RÅDETS BESLUTNING af 25. januar 1999 om et særprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration inden for et brugervenligt informationssamfund (1998-2002) (1999/168/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Europa-Parlamentet og Rådet vedtog ved afgørelse nr. 182/1999/EF (4) femte rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (i det følgende benævnt »FTU«) for perioden 1998-2002 (i det følgende benævnt »femte rammeprogram«), som fastsætter hovedlinjerne og de videnskabelige og teknologiske mål for de aktioner, der skal gennemføres inden for et brugervenligt informationssamfund;

(2) ifølge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet iværksættes ved hjælp af særprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktiviteter, som det består af; i hvert særprogram fastlægges de nærmere regler for programmets gennemførelse og varighed samt de midler, der skønnes nødvendige hertil;

(3) ifølge artikel 4, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1110/94/EF af 26. april 1994 om fjerde rammeprogram for Det Europæiske Fællesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (1994-1998) (5) og artikel 4, stk. 2, i Rådets beslutninger om særprogrammer til gennemførelse af fjerde rammeprogram har Kommissionen sørget for en ekstern evaluering, som den sammen med konklusioner og bemærkninger har fremsendt til Europa-Parlamentet, Rådet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget;

(4) i overensstemmelse med traktatens artikel 130 J finder Rådets afgørelse 1999/65/EF af 22. december 1998 om regler for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse i forskning samt regler for formidling af forskningsresultater med henblik på gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs femte rammeprogram (1998-2002) (6) (i det følgende benævnt »regler for deltagelse og formidling«) anvendelse på dette særprogram; ifølge disse regler kan Det Fælles Forskningscenter deltage i indirekte aktioner omfattet af dette program;

(5) ved gennemførelsen af dette program kan internationalt samarbejde med tredjelande eller internationale organisationer ud over det samarbejde, der er omfattet af aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde eller af en associeringsaftale, vise sig hensigtsmæssigt, særlig på grundlag af traktatens artikel 130 M;

(6) gennemførelsen af dette program omfatter også aktiviteter og ordninger, som går ud på at stimulere, formidle og udnytte FTU-resultater, navnlig over for små og mellemstore virksomheder (SMV), samt tilskyndelse til forskeres uddannelse og mobilitet;

(7) det er vigtigt, at forskersamfundet, industrien og brugerne yder et væsentligt bidrag til at fastlægge aktiviteter, der skal iværksættes, og eventuelt inddrages i programmets gennemførelse;

(8) forskningsaktiviteterne under femte rammeprogram bør også rettes imod innovation for bl.a. at bidrage til målsætningerne i første handlingsplan for innovation;

(9) der bør lægges særlig vægt på at fremme SMV's deltagelse;

(10) der skal tages hensyn til Fællesskabets ligestillingspolitik i forbindelse med gennemførelsen af dette program;

(11) en effektiv og gennemsigtig forvaltning bidrager til et mere effektivt og brugervenligt program;

(12) administrationsomkostningerne skal medregnes i fællesskabsbudgettet på en gennemsigtig måde;

(13) der bør foretages en gennemgang af de fremskridt, som gøres inden for dette program, for om nødvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og teknologiske udvikling; desuden bør uafhængige eksperter til sin tid foretage en evaluering af programmets fremskridt;

(14) Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning er blevet hørt med hensyn til særprogrammernes videnskabelige og teknologiske indhold -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I medfør af artikel 3, stk. 1, i femte rammeprogram vedtages et særprogram inden for et brugervenligt samfund (i det følgende benævnt »særprogram«) for perioden 25. januar 1999 til 31. december 2002.

Artikel 2

1. I henhold til bilag III til femte rammeprogram beløber de midler, der skønnes nødvendige til gennemførelsen af særprogrammet, sig til 3 600 mio. EUR, heraf højst 7,5 % til Kommissionens administrationsomkostninger.

En vejledende fordeling af midlerne er anført i bilag I.

2. Af beløbet i stk. 1 er

- 857 mio. EUR bestemt til perioden 1998-1999

- 2 743 mio. EUR bestemt til perioden 2000-2002.

I det tilfælde, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, litra c), i femte rammeprogram, tilpasser Rådet sidstnævnte beløb efter artikel 2, stk. 1, litra c), andet led, i femte rammeprogram. Så længe Rådet ikke har truffet afgørelse, må udgifterne til gennemførelse af særprogrammet ikke overstige det beløb, der er nævnt i første led.

3. Budgetmyndigheden fastsætter, under hensyntagen til de videnskabelige og teknologiske mål og prioriteter, der er fastlagt i denne beslutning, bevillingerne for hvert regnskabsår under hensyn til de midler, der er til rådighed inden for de flerårige finansielle overslag.

Artikel 3

1. Særprogrammets hovedlinjer, videnskabelige og teknologiske mål samt prioriteter er anført i bilag II. De er i overensstemmelse med de principper og de tre kategorier af udvælgelseskriterier, der er anført i bilag I til femte rammeprogram.

2. Efter disse principper og kriterier finder de udvælgelseskriterier, der er omhandlet i artikel 10 i reglerne for deltagelse og formidling, anvendelse på udvælgelsen af de FTU-aktioner, der skal gennemføres.

Endvidere bør industrivirksomheders deltagelse i industriorienterede aktioner med omkostningsdeling generelt være relevant i forhold til aktivitetens art og formål.

Ved gennemførelsen af programmet, herunder det arbejdsprogram, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, skal alle disse kriterier overholdes, om end de kan tildeles forskelligt vægt.

3. Reglerne for deltagelse og formidling finder anvendelse på særprogrammet.

4. De nærmere regler for Fællesskabets finansielle deltagelse i særprogrammet er dem, der er omhandlet i artikel 4 i femte rammeprogram.

Særprogrammets indirekte FTU-aktioner er fastlagt i bilag II og IV til femte rammeprogram.

De særlige bestemmelser for særprogrammets gennemførelse er fastlagt i bilag III til denne beslutning.

Artikel 4

På baggrund af de kriterier, der er omhandlet i artikel 3, og de videnskabelige og teknologiske mål samt de prioriteter, der er anført i bilag II, skal Kommissionen:

a) med passende bistand fra uafhængige eksterne eksperter undersøge, hvor langt gennemførelse af særprogrammet er nået, og om nødvendigt forelægge forslag for Rådet om at tilpasse det i overensstemmelse med artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram

b) lade den eksterne evaluering foretage, der er nævnt artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, for så vidt angår de aktiviteter, der gennemføres under særprogrammet.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram med:

a) en mere detaljeret beskrivelse af målene og FTU-prioriteterne i bilag II

b) den vejledende tidsplan for gennemførelse af særprogrammet

c) koordineringsreglerne, som anført i bilag III, og ordninger til sikring af gennemførelse af målene vedrørende innovation og SMV's deltagelse i tredje aktion under femte rammeprogram

d) efter behov, udvælgelseskriterierne samt reglerne for deres anvendelse for hver indirekte FTU-aktion.

2. Arbejdsprogrammet tager hensyn til de relevante interesser, især forskersamfundet, industrien og brugerne. Det bruges som grundlag for gennemførelsen af de indirekte FTU-aktioner efter procedurerne i reglerne for deltagelse og formidling.

3. Arbejdsprogrammer ajourføres om nødvendigt, og Kommissionen sørger for at stille det til rådighed for alle berørte parter i en brugervenlig form, herunder også i elektronisk form.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemførelse.

2. Proceduren i artikel 7 anvendes ved vedtagelsen af følgende foranstaltninger:

- udarbejdelsen og ajourføringen af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1, også med hensyn til indholdet af indkaldelser af forslag

- godkendelsen af FTU-aktioner, der foreslås finansieret, herunder også tredjelandsorganisationers deltagelse, hvis det skønnede beløb for Fællesskabets bidrag i henhold til dette program er på 1,5 mio. EUR eller derover

- udarbejdelsen af mandatet for den eksterne evaluering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram

- enhver justering af den vejledende fordeling af midlerne som angivet i bilag I.

Artikel 7

1. Kommissionen bistås af et programudvalg, i det følgende benævnt »udvalget«, der består af repræsentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repræsentant som formand.

2. I de tilfælde, der er omhandlet i artikel 6, stk. 2, forelægger Kommissionens repræsentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal træffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsætte under hensyn til, hvor meget det pågældende spørgsmål haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgørelser, som Rådet skal træffe på forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillægges de stemmer, der afgives af repræsentanterne for medlemsstaterne, den vægt, der er fastlagt i nævnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

3. a) Kommissionen vedtager de påtænkte foranstaltninger, når de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

b) Er de påtænkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelægger Kommissionen straks Rådet et forslag til de foranstaltninger, der skal træffes. Rådet træffer afgørelse med kvalificeret flertal.

Har Rådet ved udløbet af en frist på ni uger ikke truffet nogen afgørelse, vedtages de foreslåede foranstaltninger af Kommissionen.

4. Kommissionen underretter regelmæssigt udvalget om den generelle udvikling med hensyn til særsprogrammets gennemførelse, herunder navnlig oplysninger om fremskridtene med alle de FTU-aktioner, der finansieres under dette program.

Artikel 8

I overensstemmelse med artikel 5, stk. 4, i femte rammeprogram underretter Kommissionen med jævne mellemrum Rådet og Europa-Parlamentet om, hvor langt man er kommet med den samlede gennemførelse af programmet, herunder med hensyn til SMV's deltagelse og forenklingen af de administrative procedurer.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25. januar 1999.

