ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(13)

Som det fremgår af den seneste undersøgelse fra OECD's program for international elevevaluering (PISA), har Portugal opnået betydelige forbedringer hvad angår uddannelsesresultaterne. Landet hører dog stadig til blandt de OECD-lande, der har det højeste antal af elever, der går en klasse om, hvilket påviseligt øger risikoen for, at eleven forlader skolen for tidligt, og tynger uddannelsesomkostningerne betydeligt. Overordnet set er arbejdsstyrkens kvalifikationer fortsat de dårligste i Europa, hvilket hæmmer landets innovationspotentiale og konkurrenceevne. De digitale kompetencer er desuden fortsat en hindring for at forbedre arbejdsstyrkens kvalifikationer. Ca. 22 % af den portugisiske arbejdsstyrke har ingen digitale færdigheder (hovedsageligt fordi de ikke anvender internettet regelmæssigt), hvilket er dobbelt så meget som EU-gennemsnittet. Regeringen har taget skridt til at fremme voksenuddannelse og digitale færdigheder, navnlig ved indførelse af »Qualifica«-programmet og et nationalt initiativ for digitale færdigheder (INCoDe2030-initiativet). For at sikre effektiv udnyttelse heraf vil det være afgørende, at de tilbyder mulighed for opkvalificering og omskoling af arbejdstagere af god kvalitet i overensstemmelse med arbejdsmarkedets behov. Regeringen har også truffet en række foranstaltninger til støtte for samarbejdet mellem højere læreanstalter og erhvervslivet, nærmere betegnet hvad angår forskningsresultater og -aktiviteter. Universiteternes struktur vil imidlertid skulle tilpasses for at begunstige et sådant samarbejde.
(6)

Bilagene til Kommissionens forordning (EU) nr. 231/2012 (4) indeholder specifikationer for fødevaretilsætningsstoffer baseret på tang. For visse af disse tilsætningsstoffer anbefaler EFSA, at værdierne for urenheder i toksiske grundstoffer revideres for at sikre, at anvendelsen af disse tilsætningsstoffer ikke udgør en betydelig kilde til eksponering for disse toksiske grundstoffer, navnlig for spædbørn og småbørn (5). Derfor bør eksponeringen for arsen, cadmium, job, bly og kviksølv i fødevaretilsætningsstoffer baseret på tang og alger vurderes.
I overensstemmelse med artikel 6, stk. 3, i afgørelse (FUSP) 2017/2315 og på grundlag af ajourførte nationale gennemførelsesplaner, som de deltagende medlemsstater forelægger, vil den højtstående repræsentant forelægge Rådet en årlig rapport om status for gennemførelsen af PESCO, og herunder de enkelte deltagende medlemsstaters opfyldelse af deres forpligtelser i overensstemmelse med deres nationale gennemførelsesplaner. Den bør fokusere på konkrete aktioner og foranstaltninger, som de deltagende medlemsstater har iværksat for at opfylde deres forpligtelser, herunder gennem PESCO-projekterne, og på grundlag af de mere præcise mål og den rækkefølge, der er fastlagt for de to på hinanden følgende indledende faser. I denne forbindelse opfordres PESCO-sekretariatet til at forelægge den ajourførte model for nationale gennemførelsesplaner.

De deltagende medlemsstater bør i deres nationale gennemførelsesplaner indarbejde oplysninger om de konkrete aktioner og foranstaltninger, som de har iværksat for at opfylde deres forpligtelser, herunder oplysninger om bidrag til projekter. Desuden kan uformelle høringer medvirke til at præcisere oplysningerne heri.
4.

