostningerne til barrierer og dets lave lysbarriere.

(102) Kommissionens undersøgelse viste, at drikkevarevirksomheder, supermarkeder og forbrugere er særdeles begejstrede for PET på grund af disse fordele. Tetra har ikke anfægtet, at PET er et meget attraktivt emballeringsmateriale. Tetra har imidlertid fremført, at PET mister sin største fordel, gennemsigtigheden, når der er behov for en lysbarriere, navnlig med hensyn til UHT-mælk, som kræver en uigennemsigtig flaske. Tetra har fremført i denne henseende, at PET ikke besidder nogen markedsføringsmæssig fordel i forhold til HDPE. Kommissionen har imidlertid konstateret, at der på EØS-markedet findes uigennemsigtige PET-flasker, som er populære blandt forbrugerne. I nogle tilfælde kan der opnås en delvis gennemsigtighed ved at dække flasken men en halvtransparent film. En uafhængigt analysevirksomhed, PCI(47), har oplyst, at langtidsholdbar mælk med smag allerede med meget stor succes er blevet emballeret i PET på grundlag af denne metode. "PET-flasken til Nesquick er for øjeblikket i mange henseender den mest avancerede flaske. Den opnår en holdbarhed på 60-90 dage ved at kombinere følgende: den føres fra en blæsemaskine direkte ind i en aseptisk fyldemaskine, flasken har en folieforsegling for at forbedre barrieren, skader fra UV-lys forhindres gennem brug af en påkrympet PETG-etikette, og emballagen distribueres i kølekæden."

3.3.4. Vækstprognoser

(103) På baggrund af den nylige og kommende teknologiske udvikling samt omkostningsmæssige og markedsføringsmæssige betragtninger har Kommissionen konkluderet, at anvendelsen af PET vil stige betydeligt i de fælles produktsegmenter i de næste 5 år.

(104) Ved vurderingen af den potentielle vækst i anvendelsen af PET baserede Kommissionen sig på forskellige data fra undersøgelser, der var udført for Tetra (Canadean), uafhængige analyser (PCI - PET-emballering, harpiks og genanvendelse, "'PET's potentiale med hensyn til emballering af flydende mejeriprodukter", 2001 Limited, forskningsrapport fra Warrick vedrørende emballagemarkeder (2000) og Pictets rapport "Europæiske emballeringsmaskiner", september 2000) foruden markedsundersøgelsen. Resultatet af hver af disse undersøgelser vurderes nedenfor.

3.3.4.1. Canadeans undersøgelse for Tetra(48)

(105) I den undersøgelse fra Canadean, som var bestilt af Tetra, forudses ingen betydelig vækst for PET inden for flydende mejeriprodukter og frugtsaft. Med hensyn til mælk tegner PET sig nu for 0,5 %, og denne andel forventes at stige til 1,2 % indtil 2005, og med hensyn til frugtsaft tegner PET sig nu for 0,5 %, som forventes at stige til 1,1 % indtil 2005. Canadeans resultater fremgår af nedenstående tabeller:

Tabel 5

Emballeringsmaterialer til flydende mejeriprodukter og frugtsaft. 2000 (faktisk) og prognose for 2005((Undersøgelse fra Canadean forelagt for Kommissionen den 24. august 2001.))

>TABELPOSITION>

(106) Markedet for flydende mejeriprodukter forventes ifølge Tetra ikke at stige samlet set og vil mængdemæssigt forblive på ca. 30,5 mia. liter; fordelingen mellem aseptisk og ikke-aseptisk forventes også at forblive ret konstant. Markedet for frugtsaft forventes at nå op på 10 mia. liter i 2004; fordelingen mellem frugtsaft, der skal opbevares på køl, og frugtsaft, der kan opbevares ved stuetemperatur, forventes at forblive på samme niveau.

(107) Canadean forudser en hurtigere vækst for læskedrikke med frugtsmag og te og konkluderer, at PET i disse segmenter vil true karton og vinde markedsandele fra karton.

Tabel 6

Emballeringsmaterialer til ikke-kulsyreholdige læskedrikke med frugtsmag samt ice tea og kaffe. 2000 (faktisk) og prognose for 2005((Undersøgelse fra Canadean forelagt for Kommissionen den 24. august 2001.))

