Forvaltningsregnskab og balance

vedrørende budgettransaktionerne i regnskabsåret 1999

(udarbejdet i henhold til artikel 78 og 81 i finansforordningen af 21. december 1977)

Bind IV

Forvaltningsregnskab og konsolideret balance

(Revideret udgave)

(2000/C 343/01)

INDHOLDSFORTEGNELSE

>TABELPOSITION>

INDLEDNING

STRUKTUR

1. De Europæiske Fællesskabers forvaltningsregnskab og balance udarbejdes i henhold til artikel 78, 80 og 81 i finansforordningen af 21. december 1977 vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget, senest ændret ved Rådets forordning nr. 2673/99 af 13. december 1999.

2.

>TABELPOSITION>

3. I bind I redegøres der for de vigtigste forhold, der har gjort sig gældende under budgettets gennemførelse.

Bind II og III indeholder dels en række dokumenter opdelt efter budgettets kontoplan med en oversigt over indtægternes og udgifternes gennemførelse for hver enkelt af institutionerne, dels en række tabeller over kapitalbevægelser og lånoptagnings- og långivningstransaktioner.

Dette bind (bind IV) indeholder De Europæiske Fællesskabers konsoliderede forvaltningsregnskab og balance samt forklarende bemærkninger hertil. Det konsoliderede forvaltningsregnskab og balancen omfatter også de tilsvarende oplysninger for det foregående regnskabsår.

1. REGNSKABSPRINCIPPER

1.1. I henhold til de internationale standarder(1) er formålet med de finansielle oversigter at præsentere institutionernes forskellige aktiviteter, at forklare deres finansieringsbetingelser og endelig at give oplysning om, hvordan deres transaktioner er gennemført.

Dette er således de målsætninger, der forfølges med det konsoliderede forvaltningsregnskab og den konsoliderede balance, som Europa-Kommissionen udarbejder en gang om året. I bind I, del 2 "Analyse af den finansielle forvaltning" beskrives det, hvordan de finansielle transaktioner er blevet gennemført i løbet af regnskabsåret.

Ud over at informere skal de finansielle overslag for at give et retvisende billede opfylde kravet om informationens overskuelighed, forståelighed, relevans og sammenlignelighed med andre regnskabsår. Dette har også været udgangspunktet for dette dokument.

1.2. EU-institutionernes regnskab består af et almindeligt regnskab og et budgetregnskab. Regnskaberne føres i EUR og følger kalenderåret.

1.2.1. Det almindelige regnskab viser i form af dobbelt bogholderi alle regnskabsårets udgifter og indtægter og har til formål at vise formuestillingen i form af en balance pr. 31. december i det forløbne regnskabsår.

Der gælder følgende principper for det almindelige regnskab:

- princippet om fortsat drift

- forsigtighedsprincippet, der medfører, at aktiver ikke ansættes for højt, og at passiver ikke ansættes for lavt

- princippet om anvendelse af samme regnskabspraksis

- princippet om, at aktiver og passiver ikke modregnes

- princippet om åbningsbalancens urørlighed

Kommissionen undersøger, om det fremover vil være muligt at fremlægge et "udvidet regnskabsresultat", så det sikres, at balancens regnskaber år efter år udarbejdes på grundlag af indtægts- og udgiftsposterne. I regnskabsopstillingen vil der fortsat blive skelnet mellem indtægts- og udgiftsposter og balanceposter, og af hensyn hertil bør den omfatte:

a) indtægts- og udgiftsposterne, som yderligere opdeles i:

- indtægts- og udgiftsposter, som gør det muligt at danne sig et samlet overblik over budgettets gennemførelse, og poster for valutakursforskelle. Disse poster danner grundlag for opstillingen af regnskabsårets saldo

- ikke-budgetmæssige indtægts- og udgiftsposter, som supplerer den foregående kategori, og som gør det muligt at opstille et udvidet regnskabsresultat

b) balanceposterne, som danner grundlag for en opgørelse af institutionernes formuestilling. Balanceposterne gør det muligt at vurdere, hvilken virkning forpligtelserne og rettighederne forventes at få.

1.2.2. Budgetregnskabet giver mulighed for at følge budgettets gennemførelse i detaljer og medfører udarbejdelse af:

- forvaltningsregnskabet, som er omhandlet af finansforordningens afsnit VI

- de rapporter om budgettets gennemførelse, der er omhandlet af finansforordningens artikel 34.

2. REGNSKABSREGLER OG -PRAKSIS

2.1. Regnskaberne føres i overensstemmelse med finansforordningen af 21. december 1977, senest ændret ved Rådets forordning nr. 2673/99 af 13. december 1999 og suppleret med forordningen om gennemførelsesbestemmelserne til visse bestemmelser i finansforordningen.

2.2. Omregning til EUR

2.2.1. Regnskaberne føres i EUR.

2.2.2. De omregningskurser for EUR, der anvendes ved opstillingen af balancen, er dem, der var gældende pr. 30. december(2) 1999, undtagen for følgende områder:

- materielle og immaterielle anlægsaktiver (inventar og materiel), der bevarer deres værdi i EUR beregnet til den kurs, der var gældende ved købet

- bevillinger, der fremføres, og hvoraf en del svarer til forpligtelser i nationale valutaer omregnet til EUR til de månedlige december-kurser. Det samlede beløb i EUR for disse bevillinger til fremførsel kan ikke senere opskrives

- de forskud, der udbetales af Garantisektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, omregnes til den kurs, der er gældende den 10. i måneden efter det tidspunkt, hvor forskuddet bevilges

- interimskonti, der bevarer deres værdi i EUR beregnet til de kurser, der var gældende ved bogføringen.

2.2.3. De monetære poster, bortset fra ovennævnte, opskrives på datoen for afslutning af regnskaberne til ultimo-kurserne for euroen. Opskrivningen foregår således:

- likvide midler: modværdien af de positive og negative forskelle ved omregningen af de likvide midler anføres i resultatregnskabet

- monetære poster, bortset fra likvide midler: når de negative omregningsforskelle for midler og forpligtelser i en bestemt valuta samlet overstiger de positive forskelle for midler og forpligtelser i samme valuta, anføres differencen i resultatregnskabet. I modsat fald anføres differencen som periodeafgrænsningsposter for passiver.

2.3. Indtægter

2.3.1. Egne indtægter og finansielle bidrag konteres med de beløb, som i løbet af regnskabsåret krediteres de konti, som medlemsstaternes myndigheder har åbnet i Kommissionens navn.

Forskellen mellem summen af de egne momsindtægter, de BNI-baserede indtægter og de finansielle bidrag, der er opført på budgettet, på den ene side og det faktiske gennemførelsesresultat på den anden side opgøres senest den 1. juli i det følgende regnskabsår; forskellen udlignes ved hjælp af et tillægs- og ændringsbudget for dette regnskabsår.

2.3.2. De øvrige indtægter konteres med de beløb, der faktisk opkræves i løbet af regnskabsåret.

2.4. Udgifter

2.4.1. Ved beregningen af regnskabsårets saldo omfatter udgifterne betalinger med regnskabsårets bevillinger til betalinger, hvortil kommer bevillinger til betalinger fra samme regnskabsår, der fremføres til det følgende år.

2.4.2. Ved betalinger med regnskabsårets bevillinger til betalinger forstås betalinger, hvis anvisning er finansinspektøren i hænde senest den 31. december, og som regnskabsføreren har effektueret senest den følgende 15. januar.

For Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, Garantisektionens vedkommende er der tale om de betalinger, medlemsstaterne har foretaget mellem den 16. oktober 1998 og den 15. oktober 1999, forudsat at regnskabsføreren har fået den relevante forpligtelse og anvisning i hænde senest den 31. januar 2000.

2.4.3. Bevillinger til betalinger kan kun fremføres til det følgende år. Fremførslen foregår på følgende måde:

- ikke-opdelte bevillinger: fremførslen sker normalt automatisk, når den vedrører forpligtelser, som mangler at blive betalt; i de øvrige tilfælde kræves der en forhåndsgodkendelse af budgetmyndigheden

- opdelte bevillinger: som hovedregel annulleres betalingsbevillinger, der ikke er blevet anvendt; de kan dog fremføres efter beslutning af Kommissionen, hvis betalingsbevillingerne i det efterfølgende regnskabsår ikke er store nok til at dække tidligere indgåede forpligtelser og forpligtelser i forbindelse med forpligtelsesbevillinger, der også er fremført.

2.5. Regnskabsårets budgetsaldo

Regnskabsårets saldo falder i to dele (Den Europæiske Fællesskabers regnskabsresultat og bidraget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af EØS). Saldoen er lig med forskellen mellem:

- samtlige regnskabsårets indtægter

- og de betalinger, der er foretaget med dette regnskabsårs bevillinger, forøget med de bevillinger fra samme regnskabsår, der er fremført til følgende regnskabsår(3).

Denne forskel kan forhøjes eller nedsættes:

- med nettobeløbet for bortfald af bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og eventuelle betalingsoverskridelser som følge af udsving i EUR-kursen og ikke-opdelte bevillinger fremført fra tidligere regnskabsår og

- saldoen af regnskabsårets kursgevinster og -tab.

2.6. Regler for værdiansættelse

Medmindre andet er fastsat i de forklarende bemærkninger til balancen, værdiansættes de forskellige områder som følger:

2.6.1. Materielle og immaterielle anlægsaktiver værdiansættes til deres historiske værdi omregnet til EUR ved hjælp af den kurs, der var gældende på indkøbstidspunktet. Anlægsaktiverne afskrives efter den lineære metode og for hele år ad gangen (afsnit 8 i Kommissionens mængde- og værdifortegnelse).

2.6.2. Lagerbeholdninger værdiansættes til prisen for de senest modtagne leverancer omregnet til den EUR-kurs, der var gældende den 30. december.