I denne henstilling forstås ved: a) »hostingtjenesteyder«: en udbyder af informationssamfundstjenester, der består i oplagring af information fra en tjenestemodtager på dennes anmodning som omhandlet i artikel 14 direktiv 2000/31/EF, og hvor tjenestemodtageren, uanset etableringssted, retter sine aktiviteter mod forbrugere med bopæl i Unionen b) »ulovligt indhold«: alle oplysninger, som ikke er i overensstemmelse med EU-retten eller en berørt medlemsstats lovgivning c) »bruger«: enhver fysisk eller juridisk person, der modtager tjenesteydelser, som leveres af en hostingtjenesteyder d) »indholdsleverandør«: en bruger, der har leveret oplysninger, som er eller har været lagret af en hostingtjenesteyder på brugerens anmodning e) »anmeldelse«: en henvendelse til en hostingtjenesteyder vedrørende indhold, der lagres af hostingtjenesteyderen, som anmelderen anser for at være ulovligt indhold, med anmodning til hostingtjenesteyderen om frivilligt at fjerne eller deaktivere adgangen til dette indhold f) »anmelder«: en person eller en enhed, som har indsendt en anmeldelse til en hostingtjenesteyder g) »troværdig meddeler«: en person eller en enhed, som anses af en hostingtjenesteyder for at have særlig ekspertise og særligt ansvar med henblik på bekæmpelse af ulovligt indhold på nettet h) »terrorrelateret indhold«: indhold, hvis udbredelse udgør strafbare handlinger som fastsat i direktiv (EU) 2017/541 eller terrorhandlinger som fastsat i en medlemsstats lovgivning, herunder udbredelse af relevante oplysninger, der er frembragt af eller kan henføres til terrorgrupper eller enheder, som er opført på de relevante lister opstillet af Unionen eller De Forenede Nationer i) »retshåndhævende myndigheder«: de kompetente myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale lovgivning til at udføre retshåndhævelsesopgaver med henblik på forebyggelse, efterforskning, afsløring eller retsforfølgning af strafbare handlinger i forbindelse med ulovligt indhold på nettet j) »kompetente myndigheder«: de kompetente myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne i overensstemmelse med deres nationale lovgivning til at udføre opgaver, som omfatter bekæmpelse af ulovligt indhold på nettet, herunder retshåndhævende myndigheder og forvaltningsmyndigheder, der har til opgave at håndhæve den gældende lovgivning på visse særlige områder, uanset lovgivningens art eller særlige genstand k) »indberetning«: en henvendelse til en hostingtjenesteyder fra en kompetent myndighed eller Europol vedrørende indhold, der lagres af hostingtjenesteyderen, og som myndigheden eller Europol anser for at være terrorrelateret indhold, med en anmodning til hostingtjenesteyderen om frivilligt at fjerne eller deaktivere adgangen til dette indhold.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 67/1

RÅDETS HENSTILLING

af 20. februar 2018

om udnævnelse af næstformanden for Den Europæiske Centralbank

(2018/C 67/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 283, stk. 2, og artikel 139, stk. 2,

som henviser til protokol nr. 4 om statutten for Det Europæiske System af Centralbanker og Den Europæiske Centralbank, særlig artikel 11.2,

HENSTILLER TIL DET EUROPÆISKE RÅD:

at det udnævner Luis DE GUINDOS JURADO til næstformand for Den Europæiske Centralbank for en embedsperiode på otte år med virkning fra den 1. juni 2018.
5.

De nationale ansvarlige myndigheder opfordres til at mødes i løbet af foråret 2018 med støtte fra Kommissionen for at udveksle bedste praksisser og praktiske foranstaltninger med henblik på at sikre, at EU-borgere med bopæl i en anden medlemsstat kan gøre brug af deres valgret i denne medlemsstat, på at fremme udøvelsen af valgretten hos underrepræsenterede grupper, herunder personer med handicap, og generelt på at støtte demokratisk afholde af valg og en høj valgdeltagelse. De kompetente nationale myndigheder tilskyndes yderligere til ud fra medlemsstaternes erfaringer at udpege bedste praksisser med henblik på identifikation, afbødning og styring af risici i forbindelse med afviklingen af valget fra cyberangreb og desinformation.
(6)

