Bilag A og B til Rådets direktiv 96/49/EF(1) som meddelt i Kommissionens direktiv 2001/6/EF(2) om tredje tilpasning til den tekniske udvikling af Rådets direktiv 96/49/EF om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om transport af farligt gods ad jernbane(3)

Del 1

GENERELLE BESTEMMELSER

KAPITEL 1.1

Gyldighed og anvendelsesområde

1.1.1. Opbygning

Bilaget til dette direktiv består af syv dele, del 1 til 7.

Hver del er inddelt i kapitler, og hvert kapitel er inddelt i afsnit og underafsnit. I hver del indgår nummeret på delen i numrene på kapitlerne, afsnittene og underafsnittene. F.eks. er del 4, kapitel 2, afsnit 1, nummereret "4.2.1".

1.1.2. Gyldighedsområde

I overensstemmelse med artikel 3 fastlægger bilaget til dette direktiv:

a) Farligt gods, som er udelukket fra transport.

b) Farligt gods, som er tilladt til transport, og de hertil knyttede betingelser (herunder undtagelser), navnlig mht.:

- klassificering af gods (herunder klassifikationskriterier og relevante prøvningsmetoder)

- anvendelse af emballager (herunder sammenpakning)

- anvendelse af tanke (herunder fyldning)

- klargøring til forsendelse (herunder mærkning af kolli (påskrifter og faresedler), mærkning af transportmidler (skilte og faresedler), såvel som påkrævet dokumentation og oplysninger)

- bestemmelser om konstruktion, prøvning og godkendelse af emballager og tanke, og

- anvendelse af transportmidler (herunder på- og aflæsning og sammenlæsning).

1.1.3. Undtagelser

1.1.3.1. Undtagelser vedrørende transportens karakter

Bestemmelserne i dette direktiv finder ikke anvendelse for:

a) Transport af farligt gods foretaget af private personer, når det pågældende gods er emballeret til detailsalg og er beregnet til deres personlige eller hjemlige brug eller til fritids- eller sportsaktiviteter.

b) Transport af maskineri eller udstyr, der ikke er nævnt i dette direktiv, og som indeholder farligt gods i deres indre eller funktionelle udstyr.

c) Transport udført af virksomheder, der som en underordnet aktivitet i forhold til deres hovedaktivitet, transporterer farligt gods, f.eks. leveringer til bygge- eller entreprenørarbejdspladser, eller i relation til overvågning, reparation eller vedligeholdelse, i mængder på højst 450 liter pr. emballage og inden for de mængdegrænser, som er angivet i den efterfølgende tabel:

>TABELPOSITION>

I foranstående tabel forstås ved "maksimalt samlet mængde per transporterende enhed":

- For genstande, bruttovægt i kg (for genstande i klasse 1: nettovægt i kg af det eksplosive stof).

- For faste stoffer, fordråbede gasser, kølede fordråbede gasser og under tryk opløste gasser, nettovægt i kg.

- For væsker og komprimerede gasser, beholderes nominelle kapacitet i liter (se definitionen i afsnit 1.2.1).

Hvor farligt gods fra forskellige transportkategorier transporteres i samme transporterende enhed, må summen af

- mængden af stoffer og genstande fra transportkategori 1 multipliceret med "50", og

- mængden af stoffer og genstande fra transportkategori 1, klassificeret under de i note a) til tabellen i punkt 1.1.3.6.3 angivne UN-numre, multipliceret med "20", og

- mængden af stoffer og genstande fra transportkategori 2 multipliceret med "3", og

- mængden af stoffer og genstande fra transportkategori 3

ikke overstige "1000".

Ved anvendelsen af dette underafsnit skal der ikke tages hensyn til farligt gods, der er undtaget i henhold til underafsnittene 1.1.3.2 til 1.1.3.5.

Transport, som udføres af sådanne virksomheder med henblik på egen forsyning eller ekstern eller intern distribution, er dog ikke omfattet af fritagelsen.

d) Transport, der udføres af eller under tilsyn af beredskabstjenesterne.

e) Nødtransport beregnet til at redde menneskeliv eller beskytte miljøet, forudsat at alle foranstaltninger er truffet for at sikre, at en sådan transport udføres på fuldstændig sikker måde.

ANM.:

Mht. radioaktive stoffer se punkt 2.2.7.1.2.

1.1.3.2. Undtagelser vedrørende transport af gasser

Bestemmelserne i dette direktiv finder ikke anvendelse for:

a) Gasser, der indeholdes i tankene på et køretøj, der udfører en transportfunktion, og som er bestemt til køretøjets fremdrift eller til driften af en del af dets udstyr (f.eks. køleudstyr).

b) Gasser i brændstoftanke i transporterede køretøjer. Brændstofhanen mellem gastank og motor skal være lukket, og den elektriske forbindelse skal være afbrudt.

c) Gasser hørende til gruppe A og O (i henhold til underafsnit 2.2.2.1), hvis tryk i beholderen eller tanken, ved en temperatur på 15 °C, ikke overstiger 200 kPa (2 bar), og som er fuldstændig gasformige under transport. Dette omfatter enhver art beholder eller tank, f.eks. også dele af maskineri og apparatur.

d) Gasser i det udstyr, der anvendes til køretøjets drift (f.eks. ildslukkere eller luftfyldte dæk, både som reservedele og som last).

e) Gasser i specialudstyr på køretøjerne, og som er nødvendige for driften af specialudstyret under transporten (køleanlæg, fisketanke, varmeapparater osv.) ligesom ekstra beholdere for sådant udstyr eller tomme urensede udskiftningsbeholdere, der transporteres i samme transporterende enhed.

f) Tomme urensede faste tryktanke, der transporteres på betingelse af, at de er hermetisk lukkede.

g) Gasser indeholdt i fødevarer eller drikkevarer.

1.1.3.3. Undtagelser vedrørende transport af flydende brændstoffer

Bestemmelserne i dette direktiv finder ikke anvendelse for brændstof, der befinder sig i transportmidlers brændstoftanke og er beregnet til fremdrift eller til drift af særligt udstyr (f.eks. køleanlæg). Brændstofhanen mellem motor og brændstoftank på motorcykler og knallerter, hvis tanke indeholder brændstof, skal være lukket under transporten; de nævnte køretøjer skal endvidere læsses oprejst og sikres mod at vælte.

1.1.3.4. Undtagelser vedrørende særbestemmelser eller farligt gods emballeret som begrænsede mængder

1.1.3.4.1. Visse særlige bestemmelser i kapitel 3.3 undtager helt eller delvist transport af specifikt farligt gods fra bestemmelserne i dette direktiv. Undtagelsen finder anvendelse, når der i kolonne (6) i tabel A i kapitel 3.2 er refereret til den pågældende særlige bestemmelse for det pågældende farlige gods.

1.1.3.4.2. Der kan gælde undtagelser for visse typer farligt gods, der er emballeret som begrænsede mængder, forudsat at forskrifterne i kapitel 3.4 er opfyldt.

ANM.:

Mht. radioaktive stoffer se underafsnit 2.2.7.1.2.

1.1.3.5. Undtagelser vedrørende tomme urensede emballager

Tomme urensede emballager, herunder tomme IBC'er og storemballager, som har indeholdt stoffer hørende til klasse 2, 3, 4.1, 5.1, 6.1, 8 og 9 er ikke undergivet forskrifterne i dette direktiv, hvis der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger til at ophæve enhver farerisiko. Farerisici anses for at være ophævet, hvis der er truffet tilfredsstillende foranstaltninger til at ophæve alle de farerisici, der er tillagt klasserne 1 til 9.

1.1.4. Anvendelse af andre regelsæt

1.1.4.1. Generelt

1.1.4.1.1. Indførsel af farligt gods på en medlemsstats område kan være underlagt forskrifter eller forbud, som er udstedt med anden baggrund end hensynet til sikkerhed under transporten. Disse forskrifter og forbud skal bekendtgøres på hensigtsmæssig måde.

Særlig skal, foruden de i dette bilag foreskrevne angivelser og attester, også de erklæringer være givet i fragtbrevet og de ledsagepapirer vedlagt, som fordres efter myndighedernes forskrifter.

1.1.4.2. Transport i en transportkæde, omfattende sø- eller lufttransport

Kolli, containere, UN-tanke og tankcontainere samt vogne indeholdende en vognladning kolli med kun en slags gods, skal - selvom de ikke helt opfylder kravene til emballering, sammenpakning, mærkning af kolli (påskrifter og faresedler) samt mærkning med orangefarvede skilte og faresedler, men som er i overensstemmelse med kravene i IMDG koden eller ICAO Technical Instructions - accepteres til transport i en transportkæde omfattende sø- eller lufttransport på følgende betingelser:

a) Såfremt kolliene ikke er mærket med påskrifter og faresedler i overensstemmelse med dette direktiv, skal de mærkes med påskrifter og faresedler i overensstemmelse med forskrifterne i IMDG koden eller ICAO Technical Instructions.

b) Forskrifterne i IMDG koden eller ICAO Technical Instructions finder anvendelse på sammenpakning i et kolli.

c) Hvad angår transport i en transportkæde omfattende søtransport, skal containere, UN-tanke og tankcontainere samt vogne indeholdende en vognladning kolli med kun en slags gods, hvis de ikke er mærket med faresedler og orangefarvede skilte i overensstemmelse med kapitel 5.3 i dette direktiv, være mærket og forsynet med faresedler i overensstemmelse med kapitel 5.3 i IMDG-koden. For tomme urensede UN-tanke og tankcontainere gælder denne bestemmelse også for den efterfølgende overførsel til en rensestation.

Denne afvigelse gælder ikke for gods, der klassificeres som farligt gods i klasserne 1 til 8 i henhold til dette direktiv og anses for at være ikke-farligt i henhold til de relevante forskrifter i IMDG koden eller ICAO Technical Instructions.

ANM.:

Mht. de informationer, der skal angives i transportdokumentet, se punkt 5.4.1.1.7. Mht. containerpakkeattesten, se afsnit 5.4.2.

1.1.4.3. Anvendelse af UN-tanke godkendt til søtransport

UN-tanke, der ikke opfylder kravene i kapitel 6.7 eller 6.8, men som er fremstillet og godkendt før 1. januar 2003 i overensstemmelse med bestemmelserne (herunder overgangsbestemmelserne) i IMDG koden (Amendment 29-98), kan anvendes indtil 31. december 2009, forudsat at de opfylder de relevante bestemmelser i IMDG koden (Amendment 29-98) vedrørende inspektion og prøvninger, og at de instruktioner, der refereres til i kolonne (12) og (14) i kapitel 3.2 i IMDG koden (Amendment 30-00) er efterlevet fuldt ud. De kan fortsat anvendes efter 31. december 2009, såfremt de opfylder de relevante bestemmelser i IMDG koden vedrørende inspektion og prøvninger, men det er en forudsætning at instruktionerne i kolonne (10) og (11) i tabel A i kapitel 3.2 og forskrifterne i kapitel 4.2 er fulgt.

ANM.:

Mht. de informationer, der skal angives i transportdokumentet, se punkt 5.4.1.1.8.

1.1.4.4. Huckepack-trafik (Piggyback)

Farligt gods må også transporteres i huckepack-trafik efter nedenstående bestemmelser.

De til jernbanetransport overgivne vejkøretøjer samt deres indhold skal overholde forskrifterne i direktiv 94/55/EF(4), ændret ved direktiv 2001/7/EF(5).

Følgende stoffer er dog ikke tilladt transporteret i huckepack-trafik:

- eksplosivstoffer i forenelighedsgruppe A, klasse 1 (UN-numrene 0074, 0113, 0114, 0129, 0130, 0135, 0224 og 0473);

- selvnedbrydende stoffer, der kræver en temperaturkontrol, klasse 4.1 (UN-numrene fra og med 3231 til og med 3240);

- organiske peroxider, for hvilke der kræves en temperaturkontrol, klasse 5.2 (UN-numrene fra og med 3111 til og med 3120);

- svovltrioxid med en renhedsgrad på mindst 99,95 %, der transporteres uden inhibitorer i tanke, klasse 8 (UN 1829).

ANM.:

Vedrørende anbringelse af faresedler på de i huckepack-trafik anvendte bærevogne, se underafsnit 5.3.1.3. Vedrørende angivelser i fragtbrev og de skriftlige anvisninger, der kræves i afsnit 5.4.3 i bilag A til direktiv 94/55/EF, se punkt 5.4.1.1.9.

1.1.4.5. Andre transportformer end jernbanetransport

1.1.4.5.1. Hvis en vogn under udførelsen af en transport, der er undergivet dette direktiv, på en del af strækningen befordres på anden måde end ved jernbanetransport, gælder på denne del af strækningen alene de nationale eller internationale regler, der måtte findes for farligt gods, der transporteres på den pågældende måde.

1.1.4.5.2. De berørte medlemsstater kan træffe aftale om at anvende bestemmelserne i dette direktiv på en delstrækning, hvor en vogn transporteres på anden måde end at køre på skinner, evt. suppleret med tillægsbestemmelser, hvis parterne finder det nødvendigt, og forudsat, at en sådan aftale ikke strider imod de gældende internationale regler for transport af farligt gods på den transportmåde, som anvendes på delstrækningen.

KAPITEL 1.2

Definitioner og måleenheder

1.2.1. Definitioner

ANM.:

1. Dette afsnit indeholder alle generelle eller specifikke definitioner.

2. De i dette afsnit angivne begreber, som er skrevet med kursiv, er defineret andetsteds i definitionsoplistningen.

I dette direktiv forstås ved:

A

ADR: Den europæiske overenskomst om international transport af farligt gods ad vej, inkl. de særaftaler, som er indgået af alle de af transporten berørte stater.

Aerosoler: Se "Aerosoldispensere".

