KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 53/97 af 14. januar 1997 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af tekstureret garn af endeløse polyesterfibre med oprindelse i Malaysia

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1) ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (2), særlig artikel 7,

efter konsultation i Det Rådgivende Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) I april 1995 gav Kommissionen ved en meddelelse offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3) meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af garn af polyester med oprindelse i Malaysia i henhold til artikel 5, stk. 9, i Rådets forordning (EF) nr. 3283/94 (4), senere erstattet af forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«).

(2) Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet i december 1994 af The International Committee of Rayon and Synthetic Fibres (CIRFS), der handlede på vegne af producenter i Fællesskabet, der påstodes at repræsentere en væsentlig del af fællesskabsproduktionen af tekstureret garn af endeløse polyesterfibre.

Klagen indeholdt bevis for dumping og materiel skade som følge heraf; dette bevis ansås for tilstrækkeligt til at begrunde, at der indledtes en undersøgelse.

(3) Kommissionen underrettede officielt de producenter, eksportører og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanter for eksportlandet og klageren og gav de berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres mening skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt.

(4) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen.

Den modtog detaljerede oplysninger fra de producenter i Fællesskabet, der havde indgivet klagen.

Eksportørspørgeskemaer blev sendt til 15 påståede producenter i Malaysia ifølge de oplysninger, der var modtaget fra CIRFS; imidlertid samarbejdede kun én producent/eksportør i Malaysia i forbindelse med undersøgelsen.

25 importører, som var kendt af Kommissionen, fik mulighed for at fremlægge oplysninger eller tilkendegive deres mening. Hverken disse eller andre importører samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.

(5) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse, og gennemførte kontrolbesøg hos:

a) Producenter i Fællesskabet

Rhône Poulenc (Frankrig)

Hoechst AG (Tyskland)

Montefibre Spa Enichem (Italien)

Akzo Fibres and Polymers Division Enka BV (Nederlandene)

Nurel SA (Spanien)

Exsa (Det Forenede Kongerige)

Unifi (Irland)

b) producent/eksportør i eksportlandet

Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., Kuala Lumpur

Dette samarbejdende selskab eksporterede i løbet af undersøgelsesperioden ca. 90 % af den samlede malaysiske eksport af tekstureret garn af endeløse fibre af polyester til Fællesskabet.

(6) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. januar 1994 til den 31. marts 1995 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«).

B. DEN VARE, SOM ER OMFATTET AF UNDERSØGELSEN, OG SAMME VARE

1. Beskrivelse af den pågældende vare

(7) Den vare, der er omfattet af klagen, er tekstureret garn af endeløse polyesterfibre (i det følgende benævnt »PTY«), som henhører under KN-kode 5402 33 10 og 5402 33 90. Varen fremstilles direkte på grundlag af delvist orienteret polyestergarn (i det følgende benævnt »POY«) og anvendes både i væve- og trikotageindustrien til fremstilling af polyester- eller polyester/bomuldsstoffer.

Der er forskellige typer PTY afhængig af vægt (»denier«), antal fibre og glans. Der findes også forskellige kvaliteter, som afhænger af produktionsprocessens effektivitet. Der er imidlertid ingen væsentlige forskelle mellem de forskellige PTY-typers og -kvaliteters grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål. Under disse omstændigheder anses alle typer PTY for en og samme vare i forbindelse med denne undersøgelse.

2. Samme vare

(8) Undersøgelsen viste, at PTY solgt på hjemmemarkedet i Malaysia har lignende grundlæggende egenskaber og anvendelsesformål som den vare, der eksporteres fra dette land til Fællesskabet. Ligeledes har PTY, der fremstilles af erhvervsgrenen i Fællesskabet og sælges på fællesskabsmarkedet, lignende grundlæggende egenskaber og anvendelsesformål som den vare, der eksporteres til Fællesskabet fra Malaysia.

(9) PTY, som sælges på eksportlandets hjemmemarked, samt PTY, som eksporteres fra dette land til Fællesskabet, og PTY, som fremstilles af erhvervsgrenen i Fællesskabet og sælges på fællesskabsmarkedet, opfattes derfor som samme vare, jf. artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

C. DUMPING

1. Normal værdi

(10) Det blev først undersøgt, om den eneste samarbejdende malaysiske producents samlede salg på hjemmemarkedet udgjorde mindst 5 % af eksporten af samme vare til Fællesskabet; denne procentdel er konsekvent blevet anset for at udgøre et salg i tilstrækkelige mængder til at muliggøre en passende sammenligning i overensstemmelse med artikel 2, stk. 2, i grundforordningen. Producenten havde et salg, der lå højere end denne tærskel på 5 %.

(11) For hver af de typer, der solgtes på hjemmemarkedet og fandtes identiske eller direkte sammenlignelige med typer, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet, undersøgte Kommissionen derefter, om der fandt et tilstrækkeligt hjemmemarkedssalg sted for hver enkelt type.