Letland er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit stabilitetsprogram for 2018 har regeringen planlagt en forringelse af den samlede saldo fra et underskud på 0,5 % af BNP i 2017 til et underskud på 0,9 % af BNP i både 2018 og 2019, før det ventes at blive forbedret til 0,4 % af BNP i 2020 og 2021. Denne kurs ventes at være i overensstemmelse med den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 1 % af BNP og de afvigelser, der er tilladt i henhold til klausulerne om pensionsreformer og strukturreformer i sundhedssektoren. Det genberegnede (6) underskud på den strukturelle saldo anslås at stige fra – 1,2 % af BNP i 2017 til – 1,7 % af BNP i 2018 for derefter at falde til – 1,5 % af BNP i 2019. Ifølge stabilitetsprogrammet for 2018 ventes den offentlige gældskvote at falde fra 40,1 % af BNP i 2017 til 36 % i 2021. De fremskrivninger af BNP-væksten, der præsenteres i stabilitetsprogrammet for 2018, forekommer særdeles optimistiske for 2018 og realistiske for 2019 sammenlignet med Kommissionens prognose. Risiciene mod budgetstillingen vender i nedadgående retning som følge af den optimistiske prognose for udbyttet af de seneste foranstaltninger til at forbedre overholdelsen af skattereglerne.
(5)

Kroatien er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af gældsreglen. Ifølge konvergensprogrammet for 2018 er det hensigten med udgangspunkt i et offentligt underskud på 0,8 % af BNP i 2017 at få den offentlige saldo til at falde til et underskud på 0,5 % af BNP i 2018 og derefter gradvist forbedre den til et overskud på 0,5 % af BNP i 2021. Den mellemfristede budgetmålsætning om et strukturelt underskud på 1,75 % af BNP vil efter planerne fortsat være mere end opfyldt gennem hele programperioden. Ifølge konvergensprogrammet for 2018 ventes den offentlige gældskvote at falde fra 78,0 % af BNP i 2017 til 75,1 % i 2018 og derefter at fortsætte med at falde til 65,9 % i 2021. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. De planlagte budgetmålsætninger forekommer dog forsigtige. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2018 ventes den offentlige saldo at ligge på henholdsvis 0,7 % og 0,8 % i 2018 og 2019.
(5)

Bulgarien er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge konvergensprogrammet for 2018 sigter regeringen med udgangspunkt i et overskud på den offentlige saldo på 0,9 % af BNP i 2017 mod et budget i balance i 2018 og et overskud på 0,3 % af BNP i 2019, 0,5 % i 2020 og 0,2 % i 2021. Den mellemfristede budgetmålsætning, dvs. et strukturelt underskud på 1 % af BNP, forventes fortsat at blive opfyldt med en margen i hele programperioden. Ifølge konvergensprogrammet for 2018 ventes den offentlige gældskvote at falde gradvist fra 25,4 % af BNP i 2017 til 19,4 % i 2021. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for de pågældende budgetmæssige fremskrivninger, er realistisk. Ifølge Kommissionens forårsprognose for 2018 forventes den strukturelle saldo fortsat at opvise et overskud, men et overskud, der falder fra 0,9 % af BNP i 2017 til 0,5 % af BNP i 2018, og som forbliver på det samme niveau i 2019. Den strukturelle saldo forventes dermed fortsat at ligge over den mellemfristede budgetmålsætning i begge år. Rådet er af den generelle opfattelse, at Bulgarien forventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2018 og 2019.
(11)

