KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 19. marts 2014

om vedtagelsen af det flerårige arbejdsprogram for LIFE 2014-2017

(EØS-relevant tekst)

(2014/203/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1293/2013 af 11. december 2013 om oprettelse af et program for miljø- og klimaindsatsen (LIFE) og om ophævelse af forordning (EF) nr. 614/2007 (1), særlig artikel 24, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

For at sikre gennemførelsen af LIFE-programmet, er det nødvendigt at vedtage et flerårigt arbejdsprogram for 2014-2017.

For at sætte rammen for gennemførelsen af de to LIFE-delprogrammer, bør det flerårige arbejdsprogram for 2014-2017 fastlægge en vejledende fordeling af midlerne mellem de prioriterede områder og former for finansiering, de projektemner, der skal gennemføre de tematiske prioriteter omhandlet i bilag III til forordning (EU) nr. 1293/2013, den tekniske metodologi for projektudvælgelse, kriterierne for tildeling af støtte og vejledende tidsplaner for indkaldelser af forslag.

Det flerårige arbejdsprogram for 2014-2017 bør desuden omfatte kvalitative og kvantitative resultater, indikatorer og mål for hvert enkelt prioriteret området og projekttype i overensstemmelse med resultatindikatorerne og de specifikke målsætninger, der er fastsat for hvert af de prioriterede områder med henblik på at lette evalueringen af programmets resultater og virkning. Kommissionen har på baggrund af en forudgående vurdering udpeget to innovative finansielle instrumenter til finansiering af projekterne i overensstemmelse med artikel 17, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1293/2013.

De pågældende finansielle instrumenter bør afprøves under det flerårige arbejdsprogram med henblik på at påvise deres betydelige potentiale for at mobilisere midler fra investorer inden for biodiversitet og modvirkning af og tilpasning til klimaændringer og dermed takle de finansielle hindringer, der på nuværende tidspunkt står i vejen for nye projekter på disse områder.

For at sikre en effektiv gennemførelse af det flerårige arbejdsprogram og eftersom forordning (EU) nr. 1293/2013 gælder fra den 1. januar 2014, bør denne afgørelse anvendes fra vedtagelsesdatoen.

Foranstaltningerne i denne afgørelse er i overensstemmelse med udtalelse fra udvalget for LIFE-programmet for miljø- og klimaindsatsen, der blev nedsat ved artikel 30 i forordning (EU) nr. 1293/2013 —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Det flerårige arbejdsprogram

Det flerårige LIFE-arbejdsprogram for 2014-2017, som det foreligger i bilaget, vedtages.

Artikel 2

EU's bidrag til det flerårige arbejdsprogram

Det maksimale bidrag til det flerårige LIFE-arbejdsprogram for 2014-2017 fastsættes til 1 796 242 000 EUR og skal bruges til at finansiere relevante delprogrammer og prioriterede områder på følgende måde:

Et samlet beløb på 1 347 074 499 EUR til delprogrammet for miljø, der yderligere opdeles således:

Et samlet beløb på 449 167 501 EUR til delprogrammet for klimaindsatsen, der yderligere opdeles således:

Artikel 3

Finansielle instrumenter

1) Følgende finansielle instrumenter som beskrevet i bilaget modtager bidrag i henhold til artikel 17, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1293/2013:

2) Gennemførelsen af bidraget til instrumentet for privatfinansiering af energieffektivitet og faciliteten til finansiering af naturkapital overlades til Den Europæiske Investeringsbank.

Artikel 4

Ikrafttrædelse

Denne afgørelse træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra den 19. marts 2014.

(1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 185.

BILAG

DET FLERÅRIGE LIFE-ARBEJDSPROGRAM FOR 2014-2017

1. INDLEDNING

I henhold til artikel 3 i forordning (EU) nr. 1293/2013 (»LIFE-forordningen«) sigter LIFE-programmet mod at opfylde følgende overordnede målsætninger:

— at bidrage til overgangen til en kulstoffattig økonomi, der er ressourceeffektiv og modstandsdygtig over for klimaændringer, til beskyttelsen og forbedringen af miljøkvaliteten og til at standse og vende biodiversitetstab, herunder støtte til Natura 2000-nettet og afhjælpning af økosystemforringelsen

— at forbedre udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen af Unionens miljø- og klimapolitik og -lovgivning og at fungere som katalysator for og fremme integrationen og mainstreamingen af miljø- og klimamålsætninger i andre EU-politikker samt den offentlige og den private sektors praksis, bl.a. ved at øge den offentlige og den private sektors kapacitet

— at støtte bedre miljø- og klimaforvaltning på alle niveauer, herunder bedre inddragelse af civilsamfund, NGO'er og lokale aktører samt

— at støtte gennemførelsen af det syvende miljøhandlingsprogram.

LIFE-programmet skal forvaltes af Kommissionens tjenestegrene eller af det forvaltningsorgan, der har fået uddelegeret denne opgave til direkte forvaltning. Forvaltningsorganet handler inden for rammerne af de delegerede beføjelser, der er blevet det tildelt ved Kommissionens afgørelse C(2013) 9414 og under Kommissionens tjenestegrenes tilsyn. Kommissionen har fortsat det overordnede ansvar for programmet. Eksterne eksperter kan ansættes til at bistå Kommissionens tjenestegrene og eller forvaltningsorganet.

Det aktuelle flerårige arbejdsprogram er vedtaget på linje med disse overordnede målsætninger og i medfør af artikel 24, stk. 1, i LIFE-forordningen ved en gennemførelsesretsakt i henhold til undersøgelsesproceduren som fastsat i artikel 5 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (1) og omhandlet i artikel 30 i LIFE-forordningen.

Ved anvendelse af princippet om komplementaritet med andre EU-finansieringsprogammer omhandlet i betragtning 5, 11 og 13 samt artikel 8 i LIFE-forordningen vil gennemførelsen af det flerårige arbejdsprogram gennem specifikke foranstaltninger sikre sammenhæng og synergi og samtidig så vidt muligt modvirke overlapning med andre EU-politikker og finansieringsinstrumenter, navnlig Horisont 2020-programmet (2), der er Unionens forsknings- og innovationsprogram for 2014-2020, og arbejdsprogrammerne herunder (3). Det skal hovedsagelig opnås ved hjælp af støttekriterierne for de forskellige former for projekter og retningslinjer for ansøgninger, der følger med indkaldelserne. Dobbeltfinansiering undgås ved krydskontrol i udvælgelsesfasen og ved efterfølgende kontrol. Særligt projekter, der fokuserer på forskning eller opførelse af store infrastrukturprojekter udelukkes fra finansiering via LIFE-programmet.

Det flerårige arbejdsprogram følger strukturen i artikel 24, stk. 2, i LIFE-forordningen og behandler kun om nødvendigt delprogrammerne miljøindsatsen og klimaindsatsen separat.

Det dækker perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2017.

1.1. Delprogrammet for miljø

Delprogrammet for miljø omfatter de prioriterede områder miljø og ressourceeffektivitet, natur og biodiversitet samt miljøforvaltning og -information (artikel 9-12 i LIFE-forordningen). Hvert af de prioriterede områder omfatter adskillige tematiske prioriteter, der er opført i bilag III til LIFE-forordningen. Det aktuelle flerårige arbejdsprogram for 2014-2017 fastlægge desuden, hvilke projektemner der skal anvendes til gennemførelse af de tematiske prioriteter.

1.2. Delprogrammet for klimaindsatsen

Delprogrammet for klimaindsatsen er ny og enestående mulighed for at støtte gennemførelsen af Unionens klimapolitik. Overordnet set vil det bidrage til at fremme Unionens overgang mod en lavemissionsøkonomi, som også er modstandsdygtig over for klimaændringer, strategisk understøtte gennemførelsen af 2020-klima- og energipakken samt EU-strategien for tilpasning til klimaændringer og forberede Unionen på klimaændringerne frem mod 2030. Det vil desuden støtte bedre miljø- og klimaforvaltning på alle niveauer, herunder bedre inddragelse af civilsamfundet, NGO'er og lokale aktører.

2. FORDELING AF MIDLER MELLEM PRIORITEREDE OMRÅDER OG MELLEM FORSKELLIGE FORMER FOR STØTTE — ARTIKEL 24, STK. 2, LITRA a)

I henhold til artikel 4 i LIFE-forordningen er den samlede finansielle ramme for LIFE-programmet 2014-2020 på3 456 655 000 EUR, hvoraf 75 % tildeles delprogrammet for miljø (2 592 491 250 EUR) og 25 % delprogrammet for klimaindsatsen (864 163 750 EUR). Ved LIFE-forordningen fastsættes ligeledes den minimumsprocentdel af det samlede budget, der afsættes til projekter (81 %, jf. artikel 17, stk. 4, i LIFE-forordningen), og den maksimale procentdel af budgetmidlerne, der tildeles projekter i form af aktivitetsstøtte, som kan tildeles integrerede projekter (30 %).

Projekterne finansieres via aktivitetsstøtte eller, hvor det er relevant, finansielle instrumenter (artikel 17, stk. 4, i LIFE-forordningen). Det flerårige arbejdsprogram skal præcisere det beløb, der tildeles de enkelte prioriterede områder og former for støtte.

Samlet tildeling pr. form for støtte for begge delprogrammer

Budgettet 2014-2017 i mio. EUR aktivitetsstøtte 1 317,9 driftstilskud 38,6 finansielle instrumenter 140,0 Offentlige indkøb 204,0 Støtteudgifter 95,8 I alt 1 796,3





Samlet tildeling pr. prioriteret område

Prioritere områder Miljø og ressourceeffektivitet Natur og biodiversitet Miljøforvaltning og -information Modvirkning af klimaændringer Tilpasning til klimaændringer Klimaforvaltning og -information I alt pr. område (i mio. EUR) 495,85 610,07 163,00 193,56 190,39 47,59 Subtotal 1 700,45 Støtte-udgifter 95,79 I alt 1 796,3

Fordelingen af midler pr. prioriterede område og form for støtte er vejledende. For aktivitetsstøtte afhænger den endelige tildeling af det faktiske antal støtteberettigede forslag til projekter under hvert enkelt prioriteret område. Budgetbevillingerne til og mellem de finansielle instrumenter kan tilpasses i løbet af LIFE-programmet i henhold til den faktiske udnyttelse. Inden for de tærskler, der er fastsat ved LIFE-forordningen, må omfordelingen mellem de prioriterede områder ikke overstige 5 % af den samlede tildeling for de pågældende prioriterede områder.

2.1. Delprogrammet for miljø

Delprogrammet for miljø tildeles et budget på 1 347 EUR for det aktuelle flerårige arbejdsprograms varighed.

Mindst 55 % af de budgetmidler, der tildeles projekter i form af aktivitetsstøtte, tildeles foranstaltninger til støtte for bevaring af natur og biodiversitet, herunder information og forvaltning (artikel 9, stk. 3, i LIFE-forordningen), teknisk bistand og forberedende projekter. Resten af budgetmidlerne til projekter tildeles foranstaltninger under det prioriterede område for miljø og ressourceeffektivitet, herunder information og forvaltning, teknisk bistand og forberedende projekter.

Fordelingen af midler pr. prioriterede område er vejledende og afhænger af det faktiske antal forslag til aktivitetsstøtte under hvert enkelt prioriteret område og den pågældende udnyttelse under det enkelte finansielle instrument.

Fordeling pr. former for støtte under delprogrammet for miljø

Budgettet 2014-2017 i mio. EUR Aktivitetsstøtte (4) — kapacitetsopbygningsprojekter 11,25 — projekter om teknisk bistand 2,9 — anden aktivitetsstøtte (5) 1 053,8 Finansielt instrument (6) Faciliteten til finansiering af naturkapital (7) 30,0 Driftstilskud 30,0 Offentlige indkøb 141,0 Støtteudgifter 78,2 I alt 1 347,1

2.2. Delprogrammet for klimaindsatsen

Under det aktuelle flerårige arbejdsprogram er budgettet for delprogrammet for klimaindsatsen på 449,2 mio. EUR. Fordelingen af midler til de prioriterede områder er vejledende og afhænger af det faktiske antal forslag til aktivitetsstøtte under hvert enkelt prioriteret område og den pågældende udnyttelse under det enkelte finansielle instrument.