(12) Hjemmemarkedssalget for hver type blev anset for at have været af tilstrækkeligt omfang som omhandlet i artikel 2, stk. 2, i grundforordningen, hvis mængden af hver PTY-type, der solgtes i Malaysia i undersøgelsesperioden, udgjorde 5 % eller derover af mængden af den sammenlignelige PTY-type, der solgtes med henblik på eksport til Fællesskabet.

(13) Kommissionen undersøgte derefter, om hjemmemarkedssalget af hver type PTY kunne anses for at være sket i normal handel, hvilket skete ved at se på de rentable salgs andel af salget af den pågældende type.

(14) Der anvendtes følgende metode til at vurdere den normale handel for salg på hjemmemarkedet:

I tilfælde, hvor salget af den type PTY, der solgtes til en nettosalgspris på eller over de beregnede enhedsomkostninger som defineret i artikel 2 i grundforordningen, udgjorde 80 % eller derover af det samlede salg af denne type, blev den normale værdi fastsat som et vejet gennemsnit af alle rentable salgstransaktioner på hjemmemarkedet, uanset om disse var rentable eller ej.

I tilfælde, hvor salget af den type PTY, der solgtes til en nettosalgspris på eller over enhedsomkostningerne udgjorde mindre end 80 % af det samlede salg for denne type, blev den normale værdi fastsat som et vejet gennemsnit af rentable salgstransaktioner på hjemmemarkedet for kun den pågældende type, hvis disse transaktioner havde fundet sted i tilstrækkeligt omfang.

Ved anvendelse af den ovenfor beskrevne metode kunne den normale værdi for alle 20 typer PTY, som eksporteredes til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, fastsættes på grundlag af hjemmemarkedsprisen på sammenlignelige typer PTY.

2. Eksportpriser

(15) Eksportpriserne blev fastlagt på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for den pågældende vare, der solgtes til eksport til Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

3. Sammenligning

(16) Den normale værdi for hver varetype blev sammenlignet med eksportprisen for den tilsvarende type, ab fabrik og på samme handelstrin. Den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit blev sammenlignet med et vejet gennemsnit af priserne for alle eksporttransaktioner til Fællesskabet, jf. artikel 2, stk. 11, i grundforordningen.

(17) For at sikre en rimelig sammenligning blev den normale værdi og eksportprisen justeret i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen for at tage hensyn til forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed.

(18) For så vidt angår den normale værdi foretoges der justeringer for at tage hensyn til landtransport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt betalingsvilkår, så den normale værdi blev bragt til niveauet ab fabrik.

(19) Eksportpriserne blev justeret for transport- (land og sø) og håndteringsomkostninger, dermed forbundne omkostninger samt betalingsvilkår og i givet fald provisions- og forsikringsomkostninger med henblik på at nå niveauet ab fabrik.

(20) De foretagne justeringer var begrænset til forskelle, for hvilke der blev fremlagt tilfredsstillende beviser for, at de påvirkede priserne og prissammenligneligheden.

4. Dumpingmargen

(21) Det fremgik af den i betragtning (16) beskrevne sammenligning, at der fandt dumping sted, og at dumpingmargenen er lig med det beløb hvormed den normale værdi overstiger prisen ved eksport til Fællesskabet.

Der fastsattes en vejet gennemsnitlig dumpingmargen udtrykt i procent af prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet. For Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd., som var den eneste producent i Malaysia, der samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, udgjorde denne margen 16,4 %.

(22) For så vidt angår de producenter i Malaysia, som hverken besvarede Kommissionens spørgeskema eller på anden måde gav sig til kende, og som derved ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen, fandt Kommissionen, at dumpingmargenen skulle fastsættes på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i grundforordningen. I denne forbindelse fandtes det, at de mest rimelige faktiske oplysninger var dem, der var blevet verificeret under undersøgelsen, og at dumpingmargenen for disse producenter for ikke at belønne manglende samarbejde skulle fastsættes på grundlag af den højeste dumpingmargen, der konstateredes for en PTY-type, der for så vidt angik kvalitet og mængde var mest repræsentativ for de typer af PTY, der eksporteredes af den eneste malaysiske producent, som samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Den således fastsatte dumpingmargen for denne type, som udgør ca. 20 % af eksportmængden fra Hualon Corporation (M) Sdn. Bhd. til Fællesskabet, udgør 32,5 % og bør fastsættes for de eksportører i Malaysia, som ikke samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen.

D. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET

(23) Ikke alle producenter af PTY i Fællesskabet samarbejdede med undersøgelsen, selv om ingen producent gav udtryk for modstand mod klagen. For at fastslå den samlede produktion af PTY i Fællesskabet blev der derfor benyttet oplysninger fra besvarelserne af spørgeskemaerne, Eurostat og CIRFS vedrørende de ikke-samarbejdende producenters produktion. På dette grundlag blev den samlede årlige produktion af PTY i Fællesskabet i undersøgelsesperioden anslået til omkring 193 000 tons, hvoraf 97 000 blev fremstillet af de fællesskabsproducenter, som støttede klagen og ikke var forbundet med eksportørerne af den påstået dumpede vare, og som samarbejdede under undersøgelsen.

