RAADETS BESLUTNING af 8. juli 1991 om vedtagelse af et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for informationsteknologi (1990-1994) (91/394/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 130 Q, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

i samarbejde med Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet har ved sin afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF (4) vedtaget tredje rammeprogram for Faellesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (1990-1994), som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for informationsteknologi; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge Traktatens artikel 130 K ivaerksaettes rammeprogrammet ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes i forbindelse med hver enkelt foranstaltning;

ud over saerprogrammet for menneskelige ressourcer og mobilitet er det noedvendigt at fremme uddannelsen af forskere og ingenioerer i forbindelse med dette program;

i henhold til artikel 4 i og bilag I til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF omfatter det beloeb, der skoennes noedvendigt til hele rammeprogrammet, et beloeb paa 57 mio. ECU til den centrale handlingsplan til udbredelse og udnyttelse af resultaterne, som skal fordeles proportionalt paa de til saerprogrammerne afsatte beloeb;

ifoelge afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF skal Faellesskabets forskningsindsats navnlig sigte mod at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europaeiske industri, bl.a. inden for de strategiske omraader af den avancerede teknologi, og at fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne; ifoelge afgoerelsen er en faellesskabsaktion ligeledes berettiget, hvis forskningen bidrager til blandt andet at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet og til at fremme dets generelle harmoniske udvikling, samtidig med at kravet om videnskabelig og teknisk kvalitet opfyldes; forskningsprogrammet inden for informationsteknologi skal bidrage til virkeliggoerelsen af disse maal;

det er noedvendigt i videst muligt omfang at faa smaa og mellemstore virksomheder (SMV) til at deltage i dette program; der skal tages hensyn til deres saerlige behov, uden at dette beroerer programmets videnskabelige og tekniske kvalitet;

opbygningen eller konsolideringen af et saerligt europaeisk industripotentiel inden for disse teknologier er en bydende noedvendighed; programmet maa derfor tage sigte paa forskningsinstitutioner, foretagender, herunder SMV, og andre organer etableret i Faellesskabet, som er de bedst egnede til at naa disse maal;

informationsteknologier faar stadig stoerre udbredelse inden for alle grene af oekonomien og samfundet; de oeger i afgoerende grad konkurrenceevnen inden for industri og tjenesteydelser og forbedrer saavel arbejdsvilkaar som talrige af privatlivets aspekter; informationsteknologier kraever en omfattende forsknings- og udviklingsindsats, hvorfor der er behov for samarbejde paa tvaers af graenserne; mikroelektronik, informationsbehandlingssystemer og programmel til erhvervsmaessig og privat brug, datamatintegreret produktion og den tilsvarende grundforskning er blevet naevnt som prioriteter i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF;

grundforskningen boer fremmes efter behov i hele Faellesskabet;

der boer i forbindelse med dette program foretages en vurdering af de oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for Faellesskabet for forskning og teknologisk udvikling inden for informationsteknologi, i det foelgende benaevnt »programmet«, som beskrevet i bilag I, vedtages for perioden fra 8. juli 1991 til 31. december 1994.

Artikel 2

1. Det beloeb, der skoennes noedvendigt til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 1 338,48 mio. ECU, herunder medregnet udgifter til personale og administration paa 94 mio. ECU.

2. En vejledende fordeling af beloebet findes i bilag II.

3. Traeffer Raadet en afgoerelse i henhold til artikel 1, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF, tilpasses naervaerende beslutning i overensstemmelse dermed.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, herunder satsen for Faellesskabets finansielle deltagelse, er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. I det andet aar af programmets gennemfoerelse tager Kommissionen det op til fornyet vurdering og forelaegger

Europa-Parlamentet og Raadet resultaterne heraf i en rapport, der i givet fald ledsages af aendringsforslag.

2. Ved programmets udloeb lader Kommissionen en gruppe uafhaengige eksperter foretage en evaluering af resultaterne. Denne gruppes rapport, der ledsages af Kommissionens bemaerkninger, forelaegges for Europa-Parlamentet og Raadet.

3. De i stk. 1 og 2 naevnte rapporter udarbejdes under hensyn til de maalsaetninger, der er opstillet i bilag I til denne beslutning, og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.

Artikel 5

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. I de kontrakter, Kommissionen indgaar, fastlaegges parternes rettigheder og forpligtelser, herunder regler for udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresultaterne, i overensstemmelse med de bestemmelser, der er vedtaget i medfoer af Traktatens artikel 130 K, stk. 2.

3. I overensstemmelse med maalsaetningerne i bilag I udarbejdes der et arbejdsprogram, som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges detaljerede maalsaetninger, arten af de projekter, der skal gennemfoeres, og de finansielle bestemmelser, der skal vedtages i denne forbindelse. Kommissionen udarbejder indkaldelser af projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

Kommissionen bistaas af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Under afstemninger i udvalget tildeles de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, som er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

Har Raadet efter udloebet af en frist paa tre maaneder fra forslagets forelaeggelse for Raadet ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen:

- for saa vidt angaar de spoergsmaal, som henhoerer under artikel 7, stk. 1, andet til ottende led

- medmindre Raadet, for saa vidt angaar de spoergsmaal, som henhoerer under artikel 7, stk. 1, foerste led, med simpelt flertal har udtalt sig mod de naevnte foranstaltninger.

