KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 10. juni 2010

om retningslinjer for beregning af kulstoflagre i jorden med henblik på bilag V til direktiv 2009/28/EF

(meddelt under nummer K(2010) 3751)

(2010/335/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/28/EF af 23. april 2009 om fremme af anvendelsen af energi fra vedvarende energikilder og om ændring og senere ophævelse af direktiv 2001/77/EF og 2003/30/EF (1), særlig bilag V, del C, punkt 10, og

ud fra følgende betragtninger:

Direktiv 2009/28/EF fastsætter regler for beregning af drivhusgaseffekten af biobrændstoffer, flydende biobrændsler og de tilsvarende fossile brændstoffer, der sammenlignes med, som tager højde for emissioner fra ændringer i kulstoflagre forårsaget af ændringer i arealanvendelsen. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 98/70/EF af 13. oktober 1998 om kvaliteten af benzin og dieselolie og om ændring af Rådets direktiv 93/12/EØF (2) indeholder tilsvarende regler for biobrændstoffer.

Kommissionen bør udarbejde sine retningslinjer for beregning af kulstoflagre i jorden med udgangspunkt i retningslinjerne for nationale drivhusgasopgørelser af 2006 fra Det Mellemstatslige Panel for Klimaændringer, IPCC. De retningslinjer vedrørte nationale drivhusgasopgørelser og har ikke en form, som er let at forstå for de økonomiske aktører. Hvis der i IPCC’s retningslinjer for nationale drivhusgasopgørelser mangler de nødvendige oplysninger for produktion af biobrændstof og flydende biobrændsel, eller hvis sådanne oplysninger ikke er tilgængelige, er det derfor passende at trække på andre videnskabelige datakilder.

Ved beregning af kulstoflagrene i organisk materiale i jorden bør der tages højde for klima, jordtype, arealdække, arealforvaltning og kulstoftilførsel. For mineraljord er IPCC’s Tier 1-metodologi for organisk kulstof i jorden en passende metode til formålet, da den kan anvendes globalt. For organisk jord tages der i IPCC’s metodologi navnlig højde for kulstoftab efter jorddræning, men kun udtrykt som årlige tab. Da jorddræning normalt fører til stort tab af kulstofbeholdning, som ikke kan opvejes af drivhusgasbesparelsen for biobrændstoffer eller flydende biobrændsler, og da afvanding af tørvebundsarealer er forbudt i henhold til bæredygtighedskriterierne i direktiv 2009/28/EF, er det tilstrækkeligt at fastsætte generelle regler for bestemmelse af organisk kulstof i jorden eller kulstoftab for organisk jord.

Til beregning af kulstoflageret i levende biomasse og dødt organisk materiale vil en metode med lav kompleksitet svarende til IPCC’s Tier 1-metodologi for vegetation være passende. Ifølge den metodologi er det rimeligt at antage, at hele kulstoflageret i levende biomasse og dødt organisk materiale går tabt, når et areal omlægges. Dødt organisk materiale har sædvanligvis kun mindre betydning ved arealomlægning til dyrkning af afgrøder til produktion af biobrændstoffer og flydende biobrændsler, men der bør i det mindste for lukkede skove tages højde for det.

Ved beregning af drivhusgaseffekten ved arealomlægning bør de økonomiske aktører kunne benytte faktiske værdier for kulstoflagre i forbindelse med referencearealanvendelsen og arealanvendelsen efter omlægningen. De bør også kunne anvende faste værdier, som bør stilles til rådighed i disse retningslinjer. Det er dog ikke nødvendigt at stille faste værdier for usandsynlige kombinationer af klima og jordtype til rådighed.

Bilag V til direktiv 2009/28/EF beskriver metoden til beregning af drivhusgaseffekt og omfatter regler for beregning af de årlige emissioner fra ændringer i kulstoflagrene som følge af ændringer i arealanvendelsen. De retningslinjer, der er knyttet som bilag til denne afgørelse, fastlægger regler for beregning af kulstoflagre i jorden, som supplerer reglerne i bilag V —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Retningslinjerne for beregning af kulstoflagre i jorden med henblik på bilag V til direktiv 2009/28/EF findes i bilaget til denne afgørelse.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

(1) EUT L 140 af 5.6.2009, s. 16.

(2) EFT L 350 af 28.12.1998, s. 58.

BILAG

Retningslinjer for beregning af kulstoflagre i jorden med henblik på bilag V til direktiv 2009/28/EF

INDHOLD

1. Indledning

2. Ensartet repræsentation af kulstoflagre i jorden

3. Beregning af kulstoflagre

4. Lager af organisk kulstof i jorden

5. Kulstoflageret i vegetationen over og under jorden

6. Fast værdi for kulstoflageret i jorden for mineraljord

7. Faktorer, som afspejler forskellen mellem organisk kulstof i jorden og den faste værdi for organisk kulstof i jorden

8. Værdier for kulstoflageret i vegetationen over og under jorden

1. INDLEDNING

Disse retningslinjer fastlægger reglerne for beregning af kulstoflagre i jorden, både for referencearealanvendelsen (CSR , som defineret i punkt 7 i bilag V til direktiv 2009/28/EF) og den faktiske arealanvendelse (CSA , som defineret i punkt 7 i bilag V til direktiv 2009/28/EF).

Punkt 2 indeholder regler, hvis formål er at sikre ensartet bestemmelse af kulstoflagre i jorden. Punkt 3 indeholder den generelle regel for beregning af kulstoflagre med to bestanddele: organisk kulstof i jorden og kulstoflageret i vegetationen over og under jorden.

Punkt 4 indeholder detaljerede regler for bestemmelse af lageret af organisk kulstof i jorden. For mineraljord er der i henhold til dette punkt mulighed for at benytte en metode, som tillader brug af værdier fra retningslinjerne, ligesom det også er muligt at benytte alternative metoder. For organisk jord er der beskrevet metoder, men retningslinjerne indeholder ikke værdier til bestemmelse af lageret af organisk kulstof i jorden for organisk jord.