(24) Som i den fornyede undersøgelse af antidumpingforanstaltningerne vedrørende importen af PTY fra Tyrkiet og Taiwan (5) og i antidumpingproceduren vedrørende importen af PTY fra Indien, Indonesien og Thailand (6) overvejede Kommissionen, om et selskab, Exsa, som fremstiller PTY i Fællesskabet og er et datterselskab af et eksporterende selskab beliggende i Tyrkiet, også i denne procedure skulle anses for at tilhøre erhvervsgrenen i Fællesskabet, jf. artikel 4, stk. 1, litra a), i grundforordningen.

(25) I denne forbindelse mindes der om, at Exsa købte det vigtigste materiale til produktion af PTY, nemlig delvis orienteret polyestergarn (POY), fra sit moderselskab, der fandtes at eksportere POY til fællesskabsmarkedet til dumpingpriser. Exsa forarbejdede POY til PTY, som hovedsagelig blev solgt på fællesskabsmarkedet. Desuden eksporterede det tyrkiske moderselskab PTY til dumpingpriser til Fællesskabet (7). Exsa anses derfor ikke for at tilhøre erhvervsgrenen i Fællesskabet i disse undersøgelser.

(26) I nærværende undersøgelse er Exsa ikke forbundet med nogen af de berørte malaysiske eksportører. I betragtning af, at Exsa har fremstillet PTY af POY, som virksomheden har modtaget fra sit moderselskab, som fandtes af foretage dumping, fandt Kommissionen, at det ville fordreje vurderingen af fællesskabserhvervsgrenens situation at inddrage oplysningerne vedrørende PTY fremstillet af dette selskab og derved gøre vurderingen upålidelig. Exsa blev derfor heller ikke i denne undersøgelse anset for at tilhøre erhvervsgrenen i Fællesskabet.

(27) På grundlag af ovenstående udgjorde den andel af den samlede produktion i Fællesskabet, der fremstilledes af de producenter, som havde indgivet klagen, omkring 50 % i undersøgelsesperioden. Klagerne tegner sig derfor for en betydelig del af den samlede fællesskabsproduktion af den pågældende vare, jf. artikel 4, stk. 1, i grundforordningen. I den resterende del af dette dokument henviser udtrykket »erhvervsgrenen i Fællesskabet« kun til de klagende virksomheder i erhvervsgrenen i Fællesskabet.

E. SKADE

(28) Kommissionens vurdering af skade var baseret på de relevante økonomiske indikatorer for perioden januar 1991 til marts 1995 (i det følgende benævnt »den undersøgte periode«). Denne vurdering var baseret på tilgængelige oplysninger for de 15 medlemsstater.

1. Forbruget af PTY i Fællesskabet

(29) Kommissionen fastslog, at det samlede åbenbare forbrug af PTY i Fællesskabet steg i den undersøgte periode, undtagen i 1993. Det steg således fra ca. 236 000 tons i 1991 til ca. 243 000 tons i 1992, faldt til ca. 227 000 tons i 1993 og steg derefter igen til ca. 262 000 tons i 1994. Det samlede forbrug i Fællesskabet i undersøgelsesperioden (15 måneder) udgør ca. 330 000 tons. Samlet steg forbruget af PTY i Fællesskabet med ca. 11 % fra 1991 til 1994, og denne tendens synes at være fortsat i 1995.

2. Eksportørernes adfærd på fællesskabsmarkedet

a) Dumpingimportens omfang og markedsandel

(30) Ved begyndelsen af den undersøgte periode blev der ikke registreret nogen eksport af PTY med oprindelse i Malaysia på fællesskabsmarkedet (1991). Eksporten fra Malaysia steg fra 0 tons i 1991 til ca. 1 100 tons i 1992 (en markedsandel på 0,4 %), til ca. 2 400 tons i 1993 (en markedsandel på 1,0 %) og til ca. 7 900 tons i 1994 (en markedsandel på 3,0 %). I undersøgelsesperioden (se betragtning (6)) udgjorde eksporten fra Malaysia ca. 9 000 tons, hvilket også svarede til en markedsandel på 3,0 % (se betragtning (29)).

b) Dumpingimportens pris

(31) For at undersøge prisfastsættelsen for de pågældende importerede varer blev de PTY-typer, der fremstilledes og solgtes af fællesskabsproducenterne, og de typer, der eksporteredes fra Malaysia til Fællesskabet, opdelt i sammenlignelige varegrupper efter typernes denier og fiberantal. Kommissionen sammenlignede derefter fællesskabserhvervsgrenens vejede gennemsnitlige salgspris for hver gruppe med den vejede gennemsnitlige pris for den sammenlignelige gruppe eksporteret PTY på samme handelstrin. De resulterende underbudsmargener for hver enkelt gruppe blev derefter vejet for at nå frem til én samlet margen.