På Rådets vegne

J. FISCHER

Formand

(1) EFT C 260 af 18.8.1998, s. 16.

(2) Udtalelse af 15.12.1998 (endnu ikke offentliggjort i EFT).

(3) EFT C 407 af 28.12.1998, s. 123.

(4) EFT L 26 af 1.2.1999, s. 1.

(5) EFT L 126 af 18.5.1994, s. 1. Afgørelsen er senest ændret ved afgørelse nr. 2535/97/EF (EFT L 347 af 18.12.1997, s. 1).

(6) EFT L 26 af 1.2.1999, s. 46.

BILAG I

VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKØNNES NØDVENDIGE

>TABELPOSITION>

BILAG II

GENEREL BESKRIVELSE, VIDENSKABELIG OG TEKNOLOGISK MÅLSÆTNING OG PRIORITETER

INDLEDNING

Vort samfund undergår netop nu en grundlæggende forandring, nemlig fra industri- til informationssamfund. Informationssamfundsteknologi gennemsyrer i stigende grad alle industri- og samfundsaktiviteter og fremskynder globaliseringen af vore økonomier, navnlig ved at give SMV nye måder til at få adgang til den globale markedsplads, samt de globale samfund.

Europas konkurrenceevne, beskæftigelse, livskvalitet og bæredygtig vækst afhænger af, at det er på forkant med udviklingen og introduktion af informationssamfundsteknologi. Informationssamfundsteknologi bidrager også til Den Europæiske Unions samhørighed ved at give lokalsamfund i fjerntliggende områder og landdistrikter mulighed for at byrde ud af deres isolation og konkurrere i den globale økonomi.

Samtidig er teknologien, der er bærer af informationssamfundets udvikling, i hastig udvikling. Fremskridt inden for informationsbehandling og kommunikation åbner spændende nye muligheder. Der er ved at ske et skift fra alenestående systemer til netbaserede informationer og processer. Digitalisering fører til, at informationsbehandling, kommunikation og medier konvergerer. Indholdet er af stigende betydning. Systemernes stigende forskelligartethed og kompleksitet betyder imidlertid også nye udfordringer til disses udvikling og brug.

Det vil ikke være muligt at virkeliggøre informationssamfundets fulde potentiale i Europa alene med dagens teknologi og applikationer. Nøglekrav som brugbarhed, pålidelighed, interoperabilitet og, frem for alt, overkommelig pris opfyldes langt fra i en sådan grad, at informationssamfundsteknologi (dvs. informations- og kommunikationsteknologi, -systemer, -applikationer og -tjenester) kan finde almindelig udbredelse på alle områder. Der er behov for en fortsat indsats inden for forskning, teknologisk udvikling, demonstration og teknologiintroduktion. Denne indsats skal inden for alle aktioner vedrøre universelle spørgsmål som f.eks. adgang, brugervenlighed, omkostningseffektivitet, interoperabilitet og standardisering. Den skal også omfatte aktionernes socioøkonomiske virkning, især de sociale ændringer, der sker ved indførelse og mere udbredt brug af ny informations- og kommunikationsteknologi, herunder virkningen på forskellige befolkningsgrupper, især kvinder og unge. Spørgsmålene om adgang og brugervenlighed skal prioriteres højt i denne forbindelse.

Programmets strategiske mål

Den strategiske målsætning for »The Information Society Programme (IST)« er at gøre informationssamfundets fordele til virkelighed for Europa ved at fremskynde dets komme og sikre, at individets og erhvervslivets behov dækkes.

Programmet har fire indbyrdes forbundne specifikke mål, som både målretter teknologiudviklingen og muliggør en tæt forbindelse mellem den forskning og politik, der er påkrævet for et kohærent informationssamfund, der ikke udelukker nogen. For så vidt angår enkeltindividet, er målet at opfylde de europæiske borgeres behov for og forventninger til højkvalitetstjenester af almen interesse og til overkommelig pris. For så vidt angår imødekommelse af de europæiske virksomheders, arbejdstageres og forbrugeres krav og ønsker, er målet at sætte både individer og organisationer i stand til at innovere og blive mere produktive og effektive i arbejde og forretning, idet kvaliteten i den enkeltes arbejdsliv samtidig højnes. Multimedieindhold er af væsentlig betydning for informationssamfundet; målet er her at fastholde Europa i en ledende rolle på dette område og give det mulighed for fuldt ud at realisere sit kreative og kulturelle potentiale. For så vidt angår den grundlæggende teknologi og infrastruktur, som udgør informationssamfundets byggeklodser, er målet at fremskynde disses udvikling, forbedre deres anvendelighed og sætte fart i deres indførelse i Europa.

Det nye i fremgangsmåden. Fællesskabsstøttet forskning i informations- og kommunikationsteknologi og -applikationer er integreret i Den Europæiske Unions overordnede strategi for informationssamfundet, som blev fastlagt i handlingsplanen med titlen »Europa på vej mod informationssamfundet« og revideret i handlingsplanen, der blev vedtaget i november 1996. Med »The Information Society Programme (IST)« indføres en nye metode for rammeprogrammets informationssamfundstema.

Integration. IST's hele kontekst, indre logik og mål nødvendiggør et enkelt og integreret program, som afspejler teknologien og medierne og industriernes og markedernes konvergens samtidig med indholdets voksende betydning, og opfylder behovet for at integrere forskning, udvikling og teknologiintroduktionsaktiviteter. Med henblik herpå består dette program af fire nøgleaktioner, der er koncentreret om de fire specifikke mål, samt af en særlig aktion vedrørende forskning på længere sigt eller med højere risiko i fremtidig og fremspirende teknologi. Disse aktioner supplerer hinanden og er skabt ved at sammenstille teknologi, systemer, applikationer og tjenester samt forskning, udvikling og teknologiintroduktionsaktiviteter med størst affinitet og indbyrdes afhængighed. Hver aktion har sit eget specifikke mål og sin egen prioritering; nøgleemnerne brugbarhed, interoperabilitet, pålidelighed og overkommelig pris vil blive taget op overalt i programmet. Dermed vil hver nøgleaktion efter behov omfatte en passende del af det samlede spektrum af FTU-aktiviteter fra grundforskning til demonstrations- og teknoloigiintroduktionsaktiviteter.

Temaer på tværs af programmerne. Koordineringen og integration af aktionerne ved hjælp af et enkelt arbejdsprogram muliggør et gennemgående tema for hele programmet (f.eks. grænseflader, mobilitet eller satellitrelaterede aktioner) og kan tages op på sammenhængende facon i mere end en aktion, idet hver af dem med sin særlige fokus bidrager fra sin særlige vinkel. Samling i klynger og samråd vil blive anvendt til at målrette, koordinere og integrere aktioner. Der vil blive igangsat arbejde omfattende hele programmet vedrørende integrerede applikationsplatforme til transparent interaktion mellem borgere, virksomheder og forvaltning ved at skabe kohærente grupper af offentlige og private tjenester, der er tilpasset brugernes krav - de vil blive demonstreret og evalueret på digitale lokaliteter omfattende større byer eller regioner og dermed berede vejen for digitale fællesskaber i by- og landområder samt fjerntliggende områder og områder beliggende i den yderste periferi, og de vil blive koordineret på hensigtsmæssig vis med andre nøgleaktioner, f.eks. »Fremtidens by og kulturarven«, og strukturfondinitiativer. Dette arbejde vil bygge på aktioner fra alle dele af dette program.

Fleksibilitet. Aktionernes teknologiske rækkevidde giver den nødvendige fleksibilitet til at ændre sigtet i løbet af perioden gennem det alenestående rullende arbejdsprogram (der er fastlagt i samråd med nøgleaktører) for at tilpasse sig ændrede behov i erhvervsliv og samfund og ændret teknologisk kontekst.

Socioøkonomisk behov. En bred vifte af varer, tjenesteydelser og processer er ved at blive ændret gennem integration og brug af informationssamfundsteknologi. Arbejdet vil fokusere på de kvantitative og kvalitative fordele, som informationssamfundsteknologi kan tilbyde inden for alle erhvervs- og samfundsaktiviteter, lige fra mere konkurrencedygtige arbejds- og handelsmetoder til tjenesteydelser af almen interesse med højere kvalitet og til lavere priser eller nye former for fritidsbeskæftigelse og underholdning. Der vil i arbejdet blive taget hensyn til de informationsetiske følger, til nødvendigheden af at fjerne diskriminerende faktorer, som f.eks. kønsfordomme, og at sikre let adgang og brugervenlighed, og til befolkningens stigende gennemsnitsalder samt til behovet for at bidrage til stigende ressourceeffektivitet og faldende miljøbelastning. Socioøkonomisk forskning og resultater fra andre fællesskabsinitiativer, som påviser behov for informationssamfundsteknologi, som f.eks. regionalprogrammer, vil blive integreret i hele programmet og i forvaltningen heraf for at støtte introduktionen af informationssamfundsteknologier. Det samme vil være tilfældet med statistik, som er af afgørende betydning for informationssamfundet, og som informationssamfundsteknologi kan tilbyde nye veje til de højeste kvalitetsniveauer og den videste, hurtigste og lettest tilgængelige udbredelse. Man vil være særlig opmærksom på at sikre, at innovationsdimensionen tages op aktivt, samt at SMV's deltagelse stimuleres og støttes for derigennem at bidrage til en effektiv praktisk anvendelse af forskningsresultater med deraf følgende økonomiske og sociale fordele.