Punkt 5 indeholder detaljerede regler for kulstoflageret i vegetationen, men er kun relevant, hvis det besluttes ikke at anvende værdier for kulstoflageret i vegetationen over og under jorden fra punkt 8 i retningslinjerne (anvendelse af værdier fra punkt 8 er ikke obligatorisk, og i visse tilfælde indeholder det måske ikke de rette værdier).

Punkt 6 indeholder regler for valg af passende værdier til brug i de tilfælde, hvor det vælges at anvende retningslinjernes værdier for organisk kulstof i jorden for mineraljord (værdierne findes i punkt 6 og 7). I reglerne henvises der til datalag om klimaområder og jordtype, som er tilgængelige via den online gennemsigtighedsplatform, som er etableret i henhold til direktiv 2009/28/EF. Disse datalag er detaljerede lag, som udgør grundlaget for figur 1 og 2 nedenfor.

Punkt 8 indeholder værdier for kulstoflageret i vegetationen over og under jorden og hertil knyttede parametre. Punkt 7 og 8 indeholder værdier for fire forskellige kategorier af arealanvendelse: dyrkede arealer, flerårige afgrøder, græsarealer og skovarealer.

Figur 1

Klimaområder

Figur 2

Geografisk fordeling af jordtyper

2. ENSARTET REPRÆSENTATION AF KULSTOFLAGRE I JORDEN

Ved bestemmelse af det kulstoflager pr. arealenhed, der skal benyttes som CSR og CSA , gælder følgende regler:

(1) Det areal, som kulstoflagrene i jorden beregnes for, skal i hele sin udstrækning have samme a) biofysiske forhold med hensyn til klima og jordtype b) forvaltningshistorie med hensyn til jordbearbejdning c) tilførselshistorie med hensyn til kulstoftilførsel til jorden.

(2) Det kulstoflager, der svarer til den faktiske arealanvendelse, CSA , skal forstås som — i tilfælde af tab af kulstof: det estimerede ligevægtskulstoflager, som arealet vil opnå med sin nye anvendelse — i tilfælde af akkumulering af kulstof: det estimerede kulstoflager, når afgrøden er klar til høst, dog senest efter 20 år.

3. BEREGNING AF KULSTOFLAGRE

Ved beregning af CSR og CSA gælder følgende relation:

CSi = (SOC + CVEG ) × A

Hvor:

CSI= det kulstoflager pr. arealenhed, der svarer til arealanvendelsen i (målt i vægtmængde kulstof pr. arealenhed, inkl. både jord og vegetation

SOC= organisk kulstof i jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar) beregnet i henhold til punkt 4

CVEG= kulstoflageret i vegetationen over og under jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar) beregnet i henhold til punkt 5 eller valgt passende blandt værdierne i punkt 8

A= faktor, som skalerer til det areal, det drejer sig om (målt i hektar pr. arealenhed).

4. LAGER AF ORGANISK KULSTOF I JORDEN

4.1. Mineraljord

Ved beregning af SOC kan følgende relation anvendes:

SOC = SOCST × FLU × FMG × FI

Hvor:

SOC= organisk kulstof i jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar),

SOCST= fast værdi for organisk kulstof i jorden for det øverste jordlag ned til en dybde på 30 centimeter (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar)

FLU= arealanvendelsesfaktor, som afspejler forskellen mellem organisk kulstof i jorden ved den faktiske arealanvendelse og den faste værdi for organisk kulstof i jorden

FMG= forvaltningsfaktor, som afspejler forskellen mellem organisk kulstof i jorden ved den væsentligste forvaltningspraksis og den faste værdi for organisk kulstof i jorden

FI= tilførselsfaktor, som afspejler forskellen mellem organisk kulstof i jorden ved forskellige niveauer af kulstoftilførsel til jorden og den faste værdi for organisk kulstof i jorden.

For SOCST anvendes der værdier fra punkt 6.

For FLU , FMG and FI anvendes der værdier fra punkt 7.

Som alternativ til ovennævnte relation kan der benyttes andre egnede metoder, herunder målinger, til at bestemme SOC. Hvis sådanne metoder ikke er baseret på målinger, skal de tage højde for klima, jordtype, arealdække, arealforvaltning og tilførsler.

4.2. Organisk jord (histosoler)

Der skal anvendes egnede metoder til bestemmelse af SOC. Sådanne metoder skal tage højde for hele dybden af det organiske jordlag såvel som klima, arealdække, arealforvaltning og tilførsel. Sådanne metoder kan omfatte målinger.

For kulstoflagre, som er påvirket af jorddræning, skal der tages højde for tab af kulstof efter dræning med passende metoder. Sådanne metoder kan være baseret på årlige tab af kulstof efter dræning.

5. KULSTOFLAGERET I VEGETATIONEN OVER OG UNDER JORDEN

Når der ikke anvendes en værdi for CVEG fra punkt 8, skal CVEG beregnes ud fra følgende relation:

CVEG = CBM + CDOM

Hvor:

CVEG= kulstoflageret i vegetationen over og under jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar)

CBM= kulstoflageret i den levende biomasse over og under jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar) beregnet i henhold til punkt 5.1

CDOM= kulstoflageret i det døde organiske materiale over og under jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar) beregnet i henhold til punkt 5.2.

Der kan for CDOM anvendes værdien 0, dog ikke for skovarealer — bortset fra skovplantager — med en kronedækningsgrad på mere end 30 %.

5.1. Levende biomasse

Ved beregning af CBM anvendes følgende relation:

CBM = BAGB + CBGB

Hvor:

CBM= kulstoflageret i den levende biomasse over og under jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar)

CAGB= kulstoflageret i den levende biomasse over jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar) beregnet i henhold til punkt 5.1.1

CBGB= kulstoflageret i den levende biomasse under jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar) beregnet i henhold til punkt 5.1.2.