2.6.3. Finansielle anlægsaktiver værdiansættes til deres anskaffelsesværdi. Aktiver udstedt i en national valuta omregnes til den EUR-kurs, der var gældende den 30. december. I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet skal der foretages en værdikorrektion, hvis der er sandsynlighed for, at der vil opstå et tab.

2.6.4. Fordringer, med undtagelse af fordringer lydende på en fast kurs, bogføres til pålydende værdi omregnet til den EUR-kurs, der var gældende den 30. december. Når der foretages en værdikorrektion, angives det specifikt i de forklarende bemærkninger til balancen.

2.6.5. Kortfristede kapitalanbringelser og omsættelige værdipapirer værdiansættes til pålydende omregnet til den EUR-kurs, der var gældende den 30. december. Af forsigtighedshensyn foretages der en værdikorrektion, hvis der er sandsynlighed for, at der vil opstå et tab.

2.6.6. Gæld værdiansættes til pålydende værdi, men omregnes, hvis der er tale om gæld i national valuta, til den EUR-kurs, der var gældende den 30. december.

2.7. Forskud og acontobetalinger

Forskud, der udbetales i forbindelse med aktionsudgifterne, er inkluderet i regnskabsårets budgetudgifter og opføres ikke under de konsoliderede aktiver.

De forskud, der er udbetalt til offentlige eller private mellemled, og som ikke var nået ud til de endelige modtagere den 31. december 1999, men som indgår i regnskabsårets budgetudgifter, opføres som kortsigtede fordringer under aktiver på balancen.

2.8. EFTA's bidrag til det almindelige budget for 1999

De bevillinger, der udgør bidraget til Fællesskabernes budget fra de EFTA-lande, der er medlemmer af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, er medtaget i tabellerne i dette bind.

2.9. Konsolidering

Det konsoliderede regnskab omfatter Europa-Parlamentets (herunder Den Europæiske Ombudsmand), Rådets, Kommissionens (herunder Publikationskontoret og Det Fælles Forskningscenter), Domstolens, Revisionsrettens, Det Økonomiske og Sociale Udvalgs samt Regionsudvalgets regnskaber.

Konsolideringen har form af fuldstændig integrering.

KAPITEL I

HOVEDLINJERNE I GENNEMFØRELSEN AF DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS BUDGET FOR REGNSKABSÅRET 1999

RESULTATET AF GENNEMFØRELSEN AF 1999-BUDGETTET

Resultatet af gennemførelsen af 1999-budgettet er anført under passiver i afsnit I.B i den konsoliderede balance

>TABELPOSITION>

KONSOLIDERET OVERSIGT OVER BUDGETGENNEMFØRELSEN I 1999

>TABELPOSITION>

UDNYTTELSEN AF DE DISPONIBLE BEVILLINGER

>TABELPOSITION>

INDFRIELSEN AF FORPLIGTELSER

>TABELPOSITION>

KAPITEL 2

KONSOLIDERET FORVALTNINGSREGNSKAB FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER FOR REGNSKABSÅRET 1999

Tabel 1

REGNSKABSÅRETS SALDO 1999

>TABELPOSITION>

Tabel 2

INDTÆGTER, REGNSKABSÅRET 1999

>TABELPOSITION>

Tabel 3

REGNSKABSÅRETS UDGIFTER

>TABELPOSITION>

Tabel 4

BEVILLINGER TIL BETALINGER FREMFØRT FRA REGNSKABSÅRET 1998

Bortset fra tillægsbevillinger (tredjelande, øremærkede indtægter)

>TABELPOSITION>

Tabel 5

BEVILLINGER TIL FORPLIGTELSER FOR REGNSKABSÅRET 1999

>TABELPOSITION>

Tabel 6

BEVILLINGER TIL BETALINGER FOR REGNSKABSÅRET 1999

>TABELPOSITION>

Tabel 7

FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPDELTE BEVILLINGER, DER IKKE VAR DISPONERET OVER PR. 31. DECEMBER 1999

FORDELT EFTER UDGIFTSOMRÅDE I DE FINANSIELLE OVERSLAG

>TABELPOSITION>

Tabel 8

FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPDELTE BEVILLINGER, SOM IKKE VAR INDFRIET PR. 31. DECEMBER 1999

BETALINGER FORETAGET EFTER OPRINDELIGE FORPLIGTELSER

>TABELPOSITION>

Tabel 9

FORPLIGTELSER VEDRØRENDE OPDELTE BEVILLINGER, SOM ER INDFØRT I LØBET AF REGNSKABSÅRET 1999

>TABELPOSITION>

Tabel 10

UINDFRIEDE FORPLIGTELSER PR. 31.12.1999

OVERSIGT OVER BEVÆGELSER SIDEN OPRINDELIGE FORPLIGTELSER

(herunder forpligtelser indfriet i løbet af 1999)

EUGFL, UDVIKLINGSSEKTIONEN (B2-10)

>TABELPOSITION>

FIUF (B2-11)

>TABELPOSITION>

EFRU (B2-12)

>TABELPOSITION>

ESF (B2-13)

>TABELPOSITION>

EF-INITIATIVER (B2-14)

>TABELPOSITION>

OVERGANGSFORANSTALTNINGER, FORNYENDE AKTIONER OG BEKÆMPELSE AF SVIG (B2-15, B2-16 OG B2-18)

>TABELPOSITION>

SAMHØRIGHEDSFONDEN (B2-3)

>TABELPOSITION>

FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING (B6)

>TABELPOSITION>

ANDRE LANDBRUGSFORANSTALTNINGER (B2-5)

>TABELPOSITION>

ANDRE REGIONALE FORANSTALTNINGER (B2-6)

>TABELPOSITION>

TRANSPORT (B2-7)

>TABELPOSITION>

FISKERI OG HAVRELATEREDE FORANSTALTNINGER (B2-9)

>TABELPOSITION>

UDDANNELSE, ERHVERVSUDDANNELSE OG UNGDOM (B3-1)

>TABELPOSITION>

KULTUR OG DET AUDIOVISUELLE OMRÅDE (B3-2)

>TABELPOSITION>

INFORMATION OG KOMMUNIKATION (B3-3)

>TABELPOSITION>

ANDRE SOCIALE FORANSTALTNINGER (B3-4)

>TABELPOSITION>

ENERGI (B4-1)

>TABELPOSITION>

EURATOMS NUKLEARE SIKKERHEDSKONTROL (B4-2)

>TABELPOSITION>

MILJØ (B4-3)

>TABELPOSITION>

FORBRUGERBESKYTTELSE (B5-1)

>TABELPOSITION>

STØTTE TIL GENOPBYGNING (B5-2)

>TABELPOSITION>

DET INDRE MARKED (B5-3)

>TABELPOSITION>

INDUSTRI (B5-4)

>TABELPOSITION>

ARBEJDSMARKEDET OG TEKNOLOGISK INNOVATION (B5-5)

>TABELPOSITION>

STATISTISK INFORMATION (B5-6)

>TABELPOSITION>

TRANSEUROPÆISKE NET (B5-7)

>TABELPOSITION>

SAMARBEJDSPOLITIKKEN VEDRØRENDE RETLIGE OG INDRE ANLIGGENDER (B5-8)

>TABELPOSITION>

BEKÆMPELSE AF SVIG OG UDGIFTER TIL STØTTE (B5-9)

>TABELPOSITION>

FØDEVAREHJÆLP (B7-20)

>TABELPOSITION>

HUMANITÆR BISTAND (B7-21)

>TABELPOSITION>

SAMARBEJDE MED UDVIKLINGSLANDENE I ASIEN (B7-30)

>TABELPOSITION>

SAMARBEJDE MED UDVIKLINGSLANDENE I LATINAMERIKA (B7-31)

>TABELPOSITION>

SAMARBEJDE MED LANDENE I DET SYDLIGE AFRIKA OG SYDAFRIKA (B7-32)

>TABELPOSITION>

SAMARBEJDE MED LANDENE I MIDDELHAVSOMRÅDET OG I NÆR- OG MELLEMØSTEN (B7-4)

>TABELPOSITION>

SAMARBEJDE MED LANDENE I CENTRAL- OG ØSTEUROPA (B7-50)

>TABELPOSITION>

DEN EUROPÆISKE BANK FOR GENOPBYGNING OG UDVIKLING (B7-51)

>TABELPOSITION>

SAMARBEJDE MED DE NYE UAFHÆNGIGE STATER OG MONGOLIET (B7-52)

>TABELPOSITION>

EKSTRAORDINÆR BISTAND TIL ARMENIEN, GEORGIEN OG TADSJIKISTAN (B7-53)

>TABELPOSITION>

SAMARBEJDE MED LANDENE I DET TIDLIGERE JUGOSLAVIEN (B7-54)

>TABELPOSITION>

ANDRE SAMARBEJDSFORANSTALTNINGER (B7-6)

>TABELPOSITION>

EUROPÆISK INITIATIV FOR DEMOKRATI OG MENNESKERETTIGHEDERNE (B7-7)

>TABELPOSITION>

INTERNATIONALE FISKERIAFTALER (B7-80)

>TABELPOSITION>

EKSTERNE ASPEKTER FOR VISSE FÆLLESSKABSPOLITIKKER (B7-81 TIL B7-87)

>TABELPOSITION>

UDGIFTER TIL STØTTE FOR EKSTERNE POLITIKKER (B7-95)

>TABELPOSITION>

FUSP (B8-0)

>TABELPOSITION>

BEMÆRKNINGER TIL FORVALTNINGSREGNSKABET FOR REGNSKABSÅRET 1999

1. Forskud, acontobetalinger og endelige betalinger

Siden 1994 er der indført en beretning om fordelingen af betalingerne efter art (opdelte bevillinger) for at imødekomme en anmodning fra Revisionsretten om i regnskabssystemet at kunne sondre mellem betalinger i form af acontobeløb og endelige betalinger eller restbeløb.