Ekstra gevinst ved indsats på europæisk plan. Virkeliggørelsen af informationssamfundets fulde potentiale kræver teknologi, infrastruktur, applikationer og tjenester, der er tilgængelige og brugbare for alle, hvor som helst og på alle tidspunkter, hvad enten det er til forretningsbrug eller i personligt øjemed. Samarbejdsforskning og teknologisk udvikling er nødvendig for at skabe både den kritiske indsatskraft og den nødvendige interoperabilitet for at sikre dette i Europa. Fælleseuropæisk forskning er også nødvendig for at sikre, at indhold sammen med skabelsen og brugen heraf afspejler og udnytter EU's kulturelle forskelligartethed og mange sprog på korrekt vis.

Europæisk konkurrenceevne. Informationssamfundsteknologi er integreret i eller understøtter produkter eller processer i alle økonomiske sektorer. For at være konkurrencedygtig på den globale markedsplads må Europa beherske både forsyning med og brug af informationssamfundsteknologi. I dette øjemed og for at fremskynde videns omsætning i innovation integrerer dette program forskning og udvikling i aktiviteter til fremme af introduktion af informationsteknologi for at sikre, at betingelserne for og kravene til deres brug kan opfyldes. Foruden demonstrationer og afprøvninger omfatter disse aktiviteter til fremme af udvikling og formidling af de nødvendige færdigheder til udnyttelse af forsknings- og udviklingsresultater (som f.eks. validering, evaluering, bevidstgørelse, førstebrugeraktiviteter og optimal praksis-initiativer), konsensusskabelse og standardiseringsaktioner.

FORBINDELSER TIL ANDRE PROGRAMMER

Tilknytningen til andre tematiske programmer er baseret på, at aktionerne vedrørende udvikling, demonstration og introduktion af informationssamfundsteknologi koncentreres i dette program, og at deres anvendelse (områdespecifik integrationsforskning samt brug) koncentreres på specifikke områder i andre tematiske programmer. Informationssamfundets teknologi er af en sådan art, at der er behov for nøje koordinering med andre programmer og relevante strategiske initiativer på områder, hvor dens anvendelse spiller en afgørende rolle. Der vil blive taget særligt hensyn til programmer, der dækker fremstilling, transport, miljø og sundhedspleje. For så vidt angår satellitrelaterede aktioner, koordineres disse med beslægtede aktioner i andre programmer og initiativer i Kommissionens Rumkoordineringsgruppe. I overensstemmelse med artikel 6 i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse om femte rammeprogram er nøje overholdelse af menneskerettighederne og grundlæggende etiske principper sikret i alle særprogrammets aktioner.

I overensstemmelse med informationssamfundets globale karakter vil internationalt samarbejde spille en hovedrolle i udvikling og introduktion af informationssamfundsteknologi. Dette afspejles i deltagelsen i og afviklingen af dette program, bl.a. i støtten til internationale initiativer som f.eks. IMS (Intelligent Manufacturing Systems/intelligente fremstillingssystemer) og i forbindelserne til programmet »Befæstelse af EF-forskningens internationale rolle«, der beskæftiger sig med støtte til organisationer i tredjelande.

Særlige aktioner til lettelse af tredjelandsorganisationers deltagelse og til fastholdelse af forbindelsen med europæisk uddannede specialister i tredjelande vil også spille en rolle i varetagelsen af programmets internationale dimension. I fornødent omfang vil arbejdet kunne supplere og koordineres med arbejdet i Cost-regi. Innovationsaktioner, der er integreret i hele programmet vil være det samlende midtpunkt for fremme af udbredelse og brug af dette programs resultater og bidrage til at sikre komplementaritet med og grænseflade til innovationsaktioner under programmet »Fremme af innovation og tilskyndelse til små og mellemstore virksomheders deltagelse«. Desuden vil forbindelser på programniveau til Eureka samt TEN-aktioner og andre EF-instrumenter blive brugt til at fremme egnede metoder og mekanismer for yderligere introduktion og udbredelse af resultater. Forbindelser til programmet »Fremme af innovation og tilskyndelse til små og mellemstore virksomheders deltagelse« supplerer de aktioner til forøgelse af SMV's reelle deltagelse (som f.eks. tilskud til forberedende undersøgelser), der er integreret i dette program.

At skaffe europæiske forskere bedre kundskaber, større kompetence og bedre kvalifikationer og at øge forståelsen for de samfundsøkonomiske følger af forskningen inden for de områder, der omfattes af programmet, er af afgørende betydning, hvis det skal sikres, at der i tilstrækkeligt omfang er relevant ekspertviden til rådighed, og hvis der skal skabes konkrete og varige resultater. Uddannelse og samfundsøkonomisk forskning vil derfor indgå som en integrerende del af dette program suppleret med relevante forbindelser med det horisontale program »Udvikling af det menneskelige forskningspotentiale og den samfundsøkonomiske vidensbase« og initiativerne under Den Europæiske Socialfond. Uddannelsesaktionerne vil omfatte støtte til stipendier i form af Marie Curie-stipendier i overensstemmelse med definitionerne og reglerne i det horisontale program. Dette programs arbejde vedrørende etablering af forskernet vil knytte sig til det horisontale programs støtte til adgang til store computerfaciliteter og aktioner til støtte til adgang til forskningsinfrastrukturer i andre tematiske programmer.

De muligheder, som Cost og Eureka tilbyder, vil ligesom samarbejdet med internationale organisationer blive udnyttet fuldt ud med henblik på at skabe synergi mellem dette programs aktiviteter og projekter og forskningsaktiviteter, der finansieres nationalt. For så vidt angår samarbejdet med Eureka, kan projekter, der svarer til temaer af fælles interesse med rammeprogrammet, udvikles i nøgleaktionernes regi i overensstemmelse med rammeprogrammets udvælgelseskriterier og -procedurer.

a) NØGLEAKTIONER

i) Systemer og tjenester til borgerne

Mål og FTU-aktiviteter med topprioritet

Målet med dette arbejde er give stødet til skabelsen af næste generation af brugervenlige, pålidelige og omkostningseffektive tjenester af almen interesse med indbygget interoperabilitet, og som imødekommer brugerkrav om fleksibel adgang for alle, alle steder fra og på et hvilket som helst tidspunkt. Arbejdet, herunder uddannelse og erhvervsuddannelse i tilknytning hertil, omfatter FTU-aktiviteter vedrørende den samlede nøgleaktion så vel som specifikke FTU-aktiviteter på følgende områder: sundhed, særlige behov, herunder alderdom og invaliditet, forvaltninger, miljø samt transport og turisme. Nogle af de gennemgående emner, der behandles i hele dette program, tages op til yderligere behandling nedenfor for at tage skyldigt hensyn til behov og forventninger fra de typiske brugere under denne nøgleaktion, navnlig for så vidt angår nye tjenesters brugbarhed og acceptabilitet, herunder informationers sikkerhed og fortrolighed samt de socioøkonomisk og etiske aspekter.

- Sundhed

Arbejdet vil omfatte en ny generation af computerbaserede kliniske systemer, avancerede telemedicintjenester, sundhedsnetapplikationer til støtte af sundhedspersonalet, kontinuitet i plejen og styring i sundhedsvæsenet, samt intelligente systemer, der sætter borgere i stand til i højere grad at engagere sig i og tage ansvar for deres egen sundhed.

FTU-emner med topprioritet: Professionel sundhedspleje: systemer, der styrker sundhedspersonalets muligheder inden for forebyggelse, diagnostik, pleje og genoptræning, som f.eks. intelligente systemer til non-invasiv diagnose og terapi, intelligente medicinske assistenter og avanceret medicinsk billeddannelse; avancerede telemedicinapplikationer; »virtuelle sundhedsplejefaciliteter«, der udbyder tjenester via en eneste indgang; sikre højhastighedsnet og -applikationer til at forbinde beredskabstjenester, hospitaler, laboratorier, apoteker, primær sundhedstjeneste og socialcentre samt private hjem med henblik på kontinuitet i plejen; styring af arbejdsgange og omstrukturering inden for sundhedsvæsenet; en ny generation af elektroniske sundhedsjournaler og -kort til avancerede sundhedsdataobjekter; personlige sundhedssystemer: prisoverkommelige og brugervenlige systemer til personlig sundhedsovervågning og faste eller bærbare forebyggelsessystemer, herunder avancerede og prisoverkommelige sensorer, transducere og mikrosystemer; personlige sundhedsrådgivere til overvågning af forebyggelse og behandling; telesystemer og -applikationer til støtte for pleje i alle sammenhænge; brugervenlige og certificerede informationssystemer til støtte for borgernes sundhedsuddannelse og -bevidsthed; arbejdet suppleres med introduktionsaktiviteter, herunder validering og vurdering samt førstebrugeraktiviteter og andre optimal praksis-initiativer.

- Personer med særlige behov, herunder handicappede og ældre

I arbejdet tages problemet med grænseflader mellem person og system samt hjælpemiddel- og støttesystemer til at klare problemer forårsaget af forhindringer i omgivelserne samt fysisk og mental svækkelse, så vel som intelligente systemer og tjenester, der kan bidrage til uafhængighed, social integration og deltagelse i informationssamfundet.