5.1.1. Levende biomasse over jorden

Ved beregning af CAGB anvendes følgende relation:

CAGB = BAGB × CFB

Hvor:

CAGB= kulstoflageret i den levende biomasse over jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar)

BAGB= vægten af den levende biomasse oker jorden (målt i vægtmængde tørstof pr. hektar)

CFB= kulstoffraktionen af tørstoffet i den levende biomasse (målt i vægtmængde kulstof pr. vægtmængde tørstof).

For dyrkede arealer, flerårige afgrøder og skovplantager skal værdien af BAGB være gennemsnitsvægten af den levende biomasse over jorden under hele produktionscyklussen

For CFB kan værdien 0,47 anvendes.

5.1.2. Levende biomasse under jorden

Ved beregning af CBGB skal der anvendes en af følgende to relationer:

(1) CBGB = BBGB × CFB Hvor: CBGB= kulstoflageret i den levende biomasse under jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar) BBGB= vægten af den levende biomasse under jorden (målt i vægtmængde tørstof pr. hektar) CFB= kulstoffraktionen af tørstoffet i den levende biomasse (målt i vægtmængde kulstof pr. vægtmængde tørstof). For dyrkede arealer, flerårige afgrøder og skovplantager skal værdien af BBGB være gennemsnitsvægten af den levende biomasse under jorden under hele produktionscyklussen. For CFB kan værdien 0,47 anvendes.

(2) CBGB = CAGB × R Hvor: CBGB= kulstoflageret i den levende biomasse under jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar) CAGB= kulstoflageret i den levende biomasse over jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar) R= forholdet mellem kulstoflageret i den levende biomasse under jorden og kulstoflageret i den levende biomasse over jorden. Der kan anvendes passende værdier af R fra punkt 8.

5.2. Dødt organisk materiale

Ved beregning af CDOM anvendes følgende relation:

CDOM = CDW + CLI

Hvor:

CDOM= kulstoflageret i det døde organiske materiale over og under jorden (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar)

CDW= kulstoflageret i den døde træmasse (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar) beregnet i henhold til punkt 5.2.1

CLI= kulstoflageret i førnen (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar) beregnet i henhold til punkt 5.2.2.

5.2.1. Kulstoflageret i den døde træmasse

Ved beregning af CDW anvendes følgende relation:

CDW = DOMDW × CFDW

Hvor:

CDW= kulstoflageret i den døde træmasse (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar)

DOMDW= vægten af den døde træmasse (målt i vægtmængde tørstof pr. hektar)

CFDW= kulstoffraktionen af tørstoffet i den døde træmasse (målt i vægtmængde kulstof pr. vægtmængde tørstof).

For CFDW kan værdien 0,5 anvendes.

5.2.2. Kulstoflageret i førnen

Ved beregning af CLI anvendes følgende relation:

CLI = DOMLI × CFLI

Hvor:

CLI= kulstoflageret i førnen (målt i vægtmængde kulstof pr. hektar)

DOMLI= vægten af førnen (målt i vægtmængde tørstof pr. hektar)

CFLI= kulstoffraktionen af tørstoffet i førnen (målt i vægtmængde kulstof pr. vægtmængde tørstof).

For CFLI kan værdien 0,4 anvendes.

6. FAST VÆRDI FOR KULSTOFLAGERET I JORDEN FOR MINERALJORD

Der vælges fra tabel 1 en værdi af SOCST svarende til klimaområde og jordtype for det pågældende areal, som beskrevet i punkt 6.1 og 6.2.

Tabel 1

SOCST , fast værdi for organisk kulstof i jorden for det øverste jordlag ned til en dybde på 30 centimeter

(ton kulstof pr. hektar) Klimaområde Jordtype Højaktiv lerjord Lavaktiv lerjord Sandjord Spodisk jord Vulkansk jord Vådområdejord Borealt 68 — 10 117 20 146 Koldt tempereret, tørt 50 33 34 — 20 87 Koldt tempereret, fugtigt 95 85 71 115 130 87 Varmt tempereret, tørt 38 24 19 — 70 88 Varmt tempereret, fugtigt 88 63 34 — 80 88 Tropisk, tørt 38 35 31 — 50 86 Tropisk, fugtigt 65 47 39 — 70 86 Tropisk, vådt 44 60 66 — 130 86 Tropisk, montant 88 63 34 — 80 86

6.1. Klimaområde

For hvilket klimaområde der skal vælges en værdi af SOCST, bestemmes ud fra de datalag om klimaområder, som er tilgængelige via den gennemsigtighedsplatform, som er etableret i henhold til artikel 24 i direktiv 2009/28/EF.

6.2. Jordtype

Den korrekte jordtype bestemmes ved hjælp af figur 3. De datalag om jordtype, som er tilgængelige via den gennemsigtighedsplatform, som er etableret i henhold til artikel 24 i direktiv 2009/28/EF, kan benyttes som rettesnor til bestemmelse af den korrekte jordtype.

Figur 3

Klassificering af jordtyper

7. FAKTORER, SOM AFSPEJLER FORSKELLEN MELLEM ORGANISK KULSTOF I JORDEN OG DEN FASTE VÆRDI FOR ORGANISK KULSTOF I JORDEN

Passende værdier af FLU , FMG og FI skal vælges fra tabellerne i dette punkt. Ved beregning af CSR er passende forvaltnings- og tilførselsfaktorer dem, der var gældende i januar 2008. Ved beregning af CSA er passende forvaltnings- og tilførselsfaktorer dem, der vil blive anvendt og fører til det pågældende ligevægtskulstoflager.

