*****

KOMMISSIONENS FORORDNING (EOEF) Nr. 3074/89

af 11. oktober 1989

om indfoerelse af en midlertidig antidumpingtold paa importen af svejsede roer med oprindelse i Jugoslavien og Rumaenien

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2423/88 af 11. juli 1988 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1), saerlig artikel 11,

efter konsultation i det raadgivende udvalg, der er nedsat i henhold til naevnte forordning, og

ud fra foelgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) Kommissionen modtog i februar 1988 en klage indgivet af Forbindelsesudvalget for den Europaeiske Staalroersindustri paa vegne af producenter, der tegner sig for hovedparten af produktionen i Faellesskabet af de paagaeldende varer.

(2) Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted og forvoldtes skade som foelge heraf, hvilket ansaas for tilstraekkeligt til at begrunde ivaerksaettelsen af en procedure.

Kommissionen offentliggjorde derfor en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende (2) om indledning af en antidumpingprocedure vedroerende Faellesskabets import af visse svejsede roer, af jern eller ulegeret staal, henhoerende under KN-kode 7306 30 51, 7306 30 59, ex 7306 30 71 og ex 7306 30 79.

(3) Kommissionen underrettede officielt de producenter/eksportoerer og importoerer, som den vidste var beroert af sagen, samt klageren og gav de direkte beroerte parter lejlighed til at tilkendegive deres mening skriftligt og til at anmode om at blive hoert mundtligt.

I loebet af undersoegelsen fik Kommissionen underretning om, at flere jugoslaviske producenter, end den oprindeligt havde kendskab til, var omfattet af sagen. Kommissionen gav ogsaa disse producenter lejlighed til at tilkendegive deres mening.

Endvidere anmodede de beroerte eksportoerer om forlaengelse af fristen for besvarelse af Kommissionens spoergeskemaer.

Kommissionen var derfor noedsaget til at overskride de fastsatte tidsfrister.

(4) De fleste af faellesskabsproducenterne, nogle af importoererne, en jugoslavisk producent/eksportoer og den rumaenske eksportoer tilkendegav deres mening skriftligt. Nogle af parterne anmodede om at blive hoert mundtligt, hvilket blev imoedekommet.

(5) Kommissionen indhentede og efterproevede alle oplysninger, som den ansaa for noedvendige med henblik paa at fastlaegge de faktiske omstaendigheder, og aflagde kontrolbesoeg hos:

a) Producenter i Faellesskabet:

- Mannesmannroehren-Werke AG, Duesseldorf, Tyskland

- IBS (United Tube Mills), Athen, Graekenland

- Dalmine SpA, Dalmine, Italien

- Arbed SA, Luxembourg, Luxembourg

b) Producenter/eksportoerer i tredjelande:

Zeljezara Sisak, Sisak, Jugoslavien

c) Importoerer i Faellesskabet:

- Mannesmann Handel AG, Duesseldorf, Tyskland

- Montan Handel Peter Richter & Co., Duesseldorf, Tyskland.

(6) Dumpingundersoegelsen omfattede perioden fra 1. juli 1987 til 30. juni 1988.

B. DUMPING

a) Normal vaerdi

(7) Jugoslavien

Den normale vaerdi blev fastlagt paa grundlag af de sammenlignelige priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i normal handel for samme vare paa det jugoslaviske marked.

De salg paa hjemmemarkedet, der indgik i beregningen af den normale vaerdi, fandt sted til uafhaengige kunder med fortjeneste og i betydelige maengder. Det vejede gennemsnit af priserne for disse salg ansaas derfor for at vaere repraesentative for det jugoslaviske hjemmemarked.

Paa grund af den hoeje inflationsrate i Jugoslavien i undersoegelsesperioden beregnedes de normale vaerdier maanedsvis. Til beregningerne benyttedes de officielle jugoslaviske valutakurser, som offentliggoeres af de jugoslaviske myndigheder.