Artikel 7

1. Den i artikel 6 fastsatte procedure anvendes i forbindelse med:

- opstillingen og ajourfoeringen af det arbejdsprogram, som er omhandlet i artikel 5, stk. 3

- undtagelserne fra de generelle regler i bilag III

- vurderingen af de i bilag III omhandlede forskningsprojekter og ledsageforanstaltninger samt af beloebet for Faellesskabets anslaaede bidrag til disse projekter og foranstaltninger, naar beloebet overstiger 1 mio. ECU aarligt

- deltagelse i enhver foranstaltning af organisationer og virksomheder fra tredjelande som omhandlet i artikel 8

- indholdet af udbuddene

- enhver tilpasning af den vejledende fordeling af beloebet i bilag II

- foranstaltninger til evaluering af programmet

- reglerne for udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af programmets forskningsresultater.

2. Naar Faellesskabets bidrag i medfoer af stk. 1, tredje led, ikke overstiger 1 mio. ECU aarligt, underretter Kommissionen udvalget om forskningsprojekterne og ledsageforanstaltningerne samt om resultaterne af evalueringen af dem.

Kommissionen underretter ligeledes udvalget om ivaerksaettelsen af de samordnede aktioner, som er omhandlet i bilag III.

Artikel 8

1. Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med Traktatens artikel 130 N at foere forhandlinger om internationale aftaler med tredjelande, som deltager i COST, navnlig EFTA-medlemslandene og landene i Central- og OEsteuropa, med henblik paa at knytte dem til hele programmet eller til en del deraf.

2. Naar der er indgaaet rammeaftaler om videnskabeligt og teknisk samarbejde mellem Faellesskabet og europaeiske tredjelande, kan organer og virksomheder, som er etableret i disse lande, faa adgang til at deltage i en aktion under programmet efter procedurerne i artikel 6 og kriteriet om gensidig fordel.

3. Intet organ, der er etableret uden for Faellesskabet, og som deltager i en foranstaltning under programmet, kan blive omfattet af Faellesskabets finansiering af programmet. Det paagaeldende organ deltager i de generelle administrationsomkostninger.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 8. juli 1991.

Paa Raadets vegne

W. KOK

Formand

(1) EFT nr. C 174 af 16. 7. 1990, s. 1.(2) EFT nr. C 30 af 6. 2. 1991, s. 16, og afgoerelse af 13. juni 1991 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).(3) EFT nr. C 41 af 18. 2. 1991, s. 10.(4) EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28.

BILAG I

VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE MAAL SAMT INDHOLD Retningslinjerne i tredje rammeprogram (1990-1994), dettes videnskabelige og tekniske maalsaetninger, samt de overvejelser, der ligger til grund for rammeprogrammet, udgoer en integrerende del af programmet.

Afsnit I.1.A i bilag II til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af programmet.

Nedenfor foelger en naermere gennemgang af programmets indhold beskrevet paa baggrund af ovennaevnte elementer.

Programmet udgoer en ny fase i Det Europaeiske Strategiske Program for Forskning og Udvikling vedroerende Informationsteknologi (ESPRIT-programmet), der tager sigte paa ny teknologi.

De store arbejdsomraader, hvortil der vil blive ydet stoette, er beskrevet nedenfor. Formaalet med arbejdet er at bygge videre paa resultaterne af ESPRIT I og ESPRIT II samt at stoette arbejdet paa omraader, hvor den europaeiske informationsteknologiindustri (IT-industri) har markeret sin staerke teknologiske position samt saette ind paa de omraader, hvor den har sine svage punkter.

Programmet omfatter fem omraader:

omraade 1: mikroelektronik

omraade 2: informationsbehandlingssystemer og programmel

omraade 3: avancerede systemer til erhvervsmaessig og privat brug; periferiudstyr

omraade 4: datamatintegreret produktion og teknik

omraade 5: grundforskning

Nogle af de stoerre projekter kan eventuelt daekke flere omraader, f.eks. inden for aabne mikroprocessorsystemer.