7.1. Dyrkede arealer

Tabel 2

Faktorer for dyrkede arealer

Klimaområde Arealanv. (F LU) Forvaltning (F MG) Tilførsel (F I) FLU FMG FI Temper./borealt, tørt Dyrket Fuld jordbearbejdning Lav 0,8 1 0,95 Mellemstor 0,8 1 1 Stor m. husdyrgødn. 0,8 1 1,37 Stor u. husdyrgødn. 0,8 1 1,04 Reduceret jordbearb. Lav 0,8 1,02 0,95 Mellemstor 0,8 1,02 1 Stor m. husdyrgødn. 0,8 1,02 1,37 Stor u. husdyrgødn. 0,8 1,02 1,04 Ingen jordbearbejdning Lav 0,8 1,1 0,95 Mellemstor 0,8 1,1 1 Stor m. husdyrgødn. 0,8 1,1 1,37 Stor u. husdyrgødn. 0,8 1,1 1,04 Temper./borealt, fugtigt/vådt Dyrket Fuld jordbearbejdning Lav 0,69 1 0,92 Mellemstor 0,69 1 1 Stor m. husdyrgødn. 0,69 1 1,44 Stor u. husdyrgødn 0,69 1 1,11 Reduceret jordbearb. Lav 0,69 1,08 0,92 Mellemstor 0,69 1,08 1 Stor m. husdyrgødn. 0,69 1,08 1,44 Stor u. husdyrgødn 0,69 1,08 1,11 Ingen jordbearbejdning Lav 0,69 1,15 0,92 Mellemstor 0,69 1,15 1 Stor m. husdyrgødn. 0,69 1,15 1,44 Stor u. husdyrgødn 0,69 1,15 1,11 Tropisk, tørt Dyrket Fuld jordbearbejdning Lav 0,58 1 0,95 Mellemstor 0,58 1 1 Stor m. husdyrgødn. 0,58 1 1,37 Stor u. husdyrgødn 0,58 1 1,04 Reduceret jordbearb. Lav 0,58 1,09 0,95 Mellemstor 0,58 1,09 1 Stor m. husdyrgødn. 0,58 1,09 1,37 Stor u. husdyrgødn 0,58 1,09 1,04 Ingen jordbearbejdning Lav 0,58 1,17 0,95 Mellemstor 0,58 1,17 1 Stor m. husdyrgødn. 0,58 1,17 1,37 Stor u. husdyrgødn 0,58 1,17 1,04 Tropisk, fugtigt/vådt Dyrket Fuld jordbearbejdning Lav 0,48 1 0,92 Mellemstor 0,48 1 1 Stor m. husdyrgødn. 0,48 1 1,44 Stor u. husdyrgødn 0,48 1 1,11 Reduceret jordbearb. Lav 0,48 1,15 0,92 Mellemstor 0,48 1,15 1 Stor m. husdyrgødn. 0,48 1,15 1,44 Stor u. husdyrgødn 0,48 1,15 1,11 Ingen jordbearbejdning Lav 0,48 1,22 0,92 Mellemstor 0,48 1,22 1 Stor m. husdyrgødn. 0,48 1,22 1,44 Stor u. husdyrgødn 0,48 1,22 1,11 Tropisk, montant Dyrket Fuld jordbearbejdning Lav 0,64 1 0,94 Mellemstor 0,64 1 1 Stor m. husdyrgødn. 0,64 1 1,41 Stor u. husdyrgødn 0,64 1 1,08 Reduceret jordbearb. Lav 0,64 1,09 0,94 Mellemstor 0,64 1,09 1 Stor m. husdyrgødn. 0,64 1,09 1,41 Stor u. husdyrgødn 0,64 1,09 1,08 Ingen jordbearbejdning Lav 0,64 1,16 0,94 Mellemstor 0,64 1,16 1 Stor m. husdyrgødn. 0,64 1,16 1,41 Stor u. husdyrgødn 0,64 1,16 1,08

Tabel 3 indeholder vejledende oplysninger til hjælp ved valg af passende værdier fra tabel 2 og 4.

Tabel 3

Vejledende oplysninger om forvaltning og tilførsel for dyrkede arealer og flerårige afgrøder

Forvaltning/tilførsel Vejledende oplysninger Fuld jordbearbejdning Væsentlig forstyrrelse af jorden med fuldstændig vending og/eller hyppige (mere end 1 gang om året) jordbearbejdninger. På plantetidspunktet er kun en lille del (f.eks. < 30 %) af overfladen dækket af planterester. Reduceret jordbearbejdning Primær og/eller sekundær jordbearbejdning, men med reduceret forstyrrelse af jorden (sædvanligvis overfladisk og uden fuldstændig vending af jorden). Efter en sådan bearbejdning vil overfladen normalt være > 30 % dækket af planterester ved plantningen. Ingen jordbearbejdning Direkte såning uden primær jordbearbejdning og kun med minimal forstyrrelse af jorden i såningszonen. Der anvendes typisk herbicider til ukrudtsbekæmpelse. Lav Lav tilbageføring af afgrøderester forekommer, når der som følge af fjernelse af disse (via indsamling eller afbrænding) er hyppig renbrakning, når der produceres afgrøder, hvor mængden af afgrøderester er lav (f.eks. grønsager, tobak, bomuld), og når der ikke anvendes mineralgødskning eller kvælstofbindende afgrøder. Ml.stor Repræsentativ for årlig dyrkning af korn, hvor alle afgrøderester føres tilbage til marken. Hvis der fjernes afgrøderester, tilføres der supplerende organisk materiale (f.eks. husdyrgødning). Der er også behov for mineralgødskning eller kvælstofbindende afgrøde i vekseldrift. Stor med husdyrgødning Repræsenterer betydeligt større kulstoftilførsel end for dyrkningssystemer med mellemstor kulstoftilførsel som følge af en yderligere praksis med regelmæssig tilførsel af husdyrgødning. Stor uden husdyrgødning Repræsenterer betydeligt større tilførsler fra afgrøderester end for dyrkningssystemer med mellemstor kulstoftilførsel som følge af yderligere praksis, såsom produktion af afgrøder, hvor mængden af afgrøderester er høj, anvendelse af grøngødning, dækafgrøder, brakmarker med forbedret vegetation, kunstvanding, hyppig anvendelse af flerårige græsser i enårig vekseldrift, men uden tilførsel af husdyrgødning (se rækken ovenfor).