Visse administrative og lovgivningsmæssige byrder hæmmer investeringerne. Disse byrder vedrører hovedsagelig byggetilladelser og komplicerede skatteregler. Det erkendes dog, at myndighederne har vedtaget en ændring af bygge- og anlægsloven, som forenkler proceduren for at opnå byggetilladelser ved at medtage vurderingen af den miljømæssige indvirkning i afgørelsen om zoneinddeling eller i fælles zone- og byggetilladelser. Det er imidlertid fortsat uklart, om dette også kan smidiggøre procedurerne for store infrastrukturprojekter, eftersom en række andre tilladelser ikke er blevet medtaget i systemet for fælles godkendelse. Det tjekkiske parlament drøfter i øjeblikket en ændring af den eksisterende lovgivning vedrørende opførelse af transportinfrastruktur. Der er gennemført ændringer af skattesystemet for at forbedre skatteopkrævningen, men skattereglerne og -satserne er rykket op på listen over forhold, der skaber problemer for erhvervslivet. Den nye regering har bebudet, at der muligvis vil blive foretaget ændringer for at øge gennemsigtigheden og forenkle skattesystemet, bl.a. det igangværende arbejde med at modernisere indkomstskattelovgivningen. Udgifterne til regeloverholdelse er steget en smule og ligger fortsat over EU-gennemsnittet. Selv om erklæringen om momskontrol indbringer yderligere skatteindtægter, har den øget den tid, det er nødvendigt at bruge for at opfylde de skattemæssige krav. Trods den betydelige mindskelse af antallet af timer, det er nødvendigt at bruge for at overholde skattelovgivningen i forhold til tidligere, ligger Den Tjekkiske Republik stadig i den høje ende. Desuden vil nye nedsatte momssatser kunne gøre momssystemet mere kompliceret, navnlig for små og mellemstore virksomheder.
(3)

Den 7. marts 2018 blev landerapporten for Portugal 2018 offentliggjort. Den indeholdt en vurdering af Portugals fremskridt med hensyn til gennemførelsen af de landespecifikke henstillinger, som Rådet vedtog den 11. juli 2017 (4), opfølgningen på de landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget de foregående år, og opfyldelsen af Portugals nationale Europa 2020-mål. Den indeholdt desuden en dybdegående undersøgelse efter artikel 5 i forordning (EU) nr. 1176/2011, hvis resultater også blev offentliggjort den 7. marts 2018. Kommissionen konkluderede i sin analyse, at Portugal er berørt af makroøkonomiske ubalancer. Det er især den store nettogæld over for udlandet og den ligeledes store private og offentlige gæld og høje andel af misligholdte lån, der gør økonomien sårbar i en situation med svag produktivitetsvækst. Betalingsbalancens løbende poster skal holdes på et forsvarligt niveau, og konkurrencegevinsterne skal fastholdes, hvis det skal lykkes at justere nettogælden over for udlandet. Den private gældskvote falder fortsat fra høje niveauer grundet både fornyet nominel vækst og lettere negative kreditstrømme, og det forventes, at den offentlige gældskvote vil være faldende i en situation med vedvarende konsolideringsbehov. Interventioner i den finansielle sektor har bidraget til at mindske risiciene for stabiliteten, selv om bankerne fortsat lider under et ringe overskud og en stor mængde misligholdte lån, som dog er begyndt at falde. En øget produktivitetsvækst er afgørende for at forbedre udsigten til større konkurrenceevne, gældskonsolidering og potentiel vækst. Arbejdsløsheden er i flere år faldet hurtigt. Der er stadig områder, hvor der er behov for en yderligere indsats, navnlig med hensyn til gennemførelsen af de foranstaltninger, der skal reducere antallet af misligholdte lån og forbedre rammevilkårene for erhvervslivet. Det er nødvendigt at holde øje med, at der vedtages og gennemføres flere reformplaner, herunder foranstaltninger med henblik på at klare udfordringerne med segmenteringen af arbejdsmarkedet eller de finanspolitiske strukturreformer, som skal gøre de offentlige finanser mere holdbare.
(5)

Sverige er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. I sit konvergensprogram for 2018 har regeringen planer om at opnå et samlet overskud på 1,0 % af BNP i 2018 og fortsat opfylde den mellemfristede målsætning om et strukturelt underskud på 1 % af BNP i hele programperioden. Ifølge konvergensprogrammet for 2018 ventes den offentlige gældskvote at falde til 37,3 % af BNP i 2018 for derefter at falde yderligere til 29,0 % af BNP i 2021. Økonomisk vækst og sunde offentlige finanser forventes at være de vigtigste drivkræfter bag den faldende gældskvote. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2018 ventes den strukturelle saldo at udvise et overskud på henholdsvis 0,7 % af BNP i 2018 og 1,0 % af BNP i 2019, hvilket er over den mellemfristede budgetmålsætning. På grundlag af sin vurdering af konvergensprogrammet for 2018 og under hensyntagen til Kommissionens forårsprognose 2018 er Rådet af den opfattelse, at Sverige forventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2018 og 2019.
(6)