>TABELPOSITION>

(108) Ifølge Tetra forventes markedet for læskedrikke med frugtsmag samlet set at vokse til 3,5 mia. liter; opdelingen mellem læskedrikke, der kan opbevares ved stuetemperatur, og læskedrikke, der skal opbevares på køl, forventes at forblive ret konstant, selv om der blive tale om en mindre stigning i sidstnævnte sektor. Markedet for te/kaffe forventes at nå op på 2,7 mia. liter i 2004.

(109) I Canadeans undersøgelse fremføres en række argumenter for, hvorfor balancen mellem karton og PET formentlig ikke vil blive alvorligt forrykket i Europa i fremtiden. Canadean har opstillet en liste over begivenheder, som vil skulle indtræffe, for at PET's andel vil stige drastisk. For det første vil en multinational drikkevarevirksomhed skulle gå i spidsen med PET-emballering i hele Europa. Efter Canadeans opfattelse vil dette sandsynligvis ikke ske med hensyn til flydende mejeriprodukter. For det andet vil priserne på produkter, der er emballeret i PET, over en længere periode skulle fastsættes betydeligt lavere end priserne på de tilsvarende kartonemballerede produkter. Produkter, der er emballeret i PET, vil også skulle tilbydes til priser, der ligger betydeligt under priserne på de tilsvarende produkter, der er emballeret i HDPE. For det tredje vil der skulle udvikles en emballagestørrelse eller et udbud af størrelser, som imødekommer forbrugerefterspørgsel, der ikke hidtil er blevet tilfredsstillet. For det fjerde vil distributørernes egne mærker og de mindre drikkevarevirksomheders mærker også skulle begynde at anvende PET-emballage og dermed følge en multinational virksomheds eksempel. Endelig er eksemplet fra Italien enestående og vil sandsynligvis ikke forekomme på ny i EØS.

(110) Kommissionen kan ikke godtage Canadeans argumenter og mener, at Canadeans prognoser er alt for pessimistiske.

i) Førende multinational virksomhed

(111) Canadean mener, at PET vil skulle indføres af en førende multinational drikkevarevirksomhed, som kan presse ændringerne igennem i sit eget system, med de detailhandlendes og forbrugernes accept, og tvinge konkurrenterne til at følge trop. Selv om Kommissionen er enig i, at en sådan virksomheds indførelse af PET måske vil kunne fremskynde den fart, hvormed PET-flasker vinder udbredelse, er dette ikke en nødvendig betingelse for en betydelig vækst i anvendelsen af PET. Kommissionen mener også, at Parmalat, det italienske mejeri, som var den væsentligste drivkraft bag den hastige vækst, som PET oplevede i Italien, som forkæmper på europæisk plan kunne fremme PET's indtrængen i Europa yderligere. Selv om Parmalats aktiviteter i forbindelse med PET i Europa hovedsagelig har været koncentreret om Italien, er virksomheden også repræsenteret i over 20 lande, herunder Frankrig, Spanien, Tyskland, Portugal og Det Forenede Kongerige, og har betydelige aktiviteter i hele verden. Parmalat kunne også udvikle sin vellykkede italienske model i andre lande. Desuden har Kommissionen konstateret, at andre multinationale virksomhed, f.eks. [...]*, aktivt fremmer salget af flydende mejeriprodukter i PET.

(112) Uanset en sådan drivkraft er det klart fremgået af Kommissionens markedsundersøgelse, at PET er det foretrukne emballeringsmateriale i markedsføringsøjemed og med hensyn til anvendelighed for forbrugerne. Det vil derfor ikke være nødvendigt at presse på for at få PET ind på markedet, da både producenter og forbrugere synes at foretrække denne emballeringsløsning. Ligeledes syntes de detailhandlende ikke at være imod, at PET blev indført inden for en lang række produkter. Med hensyn til mælk, frugtsaft, ice tea og sportsdrikke havde de fleste detailhandlende således PET som det første eller det andet blandt deres fortrukne emballeringsmaterialer. Tredjeparter var heller ikke i tvivl om, at PET i højere grad vil trænge ind på markedet i fremtiden, selv om begejstringen for PET som emballeringsmateriale klart var landerelateret (kendskabet til PET er f.eks. større i Frankrig og Italien end i Sverige og Finland) og produktrelateret (producenter af ice tea er mere vant til PET end hovedparten af de tyske producenter af flydende mejeriprodukter).