7.2. Flerårige afgrøder

Tabel 4

Faktorer for flerårige afgrøder, hvis stængel eller stamme sædvanligvis ikke høstes hvert år, såsom hurtigtvoksende stævningsskov og oliepalmer

Klimaområde Arealanv. (F LU) Forvaltning (F MG) Tilførsel (F I) FLU FMG FI Temper./borealt, tørt Flerårig afgrøde Fuld jordbearbejdning Lav 1 1 0,95 Mellemstor 1 1 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1 1,37 Stor u. husdyrgødn 1 1 1,04 Reduceret jordbearb. Lav 1 1,02 0,95 Mellemstor 1 1,02 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1,02 1,37 Stor u. husdyrgødn 1 1,02 1,04 Ingen jordbearbejdning Lav 1 1,1 0,95 Mellemstor 1 1,1 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1,1 1,37 Stor u. husdyrgødn 1 1,1 1,04 Temper./borealt, fugtigt/vådt Flerårig afgrøde Fuld jordbearbejdning Lav 1 1 0,92 Mellemstor 1 1 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1 1,44 Stor u. husdyrgødn 1 1 1,11 Reduceret jordbearb. Lav 1 1,08 0,92 Mellemstor 1 1,08 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1,08 1,44 Stor u. husdyrgødn 1 1,08 1,11 Ingen jordbearbejdning Lav 1 1,15 0,92 Mellemstor 1 1,15 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1,15 1,44 Stor u. husdyrgødn 1 1,15 1,11 Tropisk, tørt Flerårig afgrøde Fuld jordbearbejdning Lav 1 1 0,95 Mellemstor 1 1 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1 1,37 Stor u. husdyrgødn 1 1 1,04 Reduceret jordbearb. Lav 1 1,09 0,95 Mellemstor 1 1,09 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1,09 1,37 Stor u. husdyrgødn 1 1,09 1,04 Ingen jordbearbejdning Lav 1 1,17 0,95 Mellemstor 1 1,17 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1,17 1,37 Stor u. husdyrgødn 1 1,17 1,04 Tropisk, fugtigt/vådt Flerårig afgrøde Fuld jordbearbejdning Lav 1 1 0,92 Mellemstor 1 1 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1 1,44 Stor u. husdyrgødn 1 1 1,11 Reduceret jordbearb. Lav 1 1,15 0,92 Mellemstor 1 1,15 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1,15 1,44 Stor u. husdyrgødn 1 1,15 1,11 Ingen jordbearbejdning Lav 1 1,22 0,92 Mellemstor 1 1,22 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1,22 1,44 Stor u. husdyrgødn 1 1,22 1,11 Tropisk, montant Flerårig afgrøde Fuld jordbearbejdning Lav 1 1 0,94 Mellemstor 1 1 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1 1,41 Stor u. husdyrgødn 1 1 1,08 Reduceret jordbearb. Lav 1 1,09 0,94 Mellemstor 1 1,09 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1,09 1,41 Stor u. husdyrgødn 1 1,09 1,08 Ingen jordbearbejdning Lav 1 1,16 0,94 Mellemstor 1 1,16 1 Stor m. husdyrgødn. 1 1,16 1,41 Stor u. husdyrgødn 1 1,16 1,08

Tabel 3 i punkt 7.1 indeholder vejledende oplysninger til hjælp ved valg af passende værdier fra tabel 4.

7.3. Græsarealer

Tabel 5

Faktorer for græsarealer, herunder savanner

Klimaområde Arealanv. (F LU) Forvaltning (F MG) Tilførsel (F I) FLU FMG FI Temper./borealt, tørt Græsareal Forbedret Ml.stor. 1 1,14 1 Stor 1 1,14 1,11 Minimalt forvaltet Ml.stor 1 1 1 Moderat nedbrudt Ml.stor 1 0,95 1 Stærkt nedbrudt Ml.stor 1 0,7 1 Temper./borealt, fugtigt/vådt Græsareal Forbedret Ml.stor 1 1,14 1 Stor 1 1,14 1,11 Minimalt forvaltet Ml.stor 1 1 1 Moderat nedbrudt Ml.stor 1 0,95 1 Stærkt nedbrudt Ml.stor 1 0,7 1 Tropisk, tørt Græsareal Forbedret Ml.stor 1 1,17 1 Stor 1 1,17 1,11 Minimalt forvaltet Ml.stor 1 1 1 Moderat nedbrudt Ml.stor 1 0,97 1 Stærkt nedbrudt Ml.stor 1 0,7 1 Tropisk, fugtigt/vådt Savanne Forbedret Ml.stor 1 1,17 1 Stor 1 1,17 1,11 Minimalt forvaltet Ml.stor 1 1 1 Moderat nedbrudt Ml.stor 1 0,97 1 Stærkt nedbrudt Ml.stor 1 0,7 1 Tropisk, montant, tørt Græsareal Forbedret Ml.stor 1 1,16 1 Stor 1 1,16 1,11 Minimalt forvaltet Ml.stor 1 1 1 Moderat nedbrudt Ml.stor 1 0,96 1 Stærkt nedbrudt Ml.stor 1 0,7 1

Tabel 6 indeholder vejledende oplysninger til hjælp ved valg af passende værdier fra tabel 5.