Ledsageforanstaltningerne omfatter teknologioverfoersel og uddannelse inden for hvert af omraaderne. Herunder hoerer saerlige aktioner, der tager sigte paa at give mindre centralt beliggende organisationer bedre muligheder for at deltage i Faellesskabets aktiviteter inden for forskning og udvikling (FoU) paa det informationsteknologiske omraade for at udnytte resultaterne. Aktionerne omfatter ogsaa indsamling af information baade inden for selve programmet og fra informationsteknologi-kredse (IT-kredse) generelt, uddannelsesforanstaltninger med henblik paa at hoejne kvalifikationsniveauet blandt forskere og ingenioerer med forbindelse til programmets maal samt foranstaltninger, der tager sigte paa at udbrede kendskabet til de nye muligheder og resultater, herunder standardiseringsorienterede resultater, og at skabe stoerre synergi, baade mellem deltagerne indbyrdes og i IT-kredse. Ydermere omfatter foranstaltningerne informationsudvekslingssystemer for programdeltagerne i informationsudvekslingssystemet (IES) og deltagerne i EUREKA-projektet Samarbejde om OSI-netsammenkobling i Europa (COSINE). Naermere detaljer om projekterne vil blive stillet til raadighed i naert samarbejde med Faellesskabets forsknings- og udviklingsinformationsservice (CORDIS). Disse foranstaltninger skal supplere andre igangvaerende aktiviteter paa faellesskabs-, nationalt og internationalt niveau, idet der vil blive taget hensyn til kravene om subsidiaritet samt oekonomisk og social sammenhaeng.

Hvor det er noedvendigt, vil der blive taget hensyn til den virkning, programmets aktioner har, saavel samfundsmaessigt som for den enkelte bruger.

OMRAADE 1: MIKROELEKTRONIK

Inden for mikroelektronik, der udgoer det noedvendige teknologiske grundlag for informationsteknologi og telekommunikation, vil de tre vigtigste strategiske aktioner vaere

- at bidrage til at befaeste et europaeisk teknologigrundlag, paa hvilket den fremtidige produktionsevne for saa vidt angaar et bredt udvalg af avancerede integrerede kredsloeb (IC) kan baseres. Dette kan ske ved at stimulere udnyttelsen og videreudviklingen af det arbejde, der er blevet udfoert under de tidligere faser af ESPRIT og under de nationale programmer. Der vil blive udfoert strategisk arbejde med meget avancerede submikron CMOS-teknologier i synergi med JESSI-projektet (Joint European Submicron Silicon project), idet der tages hensyn til de forskellige forskningsaktiviteter, der udfoeres under EF-programmer og EUREKA, samt noedvendigheden af at undgaa overlapninger og af at imoedekomme kravene om at sikre sammenhaengen og subsidiaritetsprincippet

- at styrke EF's kapacitet for saa vidt angaar forloeb, konstruktion, produktion, afproevning og anvendelse af avancerede og paalidelige integrerede kredsloeb

- at udnytte alle de eksisterende ressourcer og sikre bred deltagelse af saa mange parter som muligt (store og smaa virksomheder, producenter og brugere, universiteter og forskningscentre) i EF. Der vil isaer blive lagt vaegt paa nye applikationer, som udvikles af de endelige brugere.

Vaegten vil blive lagt paa applikationsspecifikke integrerede kredsloeb (Application Specific Integrated Circuits - ASIC). Disse omfatter multifunktionskredsloeb, kredsloeb med hoej pakningstaethed, hoejhastighedskredsloeb, optoelektroniske kredsloeb, avancerede effektkredsloeb (smart power), nyt udstyr, ny produktionsteknologi og nye materialer til avancerede integrerede kredsloeb.

Arbejdet med IC'er med hoej pakningstaethed vil blive koncentreret om 0,5 - 0,3 × 10-6 Si CMOS teknologi. Udover det arbejde, der specifikt vedroerer halvlederprocessen og materialeteknologi, vil der blive udviklet CAD-vaerktoejer og -systemer der kan anvendes til konstruktion og afproevning af mere komplekse niveauer (blandede logik- og lagerkredse bestaaende af mellem 4 og 8 millioner transistorer).

Arbejdet med hurtigt arbejdende integrerede kredsloeb kommer til at omfatte baade bipolar og III-V teknologi til digitale og analoge kredsloeb. Arbejdet omfatter halvlederteknologi og -materialer samt de specifikke aspekter i forbindelse med konstruktion og afproevning af hurtigt arbejdende integrerede kredsloeb (f.eks. til digitale integrerede hoejfrekvenskredsloeb).

Aktiviteter, der nu er blevet af afgoerende betydning, og som fortjener saerlig opmaerksomhed, omfatter udstyr, materialer (III-V-baseret, Si-relateret og innovative), produktionsvidenskab og -teknologi, saavel som indkapsling og forbindelsesetablering (herunder baade elektriske og optiske loesninger). Arbejdet herindenfor tager sigte paa alle de aspekter, der maa tilgodeses for at kunne producere billigere integrerede kredsloeb af hoej kvalitet og for at kunne forbedre den europaeiske IC-industris produktionsevne. Dette omfatter FoU i udstyrsteknik, automatisering, clean-room teknologi og kvalitetsstyring. Et af de vigtigste maal vil vaere at udbygge samarbejdet mellem producenter af udstyr og integrerede kredsloeb, hvilket er en afgoerende faktor for udviklingen af den type udstyr, der kraeves til de meget noejagtige geometrier og store wafers paa de mest avancerede integrerede kredsloeb. Med hensyn til design skal arbejdet inden for udvikling af vaerktoej, forbedring og integration af CAD-systemer samt udvidelsen af standardiseringsarbejdet, herunder isaer ved udvikling af faelles CAD-rammer, afspejle brugernes behov. For mikroboelge- og optoelektroniske kredsloeb vil der blive gjort en indsats for at forbedre produktionsevnen og omkostningseffektiviteten ved udbredt anvendelse af disse kredsloeb i satellitter, telekommunikation, instrumentering og dataprocesser.

