30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/299 
 RÅDETS BESLUTNING 
af 19. december 2006 
om særprogrammet "Kapacit et" til gennemførelse af 
Det Europæiske Fællessk abs syvende rammeprogram 
for forskning, teknologisk udvik ling og demonstration (2007-2013) 
(EØS-relevant tekst) 
(2006/974/EF) 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR – 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 166, 
stk. 4, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, 
under henvisning til udtalelse  fra Europa-Parlamentet1, 
under henvisning til udtalelse fra Det Eu ropæiske Økonomiske og Sociale Udvalg2, og 
                                                 
1 Udtalelse af 30.11.2006 (endnu ikke offentliggjort i EUT). 
2 EUT C 185 af 8.8.2006, s. 10. 
L 400/300 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 ud fra følgende betragtninger: 
(1) I henhold til traktatens artikel 166, stk. 3, iværksættes Europa-Parlamentets og Rådets 
afgørelse 967/2006/EF af 20. december 2006 om  Det Europæiske Fællesskabs syvende 
rammeprogram for forskning, teknologi sk udvikling og demonstration (2007-2013)1 (i det 
følgende benævnt "rammeprogrammet") ved hj ælp af særprogrammer, som fastsætter de 
nærmere bestemmelser for deres gennemførelse,  deres varighed og de  midler, der skønnes 
nødvendige. 
(2) Rammeprogrammet er struktureret omkri ng fire typer af aktiviteter: tværnationalt 
samarbejde inden for politisk fastsatte temaer ("Samarbejde"), forskerinitieret forskning, der bygger på initiativer fra forskerkre dse ("Idéer"), stø tte til uddannelse og 
karriereudvikling for forskere ("Mennes ker") og støtte til forskningskapacitet 
("Kapacitet"). Aktiviteter af typen "Kapac itet" bør iværksættes under dette særprogram, 
når de har form af indirekte aktioner. 
(3) De regler, der under rammeprogrammet gæld er for virksomheders, forskningscentres og 
universiteters deltagelse og for formidling af forskningsresultater (i det følgende benævnt 
"regler for deltagelse og formidling"), bør også finde anvendelse under dette særprogram. 
                                                
 
1 EUT L 391 af 30.12.2006, s. 19. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/301 
 (4) Rammeprogrammet bør være et supplement til medlemsstaternes aktiviteter og til andre 
fællesskabstiltag, som - foruden navnlig sa tsningerne på strukturfonde, landbrug, 
uddannelse, kultur, konkurrenceevne og innovation, erhvervspolitik, sundhed, 
forbrugerbeskyttelse, beskæftigelse, energi, transport og miljø - er nødvendige led i den 
samlede strategiske satsning på Lissabon-målene. 
(5) Aktiviteter vedrørende innovation og små og mellemstore virksomheder, som støttes af 
forskningsrammeprogrammet, bør supplere ak tiviteterne under rammeprogrammet for 
konkurrenceevne og innovation, som skal bidrag e til at udfylde kløften mellem forskning 
og innovation og fremme alle former for innovation. 
(6) Gennemførelsen af rammeprogrammet vil kunne medføre, at der udarbejdes supplerende 
programmer, hvori kun nogle af medlemsstaterne  deltager, at Fælle sskabet deltager i 
programmer, der iværksættes af flere medlemsstater, eller at der oprettes 
fællesforetagender eller a ndre ordninger, jf. trak tatens artikel 168, 169 og 171. 
(7) Dette særprogram bør bidrage til Den Europæ iske Investeringsbanks (EIB's) oprettelse af 
en "finansieringsfaci litet for risikodeling" for at lette adgangen til lån fra EIB. 
L 400/302 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 (8) I medfør af traktatens arti kel 170 har Fællesskabet indgået en  række interna tionale aftaler 
på forskningsområdet, og der bør gøres bestræ belser på at styrke  det internationale 
forskningssamarbejde for yderligere at integr ere Fællesskabet i det verdensomspændende 
forskersamfund. Derfor bør dette særprogram væ re åbent for deltagelse for lande, der har 
indgået de nødvendige aftaler med henblik herp å, og - på projektniveau og på gensidigt 
fordelagtigt grundlag - for deltagelse af e nheder fra tredjelande og af internationale 
organisationer for videnskabeligt samarbejde. 
(9) Forskningsaktiviteter under dette prog ram bør gennemføres under overholdelse af 
grundlæggende etiske principper, herunder de m, der kommer til udtryk i Den Europæiske 
Unions charter om grundlæggende rettigheder. 
(10) Gennemførelsen af rammeprogrammet bør fremme en bæredygtig udvikling. 
(11) En forsvarlig økonomisk forvaltning af  rammeprogrammet og dets gennemførelse bør 
sikres på den mest effektive og brugervenlig e måde, samtidig med at retssikkerheden og 
adgang til programmet sikres for alle deltage re, og dette bør ske under overholdelse af 
Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 1605/2002 af 25. juni 2002 om finansforordningen 
vedrørende De Europæiske Fællesskabers almindelige budget1 og Kommissionens 
forordning (EF, Euratom) nr. 2342/20022 om gennemførelsesbestemmelser til 
finansforordningen med senere ændringer. 
                                                 
1 EFT L 248 af 16.9.2002, s. 1. 
2 EUT L 357 af 31.12.2002, s. 1. Senest ændret  ved Kommissionens forordning (EF, 
Euratom) nr. 1261/2005 (EUT L 201 af 2.8.2005, s. 3). 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/303 
 (12) Desuden bør der træffes passende fora nstaltninger - som er proportionelle med De 
Europæiske Fællesskabers finansielle interesser - til overvågning af effektiviteten af såvel 
den økonomiske støtte, der ydes, som brugen af disse midler med henblik på at forebygge 
uregelmæssigheder og svig, og de nødvendige skridt bør tages fo r at kræve tabte, 
uretmæssigt udbetalte eller forkert anvendte mi dler tilbagebetalt i overensstemmelse med 
Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 2988/95 af 18. december 1995 om beskyttelse af De Europæiske Fællesskabers finansielle interesser
1, Rådets forordning (Euratom, EF) nr. 
2185/96 af 11. november 1996 om Kommissionens kontrol og inspektion på stedet med 
henblik på beskyttelse af De Europæiske Fæ llesskabers finansielle interesser mod svig og 
andre uregelmæssigheder2 og Europa-Parlamentets og Rå dets forordning (EF) nr. 
1073/1999 om undersøgelser, der foretages af Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af 
Svig (OLAF)3. 
(13) Da gennemførelsesbestemmelserne til denne beslutning hovedsagelig er 
forvaltningsforanstaltninger, bør de vedtages  efter forvaltningsproceduren i artikel 4 i 
Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om  fastsættelse af de nærmere vilkår for 
udøvelsen af de gennemførelsesbeføj elser, der tillægges Kommissionen4. På den anden 
side rejser forskning, der indebærer anvende lse af menneskelige embryoner og stamceller 
fra menneskelige embryoner, særlige etiske  spørgsmål, jf. artikel 4 i nærværende 
beslutning. Foranstaltninger til finansiering af sådanne projek ter bør derfor vedtages efter 
forskriftsproceduren i arti kel 5 i afgørelse 1999/468/EF. 
                                                 
1 EFT L 312 af 23.12.1995, s. 1. 
2 EFT L 292 af 15.11.1996, s. 2. 
3 EFT L 136 af 31.5.1999, s. 1. 
4 EFT L 184 af 17.7.1996, s. 23. Afgørelse ændr et ved beslutning 2006/512/EF (EUT L 200 
af 22.7.2006, s. 11. 
L 400/304 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 (14) Der bør indføres en særlig budgetpost fo r særprogrammet "Kapacitet" i De Europæiske 
Fællesskabers almindelige budget. 
(15) Under gennemførelsen af dette program bør opmærksomheden i fornødent omfang rettes 
mod ligestilling mellem kønnene  samt mod bl.a. arbejd svilkår, gennemsigtighed i 
rekrutteringsprocedurerne og karriereudvikling for forskere, der rekrutteres til projekter og 
programmer, der støttes som led i aktiviteter under dett e program, jf. Kommissionens 
henstilling om et europæisk charter for fors kere og en adfærdskodeks for ansættelse af 
forskere, som udgør en referenceramme på dette  område, samtidig med at dens frivillige 
karakter respekteres – 
VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING: 
Artikel 1 
Særprogrammet "Kapacitet" for fællesskabsaktivit eter inden for forskning og teknologisk udvikling, 
herunder demonstration, i det fø lgende benævnt "særprogrammet", fastlægges hermed for perioden 
1. januar 2007 til 31. december 2013. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/305 
 Artikel 2 
Dette særprogram omfatter aktiviteter vedrørende "Kapacitet" og yder støtte  til centrale elementer i 
Europas forsknings- og innovationskapacitet: 
a) forskningsinfrastruktur b) forskning til fordel for små og mellemstore virksomheder (SMV'er) 
c) videnbaserede regioner d) forskningspotentiale e) forholdet mellem videnskab og samfund f) støtte til en sammenhængende  udvikling af forskningspolitikker 
g) internationale samarbejdsaktiviteter Gennemførelsen af dette særprogram kan medføre,  at der udarbejdes supplerende programmer, 
hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager, at Fællesskabet deltager i programmer, der 
iværksættes af flere medlemsstater, eller at der op rettes fællesforetagender eller andre ordninger, jf. 
traktatens artikel 168, 169 og 171. 
Målene for og hovedlinjerne i disse aktiviteter fastsættes i bilag I. 
L 400/306 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Artikel 3 
I overensstemmelse med rammeprogrammets bila g II skønnes bevillingsbe hovet til gennemførelse 
af særprogrammet at være 4 097 mio. EUR, hvoraf mindre end 6% afsættes til Kommissionens 
administrative udgifter. Bilag II indeholder en vejledende fordeling af beløbet. 
Artikel 4 
1. Alle forskningsaktiviteter, der iværksættes under særpr ogrammet, gennemføres under 
overholdelse af grundlæggende etiske principper. 
2. Til følgende forskningsområder ydes der ikke støtte under dette program: 
–  forskning i reproduktiv kloning af mennesker 
–  forskning, der sigter mod at ændre mennesk ers arvemasse på en måde, der kan gøre 
ændringerne arvelige1 
–  forskning, der sigter mod at skabe menneskelige embryoner alene til 
forskningsformål eller for at frembringe stamceller, herunder ved kerneoverførsel 
mellem kropsceller. 
                                                 