Tabel 6

Vejledende oplysninger om forvaltning og tilførsel for græsarealer

Forvaltning/Tilførsel Vejledende oplysninger Forbedret Repræsenterer græsareal, som forvaltes bæredygtigt med moderat græsningstryk, og som modtager mindst én forbedring (f.eks. gødskning, artsforbedring, kunstvanding). Minimalt forvaltet Repræsenterer ikke-nedbrudt og bæredygtigt forvaltet græsareal, men uden væsentlige forvaltningsforbedringer. Moderat nedbrudt Repræsenterer overgræsset eller moderat nedbrudt græsareal med noget nedsat produktivitet (i forhold til naturligt eller minimalt forvaltet græsareal), som ikke modtager forvaltningstilførsler. Stærkt nedbrudt Indebærer på lang sigt stort tab af produktivitet og vegetationsdække som følge af alvorlig mekanisk beskadigelse af vegetationen og/eller kraftig jorderosion. Mellemstor Gælder, når der ikke er foretaget yderligere forvaltningstilførsler. Stor Gælder for forbedret græsareal, hvor der er foretaget en eller flere yderligere forvaltningstilførsler/forbedringer (ud over det, der er en forudsætning for klassificering som forbedret græsareal).

7.4. Skovarealer

Tabel 7

Faktorer for skovarealer med mindst 10 % kronedækningsgrad

Klimaområde Arealanv. (F LU) Forvaltning (F MG) Tilførsel (F I) FLU FMG FI Alle Naturlig skov (ikke-nedbrudt) n/a (1) n/a 1 Alle Forvaltet skov Alt Alt 1 1 1 Tropisk, fugtigt/tørt Flyttemarksbrug — afkortet braktid n/a n/a 0,64 Flyttemarksbrug — fuld braktid n/a n/a 0,8 Temper./borealt, fugtigt/tørt Flyttemarksbrug — afkortet braktid n/a n/a 1 Flyttemarksbrug — fuld braktid n/a n/a 1

Tabel 8 indeholder vejledende oplysninger til hjælp ved valg af passende værdier fra tabel 7.

Tabel 8

Vejledende oplysninger om arealanvendelse for skovarealer

Arealanv. Vejledende oplysninger Naturlig skov (ikke-nedbrudt) Repræsenterer naturlig eller langsigtet, ikke-nedbrudt og bæredygtigt forvaltet skov. Flyttemarksbrug Permanent flyttemarksbrug, hvor tropisk skov eller skovareal ryddes til fordel for plantning af enårige afgrøder i en kort periode (f.eks. 3-5 år) og derefter forlades med henblik på genvækst. Fuld braktid Permanent flyttemarksbrug, hvor tropisk skov eller skovareal ryddes til fordel for plantning af enårige afgrøder i en kort periode (f.eks. 3-5 år) og derefter forlades med henblik på genvækst. Afkortet braktid Repræsenterer situationer, hvor skovvegetationen ikke opnår fuld genvinding, inden den ryddes igen.

8. VÆRDIER FOR KULSTOFLAGERET I VEGETATIONEN OVER OG UNDER JORDEN

For C VEG og R kan der anvendes passende værdier fra dette punkt.

8.1. Dyrkede arealer

Tabel 9

Vegetationsværdier for dyrkede arealer (generelt)

Klimaområde CVEG (ton kulstof pr. hektar) Alle 0





Tabel 10

Vegetationsværdier for sukkerrør (specifikt)

Domæne Klimaområde Miljøzone Kontinent CVEG (ton kulstof pr. hektar) Tropisk Tropisk, tørt Tropisk tørskov Afrika 4,2 Asien (kontinentalt, insulært) 4 Tropisk kratområde Asien (kontinentalt, insulært) 4 Tropisk, fugtigt Tropisk, fugtig løvfældende skov Afrika 4,2 Central- og Sydamerika 5 Tropisk, vådt Tropisk regnskov Asien (kontinentalt, insulært) 4 Central- og Sydamerika 5 Subtropisk Varmt tempereret, tørt Subtropisk steppe Nordamerika 4,8 Varmt tempereret, fugtigt Subtropisk fugtig skov Central- og Sydamerika 5 Nordamerika 4,8

8.2. Flerårige afgrøder, dvs. flerårige afgrøder, hvis stængel eller stamme sædvanligvis ikke høstes hvert år, såsom hurtigtvoksende stævningsskov og oliepalmer

Tabel 11

Vegetationsværdier for flerårige afgrøder (generelt)

Klimaområde CVEG (ton kulstof pr. hektar) Tempereret (alle fugtighedsgrader) 43,2 Tropisk, tørt 6,2 Tropisk, fugtigt 14,4 Tropisk, vådt 34,3





Tabel 12

Vegetationsværdier for specifikke flerårige afgrøder

Klimaområde Afgrødetype CVEG (ton kulstof pr. hektar) Alle Kokosnødder 75 Jatropha 17,5 Jojoba 2,4 Oliepalmer 60

8.3. Græsareal

Tabel 13

Vegetationsværdier for græsarealer — bortset fra kratområder (generelt)

Klimaområde CVEG (ton kulstof pr. hektar) Borealt, tørt og vådt 4,3 Koldt tempereret, tørt 3,3 Koldt tempereret, vådt 6,8 Varmt tempereret, tørt 3,1 Varmt tempereret, vådt 6,8 Tropisk, tørt 4,4 Tropisk, fugtigt og vådt 8,1





Tabel 14

Vegetationsværdier for Miscanthus (specifikt)

Domæne Klimaområde Miljøzone Kontinent CVEG (ton kulstof pr. hektar) Subtropisk Varmt tempereret, tørt Subtropisk tørskov Europa 10 Nordamerika 14,9 Subtropisk steppe Nordamerika 14,9





Tabel 15

Vegetationsværdier for kratområder, dvs. områder med vegetation, der hovedsagelig består af træagtige planter med en højde på mindre end 5 meter, som ikke klart har træers fysiognomiske træk