Erfaringerne har vist, at dette område er meget mere kompliceret end oprindeligt forudset, såvel med hensyn til begreber og definition af, hvilke oplysninger der ønskes, som til mulighederne for en ensartethed inden for de forskellige områder(4), især for strukturfondene. Dette har givet anledning til bemærkninger fra Revisionsretten.

For så vidt angår de ønskede oplysninger har der vist sig at være en forskel, som har tilknytning til den måde, hvorpå strukturfondene har fungeret i programmeringsperioden 1994-1999, mellem oplysninger af rent regnskabsmæssig art og oplysninger, som de nationale eller regionale myndigheder kan levere eller sidde inde med. Retten påpeger: "De betalinger, der er opført i fællesskabsregnskabet, svarer til de forskellige forskud og restbeløb, Kommissionen har udbetalt til de nationale eller regionale myndigheder, der er ansvarlige for at gennemføre programmerne. Ifølge deres art kan disse betalinger ikke give et billede af den faktiske situation for så vidt angår gennemførelsen af programmerne og må ikke betragtes som værende lig med de beløb, der er udbetalt til de endelige modtagere. I den forbindelse må der, når det drejer sig om gennemførelsen af et program, sondres mellem dels forbindelsen mellem Kommissionen og nationale og regionale myndigheder dels forbindelsen mellem disse myndigheder og den endelige modtager"(5). Kommissionen råder over oplysninger, der vedrører Kommissionens forbindelser med de berørte myndigheder. Disse myndigheder har ud over udgiftsanmeldelserne generelt ikke pligt til, blandt andet hvad angår EFRU, at give oplysninger om betalinger til den endelige modtager, idet denne forvaltning direkte henhører under deres kompetence i henhold til subsidiaritetsprincippet. Endvidere giver beretningen om betalingsopdelingen indirekte mulighed for at følge et program, under forudsætning af at der til en forpligtelse direkte er knyttet et program. For programmer, hvor der var indgået forpligtelser for flere på hinanden følgende år, var spørgsmålet, om det var afslutningen af de regnskabsmæssige forpligtelser eller afslutningen af programmerne (generelt ved periodens udløb), der skulle følges, uden at dette nødvendigvis førte til en ensartet fortolkning. Desuden må man huske på, at med omprogrammeringen af finansieringsplanen er der ikke længere sikkerhed for en tidsmæssig forbindelse mellem regnskabsmæssige forpligtelser og årlige trancher.

For strukturfondene, der er det område, hvor omfanget af acontobetalinger er størst, har Kommissionen set på alternative muligheder, som er baseret på oplysninger uden for regnskabet, med henblik på at opstille relevante oplysninger for regnskabsåret 1999, men der er dog ikke fundet en tilfredsstillende løsning.

I stedet for at fremlægge oplysninger, som har vist sig at have begrænset interesse, mente Kommissionen derfor, at det for regnskabsåret 1999 var bedre ikke at offentliggøre dem og koncentrere sig om at finde frem til en ny fremgangsmåde, at omdefinere de ønskede oplysninger og at analysere mulighederne for en effektiv gennemførelse. Der skal indføres større begrebsmæssig klarhed, hvad angår betalingstyper i forbindelse med omarbejdningen af finansforordningen, og der skal tages hensyn til den nye lovramme for programmeringsperioden 2000-2006 for strukturfondene, som giver en mere gennemskuelig forvaltning. Kommissionen har allerede gjort sig sine første overvejelser for hurtigt sammen med Revisionsretten at få fastlagt, hvilke oplysninger der skal gives i den nye programmeringsperiode (2000-2006) for strukturfondene. En lignende fremgangsmåde vil blive indledt for områderne interne politikker og foranstaltninger udadtil.

2. Bevillinger vedrørende tredjemands deltagelse

De bevillinger, der er fremført fra foregående regnskabsår vedrørende tredjemands deltagelse, og som er af en sådan art, at de aldrig annulleres, bliver fra nu af opført under tillægsbevillingerne for regnskabsåret. Det forklarer, hvorfor der er en forskel mellem de bevillinger, der er fremført fra foregående regnskabsår og opført i forvaltningsregnskabet for 1999, og de bevillinger der er fremført til følgende regnskabsår på forvaltningsregnskabet for 1998.

3. Uindfriede forpligtelser

De forpligtelser, der endnu ikke er indfriet med de fremførte bevillinger, der kan genanvendes, er ikke blevet annulleret, men er blevet opført sammen med alle de uindfriede forpligtelser, hvilket forklarer, hvorfor der er en stigning i begyndelsen af regnskabsåret på 11,362 mio. EUR.

KAPITEL 3

KONSOLIDERET BALANCE FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER PR. 31. DECEMBER 1999

Medmindre andet er angivet, er beløbene udtrykt i EUR

AKTIVER

>TABELPOSITION>

PASSIVER

>TABELPOSITION>

BEMÆRKNINGER TIL BALANCEN PR. 31. DECEMBER 1999

1. Denne balance tager hensyn til bestemmelserne i Europa-Kommissionens forordning om mængde- og værdifortegnelser og formueforvaltning, som trådte i kraft den 1. januar 1997. Indkøbsprisen for de materielle og immaterielle anlægsaktiver er medregnet i budgetudgifterne i det regnskabsår, hvor de er erhvervet. Indkøbsprisen medtages i balancen, indtil institutionen tager det pågældende aktiv ud af brug. Disse aktiver er modposteret på passivsiden under "egenkapital" og under "gæld" for den del af værdierne under langfristet leje/forpagtningskontrakt, som endnu ikke er betalt.

2. Som angivet i artikel 130 i Kommissionens forordning nr. 3418/93 om finansforordningens gennemførelse medregnes i balancen alle materielle og immaterielle anlægsaktiver, hvis indkøbspris har været lig med 400 EUR eller derover.

3. I henhold til bestemmelserne i afsnit 8 i forordningen om mængde- og værdifortegnelser(6) skal Kommissionen foretage afskrivninger for alle værdier undtagen grunde. Afskrivningerne beregnes efter den lineære metode og for et helt år ad gangen ("prorata temporis"-princippet anvendes ikke). I bilag 6 til forordningen om mængde- og værdifortegnelser findes en fortegnelse over, hvilke afskrivningssatser der har været gældende siden 1. januar 1997.

For første gang er afskrivningerne på materielle og immaterielle anlægsaktiver blevet bogført(7). Det er dog kun sket for følgende institutioner: Kommissionen(8), Revisionsretten og Den Europæiske Ombudsmand. Tallene fra det foregående år er ikke blevet justeret for ikke at ændre for meget på balancen for 1998 og i betragtning af, at Ombudsmanden og nogle af tjenestegrenene i Kommissionen ikke havde beregnet, hvor store afskrivningerne var pr. 31. december 1998.

DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABERS FORKLARENDE BEMÆRKNINGER TIL DEN KONSOLIDEREDE BALANCE

AKTIVER

II. IMMATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

Ved immaterielle anlægsaktiver forstås ikke-monetære aktiver, som kan identificeres og er uden fysisk substans, som for eksempel edb-programmer. Disse aktiver skal være en af institutionen kontrolleret ressource og give økonomiske fordele fremover.

I dette år har alle institutionerne bogført disse aktiver(9).

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

III. MATERIELLE ANLÆGSAKTIVER

A. Grunde og bygninger

Værdien af FFC's grunde og bygninger i Ispra og Geel svarer til den reelle værdi i velbevaret stand og er baseret på en vurdering foretaget af uafhængige eksperter i 1998.

Værdien af grunde og bygninger på de steder, hvor der er delegationer, er blevet omvurderet, og afskrivningerne er blevet beregnet(10). Ændringer i værdien i forhold til 1998 er blevet opført som andre justeringer for regnskabsåret.

I maj 1998 effektuerede Europa-Parlamentet sin købsoption vedrørende et bygningskompleks i Bruxelles; de endelige investeringsomkostninger (inkl. grund) beløber sig til 1097 mio. EUR. I henhold til to aftaleprotokoller indgået mellem Europa-Parlamentet og Kongeriget Belgien intervenerer sidstnævnte økonomisk i købet af grunden og finansieringen af byggemodningen. Protokollen indeholder en klausul om, at hvis Europa-Parlamentet flytter, overdrages grunden til den belgiske stat enten for et beløb, der er fastsat til 1 BEF, eller til markedsværdien. Der er som følge heraf foretaget en korrektion af grundværdien, som er opført på balancen med en værdi på 1 BEF.

C. + D. Inventar, bilpark og edb-udstyr

Fortegnelsen over disse midler i delegationerne er kun blevet delvis kontrolleret. Værdiændringerne i forhold til 31. december 1998 er blevet opført som andre justeringer (jf. nedenstående tabel III).

For forskningscentret i Ispra er dataene baseret på den fysiske fortegnelse, der er blevet foretaget. Derimod vil de endelige data i den fysiske fortegnelse over midler i de øvrige forskningscentre først være tilgængelige ved afslutningen af regnskabsåret 2000.

E. Leje, finansiering og lignende udgifter

Som angivet i artikel 7 i Kommissionens forordning om mængde- og værdifortegnelser opføres leasing og langtidsleje i mængde- og værdifortegnelsen, når følgende tre betingelser er opfyldt:

- risici og fordele forbundet med genstanden er overdraget til lejeren

- lejemålet kan kun opsiges ved at betale en erstatning

- lejen sikrer, at udlejer får dækning for sin investering samt en vis fortjeneste.

Hvis en af de tre betingelser ikke er opfyldt, opføres de pågældende genstande som forpligtelser under stregen.

G. Nuværende anlægsaktiver og forskud på materielle anlægsaktiver

Visse repræsentationers og delegationers bygninger, som oprindelig blev finansieret af EKSF, er opført under denne post på balancen. Selv om EKSF ved udgangen af 1995 havde fået hele beløbet tilbagebetalt, optræder disse ejendomme stadig på EKSF's balance, så længe notarialakterne ikke er underskrevet.