(113) I denne forbindelse kan tilstedeværelsen af den førende multinationale leverandør af PET-maskiner (Sidel) have større indflydelse på, hvor hurtigt producenter af flydende levnedsmidler er rede til at emballere en del af deres produktion i PET. Ved at have erfaringer i en lang række lande vil en sådan virksomhed kunne forventes at trække på de erfaringer, der er gjort i forbindelse med producenter på markedet i de senere omsætningsled, navnlig omdannere, og samarbejde med dem med henblik på en vellykket indførelse af PET. Kommissionen er af den opfattelse, at en stor international leverandør af SBM-maskiner sammen med store uafhængige omdannere vil have tilskyndelse og magt til at fremme indførelsen af PET hos flest mulige virksomheder. Kommissionens undersøgelse har bekræftet, at omdannere i samarbejde med Sidel meget aktivt har forsøgt at fremme anvendelsen af PET til emballering af mærkevareprodukter.

ii) Priser

(114) Canadean har fremført, at den detailpris, hvortil produkter, der er emballeret i PET, lanceres, bør ligge under prisen på de tilsvarende produkter, der er emballeret i karton og HDPE. Der er ingen indlysende grund til, at dette skulle være tilfældet, og Canadean begrunder kun i ringe udstrækning, hvorfor dette skulle være en betingelse for en betydelig vækst. Som Canadean viser, er PET blevet indført med stor succes i f.eks. Italien i forbindelse med frisk mælk og har vundet betydelige markedsandele, selv om det blev tilbudt til samme pris som karton.

(115) I betragtning af PET's mange fordele i forhold til karton og forbrugernes vilje til at acceptere de produkter, der udbydes i PET-emballage, er det ikke umiddelbart klart, hvorfor det er nødvendigt at tilbyde denne fordelagtige emballage til en lavere pris end andre emballeringsmuligheder.

iii) Emballagestørrelse

(116) Canadean har anført, at emballagestørrelser og udbuddet af størrelser vil skulle udvikles for at imødekomme forbrugerefterspørgsel, der ikke er blevet tilfredsstillet. Dette argument er baseret på den antagelse, at PET er et supplement til karton og opnår fodfæste ved at skabe ny vækst på markedet. Som det ses i segmentet for ice tea vil PET i første omgang være henvendt til markeder, hvor en indtrængen er mulig på grundlag af vækst på markedet, for at opnå højere avancer end ved at udsætte sig for en hårdere konkurrence på langsomt voksende markeder. Der er imidlertid ingen grund til, at anvendelsen af PET ikke skulle vokse betydeligt på markeder, hvor væksten på markedet er begrænset. Desuden er det allerede muligt at fremstille PET-emballage i en lang række størrelser, da PET er mere fleksibelt med hensyn til design og størrelser end karton. Kommissionen anser derfor denne betingelse for at være opfyldt på nuværende tidspunkt.

iv) Detailhandlende og små producenter

(117) Endelig har Canadean anført, at distributørernes egne mærker og de mindre drikkevarevirksomheders mærker også vil skulle begynde at anvende PET. Der er imidlertid intet til hinder for, at detailhandlende eller mindre drikkevarevirksomheder kunne begynde at anvende PET. Kommissionens markedsundersøgelse viste ingen uvilje fra de detailhandlendes side mod at acceptere PET som emballage til "følsomme" produkter. Der er heller ingen grund til, at mindre virksomheder ikke skulle være rede til at gå over til PET. Et stort antal mindre italienske mejerier, som svarede på markedsundersøgelsen, emballerer således allerede i PET, og langt hovedparten af resten var interesserede i eller havde planer om at indføre PET-emballering til deres produkter. Tetra anførte selv i en pressemeddelelse fra november 2000, at "der er stadig adskillige små og mellemstore uafhængige operatører i hele landet [Italien], som dækker behovene blandt befolkningen i de lokale landsbyer og landdistrikter. Nogle af dem følger den nye internationale tendens, der begyndte at udvikle sig i slutningen af 1990'erne, hvor stadig flere mejerier begyndte at emballere pasteuriseret kvalitetsmælk i 1-liters PET-flasker."