1 Der kan ydes tilskud til forskning i behandling af kønskirtelkræft. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/307 
 3. Der kan eventuelt ydes finansiering til fors kning i menneskelige stamceller, både voksne 
og embryonale, afhængigt af både de videns kabelige forslags indhold og retsgrundlaget i 
de berørte medlemsstater. 
Ansøgninger om finansiering af forskning i menneskelige embryonale stamceller skal, 
hvor det er relevant, omfatte nærmere opl ysninger om, hvilke foranstaltninger 
medlemsstaternes kompetente myndigheder vil træffe med hensyn til tilladelse og kontrol 
og om, hvilken eller hvilke etiske godkendelser der vil blive givet. 
Hvad angår derivering af humane embryona le stamceller, skal institutionerne, 
organisationerne og forskerne være underlag t strenge krav om tilladelse og kontrol i 
overensstemmelse med retsgrundlaget i den eller de berørte medlemsstater. 
4. Forud for dette programs anden fase (2010- 2013) tages de ovennævnte forskningsområder 
op til fornyet overvejelse i lyset af de videnskabelige fremskridt. 
Artikel 5 
1. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af de  finansieringsordninger, der er fastsat i 
bilag III til rammeprogrammet. 
2. Bilag III til dette særprogram  indeholder bestemmelser om en bevilling til Den Europæiske 
Investeringsbank med det formål at oprette  en finansieringsfacilitet for risikodeling. 
L 400/308 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 3. Bilag IV til dette sæ rprogram indeholder et muligt initiativ til fælles gennemførelse af 
nationale forskningsprogrammer, som vil kunne vedtages særskilt med hjemmel i 
traktatens artikel 169. 
4. Reglerne for deltagelse og formidling finder anvendelse på dette særprogram. 
Artikel 6 
1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram til gennemførelse af særprogrammet med en 
mere detaljeret redegørelse for målene og de vi denskabelige og teknologiske prioriteringer, 
der er fastsat i bilag I, med angivelse af, hv ilken finansieringsordni ng der skal benyttes for 
det emne, der indkaldes forslag til, og  med en tidsplan for gennemførelsen. 
2. I arbejdsprogrammet tages der hensyn til relevante forskningsaktiviteter, som gennemføres 
af medlemsstaterne, associerede lande eller euro pæiske eller internationale organisationer, 
og til muligheden for at opnå europæisk mervær di samt til virkningerne for industriens 
konkurrenceevne og relevansen for andre fælless kabspolitikker. Det ajourføres efter behov. 
3. Forslag til indirekte aktioner under fina nsieringsordningerne evalueres, og projekter 
udvælges efter kriterierne i artik el 15, stk. 1a, om reglerne for deltagelse og formidling. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/309 
 4. I arbejdsprogrammet kan der anføres: 
a) organisationer, som kan modtage st øtte i form af medlemskontingenter 
b) foranstaltninger til støtte for bestemte juridiske enheder. 
Artikel 7 
1. Kommissionen er ansvarlig for særprogrammets gennemførelse. 
2. Den i artikel 8, stk. 2, fastsatte forvaltnings procedure finder anvende lse i forbindelse med 
vedtagelsen af følge nde foranstaltninger: 
a) arbejdsprogrammet, jf. artikel 6, heru nder de finansieringsordninger, der skal 
anvendes, samt indholdet af indkaldelser af forslag samt de kriterier, der vil blive 
anvendt for evaluering og udvælgelse 
b) eventuelle justeringer af de n vejledende fordeling af beløbe t, der er anført i bilag II. 
c) godkendelse af finansieringen af aktivitete rne i artikel 2, litra a) - g), hvis det 
skønnede beløb for Fællesskabets bidrag er lig med eller større end 0,6 mio. EUR 
d) udarbejdelse af mandatet for den evalueri ng, som er omhandlet i artikel 7, stk. 2 og 3, 
i rammeprogrammet 
L 400/310 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 3. Ved godkendelse af finansiering af aktiviteter , der indebærer anvende lse af menneskelige 
embryoner og stamceller fra menneskelige embry oner, anvendes forskriftsproceduren i 
artikel 8, stk. 3. 
Artikel 8 
1. Kommissionen bistås af et udvalg. 
2. Når der henvises til dette stykke, anve ndes artikel 4 og 7 i afgørelse 1999/468/EF. 
Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF, fastsættes til to måneder. 
3. Når der henvises til dette stykke, anve ndes artikel 5 og 7 i afgørelse 1999/468/EF. 
Perioden i artikel 5, stk. 6, i afgørelse  1999/468/EF fastsættes til to måneder. 
4. Kommissionen underretter regelmæssi gt udvalget om, hvordan det går med 
gennemførelsen af særprogrammet som helhe d, og forelægger det i god tid oplysninger om 
alle FTU-aktiviteter, som er foreslået, eller som får tilskud under programmet, jf. bilag V. 
5. Udvalget vedtager selv sin forretningsorden. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/311 
 Artikel 9 
Kommissionen sørger for, at der føres et ua fhængigt tilsyn med og foretages en uafhængig 
evaluering og revision af aktivitete rne på de områder, som særprogr ammet omfatter, jf. artikel 7 i 
afgørelsen om rammeprogrammet. 
Artikel 10 
Denne beslutning træder i kraft på tredjedagen ef ter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions 
Tidende. 
Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfærdiget i Bruxelles, den 19. december 2006. 
 På Rådets vegne 
 J. KORKEAOJA 
 Formand 
 
L 400/312 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 BILAG I  
VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MÅL SAMT  
HOVEDLINJER FOR TEMAERNE OG AKTIVITETERNE 
INDLEDNING 
Det foreliggende særprogram har til formål at styr ke forsknings- og innovationskapaciteten overalt i 
Europa og sikre, at den udnyttes bedst muligt. Det opnås ved at: 
– anvende og udvikle forskningsinfrastr uktur på den bedst mulige måde 
– styrke små og mellemstore virksomheders (S MV'ers) innovative kapacitet og evne til at 
drage fordel af forskning 
– støtte udvikling af regionale fo rskningsbaserede kompetenceklynger 
– frigøre forskningspotentialet i EU's  konvergensregioner og fjernområder 
– bringe videnskab og samfund tætte re på hinanden med henblik på  en harmonisk integrering 
af videnskab og teknologi i det europæiske samfund 
– støtte en sammenhængende udvikl ing af forskningspolitikker og 
– gennemføre foranstaltninger og tiltag til støtte for internationalt samarbejde. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/313 
 Der vil blive taget behørigt hensyn til princippe rne om bæredygtig udvikli ng og ligestilling mellem 
kønnene. Også de etiske, sociale, juridiske og bred ere kulturelle aspekter af den forskning, der skal 
gennemføres, og dens potentielle anvendelsesform ål samt de samfundsøk onomiske virkninger af 
teknologisk udvikling og videnskabelige fremtidsst udier kommer til at indgå i aktiviteterne under 
særprogrammet i relevant omfang. 
Samordning af andre programmer end Fællesskabet s kan indgå i det foreliggende særprogram med 
brug af ERA-NET-systemet og via Fællesskabets de ltagelse i nationale forskningsprogrammer, der 
gennemføres i fællesskab (traktat ens artikel 169), som beskrevet i særprogrammet "Samarbejde". 
Der tilstræbes synergi og komplementaritet med andre fællesskabspolitikker og -programmer såsom 
Fællesskabets regionalpolitik og samhørighe dspolitik, strukturfondene, programmet for 
konkurrenceevne og innovation og relevante progra mmer for almen og erhvervsfaglig uddannelse1. 
                                                 
1 Med henblik på at lette gennemførelsen af  programmet vil Kommissionen for hvert møde i 
programudvalget som fastlagt på dagsordenen i overensstemmelse med de fastlagte 
retningslinjer refundere udgi fterne til én repræsentant  pr. medlemsstat samt én 
ekspert/rådgiver pr. medlemsstat for de da gsordenspunkter, hvor en medlemsstat har brug 
for særlig ekspertise. 
L 400/314 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Etiske aspekter 
En række grundlæggende etiske principper skal overholdes i forbindelse med gennemførelsen af 
særprogrammet og de tilhørende forskningsaktivitete r. Det gælder bl.a. de principper, der er 
indeholdt i EU's charter om grundlæggende retti gheder, herunder beskyttelse af persondata og 
privatlivets fred samt beskyttelse af dyr og m iljø i overensstemmelse med fællesskabslovgivningen 
og de seneste versioner af relevante internationa le konventioner, retningslinjer og adfærdskodekser, 
f.eks. Helsingfors-erklæringen, Europarådets konvention om me nneskerettigheder og biomedicin, 
undertegnet i Oviedo den 4. april 1997 og tillægsprotokolle r hertil, FN-konventionen om barnets 
rettigheder, den universelle er klæring om det menneskelige genom og menneskerettigheder, 
vedtaget af UNESCO, FN-konventionen om forb ud mod biologiske våben og toksinvåben (BTWC), 
den internationale traktat om plantegenetiske ress ourcer på fødevarer og jordbrug samt de relevante 
resolutioner fra Verdenssundhe dsorganisationen (WHO). 
Der skal desuden tages hensyn til udtalelserne fra den europæiske gr uppe af rådgivere om 
bioteknologiens etiske konsekvenser (1991-1997 ) og udtalelserne fra de n europæiske gruppe 
vedrørende etiske regler for videns kab og ny teknologi (fra og med 1998). 
I overensstemmelse med nærhedsprincippet og det, at der findes forskellige holdninger i Europa, 
skal deltagerne i forskningsprojekt er overholde gældende love og etiske regler i de lande, hvor 
forskningen udføres. Det er under alle omstændighed er de nationale regler, der gælder, og ingen 
forskning, som er forbudt i en given medlemsstat eller et an det land, vil få støtte fra 
fællesskabsmidler til udførelse i den medlemsstat eller det land. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/315 
 Personer, der gennemfører forskningsprojekter, vil i visse tilfælde skulle søge godkendelse hos de 
relevante nationale eller lokale etiske råd eller udvalg, inden forskningsaktiviteterne indledes. 
Kommissionen vil desuden systematisk kontrollere de etiske aspekter af forskningsforslag, der 
omhandler etisk følsomme spørgsmål, eller som ikke  tager tilstrækkeligt højde for etiske aspekter. I 
særlige tilfælde kan der foreta ges en etisk undersøgelse undervej s i projektets gennemførelse. 
Der vil ikke blive ydet st øtte til forskningsaktiviteter, der er forbudt i samtlige medlemsstater. 
Den protokol om dyrebeskyttelse og dyrevelfærd, der er knyttet til traktaten, kræver, at 
Fællesskabet tager fuldt hensyn til dyrs velf ærd, når Fællesskabets po litikker, herunder 
forskningspolitikken, fastlægges og gennemføres. Rå dets direktiv 86/609 /EØF af 24. november 
1986 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaterne s love og administrative bestemmelser om 
beskyttelse af dyr, der anvendes til forsøg og andre videnskabelige formål1, indeholder bestemmelse 
om, at alle forsøg skal tilrette lægges på en sådan måde, at fors øgsdyrene ikke udsættes for angst 
eller påføres unødig smerte eller lidelse, at der an vendes så få dyr som muligt, at der anvendes dyr 
med den laveste neurofysiologiske følsomhed, og at forsøgene forårsager mindst mulig smerte, 
lidelse, angst eller varige  men. Der kan kun blive tale om at ændre dyrs genetiske arvemasse eller 
foretage kloning af dyr, hvis formålet er etisk bere ttiget, og det sker på en sådan måde, at dyrenes 
velfærd er sikret, og principperne om biodiversitet er overholdt. 
                                                 