Aerosoldispensere: Alle ikke-genopfyldelige beholdere af metal, glas eller plast, som under tryk indeholder en gas eller en blanding af gasser, med eller uden en væske, pasta eller pulver, og monteret med en udløsningsanordning, der lader indholdet blive udsprøjtet som faste eller flydende partikler i suspension i en gas, som et skum, pasta eller pulver eller i flydende tilstand eller i gasfase.

Affald: Stoffer, opløsninger, blandinger eller genstande, for hvilke der ikke er forudsat nogen direkte anvendelse, men som transporteres med henblik på oparbejdning, deponering, forbrænding eller andre bortskaffelsesmetoder.

Afsender: En virksomhed, som enten på egne eller tredjeparts vegne afsender farligt gods. Såfremt transporten udføres i henhold til en kontrakt herom, er afsender den afsender, der er angivet i denne kontrakt.

Aftagelig tank: En tank, der er tilpasset særlige anordninger på vognen, og som kun kan tages af vognen efter frigørelse af fastholdelsesanordningerne.

B

Bakke: (klasse 1) (eng.: tray/tysk: Horde): Plade af metal, plast, pap eller andet egnet materiale, der er anbragt i mellememballagen eller den indvendige eller ydre emballage og giver tæt tilslutning i en sådan emballage. Bakkens overflade kan formes på en sådan måde, at emballager eller genstande kan indsættes, fastholdes og være adskilt fra hinanden.

Batterivogn/batterikøretøj: En vogn monteret med elementer, som er indbyrdes forbundet med et samlerør og permanent fastgjort til den transporterende enhed. Følgende elementer anses for at være elementer i en batterivogn: Flasker, rør, flaskebatterier (også kaldet rammer), trykfade og tanke med en kapacitet på mere end 450 liter beregnet til transport af gasser hørende til klasse 2.

Beholder (klasse 1): En betegnelse, der omfatter kasser, flasker, dåser, tromler, krukker og rør inklusive enhver lukkeanordning, som anvendes til den indvendige emballage eller mellememballagen.

Beholder (alle klasser, bortset fra klasse 1) (eng.: receptacle/tysk: Gefäss): Indretninger beregnet til at indeholde og opbevare stoffer eller genstande, inklusive eventuelle lukkeanordninger. Denne definition finder ikke anvendelse på råtanke.

(Se også "Gaspatroner", "Indvendige beholdere", "Kryogenbeholdere" og "Stiv indvendig beholder".)

ANM.:

Beholdere til gasser hørende til klasse 2 er flasker, rør, trykfade, kryogenbeholdere og flaskebatterier.

Beregningstryk: Et fiktivt tryk, som mindst er lig med prøvningstrykket, men som i større eller mindre grad kan overstige arbejdstrykket afhængig af den fare, der er forbundet med det transporterede stof. Det beregnede tryk anvendes udelukkende ved fastsættelsen af tankens vægtykkelse uafhængigt af enhver udvendig eller indvendig forstærkningsanordning (se også "Fyldningstryk", "Maksimalt arbejdstryk (overtryk)", "Prøvningstryk" og "Tømningstryk").

ANM.:

Mht. UN-tanke, se kapitel 6.7.

Beskyttet IBC: (for IBC'er af metal): En IBC forsynet med yderligere sikring mod stød, idet beskyttelsen f.eks. består af en flerlags- (sandwich) eller dobbeltvægskonstruktion eller en ramme med et metalgitter.

Betjeningsudstyr::

a) For tanke: Fyldnings-, tømnings- og udluftningsanordninger, sikkerhedsudstyr, opvarmningsanordninger og varmeisolering samt måleinstrumenter.

ANM.:

Mht. UN-tanke, se kapitel 6.7.

b) For elementerne i et batterikøretøj eller en MEGC: Fyldnings- og tømningsanordninger (herunder samlerøret), sikkerhedsudstyr og måleinstrumenter.

c) For IBC'er: Fyldnings- og tømningsanordninger, samt, afhængig af type, trykudlignings- eller udluftningsanordninger, sikkerhedsudstyr, varme- og varmeisolerende anordninger samt måleinstrumenter.

Betegnelse: Se hhv. "Officiel godsbetegnelse" og "Teknisk betegnelse".

Biologisk navn: Se "Teknisk betegnelse".

Bjærgningsemballage: Særlig emballage, der er i overensstemmelse med de gældende bestemmelser i kapitel 6.1, og hvori beskadigede, defekte eller utætte kolli med farligt gods, eller farligt gods, der er spildt eller sivet ud, anbringes med henblik på transport til genindvinding eller bortskaffelse.

Blikemballage: Emballage med cirkulært, elliptisk, rektangulært eller polygonisk tværsnit (også konisk) og emballage med konisk top eller spandformet emballage af et metal med en vægtykkelse på mindre end 0,5 mm, (f.eks. hvidblik), plan eller konveks bund og en eller flere åbninger, og som ikke er omfattet af definitionerne på tromler og dunke.

Blødt stål: (eng.: mild steel/tysk: Baustahl): Se "Konstruktionsstål".

Brandfarlige komponent: (i forbindelse med aerosoler og gaspatroner): En gas, der er brandfarlig i luft ved normalt tryk, eller et stof eller et præparat i flydende form, der har et flammepunkt mindre end eller lig med 100 °C.

Bulktransport: Transport af uemballerede faste stoffer og genstande i vogne og containere. Betegnelsen dækker hverken emballeret gods eller stoffer, der transporteres i tanke.

C

CIM: CIM er den franske forkortelse for "Fælles regler for kontrakten om international transport af gods med jernbane", som er bilag B til COTIF-konventionen; CIM kan evt. være angivet som FR/CIM. Se også "COTIF-konventionen"

Container: En transportindretning (løftbar rammekonstruktion eller en anden lignende konstruktion), som er:

- modstandsdygtig og holdbar og således egnet til gentagen anvendelse,

- konstrueret med henblik på at lette transport af gods med et eller flere transportmidler uden omladning,

- forsynet med anordninger, der gør den let at håndtere, specielt ved omladning fra et transportmiddel til et andet og

- konstrueret på en sådan måde, at den er let at fylde og tømme.

(Se også "Lille container", "Lukket container", "Overdækket container", "Stor container" og "Åben container").

ANM.:

Begrebet "container" omfatter ikke konventionelle emballager, IBC'er, tankcontainere eller vogne.

Et veksellad er en containe: som i overensstemmelse med Europæisk Standard EN 283:1991 har følgende karakteristika:

- de er styrkemæssigt konstrueret til transport med jernbane eller ad vej over land eller med roll-on roll-off skib,

- de kan ikke stables og

- de har egne støtteben, således at de ved hjælp af udstyr ombord på køretøjet kan afsættes til henstand på disse ben hhv optages derfra; dermed er også omladning fra et køretøj til et andet mulig uden løft.

COTIF-konventionen: Konvention af 9. maj 1980 om internationale jernbanebefordringer (COTIF) med tilknyttede bilag A for personbefordring (CIV) og bilag B "Fælles regler for kontrakten om international befordring af gods med jernbane (CIM)".

CSC: "International Convention for Safe Containers" (Geneve, 1972), som siden ændret; udgivet af "the International Maritime Organization (IMO)", London.

D

Dunk: Metal- eller plastemballage med rektangulært eller polygonisk tværsnit og med en eller flere åbninger.

E

EU-direktiv/(EF-direktiv): Bestemmelser fastsat af de kompetente institutioner i den Europæiske Union (tidl: det Europæiske Fællesskab) og som for hver enkelt medlemsstat, de retter sig mod, med hensyn til de resultater som skal opnås, er bindende for så vidt angår det resultat, der skal opnås, men hvor det er overladt til de nationale myndigheder at vælge udformningen og metoderne.

Ekstra ydre emballage (eng.: overpack/tysk: Umverpackung): En omslutning, der anvendes af én enkelt afsender til at samle et eller flere kolli til én enkelt enhed, der er lettere at håndtere og stuve under transport.

Eksempler på ekstra ydre emballager:

a) en lastebakke som f.eks. en palle, på hvilken flere kolli placeres eller stables og fastgøres med et plastbånd, krympefolie eller strækfolie eller med andre passende midler, eller

b) en ydre beskyttelsesemballage, som f.eks. en kasse eller en tremmekasse.

ANM.:

Mht. radioaktive stoffer, se underafsnit 2.2.7.2.

Emballage: Beholderen og ethvert andet element eller materiale, der kræves, for at beholderen kan opfylde sin funktion som beholder.

Se også "Blikemballage", "Bjærgningsemballage", "Genanvendt emballage", "Indvendig emballage", "Kombinationsemballage", "Komposit emballage (glas, porcelæn eller stentøj)", "Komposit emballage (plastmateriale)", "Mellememballage", "Mellemstor bulkcontainer (IBC)" "Refabrikeret emballage", "Rekonditioneret emballage", "Storemballage", "Støvtæt emballage" og "Ydre emballage",.

ANM.:

Mht. radioaktive stoffer, se underafsnit 2.2.7.2.

Emballagegruppe: En gruppe, visse stoffer og genstande er tildelt med henblik på emballering i overensstemmelse med deres farlighed. Emballagegrupperne har følgende betydning, som er uddybet i del 2:

Emballagegruppe I: Meget farlige stoffer.

Emballagegruppe II: Farlige stoffer.

Emballagegruppe III: Mindre farlige stoffer.

ANM.:

Også visse genstande, der indeholder farligt gods, er tildelt en emballagegruppe.

F

Farlig reaktion:

a) forbrænding og/eller udvikling af stor varme,

b) udvikling af brandfarlige, kvælende, oxiderende og/eller giftige gasser,

c) dannelse af ætsende stoffer,

d) dannelse af ustabile stoffer eller

e) farlig trykstigning (kun for tanke).

Farligt gods: Stoffer og genstande, som ifølge dette direktiv ikke, eller kun på visse betingelser, må gøres til genstand for transport.

Fast stof: Et stof, som

a) har et smeltepunkt eller et begyndelsessmeltepunkt på over 20 °C ved et tryk på 101,3 kPa, eller

b) ikke er flydende i henhold til prøvningen beskrevet i ASTM D 4359-90, eller er pastaagtigt i henhold til de kriterier, der finder anvendelse for prøvningen til bestemmelse af viskositet (penetrometerprøven), som beskrevet i afsnit 2.3.4.

Fast tank: En tank, der har en kapacitet på mere end 1000 liter, og som er sammenbygget med en vogn (herefter kaldet tankvogn), eller som udgør en del af vognens stel.

Flammepunkt: Den laveste temperatur af en væske ved hvilken dampene fra væsken danner en brandfarlig blanding med luft.

Flaske (eng.: cylinder/tysk: Flasche): Transportabel trykbeholder med en kapacitet, der ikke overstiger 150 liter.

Flaskebatteri (også kaldet "ramme") (eng.: bundle of cylinders (frame)/tysk: Flaschenbündel): Transportabel samling af flasker, der er indbyrdes forbundet med et samlerør, og som holdes godt fast sammen.

Fleksibel IBC: Et korpus af film, vævet stof eller andet fleksibelt materiale eller sammensætninger heraf, og hvis det er nødvendigt en indvendig belægning eller foring, samt dertil hørende betjeningsudstyr og håndteringsanordninger.

FN: Forenede nationer, se UN (United Nations).

FN-nummer: Se "UN-nummer".

FN's Anbefalinger for Transport af Farligt Gods: Se "UN Model Regulations".

FN's Modelbestemmelser: Se "UN Model Regulations".

Foring: Et hylster eller en sæk, som indsættes i en emballage, herunder storemballage eller IBC, men som ikke udgør en integreret del af denne eller af lukkeanordningerne til dennes åbninger.

Forsendelse: Et enkelt eller flere kolli eller enhver last af farligt gods, der af en afsender frembydes til transport.

Fyldningstryk: Det højeste faktiske tryk i tanken ved fyldning under tryk (se også "Beregningstryk", "Maksimalt arbejdstryk (overtryk)", "Prøvningstryk" og "Tømningstryk").

G

Gas: Et stof, der:

a) ved 50 °C har et damptryk, der er højere end 300 kPa (3 bar), eller

b) er fuldstændig på gasform ved 20 °C og et standardtryk på 101,3 kPa.

Gaspatron: Ikke-genopfyldelig beholder, der under tryk indeholder en gas eller en blanding af gasser. Den kan monteres med en ventil.

Genanvendt emballage (eng.: reused packaging/tysk: Wiederverwendete Verpackung): En emballage, som er blevet undersøgt og fundet fri for fejl, som har betydning for evnen til at modstå den specificerede prøvning. Begrebet indbefatter emballager, som fyldes med det samme eller et lignende indhold, og som bliver transporteret i et lukket retursystem kontrolleret af afsenderen af produktet.

H

Hermetisk lukket tank: Tank, hvis åbninger er lukket hermetisk, og som ikke er forsynet med sikkerhedsventiler, sprængskiver eller andre lignende sikkerhedsanordninger. Tanke med sikkerhedsventiler, foran hvilke der er anbragt sprængskiver, betragtes som hermetisk lukkede. Ventiler uden mellemindskudte sprængskiver til forhindring af et utilladeligt tryk i det indre af tanken er dog tilladt, såfremt tanken efter de særlige bestemmelser i kapitel 4.3 ikke må være lufttæt under transporten.

Huckepack-trafik: Transport af vejkøretøjer (stående på egne hjul) på jernbanevogne.

Håndteringsanordning (til fleksible IBC'er): Enhver form for løftestrop, slynge, løfteøje eller ramme fastgjort til IBC'ens korpus, eller formet som en integreret del af IBC'ens korpus.

I

IBC: Se "Mellemstor bulkcontainer".