v) Eksemplet fra Italien er enestående

(118) Det fremgår af dataene fra Canadean, at PET allerede i 2000 havde opnået 4,5 % af det italienske marked for flydende mejeriprodukter som helhed (frisk/ikke-aseptisk og UHT/aseptisk mælk), og at over 10 % af det italienske marked for frisk mælk anvendte PET i 2000. PET blev anvendt som emballage til 150 mio. liter mælk i Italien og kun 26 mio. liter i resten af EØS. Dette viser, at der er gode muligheder for en stigning i andre regioner, hvis eksemplet fra Italien følges. Ligeledes i segmentet for frugtsaft var den samlede mængde PET i Vesteuropa 45 mio. liter. Blot tre lande, Schweiz (18 mio. liter), Det Forenede Kongerige (9 mio. liter) og Belgien (8,5 mio. liter), tegnede sig for tre fjerdedele af den samlede mængde.

(119) I sit svar har Tetra fremført, at eksemplet fra Italien ikke kan tjene som grundlag for udviklingen i resten af EØS. Grunden hertil er, at den relative succes, som PET-emballering til frisk mælk har haft i Italien, opstod under meget specielle omstændigheder, som formentlig ikke vil være til stede andre steder i EØS. Parmalat lancerede PET som et middel til at øge salg og indtjening, og virksomhedens konkurrent, Granarolo, fulgte efter med sin egen PET-emballage og en reklamekampagne. Dette udhulede efter Tetras opfattelse enhver rentabilitet, som kunne have været resultatet af indførelsen af PET og kunne sagtens afskrække andre mejerier fra at gå ind på markedet.

(120) Det fremgår imidlertid, at mindre og mellemstore uafhængige mejerier i Italien er begyndte at emballere deres produkter i PET-flasker og dermed følger de to store mejeriers eksempel. Tetra har for nylig solgt [...]* Tetra Plast LX-2 til [...]*, en omdanner [...]*, som gør det mulig for disse mindre mejerier at levere mælk i PET uden at skulle afholde de fulde investeringsomkostninger.

(121) Det italienske marked har måske været det første til at udvikle PET i forbindelse med mælk, men Kommissionen mener ikke, at det er enestående. På markederne for frisk mælk i Belgien, Nederlandene og Østrig er man allerede begyndt at anvende PET. Trods Tetras argument om, at mejerierne på det store marked for frisk mælk i Det Forenede Kongerige allerede har foretaget betydelige investeringer i omstillingen fra karton til HDPE-flasker og derfor ikke er rede til nu at skifte til PET på kort eller mellemlang sigt, har Canadean oplyst, at flydende mejeriprodukter i PET vil blive lanceret i Det Forenede Kongerige i løbet af 2001 igennem to store supermarkedskæder ([...]*). Mælk i PET forventes også at blive lanceret i Spanien fra 2003.

vi) Konklusion med hensyn til Canadeans undersøgelse af væksten i anvendelsen af PET

(122) Kommissionen har derfor konkluderet, at de faktorer, som ifølge Canadean er nødvendige for en betydelig vækst, i vidt omfang allerede er til stede eller vil indtræffe i en nær fremtid. Desuden har Canadean allerede erkendt, at PET vil opnå en betydelig succes i visse segmenter på specifikke nationale markeder og i hele EØS, navnlig i sektoren for te- og kaffebaserede produkter.

(123) Det er også vigtigt at bemærke, at der blev rejst tvivl om Canadeans prognoser ved den mundtlige høring. For det første blev det påvist, at den avancerede prognosemodel for drikkevareindustrien, som Canadean har udviklet sammen med City University of London, ikke blev anvendt ved udarbejdelsen af prognoserne for Tetra. I stedet anvendte Canadean en model(49), som betragter tidligere vækst som en indikator for fremtidig vækst og ser bort fra den fremtidige teknologiske udvikling, som kendetegner barriereteknologien. For det andet er prognoserne ikke baseret på udsagn fra kunder eller supermarkeder, mens Kommissionens markedsundersøgelse tog højde for synspunkterne blandt disse aktører. I betragtning af, at beslutningen om at emballere produkter i PET siges at være kundestyret, er en undersøgelse, som ikke tager højde for kundernes synspunkter, ikke specielt velfunderet.