1 EUT L 358 af 18.12.1986, s. 1. Ændret ved Euro pa-Parlamentets og Rådets direktiv 
2003/65/EF (EUT L 230 af 16.9.2003, s. 32). 
L 400/316 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Under programmets gennemførelse vil Kommissione n løbende følge den videnskabelige udvikling 
på de relevante områder og udviklingen med hensyn til nationale og internationale bestemmelser for at kunne træffe de nødvendige forholdsregler. 
Forskning i etiske spørgsmål i relation til videns kabelig og teknologisk udvikling er omhandlet i 
delen "Forholdet mellem videnska b og samfund" i dette program. 
1. FORSKNINGSINFRASTRUKTUR 
Mål 
At anvende og udvikle den bedste  eksisterende forskningsinfras truktur i Europa optimalt og 
medvirke til på alle videnskabelige og teknologiske  områder at skabe ny forskningsinfrastruktur af 
paneuropæisk interesse, som det europæiske forske rsamfund behøver for fortsat at kunne føre an i 
forskningen og hjælpe erhvervslivet  til at styrke dets videngr undlag og teknologiske knowhow. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/317 
 Hovedlinjer 
Hvis Europa skal blive den mest konkurrenc edygtige og dynamiske videnbaserede økonomi i 
verden, kræver det en moderne og effektiv forskningsinfrastruktur, der kan sikre Europas 
førerposition på det videnskabe lige og teknologiske område. Fors kningsinfrastruktur spiller en 
afgørende rolle for skabelsen af viden og te knologi og for formidling, anvendelse og udnyttelse 
heraf og dermed for innovation og bidrager til udvi klingen af det europæiske forskningsrum. Det 
bliver stadig vigtigere inden for alle videnskabelige og te knologiske områder, og med henblik på 
videnbaseret politikformulering, at der er den nø dvendige adgang til forskningsinfrastruktur. Meget 
forskningsinfrastruktur er med udgangspunkt i større  faciliteter, der næsten udelukkende har været 
beregnet til et bestemt fagområde,  videreudviklet til at fungere som servicefaciliteter til brug for en 
bred kreds af forskere. Med hjælp fra inform ations- og kommunikationste knologien kan den nyeste 
infrastruktur nu udbygges til at omfatte distribuere de hardware-, software- og indholdssystemer 
med en enorm kumuleret værdi som videnbase r inden for mange forskellige discipliner.  
Den foreslåede aktion skal navnlig  bidrage til udvikling, udnyttelse og sikring af viden via støtte til 
forskningsinfrastruktur på grundl ag af en ekspertbaseret og målrettet bottom-up-metode. Den 
strategiske opgradering af informations- og ko mmunikationsbaseret e-infrastruktur og virtuel 
infrastruktur vil ligeledes me dvirke til at ændre den måde , hvorpå der drives forskning. 
Medlemsstaterne skal fortsat spil le en central rolle i udviklingen og finansieri ngen af infrastruktur. 
L 400/318 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Udtrykket "forskningsinfrastruktur" refererer i forbindelse med FTU-rammeprogrammet til 
faciliteter, ressourcer og tjeneste r, som er nødvendige for forskningen inden for alle videnskabelige 
og teknologiske områder. Definitionen dækker, ud over de dertil hørende menneskelige ressourcer, 
følgende: 
– større udstyr eller sæt af instrument er og værktøjer til forskningsformål 
– videnbaserede ressourcer såsom samlinger, arkiver, struktureret information eller 
dataforvaltningssystemer, der anvendes i videnskabelig forskning 
– understøttende ikt-baseret infr astruktur såsom Grid-net, e db, software og kommunikation 
– alle andre unikke enheder, de r anvendes til forskningsformål. 
Kun forskningsinfrastruktur eller netværk af fors kningsinfrastruktur af klar betydning for det 
europæiske forskningssamfund (akademiske kredse, det offentlige og erhvervslivet) med hensyn til 
ydeevne og adgang kan komme i betr agtning til støtte. Den pågælde nde infrastruktur skal bidrage 
markant til at forbedre den europæiske forskningskapacitet.  
Det foreliggende særprogram varetager den overor dnede koordinering i for hold til temarelateret 
forskningsinfrastruktur under særprogrammet "Samarbejde". 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/319 
 Aktiviteter 
Aktiviteterne dækker følgende områder: 
– optimering af eksisterende forsknings infrastrukturs udnyttelse og ydeevne 
– støtte til etablering af ny forskningsinfrastr uktur (eller omfattende modernisering af 
eksisterende) af fælleseuropæisk betydning prim ært på grundlag af ESFRI's arbejder (Det 
Europæiske Strategiforum fo r Forskningsinfrastrukturer) 
– støtteforanstaltninger, herunde r støtte til at dække nye behov. 
1.1. Eksisterende forskningsinfrastruktur 
Aktionerne vedrørende forsknings infrastruktur har til formål at øge specifik europæisk 
forskningsinfrastrukturs kapacitet og ydeevne og sikre, at brugerkred sene i højere grad inddrages i 
de muligheder, der ligger i forskni ngsinfrastrukturen og dens udnytte lse til investering i avanceret 
forskning. Med aktiviteterne ydes de r støtte til optimering af eur opæisk forskningsinfrastruktur via 
"integrering" af ka pacitet og forskningsindsats, hvilket føre r til den mest effektive udnyttelse af 
faciliteter, ressourcer og tjenester på alle forsknings- og teknologiområder samt tilskyndelse til "adgang på tværs af landegrænser" til eksisterende infrastruktur. 
L 400/320 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 1.1.1. Integreringsaktiviteter 
Vil man have forskningsinfrastruktur i verdensk lasse, kræver det meget store og langsigtede 
investeringer i ressourcer (menneskelige og finansie lle). Infrastrukturen bør derfor anvendes af så 
stor en kreds som muligt af forskere og kundevirksomheder på europæisk plan. 
Forskningsinfrastrukturens kapacitet og ydeevne  på fællesskabsplan skal desuden løbende 
optimeres og udbygges for at imødekomme stadigt nye og voksende vide nskabelige behov. Det 
gøres bedst ved koordineret støtte til deres udnyttelse og udbygning, herunde r også modernisering. 
Fællesskabet bør bidrage til opfyldelsen af denne målsætning ved at tilskynde til 
integreringsaktiviteter. De vil sikre, at europæiske forskere, herunder forskere fra industrien, bl.a. 
SMV'er og periferisk beliggende regioner og fjernområder, kan få adgang til den bedste forskningsinfrastruktur til gennemf ørelse af deres forskning ved hj ælp af støtte til ydelse af 
infrastrukturrelaterede tjenester til forskningen på europæisk og in ternationalt plan, hvis det er 
relevant. Integrering af aktivitet erne skal desuden sigte mod en bedre strukturering i europæisk 
målestok af den måde, hvorpå fors kningsinfrastrukturen fungerer, og give tilskyndelse til at udvikle 
den i fællesskab i relation til kapacitet og ydeevne. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/321 
 Integreringsaktiviteter til fordel for eksister ende forskningsinfrastrukt ur iværksættes via: 
– "bottom-up-indkaldelser" af forslag til projek ter, der kan virke som katalysatorer for den 
gensidige koordinering og samling af ress ourcer hos dem, der står for driften af 
infrastrukturen, så de bliver tilskyndet til at  samarbejde. Aktiviteterne skal desuden sigte 
mod en bedre strukturering i europæisk måle stok af den måde, forskningsinfrastrukturen 
fungerer på, og den måde, potentielle brugere kan vurdere dem på, give tilskyndelse til at 
udvikle den i fællesskab i relation til kap acitet og ydeevne og understøtte en mere 
sammenhængende og tværfaglig udnyttelse 
– "målrettede indkaldelser" af projektforslag i de tilfælde,  hvor sådanne mere specifikke 
aktioner vil være en klar fo rdel, når det gælder om at støtte potentielt vigtig 
forskningsinfrastruktur på længere sigt og fr emskynde etablering af ny infrastruktur på 
fællesskabsplan. De gennemføres i tæt samor dning med aktiviteterne under de forskellige 
temaer for at sikre, at alle aktioner, de r gennemføres på europæisk plan inden for 
Fællesskabets rammer, imødeko mmer behovene for forskningsin frastruktur på respektive 
områder. Der kan allerede nu peges på områder1, hvor der kan opnås en bedre udnyttelse 
og styrkelse af eksisterende  europæisk infrastruktur med henblik på opfyldelse af 
langsigtede strategiske behov, dels hos aktøre r med interesse i forskning fra akademiske 
kredse, det offentlige og erhvervslivet, dels i samfundet som helhed, f.eks. i relation til 
biovidenskaberne og deres anvendelse, ikt, udv ikling af industriforskning inden for bl.a. 
metrologi, støtte til bæredygtig udvikling, men især inden for miljø, samfundsvidenskaber 
og humaniora. 
                                                 