IBC af metal: Et korpus af metal samt dertil hørende betjeningsudstyr og støtteindretninger.

IBC af pap: Et korpus af pap med eller uden separate øvre eller nedre låg, om fornødent med en indvendig foring (men ingen indvendig emballage), samt dertil hørende betjeningsudstyr og støtteindretninger.

IBC af stiv plast: Et stift plastkorpus, som kan være udstyret med en støtteindretning samt dertil hørende betjeningsudstyr.

IBC af træ: Et stift eller sammenklappeligt korpus af træ med en indvendig foring (men ingen indvendig emballage), samt dertil hørende betjeningsudstyr og støtteindretninger.

ICAO Tecnical Instructions: "the Technical Instructions for the Safe Transport of Dangerous Goods by Air", som komplementerer bilag 18 til Chicago-konventionen (Convention on International Civil Aviation) (Chicago 1944), udgivet af "the International Civil Air Organization (ICAO)" i Montreal.

IMDG-koden: "the International Maritime Dangerous Goods Code" til implementering af kapitel VII, del A i SOLAS-konventionen ("International Convention for the Safety of Life at Sea", 1974), udgivet af "the International Maritime Organization (IMO)" i London.

Indvendig beholder: Beholder, der kræver en ydre emballage for at kunne opfylde deres funktion som beholdere.

Indvendig emballage: Emballage, der kun må transporteres i en ydre emballage.

J

Jernbaneinfrastruktur: Alle spor og faste anlæg, i det omfang de er nødvendige til jernbanetrafik og trafiksikkerhed.

K

Kasse: Emballage med hele rektangulære eller polygonale flader, fremstillet af metal, træ, krydsfiner, spån- og fiberplade, pap, plast eller andet egnet materiale. Små åbninger med det formål at lette håndteringen eller åbningen eller for at opfylde klassificeringskravene er tilladt, så længe de ikke forringer emballagens anvendelighed til transport.

Kolli: Emballeringsprocessens færdige produkt, bestående af emballagen eller IBC'en eller storemballagen og dens indhold færdiggjort til afsendelse. Betegnelsen dækker såvel beholdere til gasser, som defineret i dette afsnit, som genstande, der pga. deres størrelse, vægt eller form kan transporteres uemballeret eller på understel, i tremmekasser eller i håndteringsanordninger. Betegnelsen finder hverken anvendelse på uemballerede stoffer, der transporteres i bulk, eller stoffer, der transporteres i tank.

ANM.:

Mht. radioaktive stoffer, se underafsnit 2.2.7.2..

Kombinationsemballage (eng.: combination packaging/tysk: Zusammengesetzte Verpackung): En kombineret transportemballage bestående af en eller flere indvendige emballager fast nedpakket i en ydre emballage i overensstemmelse med underafsnit 4.1.1.5 (og 4.1.3.1).

ANM.:

"Det indvendige" af en kombinationsemballage betegnes altid som "indvendige emballager" og ikke som "indvendige beholdere". En glasflaske er et eksempel på en sådan "indvendig emballage".

Kompetent myndighed: Den myndighed eller de myndigheder eller det organ eller de organer, som af en stat i hvert enkelt tilfælde er udpeget som kompetent i overensstemmelse med statens nationale lovgivning.

Komposit IBC med indvendig beholder af plast (eng.: composite IBC with plastics inner receptacle/tysk: Kombinations-IBC mit Kunststoff-Innenbehälter): En IBC bestående af støtteindretninger i form af en formstabil ydre indfatning, der omgiver en indvendig beholder af plast, samt betjeningsudstyr eller andre støtteindretninger. Den er konstrueret således, at den indvendige beholder og den udvendige indfatning, når disse først er samlet, udgør og anvendes som en enkelt enhed, der kan fyldes, opbevares, transporteres eller tømmes som sådan.

Komposit emballage (glas, porcelæn eller stentøj) (eng.: composite packaging (glass, porcelain or stoneware)/tysk: Kombinationsverpackung (Glas, Porzellan oder Steinzeug): Emballage bestående af en indvendig glas-, porcelæns- eller stentøjsbeholder og en ydre emballage (af metal, træ, pap, plastmateriale, skumplast osv.). Når en sådan emballage først er samlet udgør den en uadskillelig enhed, som fyldes, opbevares, afsendes og tømmes som en sådan.

ANM.:

"Det indvendige" af en komposit emballage betegnes sædvanligvis som "indvendige beholdere". F.eks. er "det indvendige" af en 6HA1 (komposit emballage, plastmateriale) en sådan "indvendig beholder", idet den normalt ikke er konstrueret til at rumme noget uden sin "ydre emballage", og følgelig er den ikke en "indvendig emballage".

Komposit emballager (plastmateriale) (eng.: composite packaging (plastics material)/tysk: Kombinationsverpackung (Kunststoff): Emballage bestående af en indvendig plastbeholder og en ydre emballage (af metal, pap, krydsfiner osv.). Når en sådan emballage først er samlet udgør den en uadskillelig enhed, som fyldes, opbevares, afsendes og tømmes som en sådan.

ANM.:

Se anmærkningen under "Komposit emballage (glas, porcelæn eller stentøj)".

Konstruktionsstål (eng.: mild steel/tysk: Baustahl): Er stål med en minimum-trækbrudstyrke på mellem 360 N/mm2 og 440 N/mm2.

ANM.:

Mht. UN-tanke, se kapitel 6.7.

Korpus (for alle typer af IBC'er, undtagen komposit IBC'er): Selve beholderen inklusive dens åbninger samt disses lukkeanordninger, men eksklusive betjeningsudstyr.

Kryogenbeholder: Transportabel termisk isoleret trykbeholder til kølede fordråbede gasser med en kapacitet på ikke over 1000 liter.

Kvalitetssikring: Et systematisk overvågnings- og inspektionsprogram, som anvendes af en organisation eller virksomhed, med det formål at yde en tilstrækkelig sikkerhed for, at det i dette direktiv foreskrevne sikkerhedsniveau opnås i praksis.

L

Lille container: (eng.: small container/tysk: Kleincontainer) En container med et rumindhold på mindst 1 m3 og højst 3 m3.

ANM.:

Mht. radioaktive stoffer, se underafsnit 2.2.7.2.

Lukkeanordning: Indretning til lukning af en åbning i en beholder.

Lukket container: En fuldstændig lukket container med et stift loft, stive sidevægge, stive endevægge og et gulv. Begrebet omfatter containere med et oplukkeligt loft, der kan lukkes under transport.

Lukket vogn (tysk: Gedeckter Wagen): en vogn med faste eller bevægelige vægge og tag.

Læsser: Enhver virksomhed, der læsser farligt gods på en vogneller i en stor container.

M

Maksimal kapacitet: Beholderes, emballagers (herunder IBC'er og storemballager) maksimale indre volumen udtrykt i m3 eller liter.

Maksimal nettovægt: Den maksimale nettovægt af indholdet af en enkelt emballage eller den maksimale samlede vægt af indvendige emballager med indhold udtrykt i kilogram.

Maksimalt arbejdstryk (overtryk): Den højeste af følgende tre værdier:

a) det største tilladte faktiske tryk i tanken ved fyldningen (største tilladte fyldningstryk),

b) det største tilladte faktiske tryk i tanken ved tømningen (største tilladte tømningstryk) eller

c) det faktiske overtryk, som udøves af tankens indhold (inklusive enventuelle fremmede gasser i dette) ved den højeste arbejdstemperatur.

Medmindre andet er fastsat ved særlige forskrifter i kapitel 4.3, må den numeriske værdi af dette arbejdstryk (overtryk) ikke være mindre end damptrykket (absolut tryk) for det påfyldte stof ved 50 °C.

For tanke udstyret med sikkerhedsventiler (med eller uden sprængskive) skal det maksimale arbejdstryk (overtryk) svare til sikkerhedsventilens foreskrevne åbningstryk.

Se også "Beregningstryk", "Fyldningstryk", "Prøvningstryk" og "Tømningstryk".

ANM.:

Mht. UN-tanke, se kapitel 6.7

Manual of Tests and Criteria: Tredje reviderede udgave af "United Nations Recommendations on the Transport of Dangerous Goods, Manual of Test and Criteria (ST/SG/AC.10/11/Rev.3)" udgivet af United Nations Organizations.

Medlemsstat: For jernbanetransport betyder ordet medlemsstat, en stat, som har ratificeret (dvs. tilsluttet sig) "Konventionen om Internationale Jernbanetransporter", COTIF.

MEGC: Se "Multielement gascontainer".

Mellememballage: Emballage anbragt mellem indvendige emballager eller genstande og en ydre emballage.

Mellemstor bulkcontainer (IBC): En formstabil eller fleksibel transportabel emballage af anden art end de, der er omhandlet i kapitel 6.1, og som

a) har en kapacitet på:

(i) højst 3 m3 for faste og flydende stoffer i emballagegruppe II og III,

(ii) højst 1,5 m3 for faste stoffer i emballagegruppe I, når disse er emballeret i fleksible IBC'er, IBC'er af stiv plast, komposit IBC'er samt IBC'er af pap og IBC'er af træ,

(iii) højst 3 m3 for faste stoffer i emballagegruppe I, når disse er emballeret i IBC'er af metal eller

(iv) højst 3 m3 for radioaktive stoffer hørende til klasse 7,

b) er konstrueret til mekanisk håndtering og

c) er modstandsdygtig over for de påvirkninger, der opstår ved håndtering og transport, som fastlagt ved de prøvninger, der er omhandlet i kapitel 6.5.

Se også "Fleksibel IBC", "IBC af metal", "IBC af pap", "IBC af stiv plast", "IBC af træ" og "komposit IBC med indvendig beholder af plast".

ANM.:

1. Tanke og tankcontainere, der opfylder kravene i henholdsvis kapitel 6.7 og 6.8, betragtes ikke som værende IBC'er.

2. IBC'er, der opfylder kravene i kapitel 6.5, betragtes ikke som værende containere i dette direktivs forstand.

Modtager: Modtageren i henhold til kontrakten for transporten. Hvis modtageren gør brug af en tredjepart i overensstemmelse med de bestemmelser, der finder anvendelse for kontrakten for transporten, er denne tredjepart per definition modtager i dette direktivs forstand. Hvis transporten foretages uden for kontrakt, er modtager per definition den virksomhed, der ved forsendelsens ankomst tager det farlige gods i sin varetægt.

Multielement gascontainer (MEGC): En enhed, der består af elementer, som er indbyrdes forbundet med et samlerør og anbragt på en ramme. Følgende elementer anses for at være elementer i en multielement gascontainer: Flasker, rør, flaskebatterier, trykfade og tanke med en kapacitet på mere end 450 liter beregnet til transport af gasser hørende til klasse 2.

N

Nominel kapacitet af en beholder: Det nominelle volumen af det farlige gods, som beholderen indeholder, udtrykt i liter. For flasker med komprimerede gasser vil dette være det samme som flaskens vandkapacitet.

n.o.s.-betegnelse: En samlebetegnelse, hvortil stoffer, blandinger, opløsninger eller genstande kan henføres, såfremt de

a) ikke er benævnt ved navn i tabel A i kapitel 3.2 og

b) har kemiske, fysiske og/eller farlige egenskaber, som svarer til n.o.s.-betegnelsen mht. klasse, klassifikationskode, emballagegruppe og navn.

O

Operatør af tankcontainer/UN-tank/jernbanetankvogn: Den virksomhed i hvis navn tankcontaineren/UN-tanken/jernbanetankvognen er registreret.

Overdækket container: En åben container forsynet med en overdækning til beskyttelse af det pålæssede gods.

Overensstemmelsessikring: (i forbindelse med radioaktive stoffer): Et systematisk program af forholdsregler, der benyttes af en kompetent myndighed med det formål at sikre, at bestemmelserne i dette direktiv overholdes i praksis.

Overpack: Se "Ekstra ydre emballage".

P

Pakker: Enhver virksomhed, der kommer farligt gods i emballager, herunder storemballager og IBC'er, og som, hvor det er nødvendigt, forbereder kolli til transport.

Prøvningstryk: Det højeste faktiske tryk under trykprøvning af tanken (se også "Beregningstryk", "Fyldningstryk", "Maksimalt arbejdstryk (overtryk)" og "Tømningstryk").

ANM.:

Mht. UN-tanke, se kapitel 6.7.

Påfylder: Enhver virksomhed, der fylder farligt gods på en tank (tankvogn, aftagelig tank, UN-tank eller tankcontainer) og/eller i en vogn eller en stor eller lille container til transport i bulk eller i en batterivogn/et batterikøretøj eller en MEGC.

R

Ramme (klasse 2): Se "Flaskebatteri".

Refabrikeret emballage (eng.: remanufactured packaging/tysk: Wiederaufgearbeitete Verpackung): Er navnlig

a) metaltromler, som:

(i) er produceret som en UN-type i henhold til forskrifterne i kapitel 6.1 fra en ikke-UN-type,

(ii) er ændret fra én UN-type i henhold til forskrifterne i kapitel 6.1 til en anden UN-type, eller

(iii) får udskiftet væsentlige integrerede konstruktionsdele (f.eks. ikke-aftagelige låg).

b) plasttromler, som:

(i) er ændret fra én UN-type til en anden UN-type (f.eks. 1H1 til 1H2), eller

(ii) får udskiftet integrerede konstruktionsdele.

Refabrikerede tromler skal opfylde de samme krav i kapitel 6.1, som gælder for nye tromler af samme type.

Referencestål: (eng.: reference steel/tysk: Bezugsstahl): Et stål med en trækbrudstyrke på 370 N/mm2 og en brudforlængelse på 27 %.