(8) Rumaenien

Da Rumaenien ikke er et land med markedsoekonomi, maatte den normale vaerdi fastsaettes paa grundlag af den pris, hvortil samme vare saelges til forbrug paa hjemmemarkedet i et tredjeland med markedsoekonomi. Det ansaas under disse omstaendigheder for hensigtsmaessigt og ikke urimeligt at fastsaette den normale vaerdi for Rumaenien paa grundlag af de priser, hvortil samme vare blev solgt paa det jugoslaviske hjemmemarked.

Kommissionen finder det godtgjort, at der mellem Rumaenien og Jugoslavien ikke er vaesentlige forskelle med hensyn til produktionsprocesser, leverancer af raamaterialer, produktionsomfang og kvaliteten af de faerdige varer. Kommissionen har endvidere fastslaaet, at der er et rimeligt forhold mellem produktionsomkostningerne og prisniveauet i Jugoslavien, og den konkluderede derfor, at det ikke var urimeligt ogsaa for de rumaenske varer at anvende den normale vaerdi, der var fastsat for Jugoslavien.

Den rumaenske eksportoer gjorde ikke indsigelse mod denne afgoerelse.

b) Eksportpriser

(9) Eksportpriserne for baade Jugoslavien og Rumaenien blev fastlagt paa grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for samme vare, som solgtes for eksport til Faellesskabet.

c) Sammenligning

(10) Ved sammenligningen af den normale vaerdi med eksportpriserne tog Kommissionen i fornoedent omfang hensyn til forskelle, der paavirkede prisernes sammenlignelighed, saasom rabatter, provisioner, kreditvilkaar og transport-, forsikrings-, haandterings-, emballeringsomkostninger samt dertil knyttede omkostninger.

(11) Til alle sammenligninger anvendtes priser ab fabrik.

d) Dumpingmargen

(12) Det fremgik af den foreloebige sammenligning af ovenstaaende forhold, at der havde vaeret tale om dumpingimport. Dumpingmargenerne var lig med forskellen mellem den normale vaerdi og eksportprisen til Faellesskabet efter behoerig justering. De vejede gennemsnitlige dumpingmargener udtrykt i procent af prisen frit Faellesskabets graense blev foreloebigt fastlagt saaledes:

- Jugoslavien: 40,6 %

- Rumaenien: 31,7 %.

C. SKADE

(13) Importen fra Jugoslavien steg fra 20 720 tons i 1986 til 45 560 tons i 1988 og importen fra Rumaenien fra 7 230 tons i 1986 til 19 986 tons i 1988. Den samlede import fra Jugoslavien og Rumaenien steg fra 27 950 tons i 1986 til 65 546 tons i 1988, svarende til en foroegelse paa ca. 135 % i denne periode.

(14) Den tilsvarende markedsandel oegedes fra 2,8 % i 1986 til 5,1 % i 1988 for Jugoslavien og fra 1 til 2,2 % for Rumaenien i samme periode. Den samlede markedsandel for den paagaeldende import oegedes fra 3,8 % i 1986 til 7,3 % i 1988. I de mest beroerte medlemsstater, nemlig Forbundsrepublikken Tyskland og italien naaede den samlede markedsandel op paa henholdsvis 23,6 og 15,1 % i foerste halvaar af 1988.

(15) Af de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, fremgaar det endvidere, at de priser, hvortil dumpingvarerne fra Jugoslavien og Rumaenien blev solgt i Faellesskabet, var vaesentligt lavere end faellesskabsproducenternes priser i undersoegelsesperioden. Gennemsnitspriserne for de jugoslaviske og rumaenske varer var henholdsvis 18,6 og 22,6 % lavere end priserne paa faellesskabsproducenternes tilsvarende varer.

(16) Den kraftige stigning i dumpingimporten af de paagaeldende varer med oprindelse i Jugoslavien og Rumaenien har i vaesentlig grad bidraget til at daempe genopsvinget i produktionen i Faellesskabet. Den beskedne foroegelse af produktionen i Faellesskabet paa 4,2 % mellem 1986 og 1988 skal ses paa baggrund af en vaekst i forbruget i Faellesskabet paa 19,8 % i samme periode.