1 Jf. ESFRI's undersøgelser. 
L 400/322 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 1.1.2. Ikt-baseret e-infrastruktur 
Udbredelsen af e-infrastruktur sikrer forskerver denen væsentlige faciliteter baseret på komplekse 
processer, der har til formål at formidle distri buerede ikt-baserede resso urcer (edb, konnektivitet, 
instrumentering) til virtuelle grupper. Styrkelsen  af en europæisk løsningsmodel og dertil hørende 
europæiske aktiviteter på dette område kan bi drage markant til at fremme det europæiske 
forskningspotentiale, sikre, at de t udnyttes bedre, og konsolidere e-in frastruktur som en hjørnesten i 
det europæiske forskningsområde og som forløber fo r tværfaglig innovation og en afgørende faktor 
for forandringer i den måde, hvorpå der drives fors kning. Det kan samtidig bidrage til at integrere 
forskergrupper fra EU's periferisk  beliggende regione r og fjernområder. 
De aktiviteter, der foreslås gennemført i relation til e-infrastruktur på grundlag af målrettede 
indkaldelser af forslag, skal tage si gte på at fremme videreudvikling af 
kommunikationsinfrastruktur (GÉANT) og Grid-infra struktur med høj kap acitet og ydeevne samt 
avancerede europæiske edb-muligheder med st or vægt på støtte til distribuerede 
superdatabehandlingsfaciliteter i verdensklasse, da talagring og avancerede visu aliseringsfaciliteter. 
Aktiviteterne skal desuden, hvor de t er relevant, gøre brugerne fortro lige med sådanne faciliteter, 
give faciliteterne større relevans i en global sammenhæng og skabe øget tillid til dem med afsæt i 
erfaringerne fra GÉANT og Grid-infrast rukturen og på basis af åbne st andarder for interoperabilitet. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/323 
 Det er nødvendigt at sikre koordinere t støtte til digitale biblioteker, arkiver, datalagre og datasikring 
samt den nødvendige sammenlægning af ressourcer på europæisk plan for at etablere datalagre til 
brug for forskerkredse og kommende generationer af  videnskabsfolk. Også spørgsmålet om større 
tillid til datagrundlaget for e-infrastr uktur skal tages op. De foreslåede  aktiviteter skal desuden tage 
sigte på at foregribe og integrere nye krav og løsn inger for at lette opførelsen af prøveanlæg i stor 
målestok til forsøg med nye disruptive teknolog ier og imødekomme nye brugerbehov, bl.a. e-
læring. Refleksionsgruppen vedrøre nde e-infrastruktur (eIRG) vil løbende bistå med strategiske 
anbefalinger. 
1.2. Ny forskningsinfrastruktur 
Denne del af programmet skal fremme opbygning en af ny forskningsinfrastruktur (herunder 
omfattende modernisering af eksisterende) hovedsa gelig med fokus på forberedelsesfaserne og på 
"unik" infrastruktur af afgørende paneuropæisk betydni ng for udviklingen af relevante 
forskningsområder i Europa. 
1.2.1. Projekteringsundersøgelser med henblik  på ny forskningsinfrastruktur 
Det drejer sig om at fremme etableringen af ny forskningsinfrastruktur via "bottom-up-
indkaldelser" af forslag med henblik på økonomisk st øtte i form af sonderingspræmier og støtte til 
forundersøgelser af  ny infrastruktur. 
L 400/324 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 1.2.2. Støtte til etablering  af ny infrastruktur 
Det drejer sig om at få etableret ny forskningsin frastruktur i overensstemmelse med princippet om 
variabel geometri, primært på grundlag af det ar bejde, der er udført af ESFRI i forbindelse med 
udarbejdelsen af en europæisk overordnet plan for ny forskningsinfrastruktur. Arbejdsprogrammet 
skal opstille prioriterede pr ojekter, som der eventuelt ka n ydes fællesskabsstøtte til. 
Aktiviteten vedrørende etablering af ny forskningsinfrastruktur er opde lt i to etaper på grundlag af 
en fortegnelse over kriterier i rammeprogrammet: 
• 1. etape: Støtte til den forberedende fase 
Denne første etape drejer sig udelukkende om indka ldelser af forslag vedrørende de prioriterede 
projekter i arbejdsprogrammet. Den forberedende fase omfatter forberedelsen af detaljerede 
konstruktionsplaner, afklaring af al le juridiske aspekter, styring og flerårig planlægning af den 
projekterede forskningsinfrastrukt ur og indgåelse af den endelige aftale mellem de involverede 
parter. I denne forberedende fase påtager Kommi ssionen sig rollen som "formidler" for bl.a. at få 
etableret finansieringsordninger me d henblik på konstruktionsfasen. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/325 
 • 2. etape: Støtte til konstruktionsfasen 
I anden fase, der er baseret på resultaterne af de  tekniske, juridiske, ad ministrative og finansielle 
aftaler, hvor man især har udnytte t komplementariteten mellem nationa le finansieringsinstrumenter 
og fællesskabsfinansieringsinstrumenter (f .eks. strukturfondene og Den Europæiske 
Investeringsbank), og hvor der, hvis det er releva nt, tages hensyn til potentialet for videnskabelig 
kunnen i konvergensregioner og fjernområder, skal konstruktionsplanerne gennemføres med størst 
mulig medvirken fra de private finansieringsinst itutioners side. Rammeprogrammet kan eventuelt 
yde finansiel støtte til konstruktionsfasen for priori terede projekter, hvortil der er kritisk behov for 
en sådan støtte. I disse tilfælde træffes afgør elserne i henhold til en ordning, som vil afhænge af 
karakteren og størrelsen af den nødvendige støtte (f.eks. direkte t ilskud eller lån fra Den Europæiske 
Investeringsbank, eventuelt via fina nsieringsfaciliteten for risikodeling (jf. bilag III),  eller støtte 
baseret på traktatens artikel 171). 
1.3. Støtteforanstaltninger, herunder støtte til dækning af nye behov 
En tæt samordning inden for EU omkring formuleri ngen og vedtagelsen af en europæisk politik for 
forskningsinfrastruktur er en foruds ætning for, at denne aktivitet kan give de ønskede resultater. Der 
vil derfor i hele programmets forløb blive gennem ført foranstaltninger til støtte for en sådan 
samordning, herunder også støtte til udvikling af  internationalt samarbejde på området. 
L 400/326 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Aktiviteterne skal primært gennemføres på grundlag af periodiske indkaldels er af forslag. De vil 
navnlig tage sigte på stimule ring af koordineringen af natio nale programmer via ERA-NET-
aktioner, støtte til analyse af nye behov, støtte til ESFRI's og eIRG's arbejde og til programmets 
gennemførelse i praksis (f.eks. støttekonferencer, kontrakter med eksperter, konsekvensanalyser 
m.m.) samt den internationale dimension af de aktiviteter, der gennemføres under det foreliggende 
særprogram. I forbindelse med internationalt sama rbejde skal aktivitetern e under denne specifikke 
del af programmet "Kapacitet" desuden gøre det muligt dels at  afdække behovene i bestemte 
tredjelande og finde frem til områder af gensidig  interesse, der kan danne grundlag for specifikke 
samarbejdsforanstaltninger, dels med udgangspunkt i målrettede indkaldelser af forslag at få 
etableret kontakt mellem vigtige forskningsinfr astrukturer i henholdsvi s tredjelande og det 
europæiske forskningsområde. 
2. FORSKNING TIL FORDEL FOR SMV'er 
Mål 
At styrke de europæiske SMV'ers innovations kapacitet og deres bidrag  til udvikling af nye 
teknologibaserede produkter og mark eder ved at hjælpe dem med at  få udført forskningsopgaver 
eksternt, øge deres forskningsindsats, udbygge dere s netværk, udnytte forskningsresultater bedre og 
erhverve teknologisk ekspertise for på den må de at bygge bro over kl øften mellem forskning og 
innovation. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/327 
 Hovedlinjer 
SMV'erne er kernen i det europæiske erhverv sliv. De bør være et  helt centralt led i 
innovationssystemet og i omsætningen af viden til nye produkter, processer og tjenesteydelser. 
Stillet over for den stigende konkurre nce på det indre marked og på verdensplan er der europæiske 
SMV'er nødt til at intensivere deres viden- og forskningsindsats, fremme udnyttelsen af 
forskningen, udbrede deres forretningsvirksomhed ove r større markeder og in ternationalisere deres 
vidennet. Hovedparten af de foranstaltninger i medlemsstaterne, der er relevante for SMV'er, 
hverken stimulerer eller støtte r tværnationalt forskningssamarbej de og teknologioverførsel. Det er 
nødvendigt med tiltag på EU-plan for at supplere og øge virkningerne af den nationale og regionale 
indsats. 
Der gennemføres specifikke aktioner til støtte for SMV'er eller sammenslutninger af SMV'er, der er 
nødt til at lade forskningsopga ver udføre eksternt: hovedsagelig lav- og mellemteknologiske 
SMV'er med ringe eller ingen fo rskningskapacitet. Forskningsintensive SMV'er kan deltage som 
leverandører af forskningsydelser eller lade forskn ingsopgaver udføre uden for huset for at supplere 
deres centrale forskningskapacitet. Disse aktioner vil blive gennemført på alle videnskabelige og 
teknologiske felter efter bottom-up-metoden. Aktionerne vil omfatte støtte til demonstration og 
andre aktiviteter for at lette udnytte lsen af forskningsresultater, og således sikre komplementariteten 
med programmet for konkurrenceevne og innovation. De r vil ved evalueringen af projektforslagene 
blive taget behørigt hensyn til de forventede økonomiske virkninger for SMV'er. Der ydes økonomisk støtte i henhold til to forskellige or dninger: forskning for SMV'er og forskning for 
SMV-sammenslutninger. 
L 400/328 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Førstnævnte ordning tager primært sigte på lav-  og mellemteknologiske SMV'er med ringe eller 
ingen forskningskapacitet, men også forsknings intensive SMV'er, der har behov for at lade 
forskningsopgaver udføre eksternt for at supplere deres kerneforskningskapacitet, kan deltage. Den 
anden ordning tager sigte på SMV-sammenslutninger,  som normalt er bedst i stand til at vurdere, 
hvilke tekniske problemer der er fælles for deres medlemmer, agere på deres vegne og sikre en 
effektiv videreformidling og opfølgning af resultaterne. 
Samordnings- og støtteaktioner under "Forskning til fordel for SMV'er" vil omfatte samordning af 
nationale/regionale programmer, de r tager sigte på SMV'er og støtter bedste praksis, formidling og 
udnyttelse af resultater, og fremmer SMV'erne s adgang til syvende rammeprogram og vurderer 
virkningen. 
Aktionerne vil desuden kunne bygge på relevante na tionale forskningsprogrammer, der supplerer de 
nedennævnte forskningsaktiviteter1. 
Ud over disse specifikke aktioner skal der sættes ind for at støtte og lette SMV'ers deltagelse i 
rammeprogrammet generelt. Der er taget behø rigt hensyn til SMV'ers forskningsbehov og -
potentiale i forbindelse med fastlæ ggelsen af indholdet af temaerne  i særprogrammet "Samarbejde", 
som gennemføres via projekter af forskell ig størrelse og række vidde, afhængigt af 
forskningsområde og emne. 
Der vil under gennemførelsen af FTU-rammeprogrammet blive sikret den nødvendige synergi med 
aktionerne under programmet for konkurrenceevne og innovation for at støtte og lette SMV'ers 
deltagelse i FTU-rammeprogrammet. 
                                                 
1 Dette kunne eventuelt omfatte fælles gennemfør else af programmer, der er målrettet mod 
SMV'er, der udfører forskning, på grundlag af Eureka. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/329 
 Aktiviteter 
Der bliver tale om følgende to ordninger til fordel for SMV'er: 
• Forskning for SMV'er 
Denne ordning skal hjælpe mindre grupper af innovative SMV'er til at løse fælles eller 
komplementære teknologiske problemer. Projekterne skal være relativt kortvarige og fokusere på 
innovationsbehovene hos SMV'er, der lægger fors kningsopgaver ud til forskningsaktører; de 
pågældende SMV'er skal desuden kunne dokumen tere et klart potentiale for udnyttelse af 
forskningsresultaterne. 
• Forskning for SMV-sammenslutninger 
Under denne ordning kan der ydes støtte til SM V-sammenslutninger til udvikling af tekniske 
løsninger på problemer, der er fælles for et stor t antal SMV'er i bestemte erhvervssektorer eller 
segmenter af værdikæden, via den nødvendige fo rskning i forbindelse med f.eks. udarbejdelse og 
opfyldelse af europæiske normer og standarder e ller overholdelse af forskriftsmæssige krav på 
områder som sundhed, sikkerhed og miljøbeskyttelse. Projekterne kan løbe over flere år og skal gennemføres af SMV-sammenslutninger, der læ gger forskningsopgaver ud til forskningsaktører til 
fordel for deres medlemmer. De skal desuden omfatte et vist antal individuelle SMV'er.  
• Fælles træk ved de to ordninger 
– Andre virksomheder og slutbrugere kan deltage i ordningerne, hvis det er i SMV'ernes eller 
SMV-sammenslutningernes interesse.  
L 400/330 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – Ud over forskning skal projekterne omfatte ak tiviteter med henblik på effektiv udnyttelse 
af forskningsresultaterne, f.eks. afprøvning, demonstration, uddannelse, 
teknologioverførsel, videnforva ltning og beskyttelse af intelle ktuel ejendomsret. I relation 
til forskning for SMV-sammenslutninger skal projekterne desuden omfatte aktiviteter med henblik på effektiv videreformidling af forskningsresultaterne til de pågældende sammenslutningers medlemmer og ev entuelt også til bredere kredse.  
– Der gælder særlige regler om ejer- og a dgangsrettigheder for de to ordninger. 
Der vil utvetydigt blive fokuseret  på at støtte forskningsprojekte r. Derudover vil der blive ydet 
støtte til nationale ordninger, der stiller fi nansielle midler til rådighed for SMV'er eller 
sammenslutninger af SMV'er, så de kan udarbejde forslag til aktioner under "Forskning til fordel for 
SMV'er" for at tilskynde til etablering af nye nationa le ordninger eller udvidelse af de eksisterende 
ordninger. 
3. VIDENBASEREDE REGIONER 
Mål 
At styrke europæiske regioners forskningspotentiale, navnlig ved at  stimulere og støtte udviklingen 
i hele Europa af regionale "f orskningsbaserede kompetenceklynge r", der knytter forbindelse mellem 
universiteter, forskningscentre, virk somheder og regionale myndigheder. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/331 
 Hovedlinjer 
Regionerne anerkendes i stigende grad som vigtig e aktører i EU's forsknings- og udviklingsindsats. 
Det kan desuden påvises, at investering i FoU i en  region trækker investorer  og aktører til på andre 
områder og gør samtidig de lokale virksomh eder mere konkurrencedygtige. FoU-intensive 
kompetenceklynger anses for at være et af de mest  effektive midler til at  sætte gang i denne form 
for investering, som resulterer i direkte forbedringer af den lokale konkurrenceevne med positive 
følgevirkninger i form af vækst og beskæftigelse. 
Pilotaktionen fra 2003 vedrøren de videnbaserede regioner1 bekræftede betydningen af sådanne 
kompetenceklynger, og hvor vigt igt det er at støtte og t ilskynde til deres etablering. 
Formålet med dette tema er at give de europæiske regioner større kapacitet til at investere i FTU og 
samtidig maksimere deres potentiale til inddrage loka le og regionale aktører effektivt i europæiske 
forskningsprojekter samt fremme nye kompeten ceklynger, og derved fremme den regionale 
udvikling i Europa. Aktionerne vil fremme skabelse n af regionale kompetenceklynger, der bidrager 
til udviklingen af det europæiske forskningsrum. Der skal desuden satses på øget og mere målrettet anvendelse af midler fra strukturfondene til FoU-investeringer og -aktiviteter gennem bedre synergi 
mellem regionalpolitik og forskningspolitik, primært via formulering af regionale forskningsstrategier, som de regionale m yndigheder kan indarbejde i deres økonomiske 
udviklingsstrategi. 
Der vil navnlig blive lagt vægt på samarbejde mellem regioner i forskellige medlemsstater, der 
støder op til hinanden. 
                                                