FTU-emner med topprioritet: »Design for alle«-produkter, -systemer og -tjenester, herunder forbedrede deltagerstyrede udviklingsmetoder, multimodale terminaler og universelle grænseflader; hjælpemiddelsystemer: kommunikationsredskaber til personer med specielle behov, mobilitetsfremmende anordninger både til hjemmet og uden for hjemmet, styresystemer til robotteknologi; multimedieapplikationer til støtte i det daglige liv og for social integration hjemme, på arbejdet, under uddannelse og transport, i fritiden osv., netværk til social støtte og indsats, nye metoder til levering af tjenesteydelser; teknologiintroduktion: validering og demonstration bliver nøgleaspekter.

- Forvaltninger

Arbejdet koncentreres om multimediesystemer og -tjenester, der opfylder specifikke behov inden for alle forvaltningstyper (f.eks. i Fællesskabet og på nationalt, regionalt og lokalt plan), navnlig med henblik på at bidrage til udvidelse og uddybelse af EU, og som tilbyder borgerne interaktive tjenester og/eller gør disse tilgængelige på steder, hvor mennesker normalt mødes, navnlig i fjerntliggende områder og landområder. Der vil bl.a. blive fokuseret på at forbedre produktiviteten og den interne effektivitet.

FTU-emner med topprioritet: Teknologi og systemer til onlinestøtte til den demokratiske proces og til forbedret fjern- og sproguafhængig og prisoverkommelig og brugervenlig adgang til information og tjenester, med henblik på at støtte central tjenesteadgang og transaktionshåndtering for borgere og erhvervsliv; flersprogede personliggjorte tjenester og intelligente multifunktionelle systemer, der letter interaktion mellem borger og forvaltning, herunder udvikling af virtuelle fora (offentlige høringer, meningsmålinger osv.); systemer og værktøjer, ved hjælp af hvilke statistik kan spille sin rolle i forbedringen af forvaltningers gennemsigtighed og tilgængelighed og multimediedataudveksling mellem forvaltninger kan fremmes; de innovative applikationer til støtte af forvaltningernes tilpasning til de systemkrav, som Fællesskabets politik stiller til information og databehandling; teknologiintroduktion: optimal praksis og andre teknologiintroduktionsforanstaltninger har topprioritet.

- Miljø

Arbejdet koncentreres om en ny generation af overvågnings-, planlægnings- og beslutningsstøttesystemer og -tjenester for både udendørs- og indendørsmiljøer til brug for forvaltninger, erhvervslivet og offentligheden, samt avancerede systemer og tjenester til risikopåvisning, -vurdering, -overvågning og -forebyggelse og styring og afhjælpning af såvel naturlige som menneskeskabte katastrofer (herunder personelminer).

FTU-emner med topprioritet: Overvågnings-, planlægnings- og beslutningstagningsstøtte: intelligente informationssystemer vedrørende luft-, vand- og jordkvalitet samt til overvågning og forvaltning af naturressourcer; avancerede systemer til overvågning og forebyggelse af samt advarsel om vand-, luft-, hav-, jord- og affaldsforurening; lavprisdistribuerede overvågningssystemer, højperformante systemer og avancerede værktøjer til miljødatafusion, datauddragning og datamodellering, herunder geografisk relaterede data; integrerede informationsværktøjer og støttesystemer til en bæredygtig udvikling samt til forbedret økologi- og ressourceeffektivitet; risici og katastrofesituationer: avancerede styringssystemer til udnyttelse af satellitbilleder, telemåling, sensorsystemer, realtidssystemer og kommunikationsnet; teknologiintroduktion: valideringer og demonstrationer bliver nøgleaspekter.

- Transport og turisme

Arbejdet kommer til at omhandle udvikling af informationssamfundsteknologi, validering og demonstration af intelligent infrastruktur og køretøjssystemer til styring af alle transportformer, herunder til intermodale operationer og »mobilitetskæder« til gods og passagerer, til sikkerhed og effektiv drift inden for alle transportformer, og som bl.a. understøtter aktioner inden for »Fremme af konkurrence og bæredygtig udvikling«, samt til systemer og tjenester i forbindelse med information, mobilitet og turisme.

FTU-emner med topprioritet: Overvågnings-, positionsbestemmelses- og styringssystemer og den nødvendige forbedring af jord- og satellitkommunikations- og positionsbestemmelsesinfrastruktur, faste, i transportmidlet installerede og bærbare interaktive multimedieanordninger og telebetalingssystemer, navnlig til trafik- og efterspørgselsstyring, kollektiv og privat transport, flåde- og godsoperationer, der understøtter hele logistikkæden, samt brugerinformation; nye trafikstyringssystemer med avancerede grænseflader, simulerings- og forudsigelsesværktøjer, herunder systemer til styring af større begivenheder og kriser; menneskecentrerede systemer installerede i transportmidlet, herunder forbindelser til komplementære telematiksystemer, med henblik på sikkerhed og effektivitet, herunder forbedret udsyn, overvågning af førerens tilstand, sporing af forhindringer og avancerede advarselssystemer, forhindring af sammenstød og systemer, der sikrer overholdelse af regler (f.eks. fartgrænser); telematiksystemer til intelligente køretøjsoperationer inden for alle transportformer; i transportmidlet installerede »info-mobilitets«-tjenester, herunder kombineret information og underholdning (»infotainment«); personliggjorte multimedieinformationssystemer til transport- og turist-sektoren, herunder telereservation og -betaling, systemer og tjenester vedrørende vejr, fritid og turisme; beslutningstagningsstøttesystemer med henblik på øget effektivitet og planlægning i turistsektoren; virtuel mobilitets-tjenester; teknologiintroduktion: vurdering af økonomisk og teknisk gennemførlighed, kvalifikations- samt optimal praksis-aktiviteter.

ii) Nye arbejdsmetoder og elektronisk handel

Mål og FTU-emner med topprioritet

Målet med dette arbejde er at udvikle informationssamfundsteknologi for at sætte europæiske arbejdere og virksomheder, navnlig SMV, i stand til at forøge deres konkurrenceevne på den globale markedsplads, samtidig med at kvaliteten af den enkeltes arbejdsliv forbedres gennem anvendelsen af informationssamfundsteknologi, der kan give en fleksibilitet, der fjerner mange snærende bånd på både arbejdsmetoder og arbejdets organisering, herunder sådanne, som afstand og tid påtvinger. Der vil bliver lagt særlig vægt på de sociale følger af nye arbejdsmetoder, især virkningen for lige muligheder og livskvalitet. Det omfatter både udvikling af og handel med varer og tjenesteydelser, navnlig på den elektroniske markedsplads, og tager hensyn til den enkelte arbejdstagers, forbrugers, virksomheds og organisations forskellige krav og evner, og det indbefatter den dertil knyttede uddannelse. Hensyn til den globale kontekst, navnlig markedspladsens hurtige udvikling, og socioøkonomisk faktorer vil være retningsgivende for arbejdet, og målet vil være at udvikle og demonstrere arbejde og forretningspraksis, der ikke overgås andetsteds i verden, idet Europas stærke sider som f.eks. elektronisk betaling, chipkort, mobilsystemer, software til virksomhedsproceduremodellering og virksomhedsstyring samt forbrugerbeskyttelse udnyttes.

- Fleksible, mobile og fjern-arbejdsmetoder og -redskaber

Arbejdet koncentreres om at muliggøre, validere og demonstrere konkurrencedygtige, fleksible og menneskecentrerede arbejdsmetoder og organisering af arbejdet, også i forvaltninger og almennyttige organisationer, ved hjælp af en integreret måde til kombination af virksomhedsprocedurer og organisering af arbejdet, styring af menneskelige ressourcer og informationssamfundsteknologi, der støtter sig på analyser af socioøkonomisk retlige behov og hensynet til den globale kontekst samt faktisk virksomhedspraksis. Såvel arbejdstagernes som virksomhedernes og forbrugernes behov vil blive taget op på lige fod. Pilotprojekter vedrørende optimal praksis og skalerbare demonstrationer samt formidlingsaktiviteter til stimulering af eksperimenter og accept på bred basis vil være arbejdets hovedemner.

FTU-emner med topprioritet: Arbejdsmetoder: telearbejde og netbaseret kooperativt arbejde; mobilt arbejde; simulerings- og »virtual reality«-baserede metoder til både individuelt arbejde og samarbejde; iværksættervirksomhed og opgaveorienteret arbejde; organisation: integration af nye eller omlagte arbejdsmetoder og -strukturer i alle sektorer, herunder forvaltninger, idet der tages hensyn til hidtidig praksis; smidige virtuelle virksomheder med vid aktionsradius og netværk af enkeltpersoner; styring og integration af arbejdsgange; organisationsmetodologi, herunder tilkoblet intelligens, referencemåling og scenarieplanlægning; transformationsmetoder og forandrings- og risikostyring; socioøkonomiske emner (bl.a. de nødvendige statistiske metoder og værktøjer); analyse af forandringer; menneskelige ressourcer og uddannelse; menneskelige faktorer, brugbarhed, sundhedsmæssige virkninger, ergonomi og sikkerhed på arbejdspladsen; følger for og overensstemmelse med de retlige og regulatoriske rammer; arbejdet afrundes med teknologiintroduktionsaktiviteter, bl.a. validering og vurdering samt førstebrugeraktiviteter og andre initiativer inden for optimal praksis.