Det forberedende arbejde med integrerede systemer med stoerre performans og mindre dimensioner og lavere omkostninger vil betyde fremskridt i retning af et »system on a chip«, idet der skal udvikles fleksible processer, der goer det muligt at kombinere forskellige funktioner, herunder digitale og analoge funktioner, ikke-flygtigt lager, lav spaending, effektomkobling og sensorer paa én enkelt chip. Disse funktioner skal integreres i en standard submikron digital CMOS-proces. Den oegede proceskompleksitet kraever saerlige foranstaltninger, hvis der skal opnaas et tilstraekkeligt stort udbytte. Der bliver ogsaa brug for saerlige CAD-vaerktoejer, der f.eks. kan simulere de forskellige funktioner paa chippen.

Det langsigtede og mest fornyende arbejde inden for mikroelektronik vil blive udfoert under hensyn til de opnaaede resultater af og maalsaetningerne for grundforskningen, idet der saaledes sikres generel sammenhaeng paa dette omraade inden for programmets rammer.

Teknologioverfoersel, uddannelse og andre ledsageforanstaltninger vil blive ivaerksat, hvor der findes et specifikt behov for at skabe taettere forbindelser og adgang til IC-forsyningskilder i Europa. Der vil isaer blive truffet en samlet raekke foranstaltninger, som bygger paa resultaterne af projekter vedroerende applikationsspecifikke integrerede kredsloeb, og som falder i traad med de initiativer, der tages for at stoette og stimulere smaa og mellemstore virksomheder med hensyn til brug af mikroelektronik; der vil blive igangsat foranstaltninger til afhjaelpning af de forskellige mangler i ekspertisehenseende, der er af en saadan art, at de kun kan afhjaelpes i samarbejde med industrien (f.eks. hvor det er paakraevet med adgang til industrifaciliteter).

OMRAADE 2: INFORMATIONSBEHANDLINGSSYSTEMER OG PROGRAMMEL

Inden for informationsbehandlingssystemer og programmel boer man isaer koncentrere sig om at udnytte potentielle teknologiske og radikalt nye concurrency-baserede arkitekturer, at finde bedre graenseflader for at imoedekomme de endelige brugeres behov og at fremme indfoerelsen af nye teknologier til fremstilling af programmel.

Concurrency-baserede arkitekturer betrages som noeglen til en radikal forbedring af datamaters ydeevne i forhold til deres pris. Arbejdet paa dette felt skal munde ud i et vist minimumssaet af maskinarkitekturer, der kan anvendes til udvalgte applikationer med omkring 10& beregningselementer. Concurrency-baserede systemer vil goere det lettere at give systemerne stoerre drifts- og datasikkerhed. Arbejdet boer tage udgangspunkt i brugernes behov og vaere

baseret paa standarder til stoette for nye systemer og tjenester. Avancerede forsoeg med validering og synkronisering af saerligt udvalgte parallelle arkitekturer kan eventuelt medtages. Der vil blive taget hensyn til de behov, som distribueret edb og tidstro applikationer fremkalder. Man vil i saerlig grad koncentrere sig om taetkoblede og homogene systemer. Der skal forskes i operativsystemer, der paa allerede eksisterende systemer giver mulighed for faelles udnyttelse af information, og nye parallele operativsystemer og -sprog. Der vil blive gennemfoert »enabling research« angaaende hoejperformante tekniske og videnskabelige arbejdsstationer baseret paa parallel-arkitekturer. Dette vil bygge paa allerede eksisterende arbejde og skal indgaa i planer for efterfoelgende udnyttelse i selve erhvervslivet eller gennem andre mekanismer saasom EUREKA. Samtidig med den omfattende foroegelse af edb-potentiellet opstaar der et behov for at styre og forarbejde store foroegelser af den maengde oplysninger, som i oejeblikket staar til raadighed. De eksisterende teknologier for forvaltning af data skoennes kun at kunne daekke 5 % af de oplysninger, der staar til raadighed for en gennemsnitsorganisation, og dog er oplysninger i stadig stigende grad organisationens vigtigste aktiv. Der er behov for nye teknologier baseret paa en konvergens af kundskabsrelaterede teknikker og parallel-arkitekturer. Saadanne teknologier skal kunne klare maengder og hastigheder, der er adskillige gange stoerre end dem, der arbejdes med i dag. Registret af datatyper og media boer udvides betydeligt.