Fordeling pr. former for støtte under delprogrammet for klimaindsatsen

Budgettet 2014-2017 i mio. EUR Aktivitetsstøtte (8) kapacitetsopbygningsprojekter — aktivitetsstøtte 3,75 projekter om teknisk bistand — aktivitetsstøtte 2,4 anden aktivitetsstøtte 243,81 Finansielle instrumenter (9) instrumentet til privatfinansiering af energieffektivitet (PF4EE) finansielt instrument 80,0 faciliteten til finansiering af naturkapital (10) (NCFF) finansielt instrument 30,0 Driftstilskud 8,6 Offentlige indkøb 63,0 Støtteudgifter 17,6 I alt 449,2

3. PROJEKTEMNER TIL GENNEMFØRELSE AF DE TEMATISKE PRIORITETER OMHANDLET I BILAG III FOR DELPROGRAMMET FOR MILJØ (ARTIKEL 24, STK. 2, LITRA b), I LIFE-FORORDNINGEN)

I overensstemmelse med betragtning 36 i LIFE-forordningen indeholder det flerårige arbejdsprogram en ikke-udtømmende liste over projektemner til gennemførelse af de tematiske prioriteter, koncentrerede indsatser om konkrete miljøpolitiske prioriteter og indsatsområder under delprogrammet for miljø. Ved at opstille denne liste, der gælder under hele det flerårige arbejdsprogram, sikres både den nødvendige fleksibilitet med hensyn til at opfylde LIFE-programmets mål og målsætninger og den nødvendige stabilitet, således at potentielle ansøgere kan planlægge, udarbejde og indgive deres forslag. I overensstemmelse med betragtning 22 i LIFE-forordningen bør Kommissionen i sin vurdering af EU-merværdien under delprogrammet for miljø være særlig opmærksom på projekternes potentiale i forhold til at bidrage til de prioriterede områder samt de tematiske prioriteter, der gennemføres ved disse projektemner. Projektemnerne fungerer dermed således, at projekter om strategisk vigtige politikområder med en høj EU-merværdi, der samtidig er åbne over for velfunderede forslag på andre områder og nye idéer og dermed reagerer på nye udfordringer, belønnes.

Projektemnerne gælder ikke projekttyper, der allerede på grund af deres egenskaber og/eller en detaljeret beskrivelse af deres specifikke indhold i forordningen og det flerårige arbejdsprogram er begrænset til specifikke emner (f.eks. kapacitetsopbygning, teknisk bistand, forberedende, integrerede og andre projekter, der ad hoc beskrives i detaljer).

I anerkendelse af det særligt presserende behov for at sikre passende finansiering af Natura 2000-nettet og det retlige medfinansieringskrav som omhandlet i artikel 8 i Habitat-direktivet har medlovgiverne besluttet, at mindst 55 % af de midler, der tildeles projekter i form af aktivitetsstøtte, skal øremærkes projekter til støtte for bevaring af natur og biodiversitet med et klart fokus på Natura 2000. Dette er en større øremærkning i forhold til LIFE+-forordningen, hvilket begrænser de midler, der er til rådighed for projekter inden for andre tematiske prioriterede områder under delprogrammet for miljø, og det udgør dermed endnu en grund til at optimere udnyttelsen af midlerne på disse områder.

Det bør bemærkes, at finansiering af projekter om emner, der ikke er omfattet af listen, ikke udelukkes. Projekter af høj kvalitet, der opfylder de gældende støtteberettigelses- og udvælgelseskrav, kan stadig tildeles støtte.

3.1. Det prioriterede område for miljø og ressourceeffektivitet

I henhold til artikel 10, litra a), i LIFE-forordningen skal projektemnerne for dette prioriterede område og de relaterede tematiske prioriterede områder i bilag III til LIFE-forordningen stræbe efter den specifikke målsætning »at udvikle, teste og demonstrere politiske eller forvaltningsmæssige tilgange, bedste praksis og løsninger, herunder udvikling og demonstration af innovative teknologier, vedrørende miljømæssige udfordringer, som kan anvendes som model, overføres eller mainstreames, herunder hvad angår forbindelsen mellem miljøet og sundhed, og til støtte for politik og lovgivning vedrørende ressourceeffektivitet, herunder køreplanen for et ressourceeffektivt Europa«. Alle projekter under dette prioriterede område skal derfor enten være pilot- eller demonstrationsprojekter i medfør af betydningen i artikel 18, litra a) og b), i LIFE-forordningen, men må ikke fokusere på forskning. I forbindelse med demonstrationsprojekter under dette prioriterede område omfattet af et af nedenstående projektemner, gives der forrang til projekter, der idriftsætter, afprøver, evaluerer og udbreder aktioner, metoder eller tilgange, der er nye eller ukendte i Unionen.

LIFE-forordningens bilag III a) Tematiske prioriteter for vand, herunder det marine miljø: aktiviteter til gennemførelse af de specifikke målsætninger for vand, der er fastsat i køreplanen for et ressourceeffektivt Europa og det syvende miljøhandlingsprogram, navnlig: i) integrerede tilgange til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/60/EF (11) ii) aktiviteter til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2007/60/EF (12) iii) aktiviteter til gennemførelse af foranstaltningsprogrammet i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/56/EF (13) med henblik på at opnå en god miljøstatus i havområder iv) aktiviteter til sikring af en sikker og effektiv udnyttelse af vandressourcer, forbedring af kvantitativ vandforvaltning, bevarelse af et højt vandkvalitetsniveau og undgåelse af misbrug og forringelse af vandressourcer.

Unionen står over for en alvorlig udfordring i forhold til at takle omkostningseffektivt vandkvaliteten, oversvømmelser og tørke effektivt. Det kræver en helhedsbetragtning med flere aktører at takle de udfordringer og muligheder, der findes i vandsektoren. På linje med gennemførelsen af vandrammedirektivet, direktivet om oversvømmelser og det europæiske innovationspartnerskab om vand bør projekterne fokusere på udvikling og især gennemførelsesforanstaltninger, der kan være med til at få medlemsstaterne til skifte til fuldstændig integreret vandressourceforvaltning, og fremme af økosystembaserede tilgange, hvor det er relevant. For så vidt angår foranstaltninger som led i gennemførelsen af havstrategirammedirektivet bør der lægges særlig vægt på nye belastninger og virkninger og fremme af bedre integreret kystforvaltning og maritim fysisk planlægning. I vandindustrien er de teknologier og processer, der anvendes til at sikre vandforsyningstjenester (produktion af drikkevand eller spildevandsrensning), ved at være forældede. I overensstemmelse med de prioriterede områder under det europæiske innovationspartnerskab om vand er der tale om to udfordringer: i) at sikre korrekt gennemførelse og dermed omkostningseffektive, ressourceeffektive og lovmedholdelige resultater og ii) at sikre evnen til at håndtere nye problemer på området.

Der gives derfor forrang til følgende projekter:

Vand, oversvømmelser og tørke — bilag III, del A, litra a), nr. i)-ii)

1. Planlægning og etablering i land- og byområder af naturlige vandbindingsforanstaltninger, der skal fremme nedsivning og vandoplagring og fjerne forurenende stoffer ved naturlige eller naturlignende processer og dermed bidrage til at opfylde målene for vandrammedirektivet og direktivet om oversvømmelser og sikre tørkestyring i områder med vandknaphed.

2. Projekter til fremme af oversvømmelses- og tørkerisikostyring ved a) forebyggelse af ekstreme hændelser og beskyttelsesværktøjer til støtte af udformning af politikker, fysisk planlægning og håndtering af nødsituationer og b) integrerede risikovurderings- og styringsstrategier, der tager udgangspunkt i modstandsdygtighed og sociale forhold, og som skal sikre social accept.

3. Projekter, der gør det muligt at opfylde målene i vandrammedirektivet ved at håndtere de hydromorfologiske belastninger, der er identificeret i vandområdeplanerne, og som skyldes areal- eller vandområdeanvendelse.

4. Projekter til integreret håndtering af næringsstoffer og organisk forurening af menneskelig oprindelse og landbrugsoprindelse på en måde, der klarlægger, hvilke foranstaltninger der er behov for i et vandområde eller på indvindingsplan med henblik på at opfylde kravene i vandrammedirektivet og havstrategirammedirektivet, herunder kravene i byspildevandsdirektivet, nitratdirektivet, direktivet om badevand og grundvandsdirektivet.

5. Projekter, der vedrører belastninger fra forurenende kemiske stoffer i vandmiljøet, og som sigter mod at nedbringe emissioner fra prioriterede stoffer ved kilden ved brug af egnede erstatningsstoffer eller alternative teknologier.

6. Projekter, der vedrører genskabelse af floders, søers, flodmundingers og kysters naturlige morfologi og/eller gendannelse af nærvedliggende levesteder, herunder flodsletter og marskområder, med henblik på at opfylde målsætningerne i vandrammedirektivet og direktivet om oversvømmelser.

7. Projekter, der ved hjælp af hydroøkonomiske modeller gennemfører vandbesparelsesforanstaltninger til mindskning af kvantitative og kvalitative belastninger i områder, hvor vandressourcerne er pressede.

Forvaltning af hav- og kystmiljøet — bilag III, del A, litra a), nr. iii)

1. Redskaber, teknologier og metoder til projektudvikling, der skal sikre, at de økonomiske aktiviteter, der udføres i tilknytning til havmiljøet, er bæredygtige, herunder hvis det er relevant ved at mindske de økonomiske aktiviteters belastning af havmiljøet, og overføre havressourcebæredygtighed til andre økonomiske havsektorer med fokus på undervandsstøj og nedbringelse af de fysiske forstyrrelser af havbunden og virkningerne af dybhavsminedrift og akvakultur. Projekterne forventes at omfatte udvikling af forvaltningsplaner til nedbringning af økonomiske aktiviteters miljøpåvirkning.

2. Projekter, der sigter mod at forebygge og reducere mængden af affald i havet eller mikrobielle forurenende stoffer ved kilderne til affald i havet og mikrobielle forurenende stoffer.

3. Projekter, der fremmer synergivirkninger mellem integreret kystforvaltning og maritim fysisk planlægning, og som påviser, at der skabes en merværdi ved at koordinere integreret kystforvaltning og maritim fysisk planlægning i nye maritime sammenhænge ved at støtte konkret gennemførelse af relevant EU-lovgivning eller ved at forbinde integreret kystforvaltning og maritim fysisk planlægning med procedurer for udpegning og forvaltning af beskyttede havområder eller Natura 2000-områder.

Vandindustrien — (bilag III, del A, litra a), nr. iv))

1. Projekter, der sigter mod at udvikle teknologier til rensningssystemer for drikkevand og byspildevand ved brug af ressourceeffektive vandforsyningsprocesser (der f.eks. sigter mod at reducere energiforbruget i forbindelse med rensning og forvaltning af vand og reducere vandtabet) samt lokale procedurer og kontrolprocesser til at mindske eller fjerne udledning af nyfremkomne forurenende stoffer og patogener, der udledes ved rensning af spildevand.

2. Projekter til gennemførelse af redskaber (f.eks. planlægning, decentraliserede systemer, risikobaserede fremgangsmåder) til at sikre effektiv vandforsyning i overensstemmelse med drikkevandsdirektivet og direktivet om byspildevand i områder med lav befolkningstæthed.

3. Projekter, der sigter mod mere effektive, innovative løsninger og/eller rensningsløsninger for genanvendt/renset vand, og som udvikler og påviser: — innovative koncepter for (alternativ) vandforsyning, spildevandsrensning, genbrug og nyttiggørelse af ressourcer — metoder til kildekontrol og omkostningseffektive teknologier til brug på stedet ved håndtering af nyfremkomne forurenende stoffer og patogener, der udledes i spildevandsrensningsystemet — innovationscentre for vandrensning i områder uden egnede kloaksystemer og rensnings- og sanitetsfaciliteter, og som anvender intelligente og decentraliserede systemer med fokus på alternative vandkilder — systematiske fremgangsmåder til at undgå tab af vand, energi og ressourcer i industriproduktions- samt vand- og spildevandsinfrastrukturer.

LIFE-forordningens bilag III b) Tematiske prioriteter for affald: aktiviteter til gennemførelse af de specifikke målsætninger for affald, der er fastsat i køreplanen for et ressourceeffektivt Europa og det syvende miljøhandlingsprogram, navnlig: i) integrerede metoder til gennemførelse af affaldsplaner og -programmer ii) aktiviteter til gennemførelse og udvikling af Unionens affaldslovgivning med særlig vægt på de første trin i Unionens affaldshierarki (forebyggelse, genbrug og genanvendelse) iii) aktiviteter med henblik på ressourceeffektivitet og produkters livscyklusindvirkning, forbrugsmønstre og dematerialisering af økonomien.

For så vidt angår affald sigter køreplanen for et ressourceeffektivt Europa og det syvende miljøhandlingsprogram mod at nå følgende overordnede mål inden 2020:

— at nedbringe mængden af affald

— at maksimere genanvendelse og genbrug

— at begrænse forbrænding til materialer, som ikke kan genanvendes, og

— begrænse lossepladsdeponering til materialer, som ikke kan genanvendes, og affald, som ikke kan nyttiggøres.

Der gives derfor forrang til følgende projekter:

Gennemførelse af affaldslovgivning — bilag III, del A, litra b), nr. i)-ii)

1. Projekter, der anvender innovative metoder, teknologier og foranstaltninger fortrinsvis ved affaldskilden til affaldsforebyggelse, genbrug og adskilt indsamling af kommunalt affald.

2. Projekter, der anvender innovative metoder, teknologier og foranstaltninger fortrinsvis ved affaldskilden til affaldsforebyggelse, forberedelse til genbrug/genbrug, genanvendelse og adskilt indsamling af følgende affaldsstrømme: — affald af elektrisk og elektronisk udstyr (WEEE), batterier og akkumulatorer, udrangerede køretøjer (ELV), emballage, bygnings-, nedrivnings- og hospitalsaffald — bioaffald, herunder fødevareaffald i hele fødevarekæden.