(17) Dumpingimporten hindrede faellesskabsproducenterne i paa passende maade at udnytte den stigende efterspoergsel. I stedet for at opnaa en rimelig forbedring af kapacitetsudnyttelsen i forhold til det allerede forholdsvis lave niveau i 1986, maatte faellesskabsproducenterne se udnyttelsesgraden falde yderligere i 1987, og det lykkedes i 1988 kun i nogle tilfaelde at opnaa en mindre forbedring, men niveauet var klart lavere end i 1985.

(18) De lave priser, hvortil dumpingvarerne blev solgt i Faellesskabet, og som indebar underbud i forhold til faellesskabsproducenternes priser paa mellem 18 og 22 %, kombineret med en betydelig foroegelse af dumpingvarernes andel af markedet paa et marked for en standardiseret vare i almindelig handelskvalitet, medfoerte, at priserne trykkedes i Faellesskabet. Faellesskabsproducenterne var noedsaget til enten at saelge med tab eller acceptere en indskraenkning af salget. Foelgen heraf var en nedgang i faellesskabsproducenternes markedsandel og stigende finansielle tab eller en nedgang i fortjenesten.

(19) Kommissionen har ogsaa undersoegt, om der kan vaere foraarsaget skade af andre faktorer end dumpingimporten. Det konstateredes, at importen fra andre tredjelande end Jugoslavien og Rumaenien ogsaa steg betydeligt i perioden fra 1986 til 1988. Det fremgik af undersoegelsen, at hovedparten af denne stigning kunne tilskrives import af de paagaeldende varer med oprindelse i Tyrkiet og Venezuela. Kommissionen har i mellemtiden modtaget beviser for, at der ogsaa er tale om dumpingimport fra Tyrkiet og Venezuela, og at den paagaeldende erhversvsgren i Faellesskabet derved paafoeres skade. Den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet har indgivet en klage i overensstemmelse hermed, og Kommissionen har indledt en antidumpingprocedure vedroerende importen af de paagaeldende varer med oprindelse i Tyrkiet og Venezuela (1).

(20) Paa grund af stigningen i dumpingimporten fra Jugoslavien og Rumaenien og de betydelige prisunderbud, som omhandlet i betragtning 13 til 18, er Kommissionen imidlertid naaet til den konklusion, at importen fra Jugoslavien og Rumaenien saerskilt betragtet paafoerer den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet vaesentlig skade, uanset at importen fra Tyrkiet og Venezuela formentlig ogsaa har bidraget til forvaerringen af denne erhvervsgrens situation.

D. FAELLESSKABETS INTERESSER

(21) Produktionen af jern- og staalroer er en betydningsfuld grundlaeggende industri i Faellesskabet, som er naert forbundet med staalindustrien i tidligere produktionsled. Det er den vigtigste kunde til forarbejdning af basis staalprodukter henhoerende under EKSF. I 1988 gik ca. 15 % af den samlede produktion i Faellesskabet af raastaal til fremstillingen af roer.

Paa grund af overkapacitet har denne sektor undergaaet en vanskelig omstruktureringsproces, som endnu ikke er afsluttet. I 1988 beskaeftigede sektoren 74 500 i Faellesskabet mod 123 500 i 1981. Fabrikkerne er beliggende i udkanten af de staalproducerende centre, som allerede har beskaeftigelsesmaessige problemer som foelge af den nedgangsperiode, staalindustrien er inde i.