Domæne Kontinent CVEG (ton kulstof pr. hektar) Tropisk Afrika 46 Nord- og Sydamerika 53 Asien (kontinentalt) 39 Asien (insulært) 46 Australien 46 Subtropisk Afrika 43 Nord- og Sydamerika 50 Asien (kontinentalt) 37 Europa 37 Asien (insulært) 43 Tempereret Globalt 7,4

8.4. Skovarealer

Tabel 16

Vegetationsværdier for skovarealer — bortset fra skovplantager — med mellem 10 % og 30 % kronedækningsgrad

Domæne Miljøzone Kontinent CVEG (ton kulstof pr. hektar) R Tropisk Tropisk regnskov Afrika 40 0,37 Nord- og Sydamerika 39 0,37 Asien (kontinentalt) 36 0,37 Asien (insulært) 45 0,37 Tropisk, fugtig skov Afrika 30 0,24 Nord- og Sydamerika 26 0,24 Asien (kontinentalt) 21 0,24 Asien (insulært) 34 0,24 Tropisk tørskov Afrika 14 0,28 Nord- og Sydamerika 25 0,28 Asien (kontinentalt) 16 0,28 Asien (insulært) 19 0,28 Tropiske bjergområder Afrika 13 0,24 Nord- og Sydamerika 17 0,24 Asien (kontinentalt) 16 0,24 Asien (insulært) 26 0,28 Subtropisk Subtropisk fugtig skov Nord- og Sydamerika 26 0,28 Asien (kontinentalt) 22 0,28 Asien (insulært) 35 0,28 Subtropisk tørskov Afrika 17 0,28 Nord- og Sydamerika 26 0,32 Asien (kontinentalt) 16 0,32 Asien (insulært) 20 0,32 Subtropisk steppe Afrika 9 0,32 Nord- og Sydamerika 10 0,32 Asien (kontinentalt) 7 0,32 Asien (insulært) 9 0,32 Tempereret Tempereret oceanisk skov Europa 14 0,27 Nordamerika 79 0,27 New Zealand 43 0,27 Sydamerika 21 0,27 Tempereret kontinental skov Asien, Europa (≤ 20 år) 2 0,27 Asien, Europa (> 20 år) 14 0,27 Nord- og Sydamerika (≤ 20 år) 7 0,27 Nord- og Sydamerika (> 20 år) 16 0,27 Tempererede bjergområder Asien, Europa (≤ 20 år) 12 0,27 Asien, Europa (> 20 år) 16 0,27 Nord- og Sydamerika (≤ 20 år) 6 0,27 Nord- og Sydamerika (> 20 år) 6 0,27 Borealt Boreal nåleskov Asien, Europa, Nordamerika 12 0,24 Borealt tundra-skovareal Asien, Europa, Nordamerika (≤ 20 år) 0 0,24 Asien, Europa, Nordamerika (> 20 år) 2 0,24 Boreale bjergområder Asien, Europa, Nordamerika (≤ 20 år) 2 0,24 Asien, Europa, Nordamerika (> 20 år) 6 0,24





Tabel 17

Vegetationsværdier for skovarealer — bortset fra skovplantager — med mere end 30 % kronedækningsgrad

Domæne Miljøzone Kontinent CVEG (ton kulstof pr. hektar) Tropisk Tropisk regnskov Afrika 204 Nord- og Sydamerika 198 Asien (kontinentalt) 185 Asien (insulært) 230 Tropisk fugtig løvfældende skov Afrika 156 Nord- og Sydamerika 133 Asien (kontinentalt) 110 Asien (insulært) 174 Tropisk tørskov Afrika 77 Nord- og Sydamerika 131 Asien (kontinentalt) 83 Asien (insulært) 101 Tropiske bjergområder Afrika 77 Nord- og Sydamerika 94 Asien (kontinentalt) 88 Asien (insulært) 130 Subtropisk Subtropisk fugtig skov Nord- og Sydamerika 132 Asien (kontinentalt) 109 Asien (insulært) 173 Subtropisk tørskov Afrika 88 Nord- og Sydamerika 130 Asien (kontinental) 82 Asien (insulært) 100 Subtropisk steppe Afrika 46 Nord- og Sydamerika 53 Asien (kontinental) 41 Asien (insulært) 47 Tempereret Tempereret oceanisk skov Europa 84 Nordamerika 406 New Zealand 227 Sydamerika 120 Tempereret kontinental skov Asien, Europa (≤ 20 år) 27 Asien, Europa (> 20 år) 87 Nord- og Sydamerika (≤ 20 år) 51 Nord- og Sydamerika (> 20 år) 93 Tempererede bjergområder Asien, Europa (≤ 20 år) 75 Asien, Europa (> 20 år) 93 Nord- og Sydamerika (≤ 20 år) 45 Nord- og Sydamerika (> 20 år) 93 Borealt Boreal nåleskov Asien, Europa, Nordamerika 53 Borealt tundra-skovareal Asien, Europa, Nordamerika (≤ 20 år) 26 Asien, Europa, Nordamerika (> 20 år) 35 Boreale bjergområder Asien, Europa, Nordamerika (≤ 20 år) 32 Asien, Europa, Nordamerika (> 20 år) 53