3. Integrerede projekter om plastforvaltning, der oprettes med henblik på at føre til en større grad af genanvendelse, sortering, genanvendelse af høj kvalitet, økodesign, forvaltning af plast, der ikke er emballage, forebyggelse af engangsbrug af plastgenstande eller mindskning og begrænsning af mængden af affald.

4. Projekter til forbedring af forvaltning af farligt husholdningsaffald.

Affald og ressourceeffektivitet — bilag III, del A, litra b), nr. iii)

Projekter til gennemførelse af brugen af økonomiske instrumenter på lokalt, regionalt og nationalt plan til støtte af affaldsforvaltning og ressourceeffektive politikker.

LIFE-forordningens bilag III c) Tematiske prioriteter for ressourceeffektivitet, herunder jord og skove, og en grøn kredsløbsøkonomi: aktiviteter til gennemførelse af køreplanen for et ressourceeffektivt Europa og det syvende miljøhandlingsprogram, der ikke er omfattet af andre tematiske prioriteter i dette bilag, navnlig: i) aktiviteter med henblik på industriel symbiose og videnoverførsel samt udvikling af nye modeller for overgangen til en grøn kredsløbsøkonomi ii) aktiviteter med henblik på jordbundsstrategien (Kommissionens meddelelse af 22. september 2006 med titlen »Temastrategi for jordbundsbeskyttelse«) med særlig vægt på modvirkning af og kompensation for arealbefæstelse og forbedret arealanvendelse iii) aktiviteter med henblik på overvågnings- og informationssystemer for skove og med henblik på at forebygge skovbrande.

Projekter under de tematiske prioriteter for ressourceeffektivitet, herunder jord og skov, og en grøn kredsløbsøkonomi skal fokusere på gennemførelse af køreplanen for et ressourceeffektivt Europa og det syvende miljøhandlingsprogram, temastrategien for jordbundsbeskyttelse og den nye EU-skovstrategi. Hvad angår industriel symbiose, videnoverførsel samt overgangen til en grøn kredsløbsøkonomi, bør der tages særlig højde for ressourceeffektivitet, virksomheders miljøvenlige resultater, herunder værdikæder, og for harmonisering af metoderne til måling af deres økologiske fodaftryk. Hvad angår jordbundsbeskyttelse er det nødvendigt at forbedre jordbundsforvaltningen og navnlig at begrænse og modvirke arealbefæstelse. Der er gjort fremskridt inden for overvågnings- og informationssystemer for skove og forebyggelse af skovbrande i de senere år, men det er nødvendigt at gennemføre den nye EU-skovstrategi og yderligere forbedre det europæiske informationssystem for skovbrande (EFFIS) (14).

Der gives derfor forrang til følgende projekter:

Ressourceeffektivitet og en grøn kredsløbsøkonomi — bilag III, del A, litra c), nr. i)

1. Projekter til gennemførelse af en grøn kredsløbsøkonomi gennem aktioner, der spænder over værdikæden eller sikring af brugen af sekundære ressourcer/skrotmaterialer/affald i andre industrier eller værdikæder (økodesign, kaskadeanvendelse af materialer, reparation, genfremstilling, genbrug, genanvendelse, nye kredsløbskoncepter for virksomheder og innovative tilbagetagelses- og indsamlingsordninger).

2. Projekter til gennemførelse af nye virksomhedsmodeller for ressourceeffektivitet, herunder fastsættelse af ressourceeffektivitetspraksis i små og mellemstore virksomheder (SMV), med fokus på miljøpåvirkning, holdbarhed, genbrug, reparation og genanvendelse af produkter og processer — herunder deling eller leasing af produkter frem for salg. Dette bør omfatte en af de industrier, der betragtes som en prioritet i køreplanen for et ressourceeffektivt Europa den nye virksomhedsmodel bør resultere i, at materiale- og/eller energi- og vandforbrug mindskes.

3. Projekter til fremme af gennemførelse af den europæiske metodologi til undersøgelser af miljøaftryk (15) gennem kommunikation med forbrugere og interessenter, datatilgængelighed, kvalitet og sporbarhed i værdikæden, forenkling af beregningsmetoder samt kontrol.

4. Projekter, der forbinder lovgivningsmæssige, finansielle eller omdømmemæssige incitamenter til at skabe miljøvenlige resultater ved hjælp af EMAS eller andre solide, pålidelige (dvs. dokumenteret af en tredjepart) EU-miljøforvaltningsinstrumenter.

5. Projekter til fremme af grønne offentlige indkøb gennem udvikling — i samarbejde med virksomheder — og anvendelse af fælles udbudsbetingelser for offentlige myndigheder, der har lignende indkøbsbehov (herunder markedshøringer og faktiske indkøbsaktiviteter), af ordninger, der gør det nemt og pålideligt for indkøberne at kontrollere grønne krav, samt anvendelse af sådanne ordninger.

Jord — bilag III, del A, litra c), nr. ii)

1. Projekter, der begrænser, afhjælper eller foreslår innovative metoder til at kompensere for jordforsegling på regionalt, provinsielt eller kommunalt plan, i overensstemmelse med Retningslinjerne for jordforsegling (SWD(2012) 101 final/2) (16), navnlig projekter, der omfatter en nytænkning af planlægnings- og budgetmetoder med henblik på regional eller kommunal udvikling uden yderligere byspredning eller jordforsegling.

2. Projekter til bedre jordbundsforvaltning (mindskning af erosion, vedligehold af organisk materiale i jorden, undgåelse af komprimering og kontaminering, bevaring/genopretning af kulstofrig jordbund osv.) på lokalt, regionalt eller nationalt plan. De anvendte metoder kan omfatte overvågningsredskaber og -praksis eller forbedring af administrative og retlige rammer. Projekter, der tilvejebringer omkostningseffektive løsninger til forbedring af eksisterende instrumenter eller metoder eller jordbundsstøttefunktioner som del af et større økosystem for eksempel til vandbinding, har særlig interesse.

3. Projekter til udvikling og gennemførelse af omkostningseffektive redskaber til og ordninger for kortlægning af forurenede arealer på regionalt eller nationalt plan.

Skove — bilag III, del A, litra c), nr. iii)

Projekter under denne titel prioriteres kun, hvis de foreskriver, at alle kvantitative og kvalitative skovrelaterede projektdata indarbejdes i det europæiske skovdatacenter (EFDAC) og senere i Europa-Kommissionens skovinformationssystem for Europa (FISE).

1. Projekter, der bidrager til at udlede fuldstændigt ensrettede oplysninger på baggrund af data, der indsamles i de nationale skovopgørelser og/eller andre skovinformationsnetværk, og projekter til gennemførelse af avancerede metoder til påvisning af bæredygtig skovforvaltning på regionalt, nationalt eller supranationalt plan i henhold til aftalte kriterier og indikatorer (Forest Europe (17) ) (for eksempel om skovenes sundhedstilstand og levedygtighed, skovenes økosystemtjenester, skov- og socioøkonomiske funktioner i forbindelse med EU-bioøkonomi og om skove og klimaændringer) som følge af Unionens nye skovbrugsstrategi (18) og EU's biodiversitetsstrategi 2020 (19).

2. Projekter, der bygger på oplysninger indsamlet af eksisterende nationale/regionale skovinformationsnetværk og udvikler og gennemfører nye metoder til indsamling af og rapportering om bæredygtige skovforvaltningskriterier og -indikatorer (20) på nationalt eller regionalt plan og i henhold til Det Europæiske Miljøagenturs klassificering af forskellige typer af europæiske skove (21), som er opdelt i 14 kategorier og meddelt Forest Europe. Sådanne projekter bør indeholde specifikke demonstrationsforanstaltninger, der viser, hvordan oplysningerne og de nye metoder kan anvendes til at beskytte skovøkosystemerne bedre.

3. Projekter, der bidrager til forbedring af det europæiske informationssystem for skovbrande (EFFIS). Disse projekter bør indeholde specifikke demonstrationsforanstaltninger, der viser hvordan oplysningerne og de nye metoder kan anvendes til at nå målene i EU’s biodiversitetsstrategi 2020 for så vidt angår forvaltning af skove og skovøkosystemer.

4. Projekter, hvor der anvendes nye skovoplysninger til at gøre skovene mere modstandsdygtige over for følgerne af demografisk forskydning i forbindelse med urbanisering, nedlæggelse af landbrug eller tabet af traditionelle arealforvaltningsmetoder.

LIFE-forordningens bilag III d) Tematiske prioriteter for miljø og sundhed, herunder kemikalier og støj: støtteaktiviteter til gennemførelse af de specifikke målsætninger for miljø og sundhed fastsat i det syvende miljøhandlingsprogram, navnlig: i) støtteforanstaltninger til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1907/2006 (22) (REACH) og Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 528/2012 (23) (forordningen om biocidholdige produkter) for en sikrere, mere bæredygtig og økonomisk udnyttelse af kemikalier (inklusive nanomaterialer) ii) støtteforanstaltninger til gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv (EF) nr. 2002/49/EF (24) (støjdirektivet) med henblik på at opnå støjniveauer, som ikke giver anledning til væsentlig negativ påvirkning af og risici for mennesker iii) støtteforanstaltninger til undgåelse af alvorlige uheld, især i forbindelse med gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2012/18/EU (25) (Seveso III-direktivet).

Med hensyn til miljø og sundhed bør der udforskes nye metoder til at nedbringe virkningen af kemikalier, støj og industriuheld på miljøet og sundheden.

Der gives derfor forrang til følgende projekter:

Kemikalier — bilag III, del A, litra d), nr. i)

1. Projekter, der skal nedbringe virkningen af kemikalier (herunder nanomaterialer og biocidholdige produkter) på miljøet og sundheden, ved at disse anvendes på en mere sikker og bæredygtig måde, eller ved at eksponeringen for giftige kemiske stoffer i produkter eller miljø mindskes ved at erstatte dem med mere sikre stoffer eller med ikke-kemiske løsninger.

2. Projekter til forbedring af brugen af kemikalieovervågningsdata (f.eks. miljøovervågning, human biomonitering, produktovervågning, overvågning af indendørsluftkvalitet) til beskyttelse af sundhed og miljø ved at stille kemikalieovervågningsdata til rådighed og gøre dem tilgængelige, sammenlignelige og kompatible samt gøre det muligt at forbinde dem med overvågning af folke- og miljøsundheden og vurdere eksponeringer for kemiske blandinger via forskellige eksponeringsveje.

Støj — bilag III, del A, litra d), nr. ii)

Under denne titel gives der forrang til projekter i byområder med henblik på at forbedre situationen for så mange mennesker som muligt.

1. Projekter, der sigter mod at indføre ordninger om permanente lavemissionszoner (LEZ) for støj i byområder ved kun at tillade eldrevne køretøjer eller ved at anvende lige så effektive lavemissionsstrategier.

2. Projekter, der sigter mod at reducere støj fra veje og andre transportinfrastrukturer i tætbefolkede områder ved brug af støjsvage vejbelægninger med lave livscyklusomkostninger i forhold til standardbelægninger, som samtidig medfører en betydelig støjreduktion.

Industriuheld — bilag III, del A, litra e), nr. iii)

Projekter, der sigter mod at lette gennemførelsen af Seveso III-direktivet (direktiv 2012/18/EU) om kontrol med risikoen for større uheld med farlige stoffer gennem udvikling af metodiske værktøjer til kortlægning af risici, herunder kortlægning af miljørisici, og håndtering af dominoeffekter.

LIFE-forordningens bilag III e) Tematiske prioriteter for luftkvalitet og emissioner, herunder bymiljø: støtteforanstaltninger til gennemførelse af de specifikke målsætninger for luft og emissioner, der er fastsat i køreplanen for et ressourceeffektivt Europa og det syvende miljøhandlingsprogram, navnlig: i) integrerede tilgange til gennemførelse af luftkvalitetslovgivning ii) støtteforanstaltninger til fremme og opfyldelse af Unionens luftkvalitetsstandarder og tilknyttede standarder, herunder Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2001/81/EF (26) (direktivet om nationale emissionslofter) iii) støtteforanstaltninger med henblik på at styrke gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/75/EU (27) (direktivet om industrielle emissioner) med særlig vægt på forbedring af BAT-definitionen og -gennemførelsen for at sikre nem offentlig adgang til information og styrke direktivets bidrag til innovation.

Den tematiske prioritet for luftkvalitet og emissioner, herunder bymiljø, fokuserer på gennemførelse af luftkvalitetslovgivning og en omfattende strategi for håndtering af miljøproblemer i byområderne. Luftforurening udgør stadig det mest alvorlige miljø- og sundhedsproblem i Europa og medfører mere end ti gange flere dødsfald end trafikulykker, og samtidig påvirker det i høj grad økosystemerne (f.eks. lider 70 % af Unionens Natura 2000-områder af eutrofiering på grund af luftforurening). Prioriteten bør behandles i overensstemmelse med Unionens kommende luftkvalitetsstrategi for perioden frem til 2030.