Regenereret plastmateriale: (eng.: recycled plastic material/tysk: Recycling-Kunststoffe): Materialer, der er oparbejdet fra brugte industriemballager, og som er blevet renset og gjort klar til at blive anvendt til fremstilling af nye emballager.

Rekonditioneret emballage: (eng.: reconditioned packaging/tysk: Rekonditionierte Verpackung): Er navnlig

a) metaltromler, som:

(i) er renset til det originale konstruktionsmateriale, med alt tidligere indhold, indvendig og udvendig korrosion, og udvendige belægninger og faresedler fjernet,

(ii) er genoprettet til original form og udseende, med buler (hvis nogle findes) udrettet og forseglede, og alle ikke-integrerede pakninger udskiftet og

(iii) er inspiceret efter rensning, men før maling, med kassering af emballager med synlige små huller (pits), med væsentlig reduktion i tykkelse af materialet, metaltræthed, ødelagte gevind eller lukkeanordninger eller med andre betydelige defekter.

b) plasttromler og -dunke, som:

(i) er renset til det originale konstruktionsmateriale, med alt tidligere indhold, indvendig og udvendig korrosion og udvendige belægninger fjernet,

(ii) har fået udskiftet alle ikke-integrerede pakninger og

(iii) er inspiceret efter rensning, med kassering af emballager med synlig beskadigelse som f.eks. rivninger, brud, deformationer eller revner eller med ødelagte gevind eller lukkeanordninger eller med andre betydelige defekter.

Reglement for international befordring af farligt gods med jernbane, der er bilag 1 til "Fælles regler for kontrakten om international transport af gods med jernbane" (CIM), som er bilag B til "Konventionen om Internationale Jernbanetransporter" (COTIF).

Rør (klasse 2) (eng.: cylinder/tysk: Großflasche): Sømløse transportable trykbeholdere med en kapacitet på over 150 liter men højst 5000 liter.

Råtank (eng.: shell/tysk: Tankkörper): Svøbet og endebundene, som omslutter stoffet (inkl. (inspektions)åbningerne og disses dæksler).

ANM.:

1. Denne definition finder ikke anvendelse på beholdere.

2. Mht. UN-tanke, se kapitel 6.7

S

SADT: Den laveste temperatur ved hvilken et stof i transportemballage undergår selv-accelererende nedbrydning. Forskrifter for fastlæggelse af SADT-temperaturen og virkningen af opvarmning ved indespærring er anvist i del II i "Manual of Tests and Criteria".

Samlebetegnelse: En godsbetegnelse, der benyttes til en nærmere defineret gruppe af stoffer eller genstande (se underafsnit 2.1.1.2, punkterne B, C og D).

Selvaccelererende dekompositionstemperatur: Se "SADT".

Sikkerhedsventil: En selvlukkende, fjederbelastet anordning, som aktiveres automatisk af trykket og hvis formål er at beskytte tanken mod et uacceptabelt højt indre overtryk.

Småcontainer: Se "Lille container".

Små beholdere indeholdende gas: Se "Gaspatron".

Spole (klasse 1): En anordning fremstillet af plast, træ, pap, metal eller andet egnet materiale omfattende en central spindel med eller uden sidevægge for hver ende af spindlen. Genstande og stoffer kan vikles på spindlen og fastholdes af sidevæggene.

Stiv indvendig beholder (for komposit IBC): En beholder, der bevarer formen, når den er tom, uden at dens lukkeanordning er i brug og uden hjælp fra den ydre støtteindretning. Enhver indvendig beholder, der ikke er stiv, skal anses for at være "fleksibel".

Stor container (eng.: large container/tysk: Großcontainer): Er:

a) en container med et rumindhold på over 3 m3;

b) i CSC's betydning en container af en sådan størrelse, at arealet begrænset af bundens fire hjørner er enten:

(i) 14 m2 (150 square feet) eller

(ii) 7 m2 (75 square feet), hvis containeren er forsynet med øvre hjørnebeslag.

ANM.:

Mht. radioaktive stoffer, se punkt 2.2.7.1.2.

Storemballage (eng.: large packaging/tysk: Großverpackung): En emballage bestående af en ydre emballage, der indeholder genstande eller indvendige emballager, og som:

a) er konstrueret til mekanisk håndtering og

b) har en nettovægt på mere end 400 kg, eller rummer mere end 450 liter, men med et volumen på højst 3 m3.

Største tilladte bruttovægt:

a) For alle typer IBC'er, dog ikke fleksible IBC'er: vægten af korpus, dets betjeningsudstyr, støtteindretninger plus vægten af den størst tilladte last.

b) For tanke: tara af tanken plus vægten af det tungeste læs, det er tilladt at transportere.

ANM.:

Mht. UN-tanke, se kapitel 6.7.

Største tilladte last (for fleksible IBC'er): Den maksimale kapacitet, som IBC'en er beregnet til, og som må transporteres i den pågældende IBC.

Støtteindretninger:

a) For faste eller aftagelige tanke: anordninger til forstærkning, fastgørelse, beskyttelse eller afstivning anbragt uden på eller inden i råtanken.

b) For tankcontainere: anordninger til forstærkning, fastgørelse, beskyttelse eller afstivning anbragt uden på eller inden i råtanken.

c) For elementer i et batterikøretøj eller en MEGC: anordninger til forstærkning, fastgørelse, beskyttelse eller afstivning anbragt uden på eller inden i råtanken eller beholderen.

d) For alle typer IBC'er, bortset fra fleksible IBC'er: dele i korpuset til forstærkning, fastgørelse, håndtering, beskyttelse eller afstivning (inklusive palledæk i komposit IBC'er med indvendige beholdere af plast).

ANM.:

Mht. UN-tanke, se kapitel 6.7.

Støvtæt emballage: Emballage, som er uigennemtrængelig for tørt indhold, inklusive fint fast stof opstået under transporten.

Sæk: Smidig emballage af papir, plastfilm, tekstiler, vævet materiale eller andet egnet materiale.

T

Tank: En råtank inklusive dens betjeningsudstyr og støtteindretninger.

Se også "Aftagelig tank", "Fast tank", "Multielement gascontainer (MEGC)" og "UN-tank".

ANM.:

Mht. UN-tanke, se underafsnit 6.7.4.1.

Tankcontainer: En transportindretning i overensstemmelse med definitionen på en container med en kapacitet på over 0,45 m3 (450 liter), som anvendes til transport af væsker, gasser, pulverformige eller granulerede stoffer, og som består af en råtank med udstyr, herunder det udstyr, der letter håndteringen af tankcontaineren uden i væsentlig grad at ændre dens orientering.

ANM.:

IBC'er, der opfylder kravene i kapitel 6.5, betragtes ikke som værende tankcontainere.

Tankcontainer, operatør af: Se "Operatør af tankcontainer/UN-tank/jernbanetankvogn"

Tankveksellad: Indretning, der anses for at være en tankcontainer.

Tankvogn: En vogn konstrueret til at transportere væsker, gasser, pulverformige eller granulerede stoffer, og som består af en eller flere tanke fastgjort til en undervogn med tilhørende udstyr (løbeværk, affjedring, træk- og stødapparater, bremse og påskrifter mv.)

ANM.:

Som tankvogne gælder også jernbanevogne med aftagelig tank.

Teknisk betegnelse/biologisk navn: Det navn eller den betegnelse, der for tiden bruges i videnskabelige og tekniske håndbøger, tidsskrifter og tekster. Handelsnavne må ikke anvendes til dette formål.

Transport: Flytning af farligt gods fra et sted til et andet, inklusive de stop, der måtte være nødvendige grundet transportvilkår, og inklusive de tidsrum, hvor det farlige gods opholder sig i vogne, tanke og containere grundet trafikale forhold før, under og efter flytningen.

Denne definition omfatter også den midlertidige opbevaring af farligt gods med det formål at skifte til andet transportmiddel (omlastning) eller anden transportform. Dette gælder kun, forudsat at transportdokumenter, hvoraf afsendelses- og modtagested fremgår, kan forevises på forlangende, og forudsat at kolli og tanke ikke åbnes under den midlertidige opbevaring, bortset fra når de kompetente myndigheder skal udføre en kontrol.

ANM.:

Mht. radioaktive stoffer, se underafsnit 2.2.7.2.

Transportdokument: i jernbanetransport = fragtbrev, som beskrevet i CIM ("Fælles regler for kontrakten om international transport af gods med jernbane").

Transporterende enhed: = en (jernbane)vogn eller en stor container

Transportør: Den viøksomhed, som udfører trasnporten i eller uden for en kontakt.

Tremmekasser: (eng.: crates/tysk: Verschlag): Ydre emballager med brudte overflader.

Tromle: Cylinderformet emballage med flade eller konvekse ender fremstillet af metal, pap, plast, krydsfiner eller andre egnede materialer. Denne definition omfatter også emballager i andre udformninger, f.eks. runde emballager med konisk top eller spandformede emballager. Trætønder og dunke dækkes ikke af denne definition.

Trykfad: Svejste transportable trykbeholdere med en kapacitet på over 150 liter men højst 1000 liter (f.eks. cylindriske beholdere udstyret med rulleringe, beholdere med glideanordninger og beholdere i rammer).

Træfade: Emballager af naturtræ, med cirkulært tværsnit, konvekse vægge, bestående af stave og ender og forsynet med ringe.

Tvangsbetjent udluftningsventil: Ventil på en tank med bundtømning, hvor udluftningsventilen er forbundet med bundventilen på en sådan måde, at den kun kan åbne ved driftsmæssig påfyldning eller tømning af tanken.

Tæthedsprøvning: En prøvning der fastslår tætheden af en tank, en emballage eller en IBC og af disses udstyr og lukningsanordninger.

ANM.:

Mht. UN-tanke, se kapitel 6.7.

Tømningstryk: Det højeste faktiske tryk i tanken ved tømning under tryk (se også "Beregningstryk", "Fyldningstryk", "Maksimalt arbejdstryk (overtryk)" og "Prøvningstryk").

U

UN Model Regulations: De modelbestemmelser, som findes i bilaget til den 11. reviderede udgave af "the Recommendations on the Transport of Dangerous Goods" (ST/SG/AC.10/1/Rev.11).

UN-nummer: Det firecifrede identifikationsnummer, som et stof eller en genstand er tildelt i henhold til UN Model Regulations.

UN-tank (eng.: portable tank/tysk: ortsbewegliche Tank): En multimodal tank med en kapacitet på mere end 450 liter i overensstemmelse med definitionen i kapitel 6.7 eller i IMDG-koden, og hvortil der i kolonne (10) i tabel A i kapitel 3.2 er angivet en UN-tankanvisning (T-kode).

UN-tank, operatør af: Se "Operatør af tankcontainer/UN-tank/jernbanetankvogn".

V

Vakuumventil: En selvlukkende, fjederbelastet anordning, som skal beskytte tanken mod et uacceptabelt indre undertryk.

Veksellad: Se "Container".

Virksomhed: Enhver fysisk person, enhver juridisk person, der arbejder med eller uden gevinst for øje, enhver sammenslutning eller gruppe af personer uden status som juridisk person, der arbejder med eller uden gevinst for øje, eller ethvert organ, der henhører under en offentlig myndighed, hvad enten det selv har status som juridisk person eller er undergivet en myndighed, der har sådan status.

Vogn: Et jernbane-køretøj uden eget fremdrivningsaggregat, som kører på egne hjul på jernbanespor og er bestemt til transport af farligt gods.

Se også "batterivogn", "lukket vogn", "vogn med presenning", "tankvogn" og "åben vogn".

Vogn med presenning En åben vogn, som er forsynet med presenninger til beskyttelse af lasten.

Vognladning (eng.: full load/tysk: "Geschlossene Ladung" eller "Wagenladung"): En fra én afsender hidrørende ladning, for hvilken en vogn eller en stor container udelukkende er reserveret til denne forsendelse, og som alene læsses og aflæsses i overensstemmelse med afsenderens eller modtagerens instruktioner. Begrebet "vognladning" er uafhængig af om vognens lasteevne (rumfang eller vægt) er fuldstændigt udnyttet.

ANM.:

Den tilsvarende betegnelse for gods hørende til klasse 7 er "eneanvendelse", se underafsnit 2.2.7.2.

Vægt af kolli: Bruttovægten af kolliet, med mindre andet udtrykkeligt er angivet.

Væske: Et stof, som ved 50 °C har et damptryk på højst 300 kPa (3 bar), som ikke er fuldstændig på gasform ved 20 °C og et tryk på 101,3 kPa, og som

a) har et smeltepunkt eller et begyndelsessmeltepunkt på 20 °C eller derunder ved et tryk på 101,3 kPa,

b) er flydende i henhold til prøvningen beskrevet i ASTM D 4359-90, eller

c) ikke er pastaagtigt i henhold til de kriterier, der finder anvendelse for prøvningen til bestemmelse af viskositet (penetrometerprøven), som beskrevet i afsnit 2.3.4.

ANM.:

"Transport i flydende tilstand" betyder i relation til bestemmelser for tanke:

transport af væsker i henhold til definitionen ovenfor eller

transport af faste stoffer, der indleveres til transport i smeltet tilstand.

Vævet plast (for fleksible IBC'er): Et materiale fremstillet af strakte bånd eller strakte monofilamenter af egnet plast.

Y

Ydre emballage: Den udvendige beskyttelse i en kombinationsemballage eller komposit emballage samt eventuelle absorberende materialer, polstringsmaterialer og andre dele, der kræves for at indeholde og beskytte indvendige beholdere eller indvendige emballager.

Ydre emballage, ekstra: Se "Ekstra ydre emballage".

Å

Åben container: En container med åbent tag eller en åben læsseflade (fladcontainer).

Åben vogn En vogn, med eller uden gavl- eller sidevægge, og som har en åben læsseflade.

1.2.2. Målenheder

1.2.2.1.