- Styringssystemer til leverandører og forbrugere

Arbejdet koncentreres om en ubrudt »dør til dør«-support, omfattende både materielle og immaterielle produkter, til elektronisk handel og distribuerede virtuelle virksomheder og markedspladser. Det skal omfatte applikationer eller systemer til interaktion mellem forbrugere, enkeltstående entreprenører, virksomheder og forvaltninger. Arbejdet kommer til at omfatte både forretnings- og arbejdsprocedurer, idet hele værdikæden og den informationssamfundsteknologi, der er nødvendig til at understøtte disse, inddrages.

FTU-emner med topprioritet: Informationssamfundsteknologisystemer til brug for procedurer inden for udvikling, herunder: livscyklusstøtte, design, konstruktion, fremstilling og vedligeholdelse, logistik- og distributionsstyring, kvalitetskontrol, produktivitetsmåling; systemer til brug for procedurer inden for markedsføring og salg, herunder: kundeinteraktion, forhandling og kontraktindgåelse, specialfremstilling i stor målestok, pakning og forhandling; systemer til brug for procedurer inden for finansiel forvaltning, der støtter euroen, herunder: ordreafgivelse, fakturering og betaling, regnskabsførelse og beskatning; offentlige og private indkøb; systemer til brug for procedurer inden for ledelse, herunder: beslutningstagningsstøtte og -planlægning; styringssystemer til den virtuelle og reale markedsplads; systemer til søgning og behandling af online forretningsinformation, herunder vejvisere og kataloger; systemer til brug for forbrugerprocedurer, herunder: produkt- og tjenesteydelsesvalg og -køb; systemer, der støtter beskyttelsen af forbrugernes rettigheder; teknologiintroduktion: optimal praksis- og andre introduktionsforanstaltninger; arbejdet afrundes med validering og vurdering ved afprøvninger samt gennem koordineringsforanstaltninger, der skal bidrage til standardisering.

- Informations- og netsikkerhed samt anden tillidsskabende teknologi

Arbejdet koncentreres om teknologi, der kan fremme tiltro og tillid til, at informationsinfrastrukturen og dens tjenester og informationskilder er pålidelige, effektive og brugervenlige i forbindelse med nye arbejds- og forretningsmetoder. Dette omfatter beskyttelse af informationers integritet, forvaltning af intellektuel ejendomsret, forbedring af privatlivets fred samt teknik til bekæmpelse af datakriminalitet, og supplerer arbejdet i nøgleaktionen »Essentiel teknologi og infrastruktur«.FTU-emner med topprioritet: Teknik til elektronisk signatur, certificering og autentifikation; produktdatarepræsentation; forebyggelse af svig og vildledende produktbeskrivelse; elektronisk informationsbehandlings- og -søgningsteknologi; teknologi til forbedring af privatlivets fred, herunder sådan, som forhindrer uretmæssig indsamling, registrering og afsløring af person- og forretningsdata; sikre elektroniske transaktioner og betalinger, herunder anonyme betalinger, og som integrerer den næste generation af chipkort; styring af kritiske systemer og pålidelige næste-generations-infrastrukturer til elektronisk handel; støtte til udvikling af og overensstemmelse med de retlige og regulatoriske rammer; teknologi til skabelse af tillid til, at virksomheder og forbrugere på meningsfuld måde kan forvalte store datamængder, herunder tilpasning til den enkelte bruger; teknologiintroduktion: teknologivurdering, afprøvninger, demonstratorer, der skal opbygge tillid, og koordinering, der skal sikre interoperabilitet og bidrage til internationalt anerkendte standarder.

iii) Multimedieindhold og -værktøjer

Mål og FTU-emner med topprioritet

Målet med arbejdet er at forbedre fremtidige informationsprodukter og -tjenesters funktionalitet, brugbarhed og acceptabilitet med henblik på at muliggøre sproglig og kulturel mangfoldighed og bidrage til at åbne og udnytte Europas kulturarv, stimulere kreativiteten og forbedre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer for så vidt angår livslang uddannelse. Arbejdet vil omfatte nye modeller, metoder, teknologier og systemer til skabelse, behandling, styring, netbasering af og adgang til samt udnyttelse af digitalt indhold, herunder audiovisuelt indhold. En væsentlig ny forskningsdimension vil være nye socioøkonomiske modeller til repræsentation af information, viden og færdigheder. Arbejdet kommer til at omfatte både applikationsorienteret forskning med fokus på udgivervirksomhed, audiovisuelle medier, kultur, uddannelse og erhvervsuddannelse samt generisk forskning med fokus på sprog- og indholdsteknologi til alle applikationsområder, og det kommer også til at omfatte validering, teknologiintroduktion, koordinering og standarder.

- Interaktiv elektronisk udgivelse, digital arv og kulturelt indhold

For så vidt angår interaktiv, elektronisk udgivelse, koncentreres arbejdet om nye udgivelses- og medieparadigmer til både kommerciel og privat brug (herunder World Wide Webs udvikling). Det vil rette sig imod fremtidige udgivelsessystemer, der kan håndtere nye kombinationer af indhold og give brugerne interaktion og kontrol på et hidtil ukendt niveau i hænde og omfatte nye former for indhold, som f.eks. virtuelle objekter i flerbrugermiljøer, eller animeret indhold, som brugeren bliver en del af. Tre applikationsområder i hastig udvikling vil blive taget op: fagudgivelser, navnlig for så vidt angår videnskabeligt indhold og erhvervsindhold; livsstilsudgivelser, navnlig for så vidt angår nyheder, underholdning og borgerinformation; og geografisk og statistisk information, herunder dertil knyttet socioøkonomisk information, navnlig hvor kompleks information behøver nye fremstillingsformer for den ikke-sagskyndige bruger. Arbejdet med den digitale arv og det kulturelle indhold sigter mod at give bedre adgang til kulturarven, lette nyttiggørelsen heraf og stimulere den kulturelle udvikling ved at udvide bibliotekers, museers og arkivers bidrag til en »kulturøkonomi« i sin vorden, herunder økonomisk, videnskabelig og teknologisk udvikling. Aktiviteterne vil navnlig dreje sig om nye digitale processer og omfatte forretningsmodeller og økonomiske modeller, især sådanne, som stimulerer til nye partnerskaber gennem netbasering og nye tjenester til borgerne.

FTU-emner med topprioritet:

- for så vidt angår elektronisk udgivervirksomhed: skabelse af kreativt indhold gennem avancerede telesamarbejdsforfatter- og udviklingssystemer i realtid og færdighedsudvikling (f.eks. til 3-D- eller virtual reality-design og konceptuel modellering; systemer til generering og genbrug af indhold fra forskellige medier; samarbejdende kreativ skaben og udgivelse; forvaltning af digitalt indhold gennem støtte til distribueret og netbaseret indhold; behandling af større datamængder på innovative måder (f.eks. visualisering, scenarieudvikling eller spatialanalyse); udformning af nye normer til vurdering af informationsaktiver; personliggørelse af indholdslevering (via push- eller pull-teknologi), ved omkostningseffektiv indholdsindpakning, reklame og transaktioner, udarbejdelse af kundeprofiler og individualiseret design og præsentation (på en måde, som respekterer brugerens ret til privatlivets fred); udforskning af grænserne mellem domænespecifikt og domæneuafhængigt indhold; arbejdet suppleres med teknologiintroduktionsaktiviteter, herunder validering og vurdering samt førstebrugeraktiviteter og andre optimal praksis-initiativer

- for så vidt angår den digitale arv og det kulturelle indhold: integreret og forbedret adgang til heterogent fordelte og netbaserede samlinger og opbevaringssteder samt de informationer, de indeholder i digital og traditionel form (f.eks. biblioteksbestande, museumsudstillingsmateriale, indholdet af offentlige arkiver, arkiver med multimediekunst eller -lyd, digitale filmsamlinger og net til digital formidling af film); forbedring af funktionaliteten i store indholdslagre ved at tilbyde omfattende og stærke interaktive faciliteter og avanceret styrings- og ophavsretteknik; bevarelse af og adgang til værdifuldt multimedieindhold fra mange forskellige kilder som f.eks. elektronisk materiale og elektroniske surrogater for skrøbelige fysiske genstande; teknologiintroduktion: et nøgleaspekt bliver validering og demonstration.

- Uddannelse og erhvervsuddannelse

Arbejdets målsætning er at udstyre EU med en plan til en integreret og omkostningseffektiv implementering af avanceret teknologi til forbedring af både undervisnings- og erhvervsuddannelsessystemer. Arbejdet koncentreres om de fælles behov for nye undervisnings- og indlæringsprocesser, nye indfaldsvinkler til livslang uddannelse og innovative måder at integrere pædagogisk multimediemateriale på.

FTU-emner med topprioritet: Forbedring af indlæringsprocessen gennem mere selvstændig og individualiseret indlæring: arbejdet vil omfatte lokal elevstøtte, indlæring via ligemænd, telestudievejledning, systemer til udvikling af læseplaner/kurser, samt akkrediteringssystemer; udvikling af undervisningsmateriale af højere kvalitet gennem forbedring af selve indholdet, de deri indarbejdede pædagogiske eller didaktiske indfaldsvinkler og tilpasningsmulighederne til elevernes behov: arbejdet vil dreje sig om redskaber til udformning af undervisning, teknik for elevmodellering, metoder for modellering af videnoverførsel, herunder tilkoblet intelligens, samt indlæringsergonomi, og det vil omfatte indhold, der rækker fra simple hypermedier til avancerede simuleringer; bredere adgang til indlæringsressourcer og -tjenester for alle: arbejdet kommer til at dreje sig om fælles platforme, der kan give fuld adgang til tjenester overalt på heterogene net, herunder harmoniseret identifikation af- og adgang til vidensressourcer, samt teknologiintroduktionsaktiviteter.