Direktivet om industrielle emissioner er et vigtigt instrument til forebyggelse og kontrol af forurening fra store punktkilder. Erfaringen med gennemførelse af direktivet om industrielle emissioner (og det foregående direktiv om integreret forebyggelse og bekæmpelse af forurening) har gjort det muligt at udpege yderligere behov for så vidt angår oplysning af offentligheden og indførelse af nye teknikker.

Der gives derfor forrang til følgende projekter:

Luftkvalitetslovgivning og direktivet om nationale emissionslofter for visse luftforurenende stoffer — bilag III, del A, litra e), nr. i)-ii)

Hvis der ikke udtrykkeligt er anført andet, bør projekter om luftkvalitet generelt fokusere på byområder for at omfatte så mange mennesker som muligt.

1. Lokale og regionale energiprojekter om luftkvalitet og emissionsreduktioner i problemområder med atmosfæriske partikler, hvor der fortsat i høj grad anvendes kul- og biomassefyrede varmeanlæg.

2. Projekter, der støtter biomassefyrede anlæg af høj kvalitet og korrekt anvendelse heraf, bl.a. i bjergområder, (f.eks. ved anvendelse af teknologier, der udvikler meget lidt støv, højeffektive teknologier og teknologier til renere forbrænding og overvågning samt varmelagring).

3. Bæredygtige mobilitetsprojekter, der omfatter dele, der er afgørende for at opfylde de luftkvalitetskrav, der skal sikre renere realistiske kørselsbetingelser, anvendelse af elektriske køretøjer eller køretøjer med meget lave emissionsværdier (28) som omhandlet i Horisont 2020-programmet, anvendelse af rene alternative brændstoffer, innovative opgraderingsprogrammer for køretøjer i den offentlige sektor, alternativ togteknologi som elektromobilitet og brintbaseret mobilitet, udvikling og gennemførelse af LEZ med stor virkning samt vejafgiftsordninger ved brug af avancerede adgangskriterier samt forbrugerproduktmærkning (29) (storbyområder) og brug af innovative logistiske platforme for transport af varer det sidste stykke ud til bestemmelsesstedet.

4. Projekter til mindskning af ammoniak- og PM-emissioner fra landbruget til støtte af gennemførelsen af de opgraderede UNECE-retningslinjer for god miljøpraksis til mindskning af ammoniak- og PM-emissioner fra landbruget.

Direktivet om industrielle emissioner — bilag III, del A, litra e), nr. iii)

Projekter til udvikling og test af forureningsforebyggende og -reducerende teknikker, jf. direktivet om industrielle emissioner, som nye teknikker.

Bymiljø — bilag III, del A, litra e)

Projekter til gennemførelse af integrerede og omfattende politikker for bæredygtig byplanlægning og -design ved brug af innovative strategier for offentlig transport og mobilitet i byerne, bæredygtige bygninger, energieffektivitet eller bevarelse af biodiversitet i byområderne.

3.2. Det prioriterede område for natur og biodiversitet

I henhold til artikel 11, litra a), i LIFE-forordningen skal projektemnerne under dette prioriterede område samt de relaterede tematiske prioriteter i bilag III til LIFE-forordningen især »bidrage til udviklingen og gennemførelsen af Unionens politik og lovgivning på området for natur og biodiversitet, herunder Unionens biodiversitetsstrategi frem til 2020, og Rådets direktiv 92/43/EØF (30) og Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/147/EF (31), ved navnlig at anvende, udvikle, teste og demonstrere tilgange, bedste praksis og løsninger «. Projekter inden for dette prioriterede område kan derfor gennemføre eksisterende tilgange, bedste praksis og løsninger eller udvikle, teste og demonstrere nye tilgange, bedste praksis og løsninger. For så vidt angår projekter, der hører under den tematiske prioritet biodiversitet , gives der som hovedregel forrang til pilot- og demonstrationsprojekter , medmindre andet er angivet i det pågældende projektemne.

LIFE har været et vigtigt instrument til støtte af gennemførelsen af fugledirektivet og habitatdirektivet de seneste tyve år. Dette lille program har været medvirkende til og i visse tilfælde afgørende for oprettelsen af Natura 2000-nettet. Medlovgiverne har givet udtryk for et klart ønske om, at der i LIFE fortsat skal fokuseres på dette strategiske område, især nu hvor alle medlemsstaterne er pålagt at sikre en gunstig bevaringsstatus for alle naturtyper og arter. I de fleste tilfælde kan dette kun opnås ved aktiv forvaltning af Natura-områderne og deres eller relevante arters indbyrdes forbindelser. LIFE natur og biodiversitet fokuserer derfor fortsat sine begrænsede midler på Natura 2000 for at sikre, at de forpligtelser, der er indgået for så vidt angår mål 1 i biodiversitetsstrategien, opfyldes til fulde. På baggrund af de positive erfaringer med LIFE+ kommer LIFE 2014-2020 desuden til at fremme biodiversitetsprojekter, der først og fremmest sigter mod at teste og demonstrere nye måder at håndtere større biodiversitetsproblemer på. LIFE natur og LIFE biodiversitet skal komplimentere hinanden.

LIFE-forordningens bilag III a) Tematiske prioriteter for natur: foranstaltninger til gennemførelse af direktiv 92/43/EØF og 2009/147/EF, navnlig: i) foranstaltninger med henblik på at forbedre bevaringsstatus for naturtyper og arter af EU-interesse, herunder marine habitater og arter samt fuglearter ii) foranstaltninger til støtte af Natura 2000-nettets biogeografiske seminarer iii) integrerede tilgange til gennemførelse af prioriterede aktionsplaner.

Følgende projektemner, der bidrager til mål 1 i biodiversitetsstrategien frem til 2020 om fuldt ud at gennemføre fugledirektivet og habitatdirektivet, gives forrang:

1. Projekter, der sigter mod at forbedre bevaringsstatus for naturtyper og arter (herunder fuglearter) af fællesskabsinteresse (32) med særlig vægt på de Natura 2000-områder, der er foreslået eller udpeget for disse typer naturtyper eller arter.

2. Projekter, der sigter mod at forbedre bevaringsstatus for naturtyper i Natura 2000-områder eller arter (herunder fuglearter) af fællesskabsinteresse, under forudsætning af at deres status ikke er »gunstig/sikker og ikke i nedgang« eller »ukendt« i henhold til de seneste samlede vurderinger, som medlemsstaterne har fremlagt på det relevante geografiske plan i overensstemmelse med artikel 17 i habitatdirektivet eller de seneste vurderinger i henhold til artikel 12 i fugledirektivet og de fuglevurderinger, der er foretaget på EU-plan.

3. Projekter til gennemførelse af en eller flere foranstaltninger omhandlet i den pågældende prioriterede handlingsramme, som medlemsstaterne opdaterer, eller konkrete foranstaltninger, der er udpeget, anbefalet eller aftalt inden for rammerne af Natura 2000-nettets biogeografiske seminarer.

4. Projekter vedrørende havaspektet af gennemførelsen af habitatdirektivet og fugledirektivet og relaterede bestemmelser under havstrategirammedirektivets deskriptor 1, navnlig hvis sådanne projekter fokuserer på en eller flere af følgende foranstaltninger: a) supplering og færdiggørelse af nationale opgørelser med henblik på oprettelse af offshore havområder under Natura 2000-nettet b) genoprettelse og forvaltning af Natura 2000-havområder, herunder forberedelse og gennemførelse af forvaltningsplaner for de pågældende områder c) foranstaltninger vedrørende arts-, naturtype- eller områderelaterede konflikter mellem bevarelse af havmiljøet og fiskere eller andre »brugere af havområderne« samt foranstaltninger, der kombinerer bevaringsforanstaltninger med bæredygtig brug af Natura 2000-områderne d) demonstrationstilgange eller innovative tilgange til vurdering eller overvågning af virkningen af menneskelig aktivitet på udsatte marine naturtyper og -arter, der kan fungere som retningsgivende for aktive bevaringsforanstaltninger.

5. Projekter til forbedring af bevaringsstatus for naturtyper og arter af fællesskabsinteresse (herunder fuglearter), hvis foranstaltninger svarer til de foranstaltninger, der er udpeget i de relevante nationale eller EU-handlingsplaner for arter eller naturtyper.

6. Projekter om invasive fremmede arter til støtte af Natura 2000-nettet, hvis disse arter forventes at forringe bevaringsstatus for arter (herunder fugle) eller naturtyper af fællesskabsinteresse.

LIFE-forordningens bilag III b) Tematiske prioriteter for biodiversitet: foranstaltninger til gennemførelse af Unionens biodiversitetsstrategi frem mod 2020, navnlig: i) foranstaltninger med henblik på at bidrage til at opnå mål 2 ii) foranstaltninger med henblik på at bidrage til at opnå mål 3, 4 og 5.

Såfremt de kan finansieres under LIFE-programmet, bør følgende projektemner fokusere på gennemførelse af mål 2, 3, 4 og 5 i biodiversitetsstrategien frem til 2020.

Der gives forrang til nedenstående projektemner:

1. Projekter, der sigter mod at gennemføre biodiversitetsstrategiens mål 2 ved at integrere tiltag til bevaring og forbedring af økosystemer og økosystemtjenester i aktiviteter i den offentlige eller private sektor og oprette grønne og blå infrastrukturer og reetablere skadede økosystemer. Sådanne projekter bør teste og anvende strategier, der sigter mod at: a) kortlægge og vurdere (herunder evaluere) økosystemer, herunder marine økosystemer og marine økosystemtjenester med henblik på at bidrage til en prioritering af genoprettelse, grønne eller blå infrastrukturer eller sikring mod nettotab b) genoprette økosystemer, herunder kystøkosystemer og marine økosystemer samt kystøkosystemtjenester og marine økosystemtjenester, ved anvendelse af rammerne for prioritering af genoprettelse c) udvikle metoder til værdisætning og betaling af økosystemtjenester (herunder materielle og immaterielle tjenester) eller d) innovative forvaltningsordninger til håndtering af navnlig vandrelaterede økosystemtjenester, der kunne fungere som potentielle støttemekanismer med henblik at opfylde målene i biodiversitetsstrategien og bidrage til målene i vandrammedirektivet og direktivet om oversvømmelser.

2. Projekter om gennemførelsesforanstaltninger til håndtering af invasive fremmede arter (under mål 5 i biodiversitetsstrategien eller med henblik på at bidrage til at nå det beskyttelsesniveau, der er fastsat i deskriptor 2 — Ikke-hjemmehørende arter i havstrategirammedirektivet (33)) gennem foranstaltninger, der tester og anvender tilgange, som sigter mod at: a) forebygge indførsel af invasive fremmede arter, navnlig ved at håndtere spredningsvejene for utilsigtet introduktion b) etablere et system for tidlig varsling og hurtig reaktion og c) udrydde eller kontrollere etablerede invasive fremmede arter i en passende målestok. Sådanne projekter bør ved hjælp af deres foranstaltninger behandle de tre trin (forebyggelse, tidlig varsling og hurtig reaktion samt udryddelse og kontrol) i en bred ramme eller, hvis et af de tre trin allerede er behandlet, skal foranstaltningerne som minimum klart kunne placeres i en bredere ramme, der forbinder alle tre trin. Foranstaltningerne bør forbedre eksisterende — eller indføre nye — tekniske, administrative eller retlige rammer på det relevante niveau, og de bør sigte mod at forebygge en omfattende etablering af nye invasive fremmede arter i Unionen.

3. Projekter, der er rettet mod truede arter, som ikke er omfattet af bilagene i habitatdirektivet, men som har status af »truet« eller værre på EU-rødlisterne (http://ec.europa.eu/environment/nature/conservation/species/redlist/) eller på IUCN's rødliste over de arter, der ikke er omfattet af EU-rødlisterne (http://www.iucnredlist.org/).

4. Pilot- eller demonstrationsprojekter, der anvender innovative former for direkte eller indirekte finansiering (herunder offentlige og private partnerskaber, skatteinstrumenter, biodiversitetsudligninger osv.) til biodiversitetsrelaterede aktiviteter i den offentlige og private sektor.

5. Pilot- eller demonstrationsprojekter til test og gennemførelse af foranstaltninger vedrørende grøn infrastruktur, der fokuserer på: a) innovative teknologier samt udvikling og anvendelse af tekniske standarder herfor b) bevaring eller genoprettelse af økosystemer til gavn for sundheden eller c) omkostningseffektive teknologier og metoder, der begrænser virkningen af eksisterende energi- og transportinfrastrukturer på biodiversiteten ved at gøre geografisk forbundne økosystemer mere funktionsdygtige.

3.3. Det prioriterede område for miljøforvaltning og -information

I henhold til artikel 12, litra a), i LIFE-forordningen skal projektemnerne, der svarer til dette prioriterede område og de relaterede tematiske prioriteter i bilag III til LIFE-forordningen, opfylde den specifikke målsætning »at fremme bevidstgørelsen om miljøspørgsmål, herunder styrkelse af offentlighedens og interessenternes støtte til Unionens politikker på miljøområdet, og at fremme viden om bæredygtig udvikling og nye bæredygtige forbrugsmønstre«.