>TABELPOSITION>

1.2.2.2. Med mindre andet udtrykkeligt er angivet, forstås i dette direktiv ved tegnet "%":

a) For blandinger af faste eller flydende stoffer, samt for opløsninger og faste stoffer, der er vædet med en væske: En vægtprocentdel af den samlede masse af blandingen, opløsningen eller det fugtede stof.

b) For blandinger af komprimerede gasser: Når fyldt ved tryk, en volumenprocentdel af den gasformige blandings samlede volumen, eller, når fyldt efter vægt, en vægtprocentdel af den samlede masse af blandingen.

c) For blandinger af fordråbede gasser og under tryk opløste gasser: En vægtprocentdel af den samlede masse af blandingen.

1.2.2.3. For beholdere er alle former for tryk (f.eks. prøvningstryk, indre tryk og sikkerhedsventilers åbningstryk) altid angivet som overtryk (det tryk, hvormed trykket overstiger atmosfærisk tryk). Stoffers damptryk er derimod altid angivet som absolut tryk.

1.2.2.4. Hvor der i dette direktiv er angivet en fyldningsgrad for beholdere, er denne altid beregnet ved en temperatur på 15 °C, medmindre en anden temperatur er anført.

KAPITEL 1.3

Uddannelse af personer involveret i transport af farligt gods

1.3.1. Anvendelsesområde

Personer, som er ansat hos en af de i kapitel 1.4 nævnte parter, og hvis opgaver vedrører transport af farligt gods, skal i et omfang, der svarer til deres ansvarsområder og opgaver, uddannes i de krav, der stilles til transport af sådant gods.

ANM.:

Med hensyn til uddannelse af sikkerhedsrådgivere, se afsnit 1.8.3.

1.3.2. Uddannelsens karakter

Uddannelsen skal, afpasset den enkelte persons ansvarsområder og opgaver, indeholde følgende:

1.3.2.1. Grunduddannelse

Personalet skal være bekendt med de generelle bestemmelser i reglerne vedrørende transport af farligt gods.

1.3.2.2. Funktionsspecifik uddannelse

Personalet skal udførligt uddannes i reglerne vedrørende transport af farligt gods i et omfang, som modsvarer deres opgaver og ansvarsområde.

I tilfælde hvor transporten af farligt gods omfatter flere transportformer, skal personalet bibringes en viden om reglerne for de andre transportformer.

1.3.2.3. Sikkerhedsuddannelse

Personale skal i et omfang, som modsvarer risikoen for skade eller eksponering som følge af en hændelse, hvor farligt gods er involveret, uddannes i risiciene og farerne forbundet med farligt gods.

Den uddannelse, der tilbydes, skal tage sigte på at gøre personalet opmærksom på procedurerne for sikker håndtering og indsats i nødsituationer.

1.3.2.4. Uddannelse til klasse 7

I forbindelse med klasse 7 skal personalet modtage passende uddannelse vedrørende de strålefarer og de forholdsregler, der skal iagttages med henblik på at begrænse eksponeringen af dem selv og andre personer, som kan tænkes berørt af deres aktiviteter.

1.3.3. Dokumentation

Detaljerne vedrørende al gennemført uddannelse skal opbevares af både arbejdsgiveren og medarbejderen og skal kontrolleres ved begyndelsen af et nyt ansættelsesforhold. Uddannelsen skal periodisk suppleres med repetitionskurser for at tage højde for ændringer i reglerne.

KAPITEL 1.4

Almindelige sikkerhedsforanstaltninger

1.4.1. Almindelige sikkerhedsforanstaltninger

1.4.1.1. Ved transport af farligt gods skal parterne på baggrund af arten og omfanget af de farer, der kan forudses, træffe passende foranstaltninger til at forebygge skader og kvæstelser og om nødvendigt begrænse følgerne deraf. Parterne skal under alle omstændigheder opfylde kravene i dette direktiv inden for deres respektive områder.

1.4.1.2. Når der umiddelbart er risiko for, at den offentlige sikkerhed kan være truet, skal parterne straks underrette beredskabstjenesterne herom og stille de oplysninger til deres rådighed, som de behøver for at kunne træffe de nødvendige forholdsregler.

1.4.1.3. Dette direktiv kan indeholde nærmere bestemmelser om visse af de forpligtelser, der påhviler de forskellige parter.

Hvis en medlemsstat er af den opfattelse, at det ikke medfører en sikkerhedsrisiko, kan den i sin nationale lovgivning overdrage de forpligtelser, der påhviler en bestemt part, til en eller flere andre parter, forudsat at bestemmelserne i afsnit 1.4.2 og 1.4.3 overholdes.

Bestemmelserne i afsnit 1.2.1, 1.4.2 og 1.4.3 vedrørende definition af parterne og deres respektive forpligtelser berører ikke de nationale lovbestemmelser vedrørende retsvirkningerne (strafbarhed, ansvar osv.) af den pågældende parts status som f.eks. juridisk enhed, selvstændig erhvervsdrivende, arbejdsgiver eller arbejdstager.

1.4.2. De vigtigste parters forpligtelser

1.4.2.1. Afsender

1.4.2.1.1. Afsenderen af farligt gods må kun overdrage forsendelser til transport, der opfylder kravene i dette direktiv. Hvad angår afsnit 1.4.1, skal afsenderen navnlig

a) kontrollere, at det farlige gods er klassificeret og godkendt til transport i overensstemmelse med dette direktiv,

b) give transportøren oplysninger og data og om nødvendigt de påkrævede transport- og ledsagedokumenter (tilladelser, godkendelser, notifikationer, attester osv.), især under iagttagelse af kravene i kapitel 5.4 og tabellerne i del 3,

c) udelukkende benytte emballager, storemballager, IBC'er og tanke (tankvogne, aftagelige tanke, batterikøretøjer, MEGC'er, UN-tanke og tankcontainere), der er godkendt og egnet til transport af de pågældende stoffer og mærket ifølge dette direktiv,

d) opfylde kravene vedrørende forsendelsesmåde og -restriktioner og

e) sikre, at også tomme, urensede og ikke afgassede tanke (tankkøretøjer, aftagelige tanke, batterikøretøjer, MEGC'er, UN-tanke og tankcontainere) eller tomme, urensede køretøjer og store og små bulkcontainere er korrekt mærket og forsynet med faresedler, og at tomme, ikke rengjorte tanke er lukkede og lige så tætte, som hvis de var fyldt.

1.4.2.1.2. Såfremt afsenderen benytter sig af andre parters tjenester (pakker, læsser, påfylder osv.), skal han træffe passende foranstaltninger til at sikre, at forsendelsen opfylder kravene i dette direktiv. Han kan dog henholde sig til oplysninger og data fra de i dette kapitel nævnte andre parter, hvad angår punkt 1.4.2.1.1 a), b), c) og e).

1.4.2.1.3. Når afsenderen handler på vegne af en tredjepart, skal sidstnævnte skriftligt meddele afsenderen, at der er tale om farligt gods, og stille alle oplysninger og dokumenter til hans rådighed, som han behøver for at opfylde sine forpligtelser.

1.4.2.2. Transportør

1.4.2.2.1. Hvad angår afsnit 1.4.1, skal transportøren, som overtager det farlige gods på afsendelsesstedet gennem repræsentative stikprøver, navnlig

a) kontrollere, at det farlige gods, som skal transporteres, er tilladt at transportere i overensstemmelse med dette direktiv,

b) kontrollere, at de foreskrevne bilag er vedlagt fragtbrevet og videregives,

c) visuelt kontrollere, at vognene og deres ladning ikke har åbenlyse mangler, utætheder eller revner, at de ikke mangler udstyr osv.,

d) kontrollere, at datoen for næste prøvning af tankvogne, batterivogne, aftagelige tanke, UN-tanke, tankcontainere og MEGC'er ikke er overskredet,

e) kontrollere, at vognene ikke er overlæssede,

f) kontrollere, at vognene er forsynet med den foreskrevne mærkning (skilte og faresedler).

Kontrollen skal ske på grundlag af transport- og ledsagedokumenterne og ved visuel inspektion af vognen eller containerne og eventuelt ladningen.

Bestemmelserne i dette punkt anses for opfyldt, hvis bestemmelserne i UIC-fiche 471-3 punkt 5 overholdes.

1.4.2.2.2. Transportøren kan dog henholde sig til oplysninger og data fra de i dette kapitel nævnte andre parter, hvad angår punkt 1.4.2.2.1 a), b), e) og f).

1.4.2.2.3. Såfremt transportøren i medfør af punkt 1.4.2.2.1 konstaterer en overtrædelse af bestemmelserne i dette direktiv, må forsendelsen ikke afsendes, før forholdet er bragt i orden.

1.4.2.2.4. Såfremt der under transporten konstateres en overtrædelse, der kan true transportsikkerheden, skal transporten standses så hurtigt som muligt under iagttagelse af kravene vedrørende trafiksikkerhed, sikker tilbageholdelse af forsendelsen og den offentlige sikkerhed.

Transporten må først fortsætte, når forsendelsen overholder bestemmelserne. Den eller de kompetente myndigheder, som resten af transporten hører under, kan give tilladelse til, at transporten fortsætter.

Hvis overtrædelsen ikke kan afhjælpes, og der ikke gives tilladelse til at fortsætte transporten, skal den eller de kompetente myndigheder yde transportøren den nødvendige administrative bistand. Det samme gælder, hvis transportøren meddeler den eller de kompetente myndigheder, at afsenderen har undladt at oplyse ham om farligheden af det transporterede gods, og at han ønsker at aflæsse, destruere eller uskadeliggøre godset ifølge de gældende regler i forbindelse med især transportaftalen.

1.4.2.3. Modtager

1.4.2.3.1. Modtageren må ikke uden tvingende grund udsætte modtagelsen af godset, og han skal efter aflæsning kontrollere, at de forskrifter i dette direktiv, der berører ham, er opfyldt.

Hvad angår afsnit 1.4.1, skal modtageren navnlig:

a) udføre den i dette direktiv foreskrevne rengøring og dekontaminering af vogne og containere og

b) sikre, at vognene og containerne, når de er fuldstændig tømt, rengjort og dekontamineret (herunder fjernet alle gift- og forgasningsmidler), ikke længere er forsynet med faremærkning i overensstemmelse med kapitel 5.3.

En vogn eller container må ikke returneres eller anvendes på ny, før ovenstående forskrifter er overholdt.

1.4.2.3.2. Såfremt modtageren benytter sig af andre parters tjenester (aflæsser, rengøringsservice, dekontamineringsfacilitet osv.), skal han træffe passende foranstaltninger til at sikre, at bestemmelserne i punkt 1.4.2.3.1 er opfyldt.

1.4.3. De øvrige parters forpligtelser

Nedenstående liste over de øvrige parter og deres respektive forpligtelser er ikke udtømmende. De øvrige parters forpligtelser følger af afsnit 1.4.1 ovenfor, for så vidt parterne er eller burde være bekendt med, at deres pligter udføres som led i en transport, der er underlagt bestemmelserne i dette direktiv.

1.4.3.1. Læsser

1.4.3.1.1. Hvad angår afsnit 1.4.1, har læsseren navnlig følgende forpligtelser: Læsseren

a) må kun overgive det farlige gods til transportøren, hvis det er tilladt at transportere i overensstemmelse med dette direktiv,

b) skal kontrollere, om emballagen er beskadiget ved overgivelse af emballeret farligt gods eller urensede, tomme emballager til transport. Kolli med beskadiget emballage må ikke overgives til transport, før skaden er udbedret, især ikke, hvis kolliet ikke er tæt, og der er tale om udslip eller risiko for udslip af det farlige stof. Denne forpligtelse gælder også tomme, urensede emballager,

c) skal ved læsning af farligt gods på et køretøj eller i en stor eller lille container opfylde de særlige krav vedrørende pålæsning og håndtering,

d) skal, ved direkte overlevering af godset til transportøren for transport, iagttage kravene for anbringelse af faresedler og faretavler på vogne og containere, og

e) skal ved pålæsning af kolli iagttage forbudene mod sammenlæsning under hensyntagen til farligt gods, der allerede befinder sig på køretøjet eller i den store container, og kravene vedrørende adskillelse af fødevarer, andre næringsmidler og foderstoffer.

1.4.3.1.2. Læsseren kan dog henholde sig til oplysninger og data fra de i dette kapitel nævnte andre parter, hvad angår 1.4.3.1.1 a), d) og e).

1.4.3.2. Pakker

Hvad angår afsnit 1.4.1, skal pakkeren navnlig opfylde:

a) kravene vedrørende emballering eller sammenpakning og

b) ved klargøring af kolli til transport, kravene vedrørende mærkning af kolliene (påskrifter og faresedler).

1.4.3.3. Påfylder

Hvad angår afsnit 1.4.1, har påfylderen navnlig følgende forpligtelser: Påfylderen

a) skal inden fyldning af tankene kontrollere, at både de og deres udstyr er i tilfredsstillende teknisk stand,

b) skal kontrollere, at datoen for næste prøvning af tankvogne, batterikøretøjer, aftagelige tanke, UN-tanke, tankcontainere og MEGC'er ikke er overskredet,

c) må kun påfylde farligt gods, der er godkendt til transport i de pågældende tanke,

d) skal ved fyldning af tanken opfylde kravene vedrørende farligt gods i rum, der grænser op til hinanden,

e) skal under fyldning af tanken overholde den maksimalt tilladte fyldningsgrad eller den maksimalt tilladte indholdsmasse pr. liter kapacitet for det stof, der påfyldes,

f) skal efter fyldning af tanken kontrollere, at lukkeanordningerne er tætte,

g) skal sikre, at der ikke findes farlige rester af det påfyldte stof på ydersiden af de tanke, han har fyldt,

h) skal ved klargøring af det farlige stof til transport sikre, at de foreskrevne orange skilte og faresedler er påsat tankene, vognene samt de store og små containere i henhold til kravene,

i) før og efter påfyldning af flydende gas i tankvogne, iagttage de derfor gældende særlige kontrolbestemmelser.