- Teknologi i forbindelse med naturligt sprog

Arbejdet koncentreres om avanceret teknologi i forbindelse med naturligt sprog, der kan gøre omkostningseffektiv udveksling på tværs af sprog og kultur mulig, naturlige grænseflader til tjenester og mere intuitiv assimilering og brug af multimedieindhold. Det vil dreje sig om teknologi til både skrevet og talt sprog og dennes anvendelse i nøglesektorer, som f.eks. koncernudgivelser og kommerciel udgivervirksomhed, uddannelse og erhvervsuddannelse, kulturarv, global forretning og elektronisk handel, offentlig service og offentlige væsener samt grupper med særlige behov. Arbejdet kommer også til at omfatte udvikling af elektroniske sprogressourcer i standard- og genbrugsformat.

FTU-emner med topprioritet: Tilføje flersprogethed til systemer i alle informationscyklussens faser, herunder indholdsgenerering og -vedligeholdelse på flere sprog, lokalisering af software og indhold, automatisk oversættelse og tolkning samt computerstøttet sprogindlæring; forbedre systemers naturlige interaktivitet og brugbarhed, hvor multimodale dialoger, forståelse af beskeder og kommunikative handlinger, uhindret sprogligt in- og output samt tastaturløs betjening kan forbedre applikationen betydeligt; muliggøre aktiv assimilering og brug af digitalt indhold, hvor der i arbejdet anvendes sprogbehandlingsmodeller, -værktøjer og teknik til dybtgående informationsanalyse og metadatagenering, uddragning af viden, klassificering og sammenfatning af den betydning, der kan uddrages af indholdet, herunder intelligente sprogbaserede assistenter; arbejdet afrundes af teknologiintroduktionsaktiviteter omfattende validering og vurdering samt førstebrugeraktiviteter og andre optimal praksis-initiativer.

- Informationsadgang, -filtrering, -analyse og -behandling

Arbejdet koncentreres om avanceret teknologi til forvaltning af informationsindhold, der kan sætte brugeren i stand til at udvælge, modtage og manipulere (på en måde, der respekterer brugerens ret til privatlivets fred) udelukkende den information, der er brug for, i en situation med en stadig større vifte af heterogene kilder. Forbedringer af nøglefaciliteterne i systemer til forvaltning af multimedieaktiver i stor målestok (herunder udvikling af World Wide Web) kan understøtte omkostningseffektiv levering af informationstjenester og disses brug.

FTU-emner med topprioritet: Informationsbeherskelse: omfattende beskrivende modeller af digitalt informationsindhold, der omfatter alle medietyper og understøtter alle menneskets sanser i forlængelse af rumlige og tidsmæssige aspekter; dertil knyttede redskaber, hvormed brugerne kan udvikle informationsprofiler, eventuelt baseret på vage begreber og tilvejebragt ved hjælp af personlige agenter; grundlæggende nye kognitive forbindelser mellem system og bruger gennem individualiserede metaforer og visualiseringsteknik; informationsbehandlingssystemer: nye organisations- og styringsmetoder til multimedieinformationskilder; under arbejdet vil avanceret teknik til data-back-up-lagre med integrerede adgangskontrolmekanismer, kvalitetssikring, integritetskontrol og teknisk beskyttelse af multimedie-»fragmenter« blive udforsket; informationsklassificering, -mærkning og -filtrering, der muliggør selektiv informationssøgning (bl.a. navigation og søgning baseret på ikke-tekstlig information) og -filtrering (bl.a. til begrænsning af ulovligt og skadeligt indhold); teknologiintroduktion: førstebruger- og andre introduktionsforanstaltninger; arbejdet rundes af med validering og vurdering ved afprøvninger samt gennem koordineringsforanstaltninger som bidrag til standardisering.

iv) Væsentlig teknologi og infrastruktur

Mål og FTU-emner med topprioritet

Målet med dette arbejde er at fremme ekspertise inden for teknologi, som er af afgørende betydning for informationssamfundet, fremskynde introduktionen heraf og udvide deres anvendelsesområde. Arbejdet vil beskæftige sig med konvergensen mellem informationsbehandling, kommunikation og netteknologi og -infrastruktur. Vægten vil ligge på teknologi og infrastruktur, der er fælles for flere applikationer, mens sådanne, som er specifikke for en applikation, kun tages op til behandling i forbindelse med denne applikation i andre dele af rammeprogrammet.

- Teknologi til og styring af informationsbehandling, kommunikation og net, herunder bredbånd, samt dennes implementering, interoperabilitet og anvendelse

Der lægges vægt på udvikling af informationsbehandling, telekommunikations- og radiospredningsnet og systemteknologi samt disses konvergens.

FTU-emner med topprioritet: Teknologi til parallelle systemer og værktøjer til deling og interaktiv brug af fjerne ressourcer og samvirkende aktiviteter på geografisk spredte lokaliteter i en situation med heterogen hard- og softwarearkitektur og -systemer; realtidssystemer, der kan håndtere store datamængder; grundlæggende teknologi og værktøjer, der understøtter indlejrede systemapplikationer i realtid; det dertil knyttede arbejde bør aktivt bidrage til, eller overholde, standarder; bredbåndstelenet: pålidelig optisk højkapacitetstransmission i terabitklassen; en større indsats inden for fotonbaseret teknologi til »dør til dør« optisk transparens i primær-, sekundær- og accesnet; teknologi og arkitektur, herunder særlig fuldt optiske net: topologisk og funktionelt layout, kobling og rutning, drift og styring; teknologi til netintegration (navnlig for så vidt angår konvergensen mellem fast- og mobilnet, herunder satellitnet) samt nye tjenesteuafhængige arkitekturer og systemer, således at det sikres, at alle brugere har bredbåndsadgang til ikke-stedfaste multimedietjenester; interoperabilitet og indbyrdes samarbejdende net navnlig på netstyrings- og -tjenesteniveau med henblik på at øge kapacitet, fleksibilitet og funktionalitet samt for at skabe konkurrence og nye intelligente nettjenester (herunder udviklingen af Internet); generiske tjenestemetoder og -værktøjer, der kan håndtere den øgede kompleksitet i nettet, nye arkitekturer og kravene til »dør til dør«-kvalitet og nettenes pålidelighed og sikkerhed; teknologiintroduktion: foranstaltninger til fremme og overførsel af optimal praksis, samråd med henblik på standarder, og til prøvning og validering af teknologi og tjenester i feltforsøg.

- Teknologi og udviklingsmetoder til software, systemer og tjenester, herunder højkvalitetsstatistik

Arbejdet koncentreres om udvikling, udbredelse, drift og videreudvikling af softwareintensive systemer indlejret i varer og tjenester samt om at lette produktions- og virksomhedsprocesser, herunder teknologi og værktøjer til prøvning og validering i alle faser.

FTU-emner med topprioritet: Software- og systemudvikling: Arbejdet koncentreres om pålidelige, levedygtige og skalerbare systemer og vil beskæftige sig med reduktion af udviklingscyklus og -omkostninger; brug og videreudvikling af pålidelige metoder og værktøjer bliver efter behov centrale emner; brug af programmelmoduler, især integration af specialfremstillede og standardkomponenter i systemer, bliver et nøgleaspekt; tjenesteudvikling vil dreje sig om integration af heterogene platforme og net samt om nye tjenesters stigende kompleksitet og ydeevne, disses fremstilling og tilrådighedsstillelse; målet er at udvikle teknologi og værktøjer til hurtig, individuelt tilpasset og omkostningseffektiv tjenesteudvikling, -udbredelse, -udbud og -styring, som kan sikre en åben infrastruktur til informations- og kommunikationstjenester med den nødvendige pålidelighed, sikkerhed og kvalitet; softwareteknologiarbejdet skal skabe vidensbaserede metoder og værktøjer, der øger systemers brugbarhed og ydeevne og gør nettene mere intelligente; dette omfatter hurtig indsamling, udarbejdelse, udbredelse og kommunikation af højkvalitetsinformation (herunder statistik- og styringsinformation); teknologiintroduktion: optimal praksis- og andre introduktionsforanstaltninger har topprioritet; arbejdet afrundes med validering og vurdering af teknologi, systemer og tjenester i feltforsøg samt gennem samordningsforanstaltninger, der skal bidrage til standardisering.

- Simulerings- og visualiseringsteknologi i realtid og i stor målestok

Arbejdet vil dreje sig om udvikling og integration af avanceret simulerings- og visualiseringsteknologi samt -miljøer i alle applikationer. Det vil også omfatte distribueret simulering og fælles virtuelle miljøer.