LIFE-forordningens bilag III Det prioriterede område for miljøforvaltning og -information a) information, kommunikation og bevidstgørelseskampagner i overensstemmelse med prioriteterne i det syvende miljøhandlingsprogram b) aktiviteter til støtte af en effektiv kontrolproces samt foranstaltninger til fremme af efterlevelse i forbindelse med Unionens miljølovgivning og til støtte af informationssystemer og informationsredskaber til gennemførelse af Unionens miljølovgivning.

Information, kommunikation og bevidstgørelseskampagner — bilag III, del C, litra a)

Der tages højde for det geografiske anvendelsesområde for information, kommunikation og bevidstgørelseskampagner i vurderingen af de foreslåede projekters EU-merværdi.

Vand

1. Bevidstgørelse om de forpligtelser og muligheder, som vandrammedirektivet medfører, af myndigheder og andre aktører, der kan bidrage til at udpege omkostningseffektive løsninger, som kunne være med i vandområdeplanerne, og om beskyttelse mod oversvømmelser, sedimentstyring, vandkraft, sejlads, transport, fysisk planlægning, kemisk industri og landbrug.

2. Projekter til udvikling og test af vandprissætning på baggrund af innovative metoder, hvor princippet om, at dem, der bruger mest, betaler, føjes til princippet om, at dem, der forurener, betaler, og dermed projekter, der definerer klare og målbare effektivitetsmål for hvert enkelt aktivitetsområde på det relevante plan.

3. Projekter, der sigter mod at påbegynde ordninger for oprydning og rengøring af strande og have med henblik på at øge bevidstheden om konsekvenserne af affald i havene og dermed også om spørgsmål vedrørende beskyttelse af havmiljøet, som er omfattet af havstrategirammedirektivet.

4. Bevidstgørelse om de forpligtelser og muligheder, som havstrategirammedirektivet medfører (ud over affald i havene, se punkt 3 ovenfor), af myndigheder og andre interessenter navnlig inden for fiskerisektoren og den maritime sektor, der kan bidrage til at udpege omkostningseffektive løsninger, som kunne være med i havstrategier og indsatsprogrammer med henblik på at opnå »god miljøstatus« i overensstemmelse med de 11 deskriptorer i bilag I til i havstrategirammedirektivet.

5. Projekter, hvor interessenter og myndigheder samarbejder på tværs af landegrænser og nationale jurisdiktioner om at gennemføre havområdestrategier.

Affald

1. Bevidstgørelse og vejledning om udfasning af deponering af genanvendeligt affald eller affald, der kan nyttiggøres (således at deponering af affald begrænses til restaffald, dvs. affald, der ikke kan genanvendes eller nyttiggøres).

2. Oplysningskampagner, der skaber bevidsthed om og opfordrer til adfærdsændringer i forhold til vigtige affaldsspørgsmål med fokus på affaldsreduktion, navnlig reduktion af WEEE og plastaffald.

Ressourceeffektivitet, herunder jord og skove, og en grøn kredsløbsøkonomi

1. Bevidstgørelse og udvikling af vejledningsmateriale til europæiske brugere af genressourcer, navnlig forskere og SMV, med henblik på at gøre det lettere at opfylde de krav, der er fastsat i forordningen om adgang og deling af fordele, samt støtteaktiviteter for europæiske samlinger af genressourcer, f.eks. ved at forbedre organisation og dokumentation af prøver.

2. Bevidstgørelseskampagner til fremme af bæredygtigt forbrug med fokus på madspild og bedre opbevaring af mad.

3. Bevidstgørelseskampagner til fremme af bæredygtigt forbrug med fokus på forbrug af jord- og arealressourcer.

4. Bevidstgørelses- og oplysningskampagner med aktiv indgriben (både ved hjælp af aktiv indgriben og generel bevidstgørelse) om de økonomiske og finansielle fordele ved ressourceeffektivitet, herunder jord.

5. Kapacitetsopbygningsprojekter med henblik på koordinering af og vejledning om relevante og EU-repræsentative oplysninger om skove og skovbrande. Sådanne projekter bør sigte mod at koordinere nationale eller tværnationale oplysninger om emissioner fra skovbrande, vurdering af brandskader, herunder vejledning om omkostningseffektiv ressourcebrug i forbindelse med brandforebyggelse og afbrændte områder, navnlig Natura 2000-områder. Projekterne vejleder om en fælles EU-strategi.

Luftkvalitet og emissioner, herunder bymiljø

1. Bevidstgørelse og vejledning om luftkvalitet og helbredspåvirkninger i byområder, hvor mennesker og økosystemer udsættes for store mængder forurening.

2. Bevidstgørelse ved at fremme billige systemer til overvågning og evaluering af luftkvaliteten.

3. Udvikling og demonstration af integrerede systemer, der giver nem adgang til offentligt tilgængelige oplysninger om industrianlæg, herunder tilladelser, emissionsdata og inspektionsrapporter:

Miljø og sundhed, herunder kemikalier og støj

1. Bevidstgørelse af borgere og forbrugere om risikooplysninger om kemikalier i artikler.

2. Bevidstgørelse af borgere og forbrugere om sikker brug af kemikalier i produkter med sikkerhedsmærkning.

3. Bevidstgørelse af virksomheder (importører, producenter, downstreambrugere, detailhandlere, herunder SMV) om deres pligt i henhold til REACH-forordningen til at oplyse om forekomsten af stoffer, der er udpeget som særlig problematiske, i artikler, som de producerer eller importerer, og/eller virksomheders pligt i henhold til forordningen om biocidholdige produkter for så vidt angår behandlede artikler.

4. Oplysningskampagner om miljøstøjdata og den helbredspåvirkning, som støj har på befolkningen, som påkrævet i støjdirektivet.

Natur og biodiversitet

1. Nationale eller tværnationale bevidstgørelseskampagner om Natura 2000. Disse kampagner bør udformes, således at de sikrer en betydelig ændring i bevidstheden om de naturværdier (herunder økosystemtjenester), som Natura 2000 er blevet oprettet for at dække, fører til positive adfærdsændringer i en stor del af målpublikum og/eller specifikke sociale, administrative eller økonomiske sektorer.

2. Bevidstgørelseskampagner om store kødædende dyr på et plan, der er relevant for den pågældende arts bestand.

3. Nationale og tværnationale oplysnings- og bevidstgørelseskampagner om EU-biodiversitetsstrategien med henblik på at øge borgeres og vigtige interessenters, herunder politikeres, virksomheders og lokale, regionale samt nationale myndigheders, bevidsthed om og forståelse af formålet og målet med strategien.

4. Nationale og tværnationale bevidstgørelseskampagner om invasive fremmede arter rettet mod den bredere offentlighed og vigtige interessenter, herunder lokale, regionale samt nationale myndigheder.

5. Bevidstgørelseskampagner om grøn infrastruktur rettet mod vigtige interessentgrupper til fremme af bedste praksis og/eller forbedring af fremstilling, analyse og formidling af tekniske og geografiske data med henblik på at udvikle grøn infrastruktur.

Forvaltning og håndhævelse

1. Bevidstgørelse og vejledning om domstolsprøvelse på miljøområdet, herunder hvordan det sikres og måles, at procedurerne for retslig prøvelse er effektive, af dommerstanden, retsplejeorganer, offentlige forvaltninger og advokater, der arbejder med principielle søgsmål.

2. Bevidstgørelse om direktivet om miljøansvar af industrien, »loss adjusters«, risikovurderingseksperter, decentraliserede kompetente myndigheder (i medlemsstater, hvor kompetente myndigheder udpeges på lokal- eller regionalplan) og miljø-NGO'er for så vidt angår de enkelte interessentgruppers rettigheder og pligter.

3. Bevidstgørelse om og udvikling af vejledningsmateriale til forskere og SMV samt offentlige organer i kraft af deres funktion som europæiske brugere af genressourcer med henblik på at gøre det lettere at opfylde de krav, der er fastsat i forordningen om adgang og deling af fordele, samt støtteaktiviteter for europæiske samlinger af genressourcer for at forbedre organisation og dokumentation af prøver.

Aktiviteter til støtte af en effektiv kontrolproces samt foranstaltninger til fremme af efterlevelse — bilag III, del C, litra b)

Håndhævelse, inspektion og overvågning

1. Projekter, der sigter mod at øge effektiviteten under miljøinspektioner og -overvågning ved: — at anvende risikokriterier strategisk med henblik på at vurdere, evaluere og mindske de mest alvorlige former for overtrædelse af EU-miljølovgivningen — at fremme samarbejde og koordinering mellem forskellige inspektions- og overvågningsorganer med henblik på at strømline og optimere brugen af inspektions- og overvågningsressourcer — at etablere og anvende elektroniske opgørelser over inspektioner og overvågninger med henblik på at gøre effektiviteten af sådanne aktiviteter lettere at måle og evaluere og/eller — at optimere kommunikation og aktiv formidling til offentligheden af resultaterne af inspektions- og overvågningsarbejdet.

2. Projekter, der sigter mod at øge effektiviteten af de foranstaltninger, der skal bekæmpe miljøkriminalitet, ved: — at fremme udveksling af erfaringer og bedste praksis mellem offentlige organer, der har til opgave at efterforske, retsforfølge og træffe afgørelse i sager om miljøkriminalitet — at optimere udvekslingen af efterretningsoplysninger og andre oplysninger mellem offentlige organer, der har til opgave at efterforske miljøkriminalitet, navnlig kriminalitet, der omfatter grænseoverskridende transport af affald, vilde dyr og planter, handel med træ eller kemikalier, herunder uddannelse af retshåndhævelsespersonale, finansielle efterretningsenheder, toldembedsmænd, politifolk, der beskæftiger sig med miljøkriminalitet, anklagere og dommerstanden.

Udveksling af bedste praksis

1. Projekter, der efter anbefaling fra Natura 2000-nettets nye biogeografiske seminarer støtter udveksling af bedste praksis og udvikling af kompetencer af forvaltere af Natura 2000-områder.

2. Projekter, der sigter mod at udvikle og støtte den rolle, som netværkerne af frivillige spiller, med henblik på at sikre deres langsigtede bidrag til den aktive forvaltning af Natura 2000-nettet.

3. Projekter, der forbedrer samspillet mellem videnskab og politik gennem overførsel af resultater og/eller bedste praksis med henblik på ved hjælp af en solid, teknisk baggrund at støtte REACH, forordningen om forsøgsmetoder (34) eller anden lovgivning om kemikalier eller direktivet om beskyttelse af dyr, der anvendes til videnskabelige formål (35).

4. Projekter, der fremmer udveksling af bedste praksis i forbindelse med luftkvalitetslovgivning, med fokus på overvågning og modelberegninger, emissionsopgørelser, forvaltningspraksis, kildedifferentiering, informationsudveksling, koordinering og støtte.

5. Udveksling mellem offentlige myndigheder af viden og bedste praksis om grønne offentlige indkøb, der skal omfatte mindst to af følgende elementer: grønne elementer i udbudsdokumenterne, evaluering af kontrollen med overholdelse af grønne kriterier, omkostninger og fordele ved grønne indkøb, samarbejde med nuværende leverandører om at nedbringe miljøpåvirkninger og -omkostninger i forbindelse med kontrakter, der allerede er indgået, overvågning af grønne offentlige indkøb, markedshøringer, oplysninger om markedsudbuddet samt oprettelse af og arbejdsmetoder for indkøbscentraler med særlige kompetencer inden for grønne offentlige indkøb.

Fremme af udenretslig konfliktløsning

1. Projekter, der sigter mod at fremme udenretslig konfliktløsning som et middel til at finde mindelige og effektive løsninger på konflikter på miljøområdet, f.eks. ved aktiviteter og arrangementer med henblik på oplæring af aktører eller udveksling af bedste praksis og erfaringer i mægling på miljøområdet.

4. REALISERING AF DE GENERELLE MÅLSÆTNINGER FOR AKTIVITETSSTØTTE UNDER DELPROGRAMMET FOR KLIMAINDSATSEN

Tematiske prioriteter og projektemner er ikke en del af den aktivitetsstøtte, der gennemføres under delprogrammet for klimaindsatsen. I tråd med den overordnede målsætning for LIFE-forordningen, dvs. at forbedre udviklingen, gennemførelsen og håndhævelsen af EU-klimapolitik og -lovgivning og til at frembringe den nødvendige EU-merværdi, samordnes gennemførelsen af aktivitetsstøtte med de tre prioriterede områder — modvirkning af klimaændringer, tilpasning til klimaændringer samt klimaforvaltning og -information — og med de specifikke målsætninger, der er fastsat i artikel 14, 15 og 16 i LIFE-forordningen.