For Rådets bygning er ejendommen ikke blevet overdraget i 1999, og betalingerne er derfor opført under dette punkt.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

IV. FINANSIELLE ANLÆGSAKTIVER

De finansielle anlægsaktiver drejer sig dels om kapitalinvesteringer, der skal sikre en varig forbindelse, og som betragtes som støtte til Det Europæiske Fællesskabs aktiviteter, dels om investeringer, der skal hjælpe modtagerne med at udvikle deres projekter.

Hertil regnes også sikkerhedsstillelser og varige forskud samt Garantifondens nettoaktiver. Det skal bemærkes, at der skal skelnes mellem de sikkerhedsstillelser, som Det Europæiske Fællesskab bevilger til tredjemand, og Garantifonden, som skal dække risici i forbindelse med lån til tredjelande.

A. Investering i tilknyttede organer

A.1. Bidrag

Bidrag til Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (EBRD)

Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling har fået tilført en kapital på 10 mia. ECU, hvoraf Fællesskabet har indbetalt 3 %. Den frigjorte del af denne kapital udgør 30 %, og Kommissionen har betalt hele beløbet.

Bankens repræsentantskab besluttede på sit årlige møde den 15. april 1996 at fordoble tegningskapitalen. I overensstemmelse med denne beslutning har Fællesskabet tegnet yderligere 30000 aktier til hver 10000 EUR. Denne foranstaltning omfatter indbetalte aktier og aktier, der kan kræves indbetalt, således at 22,5 % af de tegnede aktier er helt indbetalte aktier og resten aktier, der kan kræves indbetalt.

Denne konto omfatter den samlede kapital, som er indkaldt og tegnet i EBRD. De betalinger, som endnu ikke er foretaget i forbindelse med den frigjorte kapitalandel, svarende til 57712500 EUR, er opført som kortfristet gæld (6,4 mio. EUR), og som langfristet gæld (51,3 mio. EUR). De betalinger, som endnu ikke er foretaget i forbindelse med den ikke-frigjorte kapitalandel, svarende til 442,5 mio. EUR, opføres som forpligtelser under stregen.

Bidrag til Den Europæiske Investeringsfond (EIF):

I henhold til Rådets afgørelse af 6. juni 1994 deltager Det Europæiske Fællesskab repræsenteret ved Kommissionen i Den Europæiske Investeringsfonds kapital med et samlet beløb på 600 mio. EUR svarende til 30 % af EIF's kapital. Den frigjorte del af kapitalen udgør 20 %, og Kommissionen har betalt hele beløbet.

Som i forbindelse med bidragene til EBRD opføres de betalinger, som stadig mangler at blive gennemført i forbindelse med den ikke-frigjorte kapitalandel, dvs. 80 % eller 480,00 mio. Euro, som forpligtelser under stregen.

B. Øvrige finansielle anlægsaktiver:

B.1. Bidrag

Herunder opføres kapitalandele, som erhverves med det formål at hjælpe modtagerne med at udvikle deres projekter.

Bidrag til ECIP-programmet

Denne konto viser Fællesskabets anparter i og udlån til "joint ventures", der gennemføres inden for ECIP-programmet (European Community Investment Partners).

Eurotech capital, Venture consort og JOP

"Eurotech capital" er et instrument, der tager sigte på, via et net af investorer med risikovillig kapital, at fremme finansieringen af højteknologiprojekter, der iværksættes af små og mellemstore virksomheder. Der er siden 1990 blevet udbetalt bidrag til "Eurotech capital", som udgør forskud, der tilbagebetales på visse betingelser ved kontraktens udløb.

"Venture consort" er et instrument, der tager sigte på at fremme etableringen af tværnationale konsortier, som investerer risikovillig kapital i små og mellemstore virksomheder. Det er et redskab, som siden 1985 er blevet brugt til at foretage investeringer i SMV'er, der udvikler innovative projekter.

"Joint Venture" under PHARE/TACIS-programmet (JOP) har til formål at fremme oprettelse og udvikling af joint ventures i Central- og Østeuropa og i de nye uafhængige stater.

Da der i alle tre tilfælde er tale om risikovillig kapital, er det yderst vanskeligt at vurdere bidragenes reelle nutidsværdi. Efter forsigtighedsprincippet er der foretaget en værdikorrektion af disse bidrag svarende til 100 %, som er opført i balancen med en nulværdi.

>TABELPOSITION>

B.3. Sikkerhedsstillelser og bevilgede forskud

Dette punkt omfatter de anlægsaktiver, der ikke er opført under materielle aktiver, f.eks. udbetalte sikkerhedsstillelser og garantier, forskud på faste udgifter til bygninger og den driftskapital, der er udbetalt til tredjeparter samt Garantifonden.

Garantifond

Denne fond skal dække risici i tilknytning til lån og lånegarantier i forbindelse med lån til tredjelande eller projekter i disse lande.

Den blev oprettet med Rådets forordning nr. 2728/94 af 31. oktober 1994.

Fondens midler kommer fra udbetalinger over det almindelige budget, renter af investering af fondens disponible midler og fra inddrivelser hos debitorer, der har misligholdt deres forpligtelser, eftersom Fonden har udbetalt garantien. Garantifonden fik for første gang tilført midler fra det almindelige budget i december 1994. Fondens finansielle forvaltning er overdraget til EIB i overensstemmelse med et mandat fra Fællesskabet.

Beløbet på aktivsiden i Kommissionens balance svarer til Fondens nettoaktiver pr. 31. december 1999.

I betragtning af at denne fond på ethvert tidspunkt skal dække risici i tilknytning til debitorers misligholdelse, er der af forsigtighedshensyn blevet hensat et beløb til dækning af risici og udgifter på i alt 1205231971,16 EUR svarende til målbeløbet(11) for Garantifonden beregnet på grundlag af udestående pr. 31.12.99. Beløbet på 107900000 EUR, som svarer til overskuddet fra Garantifonden, som skal tilbageføres til EU's budget inden for første kvartal 2000, er opført som egenkapital.

>TABELPOSITION>

V. LANGSIGTEDE FORDRINGER

Dette punkt omfatter De Europæiske Fællesskabers fordringer på mere end et år på medlemsstater, tredjelande og tredjeparter, som er opstået i forbindelse med lån bevilget ved hjælp af lånoptagelser eller budgetmidler og i forhold til tredjeparter inden for rammerne af MEDIA-programmet.

A. Lån udbetalt over budgettet

Denne konto omfatter først og fremmest lån foretaget med risikovillig kapital og lån på særlige betingelser, der ydes inden for samarbejdet med tredjelande. Hertil kommer lån til fremme af "joint-ventures"-investeringer i Asien, Latinamerika, Middelhavsområdet og Sydafrika inden for ECIP-programmet.

I 1991 blev der ydet et lån på 175 mio. EUR til Tyrkiet som led i den finansielle bistand til de lande, der blev mest berørt af Golfkrisen.

Kontoen omfatter desuden de lån, der ydes som led i MEDIA II-programmet, da Kommissionen har indgået kontrakterne direkte med låntagerne. Eftersom tilbagebetalingen i henhold til kontrakterne er betinget af projekternes altid uforudsigelige succes, er der blevet konteret en afskrivning for dette regnskabsår af de lån, som definitivt er blevet konverteret til tilskud.

Også andre, mindre lån ydet over bevillinger på budgettet er opført under denne post. Der er tale om lån til vandrende arbejdstagere og byggelån til EU-tjenestemænd.

Detaljerede oversigter over disse lån findes i bind II.

B. Lån ydet gennem lånoptagelser

Rådet har i medfør af traktaten mulighed for med enstemmighed at vedtage garanti- eller lånoptagelsesprogrammer, hvis det vurderes at være nødvendigt for at nå Fællesskabets mål. Forpligtelserne i forbindelse med de lån, som De Europæiske Fællesskabers (EF) optager, påhviler direkte Det Europæiske Fællesskab og ikke de enkelte medlemsstater.

For at give et troværdigt og fuldstændigt billede af formuesituationen, den finansielle situation og det opnåede resultat, for så vidt angår de aktiver, der repræsenteres af lån, opføres denne aktivitet i balancen og på indtægts- og udgiftskontoen.

Balancen for disse finansielle aktiviteter er i Kommissionens balance blevet konsolideret efter den samlede integrationsmetode.

I bind II findes en række detaljerede tabeller med oplysninger om balancerne, udgifts- og indtægtskontiene og de lån, der er ydet til de finansielle aktiviteter under dette udgiftsområde.

For långivningen ved hjælp af lånoptagelser fordeler indtægterne fra långivningen og udgifterne til lånoptagelsen sig i regnskabsåret 1999 på følgende måde:

>TABELPOSITION>

Efter aftale påtager EIB sig risikoen i forbindelse med NIC-instrumentet. Overskuddet krediteres derfor EIB.

Udviklingen i den samlede långivning fra De Europæiske Fællesskaber har været som følger:

>TABELPOSITION>

Lånebeløbet pr. 31. december 1999 for ECIP-lån og lån bevilget gennem lånoptagning opføres under punktet langsigtede fordringer, nar der er tale om den del af lånene, der har en løbetid på over et år, og under kortsigtede fordringer, nar der er tale om den del, der forfalder I årets løb. I betragtning af MEDIA II-lånenes uforudsigelige løbetid er lånebeløbet pr. 31. december 1999 opført under langsigtede fordringer.

For de øvrige lån, der bevilges over budgetmidlerne, har det ikke indtil dato været muligt at foretage denne skelnen. De er derfor opført under punktet langsigtede fordringer.