(22) I senere led i produktionskaeden er denne sektor en vigtig leverandoer til alle brancher inden for fremstillingsvirksomhed. De vigtigste kundegrupper er maskinteknik, bygning af koeretoejer, byggeri, staalkonstruktioner og energisektoren. For at kunne fremstille hele sortiment af varer paa et konkurrencedygtigt omkostningsniveau er erhversgrenen afhaengig af en rimelig udnyttelsesgrad for sit produktionsudstyr, og dette opnaas hovedsagelig gennem produktion af standardiserende roer i handelskvalitet, som direkte konkurrerer med dumpingimporten fra Jugoslavien og Rumaenien, og som tegner sig for hovedparten af industriens antidumping. I betragtning af ovenstaaende anses det for at vaere i Faellesskabets interesse at opretholde en levedygtig og sund industri for fremstilling af staalroer og at traeffe foranstaltninger mod uredelig handelspraksis. Efter Kommissionens opfattelse vil foranstaltninger i form af midlertidig antidumpingtold afhjaelpe de forstyrrende virkninger af de lave priser paa de importerede varer fra Jugoslavien og Rumaenien og medvirke til at sikre mere stabile priser paa svejsede staalroer i Faellesskabet. Det er opfattelsen, at de sekundaere virkninger af den begraensede prisforhoejelse paa de importerede varer vil vaere ubetydelige for produktionen i de ovenfoer naevnte senere led i produktionskaeden. Kommissionen modtog ikke indsigelser herimod fra eller paa vegne af virksomheder i Faellesskabet, der indkoeber eller forarbejder der paagaeldende svejsede staalroer.

E. MIDLERTIDIG TOLD

(23) Paa grundlag af resultaterne af den foreloebige undersoegelse af spoergsmaalet om dumping og skade i forbindelse med den paagaeldende import fra Jugoslavien og Rumaenien og for at hindre, at der forvoldes yderligere skade, anses det for at vaere i Faellesskabets interesse, at der indfoeres en midlertidig antidumpingtold.

(24) Den midlertidige told boer vaere lavere end de konstaterede dumpingmargener, men tilstraekkelig til at afhjaelpe skaden. Paa dette grundlag, og fordi det konstateredes, at den afgoerende faktor i spoergsmaalet om den forvoldte skade var naevnte prisunderbud, finder Kommissionen, at en vaerditold, som udligner de konstaterede underbudsmargener, er tilstraekkelig.

Paa dette grundlag beregnede Kommissionen den midlertidige antidumpingtold til

- 18 % for svejsede staalroer, der importeres fra Jugoslavien, og

- 22 % for saadanne roer, der importeres fra Rumaenien

beregnet af nettoprisen, frit Faellesskabets graense, ufortoldet.

(25) Der boer fastsaettes en frist, inden for hvilken de beroerte parter kan give deres mening til kende og anmode om at blive hoert mundtligt -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indfoeres en midlertidig antidumpingtold paa importen af svejsede roer, af jern eller ulegeret staal, med gevind eller til gevindskaering, ogsaa forzinkede, med cirkulaert tvaersnit, med udvendig diameter 168,3 mm og derunder, henhoerende under KN-kode 7306 30 51, 7306 30 59, ex 7306 30 71 og ex 7306 30 79, med oprindelse i Jugoslavien og Rumaenien.

2. Tolden fastsaetters til 18 % for varer med oprindelse i Jugoslavien og 22 % for varer med oprindelse i Rumaenien. Tolden beregnes af nettoprisen, frit Faellesskabets graense, ufortoldet.

3. Gaeldende bestemmelser for told finder anvendelse.

4. De i stk. 1 omhandlede varers overgang til fri omsaetning i Faellesskabet er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

Partnere kan inden en maaned fra tidspunktet for naervaerende forordnings ikrafttraeden tilkendegive deres mening skriftligt og anmode om at blive hoert mundtligt af Kommissionen, jf. dog artikel 7, stk. 4, litra b) og c), i forordning (EOEF) nr. 2423/88.

Artikel 3

Denne forordning traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Den finder anvendelse i fire maaneder, medmindre Raadet vedtager endelige foranstaltninger inden udloebet af denne periode, jf. dog artikel 11, 12 og 14 i forordning (EOEF) nr. 2423/88.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 11. oktober 1989.

Paa Kommissionens vegne

Frans ANDRIESSEN

Naestformand

(1) EFT nr. L 209 af 2. 8. 1988, s. 1.

(2) EFT nr. C 241 af 16. 9. 1988, s. 3.

(1) EFT nr. C 226 af 2. 9. 1989, s. 18.