LIFE-programmet bidrager til at gøre Unionen til et lavemissionssamfund, hvilket er en afgørende del i Europa 2020 klima- og energipakken. Ny teknologi til modvirkning af klimaændringer fremmes ved hjælp af udvidede pilot- og integrerende demonstrationsprojekter. Unionens klimapolitik er tæt forbundet med lokale impulser og initiativer og fungerer som et eksempel på nye og bedre metoder til at gennemføre denne overgang. Der arbejdes desuden med gennemførelsen af drivhusgasregnskaber og modvirkning af klimaændringer i sektoren for arealanvendelse (36). Endelig støtter LIFE gennemførelsen af EU-strategien for tilpasning til klimaændringer, således at Union bliver mere modstandsdygtig over for klimaændringer (37).

Ud fra disse betragtninger vil nuværende og fremtidig EU-politik kunne underbygges af ansøgninger vedrørende følgende områder:

— Støtte til gennemførelse af tilpasningsstrategier. Det omfatter specifikke vurderinger af sårbarhed på regionalt og tværnationalt plan med fokus på de meget sårbare områder, der er udpeget i EU-tilpasningsstrategien, såsom by-, kyst-, bjerg- og øområder, de marine økosystemer, tørkeramte områder eller vandområder, samt gennemførelse af innovative tilpasningstilgange og udarbejdelse af specifikke investeringsplaner.

— Støtte til pionerarbejdet mod et lavemissionssamfund. Det er vigtigt at have en række pionerer og rollemodeller til at vejlede i overgangsprocessen mod lavemissionsøkonomi og -samfund. Der afprøves mange teknologier, livsstilsformer eller styringsmodeller på forskellige sociale grupper, mindre samfund af innovatorer, før de mainstreames. Støtte til udvikling af nye metoder (modelbyer eller -regioner) for fremstilling, forbrug og styring med en transformerende virkning bør fuldt ud afspejle målene i Unionens klima- og energipakke eller energikøreplanen 2050. For at det skal lykkes, bør den eksisterende lavemissionsteknologi også undersøges med henblik på at afdække, hvilke ikke-teknologiske hindringer, der står i vejen for deres indtrængen på markedet.

— Demonstration på regionalt eller subregionalt plan af lavemissionsstrategier eller forvaltningsplaner for arealanvendelse. Dette vil indebære mainstreaming af en række foranstaltninger til emissionsreduktion og ressourceeffektivitet på tværs af sektorer og anvendelse af en række foranstaltninger til fremme af adfærdsændringer. Støtte til udvikling af arealforvaltningsmetoder, som har en virkning på emissioner og flytning af emissioner, f.eks. som supplerende foranstaltninger til dem, der støttes under de europæiske struktur- og investeringsfonde.

5. DEN TEKNISKE METODOLOGI FOR PROJEKTUDVÆLGELSESPROCEDUREN OG KRITERIER FOR UDVÆLGELSE OG TILDELING AF STØTTE (ARTIKEL 24, STK. 2, LITRA d), I LIFE-FORORDNINGEN)

I det følgende beskrives den tekniske metodologi for projektudvælgelsesproceduren og de vigtigste kriterier for støtteberettigelse (38) og tildeling af støtte i overensstemmelse med LIFE-forordningens artikel 2 og 19. Eftersom metodologien og kriterierne i det væsentlige gælder alle projekttyper under begge delprogrammer, henvises der kun udtrykkeligt til et bestemt delprogram, hvis der er tale om forskelle.

Alle former for støtte, komplementaritet og optimal udnyttelse af EU-finansiering, herunder finansiering af supplerende aktiviteter fra andre EU-finansieringsinstrumenter, jf. artikel 8 LIFE-forordningen, vurderes og tages i betragtning i kriteriet for tildeling »EU-merværdi: andre aspekter«. For at undgå uønskede overlapninger skal ansøgerne begrunde, hvorfor de søger om LIFE-finansiering frem for anden EU-finansiering, såfremt sådanne andre finansieringstyper også kunne støtte lignende projekter eller aktiviteter.

Hvis projekter, der finansieres under ét prioriteret område, kan tænkes at underminere miljø- og klimamålsætningerne i et andet prioriteret område, finansieres disse ikke, medmindre der i forslaget klart gøres rede herfor, og eventuelle alternativer og foranstaltninger til modvirkning og tilpasning er korrekt planlagt.

Yderligere oplysninger vil være at finde i ansøgnings- og bedømmelsesvejledningen, der vil blive offentliggjort sammen med de dertil knyttede indkaldelser af forslag. Med forbehold af LIFE-forordningen og de vejledende nationale tildelinger og for at forenkle de administrative procedurer kan den tekniske metodologi for projektudvælgelsen tilpasses og strømlines i den årlige indkaldelse af forslag.

For projekter under delprogrammet for miljø, bortset fra integrerede projekter, er der fastsat vejledende nationale tildelinger på grundlag af bilag I til LIFE-forordningen og de data, der forelå i december 2013 for den periode, der dækkes af det aktuelle flerårige arbejdsprogram. Disse data vil blive anvendt til at rangordne projekterne.

Hvis kriterierne i bilag I forhøjes eller nedsættes med 10 % eller derover for en af medlemsstaterne, eller hvis en ny medlemsstat tiltræder Den Europæiske Union, betragtes det som en væsentlig ændring af beregningsgrundlaget. I tilfælde af væsentlige ændringer genberegnes de nationale tildelinger for alle medlemsstater for den resterende periode. Før hver indkaldelse kontrollerer Kommissionen, om en betydelig ændring har fundet sted.

Vejledende nationale tildelinger for 2014-2017 for projekter, bortset fra integrerede projekter, under delprogrammet for miljø

Medlemsstat I % af budgettet Medlemsstat I % af budgettet Medlemsstat I % af budgettet Medlemsstat I % af budgettet BE 2,05 EL 3,27 LT 1,02 PT 2,51 BG 3,04 ES 9,33 LU 1,05 RO 4,29 CZ 2,03 FR 9,80 HU 2,42 SI 1,85 DE 10,82 HR 2,52 MT 0,90 SK 2,15 DK 1,61 IT 8,44 NL 2,94 FI 2,45 EE 1,20 CY 1,32 AT 1,85 SE 3,10 IE 1,43 LV 0,96 PL 6,37 UK 9,27

5.1. Aktivitetsstøtte

Det sikres, at forslag fra ansøgere, der skal udelukkes fra finansiering, eller som ikke opfylder de almindelige betingelser for at komme i betragtning hertil, jf. finansforordningens artikel 131, ikke opbevares.

Desuden skal forslagene opfylde kravene til antagelighed (for nogle projekter kan der f.eks. være tale om, at ansøgningen kun kan indgives digitalt) og kriterierne for støtteberettigelse (f.eks. overensstemmelse med retningslinjerne for, hvorvidt israelske enheder og deres aktiviteter i de områder, som Israel har besat siden juni 1967, kan komme i betragtning til tilskud, priser og finansielle instrumenter, der finansieres af EU fra og med 2014 (39)), der gælder for al LIFE-aktivitetsstøtte, hvilket også vil blive udtrykkeligt fastsat i den pågældende vejledning om ansøgning. De kriterier for støtteberettigelse, der gælder for de forskellige projekttyper, er omhandlet i den relevante titel. Kriterier, som gælder på samme måde for de forskellige projekttyper, angives kun i afsnit 5.1.1 (projekter som omhandlet i artikel 18, litra a), b), c) og h), i LIFE-forordningen).

I henhold til artikel 6, stk. 2, i LIFE-forordningen, kan juridiske personer, der er etableret uden for Unionen, deltage i de projekter, der er omhandlet i samme forordnings artikel 18, hvis den støttemodtager, der koordinerer projektet, har hjemsted i Unionen, og den aktivitet, der gennemføres uden for Unionen, opfylder de krav, der er fastsat i artikel 6, stk. 1, i LIFE-forordningen.

I henhold til artikel 7 i LIFE-forordningen kan der under gennemførelsen af LIFE-programmet samarbejdes med relevante internationale organisationer og med deres institutioner og organer, når det er nødvendigt for at opfylde de overordnede målsætninger, der er fastsat i LIFE-forordningens artikel 3.

Desuden udvælges forslagene kun, hvis de på grundlag af specifik støttedokumentation vedrørende ansøgerens resultater i de foregående år, påviser:

— teknisk kapacitet — ansøgeren skal råde over de faglige kompetencer og kvalifikationer, der er nødvendige for at færdiggøre projektet og

— finansiel kapacitet — ansøgeren skal råde over stabile og tilstrækkelige finansieringskilder, således at aktiviteterne kan opretholdes under hele projektet og delvist finansieres derfra.

Finansforordningens artikel 131 finder anvendelse på udvælgelsen af offentlige organer og internationale organisationer for så vidt angår deres finansielle kapacitet.

5.1.1. Projekter som omhandlet i artikel 18, litra a), b), c) og h), i LIFE-forordningen

Udvælgelsen af pilot-, demonstration-, bedste praksis-, informations-, bevidstgørelses- og formidlingsprojekter, jf. artikel 18, litra a), b), c) og h), i LIFE-forordningen følger samme tekniske metodologi for projektudvælgelse og er underlagt lignende kriterier for støtteberettigelse og tildeling, som er beskrevet i det følgende.

5.1.1.1. Den tekniske metodologi for projektudvælgelsesproceduren

Projektudvælgelsesproceduren afholdes som følger:

— Bedømmelse af forslagene

Kommissionen og/eller Miljøagenturet kontrollerer, at hvert forslag opfylder kriterierne for støtteberettigelse og udvælgelse og vurderer dem i forhold til tildelingskriterierne.

— Udarbejdelse af en foreløbig liste over forslag

Kommissionen og/eller Miljøagenturet opstiller en liste over de støtteberettigede forslag på baggrund af deres realiteter og i overensstemmelse med reglen om, at mindst 55 % af de budgetmidler, der er afsat til projekter, som støttes gennem tilskud under delprogrammet for miljø, tildeles foranstaltninger til støtte for bevaring af natur og biodiversitet (artikel 9, stk. 3, i LIFE-forordningen). Kommissionen og/eller Miljøagenturet bestræber sig desuden på at sikre, at mindst 15 % af de budgetmidler, der er afsat til tilskud til projektaktiviteter, tildeles tværnationale projekter (artikel 19, stk. 7, i LIFE-forordningen). Derudover sikrer Kommissionen og/eller Miljøagenturet geografisk balance for projekter under delprogrammet for miljø (artikel 19, stk. 5, i LIFE-forordningen). Den foreløbige liste skal indeholde alle forslag efter prioritering, således at de samlede foreslåede projektbudgetter udgør omtrent 130 % af det disponible budget.

— Opstilling af den endelige liste over projekter, der skal finansieres, og reservelisten

Efter en gennemgang af projekterne opstilles en liste over udvalgte projekter, der vil blive foreslået til finansiering inden for rammerne af det disponible budget. Der opstilles en reserveliste over de projekter, som har opnået den bedste placering, men som ikke kan finansieres på baggrund af det disponible budget. Reservelisten vil udgøre yderligere 20 % af de disponible LIFE-budget.

— Indgåelse af støtteaftalen

5.1.1.2. Kriterier for støtteberettigelse og tildeling

Følgende kriterier for støtteberettigelse og tildeling finder anvendelse:

a) Kriterier for støtteberettigelse

Forslag til projekter som omhandlet i artikel 18, litra a), b), c), eller h), i LIFE-forordningen vurderes ikke på grundlag af deres realiteter, hvis der i det pågældende projektforslag ikke påvises, at projektet:

— bidrager til en eller flere af de overordnede målsætninger i artikel 3 i LIFE-forordningen og de gældende specifikke målsætninger i artikel 10, 11, 12, 14, 15 og 16 af LIFE-forordningen

— falder ind under anvendelsesområdet for det prioriterede område af LIFE-delprogrammet, som er fastsat i artikel 9 og 13 i LIFE-forordningen, og som projektforslaget blev forelagt i overensstemmelse med, og

— svarer til en af følgende projekttyper som defineret i artikel 2, litra a), b), c) og h), i LIFE-forordningen:

»Pilotprojekter«: projekter, der anvender en teknik eller metode, der ikke er anvendt eller afprøvet tidligere eller andre steder, som tilbyder miljø- eller klimamæssige fordele sammenlignet med nuværende bedste praksis, og som efterfølgende kan finde anvendelse i bredere omfang på lignende situationer.

»Demonstrationsprojekter«: projekter, der idriftsætter, afprøver, evaluerer og udbreder aktioner, metoder eller tilgange, der er nye eller ukendte i projektets specifikke sammenhæng, som f.eks. den geografiske, økologiske, socioøkonomiske sammenhæng, og som kan anvendes andre steder under lignende omstændigheder.

»Bedste praksis-projekter«: projekter, der anvender velegnede, omkostningseffektive og moderne teknikker, metoder og tilgange, der tager højde for projektets specifikke sammenhæng.

NB: For så vidt angår pilot-, demonstrations- og bedste praksis-projekter inden for naturbeskyttelse og biodiversitet, skal mindst 25 % af budgettet afsættes til konkrete bevarelsesforanstaltninger (der er mulighed for at indrømme begrænsede undtagelser under hensyntagen til specifikke politiske behov, og dette angives udtrykkeligt i vejledningen om ansøgning).