(124) Af ovenstående grunde synes Canadeans prognoser for væksten i anvendelsen af PET alt for pessimistiske. Foruden teknologiske forbedringer har Kommissionen nøje undersøgt PET-markedets forventede vækst i de nye segmenter for "følsomme" produkter (flydende mejeriprodukter, frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag, te/kaffe) set fra parternes, tredjeparters og uafhængige analysevirksomheders synsvinkel.

3.3.4.2. Canadeans uafhængige undersøgelser inden fusionen

(125) Canadean udarbejder årsrapporter med analyser af forskellige drikkevaresegmenter. Kommissionen har fra tredjeparter fået rapporter vedrørende tre af de fire relevante segmenter: frugtsaft, læskedrikke med frugtsmag og te. Der foreligger ingen uafhængig rapport fra Canadean vedrørende flydende mejeriprodukter (en uafhængig undersøgelse fra en anden virksomhed, PCI, analyseres nedenfor).

(126) Canadeans beregninger over PET's indtrængen i segmentet for frugtsaft i 2000 fremgår af tabel 7. Der er tale om et øjebliksbillede for 2000, og der er ikke medtaget vækstprognoser. Det er vigtigt at bemærke, at PET var ikke-eksisterende i segmentet for frugtsaft i Europa i 2000 (det er nu med), og at Europa besidder et kolossalt vækstpotentiale, hvis eksemplet i andre regioner følges.

Tabel 7

Andel af forbrug efter emballeringsmateriale

>TABELPOSITION>

Kilde:

Canadean Global Juice and Nectar Report 2000

(127) I sine bemærkninger af 3. oktober 2001 hævdede den anmeldende part, at udviklingen i andre regioner, f.eks. Nordamerika og Oceanien, ikke var relevant i forbindelse med en analyse af det europæiske marked. Tetra gjorde gældende, at USA's erfaringer med PET i forbindelse med frugtsaft ikke kunne inddrages på grund af den almindelig udbredte anvendelse af hot-fill, som ikke accepteres af de europæiske forbrugere af smagsmæssige årsager. Kommissionen har imidlertid konstateret, at hot-fill anvendes i stor udstrækning på nogle europæiske markeder, f.eks. Tyskland. Under alle omstændigheder betyder den nylige udvikling inden for aseptisk PET-påfyldning af drikkevarer med et højt syreindhold (hvilket Tetra har erkendt er muligt i modsætning til drikkevarer med et lavt syreindhold), at der snarere kan anvendes aseptisk påfyldning end hot-fill for at imødekomme europæernes præference for aseptisk påfyldte flydende levnedsmidler.

3.3.4.3. PCI-undersøgelse vedrørende "PET's potentiale med hensyn til emballering af flydende mejeriprodukter" (2001) ("PCI-undersøgelsen")

(128) PCI har anført, at med udviklingen inden for aseptisk påfyldning af PET er der mulighed for, at PET kan blive et alternativ til aseptisk karton og således i betydelig grad øge sit potentiale på markedet for mejeriprodukter og dermed ikke længere blot blive anvendt til korttidsholdbar frisk mælk, der sælges via køledistributionssystemer(50). Ifølge PCI giver standard-PET en vis beskyttelse og er en tilstrækkelig barriere for korttidsholdbare produkter. Når der er behov for en længere holdbarhed, skal der anvendes andre emballagetyper (f.eks. belagte kartoner eller plastflasker med et barrierelag). Alternativt kan PET's UV-barriere forbedres ved tilføjelse af beskyttede UV-barriereforbindelser eller ravfarvet pigmentering.

(129) Emballeringen af langtidsholdbare produkter gør det muligt for varemærkeindehavere at lade påfyldningen af PET ske på centraliserede steder med stordriftsproduktion og transportere produkterne til salgssteder i et stort område. Emballeringen imødekommer derfor de behov, som den moderne mejerisektor har. PCI forventer imidlertid ikke, at PET vil gøre indhug i de nederste prisgrupper af markedet for hvid mælk. "Vi forventer ikke, at det i særlig stor udstrækning vil lykkes PET at erstatte de eksisterende emballager - navnlig kartoner og HDPE - i sektoren for frisk mælk, hovedsagelig fordi dette i det store og hele er et prisfølsomt segment. Der er imidlertid undtagelser, frem for alt i Italien, hvor kvalitetssegmentet Alta Qualita allerede i vidt omfang er gået over til PET. Eksemplet fra Italien kan indebære muligheder for andre mejerivirksomheder, som ønsker at differentiere de forskellige varianter af almindelig mælk"(51).