I fremtidens datamater bliver der ikke blot behov for bedre og mere driftssikker performans, men ogsaa for bedre graenseflader for at opfylde de endelige brugeres behov, og det vil navnlig sige menneske/maskine-graenseflader. Der skal arbejdes med vaerktoejer til styring af brugergraensefladen. Arbejdet skal bygge paa allerede opnaaede resultater, og vaegten vil blive lagt paa systemer, der tager sigte paa opfattelse og syntese af meget kompleks signalinformation. Dette gaelder specielt forstaaelse af menneskelig tale og af billeder. Til saadanne graenseflader skal der ikke blot bruges traditionelle teknikker med forbedret integration, men i stadig stoerre udstraekning forstaaelse af menneskelig tale, anvendelse af bevaegelig grafik og indfoerelse af nye teknikker for vekselvirkning mellem bevaegelse og gestus. Endvidere kraeves det i stadig stoerre grad, at systemerne kan samvirke med deres eksterne miljoe paa fuldstaendig automatisk vis via billede, lyd eller andre sanseelementer. Behovet for automatisk kontrol og billedfortolkning stiger hurtigt og daekker applikationer fra forbedret industriel robotteknologi over miljoeovervaagning til laegelig afbildning. Saerlig relevant er arkitekturer, der vil omfatte en raekke sanseapparaturer, og som skal klare en stadig laengere raekke signaltyper og -hastigheder samt tidstro fortolkning.

I de fleste IT-systemer udgoer programmelkomponenten nu det stoerste omkostningselement. Den begraensede produktionskapacitet i den europaeiske programmelindustri betragtes nu som det mest kritiske problem paa IT-omraadet. Vaerktoejer og metoder, der tager sigte paa systemintegration og stoerre programmelproduktivitet, vil blive soegt forbedret paa de omraader, hvor der kan forventes vaesentlige fremskridt, f.eks. i tidstro applikationer. Arbejdet vil bygge paa standarder, der allerede eksisterer, eller som er under udarbejdelse, og vaere rettet mod en harmonisering paa EF-plan. Der vil blive udvist saerlig opmaerksomhed med hensyn til programmelportabilitet, genbrugelighed og fremstilling af standardiserede moduler. Der vil igen blive lagt vaegt paa forbedring af produktivitet, kvalitet og sikkerhed, herunder specielt indfoerelse af moderne design-metoder. Industrimodning af programmeludviklingsvaerktoejer og -miljoeer vil blive stoettet gennem demonstration af applikationer. Herunder hoerer industrimodning af videnteknik, blandt andet i den udstraekning, dette supplerer allerede eksisterende konventionel systembygningsteknik.

Der vil blive truffet foranstaltninger til at fremme indfoerelsen af ny programmelproduktionsteknik og til generelt at fremme kvalifikationsniveauet. Dette omfatter uddannelse med sigte paa industriens behov. Disse foranstaltninger kommer til at bygge paa resultaterne fra ESPRIT-programmet, EUREKA-programmet og de af medlemsstaternes programmer, der vedroerer forskning i industrimetoder og -vaerktoejer. Aktiviteterne skal noeje samordnes med og supplere eksisterende dissemineringsmekanismer, og de eksisterende mekanismer vil blive brugt, hvor det er muligt.

OMRAADE 3: AVANCEREDE SYSTEMER TIL ERHVERVSMAESSIG OG PRIVAT BRUG;

PERIFERIUDSTYR

Avancerede systemer til erhvervsmaessig og privat brug tager sigte paa funktionsintegration i erhvervslivet og hjemmet. Endnu et sigte er at goere brugen af systemerne lettere. Standardforberedende arbejde vil blive tillagt saerlig hoej prioritet. Distribueret edb, herunder databasestyring, og ligeledes de tilsvarende arbejdsstationer, samt mikroprocessorsystemer og -teknologi vil blive genstand for stor opmaerksomhed i dette arbejde. Arbejdet med distribueret edb skal i saerlig grad koncentreres om loest koblede og heterogene systemer. Der vil i det fornoedne omfang blive gennemfoert forsoeg med systemsikring. I denne forbindelse skal der demonstreres integration af vaerktoejer og faciliteter i specifikke applikationer af reel interesse for brugerne og integration af forskellige aktivitetsstroemme, der kan foere til mere effektiv dataudveksling mellem organisationerne.

Der skal forskes i to omraader, som er naert knyttet til hinanden.

Forsknings- og udviklingsarbejdet (FoU-arbejdet) i integrerede erhvervsorienterede systemer tager sigte paa informationsudvekslingen mellem en virksomheds forskellige afdelinger og lokaliteter, og muliggoer en taet integration af forskellige aktiviteter mellem de forskellige funktionsenheder. Heri indgaar integrering af mobilterminaler i erhvervsorienterede informationssystemer, hvor der skal knyttes naere forbindelser til det

arbejde, som udfoeres under saerprogrammerne for kommunikationsteknologi og telematiksystemer. I denne forbindelse spiller systemer for kooperativt arbejde en vigtig rolle. Kooperativt arbejde bygger paa systemer, der giver adgang til funktioner som kooperativ tekstaffattelse, fil-processering, projetstyring, beslutningstagning, uformel interaktion, problemafgraensning og konferencer. Et andet strategisk vigtigt forskningsomraade er aabne systemer til integrering af heterogene programmelkomponenter til stoette for forskellige applikationer, herunder multimediesystemer. Forbedring af arbejdsforhold og arbejdskvalifikationer tillaegges stor betydning.