»Information, bevidsthed og formidlingsprojekter«: projekter med det formål at støtte kommunikation, formidling af information og bevidstgørelse i tilknytning til delprogrammerne for miljø og klimaindsats.

NB: Projekter, der fokuserer på forskning (40), eller som er øremærket til opførelse af store infrastrukturprojekter, falder ikke under LIFE-programmets anvendelsesområde og er derfor ikke støtteberettigede.

b) Tildelingskriterier

Alle støtteberettigede forslags realiteter evalueres efter følgende tildelingskriterier og pointsystem:

— Teknisk sammenhæng og kvalitet Dette kriterium fokuserer på de foreslåede foranstaltningers klarhed, gennemførlighed og bæredygtighed. Projektresultaternes levedygtighed på mellemlang og lang sigt vurderes ud fra deres evne til at fastholde resultaterne, efter projektet er gennemført. Projektet anses for levedygtigt, under forudsætning af at der foreligger en strategi for opgaver til sikring af videreførelse af de nødvendige projektforanstaltninger og finansiering heraf efter projektets afslutning.

— Finansiel sammenhæng og kvalitet Der foretages en evaluering af det foreslåede budget og dettes overensstemmelse med de foreslåede foranstaltninger, de gældende regler samt den foreslåede tilgangs omkostningseffektivitet.

— EU-merværdi: omfanget og kvaliteten af bidraget til de specifikke målsætninger for så vidt angår de to LIFE-delprogrammers prioriterede områder Der foretages en evaluering af, i hvor høj grad det enkelte forslag bidrager til en eller flere af de specifikke målsætninger for de to LIFE-delprogrammers prioriterede områder som fastsat i artikel 10, 11 og 12 i LIFE-forordningen (delprogrammet for miljø) og artikel 14, 15 og 16 (delprogrammet for klimaindsatsen), samt af kvaliteten af dette bidrag.

— EU-merværdi: fleksibilitet, synergier og integration: Projekter, der fokuserer på specifikke områder, men også omfatter fleksible gennemførelsessystemer, forbedrer integrationen af specifikke miljømålsætninger inden for andre politiske områder og skaber synergivirkninger med målsætningerne for andre EU-politikker uden at sætte LIFE-forordningens målsætninger på spil, tildeles flere point.

— EU-merværdi: reproduktions- og overførselspotentiale: Reproduktions- og overførselspotentialet afspejler, om projektets kan reproduceres og overføres under og efter gennemførelsen heraf. For et positivt reproduktions- og overførselspotentiale kræves en strategi, som tager højde for, hvad der skal til for at sprede projektløsningerne, og som iværksætter en større udbredelse, således at der nås en kritisk masse både under projektet og/eller på kort og mellemlangt sigt efter afslutningen af LIFE-projektet. Dette rækker ud over blot videnoverførsel og netværk og indebærer, at de teknikker, metoder eller strategier, der udvikles eller anvendes på projektet, omsættes til praksis på andre områder.

— EU-merværdi: andre aspekter Tværnationale projekter: Tværnationale forslag gives forrang, når tværnationalt samarbejde er væsentligt for at sikre, at projektets målsætninger opfyldes. På grundlag af dette kriterium gives der kun ekstra point til et forslag, hvis der foreligger tilstrækkelige beviser for, at den tværnationale tilgang udmunder i merværdi. Grønne offentlige indkøb: Forslag, der indeholder et klart gennemførelsessystem til at sikre en omfattende anvendelse af grønne indkøbspolitikker, tildeles flere point. Udnyttelse af resultaterne af Unionens forsknings- og innovationsprogrammer: Forslag, hvor resultaterne af miljømæssige og klimarelaterede forsknings- og innovationsprojekter udnyttes, og innovationsprojekter, der finansieres under Horisont 2020 eller tidligere rammeprogrammer, tildeles flere point, hvis der foreligger tilstrækkelige beviser for, at denne udnyttelse giver en merværdi.

— Specifikke kriterier og pointsystemet for miljøprojekter De specifikke kriterier og pointsystemet under delprogrammet for miljø afspejler, at der kun er fastlagt tematiske prioriteter (bilag III til LIFE-forordningen) og tilhørende projektemner (titel 2) under delprogrammet for miljø.

— EU-merværdi: bidrag til projektemnerne LIFE-forslag, der klart hører under projektemnerne om gennemførelse af de tematiske prioriteter i bilag III for delprogrammet for miljø som fastlagt i det flerårige arbejdsprogram, tildeles flere point i henhold til dette kriterium. Tildelingskriterier Minimumspoint (41) Maksimumspoint 1. Teknisk sammenhæng og kvalitet 10 20 2. Finansiel sammenhæng og kvalitet 10 20 3. EU-merværdi: omfang og kvalitet af bidraget i forhold til de specifikke målsætninger for så vidt angår LIFE-delprogrammet for miljø 10 20 4. Bidrag til projektemnerne — 10 5. EU-merværdi: fleksibilitet, synergier og integration 7 15 6. EU-merværdi: reproduktions- og overførselspotentiale 5 10 7. EU-merværdi: tværnationale projekter, grønne indkøb, udnyttelse — 5 Samlet pointtal 55 100

— Specifikke kriterier og pointsystemet for klimaindsatsprojekter

— EU-merværdi: Bidrag i forhold til øget modstandsdygtighed over for klimaændringer og/eller nedbringelse af drivhusgasemissioner Projekter under delprogrammet for klimaindsatsen skal påvise, at de forårsager en øget modstandsdygtighed over for klimaændringer og/eller nedbringelse af drivhusgasemissioner. Dette bør bidrage til overgangen mod en kulstoffattig økonomi, der er ressourceeffektiv og modstandsdygtig over for klimaændringer. Disse forhold vurderes for selve projektet og det bredere reproduktions- og overførselspotentiale for de resultater, som projektet opnår under eller efter dets afslutning. Tildelingskriterier Minimumspoint (42) Maksimumspoint 1. Teknisk sammenhæng og kvalitet 10 20 2. Finansiel sammenhæng og kvalitet 10 20 3. EU-merværdi: Omfang og kvalitet af bidraget i forhold til at øge modstandsdygtigheden over for klimaændringer og/eller nedbringe drivhusgasemissioner 7 15 4. EU-merværdi: Omfang og kvalitet af bidraget i forhold til de specifikke målsætninger for så vidt angår LIFE-delprogrammet for miljøindsatsen 7 15 5. EU-merværdi: fleksibilitet, synergier og integration 7 15 6. EU-merværdi: reproduktions- og overførselspotentiale 5 10 7. EU-merværdi: tværnationale projekter, grønne indkøb, udnyttelse — 5 Samlet pointtal 55 100

5.1.2. Integrerede projekter som omhandlet i artikel 18, litra d), i LIFE-forordningen

Indgivelse og udvælgelse af integrerede projekter er udformet på grundlag af en to trins-procedure som fastsat i LIFE-forordningen. Proceduren bør lette arbejdet for potentielle ansøgere og sikre, at de får den bedst mulige vejledning fra Kommissionen under forløbet. Arbejdsgangen struktureres med henblik på at sikre gradvis udvikling og finjustering af hvert enkelt forslag. Inden for de grænser, der er tilladt i henhold til LIFE-forordningens bestemmelser for tematisk tildeling og geografisk fordeling, anvendes princippet om ligebehandling af alle forslag nøje i alle faser af evalueringsprocessen.

5.1.2.1. Den tekniske metodologi for projektindgivelsen og udvælgelsesproceduren

Trin 1

— Indkaldelse af forslag

— Indgivelse af en kort generel beskrivelse Ansøgeren indsender en kort generel beskrivelse af projektindhold og den plan eller strategi, der forventes gennemført, samt en finansieringsoversigt for den samlede gennemførelse af planen eller strategien.

— Evaluering af den korte generelle beskrivelse og spørgerunde På grundlag af den korte generelle beskrivelse udpeger og opfører Kommissionen en liste over de forslag, der opfylder kriterierne for støtteberettigelse. Ansøgere, hvis forslag opfylder disse kriterier, inviteres til at deltage i en skriftlig spørgerunde, hvor de kan indsende spørgsmål vedrørende udarbejdelsen af det endelige forslag. Efter denne fase offentliggør Kommissionen spørgsmål og svar i anonymiseret form for at bistå alle ansøgere med at udarbejde deres endelige forslag. Kommissionen supplerer om nødvendigt spørgsmål og svar med en vejledning om de vanskeligheder, som ansøgerne typisk støder på, og som kom til udtryk i de korte beskrivelser.

Trin 2

— Indsendelse af det endelige forslag: De ansøgere, hvis korte beskrivelser er blevet udvalgt, opfordres til at indsende et endeligt forslag.

— Evaluering af det endelige forslag Kommissionen udarbejder efter en grundig evaluering en foreløbig, prioriteret liste over forslag, der kan komme i betragtning til finansiering. Prioriteringen er resultatbaseret og for delprogrammet for miljø desuden i overensstemmelse med reglen om, at 55 % af de midler, der afsættes til aktivitetsstøtte, skal tildeles foranstaltninger til støtte for bevaring af natur og biodiversitet, og de geografiske tildelingskriterier, der er fastsat i artikel 19, stk. 4, i LIFE-forordningen. Kommissionen kontrollerer også ansøgernes finansielle og tekniske kapacitet til at gennemføre projektet.

— Opstilling af den endelige liste over projekter, der skal finansieres, og reservelisten Efter en gennemgang af projekterne opstilles en liste over udvalgte projekter, der vil blive foreslået til finansiering inden for rammerne af det disponible budget. Der opstilles en reserveliste over de projekter, som har opnået den bedste placering, men som ikke kan finansieres på baggrund af det disponible budget. Reservelisten vil udgøre yderligere 20 % af de disponible LIFE-budget.

— Indgåelse af støtteaftalen

Mens to trins-metoden gælder under hele det flerårige arbejdsprogram, kan Kommissionen tilpasse den ovenfor beskrevne proces på baggrund af sine erfaringer.

Med den prioriterede liste over integrerede projekter sikrer Kommissionen geografisk balance ved vejledende at tildele et eller to integrerede projekter til hver medlemsstat under det aktuelle flerårige arbejdsprogram for at sikre, at artikel 19, stk. 4, i LIFE-forordningen overholdes i hele støtteperioden 2014-2020.

5.1.2.2. Kriterier for støtteberettigelse og tildeling

Nedenstående kriterier for støtteberettigelse anvendes på både den korte generelle beskrivelse og det endelige forslag.

a) Kriterier for støtteberettigelse

Et forslag afvises, hvis det ikke opfylder et eller flere af følgende kriterier:

1. Stor geografisk dækning:: Gennemførelsen af den målrettede EU-plan eller -strategi dækker et stort geografisk område, både regionalt, multiregionalt, nationalt eller tværnationalt. For integrerede projekter, der omhandler forvaltning af luftkvalitet og integrerede projekter under delprogrammet for klimaindsatsen kan en strategi til dækning af flere byer også være en mulighed.

2. Frigørelse af andre midler:: Ud over selve det integrerede projekt og den specifikke, nødvendige medfinansiering i henhold til LIFE-forordningen (artikel 20, stk. 1, litra a) og c)) frigøres mindst én anden relevant EU-, national eller privat finansieringskilde til gennemførelsen af den målrettede EU-plan eller -strategi.