(130) Ifølge PCI-undersøgelsen vil PET formentlig ikke gøre indhug inden for aseptisk mælk, et segment, som tegner sig for mindst 45 % af mælkemarkedet. I forbindelse med denne forudsigelse har PCI muligvis ikke taget højde for udviklingen inden for lysbarriereteknologier til hvid UHT-mælk. PCI viser også, at der allerede er blevet lanceret mejeriprodukter i PET-flasker i følgende medlemsstater: Belgien, Nederlandene, Italien og Det Forenede Kongerige. PCI forudser, at PET vil opnå en andel på 9,2 % i forbindelse med almindelig frisk mælk i Europa indtil 2005 og 25 % i forbindelse med andre mælkebaserede drikke. Ifølge PCI er segmentet for "andre mælkebaserede drikke"(52)"en af de sektorer af markedet for flydende mejeriprodukter, som er i hastig vækst i Europa... En af de mest succesrige sektorer, der er opstået for nylig, har været smagstilsatte mælkedrikke, der er baseret på mælk og yoghurt"(53). Det samlede forbrug af PET til mejeriprodukter forventes at stige fra 4000 til 43000 tons i Europa i 2005. Ifølge PCI "er dette en realistisk prognose"(54).

3.3.4.4. Forskningsrapport fra Warrick vedrørende emballagemarkeder (2000)(55) ("Warrick-rapporten")

(131) Ifølge Warrick-rapporten, en anden uafhængig undersøgelse vedrørende sektoren for emballering af flydende levnedsmidler, tegner mælk og frugtsaft sig for ca. 80 % af mængden af aseptisk emballerede produkter i Vesteuropa.

(132) De aseptiske mælkemarkeder i Vesteuropa er "mættede - i mange tilfælde svagt faldende. Aseptiske PET-systemer vil derfor normalt snarere erstatte andre emballagetyper end stige som følge af en øget efterspørgsel(56). Anvendelsen af et større udvalg af emballager betyder, at virksomhederne med større sandsynlighed vil anvende aseptisk påfyldning, da de ikke er begrænset til at anvende 'brik'-kartoner, der normalt forbindes med økonomiprodukter"(57).

(133) På markedet for frugtsaft "er kartoner på længere sigt truet af plastflasker. Som følge af den stigende betydning af kvalitets- og mærkevareprodukter vil der blive lagt større vægt på emballagedesign, der vil gøre kartondesign i stand til at kunne anvendes til kvalitetsprodukter. Fortsatte forbedringer med hensyn til udformning, hældefaciliteter, lukkeanordninger osv. vil være vigtige på dette marked. Kartonsystemerne vil skulle sørge for, at deres omkostningsfordel på markeder med stort volumen fastholdes gennem øgede linjehastigheder, lavere emballeringsomkostninger og forbedret effektivitet"(58). "Den succes, som frugtsaft med konserveringsmidler i plastflasker har haft, kan påvirke efterspørgslen efter aseptiske kartonsystemer". "Mulighederne i sektoren for frugtsaft vil afhænge af, at virksomhederne udforsker anvendelsen af forskellige emballagetyper og -design"(59).

(134) I f.eks. Frankrig har aseptisk påfyldte plastflasker (PET og HDPE) nu en betydelig andel af markedet for ren kvalitetsfrugtsaft. Plastflasker har imidlertid kun i ringe udstrækning gjort sig gældende i noget andet land i sektoren for langtidsholdbare kvalitetsprodukter(60). I segmentet for te "vil aseptisk PET på de fleste markeder formentlig blive den væsentligste emballagetype, mens kartoner fortsat vil være dominerende i Tyskland"(61).