>TABELPOSITION>

C. Andre langsigtede fordringer

Under denne post opføres lån ydet inden for rammerne af MEDIA I-programmet, der har til formål at fremme udviklingen af den audiovisuelle industri i Europa. Da disse lån ikke er indgået mellem Kommissionen og den endelige modtager, er de ikke opført som lån ydet over budgettet. Ligesom for lån ydet inden for MEDIA II-programmet er tilbagebetalingen betinget af projekternes økonomiske succes. Derfor er der blevet bogført en afskrivning på 14,6 mio. EUR for dette regnskabsår for de lån, som definitivt er blevet konverteret til tilskud.

Under dette punkt opføres også Kongeriget Belgiens finansielle intervention (jf. bemærkning III.A), som andrager 176 mio. EUR og skal betales over en periode på mindst 10 år med forfald i 2008.

VI. LAGRE

Under dette punkt opføres værdien af beholdningen pr. 31. december 1999 af kontormateriel og andre forbrugsgoder. Værdien er i overensstemmelse med institutionernes fælles metode til beregning af lagerværdien beregnet på grundlag af prisen for de seneste leveringer og omregnet på grundlag af årets sidste EUR-kurs.

Under dette punkt opføres desuden Det fælles Forskningscenters videnskabelige og tekniske materiel. I overensstemmelse med forsigtighedsprincippet foretages der en årlig vurdering af lagrene af tungt vand, fissile materialer samt prøveudtagninger til industriel og videnskabelig brug. Det opføres på balancen til deres handelsværdi, der er lavere end den faktiske udgift(12).

Dette punkt omfatter også OPOCE's lagre af publikationer, som værdisættes efter særlige vurderingsbestemmelser(13).

>TABELPOSITION>

VII. KORTSIGTEDE FORDRINGER

A. Langsigtede fordringer, der forfalder i årets løb

Under dette punkt opføres den del af de langsigtede fordringer, som forfalder i årets løb.

B. Løbende fordringer

B.2. Fordringer på medlemsstater

- EUGFL-Garantifonden: Denne konto omfatter dels fordringerne på medlemsstaterne (3516848,84 EUR) i tilknytning til regnskabsafslutningen for EUGFL-Garantifonden.

Dels omfatter den for første gang de beløb, der tilkommer EUGFL-Garantifonden, og som er blevet angivet af medlemsstaterne og registreret i debitorernes bogholderi ved regnskabsårets afslutning. Dette beløb er på 1041928526,4 EUR og består delvis af fordringer, hvis inddrivelse er meget lidt sandsynlig. Under anvendelse af forsigtighedsprincippet bør EU yde dækning for en del af dette beløb. Kommissionen er imidlertid ikke i stand til nøjagtigt at beregne indvirkningen af denne for høje ansættelse, idet reglerne ikke giver Kommissionen mulighed for at indhente de fornødne oplysninger(14). Derfor er der foretaget en korrektion af værdien af tvivlsomme fordringer med 100 %, også for ikke at overvurdere fordringerne.

Fra og med regnskabsåret 2000 er det med forordning (EF) nr. 2761/99 blevet obligatorisk for medlemsstaterne at meddele disse data hvert kvartal. Ud fra denne meddelelse skal det fremgå, hvilke fordringer det er så godt som umuligt at inddrive, selv om inddrivelsesprocedurerne ikke juridisk set er opgivet. Der vil så kunne foretages en mere nøjagtig ansættelse af disse fordringer.

- Moms, som skal inddrives hos medlemsstaterne. Under denne konto opføres fordringer opstået ved, at institutionerne har betalt afgifter, der skal inddrives hos medlemsstaterne.

- Andre fordringer. De 163 mio. EUR er de fordringer på medlemsstaterne, der har kunnet bestemmes og fastlægges korrekt. For andre fordringer, der ikke har kunnet bestemmes som sikre, likvide og forfaldne, er der udarbejdet overslag, og de er opført som p.m. i Kommissionens regnskab. De er medtaget i tabel 3 på følgende side.

Dels omfatter denne konto de af Fællesskabernes fordringer på medlemsstaterne: 25,6 mio. EUR ifølge ændrings- og tillægsbudget nr. 5/99, som er blevet betalt den 1. januar 2000, og 73 mio. EUR ifølge indkaldelsen af midler til lånereserven og lånegarantien.

Dels omfatter den egne indtægter på i alt 1951876314,39 EUR, som er konstateret af medlemsstaterne i henhold til artikel 6, § 2, litra b), i forordning 1552/89, men ikke stillet til rådighed for Fællesskaberne, fordi de endnu ikke er indgået, eller der ikke er stillet sikkerhed herfor, eller i modsat fald når de er blevet anfægtet.

Dette beløb er en overvurdering af De Europæiske Fællesskabers reelle fordringer, eftersom dette særskilte regnskab over traditionelle egne indtægter for en stor dels vedkommende omfatter beløb, som det er tvivlsomt vil kunne inddrives.

Under anvendelse af forsigtighedsprincippet bør Det Europæiske Fællesskab yde dækning for en del af dette beløb. Fællesskabet er imidlertid ikke i stand til nøjagtigt at beregne indvirkningen af denne for høje ansættelse, idet reglerne ikke giver Kommissionen mulighed for at indhente de fornødne oplysninger. Det ville kræve en detaljeret analyse af oplysninger, som kun er tilgængelige på lokalt niveau i medlemsstaterne. For ikke at overvurdere fordringerne er der for første gang blevet foretaget en værdikorrektion af tvivlsomme fordringer med 100 %, hvilket er opført under aktiver på balancen og modregnet i værdien af kontoen for fordringerne på medlemsstaterne.

For at forbedre værdiansættelsen af disse fordringer har Kommissionen forelagt et forslag til ændring af forordning (EØF, Euratom) 1552/89 for blandt andet at styrke proceduren til nulansættelse af uinddrivelige fordringer for medlemsstaterne.

>TABELPOSITION>

Tabel 1

A-REGNSKABET: FASTLAGTE EGNE INDTÆGTER OG SALDO TIL INDDRIVELSE VED SLUTNINGEN AF REGNSKABSÅRET 1999

>TABELPOSITION>

Tabel 2

SÆRSKILT REGNSKAB: FASTLAGTE EGNE INDTÆGTER SAMT SALDO TIL INDDRIVELSE VED SLUTNINGEN AF REGNSKABSÅRET 1999

>TABELPOSITION>

Tabel 3

OVERSLAG OVER FORDRINGER VED REGNSKABSÅRETS UDGANG 1999

>TABELPOSITION>

B.3. Fordringer på EU-organer

Under dette punkt opføres diverse tilgodehavender, som De Europæiske Fællesskaber har hos fællesskabsorganer, der ikke indgår i det konsoliderede regnskab, men for hvem institutionerne betaler visse udgifter, som siden inddrives.

B.4. Diverse debitorer

Under denne konto opføres de fordringer, der opstår som led i De Europæiske Fællesskabers aktiviteter, herunder:

1. Inddrivelsesordrer, der er opført i regnskabet som en indtægt pr. 31. december 1999, for så vidt som der er tale om fastlagte fordringer, som endnu ikke er inddrevet.

Herudover omfatter denne konto fordringer i forbindelse med bøder for indgreb i den frie konkurrence, som er suspenderet, og som er omfattet af en bankgaranti. Bankgarantierne, som er modtaget som bøder, beløber sig til 724,6 mio. EUR. Det skal bemærkes, at i forbindelse med ikke-inddrevne bøder er et beløb på 1067 EUR suspenderet som følge af et sagsanlæg mod Kommissionens beslutning. Desuden er der midlertidigt indkasseret et beløb på 154,3 mio. EUR.

2. Alle debitorer i forbindelse med lån, der er ydet ved hjælp af lånoptagelser.

3. Alle fordringer i forbindelse med Garantifondens interventioner. Disse fordringer fordeler sig som følger:

>TABELPOSITION>

Som følge af risikoen for, at visse beløb ikke kan inddrives, og af forsigtighedshensyn er der opført en korrektion svarende til 100 % af de interventioner over Garantifonden, som debitorerne ikke har kunnet tilbagebetale pr. 31. december 1999. Denne korrektion er opført under aktiver på balancen og modregnes i værdien af fordringerne.

4. De udbetalinger i form af budgetforskud, der er foretaget til offentlige eller private mellemled, som af Kommissionen har fået til opgave at sikre forvaltningen, og at de kommer ud til de endelige modtagere, enten i kraft af regler eller i kraft af kontraktbestemmelser. Beløbet er på 622,4 mio. EUR (inklusive bankrenter på 10,8 mio. EUR) og udgør således de midler, som mellemleddene var i besiddelse af pr. 31. december 1999.

C. Diverse fordringer

Denne konto omfatter især institutionens fordringer på personalet. Der er hovedsagelig tale om lønforskud og andre beløb, der skal inddrives.

VIII. INVESTERING AF LIKVIDE MIDLER

>TABELPOSITION>

IX. DISPONIBLE VÆRDIER

>TABELPOSITION>

Under dette punkt opføres institutionernes indeståender på konti i de forskellige medlemsstater og i EFTA-landene (statskassen eller centralbanken), og på anfordringskonti samt tilgodehavender i forskudsforvaltninger og bikasser. Desuden opføres under dette punkt beløb, der stammer fra långivning ved hjælp af lånoptagelser og långivning med det formål at forbedre vandrende arbejdstageres boligforhold.

Efter at 2 banker i tredjelande er gået fallit, må det forudses, at indeståender på anfordring i disse banker til et samlet beløb på 1,38 mio. EUR. er tabt. Som følge heraf og af forsigtighedshensyn er der på aktivsiden opført en korrektion af værdien af finansieringskontiene, og den modregnes i værdien af forskudsforvaltningskontoen.

>TABELPOSITION>

X. INTERIMSKONTI

>TABELPOSITION>

Under dette punkt opføres indgående renter, hovedsagelig påløbne, men endnu ikke forfaldne renter på udlån, investeringer og swap, forudbetalte omkostninger og diverse bogføringspligtige udgifter, dvs. udgifter, som det ikke har været muligt at bogføre inden afslutningsdatoen.