For fællesskabserhvervsgrenen benyttedes salgspriserne ab fabrik og for de sammenlignelige eksportpriser priserne frit Fællesskabets grænse, fortoldet.

(32) Sammenligningen viste gennem hele undersøgelsesperioden underbudsmargener, der lå fra 5 % til 43 % med et samlet vejet gennemsnit på 18,2 %.

3. Fællesskabserhvervsgrenens situation

a) Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

(33) Fællesskabserhvervsgrenens produktion af PTY faldt fra ca. 104 000 tons i 1991 til ca. 92 000 tons i 1993 og steg så til ca. 95 000 tons i 1994. I undersøgelsesperioden (15 måneder) nåede fællesskabserhvervsgrenens produktion ca. 121 000 tons (hvilket svarer til ca. 97 000 tons på årsbasis).

Det bør bemærkes, at skønt det faktiske produktionsniveau har været stigende siden 1994, lå det i undersøgelsesperioden stadig næsten 7 % under produktionen i 1991, selv om forbruget af PTY i Fællesskabet steg med 11 % i samme periode.

(34) Fællesskabserhvervsgrenens PTY-produktionskapacitet steg fra 114 000 tons i 1991 til 118 000 tons i 1992 og til 122 000 tons i 1993, men faldt til 107 000 tons i 1994. I undersøgelsesperioden (15 måneder) udgjorde fællesskabserhvervsgrenens produktionskapacitet 135 925 tons (svarende til 108 740 tons på årsbasis).

Stigningen i PTY-produktionskapaciteten fra 1991 til 1993 skyldes hovedsagelig udviklingen af et irsk selskab, UNIFI, som er forbundet med et amerikansk selskab. Det bemærkes, at denne produktionsfacilitet blot erstattede importen af POY fra USA.

(35) Fællesskabserhvervsgrenens kapacitetsudnyttelse faldt støt fra 91 % i 1991 til 76 % i 1993 og steg derefter til 89 % i undersøgelsesperioden, hovedsagelig som følge af reduktionen i produktionskapaciteten, som fandt sted i 1994.

b) Salg og markedsandel

(36) Mængden af PTY, der solgtes i Fællesskabet af fællesskabserhvervsgrenen, var 87 000 tons i 1991, 91 000 tons i 1992, 87 000 tons i 1993, 89 000 tons i 1994 og ca. 114 000 tons i undersøgelsesperioden (15 måneder), svarende til 87 000 tons på årsbasis i en situation med stigende efterspørgsel.

(37) Fællesskabserhvervsgrenens markedsandel udviklede sig således: 37,2 % i 1991, 37,7 % i 1992, 38,7 % i 1993, 34,0 % i 1994 og 34,5 % i undersøgelsesperioden. Dette fald i markedsandel er resultatet af fællesskabserhvervsgrenens forholdsvis stabile salg på et ekspanderende marked og skal ses i forbindelse med en producents ekspansion fra 1992 til 1993 (se betragtning (34)). Hvis denne producents salg ikke var taget i betragtning, ville markedsandelen for de resterende producenter, som udgør erhvervsgrenen i Fællesskabet, være faldet endnu mere.

c) Prisudvikling

(38) Fællesskabserhvervsgrenens PTY-priser på fællesskabsmarkedet faldt støt fra 1991 og fremefter. I gennemsnit udgjorde dette fald 16 % i undersøgelsesperioden i forhold til fællesskabserhvervsgrenens priser i 1991 til trods for en prisstigning på råmaterialer, der fandt sted ved slutningen af undersøgelsesperioden (se også betragtning (58) og (59)).

d) Rentabilitet

(39) Det fandtes, at erhvervsgrenen i Fællesskabet generelt og fra 1992 og fremefter har haft forværrede finansielle resultater. Den rentable situation i 1991 (+ 11,2 %) ændredes brat til en utilfredsstillende fortjenstmargen på 2,1 % i 1992 og til tab i 1993 (-9,4 %). Siden da har alle fællesskabsproducenter fortsat lidt store tab eller haft faldende rentabilitet til trods for en vis mindskelse af de samlede tab.

e) Beskæftigelse og investeringer

(40) Selv om produktionen af PTY ikke er arbejdskraftintensiv, har der været stadige nedskæringer i beskæftigelsen i fællesskabserhvervsgrenen.

Som følge af utilstrækkelig rentabilitet mindskedes fællesskabserhvervsgrenens investeringer til et niveau, som i mange tilfælde bringer produktionsprocessens effektivitet i fare.

4. Konklusioner vedrørende skade

(41) På grundlag af de ovennævnte økonomiske indikatorers utilfredsstillende udvikling, som hovedsagelig består af faldende produktion, produktionskapacitet og markedsandel samt prisfald og betydelige finansielle tab, konkluderes det foreløbig, at erhvervsgrenen i Fællesskabet har lidt væsentlig skade.