1.4.3.4. Operatøren af en tankcontainer eller en UN-tank

Hvad angår afsnit 1.4.1, skal operatøren af en tankcontainer eller UN-tank navnlig:

a) kontrollere, at kravene vedrørende konstruktion, udstyr, prøvning og mærkning er opfyldt,

b) sikre tilstrækkelig vedligeholdelse af tankene og deres udstyr til, at tankcontaineren eller UN-tanken under normale driftsforhold opfylder kravene i dette direktiv indtil næste inspektion og

c) sørge for ektraordinært eftersyn, når tankens eller dens udstyrs sikkerhed kan være forringet som følge af en reparation, ændring eller ulykke.

1.4.3.5. Operatøren af en jernbanetankvogn

Hvad angår afsnit 1.4.1, skal operatøren af en tankvogn navnlig:

a) kontrollere, at kravene vedrørende konstruktion, udstyr, prøvning og mærkning er opfyldt,

b) sikre tilstrækkelig vedligeholdelse af tankene og deres udstyr til, at tankvognen under normale driftsforhold opfylder kravene i dette direktiv indtil næste inspektion og

c) sørge for ektraordinært eftersyn, når tankens eller dens udstyrs sikkerhed kan være forringet som følge af en reparation, ændring eller ulykke.

KAPITEL 1.5

Fravigelser

1.5.1. Midlertidige fravigelser

1.5.1.1. For at muliggøre de forsøg, der er nødvendige med henblik på ændringer af dette direktiv for at tilpasse bestemmelserne til den tekniske og industrielle udvikling, kan medlemsstaternes respektive kompetente myndigheder indbyrdes ved en midlertidig fravigelse fra bestemmelserne i dette direktiv direkte aftale, at visse transporter skal være tilladt på deres territorier - alt under forudsætning af at sikkerheden ikke reduceres. Den myndighed, der har taget initiativet til en sådan midlertidig fravigelse, skal give meddelelse herom til Kommissionen, som derefter underretter medlemsstaterne.

ANM.:

"Særligt arrangement" i overensstemmelse med afsnit 1.7.4 betragtes ikke som værende en midlertidig fravigelse i overensstemmelse med dette afsnit.

1.5.1.2. Gyldighedsperioden af den midlertidige fravigelse bør ikke være længere end fem år fra dens ikrafttrædelsesdato. Den midlertidige fravigelse skal automatisk ophøre fra det tidspunkt, hvor den tilsvarende ændring træder i kraft i dette direktiv.

1.5.1.3. Transporter, der udføres i henhold til en midlertidig fravigelse, udgør en transport i dette direktivs forstand.

1.5.2. Militære forsendelser

For militære forsendelser, dvs. forsendelser af stoffer og genstande i klasse 1, som tilhører militæret eller for hvilke militæret er ansvarlig, gælder afvigende forskrifter (se underafsnit 5.2.1.5, punkterne 5.2.2.1.8, 5.3.1.1.2 og 5.4.1.2.1 f) samt afsnit 7.2.4 Særlig bestemmelse W2).

KAPITEL 1.6

Overgangsbestemmelser

1.6.1. Generelt

1.6.1.1. Medmindre andet er bestemt, kan stoffer og genstande omfattet af dette direktiv indtil 31. december 2002 transporteres i overensstemmelse med kravene i dette direktiv gældende indtil 30. juni 2001.

ANM.:

1. Vedrørende angivelser i transportdokumentet (fragtbrevet), se punkt 5.4.1.1.12.

2. For transport af stoffer hørende til klasse 7 gælder afvigende overgangsforskrifter (se underafsnit 1.6.6.4).

1.6.1.2. Faresedler, som indtil 31. december 1998 var i overensstemmelse med de, der var foreskrevet indtil denne dato, kan benyttes, indtil lageret er opbrugt.

1.6.1.3. Stoffer og genstande hørende til klasse 1, som tilhører en medlemsstats væbnede styrker, og som er emballeret før 1. januar 1990 i overensstemmelse med de bestemmelser i RID(6), der var i kraft på det pågældende tidspunkt, må transporteres efter 31. december 1989, forudsat at emballagerne er ubeskadigede og deklareres i transportdokumentet som militært gods emballeret før 1. januar 1990. De øvrige bestemmelser, der er gældende fra 1. januar 1990 for denne klasse, skal overholdes.

1.6.1.4. Stoffer og genstande hørende til klasse 1, der er emballeret mellem 1. januar 1990 og 31. december 1996 i overensstemmelse med de bestemmelser i RID(7), der var i kraft på det pågældende tidspunkt, må transporteres efter 31. december 1996, forudsat at emballagerne er ubeskadigede og deklareres i transportdokumentet som gods hørende til klasse 1 emballeret mellem 1. januar 1990 og 31. december 1996.

1.6.1.5. IBC'er, som er bygget i overensstemmelse med de før den 1. januar 1999 gældende RID forskrifter i randnumrene 405 (5) og 555 (3), men som ikke overholder bestemmelserne i de samme randnumre i de fra den 1. januar 1999 gældende RID forskrifter, må fortsat anvendes.

1.6.2. Beholdere til gasser hørende til klasse 2

1.6.2.1. Beholdere, der er fremstillet før 1. januar 1997, og som ikke overholder kravene i RID gældende fra 1. januar 1997, men hvis transport var tilladt efter bestemmelserne i RID gældende indtil 31. december 1996, kan fortsat transporteres efter nævnte dato, hvis de periodiske prøvningskrav i emballeringsforskrifterne P200 og P203 overholdes.

1.6.2.2. Flasker i overensstemmelse med definitionen i afsnit 1.2.1, som har gennemgået førstegangseftersyn eller periodisk eftersyn før 1. januar 1997, må transporteres tomme og urensede uden fareseddel indtil tidspunktet for næste genopfyldning eller næste periodiske eftersyn.

1.6.3. Tankvogne (faste tanke), aftagelige tanke og batterikøretøjer og -vogne

1.6.3.1. Tankvogne (faste tanke), aftagelige tanke og batterikøretøjer og -vogne, der er fremstillet inden de fra den 1. oktober 1978 gældende bestemmelser trådte i kraft, kan fortsat anvendes, hvis deres udstyr og indretninger lever op til bestemmelserne i kapitel 6.8. Råtankens vægtykkelse skal, bortset fra tanke til transport af kølede fordråbede gasser hørende til klasse 2, svare til et beregnet tryk på mindst 0,4 MPa (4 bar) (overtryk) for blødt stål, eller mindst 200 kPa (2 bar) (overtryk) for aluminium og aluminiumlegeringer.

1.6.3.2. Tankvogne (faste tanke), aftagelige tanke og batterikøretøjer, som fortsat benyttes i henhold til overgangsbestemmelserne, skal underkastes periodiske prøvninger efter bestemmelserne i underafsnittene 6.8.2.4 og 6.8.3.4 og de dertil hørende særlige bestemmelser for de enkelte klasser. Medmindre der i tidligere bestemmelser er foreskrevet et højere prøvningstryk, er et tryk på 200 kPa (2 bar) (overtryk) tilstrækkeligt til prøvning af tanke af aluminium og aluminiumlegeringer.

1.6.3.3. Tankvogne, som opfylder overgangsbestemmelserne i underafsnittene 1.6.3.1 og 1.6.3.2, kan benyttes til transport af de former for farligt gods, hvortil de er godkendt, indtil 30. september 1998. Denne overgangsperiode gælder ikke for tankvogne beregnet til transport af stoffer hørende til klasse 2, eller til tankvogne, hvis vægtykkelse og udstyr opfylder forskrifterne i kapitel 6.8.

1.6.3.4. Tankvogne, der er fremstillet før 1. januar 1988 i overensstemmelse med bestemmelserne gældende til 31. december 1987, men som ikke opfylder bestemmelser fra 1. januar 1988, må fortsat anvendes. Det gælder også tankvogne, der ikke er mærket med angivelse af tankmateriale som krævet fra og med 1. januar 1988 i Supplement XI, punkt 1.6.1.

1.6.3.5. Tankvogne, der er fremstillet før den 1. januar 1993 i overensstemmelse med bestemmelserne, der var gældende indtil 31. december 1992, men som ikke opfylder bestemmelserne gældende fra 1. januar 1993, må fortsat anvendes.

1.6.3.6. Tankvogne, der er fremstillet før 1. januar 1995 i overensstemmelse med bestemmelserne gældende til 31. december 1994, men som ikke opfylder bestemmelser fra 1. januar 1995, må fortsat anvendes.

1.6.3.7. Tankvogne til transport af brandfarlige væsker med et flammepunkt over 55 °C til 61 °C, der er fremstillet før 1. januar 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne i Supplement XI punkterne 1.2.7, 1.3.8 og 3.3.3 gældende til 31. december 1996, men som ikke opfylder de i samme punkter fra 1. januar 1997 gældende bestemmelser, må fortsat anvendes.

1.6.3.8. Tankvogne, aftagelige tanke og batterivogne til transport af stoffer i klasse 2, der er fremstillet før 1. januar 1997, må frem til næste periodiske prøvning være mærket i overensstemmelse med de indtil 31. december 1996 gældende bestemmelser.

1.6.3.9. Tankvogne, der er fremstillet før den 1. januar 1995 til transport af stoffer med følgende UN-numre:

1092, 1098, 1106, 1135, 1143, 1181, 1182, 1198, 1199, 1228, 1238, 1239, 1251, 1289, 1297, 1545, 1569, 1591, 1593, 1595, 1601, 1602, 1603, 1604, 1605, 1647, 1669, 1693, 1695, 1701, 1702, 1710, 1730, 1731, 1737, 1738, 1742, 1743, 1750, 1751, 1752, 1754, 1758, 1792, 1796, 1808, 1809, 1810, 1817, 1818, 1826, 1827, 1828, 1834, 1836, 1837, 1838, 1846, 1886, 1887, 1888, 1889, 1891, 1897, 1916, 1986, 1988, 1992, 2016, 2017, 2022, 2023, 2051, 2076, 2248, 2258, 2260, 2264, 2267, 2276, 2279, 2285, 2295, 2310, 2321, 2322, 2337, 2357, 2361, 2407, 2438, 2443, 2444, 2477, 2478, 2482, 2484, 2485, 2487, 2488, 2504, 2515, 2516, 2518, 2521, 2526, 2529, 2530, 2558, 2589, 2604, 2606, 2610, 2611, 2619, 2644, 2646, 2653, 2664, 2667, 2684, 2685, 2686, 2688, 2692, 2729, 2733, 2734, 2745, 2746, 2748, 2810, 2811, 2831, 2841, 2872, 2879, 2924, 2927, 2928, 2929, 3023, 3071, 3080, 3142, 3143, 3145, 3246, 3248, 3265, 3277 og 3279,

i overensstemmelse med bestemmelserne gældende til 31. december 1994, men som ikke opfylder bestemmelserne, der var gældende fra 1. januar 1995, må fortsat anvendes indtil 31. december 2002.

1.6.3.10. Tankvogne, der er fremstillet før den 1. januar 1995 til transport af stoffer med UN 3256, men som ikke opfylder bestemmelserne, der var gældende fra 1. januar 1995, kan fortsat anvendes indtil 31. december 2004.

1.6.3.11. Tankvogne, der er fremstillet før 1. januar 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne, der var gældende indtil 31. december 1996, men som ikke opfylder bestemmelserne i Supplement XI punkterne 3.3.3 og 3.3.4, der var gældende fra 1. januar 1997, må fortsat anvendes.

1.6.3.12. Tankvogne til transport af UN 2401 Piperidin, der er fremstillet før 1. januar 1999 i overensstemmelse med bestemmelserne i Supplement XI punkt 3.2.3 gældende til 31. december 1998, men som ikke opfylder bestemmelserne, der var gældende fra 1. januar 1999, må fortsat anvendes indtil 31. december 2009.

1.6.3.13. Tankvogne, der er fremstillet før den 1. januar 1997 til transport af stoffer med UN 3257, men som ikke opfylder bestemmelserne, der var gældende fra 1. januar 1997, kan fortsat anvendes indtil 31. december 2006.

1.6.3.14. Tankvogne, der er fremstillet før 1. januar 1999 i overensstemmelse med bestemmelserne i Supplement XI punkt 5.3.6.3, der var gældende indtil 31. december 1998, men som ikke opfylder bestemmelserne i Supplement XI punkt 5.3.6.3, der var gældende fra 1. januar 1999, må fortsat anvendes.

1.6.3.15. Tankvogne, der er fremstillet før den 1. januar 1997 til transport af stoffer med følgende UN numre:

1092, 1098, 1135, 1143, 1182, 1199, 1238, 1251, 1605, 1647, 1695, 1809, 2295, 2337, 2407, 2438, 2477, 2487, 2488, 2558, 2606, 2644, 2646, 2686, 3023, 3289 og 3290

i henhold til bestemmelserne, der var gældende indtil 31. december 1996, men som ikke opfylder bestemmelserne, der var gældende fra 1. januar 1997, kan fortsat anvendes indtil 31. december 2004.

1.6.3.16. (Reserveret)

1.6.3.17. Tankvogne, som ikke opfylder bestemmelserne i Supplement XI punkt 1.2.8.5 sidste sætning, der var gældende fra 1. juli 2000, må anvendes indtil næste prøvning, dog senest indtil 30. juni 2004.