(135) Warrick-rapporten indeholder en række konklusioner med hensyn til PET's samlede indtrængen på det aseptiske marked for "følsomme" produkter. Det hedder i rapporten, at "plastflasker har oplevet den hurtigste vækst inden for emballering af flydende levnedsmidler og forventes at være den emballagetype, der vil vokse hurtigst i de kommende 3 år. Hovedparten af væksten vil være i forbindelse med PET-flasker, navnlig til drikkeklar te. HDPE-flasker tegner sig for øjeblikket for ca. halvdelen af flaskeforbruget"(62). Den sektor, der er vokset hurtigst i de seneste år, har været drikkeklar te og nye drikkevarer, f.eks. vand med smag og sportsdrikke. Disse forventes også at være de sektorer, der vil vokse hurtigst i de næste par år(63).

(136) Warrick-rapporten forudser, at anvendelsen af aseptisk påfyldning vil stige med ca. 50 % indtil 2003. Hovedparten af stigningen vil være i forbindelse med PET, hvis anvendelse vil blive ca. fordoblet til omkring 2 mia. enheder(64). Værdien af det samlede aseptiske marked i Europa var 4,5 mia. EUR i 1999. Heraf tegnede aseptisk kartonemballering sig for over 3,5 mia. EUR i 1999.

3.3.4.5. Analyserapport fra Pictet - "Europæiske emballeringsmaskiner", september 2000 ("Pictet-rapporten")

(137) Pictet-rapporten forudser en stærk vækst for PET. Ifølge rapporten "forventes efterspørgslen efter PET at stige med 10 % p.a."(65). "Den fremtidige vækst vil i vidt omfang blive støttet af anvendelsen af PET-flasker med forbedrede barriereegenskaber, som kan påfyldes iltfølsomme produkter"(66). "Da forbrugerne i stigende grad forlanger PET-emballering af mælk, frugtsaft og saucer, er det af største vigtighed at have en aseptisk påfyldningsløsning i forbindelse med PET-flasker"(67).

(138) Ifølge Pictet-rapporten er PET takket være de nylige forbedrede barriereegenskaber "nu også ved at blive en attraktiv emballeringsmulighed for andre iltfølsomme produkter, f.eks. mælk og frugtsaft, hvilket giver væsentlige muligheder på markedet"(68). Det hedder videre: "de gunstige markedsudsigter for PET-beholdere skulle efter vor opfattelse ikke blive påvirket negativt af aseptiske kartoner, som for øjeblikket også anvendes til iltfølsomme produkter. Vi mener, at PET-beholdere har klare komparative fordele i forhold til aseptisk kartoner (se nedenstående tabel), og vi forventer, at plast hurtigt vil vinde terræn i forhold til karton"(69). "Vi forventer, at væksten i salget af kartoner til frugtsaft vil falde, da frugtsaft i stigende grad vil blive emballeret i PET-flasker (s. 15). Efterhånden som aseptisk påfyldning bliver standard for PET-aftappere, vil spørgsmålet om påfyldning af flasker med iltfølsomme flydende levnedsmidler, f.eks. frugtsaft, ikke længere være en forhindring"(70). Med hensyn til mælk forventer Pictet en "udvikling, hvor kartoner erstattes med PET-flasker"(71).

3.3.4.6. Parternes prognoser

(139) Sidel har fremlagt en række skøn over, hvordan virksomheden forudser, at PET-markederne vil udvikle sig. I sit Dossier de Presentation(72) forudser Sidel en årlig vækst på [...]* for frugtsaft, te og isotoniske drikke. Indtil 2005 vil salget af PET inden for disse produktområder efter Sidels skøn stige med [...].* På sit årsmøde(73) anførte Sidel, at segmentet for frugtsaft, te og isotoniske drikke "i stigende grad gik over til PET,...på bekostning af karton og glasbeholdere". I et interview med PET Planet(74) udtalte Francis Olivier endvidere: "Jeg forudser, at PET-markedet vil blive fordoblet inden for kort tid...Nye anvendelsesmuligheder vil omfatte øl, mælk, frugtsaft...". Det fremgår heraf, at de fælles produktsegmenter efter Sidels opfattelse i stigende grad vil blive produceret i PET i fremtiden.

(140) Tetra forudser en hastig vækst for markedet for aseptisk PET-påfyldning (kun solgt til kunder i de fælles produktsegmenter). Inden for de seneste tre år er antallet af maskiner, der er installeret i EØS, steget med [70-80 %]*, med den største stigning i 2000. Denne markedsvækst forventes at fortsætte i de kommende år med [20-30 %]* årligt(75).