3. Inddragelse af vigtige interessenter:: De vigtigste interessenter inddrages i gennemførelsen af den målrettede EU-plan eller -strategi.

i) Specifikke kriterier for støtteberettigelse for projekter under delprogrammet for miljø Det integrerede projekt er ikke støtteberettiget, hvis det ikke har til formål at gennemføre en af følgende miljøplaner eller -strategier, der kræves i henhold til EU-miljølovgivningen, og som er udviklet i henhold til andre EU-retsakter eller af medlemsstaternes myndigheder: a) de prioriterede aktionsplaner som omhandlet i artikel 8 i habitatdirektivet b) affaldshåndteringsplanerne som omhandlet i artikel 28 i rammedirektivet om affald c) vandområdeplanerne som omhandlet i bilag VII i vandrammedirektivet eller d) luftkvalitetsplanerne i henhold til direktivet om luftkvalitet.

ii) Specifikke kriterier for støtteberettigelse for projekter under delprogrammet for miljøindsatsen Det integrerede projekt skal sigte mod at gennemføre en af følgende klimaplaner eller -strategier, der kræves i henhold til EU-miljølovgivningen og er udviklet i henhold til andre EU-retsakter eller af medlemsstaternes myndigheder: a) nationale, regionale eller lokale tilpasningsstrategier eller -handlingsplaner b) byplaner og lokale handlingsplaner, der går foran i overgangen mod en lavemissionsøkonomi, som evt. også er modstandsdygtig over for klimaændringer c) nationale, regionale eller industri-/sektorspecifikke strategier til nedbringelse af drivhusgasemissionerne eller køreplanen for en lavemissionsøkonomi.

b) Tildelingskriterier

Følgende tildelingskriterier anvendes kun på det endelige forslag. Alle forslag, som opfylder kriterierne for støtteberettigelse (og udvælgelse) underkastes en tilbundsgående kvalitetsevaluering i forbindelse med tildelingsfasen. Et forslag tildeles på dette trin point på grundlag af følgende tildelingskriterier:

Tildelingskriterier Minimumspoint (43) Maksimumspoint 1. Teknisk sammenhæng og kvalitet 10 20 2. Finansiel sammenhæng og kvalitet 10 20 3. EU-merværdi: omfang og kvalitet af bidraget i forhold til målsætningerne 15 20 4. EU-merværdi: omfang og kvalitet af mobiliseringen af andre midler, navnlig EU-midler — 10 5. EU-merværdi: kvaliteten af fleksibilitet, synergier og integration 7 15 6. EU-merværdi: reproduktions- og overførselspotentiale 5 10 7. EU-merværdi: tværnationale projekter, grønne indkøb, udnyttelse — 5 Samlet pointtal 55 100

Følgende tildelingskriterier er specifikke eller indeholder elementer, der er specifikke for integrerede projekter:

— EU-merværdi: omfang og kvalitet af bidraget i forhold til målsætningerne Der foretages en evaluering af, i hvor høj grad det enkelte forslag bidrager til en eller flere af de overordnede og specifikke målsætninger for LIFE som fastsat i artikel 3, 10, 11 og 12 (delprogrammet for miljø) og artikel 3, 14, 15 og 16 (delprogrammet for klimaindsatsen) i den nye LIFE-forordning. Følgende specifikke aspekter kontrolleres, afhængigt af under hvilke prioriterede områder projektet falder: — Specifikke kriterier for projekter under delprogrammet for miljø — Integrerede projekter om gennemførelse af de prioriterede rammeprogrammer for Natura 2000: Der skal gøres rede for EU-merværdien i forhold til, i hvilket omfang projektet bidrager til at nå mål 1 i EU’s biodiversitetsstrategi og de generelle målsætninger i habitatdirektivet og fugledirektivet, og særligt i hvilket omfang det bidrager til at forbedre bevaringsstatus for arter og naturtyper af fællesskabsbetydning (habitatdirektivet) og/eller status for fuglearter (fugledirektivet). — Integrerede projekter om gennemførelse af vandområdeplanerne: Der skal gøres rede for EU-merværdien i forhold til, i hvilket omfang projektet bidrager til at nå målene i vandrammedirektivet. De foreslåede foranstaltninger bør målrettes betydelige belastninger, der påvirker miljøets vandbindingsevne, og samtidig gøre brug af foranstaltninger, der påvirker miljøet så lidt som muligt (f.eks. grøn infrastruktur), til forureningsbekæmpelse. Sådanne belastninger burde være kortlagt i de vurderinger, der foretages af medlemsstaterne i udarbejdelsen af gennemførelsesplanerne for af relevant EU-lovgivning og -politikker (f.eks. vandrammedirektivet, havstrategirammedirektivet, direktivet om rensning af byspildevand, drikkevandsdirektivet, badevandsdirektiv, direktivet om oversvømmelser og/eller tørkeplaner). Projekterne bør fokusere på omfattende planlægning (f.eks. vedrørende vandløbsoplande eller vandområder) og fastlæggelse af foranstaltninger til at fremme vandbindingen i byområder og landdistrikter, forbedre nedsivningen og vandlagringskapaciteten og fjerne forurenende stoffer ved naturlige eller naturlignende processer. De bør stræbe efter at skabe synergivirkninger med henblik på at gennemføre foranstaltninger, der skal rette op på eksisterende hydromorfologiske belastninger og forbedre biodiversiteten og den rekreative værdi. — Integrerede projekter om gennemførelse af affaldshåndteringsplaner: Integrerede projekter, der er udformet med henblik på at støtte gennemførelsen af affaldshåndteringsplanerne i artikel 28 i rammedirektivet om affald 2008/98/EF (44) og/eller affaldsforebyggelsesprogrammer som påkrævet i henhold til artikel 29 rammedirektivet om affald. Projekternes EU-merværdi vurderes i forhold til, i hvilket omfang de bidrager til gennemførelsen af affaldshierarkiet (artikel 4 i rammedirektivet om affald), opfyldelsen af genanvendelsesmålene i artikel 11 i rammedirektivet om affald og de supplerende mål i Unionens affaldslovgivning samt gennemførelsen af de nødvendige foranstaltninger til støtte af disse mål. — Integrerede projekter om gennemførelse af luftkvalitetsplaner og -programmer: Integrerede projekter, der har til formål at støtte gennemførelsen og overvågningen af lokale og regionale luftkvalitetsplaner i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2008/50/EF (45), hvis endelige mål er at bidrage til nationale programmer for reduktion af luftforurening. Hvis projekterne bygger på lokale luftkvalitetsplaner, bør de omfatte koordinering og samarbejde mellem mindst fem byer, der har sådanne planer. Hvis de bygger på regionale luftkvalitetsplaner, bør de omfatte koordinering og samarbejde mellem alle lokale myndigheder og den regionale myndighed. Storstilede projekter gives forrang. — Specifikke kriterier for klimaindsatsprojekter — Integrerede projekter om gennemførelse af strategier, handlingsplaner og køreplaner for modvirkning af klimaændringer: De integrerede projekter skal støtte gennemførelsen af strategier for mindre emission af drivhusgasser, handlingsplaner eller køreplaner for en lavemissionsøkonomi og skal vedrøre specifikke kommuner eller regioner (f.eks. som bekendtgjort i borgmesteraftalen), industrien eller landbruget (ved at analysere arealanvendelse på regionalt plan og den sociale og økonomiske kontekst) eller andre økonomiske sektorer ved at indføre teknologi og tjenestebaserede metoder på en bæredygtig og innovativ måde. De integrerede projekter kan suppleres med de nødvendige infrastrukturinvesteringer eller udvikling og indførelse af innovative teknologier og tjenester i byer, regioner og/eller samfund, der modtager støtte gennem andre relevante EU-finansieringsprogrammer, som også er anført i den pågældende strategi/plan/køreplan. Projekternes EU-merværdi vurderes i forhold til, i hvilket omfang de bidrager til at nedbringe drivhusgasemissionerne, i hvor høj grad de integreres i forskellige politikker, om de direkte inddrager en bred vifte af interessenter, og i hvilket omfang de udgør en operativ del af den pågældende strategi/plan/køreplan. — Integrerede projekter om gennemførelse af strategier, handlingsplaner og køreplaner for tilpasning til klimaændringer: De integrerede projekter har til formål at gennemføre strategier eller planer for tilpasning til klimaændringer eller beskæftige sig med specifikke sårbarheder i forbindelse med klimaændringer (f.eks. kystområder, tørkeramte områder og andre prioriterede områder, som er udpeget i aktion 2 i EU-strategien for tilpasning). Foranstaltninger, der finansieres via nationale kilder eller andre relevante EU-finansieringsprogrammer, bør supplere de foranstaltninger, der skal finansieres via LIFE-programmet, til at gennemføre en overordnet strategi eller plan for tilpasning. Der kunne f.eks. ydes støtte til forvaltning af oversvømmelser i tværnationale flod-/kystområder eller til bytilpasningsforanstaltninger med deltagelse af flere byer. Synergier med andre miljø- og klimapolitikker bør være et centralt emne i tilpasningsprojekterne, og tilpasning til klimaændringer og biodiversitet bør fremmes, hvor det er relevant. EU-merværdien vurderes desuden i forhold til, i hvilket omfang de integrerede projekter bidrager til at opfylde EU-tilpasningsstrategiens mål (46), i hvor høj grad de integreres i forskellige sektorer, og om de inddrager en bred vifte af interessenter.

— EU-merværdi: Omfang og kvalitet af mobiliseringen af andre midler, navnlig EU-midler: Kvaliteten af koordineringen med andre finansieringsmekanismer og graden af mobilisering af andre midler ud over de planlagte LIFE-midler (ud over det minimum, der kræves for støtteberettigelse), sandsynligheden for, at de faktisk mobiliseres og den funktionelle forbindelse til den plan, der skal gennemføres, afgør, om et integreret projekt tildeles yderligere point i henhold til dette kriterium. Integrerede projekter, som forventes at mobilisere EU-midler med en funktionel forbindelse til den plan, der skal gennemføres, og som indeholder en tilfredsstillende koordineringsmekanisme, tildeles flere point.

— EU-merværdi: Kvaliteten af fleksible mekanismer, synergier og integration: Forslag til integrerede projekter skal fremvise fleksible gennemførelsessystemer af særlig høj kvalitet (f.eks. ved at sigte mod miljø- og klimafordele og kapacitetsopbygning), der gør det muligt at nå resultater inden for andre politikområder (47), skabe synergieffekter med disse politikker og indarbejde målsætninger for miljø og klimaindsats heri.

5.1.3. Projekter om teknisk bistand som omhandlet i artikel 18, litra e), i LIFE-forordningen

Projekter om teknisk bistand yder aktivitetsstøtte for at hjælpe ansøgere med at udforme integrerede projekter. Højst 1 % af det årlige budget til integrerede projekter kan stilles til rådighed for projekter om teknisk bistand. Det maksimale EU-tilskud pr. projekt om teknisk bistand er sat til 100 000 EUR.

5.1.3.1. Den tekniske metodologi for projektudvælgelsesproceduren

Udvælgelsen af projekter om teknisk bistand følger samme tekniske metodologi for projektudvælgelse under begge delprogrammer. Der vil blive anvendt en fast track-procedure.

Projektudvælgelsesproceduren foregår som følger:

— Bedømmelse af forslagene Kommissionen kontrollerer, om forslaget opfylder kriterierne for støtteberettigelse og udvælgelse, og vurderer dem i forhold til tildelingskriterierne.

— Opstilling af den endelige liste over projekter, der skal finansieres, og reservelisten Efter en gennemgang af projekterne opstilles en liste over udvalgte projekter, der vil blive foreslået til finansiering inden for rammerne af det disponible budget. Der opstilles en reserveliste over de projekter, som har opnået den bedste placering, men som ikke kan finansieres på baggrund af det disponible budget. Reservelisten vil udgøre yderligere 20 % af de disponible LIFE-budget.

— Indgåelse af støtteaftalen

5.1.3.2. Kriterier for støtteberettigelse og tildeling

Følgende vigtige og specifikke kriterier for støtteberettigelse og tildeling finder anvendelse:

a) Kriterier for støtteberettigelse

Et forslag til projekt om teknisk bistand evalueres kun i forhold til tildelingskriterierne, hvis:

— projektforslaget sigter mod at forberede et fremtidigt forslag til et integreret projekt

— ansøgeren ikke er en medlemsstat, som modtager finansiering for et kapacitetsopbygningsprojekt, der i det mindste omfatter en del af den periode, der skal dækkes af projektet om teknisk bistand.

b) Tildelingskriterier

Alle støtteberettigede forslags realiteter evalueres efter følgende tildelingskriterier og pointsystem:

Tildelingskriterier Minimumspoint (48) Maksimumspoint 1. Teknisk sammenhæng og kvalitet 30 60 2. Finansiel sammenhæng og kvalitet 20 40 Samlet pointtal 55 100

— Teknisk sammenhæng og kvalitet Klarhed, sammenhæng og gennemførlighed evalueres i forhold til projektets målsætninger og forventede resultater. Arten og omfanget af det fremtidige integrerede projekt vil blive taget i betragtning.

— Finansiel sammenhæng og kvalitet Der foretages en evaluering af det foreslåede budget og dettes overensstemmelse med de foreslåede foranstaltninger, de gældende regler samt den foreslåede tilgangs omkostningseffektivitet. Forslagets forhold mellem pris og kvalitet vurderes også.

5.1.4. Kapacitetsopbygningsprojekter som omhandlet i artikel 18, litra f), i LIFE-forordningen

Kapacitetsopbygningsprojekter yder finansiel støtte til aktiviteter, der er nødvendige for at opbygge medlemsstaternes kapacitet, herunder i form af nationale eller regionale LIFE-kontaktpunkter, til at kunne deltage mere effektivt i LIFE-programmet.

Sådanne foranstaltninger kan omfatte, men er ikke begrænset til følgende:

— ansættelse af nyt personale og uddannelse til nationale og regionale LIFE-kontaktpunkter

— fremme af udveksling af erfaring og bedste praksis og udbredelse af formidling og anvendelse af resultater af projekter under LIFE-programmet

— »train the trainer«-tilgange

— udvekslings- og opfølgningsprogrammer mellem offentlige myndigheder i medlemsstaterne, navnlig »bedste i klassen«-udvekslingsaktiviteter.

Foranstaltninger under kapacitetsopbygningsplanerne kan omfatte ansættelse af eksperter til ad hoc at afhjælpe tekniske og proceduremæssige kapacitetsmangler, men ikke ansættelse af eksperter med den primære opgave at udarbejde forslag til indgivelse i forbindelse med den årl