FTU-emner med topprioritet: Simulering og visualisering: Arbejdet med simuleringsmiljøer omfatter forbehandling, avanceret efterbehandling (herunder visualisering og virtual reality) og værktøjer til validering af simulering med forsøgs- og arkivdata; værktøjer, der kan støtte integrationen af simulering i industri- og forretningsprocesser prioriteres højt; teknologi og værktøjer til distribueret simulering med vægt på understøttelse af heterogene software- og hardwaresystemers interoperabilitet; fælles virtuelle miljøer skalerbare via store net; indsats af autonome agenter og visualisering, f.eks. ved hjælp af avatarer; arbejdet rundes af med teknologiintroduktionsaktiviteter som f.eks. validering, vurdering, førstebrugeraktiviteter og andre optimal praksis-initiativer.

- Mobil- og personkommunikation og systemer, herunder satellitrelaterede systemer og tjenester

Arbejdet målrettes mod udviklingen hen imod et integreret og ubrudt net, som sikrer global personlig forbindelsesmulighed og giver adgang til trådløs multimediekommunikation for alle, hvor som helst fra, på ethvert tidspunkt, med faciliteter, kvalitet og ydeevne som fastnettjenester.

FTU-emner med topprioritet: Arbejdet koncentreres om udvikling og videreudvikling af nye generationer af jord- og satellitbaserede trådløse bredbåndsarkitekturer, systemer og teknologi, der udnytter nye frekvensgrænser til både private og offentlige miljøer, som understøtter avancerede tjenester og maksimerer frekvenseffektivitet og nettets ydeevne; der tilstræbes fuld dækning gennem adskillige radiosystemer, der indsættes i en cellulær arkitektur i flere lag og dimensioner; tjenestemobilitet og terminalroaming på tværs af jord- og satellitbaserede trådløse og faste net har høj prioritet; net, systemer og terminaler, der kan omkonfigureres ved hjælp af software med henblik på at lette netplanlægningsforbedringer, interoperabilitet og indbyrdes samarbejde; miniaturiserede, billige og bærbare terminaler med lav sendestyrke til mobilkommunikation (både hardware- og softwareaspekter); teknologi, tjenester og applikationer, der understøtter interaktive mobile og personlige multimedietjenester med regional eller global dækning, og som eventuelt er integreret med jord- og satellitbaserede navigationstjenester; teknologiintroduktion: et nøgleaspekt bliver validering og demonstration af mobile og interaktive multimedieteknologier og -tjenester via bredbånd; der vil blive gjort særlig indsats inden for teknologivurdering og samordningsforanstaltninger med henblik på standardisering.

- Grænseflader, der benytter sig af forskellige sanser

Arbejdet sigter imod at kunne tilbyde intuitive måder til søgning og levering af information samt til interaktion med systemer. Det kommer til at omfatte udvikling og integration af avanceret sensor-, aktuator- og skærmteknologi.

FTU-emner med topprioritet: Multimodale, multisensoriske grænseflader og nyskabende redskaber og anordninger, validering og vurdering er centrale punkter i dette arbejde; teknologi omfattende billed- og lydscenebehandling, -forståelse og -syntese vil blive udviklet og integreret med henblik på at give nye løsninger til arbejds-, fritids- og underholdningsmiljøer; arbejdet vil lette indførelsen af teknologi som f.eks. beriget og virtual reality; udvikling og integration af en række avancerede skærmteknologier til erhvervs- og forbrugerapplikationer er emner, der vil blive taget op; der vil blive lagt vægt på udvikling af billige lavenergigrænseflader samt på brugen af nye fleksible materialer til bærbare og mobile undersystemer; herindunder kommer emner som mulighed for tilpasning til brugeren, viden om de sundhedsmæssige virkninger, brugerinteraktionsmodellering og profilopstilling; teknologiintroduktion stimuleres navnlig gennem førstebrugeraktiviteter.

- Periferiudstyr, undersystemer og mikrosystemer

Behovet for intelligent (computer- og kommunikations-) netperiferiudstyr, som kan have flere funktioner og alligevel forblive brugervenlige, vil være et problem, som tages op. Arbejdet med undersystemer vil omfatte byggeklodserne i informationsbehandling og kommunikationssystemer og -net. Arbejdet med mikrosystemer vil i denne forbindelse omfatte miniaturiserede systemer inklusive måling og manøvrering med behandlingsfunktioner, og som almindeligvis kombinerer to eller flere elektriske, mekaniske, optiske, kemiske, organiske, biologiske, magnetiske eller andre egenskaber integreret i en enkelt chip eller en multichiphybrid.

FTU-emner med topprioritet: Integration, lavt energiforbrug og miniaturisering bliver drivkræfterne bag teknologiudviklingen af periferiudstyr og terminaler, der integrerer avanceret skærmteknologi samt soft- og hardwaremoduler til indholdssøgning, -lagring og håndtering; udviklingen af avancerede masselagringsmetoder er en nøglefornødenhed; undersystemer: ud over de grundlæggende byggeklodser bliver hjemmesystemer et væsentligt emne; arbejdet med mikrosystemer koncentreres om at fremme bred anvendelse af intelligente mikrosystemer, navnlig for så vidt angår deres anvendelse inden for medicin, biokemi, miljø, transport og luft- og rumfart samt deres anvendelse i måle- og kontrolsystemer og undersystemer; det primære mål er at overføre kompetence fra forskning til industriel anvendelse og at give lettere adgang til eksisterende teknologi til prototypefremstilling og produktion i begrænsede serier; integration af optiske forbindelser til mikroelektroniske undersystemer og mikrosystemer til højydelsesanvendelser (f.eks. elektro-optiske printkort); arbejdet støttes gennem foranstaltninger, der supplerer sådanne inden for »Fremme af konkurrence- og bæredygtig udvikling«, som beskæftiger sig med muligheden for at fremstille intelligente mikrosystemer og den dermed forbundne teknologi til samling, forbindelser, indkapsling, materialer og udstyr, samt støtte til den nødvendige konstruktions- og simuleringsaktivititeter; teknologiintroduktion: Arbejdet afrundes med samråd med henblik på koordinering og standardisering, og for så vidt angår mikrosystemer, navnlig med førstebrugeraktiviteter.

- Mikroelektronik

Arbejdet kommer til at omfatte materiale-, udstyrs-, proces-, konstruktions- og prøvningsmetoder og -værktøjer til brug i udviklingen af elektroniske komponenter, disses indkapsling, forbindelser og anvendelse. Indfaldsvinklen bliver systemorienteret og anvendelsesbåret og sigter mod at styrke stærke sider og udnytte teknologiske muligheder, idet der trækkes på de relevante mikroelektronikløsninger, der bedst opfylder generiske applikationers krav.

FTU-emner med topprioritet: Metoder og værktøjer til applikationer om samtidig udvikling af hardware og software; de teknologiske nøglekrav vil blive søgt opfyldt gennem støtte til udvikling og vurdering af halvledermaterialer, indkapslings- og forbindelsesteknologi, navnlig for de mest avancerede generationer; der lægges vægt på bredere anvendelsesområder gennem udvikling af omkostningseffektive aktive og passive silicium-, siliciumbaserede eller sammensatte halvlederkomponenter og undersystemer til applikationer med generiske karakteristika, navnlig mobilitet (trådløs kommunikation med lav sendestyrke og høj frekvens), meget komplekse og/eller højtydende systemer, systemer, der er modstandsdygtige over for ekstreme omgivelser for så vidt angår pålidelighed, lang virketid, måling og styring; udvikling, integration eller specialudvikling af avancerede signal- og databehandlingsfunktioner til undersystemer samt dermed forbundne hukommelses- og input/outputfunktioner prioriteres højt sammen med makrocelle- og supportværktøjer eller klasser af applikationer; optisk teknologi: nye optiske kilder, optoelektroniske, integrerede kredsløb, aktive og passive optiske komponenter og anordninger på nye bølgelængder, herunder optoelektroniske anordninger baseret på organiske forbindelser; teknologiintroduktion: fremme af applikations- og konstruktionskompetence tages op i tematiske klynger; der vil blive gjort en særlig indsats inden for teknologivurdering, førstebruger- og andre optimal praksis-foranstaltninger.

b) GENERISK FORSKNING OG TEKNOLOGISK UDVIKLING

FREMTIDIG OG KOMMENDE TEKNOLOGI

Denne særlige aktion vedrørende fremtidig og kommende teknologi dækker forskning af længerevarende natur eller som indebærer særlig høj risiko, men som er lovende for så vidt angår store videnskabelige fremskridt og industrielle og samfundsmæssige potentiale. Sådan forskning vil typisk enten være tværfaglig eller foregå inden for en kommende disciplin. Den vil styrke forbindelserne og strømmen af idéer, initiativer og personer mellem den akademiske verden og erhverslivet i EU. Denne aktion supplerer det domænespecifikke arbejde, der er integreret i den enkelte nøgleaktion.

For at sikre en fuldstændig dækning af informationssamfundsteknologi må døren holdes åben for enhver ny idé med potentielle virkninger for erhvervslivet eller samfundet på en bottom-up-maner. Denne åbenhed må styrkes på specifikke områder med meget målrettede, godt koordinerede, proaktive initiativer af strategisk natur. Fleksibilitet er af afgørende betydning, og det samme er en korrekt balance mellem proaktive initiativer, som på den ene side kræver omhyggelig, men hurtig planlægning, og på den anden side åbenhed over for nye, særdeles lovende idéer, når de opstår.