F. ÅRSAG TIL SKADE

1. Årsagssammenhæng mellem dumpingimport og skade

(42) Der har fundet dumpingimport sted af PTY med oprindelse i Malaysia til priser, der var lave i forhold til fællesskabserhvervsgrenens priser (se betragtning (30), (31) og (32)). Denne konklusion er særlig relevant, idet PTY-markedet er stærkt gennemsigtigt med den virkning, at visse markedsaktørers prisadfærd har en virkning på de priser, som andre markedsaktører kan opnå, hvilket understreges af, at den pågældende dumpingimport er blevet solgt gennem samme kanaler og til samme slags kunder som fællesskabserhvervsgrenens salg. Undersøgelsen har desuden fastslået, at denne import har opnået en betydelig markedsandel på fællesskabsmarkedet i den undersøgte periode. I samme periode har erhvervsgrenen i Fællesskabet lidt tab af markedsandel på trods af den konstaterede stigning i forbruget af PTY i Fællesskabet, og erhvervsgrenen har også haft betydelige finansielle tab.

2. Virkningen af andre faktorer

(43) For at sikre, at den skade, som fællesskabserhvervsgrenen har lidt som følge af andre faktorer, ikke tilskrives dumpingimporten, undersøgte Kommissionen disse andre faktorer yderligere. Denne undersøgelse var så meget mere påkrævet, som fællesskabserhvervsgrenens rentabilitet var begyndt at forværres allerede i 1992, mens importen fra Malaysia udviste den mest betydelige stigning i 1994.

a) Importen fra andre lande

- Taiwan og Tyrkiet

(44) Der indførtes antidumpingforanstaltninger for importen af PTY med oprindelse i Tyrkiet og Taiwan i 1988, og disse foranstaltninger gælder stadig, behørigt ændret som følge af en fornyet undersøgelse, der viste, at foranstaltningernes udløb ville føre til fornyet skade for fællesskabserhvervsgrenen.

- Indien, Indonesien og Thailand

(45) Importen af PTY til Fællesskabet fra Indien, Indonesien og Thailand er også genstand for en antidumpingprocedure. Undersøgelsens resultater viste, at skønt importen fra Indien var minimal, er importen fra Indonesien og Thailand steget betydeligt til dumpingpriser, som lå under fællesskabsproducenternes priser. Det konkluderedes derfor, at importen fra Indonesien og Thailand bidrog væsentligt til den skadelige situation for fællesskabserhvervsgrenen, og at der var behov for at gennemføre antidumpingforanstaltninger over for denne import.

- USA, Sydafrika og Slovakiet

(46) Importen fra disse lande hævdedes at have påvirket fællesskabserhvervsgrenens situation, og det blev påstået, at klagen var diskriminerende, da en række lande ikke var omfattet heraf.

(47) I denne forbindelse bekræftede undersøgelsen, at importen af PTY fra USA i den undersøgte periode steg og nåede et højdepunkt i 1992. Siden da har denne import - omend den stadig er betydelig (en absolut markedsandel på 4,9 % i undersøgelsesperioden) - konsekvent været faldende, såvel målt i mængde (-28 % mellem 1992 og undersøgelsesperioden) som i markedsandel (-21 % mellem 1992 og undersøgelsesperioden). For så vidt angår importpriser fremgår det endvidere ikke af de oplysninger, som Kommissionen råder over, og som er baseret på tal fra Eurostat, hvilke typer PTY der importeres fra USA. Der kan derfor ikke drages nogen konklusioner om priser, og samtidig bemærkes det, at Kommissionen ikke fandt noget tegn på, at der kan have fundet import sted af PTY fra USA til dumpingpriser.

For så vidt angår importen af PTY fra Sydafrika forblev denne stabil på et ubetydeligt niveau på omkring 1 % af markedsandelen. Der kan ikke drages nogen konklusioner vedrørende denne import i betragtning af mangelen på oplysninger fra Eurostat om de forskellige PTY-typer, der importeres fra Sydafrika, selv om der fandt en sådan import sted i undersøgelsesperioden til priser, der i gennemsnit lå 24 % højere end for importen fra Malaysia.

Det konkluderes derfor, at denne import ikke kunne have bidraget til fællesskabserhvervsgrenens forværrede økonomiske situation.

(48) For så vidt angår Slovakiet, opnåede importen af PTY fra Fællesskabet fra dette land en markedsandel i Fællesskabet på 3,3 % i undersøgelsesperioden. Som følge af investeringer foretaget af en fællesskabsproducent i Slovakiet er en væsentlig del af importen til Fællesskabet med oprindelse i dette land imidlertid tilsyneladende sket til interne afregningspriser mellem forbundne parter. Det kan med rimelighed antages, at en sådan import ikke kan være foretaget af den pågældende fællesskabsproducent med henblik på at påvirke dens egen rentabilitet negativt, og undersøgelsen har vist, at det pågældende selskab, som tilhører erhvervsgrenen i Fællesskabet, har oplevet forværrede finansielle resultater. Det konkluderes derfor, at importen fra Slovakiet ikke kan have haft en betydningsfuld indvirkning på fællesskabserhvervsgrenens situation.

b) Andre producenter i Fællesskabet

(49) Da de fællesskabsproducenter, som har indgivet klagen, kun tegner sig for omkring 50 % af den samlede produktion af PTY i Fællesskabet, fandtes det nødvendigt at undersøge de øvrige PTY-fællesskabsproducenters adfærd i Fællesskabet og deres mulige indvirkning på klagernes situation.