PASSIVER

I. EGENKAPITAL

A. Nettokapital fra økonomiske justeringer

>TABELPOSITION>

B. Regnskabsårets balance

>TABELPOSITION>

C. Overskud ved lånoptagelses-/långivningsaktiviteterne

Dette punkt omfatter den fremførte saldo og regnskabsårets saldo for långivning på grundlag af lånte midler.

>TABELPOSITION>

I 1998 blev en del af fortjenesten ved låneaktiviteter opført på budgettet (77,2 mio. EUR).

II. HENSÆTTELSER TIL RISICI OG UDGIFTER

>TABELPOSITION>

I betragtning af de risici, der er forbundet med udlånsaktiviteter til tredjelande, er der blevet hensat et beløb til dækning af risici og udgifter i forbindelse med Garantifondens nettoaktiver, eksklusive overskuddet fra Garantifonden, som skal tilbageføres til det almindelige budget inden for første kvartal 2000 (jf. bemærkning IV.B.3 på aktivsiden).

III. LANGFRISTET GÆLD

Dette punkt omfatter gæld med en løbetid på over et år.

>TABELPOSITION>

De detaljerede tabeller over optagne lån findes i bind II.

Personalebevillinger: Dette punkt omfatter midler til arbejdsløshedsunderstøttelse for midlertidigt ansatte i alle institutioner, 9,3 mio. EUR, og til velfærd for lokalt ansatte i Kommissionen, der gør tjeneste i tredjelande, 9,6 mio. EUR.

Modtagne sikkerhedsstillelser og garantier: Der er tale om de tilbageholdelser, der er foretaget som sikkerhed for bygge- og anlægsarbejder, og om garantikontiene for regnskabsførere, underordnede regnskabsførere og forskudsforvaltere.

Leasing: Dette punkt omfatter gæld i forbindelse med leasing på over et år.

Kapitaldeltagelse i EBRD for den frigjorte del af den tegnede kapital (jf. bemærkning IV.A.1 Aktiv).

Andet: Efter at Europa-Parlamentet har effektueret sin købsoption, skal det tilbagebetale investeringsomkostningerne (jf. bemærkning III.A Aktiv).

>TABELPOSITION>

Den samlede lånoptagelse pr. 31. december 1999 opføres under punktet for langsigtet gæld, hvis der er tale om lån med en løbetid på over et år, og under kortsigtet gæld, hvis der er tale om lån med en løbetid på under et år.

>TABELPOSITION>

IV. KORTFRISTET GÆLD

A. Langsigtet gæld, der forfalder i årets løb

Dette punkt omfatter optagne lån med en løbetid på under et år og langsigtet gæld, der forfalder i årets løb i forbindelse med leasing, kapitaldeltagelse i EBRD og erhvervelse af Parlamentets bygningskompleks (jf. ovenstående tabel).

B. Anden finansiel gæld

>TABELPOSITION>

C. Løbende gæld

C.1. Medlemsstater og EFTA-lande

Dette punkt omfatter gælden over for de af EFTA-landene, der er medlemmer af EØS. Desuden omfatter punktet 1999-regnskabsårets saldo for disse landes deltagelse, et beløb på 10789056,50 EUR(15), og 1998-regnskabsårets saldo på 866729,14. EUR, som endnu ikke er blevet afregnet.

C.2. EU-organer

Denne konto omfatter institutionernes gæld til EU-organer.

Endvidere omfatter den tilbageholdelser og tilbagebetalinger i forbindelse med byggelån ydet til EU-tjenestemænd og finansieret af EKSF, og som skal tilbagebetales til EKSF.

C.3. Bevillinger, som skal fremføres

>TABELPOSITION>

C.4. Diverse kreditorer

Under denne konto opføres gæld fra De Europæiske Fællesskabers aktiviteter.

D. Anden gæld

Der er hovedsagelig tale om gæld til personalet og indtægter, der skal overføres til forskellige organer og andre tredjeparter.

V. INTERIMSKONTI

>TABELPOSITION>

Under dette punkt opføres desuden bogføringspligtige indtægter, dvs. indtægter, som det ikke har været muligt at bogføre endeligt inden afslutningsdatoen, og indtægter, der kan genanvendes. Det omfatter også ikke forfaldne renter på optagne lån og swaps.

Indtægter fra bøder i forbindelse med overtrædelse af den fri konkurrence (154289546 EUR) opføres på en bogføringspligtig indtægtskonto, for det tilfælde at tredjemand har indbragt en sag for Domstolen. Hvis afgørelsen falder ud til tredjemands fordel, skal de pågældende beløb øjeblikkeligt tilbagebetales. Så længe Domstolen derfor ikke har fældet endelig dom i den indbragte sag, kan indtægterne ikke konteres budgettet ved deres opkrævning.

Dette punkt omfatter desuden fortjenesten ved konversion af monetære poster, undtagen likvide midler.

KAPITEL 4

FORPLIGTELSER UNDER STREGEN

EVENTUEL GÆLD OG FORDRINGER FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER PR. 31. DECEMBER 1999

EVENTUEL GÆLD PR. 31.12.1999

>TABELPOSITION>

EVENTUELLE FORDRINGER PR. 31.12.1999

>TABELPOSITION>

FORKLARENDE BEMÆRKNINGER

FORPLIGTELSER UNDER STREGEN - EVENTUEL GÆLD OG FORDRINGER

1. I forbindelse med de opdelte bevillinger beløb de uindfriede forpligtelser sig den 31. december 1999 til 70931479082,22 EUR, hvoraf 4442806119,380 EUR dækkes af betalingsbevillinger fremført fra 1999 til 2000.

Det skal understreges, at forpligtelser til strukturudgifter på omkring 435 mio. EUR endnu ikke var indfriet på grund af verserende søgsmål. Kommissionen kan ikke lade sådanne beløb bortfalde, selv om man i lyset af tidligere erfaringer på dette felt kunne formode, at mange af disse forpligtelser ikke vil føre til udbetaling.

2. Den planlagte støtte, som der ikke findes nogen forpligtelser for, skyldes, at Kommisionen har forpligtet sig for nogle beløb, hvortil der ikke var opført forpligtelsesbevillinger i budgettet.

2.1 + 2.2. Kommissionen opfatter den bevillingsramme, der blev fastsat i Edinburgh, som en udgiftsforpligtelse, Fællesskabet har indgået over for medlemsstaterne. Det skal understreges, at 1999-budgettet skal udarbejdes på en sådan måde, at denne ramme overholdes. Dette er grunden til, at den planlagte støtte, som ikke er omfattet af forpligtelser, for strukturfondenes og Samhørighedsfondens vedkommende er blevet beregnet på grundlag af Edinburgh-rammen, hvorfra man har trukket de budgetforpligtelser, der er blevet gennemført i perioden 1994-1999. På denne måde beregner man på baggrund af hele planlægningsperioden 1994-1999, hvor store de samlede forpligtelser over for medlemsstaterne er efter den 31. december 1999 i forbindelse med fællesskabsstøtterammerne, fællesskabsinitiativerne og Samhørighedsfonden (ekskl. bevillinger til bedrageribekæmpelse, miljøvurderinger, overgangsforanstaltninger og nyskabende foranstaltninger). Ifølge det regnskabsmæssige forsigtighedsprincip opnår man herved et overblik over, hvor store forpligtelser der højst kan blive tale om for disse fonde.

Forpligtelsesbevillingerne for programperioden 2000-2006, som Det Europæiske Råd vedtog i Berlin, beløber sig i 1999-priser til henholdsvis 195010 mio. EUR for strukturfondene og 18000 mio. EUR for Samhørighedsfonden.

2.3 til 2.5. Der er tale om påtænkt støtte uden forpligtelsesbevillinger, fordi Kommissionen besluttede at indgå forpligtelser, som ikke var dækket af forpligtigelsesbevillingen på budgettet.

3. EUGFL, Garantisektionen

3.1. I forbindelse med Garantisektionen under Den Europæiske Udviklings- og Garantifond for Landbruget, er det de betalinger, som medlemsstaterne foretager i perioden mellem den 16. oktober og den 15. oktober i det efterfølgende år, der bogføres, forudsat at regnskabsføreren har fået meddelelse om forpligtelser og programmering inden den 31. januar. De betalinger, som medlemsstaterne har foretaget i perioden fra den 16. oktober til den 31. december 1999, er inkluderet i forpligtelserne under stregen.

3.2. Eventuelle udgiftsbeløb til medlemsstaterne fastsættes ifølge proceduren for regnskabsafslutning. Fastsættelsen af de endelige udgiftsbeløb og deres kontering på budgettet afhænger af, hvor længe domstolsproceduren varer.

4.1. Sikkerhedsstillelsen er retligt set baseret på de lån, som EIB havde undertegnet den 31. december 1999 (inkl. lån til tre medlemsstater, som blev bevilget før deres tiltrædelse). Det skal imidlertid bemærkes, at disse lån endnu ikke er fuldstændig udbetalt. Den 31. december 1999 var lånebeløbet på 10253 mio. EUR (10184 mio. EUR, hvis man ikke medregner de lande, der er blevet medlem); dette beløb er altså ikke forbundet med den store risiko for EU. Af det samlede udbetalte beløb pr. 31. december 1999 (13884 mio. EUR) er der blevet tilbagebetalt 3631 mio. EUR.

I nedenstående tabel ses de årlige overslag over udeståendet for de EIB-lån, der garanteres over det almindelige budget (omfatter ikke de tredjelande, der er blevet medlemsstater), beregnet på grundlag af de pr. 31. december 1999 udbetalte beløb.