FoU-arbejdet med intelligente boliger samt intelligente virksomheds- og kontorbygninger kommer i en vis grad til at minde om arbejdet med integrationen i erhvervslivet, omend graenserne er trukket noget anderledes med hensyn til funktionalitet og omkostninger. Der skal navnlig tages hensyn til aspekterne vedroerende forbrugerelektronik. Arbejdet vil omfatte behovsanalyse, funktionsspecifikationer og standardforberedende arbejde, og vil tage sigte paa at integrere IT med andre funktioner saasom sikkerhed, herunder beskyttelse af privatlivets fred, tale- og dokumentkommunikation, opvarmning, belysning og styring af energiforbruget. Forskellige aspekter vedroerende livskvalitet, saasom ergonomi og bedre arbejdsforhold, er af saerlig betydning.

I forbindelse med erhvervsorienterede og private systemer antager periferienheder en saerlig betydning. Maalet med FoU-arbejdet inden for periferienheder er effektiv systemintegrering baseret paa aabne standarder og styrkelse af det videnskabelige og teknologiske grundlag for fremstilling af periferienheder i nye udgaver, som baade er driftssikre og billige, og som kan masseproduceres. Hvis man ved hjaelp af FoU skal give den europaeiske industri et genopsving inden for komponenter og delmontager til fremstilling af periferienheder, maa der etableres synergi mellem den producerende og den forbrugende industri, og samtidig hermed maa man naa op over en vis kritisk masse.

Arbejdet med periferiteknologi vil blive koncentreret om udvalgte omraader, som rummer muligheder for en europaeisk produktion, og hvor der er gode udsigter for udnyttelse. Arbejdet vil omfatte FoU-aspekter i forbindelse med specifik periferiteknologi for periferienheder i nye udgaver. Vaegten vil blive lagt paa fladpanelteknologi, magnetisk/optiske lagringssystemer, anslagsfri printteknologi og scanningteknologi. Produktudvikling vil ikke blive stoettet, men det ventes, at arbejdet vil blive knyttet til planer for efterfoelgende udnyttelse, som vil blive gennemfoert af industrien selv eller f.eks. gennem EUREKA-programmet.

Der vil blive gennemfoert teknologioverfoersel af saerlig art og uddannelsesforanstaltninger inden for avancerede systemer til erhvervsmaessig og privat brug og periferienheder. Disse omfatter demonstration af avancerede IT-loesninger med specielt sigte paa mindre virksomheder.

OMRAADE 4: DATAMATINTEGRERET PRODUKTION OG TEKNIK

Arbejdet tager sigte paa at tilvejebringe det fornoedne teknologiske grundlag for aabne systemer, flerleverandoersystemer og distribueret drift i tekniske miljoeer og produktionsmiljoeer samt bidrage til en bedre integration af avancerede IT-systemkomponenter i den ingenioertekniske industri. Arbejdet skal centreres om nye generationer af den basale teknologi for datamatintegreret produktion og om demonstration af disses anvendelighed inden for udvalgte produktionsomraader og andre ingenioertekniske omraader. Der skal etableres komplementaritet med saerprogrammet om industri- og materialeteknologi. Datamatintegreret produktion og teknik vil omfatte udviklingen af avancerede loesninger, systemer, vaerktoejer og metoder, som skal gennemfoeres i samarbejde med foerende brugere, hvor det er hensigtsmaessigt.

FoU-arbejdet omfatter baade teknologiske infrastrukturer og applikationsforsoeg. Teknologiske infrastrukturer omfatter forskning i avanceret teknik til datamatintegreret produktion, metoder og vaerktoejer til fremme af produktionsorienterede og ingenioertekniske applikationer inden for de forskellige felter, hvor IT har saerlig strategisk betydning. Programmelaspekterne faar stadig stoerre betydning i denne forbindelse. Den valgte fremgangsmaade tager sigte paa bedre omkostningseffektivitet, stoerre fleksibilitet og hoejere kvalitet og baseres paa de principper, der gaelder for aabne systemer, stoettet paa passende standardforberedende arbejde, idet der samtidig skal tages hensyn til, at mange ingenioertekniske virksomheder kendetegnes ved, at de forskellige afdelinger ligger forskellige steder, og at de har ikke kun én, men mange leverandoerer. Blandt emnerne indgaar logistik og distribution, kommunikation og arkitekturer for ingenioertekniske applikationer, styring af industriprocesser, ingenioerteknisk konstruktion, robotteknologi og udstyrsteknologi (styrings- og maaleinstrumenter), mekatronik og mikrosystemer. Der skal udvikles on-line kvalitetssikringsteknologi med sigte paa, at produkter og processer kan fungere sikkert og paalideligt i hele deres levetid.