 
1 På initiativ af Europa-Parlamentet blev der på EU's budget for 2003 opført en pilotaktion 
med titlen "Videnbaserede regioner"; senere blev der iværksat endnu en indkaldelse af 
forslag under sjette FTU-rammeprogram (2004) i forbindelse med særprogrammet 
"Sammenhængende udvikling af politikker". 
L 400/332 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Temaet "Videnbaserede regioner" har til formål  at støtte formuleri ngen og gennemførelsen af 
optimale politikker og strategier for udvikling af  FoU-kompetenceklynger. Aktionen skal navnlig 
gøre regionale forskningsdagsordener mere relevant e og effektive via gensidig læring, fremme og 
intensivere samarbejdet mellem kompetenceklynger, understøtte bæ redygtig videreudvikling af 
eksisterende FoU-baserede kompetenceklynger og sk abe arnesteder for etablering af nye sådanne 
klynger, navnlig i spirende videnbaserede regioner . Der skal især ydes støtte til behovsbaserede og 
problemorienterede projekter med sigte på sp ecifikke teknologiske områder eller sektorer1. 
Dette tema dækker alle regioner,  inklusive konvergensregionerne2. 
Aktiviteter 
Deltagerne i projekterne vil nor malt være regionale myndigheder,  regionale udviklingskontorer, 
universiteter, forskningscentre og er hvervslivet og eventuelt også organisationer, der beskæftiger 
sig med teknologioverførsel, samt finansielle ins titutioner og organisationer fra civilsamfundet. 
Projekter vedrørende "videnbaserede regioner"  dækker følgende aktiviteter: 
                                                 
1 Det udelukker ikke muligheden for i givet fa ld at kombinere forskellige teknologiområder. 
2 Konvergensregioner omfatter de områder, der er omhandlet i artikel 5 i Rådets forordning 
(EF) nr. 1083/2006 af 11. juli 2006 om generell e bestemmelser for Den Europæiske Fond 
for Regionaludvikling, Den Europæiske Social fond og Samhørighedsfonden (EUT L 239 af 
1.9.2006, s. 248). De omfatter "konvergensmålregi oner", regioner, som kan modtage støtte 
fra Samhørighedsfonden, og fjernområder. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/333 
 • Analyse, udarbejdelse og ge nnemførelse af regionale eller grænseoverskridende 
kompetenceklyngers fo rskningsdagsordener og indbyrdes samarbejde. Det omfatter både en 
analyse og en gennemførelsesplan med fokus på FoU-kapacitet og prioriterede emner. 
Projekterne skal gøre brug af prognoser, benchmar king eller andre metoder til at dokumentere de 
forventede resultater i form af tættere forb indelser mellem de deltagende kompetenceklynger, 
optimal deltagelse i europæiske forskningspr ojekter og øget indvirkni ng på den regionale 
udvikling. De vil også kunne forber ede interregionale pilo taktioner. Disse ak tiviteter tager især 
sigte på at øge komplementariteten me llem Fællesskabets regionalfonde og andre 
fællesskabsfonde samt nationale fonde. 
• "Mentor-ordninger"  baseret på etablering af FoU-kompet enceklynger, hvor regioner med en 
mindre udviklet forskningsprof il vejledes af regioner med et højt forskningsniveau. 
Tværnationale regionale konsortier skal mobilisere og samle forskningsaktører fra 
universitetsverdenen, erhvervslivet og det o ffentlige, som kan tilbyd e de teknologisk mindre 
udviklede regioner relevant e løsninger og vejledning. 
• Initiativer med henblik på integrering  af forskningsaktører og -i nstitutioner i regionale 
økonomier via deres samarbejde inden for kompet enceklyngerne. Det skal omfatte tværnationale 
aktiviteter for at skabe tættere kontakt melle m forskningsaktørerne og lokale erhvervskredse 
samt relevante aktiviteter mellem kompetenceklyngerne. Disse aktiviteter vil med henblik på at påvise fordelene ved integrering kunne bidrage til at pege på ko mplementariteten inden for FTU.  
L 400/334 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Der ydes desuden støtte til aktiviteter, der sk al fremme systematisk informationsudveksling og 
samspil med lignende projekter og eventuelt akti oner under andre relevante fællesskabsprogrammer 
(f.eks. analyser og sammenfattende workshopper,  rundbordskonferencer, publikationer), med vægt 
på navnlig kandidatlande og associerede lande sa mt medlemsstater, der er tiltrådt EU efter 
1. maj 2004. 
4. FORSKNINGSPOTENTIALE 
Mål 
At medvirke til at realisere det udvidede EU's fu lde forskningspotentiale ved at frigøre og udvikle 
eksisterende eller spirende topf orskning i EU's konvergensregioner og fjernområder og bidrage til at 
styrke forskernes kompetencer i disse region er, således at de med succes kan deltage i 
forskningsaktiviteter på fællesskabsniveau. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/335 
 Hovedlinjer 
En specifik indsats med det formål at få udnyttet det fulde forskningspotentiale i det udvidede EU 
skal mobilisere potentialet hos forskergruppe r, navnlig i konvergensregionerne og EU's 
fjernområder, som i dag ikke udnytter deres muli gheder fuldt ud, eller som har brug for ny viden og 
støtte for at udnytte deres poten tiale. Aktiviteterne skal i vi dt omfang bygge på tidligere og 
igangværende foranstaltninger som f.eks. europæiske ekspertisecentre i de lande, der var tiltrædelseslande og kandidatlande under gennemf ørelsen af femte rammeprogram, samt Marie 
Curie-stipendier til teknologioverførsel. De skal desuden supplere indsatsen fra Den Europæiske 
Socialfond i forbindelse med den nye samhørigheds politik (2007-2013), der fokuserer på at udvikle 
det menneskelige forskningspotentiale på nationa lt plan i de støtteberettigede områder. 
Ved at fokusere på et tættere og mere omfattende samarbejde mellem sådanne forskergrupper og 
forskningscentre i andre EU-medle msstater eller associerede lande  hjælper man regionerne med at 
mobilisere deres potentiale og bidrager dermed ma rkant til at sikre dem bæredygtig udvikling på 
lang sigt. Gennem optimeringen af  forskergruppernes internati onale kontakter og anerkendelse og 
de deltagende forskeres lederpot entiale og kvalitet bliver de mere  synlige og får lettere ved at 
deltage i det europæiske forskningsområde. 
L 400/336 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Aktiviteter 
Aktiviteterne skal bl.a. tilskynde til strategiske partnerskaber, herunder parvist samarbejde, mellem 
forskergrupper fra både den offentlige og de n private sektor i konverg ensregionerne og EU's 
fjernområder, udvalgt på grundlag af  kvalitet og stort potentiale, og veletablerede forskergrupper fra 
andre egne af Europa. Der lægges særlig vægt på partnerskabets forventede langsigtede virkninger 
på både EU-plan og regionalt plan. For at give fo rskernes mulighed for at udnytte deres potentiale 
fuldt ud (dvs. udbygge deres viden, udvikle yde rligere kompetencer, bl.a. i relation til 
forskningsstyring, og gøre sig mere synlige) sk al aktiviteterne omfatte  støtte til udvalgte 
forskergrupper i konvergensregionerne på grund lag af forskningsprogrammer, der udarbejdes i 
forbindelse med de strategiske partne rskaber og tager sigte på følgende: 
• Knowhow og erfaring skal videreformidles via gensidig udveksling af forskningspersonale på 
tværs af grænserne mellem udvalgte centre i konvergensregionerne og en eller flere 
partnerorganisationer i en ande n EU-medlemsstat eller et asso cieret land med indbygget krav 
om, at det udsendte personale fra de udvalgte centre i konvergensregionerne vender hjem efter 
udsendelsen. 
• De udvalgte centre med eksisterende  eller spirende topforskning skal  rekruttere erfarne forskere, 
bl.a. ledere, der kan medvirke til at overføre vide n og/eller efteruddanne forskere på stedet, bl.a. 
for at tilskynde videnskabsfolk, der har forladt hjemlandet, til at vende tilbage. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/337 
 • Der skal anskaffes og udvikles forskningsudstyr samt udvikles et fysisk miljø for de udvalgte 
centre med eksisterende eller spirende topfor skning til støtte for forskningsprogrammer, der 
udarbejdes i forbindelse med de  strategiske partnerskaber. 
• Der skal afholdes workshopper og konferencer med sigte på at fremme overførsel af viden på 
regionalt, nationalt og inte rnationalt plan med inddragelse af  både de udvalgte centres eget 
forskningspersonale og gæsteforsker e fra andre lande for at udvi kle centrenes internationale 
uddannelseskapacitet og renommé. Desuden skal  forskningspersonale fra de centre, der 
udvælges under ordningen, deltage i internationale  konferencer eller korterevarende kurser og 
seminarer for at fremme udveksling af viden og opbygningen af netværk og blive mere fortrolige 
med internationale forskningsmiljøer. 
• Der skal gennemføres formidlings- og oplysnings aktiviteter for at gøre de udvalgte centre og 
deres aktiviteter mere synlige. 
Uafhængigt af ovennævnte støttefo ranstaltninger omfatter aktiviteterne også evalueringsfaciliteter, 
som giver alle forskningscentre i konvergensområderne  – uanset om de ansøger om støtte eller ej – 
mulighed for at få en international og uafhængig ekspertvurdering af niveauet for deres generelle 
forskningskvalitet og forskningsinfrastruktur. Eval ueringen gennemføres af højtstående uafhængige 
internationale eksperter,  udpeget af Kommissionen. 
L 400/338 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 5. FORHOLDET MELLEM VIDENSKAB OG SAMFUND 
Mål 
For at opbygge et åbent, effektivt og demokratisk eu ropæisk vidensamfund er sigtet at fremme den 
harmoniske integration af den videnskabe lige og teknologiske i ndsats og tilhørende 
forskningspolitikker i det europæis ke samfund ved at tilskynde til en  debat over hele Europa om 
videnskab og teknologi og om deres forhol d til hele samfunds- og kulturspektret. 
Hovedlinjer 
"Forholdet mellem videnskab og samfund" repræsentere r en væsentlig udvidelse af pilotaktionerne 
under sjette rammeprogram som en naturlig konsekvens af en mere ambitiøs europæisk 
forskningspolitik. 
Samfundsudviklingen i Europa afhæ nger i vidt omfang af evnen til at generere, udnytte og udbrede 
viden og dermed evnen til innovation. Videnskabelig forskning spiller som en del af 
"vidensamfundets tre elementer", forskning, udda nnelse og innovation en væsentlig rolle i den 
sammenhæng og bør fortsat være en af drivkræftern e i bestræbelserne på at skabe vækst, velfærd og 
bæredygtig udvikling. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/339 
 Det er en afgørende forudsætning for at nå dette mål, at der er skabt et socialt og kulturelt miljø, 
som kan fremme en effektiv forskning, hvis resulta ter kan udnyttes i praksi s. Det er ensbetydende 
med, at legitime samfundsmæssige hensyn og behov sk al indgå i de politiske overvejelser med en 
deraf følgende demokratisk debat med en mere engageret og velinformeret offentlighed og bedre forudsætninger for kollektive valg i relation til forskningsmæssige spørgsmål, og mulighed for at 
civilsamfundets organisationer kan lade forskning udføre eksternt, alt efter deres behov. Det skulle 
desuden skabe et gunstigt klima for videnskabsbet onede fag, øge forskningsinvesteringerne og sikre 
den efterfølgende videreformid ling af viden, hvilket er et af grundelementerne i Lissabon-
strategien. Denne aktivitet skal ogs å tage sigte på at integrere kvi nder fuldt ud i det videnskabelige 
miljø. 
Dette tema i særprogrammet "Kapacitet" fokuserer derf or på at tilvejebringe de rette vilkår, der kan 
gøre et sådant forskningsgunstigt klima til hove dreglen snarere end undtagelsen i Europa. 
Først og fremmest må man afværge risikoen for en videnmæssig opdeling af samfundet. Dette 
skiller dem, der ikke har adgang til relevant viden,  fra de få, der har, og dem, der ikke evner at 
påvirke den politiske beslutnings proces, fra dem, der kan. Det gi ver befolkningen en ambivalent 
holdning til fordelene ved videnskab og teknologi og e ffektiv kontrol fra det offentliges side. På den 
ene side går man ihærdigt ind for mere forskning for at få løst nogle af de store problemer i 
samtiden (sygdomme, forurening, epidemier, ar bejdsløshed m.m.) og foregribe deres negative 
konsekvenser i fremtiden. På den anden side kommer man ikke uden om, at der hersker mistillid til 
visse anvendelser af forskningen og en ev entuel sammenblanding af interesser i 
beslutningsprocesserne. 
L 400/340 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Nogle af årsagerne til, at forskning og videnskab i ma nge tilfælde ikke er tilstrækkeligt integreret i 
samfundet, er: 
• utilstrækkelig inddragelse af offentligheden i prioriteringen af forskningsopgaverne og 
fastlæggelsen af retningslinjerne for forskningspo litikken, hvilket ellers kunne give mulighed for 
en bredere debat om eventuelle risici og konsekvenser 
• voksende usikkerhed over for bestemte videns kabelige udviklinger, fø lelsen af manglende 
kontrol og ubesvarede spørgsmål med hensyn til respekten for grundlæggende værdier 
• opfattelsen af, at forskere og videnskabsfolk befinder sig fjernt fra det daglige økonomiske og 
samfundsmæssige liv 
• tvivl om, hvorvidt de videnskabe lige resultater, der stilles til rådighed for de politiske 
beslutningstagere, er objektive 
• utilstrækkelig kvalitet af de videnskabelige informationer, der gøres tilgængelige for 
offentligheden. 
Den valgte tilgang har til formål at – gøre systemerne for adgang til og validering af de n ekspertise, der skal til for at skabe mere 
effektive politikker, mere demokratiske og gennemsigtige 
– fastlægge pejlemærker for en etisk acceptabel forskningsindsats i relation til 
grundlæggende rettigheder 
– sætte Europa i stand til at spille en mere aktiv rolle på verdensp lan i debatten om og 
udbredelsen af fælles værdier, lig e muligheder og dialog i samfundet 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/341 
 – bygge bro mellem dem, der har en videnskabe lig uddannelse, og resten  af befolkningen og 
fremme en positiv holdning til en videnskabs- og forskningskultur tæt på alle borgere (med 
inddragelse af lokale og regionale forvaltni nger, institutter, forskningscentre, museer, 
organisationer fra ci vilsamfundet m.m.) 
– tilskynde til debat i samfundet om forsknings politik og opfordre organisationer fra 
civilsamfundet til at engagere sig mere i forskningsaktiviteter 
– undersøge, hvordan styringen af det europæ iske forsknings- og innovationssystem kan 
forbedres 
– skabe et billede af videnskabsfolk og forskere , som er mere meningsfuldt for alle, navnlig 
de unge 
– gøre det lettere for kvinder at gøre sig gæld ende inden for videnska belige karrierer og 
udnytte deres faglige og videnskabelige evner bedre til gavn for hele samfundet 
– modernisere videnskabelig kommunikati on og formidling med brug af moderne 
hjælpemidler for at opnå større  effekt og hjælpe videnskabsfo lk til at få tættere kontakt til 
fagfolk i medieverdenen. 
Temaet "Forholdet mellem videnskab og samfund" gennemføres via følgende: 
• politisk relaterede aktioner og forskning, hvortil der ydes direkte støtte  under dette tema 
L 400/342 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • samarbejde mellem medlemsstater om afdækning af  fælles mål og styrkelse af national praksis i 
overensstemmelse med den åbne koordineringsmetode 
• støtte og tilskyndelse til at inddrage spørgsmål af relevans for "Forholdet mellem videnskab og 
samfund" i andre dele af rammeprogrammet og ove rvågning af resultaterne og virkningerne af 
indsatsen på de pågældende områder1. Den overordnede koordinering af spørgsmål af relevans 
for "Forholdet mellem videnskab og samfund" dels i andre dele af rammeprogrammet, dels i 
forbindelse med andre relevante fællesskabsaktiv iteter (f.eks. inden for uddannelse og kultur) 
varetages under det foreliggende tema. 
Der gennemføres aktiviteter på tre felter: Første aktivitet: Mere dynamisk styring af forhol det mellem videnskab og samfund 
• Styrkelse og forbedring af det europæiske videnskabelige system 
Forventningerne til, at det europæiske videnskabelige system kan opretholde vort 
innovationspotentiale, er så  store, at samfundet er nødsaget til at  skaffe sig større indsigt i dette 
systems opbygning, interne økonomi, reguleringsmekanism er og traditioner. Der skal satses på tre 
generelle aspekter med fokus på aktørerne og dynamikken i det europæiske forskningsområde: 
– bedre udnyttelse af og kontrol med virkningern e af videnskabelig rådgivning og ekspertise 
til brug for de politiske beslutningstagere i Eu ropa (herunder risikostyring), samt udvikling 
af relevante praktiske værktøjer og sy stemer (f.eks. elektroniske netværk) 
– fremme af gensidig tillid og selvregulering i forskerverdenen 
                                                