Det åbne område

De emner, der skal tages op, kan af naturlige årsager ikke beskrives på forhånd. Projektforslag kunne, på en ikke-bindende måde, omfatte videnteknologi (herunder teknologi til repræsentation, skabelse og håndtering af viden), teknologi til computerkraft- og båndbreddeintensive applikationer, fremtidige anordninger og kredsløb (herunder sådanne, som er baseret på nano-, kvante-, foton- eller bioelektroniske effekter og teknologier til integration i meget stor målestok) samt ultrakomplekse systemer (som f.eks. supercomputere og superintelligente net).

Proaktive initiativer

I løbet af dette programs implementering vil der som supplement til det åbne område blive fastlagt en række proaktive initiativer med strategisk perspektiv, som omfatter områder med et stort fremtidigt vækstpotentiale, og som kræver nøje koordinering mellem forskellige projekter. Fastlæggelsen af emnerne baseres på deres potentielle langtidsvirkninger for erhvervsliv og samfund (herunder beskæftigelse gennem nye virksomheder), på de muligheder, som videnskabelige fremskridt giver, eller på en kombination heraf. Planlægningen af de proaktive initiativer må tage højde for, at det er nødvendigt at kunne reagere hurtigt, hvis nye muligheder uventet dukker op som følge af videnskabelige fremskridt.

Hvert initiativ kommer til at bestå af en række selvstændige, men nøje koordinerede projekter, der på passende måde er forbundet i netværk. Initiativets netværkskarakter kunne styrkes ved hjælp af nogle centrale forskningsfaciliteter, når sådanne kan give deltagerne i flere projekter stordriftsfordele, f.eks. fælles faciliteter til eksperimentel nano-fabrikation, modelområder eller -samfund til forsøg inden for grænseflader eller virtual reality osv.

De konkrete valg foretages på passende tidspunkter i samråd med forskersamfundet efter opstilling af en plan baseret på et meget bredt grundlag af videnskabelige og teknologiske tilkendegivelser. I denne forbindelse vil det blive forsøgt at kaste et blik ind i fremtiden ved hjælp af en række strategiske seminarer, der har til formål at bestemme udviklingslinjer og forskningsmål, og en teknologiovervågningsaktion, der sættes i værk i tæt samarbejde med andre aktører på området, herunder FFC's Institut for Teknologiprognoser og Europa-Parlamentets Kontor til Vurdering af Videnskabelige og Teknologiske Projekter, når det er hensigtsmæssigt.

c) STØTTE TIL FORSKNINGSINFRASTRUKTUREN

ETABLERING OF FORSKNINGSNET

Bredbåndsforbindelse mellem nationale forsknings- og uddannelsesnet

Målet er at gøre det lettere at etablere transeuropæiske bredbåndsforbindelser mellem nationale forsknings-, uddannelses- og erhvervsuddannelsesnet med en kapacitet og af en kvalitet, der lever op til europæiske akademiske og industrielle forskeres samlede behov, samt at sørge for at dette net hele tiden er på forkant med den teknologiske udvikling. Dette indebærer en opgradering af den nuværende 34 Mbit/s-kapacitet over 622 Mbit/s til adskillige gigabit/s samt understøttelse af forskellige serviceniveauer og den nødvendige opkoblingsmulighed til tredjelande set i lyset af Internets globale udvikling. Opgradering af nettet foretages i takt med den faktiske efterspørgsel. Målet er at muliggøre effektivt samarbejdende forsknings-, uddannelses- og erhvervsuddannelsesaktioner (herunder skabelsen af virtuelle laboratorier og institutter) på europæisk niveau, muliggjort af brugen af de seneste gennembrud inden for Internet-baserede applikationer i de akademiske og industrielle forskersamfund. Dette arbejde vil være til støtte for forskning på alle felter og dermed for hele rammeprogrammet.

Avancerede europæiske eksperimentelle prøvningsanlæg

Målsætningen er at integrere alle samarbejdsforsknings-, -udviklings-, -demonstrations- og -teknologiintroduktionsaktiviteter, der er på forkant med udviklingen, fra alle nøgleaktioner i dette program, der beskæftiger sig med fremtidige generationer af kommunikationsteknologi, protokoller, tjenester og distribuerede applikationer. Denne eksperimentelle sammenkobling af de enkelte operatørers, industriforetagenders, universiteters og forskningsinstitutioners prøvningsanlæg i Europa (sammen med de nødvendige forbindelser til tredjelande) skaber det praktiske grundlag for indsatsen inden for samarbejdsforskning (f.eks. inden for lysledernet, tjenestekonfigurationsprotokoller eller mobile bredbåndstjenester). Det vil også føre til, at de mest avancerede infrastrukturer af alle typer hurtigt bliver tilgængelige, hvilket derefter muliggør tidlige forsøg med avancerede applikationer (f.eks. televisualisering af store datamængder, meta-databehandling eller netbaseret »immersive virtual reality«), som kræver meget stor båndbredde eller nye tjenester. Den vil sætte Europa i stand til at spille en ledende rolle i fastlæggelsen, standardiseringen og valideringen af den næste generation af netprotokoller (herunder Internet-protokoller) og andre fremspirende bredbåndstjenester. Det vil bidrage til interoperablitet på lang sigt og integrerede avancerede netinfrastrukturer, -tjenester og -applikationer.

BILAG III

SÆRLIGE BESTEMMELSER FOR SÆRPROGRAMMETS GENNEMFØRELSE

Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de indirekte FTU-aktioner, som er omhandlet i bilag II og IV til femte rammeprogram. Endvidere finder følgende særlige bestemmelser for særprogrammet anvendelse:

1. Ledsageforanstaltninger

Ledsageforanstaltningerne består navnlig i:

- teknologiintroduktion, herunder pilotprojekter, optimal praksis, førstegangsbrug, vurderinger og bedømmelser med henblik på tilskyndelse til teknologiintroduktion over en bred front, navnlig i SMV, og tilskyndelse til innovation

- foranstaltninger til støtte for standardisering og andre foranstaltninger, der vedrører brugbarhed, interoperabilitet og pålidelighed af informations- og kommunikationsteknologier, systemapplikationer og tjenester

- foranstaltninger til støtte for sammenkobling af forskningsinfrastrukturer og anlæg, som kræves til FTU

- undersøgelser til støtte for særprogrammet, herunder forberedelse af kommende aktiviteter

- udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper eller andre videnskabelige og tekniske sammenkomster samt forvaltning af sammenkoblede FTU-aktiviteter

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser, navnlig med henblik på den opfølgning af særprogrammet, der er nævnt i artikel 5, stk. 1, i femte rammeprogram, den eksterne vurdering, der er nævnt i artikel 5, stk. 2, i femte rammeprogram, samt evalueringen af de indirekte FTU-aktioner eller opfølgningen af deres gennemførelse

- analyser af de samfundsøkonomiske følger, der er forbundet med informationssamfundets teknologiske udvikling

- formidling, oplysning og kommunikation, herunder videnskabelige publikationer, udnyttelse af resultater og teknologioverførsel, fremme af finansiering af innovation og bistand med henblik på beskyttelse af intellektuel ejendomsret

- uddannelse i forbindelse med FTU relevant for særprogrammet, bortset fra Marie Curie-stipendier

- støtte til programmer for oplysning og hjælp til fordel for forskningsaktører, herunder SMV

- brug af ekstern ekspertviden med henblik på indførelse af og adgang til tjenester og net med henblik på information om, bistand til eller fremme af forskning og innovation.

I overensstemmelse med bilag IV til femte rammeprogram kan Fællesskabets bidrag til de foranstaltninger, der er nævnt i første led, og som ikke er omfattet af udbud, være på indtil 100 % af de støtteberettigede omkostninger. På grundlag af principperne om god og effektiv finansiel forvaltning kan Fællesskabets finansielle bidrag til visse aktioner eller foranstaltninger dog begrænses til 100 % eller mindre af de omkostningskategorier, der skønnes nødvendige eller relevante for at nå aktionens særlige mål.

2. Koordineringsbestemmelser

Kommission sørger - inden for programmet - for, at de indirekte FTU-aktioner indbyrdes supplerer hinanden, navnlig ved at grupperne dem omkring en fælles målsætning og ved at undgå dobbeltarbejde, under hensyntagen til legitime interesser hos forslagsstillerne til indirekte FTU-aktioner.

Der sørges så vidt muligt også for koordinering mellem aktionerne under særprogrammet og aktioner, der gennemføres under:

- andre særprogrammer, der gennemføres under femte rammeprogram

- forsknings- og uddannelsesprogrammerne til gennemførelse af Rådets afgørelse 1999/64/Euratom af 22. december 1998 om det femte rammeprogram for Det Europæiske Atomenergifællesskabs indsats inden for forskning og uddannelse (1998-2002) (1)

- andre europæiske forskningsrammer, herunder Eureka og Cost

- andre fællesskabsinstrumenter, som er af interesse for forskningen.

Samordningen består i:

i) indkredsning af fælles emner eller prioriteringer, som navnlig fører til:

- udveksling af oplysninger

- udførelse af arbejde, der er vedtaget i fællesskab, og som blandt andet indebærer fælles gennemførelse af en af de procedurer, der er omhandlet i artikel 9 i reglerne for deltagelse og formidling

ii) omfordeling af forslag til indirekte FTU-aktioner mellem særprogrammer eller mellem et særprogram og et forsknings- og uddannelsesprogram.

(1) EFT L 26 af 1.2.1999, s. 34.