(5)

På grundlag af de af Kommissionen (Eurostat) fremlagte data i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Italien inden den 1. april 2013 og på grundlag af 2013-stabilitetsprogrammet, Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 og vurderingen af yderligere foranstaltninger vedtaget ved lovdekret 54 af 21. maj 2013 kan der drages følgende konklusioner: — Efter at være toppet med 5,5 % af BNP i 2009 blev det offentlige underskud i Italien støt reduceret og nåede ned på 3,0 % af BNP i 2012, der var den frist, som Rådet havde sat. Forbedringen var drevet af en væsentlig finanspolitisk konsolidering, mens renteudgifterne i 2012 var 0,8 procentpoint af BNP højere end i 2009, og sammensætningen af den økonomiske aktivitet gav færre skatteindtægter. — Ifølge stabilitetsprogrammet for 2013-17, der blev vedtaget af den italienske regering den 10. april 2013 og godkendt af parlamentet den 7. maj, er det planen at reducere underskuddet en anelse i 2013, til 2,9 % af BNP, og derefter til 1,8 % af BNP i 2014. På grundlag af en antagelse om en uændret politik forventes der ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2013 et underskud på 2,9 % af BNP i 2013 og 2,5 % af BNP i 2014. Både stabilitetsprogrammet og forårsprognosen indregner virkningerne af lovdekret 35 af 8. april 2013, der fastsætter, at den offentlige sektor skal indfri forfalden handelsgæld til private leverandører svarende til et samlet beløb på 40 mia. EUR (eller ca. 2,5 % af BNP) i perioden 2013-14. Dette vil indebære en tilsvarende stigning i den offentlige gæld, men påvirker kun underskuddet for den del, der vedrører kapitaludgifter. Lovdekretet sætter disse betalinger til 0,5 % af BNP i 2013, med en tilsvarende stigning i underskuddet. Det indeholder også en beskyttelsesklausul, der tillader regeringen at udsætte indfrielsen af underskudsforøgende handelsgæld eller vedtage andre korrigerende foranstaltninger for at sikre, at 2013-budgetmålet nås. — Den 7. maj godkendte det italienske parlament formelt de budgetmål, der var fremlagt i stabilitetsprogrammet. Den 17. maj, dvs. efter forårsprognosen, udsendte den nye regering en formel erklæring, der bekræftede disse forpligtelser og varslede nye foranstaltninger i fuld overensstemmelse med budgetmålene i stabilitetsprogrammet. Lovdekret 54, der blev vedtaget samme dag, beskriver de nye foranstaltninger i detaljer. Der er bl.a. tale om følgende: — Suspension af juniraten af ejendomsskatten på ejerboliger – bortset fra luksusboliger – så vel som landbrugsejendom, samtidig med at regeringen forpligtes til at foretage en generel omlægning af lovgivningen om ejendomsskat. En beskyttelsesklausul sikrer, at omlægningen sker i fuld overensstemmelse med budgetmålene i primære termer. Hvis den budgetneutrale reform ikke bliver vedtaget inden udgangen af august 2013, vil den suspenderede ejendomsskatterate desuden skulle betales pr. 16. september. — Udvidelse af løntilskudsordningen for arbejdstagere, der ikke allerede er omfattet af ordningen for 2013, gennem omfordeling af budgetressourcer ud over dem, der blev afsat ved arbejdsmarkedsreformen i 2012. — Samlet vurderes det, at de nye bestemmelser ikke vil påvirke underskuddet i væsentlig grad, hvis de gennemføres konsekvent. Underskuddet forventes derfor at forblive stabilt under referenceværdien på 3 % af BNP. — Efter en forbedring på 2¾ procentpoint af BNP i kumulative termer mellem 2009 og 2012, og under antagelse af, at politikken ikke ændres yderligere, forventes den strukturelle saldo, dvs. den konjunkturkorrigerede saldo, minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, at blive forbedret yderligere med næsten 1 procentpoint i 2013 (til ca. -1/2 % af BNP), og derefter forværret en anelse i 2014. — Gældskvoten steg med 10,6 procentpoint mellem 2009 og 2012, til 127,0 %, også som følge af Italiens bidrag til den finansielle bistand til medlemsstater i euroområdet. Da konjunkturbetingelserne fortsat er ugunstige, forventes den offentlige bruttogæld at stige til 131,4 % af BNP i 2013 og 132,2 % i 2014, også på grund af den afvikling af handelsgæld svarende til 2,5 procentpoint af BNP, der er planlagt i perioden 2013-14 og yderligere bidrag til den finansielle bistand til medlemsstaterne i euroområdet.