(50) De øvrige fællesskabsproducenter af PTY har tilsyneladende haft en stabil anslået produktionskapacitet i de sidste fire år. Det samme gælder deres faktiske produktion. Med hensyn til disse øvrige fællesskabsproducenters markedsandel udviste den i undersøgelsesperioden et svagt fald svarende til udviklingen for erhvervsgrenen i Fællesskabet.

(51) Det synes derfor ikke, som om disse producenters adfærd kunne have en skadelig virkning på fællesskabserhvervsgrenens situation ud over den virkning, der følger af normal konkurrence.

c) Fællesskabserhvervsgrenens eksport

(52) Den malaysiske eksportør fremførte, at den kritiske situation, som ifølge fællesskabserhvervsgrenen eksisterer på fællesskabsmarkedet, kan forklares ved, at eksporten fra Fællesskabet er steget siden 1991.

(53) Logikken i dette argument kan bestrides. Uafhængigt af det forhold, at kun ikke-klagende fællesskabsproducenter var i stand til at øge deres eksport (den klagende erhvervsgrens eksportsalg faldt efter 1991), er der ingen rationelle årsager til at konkludere, at gode eksportresultater er en grund til dårlige resultater på hjemmemarkedet. Den malaysiske eksportørs påstand forekommer derfor ugrundet.

d) Valutakurser og markedsvilkår

(54) Den malaysiske eksportør hævdede, at en gunstig dollarkurs i forhold til ecu har fremmet den malaysiske eksport til Fællesskabet.

(55) Det forhold, at dollarens kurs over for ecuen kan have gjort importeret PTY, som faktureredes i dollar, mere tiltrækkende for importørerne, ændrer ikke ved det faktum, at varen eksporteredes til dumpingpris i hele perioden. Skønt valutakursudsvingene kan have styrket den malaysiske imports skadelige virkning, kan de ikke forklare eller berettige det betydelige prisunderbud på denne import i undersøgelsesperioden (se betragtning (32)).

(56) Den malaysiske eksportør påstod også, at arbejdskraftomkostningerne er meget højere i Fællesskabet end i Malaysia, hvilket fører til meget højere priser på fællesskabsproduceret PTY i forhold til PTY fremstillet i Malaysia.

(57) Det skal bemærkes, at arbejdskraften i denne form for industri udgør en mindre del af produktionsomkostningerne. Forskellen mellem prisen på dumpet importeret garn og garn fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet kan ikke i større udstrækning forklares ved forskelle i prisen på arbejdskraft.

(58) Producenten i Malaysia hævdede, at en indførelse af antidumpingforanstaltninger ville være uberettiget under de nuværende forhold i betragtning af den kraftige stigning i dens eksportpris siden slutningen af 1994, der var mere end tilstrækkelig til at fjerne enhver påstået dumping eller skade i undersøgelsesperioden.

(59) Denne prisstigning skyldes hovedsagelig en omkostningsstigning som følge af højere råvarepriser og afspejler derfor blot en samlet verdensomspændende generel stigning i priser. Som tidligere nævnt konstateredes der også underbudsmargener gennem hele undersøgelsesperioden (se betragtning (32)), og importen skete fortsat til dumpingpriser.

(60) Desuden bør det huskes, at det er Kommissionens sædvanlige praksis i antidumpingproducerer at undersøge kendsgerninger og tal, som vedrører en afgrænset undersøgelsesperiode. Begivenheder, som finder sted efter undersøgelsesperioden, i dette tilfælde efter marts 1995, kan normalt ikke tages i betragtning i forbindelse med konstatering af dumping og skade, da behovet for at verificere sådanne hændelser ville gøre en undersøgelse praktisk talt permanent. Det ville også gøre det muligt for eksportører at manipulere resultaterne ved hjælp af kortvarige prisstigninger efter indledningen af antidumpingundersøgelsen. På grundlag af de oplysninger, der indhentedes for undersøgelsesperioden, ville prisstigningen, hvis den opretholdtes efter undersøgelsesperioden, under alle omstændigheder stadig være på et skadeligt dumpingniveau.

e) Recession

(61) Den malaysiske producent fremførte, at en recession var en vigtig faktor, som havde forvoldt skade for erhvervsgrenen i Fællesskabet.

(62) I denne forbindelse skal det bemærkes, at udviklingen i det åbenbare forbrug i Fællesskabet, der blev beskrevet i betragtning (29), ikke afspejler nogen recession på PTY-markedet.