Paa basis af de resultater, der allerede er opnaaet under ESPRIT-programmet, skal der foretages nye ingenioertekniske afproevninger. I arbejdet deltager systemintegrations- og programmelproducenter og fabrikanter af datamater og kommunikationsudstyr, vaerktoejsmaskiner, robotter, selvdrevne koeretoejer, kraner, elektronik, styrings- og maaleinstrumenter, foelere og aktuatorer. Arbejdet skal geares til smaa og mellemstore virksomheder, der udgoer stoersteparten af alle ingenioertekniske virksomheder, samt de store brugere, som er foerende inden for anvendelse af avanceret teknologi. Der vil fortsat blive lagt stor vaegt paa samarbejde mellem brugere og leverandoerer.

Applikationsforsoeg, der fokuserer paa standarder og saedvanekodekser, og som soeger at validere avancerede IT-loesninger, vil blive gennemfoert inden for enkeltkomponentproduktion, forarbejdningsindustrien, masseproduktion og andre udvalgte ingenioertekniske applikationer. I denne forbindelse kan man ogsaa komme ind paa de saerlige krav i relation til masseproduktion. Der vil blive lagt vaegt paa mindre forurenende industrioperationer.

Den eksisterende profil af menneskelige ressourcer paa omraadet opfylder endnu ikke behovene inden for avanceret produktion og den ingenioertekniske industri. Dette forhold vil virke haemmende paa fremskridtet, hvis der ikke hurtigt rettes op herpaa. En forudsaetning for, at teknologioverfoersel og uddannelse kan faa den tilsigtede virkning, er, at der anvendes tvaerfaglige metoder, at der soerges for en meget hoej grad af involvering af brugerne, og at disse knyttes taet til FoU-arbejdet, i nogle tilfaelde endog som en integrerende del af stoerre projekter. Et stort antal aktoerer, navnlig smaa og mellemstore virksomheder, vil saaledes faa gavn af resultaterne af programmet, ikke blot ved at deltage i FoU-projekter, men gennem specifik teknologioverfoersel og uddannelse. Specielt tilrettelagte uddannelsesaktioner vil ogsaa give studenter og nyuddannede mulighed for at deltage i demonstrationsprojekter.

OMRAADE 5: GRUNDFORSKNING

Grundforskningsaktionerne bidrager til at vedligeholde og udvide den viden og den ekspertise, der er det egentlige videnskabelige grundlag for europaeisk informationsteknologi. Grundforskningsaktioner gennemfoeres inden for udvalgte omraader, idet udvaelgelsen baseres paa

- de muligheder, arbejdsomraadet indebaerer med hensyn til fremtidige gennembrud eller store fremskridt, ogsaa selv om arbejdet ikke umiddelbart ser ud til at kunne finde konkret anvendelse. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa emner, som ventes at rumme langsigtede muligheder for industrien

- arbejdsomraadets muligheder for at drage fordel af den mervaerdi, som et samarbejde paa europaeisk grundlag repraesenterer

- arbejdsomraadets placering, dvs. at det ligger forud for FoU-arbejdet, samtidig med at det kan bidrage til programmets generelle maalsaetning

- muligheden for, at arbejdsomraadet kan bidrage til en styrkelse af baandene mellem de forskellige fag.

Der er planlagt forskning i low-noise og hoejhastighedselementer, der bygger paa brug af lave temperaturer og nye materialer, der er superledende ved hoeje temperaturer. Behovet for komponenter med ultrahoej kompleksitet, der vil komme til at danne hardware-grundlaget i de fremtidige hoejparallelle systemer, forudsaetter forskning i elektroniske kredsloeb i nanometer-maalestok. Herunder hoerer undersoegelser af, hvilke fysiske egenskaber organiske og optiske materialer med stort potentiel for anvendelse i IT-komponenter og -systemer udviser. Der vil blive soerget for komplementaritet med arbejdet inden for den materialeforskning, der gennemfoeres som led i saerprogrammet om industri- og materialeteknologi. Forskningen i de fremtidige hardware-muligheder vil blive suppleret med det arbejde, der udfoeres inden for de seneste metoder for hardware-design.

Hvis der skal goeres fremskridt med hensyn til en mere effektiv programmeludvikling og fremskridt inden for edb-systemer generelt, forudsaetter det detaljerede formelle systembeskrivelser. Der skal derfor forskes i datamatikkens logiske og algebraiske grundlag, saaledes at der kan etableres de fornoedne rammer for udvikling af concurrency-baserede systemer, effektive parallel- og sekvensalgoritmer, specificerings- og verificeringsteknik, samt naeste generation af programmeringssprog og -algoritmer. Med sigte paa at skabe driftssikre distribuerede systemer skal grundforskningen derfor koncentreres om udvikling af paalidelige distribuerede systemer og integrerede databaser.