1.6.3.18. Tankvogne og batterivogne, der er fremstillet før 1. juli 2001, i overensstemmelse med bestemmelserne, der var gældende indtil 30. juni 2001, men som ikke opfylder bestemmelserne, der er gældende fra 1. juli 2001, kan fortsat anvendes. Tildeling af den tankkode, der skal fremgå af typegodkendelserne, samt udførelsen af den relevante mærkning skal være foretaget inden 1. januar 2009.

1.6.4. Tankcontainere og MEGC'er

1.6.4.1. Tankcontainere, der er fremstillet før den 1. januar 1988 i overensstemmelse med bestemmelserne, der var gældende indtil 31. december 1987, men som ikke opfylder bestemmelserne, der var gældende fra 1. januar 1988, kan fortsat anvendes.

1.6.4.2. Tankcontainere, der er fremstillet før den 1. januar 1993 i henhold til bestemmelserne, der var gældende indtil 31. december 1992, men som ikke opfylder bestemmelserne, der var gældende fra 1. januar 1993, kan fortsat anvendes.

1.6.4.3. Tankcontainere, der er fremstillet før 1. januar 1995 i overensstemmelse med bestemmelserne, der var gældende indtil 31.december 1994, men som ikke opfylder bestemmelserne, der var gældende fra 1. januar 1995, kan fortsat anvendes.

1.6.4.4. Tankcontainere til transport af brandfarlige væsker med et flammepunkt over 55 °C til 61 °C, der er fremstillet før 1. januar 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne i Supplement X punkterne 1.2.7, 1.3.8 og 3.3.3 gældende til 31. december 1996, men som ikke opfylder de i samme punkter fra 1. januar 1997 gældende bestemmelser, må fortsat anvendes.

1.6.4.5. Tankcontainere, der er fremstillet før den 1. januar 1997 til transport af stoffer i klasse 2, kan indtil næste periodiske prøvning være mærket (jf. kap. 6.8) i overensstemmelse med de bestemmelser, der var gældende indtil 31. december 1996.

1.6.4.6. Tankcontainere, der er fremstillet før den 1. januar 1995 til transport af stoffer med UN 3256, men som ikke opfylder bestemmelserne, der var gældende fra 1. januar 1995, kan fortsat anvendes indtil 31. december 2002.

1.6.4.7. Tankcontainere, der er fremstillet før den 1. januar 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne, der var gældende indtil den 31. december 1996, men som ikke opfylder bestemmelserne i Supplement X punkterne 3.3.3 og 3.3.4, der var gældende fra 1. januar 1997, kan fortsat anvendes.

1.6.4.8. Tankcontainere, der er fremstillet før 1. januar 1999 i overensstemmelse med bestemmelserne i Supplement X punkt 5.3.6.3, der var gældende indtil 31. december 1998, men som ikke opfylder bestemmelserne i Supplement X punkt 5.3.6.3, der var gældende fra 1. januar 1999, må fortsat anvendes.

1.6.4.9. Tankcontainere, der er fremstillet før den 1. januar 1999 til transport af UN 2401 piperidin i overensstemmelse med bestemmelserne i Supplement X punkt 3.2.3, der var gældende indtil 31. december 1998, men som ikke opfylder bestemmelserne, der var gældende fra 1. januar 1999, kan fortsat anvendes indtil 31. december 2003.

1.6.4.10. Tankcontainere, der er fremstillet før den 1. januar 1997 til transport af stoffer med UN 3257, men som ikke opfylder bestemmelserne, der var gældende fra 1. januar 1997, kan fortsat anvendes indtil 31. december 2004.

1.6.4.11. Tankcontainere, der er fremstillet før den 1. januar 1997 til transport af stoffer med følgende UN-numre:

1092, 1098, 1135, 1143, 1182, 1199, 1238, 1251, 1605, 1647, 1695, 1809, 2295, 2337, 2407, 2438, 2477, 2487, 2488, 2558, 2606, 2644, 2646, 2686, 3023, 3289 og 3290

i overensstemmelse med bestemmelserne, der var gældende indtil 31. december 1996, men som ikke opfylder bestemmelserne, der var gældende fra 1. januar 1997, kan fortsat anvendes indtil 31. december 2001.

1.6.4.12. Tankcontainere og MEGC'er, der er fremstillet før 1. juli 2001 i henhold til bestemmelserne, der var gældende indtil 30. juni 2001, men som ikke opfylder bestemmelserne, der er gældende fra 1. juli 2001, må fortsat anvendes. Tildeling af den tankkode, der skal fremgå af typegodkendelserne, samt udførelsen af den relevante mærkning skal være foretaget inden 1. juli 2006.

1.6.5. (Reserveret)

1.6.6. Klasse 7 (overgangsbestemmelser)

1.6.6.1. Kolli, hvis konstruktion ikke krævede den kompetente myndigheds godkendelse i henhold til 1985-udgaven eller 1985-udgaven (som ændret 1990) af IAEA's Safety Series No. 6

Undtagelseskolli, industrielle kolli af type IP-1, IP-2 og IP-3 samt type A -kolli, hvis konstruktion ikke krævede den kompetente myndigheds godkendelse, og som opfylder kravene i 1985-udgaven eller 1985-udgaven (som ændret 1990) af "IAEA's Regulations for the Safe Transport of Radioactive Material (Safety Series No. 6)", kan fortsat anvendes under forudsætning af, at bestemmelserne i afsnit 1.7.3 om det obligatoriske kvalitetssikringsprogram og bestemmelserne om grænseværdier for aktivitet og stofbegrænsninger i underafsnit 2.2.7.7 iagttages.

Emballager, der ændres med andet formål end at forbedre sikkerheden eller fremstilles efter 31. december 2003, skal opfylde kravene i dette direktiv. Kolli, der klargøres til transport senest 31. december 2003 i henhold til 1985-udgaven eller 1985-udgaven (som ændret 1990) af IAEA's "Safety Series No. 6", kan fortsat anvendes til transport. Kolli, der klargøres efter denne dato, skal opfylde kravene i dette direktiv.

1.6.6.2. Kolli godkendt i henhold til 1973-udgaven, 1973-udgaven (med senere ændringer), 1985-udgaven eller 1985-udgaven (som ændret 1990) af IAEA's Safety Series No. 6

1.6.6.2.1. Kolli, hvis konstruktion er godkendt af den kompetente myndighed i henhold til bestemmelserne i 1973-udgaven eller 1973-udgaven (med senere ændringer) af IAEA's "Safety Series No. 6", kan fortsat anvendes under forudsætning af multilateral godkendelse af kollikonstruktionen og under forudsætning af, at de relevante krav i afsnit 1.7.3 om det obligatoriske kvalitetssikringsprogram og bestemmelserne om grænseværdier for aktivitet og stofbegrænsninger i underafsnit 2.2.7.7 iagttages.

Der må ikke påbegyndes ny produktion af disse emballager. Ændringer i emballagens konstruktion eller det tilladte radioaktive indholds art eller mængde, som efter den kompetente myndigheds opfattelse i betydelig grad påvirker sikkerheden, kræver opfyldelse af kravene dette direktiv. Hver emballage tildeles og mærkes på ydersiden med et serienummer i henhold til bestemmelsen i punkt 5.2.1.7.5.

1.6.6.2.2. Kolli, hvis konstruktion er godkendt af den kompetente myndighed i henhold til bestemmelserne i 1985-udgaven eller 1985-udgaven (som ændret 1990) af IAEA's "Safety Series No. 6", kan fortsat anvendes indtil 31. december 2003 under forudsætning af, at de relevante krav i afsnit 1.7.3 om det obligatoriske kvalitetssikringsprogram og bestemmelserne om grænseværdier for aktivitet og stofbegrænsninger i underafsnit 2.2.7.7 iagttages. Efter denne dato kræver fortsat brug desuden multilateral godkendelse af kollikonstruktionen. Ændringer i emballagens konstruktion eller det tilladte radioaktive indholds art eller mængde, som efter den kompetente myndigheds opfattelse i betydelig grad påvirker sikkerheden, kræver opfyldelse af kravene i dette direktiv. Alle emballager, hvis produktion påbegyndes efter 31. december 2006, skal opfylde kravene i dette direktiv.

1.6.6.3. Radioaktive stoffer i speciel form godkendt i henhold til 1973-udgaven, 1973-udgaven (med senere ændringer), 1985-udgaven eller 1985-udgaven (som ændret 1990) af IAEA's Safety Series No. 6

Radioaktive stoffer i speciel form, hvis konstruktion er godkendt unilateralt af den kompetente myndighed i henhold til bestemmelserne i 1973-udgaven, 1973-udgaven (med senere ændringer), 1985-udgaven eller 1985-udgaven (som ændret 1990) af IAEA's "Safety Series No. 6", kan fortsat anvendes under forudsætning af, at de relevante krav i afsnit 1.7.3 om det obligatoriske kvalitetssikringsprogram iagttages. Alle radioaktive stoffer i speciel form fremstillet efter 31. december 2003 skal opfylde kravene i dette direktiv.

1.6.6.4. Generelle overgangsbestemmelser for transport af stoffer i klasse 7

For transport af stoffer hørende til klasse 7 gælder overgangsbestemmelserne i underafsnit 1.6.1.1 kun indtil 31. december 2001. Undtaget herfra er anvendelsen af kapitlerne 1.4 og 1.8, hvor overgangsbestemmelserne gælder indtil 31. december 2002.

KAPITEL 1.7

Generelle bestemmelser for klasse 7

1.7.1. Generelle bestemmelser

1.7.1.1. Dette direktiv fastsætter sikkerhedsstandarder, der sikrer et tilfredsstillende minimum for kontrol med strålings-, kritikalitets- og varmefarer for de personer, ting og omgivelser, som berøres af transporten af radioaktive stoffer. Disse standarder er baseret på "Regulations for the Safe Transport of Radioactive Material (ST-1)", IAEA, Wien (1996). Der kan findes yderligere materiale om ST-1 i "Advisory Material for the IAEA Regulations for the Safe Transport of Radioactive Material (1996 Edition), Safety Standard Series No. ST-2", IAEA, Wien (endnu ikke offentliggjort).

1.7.1.2. Formålet med dette direktiv er at beskytte personer, værdier og omgivelser mod følgerne af stråling under transport af radioaktive stoffer. Denne beskyttelse opnås ved hjælp af følgende krav:

a) Indeslutning af det radioaktive indhold.

b) Kontrol af ydre strålingsniveauer.

c) Forebyggelse af kritikalitet.

d) Forebyggelse af varmeskader.

Disse krav opfyldes for det første ved hjælp af en trindelt fremgangsmåde i forbindelse med indholdsbegrænsninger for kolli og køretøjer og i forbindelse med ydelsesstandarder for kollikonstruktioner afhængig af det radioaktive indholds farlighed. For det andet opfyldes de gennem krav til konstruktion, drift og vedligeholdelse af kolli, idet der samtidig tages hensyn til det radioaktive indholds art. Endelig opfylde de gennem administrative kontrolforanstaltninger, herunder kompetente myndigheders godkendelse, hvor det er relevant.

1.7.1.3. Dette direktiv finder anvendelse på transport af radioaktive stoffer ad jernbane, herunder transport, som er sekundær i forhold til brugen af det radioaktive stof. Transport omfatter alle funktioner og betingelser, som er forbundet med flytningen af radioaktive stoffer. Disse omfatter konstruktion, fremstilling, vedligeholdelse og reparation af emballager og klargøring, afsendelse, pålæsning, transport, herunder opbevaring i transit, aflæsning og modtagelse på destinationsstedet af det radioaktive stof og emballager. Der anvendes en trindelt fremgangsmåde i forbindelse med ydelsesstandarderne i dette direktiv, som er gradueret i tre generelle niveauer efter alvorlighed:

a) Sædvanlige transportforhold (uden hændelser).

b) Normale transportforhold (mindre uheld).

c) Ved uheld.

1.7.2. Strålingbeskyttelsesprogram

1.7.2.1. Transport af radioaktive stoffer skal ske i henhold til et strålingsbeskyttelsesprogram, som skal bestå af systematiske foranstaltninger med det formål at tage tilstrækkeligt hensyn til strålingsbeskyttelsesforanstaltninger.

1.7.2.2. Arten og omfanget af de foranstaltninger, som skal anvendes i programmet, skal rette sig efter omfanget af og sandsynligheden for strålingseksponering. Programmet skal indarbejdes i kravene i underafsnittene 1.7.2.3 og 1.7.2.4, samt punkterne (1.1) og (1.4) i den særlige bestemmelse i CW33 i afsnit 7.5.11 og i relevante beredskabsprocedurer. Programdokumenterne skal på anmodning udleveres til den relevante kompetente myndighed.

1.7.2.3. Beskyttelse og sikkerhed skal optimeres, således at størrelsen af enkeltdoser, antallet af eksponerede personer og sandsynligheden for eksponering holdes så lavt som det rimeligt kan opnås, når der tages højde for økonomiske og sociale faktorer. Doser, som personer udsættes for, skal være under de relevante grænseværdier. Der skal anvendes en struktureret og systematisk fremgangsmåde, som omfatter hensyntagen til grænsefladerne mellem transport og øvrige aktiviteter.

1.7.2.4. Ved arbejdsbetinget eksponering i forbindelse med transportaktiviteter, hvor det vurderes, at den effektive dosis:

a) højst sandsynligt ikke overstiger 1 mSv på et år og, er hverken særlige arbejdsmønstre, nøje overvågning, dosisvurderingsprogrammer eller særskilt registrering nødvendige,

b) sandsynligvis er på 1-6 mSv på et år, skal et dosisvurderingsprogram via arbejdspladsovervågning eller individuel overvågning gennemføres, eller

c) sandsynligvis overstiger 6 mSv på et år, skal individuel overvågning gennemføres.

Ved individuel overvågning eller arbejdspladsovervågning skal der føres relevante registre.