3. Konklusioner vedrørende årsagen til skade

(63) Stigningen i importen fra Malaysia, som i undersøgelsesperioden konsekvent solgtes til lave, dumpede priser, der lå under fællesskabsproducenternes priser, har haft en særlig destabiliserende virkning på erhvervsgrenen i Fællesskabet, som oplevede et fald i produktion, markedsandel og priser samt led betydelige finansielle tab. I lighed med importen af PTY fra Taiwan, Tyrkiet, Indonesien og Thailand, som er genstand for antidumpingprocedurer, må dumpingimporten fra Malaysia isoleret set anses for at have påført fællesskabserhvervsgrenen væsentlig skade.

G. FÆLLESSKABETS INTERESSER

1. Generelle overvejelser

(64) En afgørelse af, om en indgriben er nødvendig af hensyn til Fællesskabets interesser, skal baseres på en vurdering af alle de forskellige interesser som helhed, herunder fællesskabsproducenternes, -brugernes og -forbrugernes interesser. I en sådan undersøgelse skal der tages særlig hensyn til behovet for at fjerne de handelsforvridende følger af skadelig dumping samt for at genskabe en effektiv konkurrence, mens situationen i Fællesskabet vurderes med og uden indførelse af antidumpingforanstaltninger.

2. Fællesskabserhvervsgrenens interesser og virkningen på konkurrencen

(65) I forbindelse med undersøgelsen blev det fastslået, at erhvervsgrenen i Fællesskabet står over for en skadevoldende situation i form af et samlet fald i produktion, markedsandel og salgspriser, hvilket alt i alt har ført til betydelige finansielle tab. Desuden har erhvervsgrenen måttet reducere antallet af beskæftigede.

En genskabelse af en situation, hvori den pågældende import vil finde sted til ikke-dumpede priser, bør i betragtning af den lidte skade samt fællesskabserhvervsgrenens muligheder for at forbedre sin stilling på markedet forhindre en yderligere forværring af situationen for fællesskabserhvervsgrenen, som er ved at blive ukonkurrencedygtig. Konkurrenceevnen i denne sektor afhænger i høj grad af evnen til regelmæssigt at modernisere produktionsapparatet, hvilket er en investering, der kan være vanskelig at foretage for erhvervsgrenen i Fællesskabet i betragtning af dens udsatte finansielle situation (se og også betragtning (39) og (40)).

(66) Ved undersøgelsen af eventuelle antidumpingforanstaltningers virkning på konkurrencen i det foreliggende tilfælde må der tages hensyn til det forhold, at Fællesskabets PTY-industri kun havde en markedsandel på omkring 35 % i undersøgelsesperioden. I denne forbindelse forekommer følgende overvejelser relevante:

(67) Indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil kunne påvirke prisniveauet for de malaysiske eksportører i Fællesskabet og efterfølgende få en vis indflydelse på deres varers relative konkurrencedygtighed. Konkurrencen på fællesskabsmarkedet kan imidlertid ikke forventes mindsket i større omfang som følge af sådanne foranstaltninger. Tværtimod skal fjernelsen af de uretmæssige fordele som følge af dumping gøre det muligt for erhvervsgrenen i Fællesskabet og muligvis de producenter i tredjelande, som sælger til Fællesskabet til redelige priser, at konkurrere på lige vilkår med dumpingimporten på fællesskabsmarkedet og derved bidrage til at sikre, at der stadig kan vælges mellem en lang række PTY-producenter.

(68) Det bør også erindres, at erhvervsgrenen i Fællesskabet er blevet påvirket af dumpingimport fra andre tredjelande, nemlig Taiwan, Tyrkiet, Thailand og Indonesien, som i øjeblikket er genstand for antidumpingforanstaltninger, eller for hvilke der er stillet forslag om foranstaltninger. Disse lande vil blive udsat for forskelsbehandling, og foranstaltningernes effektivitet vil blive undergravet, hvis der ikke træffes foranstaltninger med henblik på at fjerne den skadelige virkning af dumpingimporten fra Malaysia.

3. Andre involverede særlige interesser

(69) Virkningerne af at indføre antidumpingforanstaltninger over for dumpingimporten af PTY fra Malaysia i forbindelse med de særlige interesser for andre parter end erhvervsgrenen i Fællesskabet, herunder forarbejdningsindustrien, må også tages i betragtning.

(70) Skønt brugerne af PTY i Fællesskabet ikke anførte nogen argumenter vedrørende virkningen af en prisstigning for PTY, har Kommissionen analyseret dette aspekt, og den kom til den konklusion, at den foreslåede antidumpingtold kan anses for en mindre væsentlig faktor i tekstilindustriens samlede omkostningsstruktur: prisen på PTY importeret fra Malaysia udgør kun 14 % af salgsprisen i Fællesskabet for stoffer af farvede polyesterfibre. Med en antidumpingtold på 16,4 % vil den maksimale virkning være 21,3 % for stoffer af farvede polyesterfibre.