>TABELPOSITION>

For de lån, som EIB har ydet, og som er omfattet af garantier opført på fællesskabsbudgettet (15624 mio. EUR), har Fællesskabet fra tredjemand opnået følgende garantier:

- 82,9 % statsgarantier eller lignende

- 0,9 % garantier fra offentlige institutioner

- 5,7 % garantier fra private penge- eller kreditinstitutter

- 8,8 % garantier fra et konsortium af penge- eller kreditinstitutter

- 1,7 % garantier fra andre institutioner.

4.2. Fællesskabet har modtaget garantier fra tredjemand for de garantier, som De Europæiske Fællesskaber har ydet i forbindelse med låntagning/långivning. De modtagne garantier kan opdeles på følgende måde :

>TABELPOSITION>

Det skal bemærkes, at Fællesskabet ikke har modtaget garantier fra tredjemand for lån ydet i forbindelse med den økonomiske bistand og fødevarebistand. Disse lån på 1665,4 mio. EUR er garanteret over Garantifonden.

4.3. Den 31. december 1999 havde EIF undertegnet garantier for i alt 2782 mio. EUR, hvilket er ensbetydende med, at maksimumsrisikoen for Det Europæiske Fællesskab er på 927,8 mio. EUR, (eftersom den kapital, som EIF har tegnet, svarer til 89,95 %). I betragtning af at Det Europæiske Fællesskabs deltagelse i EIF's kapital i alt er på 600 mio. EUR, vil Fællesskabet i værste fald kunne komme til at betale 327,8 mio. EUR tilbage. Det skal understreges, at den del af kapitalen, som Det Europæiske Fællesskab har tegnet, og som ikke er blevet frigjort (80 % eller 480 mio. EUR), også er opført under forpligtelserne under stregen som en eventuel gæld (punkt 9)

5.1. Leje, finansiering og lignende udgifter

Kontoen omfatter værdier, der er omfattet af en lejekontrakt med købsoption.

5.1.1. Europa-Parlamentet

Europa-Parlamentet indgik i marts 1994 en forpagtningskontrakt med købsoption for et bygningskompleks i Strasbourg til en af Europa-Parlamentet anslået førstegangsinvestering (nutidsværdien i december 1998) på 454 mio. EUR, hvoraf de franske myndigheder har påtaget sig 10 mio. EUR svarende til 40 % af grundudgiften. Følgelig er det beløb, der anslået påhviler Europa-Parlamentet, af størrelsesordenen 444 mio. EUR. Der var på datoen for balancens opgørelse betalt tre lejemål på i alt 43 mio. EUR.

Herudover har Europa-Parlamentet indgået kontrakter om leje af edb-udstyr, hvor lejen beløber sig til ca. 0,4 mio. EUR, samt huslejekontrakter til ca. 18 mio. EUR.

5.1.2. Domstolen

Domstolen indgik den 15. november 1994 en leje/købskontrakt med den luxembourgske regering vedrørende bygningerne i "Palais", der benævnes Anneks A, B og C. Bygningerne omfatter et bruttoareal på henholdsvis 26635 m2, 24505 m2 og 14809 m2.

Domstolen er lejer under hele kontrakten og kan kun effektuere købsoptionen, efter at salgsprisen er fuldstændig betalt (art. 8, stk. 4) og senest den 31.12.2015. Med virkning fra den 1. januar 1997 er det årlige beløb, som Domstolen skal betale, ifølge bilag nr. 1 til kontrakten blevet nedsat til 405 mio. LUF.

Salgsprisen fastsættes af en uafhængig ekspert, der udpeges i fællesskab af parterne (art. 9). Selskabet KPMG er blevet udpeget til ekspert.

Ekspertens konklusioner gengives i nedenstående oversigter:

Salgspris pr. 31.12.1998

>TABELPOSITION>

Salgspris pr. 31.12.1999 (anslået)

>TABELPOSITION>

Hvis budgetmyndigheden havde besluttet at betale hele den uindfriede saldo den 31. december 1999 i stedet for den i kontrakten foreskrevne årlige leje, ville det beløb, der skulle betales, have været på 2,62 mia. LUF eller 65,06 mio. EUR

5.2. Langfristet leje

Kontoen omfatter bygninger under langfristet lejekontrakt (oprindelig løbetid over fem år) uden købsoption. Kontrakterne kan enten være leje- eller forpagtningskontrakter. De anførte beløb svarer til de forpligtelser, som mangler at blive betalt i den resterende kontraktperiode, med undtagelse af Domstolens Palais-bygning, som er omfattet af en lejekontrakt med ubegrænset løbetid, og i stedet opføres derfor et års husleje.

Kommissionen

5.2.1. Byggegrund på 2,29 ha i Luxembourg, som er forpagtet for 29 år.

5.2.2. Under denne konto opføres de af Kommissionens bygninger, som er omfattet af en langvarig lejekontrakt eller en forpagtningsaftale, som ikke opfylder de tre krav, der er indeholdt i artikel 7 i forordningen om mængde- og værdifortegnelser (jf. forklarende bemærkninger til balancen, punkt III.E). De opførte beløb svarer til den leje, der endnu mangler at blive betalt i henhold til lejekontraktens bestemmelser, samt ejendomsskat. Beløbet kan opdeles på følgende måde:

>TABELPOSITION>

5.2.3. Kommissionens bygninger i Luxembourg omfattet af en lejekontrakt.

5.3. Operationel leasing

Da der er tale om beløb, der ikke er regnskabsmæssigt opgjort, er tallene her ikke endelige. Kontoen omfatter bygninger omfattet af lejekontrakter med købsoption eller langfristede lejekontrakter (løbetid på mere end fem år). Beløbene svarer til den leje, der i henhold til kontraktvilkårene mangler at blive betalt.

8. Pensionsforpligtelser

Bestemmelserne for Fællesskabets pensionsordning er fastsat i vedtægten for tjenestemænd ved De Europæiske Fællesskaber, navnlig kapitel 3 om pensioner i afsnit V om tjenestemandens indtægter og sociale sikring samt bilag VIII om pensionsordningen. Bestemmelserne er direkte gældende i alle medlemsstater.

Pensionsordningen omfatter de forskellige former for pension (alders-, invalide- og efterladtepension) og desuden betalingen af familieydelser.

I henhold til artikel 83 i vedtægten sker udbetalingen af de ydelser, der er fastsat i pensionsordningen, over Fællesskabernes budget (via det interinstitutionelle kapitel A.19 om pensioner og udtrædelsespenge). Medlemsstaterne garanterer tilsammen udbetalingen af disse ydelser i henhold til den for finansiering af disse udgifter fastsatte fordelingsnøgle (stk. 1, første afsnit).

Tjenestemændene bidrager desuden med en tredjedel til den langsigtede finansiering af pensionsordningen gennem et obligatorisk bidrag, der er fastsat til 8,25 % af grundlønnen (stk. 2).

Udgifterne til ordningen dækkes således over budgettet (Kommissionens budget) og ved hjælp af bidrag, og ydelserne garanteres i fællesskab af medlemsstaterne.

De anslåede pensionsforpligtelser beregnes (i henhold til de finansieringsprincipper, der er fastsat i artikel 83 i vedtægten) i overensstemmelse med IAS19-standardregnskabet. Ifølge dette internationale standardregnskabssystem fastsættes arbejdsgiverens aktuarmæssige forpligtelse på grundlag af en antagelse om ordningens kontinuitet i hele den erhvervsaktive periode under hensyntagen til forventede lønforhøjelser. Den aktuarmæssige beregning af forpligtelsens størrelse er baseret på princippet om akkumulerede rettigheder.

Beregningen af pensionsforpligtelserne er baseret på en aktuarmæssig undersøgelse, der er foretaget på grundlag af data pr. 31. december 1998 og justeret pr. 31. december 1999 på grundlag af de supplerende rettigheder, der er erhvervet i 1998 og 1999.

Forpligtelserne vedrører pensionsrettigheder for følgende grupper :

1. Tjenstgørende personale pr. 31. december 1999 i de EU-institutioner og -agenturer, der er omfattet af Fællesskabets pensionsordning

2. Modtagere af alderspension

3. Modtagere af efterladtepension

4. Uforsørgede børn

5. Modtagere af invalidepension

6. Nuværende og tidligere medlemmer af Kommissionen

Aktuarberegningen er baseret på IAS 19-normen, navnlig på følgende parametre:

1. Ajourførte dødelighedstabeller

2. Beregningsrenten er i overensstemmelse med IAS 19-normen: en sammensat rente på 3,85 %

3. Der arbejdes med begrebet lukket gruppe (population pr. 31. december 1999)

4. Anvendelse af princippet om, at der for gifte tjenstgørende ansatte ikke kalkuleres med pension til uforsørgede børn

5. Den reelle civilstandssituation for ikke-erhvervsaktive og hensyntagen til pension til uforsørgede børn

6. Der tages ikke hensyn til effekten af justeringskoefficienten, inflation eller almindelig revurdering af lønninger/pensioner

7. En gennemsnitlig vækst i lønmassen til tjenestegørende personale på ca. 2 %

8. Pensionsalder ved 60 år

9. Statistikker vedrørende førtidspensionering og fratrædelse på grund af invaliditet udarbejdes på grundlag af de aktuelle data.

Beregningen af bruttopensioner og familieydelser er foretaget i overensstemmelse med de vedtægtsmæssige bestemmelser.

I overensstemmelse med IAS19-standardregnskabet er det beløb, der skal anføres 12,59 mia. EUR pr. 31. december 1999. Dette beløb er faldende, fordi den rentesats, der skal anvendes til ajourføring, er højere. Med en sats på 2,5 %, som blev anvendt sidste år, ville beløbet være på 15,99 mia. EUR.

9. Potentiel gæld i forbindelse med deltagelse i tilknyttede organer

Dette beløb omfatter manglende betalinger i forbindelse med den endnu ikke-frigjorte del af den kapital, som Kommissionen har tegnet i EBRD og EIF:

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

10. Regionen Bruxelles-Capitale indførte i 1993 en skat for anvendelsen af kontorlokaler. Kommissionen har ansøgt de regionale myndigheder om fritagelse i henhold til protokollen om privilegier og immuniteter og svaret herfra var i første omgang positivt.