 
1 Bl.a. via procedurerne for etiske vurderinge r af forslag under særprogrammet "Samarbejde", 
der måtte omhandle følsomme emner. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/343 
 – tilskyndelse til debat om informationsspredning, bl.a. spørgsmålene om adgang til 
videnskabelige resultater og videnska belige publikationers fremtid, bl.a. under 
hensyntagen til foranstaltninger til fo rbedring af offentlighedens adgang. 
• Bredere inddragelse af både forskere og of fentligheden for at foregribe og afklare 
politiske, samfundsmæssige og etiske spørgsmål  
Samfundets ønsker og problemer samt grundlæggende et iske principper må integreres bedre i hele 
forskningsprocessen, så der skabes et mere sikke rt og konstruktivt klima for forskerne og samfundet 
som helhed. Tre aspekter er relevante: 
– bredere deltagelse i debatten om videnskabsrelaterede spørgsmål 
– forudsætninger for en oplyst debat om etik og videnskab 
– større vægt på diskussion i forskerverdenen vedrørende de sociale aspekter ved forskning. 
• Bedre forståelse af videnskabens  og teknologiens plads i samfundet 
For at få belyst forholdet mellem videnskab og samfund via fornuftige polit ikker må den viden, der 
er akkumuleret inden for hi storie, den videnskabelige og teknologiske arv, sociologi og 
videnskabsfilosofi udbygges, konsolideres og udbre des i hele Europa. Til dette formål skal 
videnskabsfolk fra de nævnte fagområder etablere  netværk for at kunne st rukturere en forskning og 
debat, der kan vise videnskabens konkrete bi drag til opbygningen af det europæiske samfund og 
den europæiske identitet me d vægt på især følgende: 
– samspillet mellem videnskab, demokrati og lovgivning 
L 400/344 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 – forskning i videnskabs- og teknologietik 
– videnskabens og kulturens gensidige påvirkning 
– forskernes rolle og image 
– offentlighedens forståelse for videnskab og fremme af den offentlige debat. 
• Universiteternes fremtidige rolle 
Der skal satses på støtte til hensigtsmæssige re former, som giver universiteterne mulighed for fuldt 
ud at leve op til deres rolle som institutioner for generering, udbredelse og udveksling af viden i 
samarbejde med erhvervslivet og det øvrige samfund (i tråd med fællesskabsi nitiativer vedrørende 
universitetsbaseret forskning). Der lægges vægt på følgende: 
– bedre rammevilkår for mere effektiv universitetsforskning  
– støtte til etablering af strukturerede partne rskaber med erhvervslivet under hensyntagen til 
universiteternes kapacitet til at styre forskningen 
– øget udveksling af viden mellem univers iteterne og samfundet som helhed.  
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/345 
 Anden aktivitet: Styrkelse af potentialet og udvidelse af horisonterne 
• Køn og forskning 
Der skal med afsæt i retningslinjerne i Kommissionens interne arbejdspapir og Rådets 
konklusioner1 samt andre relevante fællesskabspolit iske tiltag opstilles rammer for positiv 
særbehandling af kvinder for at styrke deres roll e i den videnskabelige forskning med øget vægt på 
forskningens kønspolitiske aspekt er. Disse rammer skal danne grundlag for politisk debat, 
overvågning af udviklingen, koordinering af inds atsen og støtte til forskningen. Det omfatter 
følgende: 
– styrkelse af kvindernes rolle i videns kabelig forskning og i videnskabelige 
beslutningsorganer 
– forskningens kønspolitiske aspekter 
– integrering af kønsaspektet i Fællesskab ets forskningspolitik og -programmer. 
                                                 