1.7.3. Kvalitetssikring

Der skal fastlægges og gennemføres kvalitetssikringsprogrammer for konstruktion, fremstilling, prøvning, dokumentation, brug, vedligeholdelse og eftersyn af radioaktive stoffer i speciel form, radioaktivt stoffer og kolli med lav spredningsrisiko, og for foranstaltninger ved transport og opbevaring i transit for at sikre, at de relevante bestemmelser i dette direktiv er opfyldt. Kvalitetssikringsprogrammer skal være baseret på internationale, nationale eller andre standarder, som den kompetente myndighed finder acceptable. Dokumentation for, at konstruktionsspecifikationen er fuldt gennemført, skal være til rådighed for den kompetente myndighed. Producenten, afsenderen eller brugeren skal være villig til at stille faciliteter til rådighed for den kompetente myndigheds eftersyn under fremstilling og brug og til at påvise over for enhver relevant kompetent myndighed, at:

a) de anvendte fremstillingsmetoder og -materialer er i overensstemmelse med de godkendte konstruktionsspecifikationer, og

b) alle emballager gennemgår periodisk eftersyn og om nødvendigt repareres og vedligeholdes på en sådan måde, at de selv efter gentagen brug fortsat opfylder alle relevante krav og specifikationer.

Hvis der kræves godkendelse fra en kompetent myndighed, skal denne godkendelse tage højde for og være betinget af et hensigtsmæssigt kvalitetssikringsprogram.

1.7.4. Særligt arrangement

1.7.4.1. Et særligt arrangement betyder sådanne bestemmelser, der er godkendt af den kompetente myndighed og i henhold til hvilke forsendelser, som ikke opfylder alle bestemmelserne i dette direktiv om radioaktive stoffer, kan transporteres.

ANM.:

Et særligt arrangement betragtes ikke som en midlertidig fravigelse i henhold til afsnit 1.5.1.

1.7.4.2. Forsendelser, for hvilke det ikke kan lade sig gøre at opfylde de bestemmelser, som finder anvendelse på klasse 7, må kun transporteres som særligt arrangement. Forudsat, at den kompetente myndighed er overbevist om, at det ikke kan lade sig gøre at opfylde bestemmelserne i dette direktiv vedrørende klasse 7, og at opfyldelse af de nødvendige sikkerhedsstandarder i dette direktiv er påvist på anden måde, kan den kompetente myndighed godkende, at enkelte eller planlagte serier af multiforsendelser transporteres som særligt arrangement. Det overordnede sikkerhedsniveau under transporten skal mindst svare til sikkerhedsniveauet, hvis alle relevante krav var opfyldt. Drejer det sig om internationale forsendelser af denne type, kræves multilateral godkendelse.

1.7.5. Radioaktive stoffer med andre farlige egenskaber

Ud over de radioaktive og fissile egenskaber skal alle sekundære risici i forbindelse med kolliets indhold, f.eks. eksplosivitet, brandfarlighed, evnen til selvantændelse, kemisk giftighed og ætsende virkning, også tages i betragtning ved dokumentation, emballering, mærkning af kolli og transportmidler (påskrifter, faresedler og orangefarvede skilte), påsætning af faresedler, stuvning, adskillelse og transport, således at alle relevante bestemmelser om farligt gods i dette direktiv opfyldes.

KAPITEL 1.8

Kontroller og andre støttetiltag der skal sikre, at sikkerhedsforskrifterne bliver efterlevet

1.8.1. Administrative kontroller af farligt gods

1.8.1.1. De kompetente myndigheder i medlemsstaterne kan på et hvilket som helst tidspunkt eller sted på deres territorialområde foretage en kontrol af, om bestemmelserne vedrørende transport af farligt gods er overholdt.

Disse kontroller skal dog foretages uden fare for personer, ejendom eller miljø og uden væsentlig forstyrrelse af jernbane- hhv. vejtrafikken.

1.8.1.2. Parter, der er involveret i transport af farligt gods, jf. kapitel 1.4, skal uden forhalinger og i et omfang, der svarer til deres respektive forpligtelser, forsyne de kompetente myndigheder og deres befuldmægtigede med de oplysninger, der er nødvendige for at kunne foretage kontrollerne.

1.8.1.3. De kompetente myndigheder kan også med det formål at foretage kontroller i virksomheder tilhørende de parter, der er involveret i transport af farligt gods, jf. kapitel 1.4, foretage inspektioner, undersøge de fornødne dokumenter og udtage prøver af farligt gods eller emballager med henblik på nærmere undersøgelse, forudsat at sikkerheden ikke kompromitteres herved. Parter, der er involveret i transport af farligt gods, jf. kapitel 1.4, skal endvidere gøre køretøjer eller dele af køretøjer samt disses udstyr og installationer tilgængelige for en kontrol, hvor dette er muligt og rimeligt. De kan, hvis de skønner det nødvendigt, udpege en person fra virksomheden til at ledsage repræsentanten fra den kompetente myndighed.

1.8.1.4. Såfremt de kompetente myndigheder konstaterer, at bestemmelserne i dette direktiv ikke er overholdt, kan de forbyde transport af en forsendelse eller standse en transport indtil de konstaterede overtrædelser er bragt til ophør, eller de kan kræve at andre passende tiltag iværksættes. Standsning kan påbydes på stedet eller på et andet sted valgt af myndighederne af hensyn til trafiksikkerheden. Disse forholdsregler må ikke forårsage urimelig forstyrrelse af jernbane- hhv. vejtrafikken.

1.8.2. Gensidig administrativ bistand

1.8.2.1. Medlemsstaterne skal medvirke til gensidig administrativ bistand om gennemførelsen af dette direktiv.

1.8.2.2. Når en medlemsstat har konstateret, at sikkerheden af transport af farligt gods på dens territorialområde er blevet tilsidesat som følge af en virksomheds meget alvorlige eller gentagne overtrædelser af bestemmelserne, og denne virksomhed har sit hovedsæde på en anden medlemsstats territorialområde, skal den underrette de kompetente myndigheder hos den anden stat om overtrædelserne. De kompetente myndigheder hos den medlemsstat, hvor de meget alvorlige eller gentagne overtrædelser blev konstateret, kan anmode de kompetente myndigheder hos den medlemsstat, hvor virksomheden har sit hovedsæde, om at iværksætte passende foranstaltninger over for den/de, der har begået overtrædelserne. Det er ikke tilladt at overføre personoplysninger, medmindre det er nødvendigt af hensyn til en retsforfølgelse af alvorlige eller gentagne overtrædelser.

1.8.2.3. Myndighederne, der er blevet underrettet, skal oplyse den kompetente myndighed hos den medlemsstat, hvor overtrædelserne er konstateret, om hvilke foranstaltninger, der eventuelt er truffet over for virksomheden.

1.8.3. Sikkerhedsrådgiver

1.8.3.1. Enhver virksomhed, hvis aktiviteter omfatter transport af farligt gods med jernbane eller med sådan transport sammenhængende emballering, pålæsning, påfyldning eller aflæsning skal udpege en eller flere sikkerhedsrådgivere for transport af farligt gods, der skal bistå med forebyggelse af de risici for personer, værdier eller miljøet, som er forbundet med disse aktiviteter.

1.8.3.2. De kontraherende stater kan fastsætte, at disse bestemmelser ikke omfatter virksomheder:

a) hvis aktiviteter vedrører transport af farligt gods med transportmidler, der tilhører militæret eller står under militærets ansvar; eller

b) hvis aktiviteter pr. enkelttransport vedrører mængder, som ikke overstiger de grænser, der er fastsat i underafsnit 1.1.3.6.3 til 1.1.3.6.5, i punkt 2.2.7.1.2 og i kapitlerne 3.3 og 3.4; eller

c) der som hoved- eller bibeskæftigelse ikke er transport af farligt gods eller læsning eller aflæsning i forbindelse med sådanne transporter, men som lejlighedsvis udfører nationale transporter af farligt gods eller læsning eller aflæsning i forbindelse med sådanne transporter, når der kun foreligger en minimal fare eller forureningsrisiko.

1.8.3.3. Under virksomhedslederens ansvar har sikkerhedsrådgiveren til hovedopgave, inden for rammerne af de berørte aktiviteter i virksomheden, at anvende alle midler og fremme alle foranstaltninger for at lette udførelsen af disse aktiviteter i overensstemmelse med gældende forskrifter og under de bedst mulige sikkerhedsbetingelser. Rådgiverens opgaver, der tilpasses efter virksomhedens aktiviteter, er navnlig som følger:

- At kontrollere, at reglerne for transport af farligt gods overholdes.

- At rådgive virksomheden i forbindelse med transport af farligt gods.

- At forestå udarbejdelsen af en årsrapport til virksomhedens ledelse eller eventuelt en lokal offentlig myndighed om virksomhedens aktiviteter i forbindelse med transport af farligt gods. Rapporterne opbevares i fem år og stilles til rådighed for de nationale myndigheder på deres anmodning.

Rådgiverens opgaver omfatter derudover især undersøgelse af følgende praksis og procedurer vedrørende virksomhedens aktiviteter i forbindelse med transport af farligt gods:

- Fremgangsmåder med henblik på overholdelse af reglerne om identifikation af transporteret farligt gods.

- Virksomhedens praksis med henblik på ved køb af transportmidler at tilgodese særlige behov i forbindelse med transporteret farligt gods.

- Fremgangsmåden ved kontrol af det materiel, der anvendes til transport af farligt gods eller til læsning eller aflæsning.

- Det forhold, at det berørte personale i virksomheden har modtaget en passende uddannelse, og at denne uddannelse er blevet registreret i vedkommende personers personaledata.

- Iværksættelse af passende nødforanstaltninger ved eventuelle ulykker eller uheld, der kan true sikkerheden under transport, læsning eller aflæsning af farligt gods.

- Foretage undersøgelser af og, om nødvendigt, udarbejdelse af rapporter vedrørende ulykker, uheld eller alvorlige overtrædelser, der konstateres under transport, læsning eller aflæsning af farligt gods.

- Indførelse af passende foranstaltninger for at undgå gentagelse af ulykker, uheld eller alvorlige overtrædelser.

- Hensyntagen til retsregler og særlige behov i forbindelse med transport af farligt gods ved valg og anvendelse af underleverandører eller andre parter.

- Sikring af, at det personale, der er beskæftiget med transport, læsning eller aflæsning af farligt gods, har fået nøje instrukser om, hvordan arbejdet skal udføres.

- Iværksættelse af initiativer, der skal skærpe opmærksomheden omkring risici i forbindelse med transport, læsning eller aflæsning af farligt gods.

- Indførelse af kontrolprocedurer for at sikre, at der på transportmidlerne findes de dokumenter og det sikkerhedsudstyr, der skal ledsage transporterne, og at disse dokumenter og dette udstyr er i overensstemmelse med reglerne.

- Indførelse af kontrolprocedurer for at sikre overholdelse af reglerne for læsning og aflæsning.

1.8.3.4. Hvervet som rådgiver kan også varetages af virksomhedslederen, af en person, der udfører andre opgaver i virksomheden, eller af en person, der ikke hører til virksomheden, forudsat at vedkommende reelt er i stand til at bestride hvervet.

1.8.3.5. Alle berørte virksomheder meddeler, når de anmodes herom, den kompetente myndighed eller det organ, som medlemsstaten har udpeget hertil, hvem de har udpeget som rådgiver.

1.8.3.6. Sker der under en transport eller læsning eller aflæsning foretaget af den pågældende virksomhed en ulykke, som påfører personer, ejendom eller miljøet skade, skal rådgiveren indhente alle relevante oplysninger og forestå udarbejdelsen af en ulykkesrapport til forelæggelse for virksomhedens ledelse eller eventuelt en lokal offentlig myndighed. Rapporten kan ikke træde i stedet for rapporter udarbejdet af virksomhedens ledelse, der måtte være påbudt i medfør af anden international eller national lovgivning.

1.8.3.7. Rådgiveren skal være indehaver af et uddannelsesbevis, der er gyldigt for jernbanetransport. Beviset udstedes af den kompetente myndighed eller af det organ, som den pågældende medlemsstat har udpeget hertil.

1.8.3.8. For at opnå beviset skal kandidaten modtage undervisning og bestå en eksamen, der er godkendt af medlemsstatens kompetente myndighed.

1.8.3.9. Undervisningens væsentligste formål er at bibringe kandidaten tilstrækkelige oplysninger om de risici, der er forbundet med transport af farligt gods, og tilstrækkeligt kendskab til love og administrative bestemmelser vedrørende de berørte transportformer samt til de i underafsnit 1.8.3.3 nævnte opgaver.

1.8.3.10. Eksaminationen skal organiseres af den kompetente myndighed eller af et organ udpeget hertil af medlemsstaten.

Det eksaminerende organ skal udpeges skriftligt. Denne godkendelse kan være for et begrænset tidsrum, og følgende kriterier skal lægges til grund:

- Det eksaminerende organs kompetence.

- Specifikation af de eksamineringsmåder, som det eksaminerende organ foreslår.

- foranstaltninger, der skal sikre, at eksamen er upartisk.

- Organets uafhængighed af alle fysiske eller juridiske personer, der ansætter sikkerhedsrådgivere.

1.8.3.11. Formålet med eksaminationen er at fastslå, om kandidater besidder den nødvendige grad af viden til at kunne udføre de opgaver, der påhviler en sikkerhedsrådgiver, som angivet i underafsnit 1.8.3.3, med henblik på at opnå det bevis, der er foreskrevet i underafsnit 1.8.3.7. Eksaminationen skal i det mindste omfatte følgende emner:

a) Kendskab til de forskellige konsekvenser, som en ulykke med farligt gods kan få, og kendskab til de vigtigste uly