Nogle ejere af bygninger, hvor Kommissionen har til huse, har dog indbragt sagen for en domstol, som er kommet til det modsatte resultat. Kommissionen kan derfor blive nødsaget til at betale denne skat.

Forskellen mellem beløbet for 1998 og beløbet for 1999 kan forklares med de justeringer, som Kommissionens tjenestegrene har foretaget fra og med regnskabsåret 1999 takket være en mere detaljeret beregningsmetode for den eventuelle gæld.

Efter kassationsdomstolens dom af 11. februar 1999, som hidtil er den eneste endelige dom, der er afsagt på dette område, fik Kommissionen adgang til dokumenter fra skatteadministrationen, som var indgivet af ejerne af de lejede bygninger (med henblik på godtgørelse), og kunne for hver bygning se, hvor meget skatten var ansat til, og beregne morarenterne ud fra den sidste betalingsfrist, der var angivet på hver opgørelse.

11. Nedenstående tabel gengiver opdelt efter det år, hvor Kommissionen har truffet den pågældende beslutning, alle sager vedrørende idømmelse af bøder for overtrædelse af bestemmelserne om fri konkurrence, som endnu ikke var afsluttet den 31. december 1999. Tabellen indeholder ikke de sager, der var fuldstændig afsluttet på dette tidspunkt.

Da sagerne er meget komplicerede, mange selskaber er involverede, og mange muligheder står åbne, kan denne tabel ikke vise udviklingen over flere år. Den viser derfor kun situationen, som den så ud den 31. december 1999, for hver enkelt uafsluttet sag set i forhold til Kommissionens oprindelige beslutning (i bind II findes en mere detaljeret tabel).

>TABELPOSITION>

12. De to tabeller er baseret på medlemsstaternes officielle meddelelser i henhold til forordning nr. 595/91(16), 1681/94(17); det er medlemsstaterne, der har fordelt beløbene. Disse tabeller viser forskellen mellem de beløb, som skal inddrives ifølge medlemsstaternes meddelelser (beregnet enten på grundlag af et fastlagt eller et anslået beløb), og de beløb, som er erklæret for uinddrivelige.

Det bør understreges, at de beløb, der er angivet i disse tabeller, snarere repræsenterer nogle teoretiske maksimumsbeløb end beløb, der reelt vil blive opført på Fællesskabets budget. Dette skyldes at:

- Medlemsstaterne giver ikke altid meddelelse (og i hvert fald ikke med det samme) om resultaterne af deres inddrivelsesforanstaltninger.

- Selv om medlemsstaterne har pligt til at informere Kommissionen om inddrivelsesmulighederne, er det ikke muligt nøjagtigt at angive, hvorvidt de udestående beløb reelt vil blive inddrevet. I visse tilfælde er der i den nationale lovgivning forældelsesfrister på 30 år, hvilket undertiden får de nationale myndigheder til at tøve med officielt at give afkald på et beløb, selv om der kun er en teoretisk inddrivelsesmulighed. Med jævne mellemrum opfordrer Kommissionen dog medlemsstaterne til at revidere listen over de sager, der allerede er flere år gamle, med det formål at fjerne de beløb, der må erklæres for uinddrivelige.

- Hvad angår EUGFL, Garantisektionen, er en betydelig del af de pågældende beløb objektivt set uinddrivelige, uden at det kan lægges den omhandlede medlemsstat til last.

- Hvis det i en bestemt sag viser sig at være umuligt at inddrive beløbet af objektive årsager, skal Kommissionen beslutte, om det uinddrivelige beløb skal afholdes over fællesskabsbudgettet eller af medlemsstaten, som måske ikke har truffet de fornødne foranstaltninger. Det kan tage flere år, inden denne beslutning tages. (I forbindelse med udgifterne til EUGFL, Garantisektionen, træffes den ved regnskabsafslutningen).

- Selv i de tilfælde, hvor medlemsstaterne har indledt inddrivelsesproceduren inden for den fastsatte frist, er det ikke sikkert, at der opnås et positivt resultat. Dette gælder især de inddrivelsesordrer, der indklages for en domstol.

- Med hensyn til strukturforanstaltningerne finder samfinansieringen af de individuelle projekter sted inden for rammerne af flerårige programmer. Så længe et flerårigt program ikke er afsluttet, er det ikke muligt at fastslå de udestående beløb med sikkerhed, da det under visse omstændigheder er muligt at genanvende beløb involveret i uregelmæssigheder til andre lovformelige projekter, og fordi det gennem trancheudbetalingerne og navnlig den endelige betaling i visse tilfælde er muligt at regulere udgifterne.

Det skal understreges, at de tal, der er indeholdt i disse tabeller, er midlertidige tal, der er opstillet på grundlag af indberettede oplysninger, der er modtaget og behandlet til og med udgangen af marts 2000. Det kan derfor ikke udelukkes, at tallene vil blive ændret på grundlag af supplerende oplysninger, der er modtaget efter ovennævnte tidspunkt.

Det er således ikke muligt på grundlag af medlemsstaternes oplysninger at vurdere muligheden for inddrivelse i de individuelle tilfælde. Erfaringen fra de seneste år viser, at den reelle inddrivelsessats næppe er højere end 20 %.

EVENTUELLE FORDRINGER I FORBINDELSE MED KONSTATERING AF TILFÆLDE AF SVIG OG UREGELMÆSSIGHEDER, SOM ER MEDDELT I OVERENSSTEMMELSE

med forordning nr. 595/91 (EUGFL, garantisektionen)

>TABELPOSITION>

EVENTUELLE FORDRINGER I FORBINDELSE MED KONSTATERING AF TILFÆLDE AF SVIG OG UREGELMÆSSIGHEDER, SOM ER MEDDELT I OVERENSSTEMMELSE

med forordning nr. 1681/94 og 1831/94 (strukturforanstaltninger)

>TABELPOSITION>

Da forvaltningsregnskabet blev udarbejdet, var årsberetningen om bedrageribekæmpelsen for 1999 endnu ikke vedtaget. Efter OLAF's uafhængighed bør proceduren for vedtagelse af denne beretning ændres.

13.1. Det er blevet konstateret, at afsætningen pr. 30. september 1999 af oplagrede landbrugsprodukter har medført en potentiel nettobesparelse på 104,8 mio. EUR. Dette beløb fremkommer ved, at man trækker de eventuelle udgifter på 26,1 mio. EUR fra den forventede besparelse på 130,9 mio. EUR. Der er tale om et kraftigt fald i forhold til året før (307,9 mio. EUR).

13.2. Hovedparten (110 mio. EUR) af hele den forventede besparelse kommer fra korn. På det tidspunkt, da nedskrivningen af kornbaserede produkter blev fastsat, var konjunkturen for disse produkter ugunstig. Beløbene, der var baseret på de daværende prognoser, blev sat forholdsvis lavt. Efterfølgende er konjunkturen imidlertid blevet klart forbedret, hvilket vil sige at den forventede salgsværdi er steget, og som følge heraf er værdien af de potentielle besparelser ligeledes steget. Kontoen for ris er en af de andre konti, hvor der er mulighed for store besparelser (10 mio. EUR).

>TABELPOSITION>

MÆNGDE, REGNSKABSVÆRDI, FORVENTET SALGSVÆRDI OG POTENTIELLE UDGIFTER OG BESPARELSER PÅ LAGRENE

PR. 30.9.1999

>TABELPOSITION>

15.1. Nedlukning af Det Fælles Forskningscenters atominstallationer og fjernelse af affald anslås til 450 mio. EUR.

15.2. Kommissionen erkender, at disse skøn har en fejlmargen på ca. 20 %. Erfaringerne med nedlukning af atominstallationer og fjernelse af affald i lande på hele kloden viser, at omkostningerne hertil ofte undervurderes, ofte meget kraftigt.

(1) International Organisation of Supreme Audit Institutions (INTOSAI) Accounting Standard Framework - september 1995.

(2) Den Europæiske Centralbank var lukket den 31. december 1999.

(3) For EFTA/EØS-landene foreligger oplysningerne om, hvor stort et beløb der fremføres fra regnskabsåret N til regnskabsåret N+1, først efter regnskabsafslutningern. Heraf følger, at bevillinger fremført fra regnskabsår N-1 regnskabsår N er medregnet i saldoen.

(4) Fonds Structurels, politiques internes, actions extérieures.

(5) Årsberetning 1998, punkt 3.8.

(6) Dokument E/96/280, som blev vedtaget den 22. januar 1997.

(7) Kumulerede afskrivninger, beregnet fra datoen for erhvervelsen den 31.12.1999.

(8) I mangel af passende edb-programmer har det ikke været muligt at beregne afskrivningerne for løsøre i delegationerne, anlægsaktiviteter i EU's kontorer (bortset fra bygninger) og anlægsaktiviteter i forskningscentrene i Petten, Karlsruhe (bortset fra bygninger).

(9) Pr. 31.12.1998 var det kun Domstolen og Kommissionen, der havde bogført dem.

(10) Det skal understreges, at i nogle af udviklingslandene er det umuligt at adskille værdien af grunden fra værdien af bygningen.

(11) Målbeløbet svarer til 10 % af udestående.

(12) Bortset fra forskningscentret i Karlsruhe, hvor værdiansættelsen er foretaget ud fra den faktiske udgift.

(13) Jf. regler for værdiansættelse af OPOCE's lagre af publikationer.

(14) Hidtil har medlemsstaterne ikke haft nogen juridisk forpligtelse til at give denne oplysning

(15) Dette beløb er undervurderet med 747,89 EUR. Justeringen vil finde sted i regnskabsåret 2000.

(16) EUGFL-Garantisektionen

(17) Strukturforanstaltninger