1 "Women and science: excellence and i nnovation- gender equality in science" - 
SEK(2005) 370; Rådets konkl usioner af 18. april 2005. 
L 400/346 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • De unge og videnskaben 
Der skal udvikles aktiviteter med henblik på at tiltrække flere mennesker med forskellig baggrund 
til videnskabelige karrierer, skab e bedre kontakt mellem generationern e og højne det videnskabelige 
niveau generelt. Europæiske udvekslinger og samarbejde skal centreres omkring 
undervisningsmetoder inden for naturvidenskab, der er  tilpasset et ungt publi kum, støtte til lærere i 
naturvidenskabelige fag (koncepter, materiale) og  flere kontakter mellem skoler og erhvervsliv. Der 
kan desuden eventuelt ydes støtte til arrangemente r med et bredt europæisk sigte og med deltagelse 
af velrenommerede videnskabsfolk – som "r ollemodeller" – og unge, der sigter mod en 
forskerkarriere. Det skal undersøges, hvordan man fremmer den naturvidenskabelige forskning 
under hensyntagen til sociale sammenhænge og kulture lle værdier. Der lægges vægt på tre aspekter: 
– støtte til uformel og formel undervisning i naturvidenskabelige fag i skolerne og via 
forskningscentre, museer samt andre relevante kanaler 
– tættere forbindelse mellem undervisningen i naturvidenskabelige fag og 
naturvidenskabelige karrierer 
– forsknings- og koordineringsforanstaltninger om kring nye undervisningsmetoder inden for 
naturvidenskabelige fag. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/347 
 Tredje aktivitet: Bedre kommunikation mellem den videnskabelige verden og det øvrige samfund  
Aktiviteterne tager sigte på at etablere e ffektive tovejskommunikationskanaler, der giver 
offentligheden og beslutningstagerne bedre adgang til forskningsverdenen og forskerne bedre adgang til et bredere publikum. Derved kan der sk abes tættere samarbejde og udveksles erfaringer 
om bedste praksis mellem forskere og mediefagfol k, men samtidig vil man også i højere grad kunne 
inddrage bestemte målgrupper, f.eks. børn, unge og forskere, der ønsker kontakt til offentligheden, 
og fagpressen. Indsatsen fokuserer på følgende: 
– hurtig fremskaffelse af pålidelig videnskabe lig information til pr essen og andre medier 
– uddannelsesforanstaltninger med henblik på bedre kontakt mellem medierne og den 
videnskabelige verden 
– tilskyndelse til at give videnskabelige arra ngementer rettet mod offentligheden en 
europæisk dimension 
– støtte til videnskaben via audiovisuelle me dier i form af europæiske koproduktioner og 
formidling af videnskabelige pr ogrammer til et bredere publikum 
– støtte til avanceret forskning på tværs af grænserne og øget kommunikation forskerne 
imellem ved hjælp af eftertragtede forskningspriser 
– forskning med sigte på at forbedre tværg ående kommunikation om videnskab, både med 
hensyn til metoder og produkter, for at øge  den gensidige forståelse mellem den 
videnskabelige verden og det bredere pub likum af beslutningstagere, medier og 
offentligheden i almindelighed. 
L 400/348 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 6. STØTTE TIL EN SAMMENHÆNGENDE UDVIKLING AF 
FORSKNINGSPOLITIKKER 
Mål 
At styrke effektiviteten af og sammenhæ ngen i medlemsstaternes og Fællesskabets 
forskningspolitikker og deres forbindelse med andre pol itikker, forbedre effekten af den offentlige 
forskning og dens bånd til erhvervslivet samt fremme den offentlige støtte og dens løftestangseffekt på private investeringer. 
Hovedlinjer 
De aktiviteter, der iværksættes under denne del af rammeprogrammet, skal bidrage til en 
sammenhængende udvikling af forskningspolitik ker og supplere koordineri ngsaktiviteterne under 
programmet "Samarbejde" samt bidrage til fælle sskabspolitikker og -initia tiver (f.eks. lovgivning, 
henstillinger og retningslinje r), der skal skabe bedre sammenhæng mellem medlemsstaternes 
politikker og give dem større effekt. 
De understøtter samtidig gennemfør elsen af Lissabon-strategien, især  målsætningen om at investere 
3% af EU's BNP i forskning, fordi de hjælper medlemsstaterne og Fællesskabet til at udvikle mere 
effektive FoU-politikker. Målet er at forbedre  den offentlige forskning og dens forbindelse til 
erhvervslivet og fremme private investeringer i fo rskning gennem øgede offentlige bevillinger, som 
i højere grad kan virke som løftestang for privat e investeringer. Dette kræver tilpasningsegnede 
forskningspolitikker, mobilisering af en bredere vifte af instrumenter, koordinering af bestræbelserne på tværs af de nationale grænse r og mobilisering af andre politikker for at skabe 
bedre rammebetingelser for forskning. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/349 
 Aktiviteter 
Der gennemføres aktiviteter på to felter1: 
Første aktivitet: Overvågning og analyse af forskningsrelaterede offentlige politikker og 
erhvervsstrategier, herunder deres virkning 
Formålet er at tilvejebringe in formation, dokumentation og analyser  til støtte for formuleringen, 
gennemførelsen, evalueringen og den tværnationale  koordinering af offentlige politikker. Det 
omfatter følgende: 
• En informations- og søgetjeneste (ERAWATCH) til at understøtte fo rmuleringen af en 
evidensbaseret forskningspolitik og bidrage til etableringen af det europæiske forskningsområde 
(ERA) gennem øget viden om karakteren af, gr undelementerne i og forløbet af nationale og 
regionale forskningspolitikker, -initiativer og -syste mer. Der bliver tale om løbende analyser i 
europæisk perspektiv af spørgsmål af relevans for formuleringen af forskningspolitikker, især 
spørgsmålet om, hvilke faktorer der styrer udv iklingen af forskningssystemer, og hvordan de 
påvirker politikker og forvaltningsstrukturer, nye problemstillinger/udfordringer og politiske 
tiltag samt en europæisk dækkende undersøgelse af  medlemsstaternes fremskridt med hensyn til 
etableringen af ERA og opfyl delsen af 3%-målsætningen. 
                                                 
1 Aktiviteterne med henblik på at styrke og fo rbedre det europæiske videnskabelige system, 
bl.a. spørgsmål om videnskabelig rådgivni ng og ekspertise og medvirken til "bedre 
regulering", er omhandlet under temaet "Forholdet mellem videnskab og samfund". 
L 400/350 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 • Et system til overvågning af erhve rvslivets forsknin gsinvesteringer for at få en pålidelig og 
komplementær informationskilde som en hjælp t il at udstikke retningslinjer for den offentlige 
politik og gøre det muligt for virksomheder ne at måle resultaterne af deres FoU-
investeringsstrategier, bl.a. i sektorer af afgørende betydning for EU's økonomi . Det omfatter 
periodiske "resultattavler" for FoU-invester inger i de enkelte virksomheder og sektorer, 
undersøgelser af tendenserne i private FoU-investeri nger, analyse af de fakt orer, der indvirker på 
virksomhedernes beslutninger og praksis i rela tion til FoU-investeringer, analyse af de 
økonomiske virkninger og vurde ring af de forskellige politikkers konsekvenser. 
• Udarbejdelse og analyse af indikatorer for fo rskningsaktiviteten og dens indvirkning på 
økonomien. Det omfatter udarbejdelse og offentliggørelse af nationale og re gionale nøgletal og 
"resultattavler" for videnskab og teknologi på gru ndlag af officielle statistiske indikatorer i 
relevant omfang, vurdering af stærke og svage si der ved medlemsstaternes FoU-systemer samt 
analyse af EU's position og resultater inde n for videnskabelig og teknologisk forskning. 
Disse aktiviteter gennemføres i samarbejde me d Det Fælles Forskningscenter. Desuden vil andre 
forskningsundersøgelser og eksp ertgrupper blive inddraget. 
Anden aktivitet: Koordinering af forskningspolitikkerne 
Målet er på frivillig basis at opnå en bedr e koordinering af forskningspolitikkerne gennem: 
• aktioner til støtte for iværksættelsen  af den åbne koordineringsmetode og 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/351 
 • tværnationale samarbejdsinitiativer på nationalt e ller regionalt plan omkring spørgsmål af fælles 
interesse, eventuelt med deltagelse af andre aktører (bl.a. erhver vslivet, europæiske 
organisationer og organisationer fra civilsamfundet).  
Disse aktiviteter skal dreje sig om spørgsmål af  fælles interesse vedrøren de forskningspolitik og 
andre relevante politikker, der skal mobiliseres med henblik på etableringen af det europæiske forskningsområde og opfyldelsen af  EU-målsætningen om forskningsi nvesteringer på 3%. De skal 
bidrage til formuleringen af mere effektive na tionale og regionale politikker gennem gensidig 
videnudveksling og peer-review, tilskynde til samor dnede eller fælles initia tiver mellem grupper af 
lande og regioner med interesse i forskningsemner med en markant tværna tional dimension eller 
afsmitningseffekt og i givet fald også afdække em ner, der kræver en gensidigt supplerende og 
forstærkende indsats fra Fællessk abets og medlemsstaternes side. 
Aktiviteter, der gennemføres af flere lande og regi oner, kan f.eks. dreje sig om peer-review af 
nationale og regionale politikke r, udveksling af erfaring og pe rsonale, fælles evalueringer og 
konsekvensvurderinger samt udvikling og iværksættelse af fælles initiativer. 
7. INTERNATIONALT SAMARBEJDE 
Mål 
Skal Det Europæiske Fællesskab være konkurre ncedygtigt og spille en ledende rolle på 
verdensplan, må det have en stærk og sa mmenhængende international videnskabs- og 
teknologipolitik. De internationale  aktioner, der gennemføres under de forskellige programmer 
inden for rammeprogrammet vil blive implemente ret inden for en overo rdnet international 
samarbejdsstrategi. 
L 400/352 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Denne internationale politik har tre indbyrdes forbundne mål: 
– at støtte den europæiske konkurrenceevne ve d at indgå strategiske partnerskaber med 
tredjelande på udvalgte videnskabelige område r og tilbud til de bedste tredjelandsforskere 
om at arbejde i og med Europa 
– at lette kontakterne med partne re i tredjelande med det form ål at skabe bedre adgang til 
forskning, der udføres andre steder i verden 
– at behandle tredjelandes særlig e problemer eller problemer af  global karakter i parternes 
gensidige interesse og til deres gensidige fordel. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/353 
 Hovedlinjer 
Af hensyn til udvælgelsen af forskningsemner af ge nsidig interesse og til gensidig fordel for 
Fællesskabet og de pågældende tredjelande (par tnerlande i internationalt forskningssamarbejde1) 
med henblik på specifikke samarbejdsaktioner under særprogrammet "Samarbejde" skal den 
løbende politiske dialog og de eksi sterende partnerskabsnetværk med de forskellige regioner i disse 
lande intensiveres for at give  input til gennemførelsen af så danne aktioner. Sammenhængen med 
nationale aktiviteter vedrørende internationalt samarbejde søges styrket gennem støtte til samordningen af nationale programmer (i medl emsstater og associerede lande) via multilateral 
samordning af nationale FTU-politikker og -aktiviteter. Samarbejdet med tredjelande under rammeprogrammet er navnlig rett et mod følgende landegrupper
2: 
– kandidatlande3 
– Middelhavspartnerlande, la nde i det vestlige Balkan4 samt lande i Østeuropa, Kaukasus og 
Centralasien5 (EECA) 
– udviklingslande, med fokus på de særlige behov i det enkelte berørte land eller den enkelte 
berørte region6 
– vækstøkonomier6. 
                                                 
1 Jf. deltagelsesreglerne. 
2 I øjeblikket er 9 Middelhavsp artnerlande og 6 lande i Østeuropa og Centralasien med i den 
europæiske naboskabspolitik. 
3 Undtagen associerede kandidatlande. 
4 Undtagen associerede potentielle kandidatlande. 
5 Armenien, Aserbajdsjan, Belarus, Georgi en, Kasakhstan, Kirgisistan, Moldova, Rusland, 
Tadsjikistan, Turkmenistan, Ukraine og Usbekistan. 
6 Idet Latinamerika omfatter både udviklingslande og vækstøkonomier. 
L 400/354 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 De temarelaterede forskningsaktioner vedrøre nde internationalt samarbejde gennemføres under 
særprogrammet "Samarbejde". Internationalt samarbejde under temaet "Det menneskelige 
potentiale" gennemføres under særprogrammet "Mennesker". Der ge nnemføres horisontale 
støtteforanstaltninger og -tiltag, som ikke sigter  mod de specifikke tematiske eller tværfaglige 
områder, der er omfattet af samarbejdsprogramme t, og som i et begrænset antal tilfælde kan 
suppleres med specifikke samarbejdsforanstaltni nger af gensidig interesse. Den overordnede 
samordning af aktioner vedrørende internationalt samarbejde under de forskellige programmer vil 
blive forbedret med henblik på at sikre en sammenhængende tilgang og skabe synergieffekter med andre fællesskabsinstrumenter (f.eks. Ipa, instrumentet vedrørende den europæiske 
naboskabspolitik, ALA-forordningen og udvikl ingsbistandsordninger). Under hensyn til 
erfaringerne fra INTAS og ved at bygge på dens arbejde inden fo r rammerne af samarbejdet med 
landene i Østeuropa og Centralasien , vil der blive gennemført aktivi teter, der kan skabe kontinuitet 
mellem dette program og programmerne "Samarbejde" og "Mennesker".  
Kommissionen skal sikre samordni ngen af de internationale sa marbejdsaktiviteter under hele 
rammeprogrammet, herunder også den politiske dialog med partnerlande og -regioner samt 
internationale fora. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/355 
 Aktiviteter 
De vigtigste aktiviteter med henblik på formuleringen af fælles politikker for internationalt 
forskningssamarbejde er følgende: 
• Biregional koordinering af V& T-samarbejdet, herunder prioritering og fastlæggelse af 
politikker for V&T-samarbejde 
Fællesskabets V&T-samarbejde omkring prioriteri ngen af forskningsemner baseres på en bred 
politisk dialog med partnerlande ne og -regionerne under hensyntag en til deres sociokulturelle 
forhold og forskningskapacitet. Denne dialog om V&T-samarbejde foregår på flere forskellige 
planer, bl.a. i internationale fora (relevante FN-konventioner), institut ionaliserede biregionale 
dialoger1, herunder møder mellem Asien og Europa (ASEM)), dialogen mellem EU og 
Latinamerika og Caribien (EU-LAC), partnerska berne med landene i Middelhavsområdet og det 
vestlige Balkan, EU-AVS (lande i Afrika, Ves tindien og Stillehavsområdet) og dialogen med 
østeuropæiske lande og centralasiatiske lande2, samt via bilaterale og multilaterale aftaler og 
uformelle tværregionale møder mellem fo rskere og andre aktører i samfundet. 
                                                 