3.3.4.7. Markedsundersøgelse

(141) Kommissionens markedsundersøgelse viste, i hvilket omfang markedsaktørerne forventede, at anvendelsen af PET ville stige i fremtiden. Tredjeparternes holdninger hertil er meget forskellige, afhængigt af typen af tredjepart, oprindelsesland og erfaringer med PET. Ifølge f.eks. tyske producenter af mælk var der kun ringe muligheder for vækst i den nærmeste fremtid, mens italienske og belgiske producenter var langt mere optimistiske. Endvidere var producenter af ice tea meget optimistiske og forventede en hurtig vækst for PET på bekostning af karton.

(142) Generelt mente markedsaktørerne, at anvendelsen af PET på kort sigt vil opleve en betydelig vækst inden for "følsomme" produkter. Med hensyn til de tredjeparter, som så sig i stand til at angive andelen af de "følsomme" produkter, der vil blive emballeret i PET i 2005, konstaterede Kommissionen, at PET i gennemsnit vil tegne sig for 40 % inden for mælk, 30 % inden for frugtsaft, 40 % inden for læskedrikke med frugtsmag og over 50 % inden for ice tea. Tredjeparter, der ikke var i stand til at forudsige PET's nøjagtige andel i fremtiden, gav Kommissionen et vist indblik med hensyn til deres vurdering af den fremtidige vækst. En større virksomhed, der opererer på markedet for "følsomme" produkter, anførte: "Hvis det er omkostningseffektivt og acceptabelt for forbrugerne, vil der formentlig være en tilskyndelse til at skifte fra karton til PET på grund af de faktorer, der på nuværende tidspunkt adskiller karton og PET, herunder image hos forbrugerne og accept fra forbrugernes side, emballagedifferentiering, robusthed og effektiv mulighed for genlukning". En anden virksomhed anførte: "Vi mener, at teknologien allerede findes til at kunne udvikle gode ilt- og lysbarriereegenskaber, og at PET vil opleve en hastig vækst i de fire nævnte sektorer."

(143) Kommissionens undersøgelse viste, at tredjeparter var meget entusiastiske med hensyn til den fremtidige vækst i anvendelsen af PET, når forbedringerne inden for barriereteknologi bliver veletablerede. En leverandør af SBM-maskiner anførte: "vi er af den faste overbevisning, at PET takket være barriereteknologien vil kunne vinde markedsandele fra karton i forbindelse med frugtsaft". Hovedparten af de adspurgte forudså i så fald, at PET vil opleve en hastig vækst på bekostning af karton i forbindelse med både mælk og frugtsaft i den nærmeste fremtid. PET betragtes som et konkurrencedygtigt materiale på grund af dets iboende fordele: transparent, letbearbejdeligt, letanvendeligt, lave omkostninger og genanvendeligt. Forudsat at barriereteknologien bliver en indarbejdet teknologi, forventer et stort antal markedsaktører, at PET i de kommende 4-5 år vil nå op på over 50 % inden for mælk og frugtsaft på bekostning af karton. En stor virksomhed, der er aktiv inden for barriereteknologi, forudså, at med en yderligere omkostningsreduktion i forbindelse med deres teknologi og forbedringer inden for PET-produktionsøkonomien (dvs. blæsning) vil PET konkurrere effektivt med karton og føre til, at dette materiale i vidt omfang får fodfæste i dette segment.

3.3.5. Konklusion med hensyn til den nuværende anvendelse og væksten i anvendelsen af PET i fælles produktsegmenter

(144) På baggrund af ovenstående er Kommissionen nået til den konklusion, at der allerede er en betydelig overlapning mellem PET og karton i segmenterne for læskedrikke med frugtsmag og te/kaffe, hvor PET allerede tegner sig for henholdsvis 20 % og 25 %. PET vil fortsat gøre indhug i disse segmenter på bekostning af karton(76). Efter et forsigtigt skøn, hvorefter PET vil nå op på 30 % i hvert af disse segmenter indtil 2005, vil PET blive anvendt som emballage til 800 mio. liter te/kaffe (i