Grundlaget for kunstig intelligens udviser stadig visse mangler, der haemmer mulighederne for at gennemfoere de fornoedne forbedringer inden for mange arbejdsomraader, hvor der er behov for at indfoere mere intelligente systemer og metoder end den nu disponible edb- og netteknik. Med henblik paa afhjaelpning heraf vil grundforskningen blive koncentreret om hoejparallellitet, neutrale edb-strukturer og andre omraader af kritisk betydning paa omraadet, herunder haandtering af usikkerhedsfaktorer og videnrepraesentation, teorier vedroerende automatisk produktion samt menneske/maskine-interaktion.

Formaalet med foranstaltningerne paa teknologioverfoersels- og uddannelsesomraadet vil vaere at etablere og opretholde naere forbindelser til de industriorienterede aktiviteter i programmet.

Som led i grundforskningen skal der paa universiteter og i forskningscentre tages fat paa det voksende problem med mangelen paa kvalifikationer. Baade teknologioverfoersel og uddannelse forudsaetter, at der oprettes europaeiske elitenet paa forskellige IT-felter. Grundforskningen har gode muligheder for at spille en vigtig rolle i forbindelse med opfyldelsen af dette behov, idet den kan fungere som katalysator for etableringen af saadanne net. Der vil i denne forbindelse finde en naer samordning sted med andre faellesskabsaktiviteter paa dette felt.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DET BELOEB, DER SKOENNES NOEDVENDIGT

(mio. ECU)

Omraade

Fordeling

1. Mikroelektronik

388, (¹) (²)

2. Informationsbehandlingssystemer og programmel

335, (¹) (²)

3. Avanceret udstyr til privat og erhvervsmaessig brug; periferiudstyr

227,48 (¹) (²)

4. Datamatintegreret produktion og teknik

254, (¹) (²)

5. Grundforskning

134, (¹) (²)

I ALT

1 338,48 (¹) (²)

(¹) Herunder personaleudgifter paa 53 mio. ECU og administrationsudgifter paa 41 mio. ECU. Mellem 2 og 5 % af de samlede bevillinger afsaettes til uddannelse af forskere og ingenoerer.

(²) Et beloeb, der skoennes noedvendigt, paa 13,52 mio. ECU, som ikke er medregnet i de 1 338,48 mio. ECU, vil blive anvendt som bidrag fra programmet til den centrale handlingsplan for udbredelse og udnyttelse af resultaterne.

Fordelingen paa forskellige omraader udelukker ikke, at et projekt kan hoere ind under flere omraader.

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER FOR PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE 1. Kommissionen gennemfoerer programmet paa grundlag af maalene og det videnskabelige og tekniske indhold, som er beskrevet i bilag I.

2. De i beslutningens artikel 3 omhandlede bestemmelser for programmets gennemfoerelse omfatter forskningsprojekter og projekter vedroerende teknologisk udvikling, ledsageforanstaltninger og samordnede aktioner. Ved udvaelgelsen af dem skal der tages hensyn til kriterierne i bilag III til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF samt til maalene i bilag I til denne beslutning.

- Forskningsprojekter

Projekterne gennemfoeres paa grundlag af kontrakter om forskning og teknologisk udvikling med omkostningsdeling samt en finansiel faellesskabsdeltagelse, som normalt ikke overstiger 50 %. Universiteter og andre forskningscentre, der deltager i aktioner med omkostningsdeling, vil for hvert projekt kunne anmode om enten en finansiering paa 50 % af de samlede udgifter eller en finansiering paa 100 % af de yderligere marginalomkostninger.

Forskningsaktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel gennemfoeres af deltagere, der er

etableret i Faellesskabet. Projekter, som f.eks. universiteter, forskningsorganisationer og industrivirksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder kan deltage i, skal som hovedregel have mindst to deltagere, som skal vaere uafhaengige af hinanden og etableret i forskellige medlemsstater. De to deltagere skal saedvanligvis vaere industrivirksomheder, undtagen naar der er tale om projekter inden for grundforskning. Kontrakter om forskningsaktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel indgaas efter en udvaelgelsesprocedure med indkaldelse af tilbud, som offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

- Lesageforanstaltninger

De i beslutningens artikel 7 naevnte og i bilag I beskrevne ledsageforanstaltninger gennemfoeres navnlig ved:

- tilrettelaeggelse af seminarer, kurser og videnskabelige konferencer

- intern samordning ved oprettelse af integrationsgrupper

- avancerede uddannelsesforanstaltninger

- et informationsudvekslingssystem

- bedre udnyttelse af resultaterne

- uafhaengig videnskabelig og strategisk vurdering af, hvordan projekterne og forskningsprogrammet fungerer.

- Samordnede aktioner

Samordnede aktioner bestaar i bestraebelser fra Faellesskabets side for at koordinere individuelle forskningsaktiviteter, som gennemfoeres i medlemsstaterne. De kan finansieres med op til 100 % af samordningsomkostningerne.

3. Udbredelsen af den viden, der er opnaaet i forbindelse med projekternes gennemfoerelse, foregaar dels som led i programmet, dels ved hjaelp af en central handlingsplan i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 4, tredje afsnit, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.