Det Forenede Kongerige er i øjeblikket underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet. I sit konvergensprogram for 2017-2018 venter regeringen, at det samlede underskud vil falde fra 2,2 % af BNP i perioden 2017-2018, til 1,8 % af BNP i 2018-2019 og til 1,7 % af BNP i 2019-2020. Konvergensprogrammet indeholder ingen mellemfristet budgetmålsætning. Ifølge konvergensprogrammet for 2018 ventes den offentlige gældskvote at ligge nogenlunde stabilt omkring 85,5 % af BNP fra 2017-2018 til 2019-2020 for derefter at falde til 84,8 % af BNP i 2021-2022. Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, er realistisk. Mens de foranstaltninger, der er nødvendige for at nå de planlagte underskudsmål, overordnet set er veldefinerede, medfører et øget pres på statens udgifter på en række områder en risiko for, at den planlagte reduktion af underskuddet ikke vil være mulig.
14.

Anmodningen om præjudiciel afgørelse kan have en hvilken som helst form, som i henhold til national ret er tilladt for delafgørelser, men det skal holdes for øje, at denne anmodning udgør grundlaget for sagen ved Domstolen, og at den meddeles samtlige de berørte, som er omfattet af artikel 23 i protokol nr. 3 vedrørende statutten for Den Europæiske Unions Domstol (herefter »statutten«), herunder alle medlemsstaterne, med henblik på at disse kan fremsætte deres eventuelle bemærkninger. Det forhold, at det er nødvendigt at oversætte anmodningen om præjudiciel afgørelse til alle officielle EU-sprog, tilsiger derfor, at den forelæggende ret affatter anmodningen enkelt, klart og præcist uden overflødige oplysninger. Erfaringen viser, at ca. ti sider ofte er tilstrækkeligt til, at de retlige og faktiske rammer for en anmodning om præjudiciel afgørelse kan beskrives på en hensigtsmæssig måde.
6.

Ansøgeren indgiver på et så tidligt stadie som muligt via one-stop-shoppen følgende ansøgningsdossier, som er påkrævet af hensyn til godkendelsen, herunder en beskrivelse af den påtænkte tekniske løsning og beviser for den påtænkte tekniske løsnings overensstemmelse med den relevante TSI for togkontrol og signaler, jf. artikel 19 i direktiv (EU) 2016/797: a) Udkastet til udbudsbetingelser eller beskrivelsen af den tekniske løsning, der påtænkes — Projektbeskrivelse, herunder nærmere oplysninger om en strækning, en gruppe af strækninger eller et net, der omfattes af projektet eller kombinationen af projekter: geografisk beliggenhed, antal km i enkeltspor og dobbeltspor, ERTMS-niveau, -baseline og -udgave, interoperabilitetskomponenter og stationer. — Bevis for, at udbuddet og/eller kontrakten inddrager den relevante TSI for togkontrol og signaler, baseline og udgaven. — Projektplan med angivelse af leverancer, milepæle og frister. — Liste over ERTMS-funktioner, der skal gennemføres. — Anlægsbestemmelser og driftsmæssige testscenarier, jf. artikel 5 i forordning (EU) 2016/919 og punkt 6.1.2.3 i bilaget til den nævnte forordning. — Teststrategi og testplaner. b) Dokumentation for de betingelser, der er nødvendige for delsystemets tekniske og driftsmæssige kompatibilitet med de køretøjer, som forudsættes drevet i det relevante net c) Dokumentation for den påtænkte tekniske løsnings overensstemmelse med den relevante TSI for togkontrol og signaler samt ethvert andet relevant dokument, f.eks. de nationale sikkerhedsmyndigheders udtalelser, verifikationserklæringer eller overensstemmelsesattester — En tidligere udstedt tilladelse for fast ERTMS fra en national sikkerhedsmyndighed af relevans for de påtænkte tekniske løsninger, som ansøgeren har indgivet, hvis en sådan tilladelse foreligger — EF-overensstemmelsesattester for interoperabilitetskomponenter og EF-erklæringen om overensstemmelse for interoperabilitetskomponenter, hvis disse foreligger, og herunder agenturets skabelon for certificering og afvigelser ifølge agenturets retningslinjer. — Verifikationsattester for delsystemet, hvis de foreligger, og i givet fald verifikationsredegørelser i mellemfasen for konstruktion og EF-verifikationserklæringen for delsystemet og herunder skabelonen for certificering og afvigelser ifølge agenturets relevante retningslinjer. — Påvisning af, hvordan der er taget højde for risiciene for interoperabiliteten for hvert problem, der er omhandlet i problemloggen. — ERTMS-relaterede nationale forskrifter, som gælder for projektet. — Er ansøgeren ifølge artikel 7 i direktiv (EU) 2016/797 undtaget fra at anvende en eller flere TSI'er eller dele af disse, forelægges det dokument fra medlemsstaten, hvori undtagelsen indrømmes.
(4)