Tabel 18

Vegetationsværdier for skovplantager

Domæne Miljøzone Kontinent CVEG (ton kulstof pr. hektar) R Tropisk Tropisk regnskov Afrika, løvtræer > 20 år 87 0,24 Afrika, løvtræer ≤ 20 år 29 0,24 Afrika, Pinus sp. > 20 år 58 0,24 Afrika, Pinus sp. ≤ 20 år 17 0,24 Nord- og Sydam., Eucalyptus sp. 58 0,24 Nord- og Sydam., Pinus sp. 87 0,24 Nord- og Sydam., Tectona grandis 70 0,24 Nord- og Sydam., andre løvtræer 44 0,24 Asien, løvtræer 64 0,24 Asien, andet 38 0,24 Tropisk fugtig løvfældende skov Afrika, løvtræer > 20 år 44 0,24 Afrika, løvtræer ≤ 20 år 23 0,24 Afrika, Pinus sp. > 20 år 35 0,24 Afrika, Pinus sp. ≤ 20 år 12 0,24 Nord- og Sydam., Eucalyptus sp. 26 0,24 Nord- og Sydam., Pinus sp. 79 0,24 Nord- og Sydam., Tectona grandis 35 0,24 Nord- og Sydam., andre løvtræer 29 0,24 Asien, løvtræer 52 0,24 Asien, andet 29 0,24 Tropisk tørskov Afrika, løvtræer > 20 år 21 0,28 Afrika, løvtræer ≤ 20 år 9 0,28 Afrika, Pinus sp. > 20 år 18 0,28 Afrika, Pinus sp. ≤ 20 år 6 0,28 Nord- og Sydam., Eucalyptus sp. 27 0,28 Nord- og Sydam., Pinus sp. 33 0,28 Nord- og Sydam., Tectona grandis 27 0,28 Nord- og Sydam., andre løvtræer 18 0,28 Asien, løvtræer 27 0,28 Asien, andet 18 0,28 Tropisk kratområde Afrika, løvtræer 6 0,27 Afrika, Pinus sp. > 20 år 6 0,27 Afrika, Pinus sp. ≤ 20 år 4 0,27 Nord- og Sydam., Eucalyptus sp. 18 0,27 Nord- og Sydam., Pinus sp. 18 0,27 Nord- og Sydam., Tectona grandis 15 0,27 Nord- og Sydam., andre løvtræer 9 0,27 Asien, løvtræer 12 0,27 Asien, andet 9 0,27 Tropiske bjergområder Afrika, løvtræer > 20 år 31 0,24 Afrika, løvtræer ≤ 20 år 20 0,24 Afrika, Pinus sp. > 20 år 19 0,24 Afrika, Pinus sp. ≤ 20 år 7 0,24 Nord- og Sydam., Eucalyptus sp. 22 0,24 Nord- og Sydam., Pinus sp. 29 0,24 Nord- og Sydam., Tectona grandis 23 0,24 Nord- og Sydam., andre løvtræer 16 0,24 Asien, løvtræer 28 0,24 Asien, andet 15 0,24 Subtropisk Subtropisk fugtig skov Nord- og Sydam., Eucalyptus sp. 42 0,28 Nord- og Sydam., Pinus sp. 81 0,28 Nord- og Sydam., Tectona grandis 36 0,28 Nord- og Sydam., andre løvtræer 30 0,28 Asien, løvtræer 54 0,28 Asien, andet 30 0,28 Subtropisk tørskov Afrika, løvtræer > 20 år 21 0,28 Afrika, løvtræer ≤ 20 år 9 0,32 Afrika Pinus sp. > 20 år 19 0,32 Afrika Pinus sp. ≤ 20 år 6 0,32 Nord- og Sydam. Eucalyptus sp. 34 0,32 Nord- og Sydam. Pinus sp. 34 0,32 Nord- og Sydam. Tectona grandis 28 0,32 Nord- og Sydam. andre løvtræer 19 0,32 Asien, løvtræer 28 0,32 Asien, andet 19 0,32 Subtropisk steppe Afrika, løvtræer 6 0,32 Afrika Pinus sp. > 20 år 6 0,32 Afrika Pinus sp. ≤ 20 år 5 0,32 Nord- og Sydam. Eucalyptus sp. 19 0,32 Nord- og Sydam. Pinus sp. 19 0,32 Nord- og Sydam. Tectona grandis 16 0,32 Nord- og Sydam. andre løvtræer 9 0,32 Asien, løvtræer > 20 år 25 0,32 Asien, løvtræer ≤ 20 år 3 0,32 Asien nåletræer > 20 år 6 0,32 Asien nåletræer ≤ 20 år 34 0,32 Subtropiske bjergområder Afrika, løvtræer > 20 år 31 0,24 Afrika, løvtræer ≤ 20 år 20 0,24 Afrika Pinus sp. > 20 år 19 0,24 Afrika Pinus sp. ≤ 20 år 7 0,24 Nord- og Sydam. Eucalyptus sp. 22 0,24 Nord- og Sydam. Pinus sp. 34 0,24 Nord- og Sydam. Tectona grandis 23 0,24 Nord- og Sydam. andre løvtræer 16 0,24 Asien, løvtræer 28 0,24 Asien, andet 15 0,24 Tempereret Tempereret oceanisk skov Asien, Europa, løvtræer > 20 år 60 0,27 Asien, Europa, løvtræer ≤ 20 år 9 0,27 Asien, Europa, nåletræer > 20 år 60 0,27 Asien, Europa, nåletræer ≤ 20 år 12 0,27 Nordamerika 52 0,27 New Zealand 75 0,27 Sydamerika 31 0,27 Tempereret kontinental skov og tempererede bjergområder Asien, Europa, løvtræer > 20 år 60 0,27 Asien, Europa, løvtræer ≤ 20 år 4 0,27 Asien, Europa, nåletræer > 20 år 52 0,27 Asien, Europa, nåletræer ≤ 20 år 7 0,27 Nordamerika 52 0,27 Sydamerika 31 0,27 Borealt Boreal nåleskov og boreale bjergområder Asien, Europa > 20 år 12 0,24 Asien, Europa ≤ 20 år 1 0,24 Nordamerika 13 0,24 Borealt tundraskovareal Asien, Europa > 20 år 7 0,24 Asien, Europa ≤ 20 år 1 0,24 Nordamerika 7 0,24

(1) n/a = ikke relevant. I disse tilfælde anvendes F MG og FI ikke, og der kan anvendes følgende relation til beregning af SOC: SOC = SOCST × FLU .