4. Konklusioner vedrørende Fællesskabets interesser

(71) Efter at have undersøgt de forskellige involverede interesser konkluderer Kommissionen, at hvis Fællesskabets PTY-industri fortsat tillades at lide væsentlig skade, navnlig som påvist i form af faldende produktion og markedsandel samt finansielle tab, uden at der ydes beskyttelse på den pågældende dumpingimport, vil denne erhvervsgrens tilbagegang blive fremskyndet, hvilket ikke vil være i Fællesskabets interesse. Det findes desuden nødvendigt at sikre ikke-diskriminatorisk behandling af dumpingimport af PTY fra Malaysia i forhold til importen fra andre tredjelande.

(72) Under disse omstændigheder fandtes der ingen tvingende grunde til ikke at indføre antidumpingforanstaltninger, og det konkluderes, at det er i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger.

H. TOLD

(73) På grundlag af de foreløbige resultater, der fremgik af undersøgelsen, finder Kommissionen, at der bør iværksættes antidumpingforanstaltninger på en sådan måde, at det gøres muligt for erhvervsgrenen i Fællesskabet at opnå den rimelige fortjeneste, som den ikke har kunnet opnå på grund af dumpingimportens skadelige virkninger. Med henblik herpå bør der indføres en midlertidig antidumpingtold i form af en værditold.

(74) Ved fastsættelsen af den midlertidige told tog Kommissionen hensyn til det konstaterede dumpingniveau og den told, der er nødvendig for at fjerne den skade, som erhvervsgrenen i Fællesskabet har lidt.

(75) Ved beregningen af den told, som er tilstrækkelig til at afhjælpe den skade, som fællesskabserhvervsgrenen har lidt, måtte Kommissionen tage i betragtning, at denne skade hovedsagelig har givet sig udtryk i form af tab af markedsandel og forringede finansielle resultater som følge af trykkede priser på grund af prisunderbud. Fjernelsen af den pågældende skade kræver, at de trufne foranstaltninger gør det muligt for fællesskabserhvervsgrenen at opnå salg til priser, der ikke ligger på et skadeligt niveau.

(76) I denne forbindelse har Kommissionen beregnet det prisniveau, ab fabrik, som anses for tilstrækkeligt til at fjerne skaden, på grundlag af fællesskabserhvervsgrenens vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger, plus en fortjeneste på 6 %, der fandtes rimelig for på lang sigt at garantere erhvervsgrenens produktionsinvesteringer. Den sammenlignede derefter dette skadesafhjælpningsniveau med importpriserne, frit Fællesskabets grænse, fortoldet.

(77) Da den således fastsatte skadesmargen for den eneste samarbejdende malaysiske eksportør overstiger den konstaterede dumpingmargen, bør tolden baseres på dumpingmargenen, jf. artikel 7, stk. 2, i grundforordningen.

(78) Ved fastsættelsen af den midlertidige told for producenter i det berørte eksportland, som hverken besvarede Kommissionens spørgeskema eller på anden måde gav sig til kende, fandt Kommissionen det af de årsager, der er angivet i betragtning (22), rimeligt at fastsætte den midlertidige antidumpingtold til den dumpingmargen, der foreløbig var bibeholdt i denne betragtning for import med oprindelse i Malaysia.

I. INTERESSEREDE PARTERS RETTIGHEDER

(79) Af forvaltningsmæssige grunde bør der fastsættes en frist, inden for hvilken de berørte parter kan tilkendegive deres mening skriftligt om anmode om at blive hørt mundtligt. Det bør desuden erklæres, at alle konklusioner i forbindelse med denne forordning er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse i forbindelse med enhver endelig told, som måtte foreslås af Kommissionen -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af tekstureret garn af endeløse polyesterfibre henhørende under KN-kode 5402 33 10 og 5402 33 90 med oprindelse i Malaysia.

2. Tolden fastsættes til følgende procentdel af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet:

>TABELPOSITION>

3. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er angivet.

4. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsætning i Fællesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

Parterne kan inden en måned fra tidspunktet for nærværende forordnings ikrafttræden tilkendegive deres mening skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 14. januar 1997.

På Kommissionens vegne

Leon BRITTAN

Næstformand

(1) EFT nr. L 56 af 6. 3. 1996, s. 1.

(2) EFT nr. L 317 af 6. 12. 1996, s. 1.

(3) EFT nr. C 95 af 19. 4. 1995, s. 5.

(4) EFT nr. L 349 af 31. 12. 1994, s. 1.

(5) Rådets forordning (EF) nr. 1074/96 af 10. juni 1996 om yderligere ændring af forordning (EØF) nr. 3905/88 for så vidt angår en endelig antidumpingtold på importen af garn af polyester med oprindelse i Taiwan og Tyrkiet (EFT nr. L 141 af 14. 6. 1996, s. 45).

(6) Kommissionens forordning (EF) nr. 940/96 af 23. maj 1996 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af tekstureret garn af endeløse polyesterfibre med oprindelse i Indonesien og Thailand (EFT nr. L 128 af 29. 5. 1996, s. 3).

(7) Se betragtning (112) i forordning (EF) nr. 1074/96.