Ifølge Kommissionens forårsprognose 2018 og de endelige tal for 2017 som valideret af Eurostat lå væksten i de offentlige udgifter, eksklusive diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og engangsforanstaltninger, i 2017 et godt stykke over udgiftsbenchmarket, hvilket tyder på en væsentlig afvigelse (nemlig en afvigelse på 2,4 % af BNP). I 2017 forværredes den strukturelle saldo fra - 1,8 % af det potentielle BNP i 2016 til - 3,1 % af BNP, hvilket også tyder på en væsentlig afvigelse (nemlig en afvigelse på 1,4 % af BNP). Den samlede vurdering antydede, at udgiftsmålet blev påvirket negativt af tre elementer, dvs. for lav mellemfristet potentiel vækstrate og BNP-deflator, som ligger til grund for udgiftsmålet, samt en permanent indtjeningseffekt. Efter at der er taget højde for disse faktorer, ser udgiftsmålet ud til i tilstrækkelig grad at afspejle den finanspolitiske indsats og tyder på en væsentlig afvigelse. Denne konklusion bekræftes af vurderingen af den strukturelle saldo, der efter at der er taget højde for virkningen af faldende renteudgifter, svingende investeringer og uventede indtægter, stadig tyder på en væsentlig afvigelse. Den samlede vurdering fører derfor til den konklusion, at den observerede afvigelse fra den mellemfristede budgetmålsætning i 2017 er væsentlig.
(3)

Den 16. juni 2017 henstillede Rådet (2), at Rumænien træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter (3) ikke overstiger 3,3 % i 2017, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,5 % af BNP, hvilket bringer landet ind på en passende tilpasningssti hen imod den mellemfristede budgetmålsætning. Den 5. december 2017 konkluderede Rådet, at Rumænien ikke havde truffet effektive foranstaltninger som reaktion på Rådets henstilling af 16. juni 2017. På det grundlag fremsatte Rådet den 5. december 2017 en revideret henstilling (4), hvori det blev henstillet, at Rumænien træffer de foranstaltninger, der er nødvendige for at sikre, at den nominelle vækstrate i de primære offentlige nettoudgifter ikke overstiger 3,3 % i 2018, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 0,8 % af BNP.
(14)

Eurobarometerundersøgelser fremhæver, at der er et bemærkelsesværdigt lavt niveau for viden om Unionen. I en meningsmåling fra 2014 mener 44 %, at de har begrænset forståelse af, hvordan Unionen fungerer, mens en undersøgelse fra 2011 viser, at et relativt flertal mener, at de ikke er velinformerede om EU. Samme undersøgelse afslørede også, at en tredjedel ikke ved, hvor mange medlemsstater, der er i EU. Eurobarometerundersøgelsen fra 2017 viser, at 89 % af unge europæere er enige i, at de nationale regeringer bør styrke skolernes undervisning i unges rettigheder og ansvar som EU-borgere. Endelig fremhæver den seneste Eurobarometer-undersøgelse, at 35 % af respondenterne mener, at sammenlignelige uddannelsesstandarder er vejen frem for fremtidens Europa.