1 Ved biregional dialog forstås i denne samm enhæng en dialog mellem medlemsstaterne, EU 
og de pågældende tredjelande. 
2 Hvilket også kan omfatte Det Internationa le Videnskabs- og Teknol ogicenter (ISTC) og 
Videnskabs- og Teknologicen tret i Ukraine (STCU). 
L 400/356 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Der lægges størst vægt på at styr ke biregionale/bilaterale dialoger fo r at kunne opstille retningslinjer 
og rammer for internationalt V&T-samarbejde og i fællesskab udpege forskningsemner af gensidig 
interesse og til gensidig fordel. Sådanne dialoger  og partnerskaber omkring videnskab og teknologi 
er den mest effektive metode til at nå globalt vedtagne mål i relation til specifikke behov i de 
enkelte regioner og lande. Intern ationalt V&T-samarbejde under ramm eprogrammet vil derfor blive 
nøje samordnet på grundlag af en integreret fors kningspolitik med afsæt i disse dialoger og V&T-
aftaler1. 
Disse initiativer gennemføres via specifikke inte rnationale samarbejdsaktiviteter med henblik på 
udvikling af de biregionale di aloger i tæt samråd mellem medl emsstater, associerede lande og 
partnerlande. 
Denne prioritering og formuler ingen af V&T-samarbejdspoli tikker får direkte og målelige 
virkninger for de øvrig e aktiviteter, der er forudset i forbindelse med internationalt V&T-
samarbejde under særprogrammet "K apacitet" i form af styrkelse og udbygning af V&T-aftaler og -
partnerskaber og en positiv synergieffekt på samo rdningen af nationale politikker og aktiviteter 
vedrørende internationalt V&T-samarbejde. 
Inden for rammerne af V&T-aftaler skal der i ov erensstemmelse med den foretagne prioritering 
først og fremmest satses på afdækning af helt ny e elementer, som fortjener opbakning fra politisk 
hold og er oplagte emner for aktioner,  der kan gennemføres under temaerne. 
                                                 
1 Der er i Fællesskabets interesse indgået aftaler med alle de st ørre industria liserede lande og 
partnerlande blandt vækstøkonomie rne samt med næsten alle de lande, der er omfattet af den 
europæiske naboskabspolitik. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/357 
 Hertil kommer, at de muligheder, der ligge r i V&T-aftalerne vil kunne udnyttes fuldt ud, når 
forskere kan deltage i tredjelandes nationale fo rskningsprogrammer. Samtidig får de pågældende 
kendskab til tredjelandes fors kningssystemer og -kultur og kan selv bidrage med viden om 
forskningen i deres hjemland. I den forbindelse v il rammeprogrammet dække de omkostninger, der 
er forbundet med at lade forskere  fra medlemsstater og associered e lande deltage i tredjelandes 
nationale forskningsprogrammer, hvor det er til gens idig gavn og fordel. Et sådant samarbejde skal 
foregå på et konkurren cemæssigt grundlag. 
De fælles projekter, der udvikles med afsæt i ove nnævnte dialoger og V&T-samarbejdsaftaler, skal 
være behovsbaserede og ganske omfattende me d hensyn til partnerska ber, kompetencer og 
finansiering og have væsentlige samfundsøkonomiske virkninger. De skal være specifikt rettet mod 
de prioriterede emner, der udvælges i forbindels e med den politiske dialog om V&T-samarbejde i 
de regionale fora, og der iværksætte s særlige indkaldelser af forslag for de forskellige regioner eller 
grupper af partnerlande. Outputtet fra disse dialoger skal indgå i vurderingen af forskningsemner og 
behov i relation til de specifikke ak tioner vedrørende internationalt samarbejde under de forskellige 
temaer i særprogrammet "Samarbejde". 
• Bilateral koordinering med henblik på fremme og udvik ling af V&T-partnerskaber 
De valgte prioriterede forskningsopgaver vide reudvikles og omsættes ti l konkrete aktioner via 
etablering af ligeværdige partnerskaber omkr ing V&T-samarbejde med deltagelse af mange 
forskellige aktører (partnere fra forskningsverdene n, erhvervslivet, det offentlige og civilsamfundet) 
med henblik på styrkelse af forskningskapacitete n og gennemførelse af fo rskningsaktioner. Det har 
vist sig at være det bedste middel til at mobilisere de stærke sider hos disse partnere, så der samtidig 
opnås størst synergieffekt. Sådanne  partnerskaber kræver tværfag lige løsningsmodeller for at kunne 
imødekomme forskelligartede behov på gl obalt, regionalt og/eller nationalt plan. 
L 400/358 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Partnerskaberne baseres på biregional ledelse og samordning af politiske initiativer inden for på 
forhånd prioriterede områder. Der bliver tale om  styringsgrupper bestående  af et begrænset antal 
repræsentanter fra hver region og åb ne for alle partnere i de på gældende regioner under behørig 
hensyntagen til deres interesser og forskningskapacitet. Partnerskaberne skal fremme fælles forskningsaktiviteter og en løbende politisk dialog  om effektiviteten af det konkrete samarbejde og 
afdækning af fremtidige behov. 
• Støtte til samordning af nati onale politikker og aktiviteter i medlemsstater og associerede 
lande omkring internationalt V&T-samarbejde 
Løbende samordning af nationale politikker er en afgørende forudsætning for at kunne 
fremme/stimulere en effektiv fællesskabsstrategi for internationalt V&T-samarbej de for at sikre, at 
de forpligtelser, der er indgået i henhold til de biregionale og b ilaterale dialoger,  også opfyldes. 
Denne samordning vil gøre igangværende bilaterale  initiativer vedrørende  V&T-samarbejde mellem 
medlemsstaterne og partnerlandene mere effektiv e og virkningsfulde og give større synergieffekt. 
Den vil også sikre større komp lementaritet mellem Fællesskabets og medlemsstaternes aktiviteter 
vedrørende V&T-samarbejde. 
Endelig vil samordningen understøtte gennemførel sen af en "fælles vi sion" via innovative 
programmetoder og et tættere samarbejde me d og mellem medlemsstat erne om udvikling og 
gennemførelse af en sammenhængende indsat s i EU inden for vi denskab og teknologi. 
 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/359 
 BILAG II  
VEJLEDENDE FORDELING AF  BELØBET (i mio. EUR) 
Forskningsinfrastrukturer1 1 715
Forskning til fordel for SMV'er  1 336Videnbaserede regioner  126Forskningspotentiale  340Forholdet mellem videnskab og samfund  330Sammenhængende udvikling af forskningspolitikker  70Internationalt samarbejde  180  
I ALT  4 097
 
                                                 
1 Herunder et bidrag på op til 200 mio. EUR til Den Europæiske Investeringsbank til dens 
"finansieringsfacilitet for risikodeling", som beskrevet i bilag III. Et beløb af 
størrelsesordenen 100 mio. EUR vil blive afsat til årlige trancher for perioden 2007-2010. 
L 400/360 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 BILAG III  
Finansieringsfacilitet for risikodeling 
I henhold til bilag II yder Fællesskab et et bidrag (samordnings- og st øtteaktion) til Den Europæiske 
Investeringsbank (EIB), som bliv er risikodelingspartner i finansie ringsfaciliteten for risikodeling 
(RSFF). RSFF, som samfinansieres af Fællesskabet og EIB, har til formål at fremme den private 
sektors investering i hele Europa i forskni ng, teknologisk udvikling og demonstration samt 
innovation. 
Fællesskabets bidrag vil øge bankens  kapacitet i relation til risikos tyring og således give mulighed 
for (i) mere omfattende långivning og garantistillelse fr a EIB's side op til et vi st risikoniveau og (ii) 
finansiering af mere risikobehæft ede europæiske FTU-aktioner, som ikke ville have været muligt 
uden en sådan fællesskabsstøtte, hvorved der bidrages  til at råde bod på mangler på markedet. Det 
tilsigter følgende: 
• at tilføre værdi på områder, hvor markedet ikke  kan stille de nødvendige midler til rådighed, og 
• at skabe en katalysatorvir kning ved at virke som løftes tang for privat investering. 
Fællesskabets bidrag vil blive af sat til RSFF i overensstemmelse me d bestemmelserne i bilag II. 
EIB yder lån med midler hidrørende fra internationale kap italmarkeder i overensstemmelse med 
bankens normale regler, regulativer og procedurer. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/361 
 Den anvender bidraget efter "først til mølle"-princippet i form af henlæggelser og kapitaltilførsler i 
banken selv til dækning af en del af de risici, der er forbundet med bankens udlån til større 
europæiske FTU-aktioner. 
EIB vil på grundlag af sin finansie lle evaluering vurdere niveauet fo r finansielle risici og fastlægge 
størrelsen af henlæggelserne  eller kapitaltilførslerne. 
Risikovurderingen og gradueringen  og de deraf følgende besl utninger om henlæggelser og 
kapitaltilførsler følger bankens standardprocedurer i henhold til bankens "strukturerede finansieringsfacilitet", som er godkendt og overvåget af aktionærer ne og som regelmæssigt holdes 
ajour og ændres. Disse pro cedurer ændres ikke på grund af fællesskabstilskuddet. 
Risikoen for Fællesskabets budget er be grænset til de beløb, der betale s, eller som der gives tilsagn 
om at betale. Det indebærer ingen forpligtelser e ller ansvar for Fællesskabets budget, da en eventuel 
resterende risiko bæres af EIB. 
Fællesskabstilskuddet vil blive udbetalt som et årligt beløb på basis af en flerårig plan og under 
hensyn til udviklingen i efterspørgs len. Det årlige beløb fastsættes i arbejdsprogrammet på basis af 
den beretning og de overslag, EIB forelægger. 
L 400/362 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Det vil af den aftale, de r skal indgås med EIB efter tæt samr åd med medlemsstaterne, fremgå, på 
hvilke vilkår og betingelser fællesskabsmidlerne kan anvendes til henlæggelser og kapitaltilførsler. Det omfatter bl.a. følgende  vilkår og betingelser: 
• Fællesskabs-FTU-aktioner, der kan komme i betragtning: Medmindre andet bestemmes, er 
udvikling af forskningsinfrastrukt ur, der finansieres af Fælle sskabet under det foreliggende 
særprogram, automatisk berettiget til at blive omfattet af finansierings faciliteten. Juridiske 
enheder oprettet i tredjelande, bor tset fra associerede lande, kan også komme i betragtning, hvis 
de deltager i indirekte ak tioner under syvende rammeprogram og omkostningerne hertil kan 
komme i betragtning til fællesskabsfinansier ing. Også anden forskni ngsinfrastruktur af 
europæisk interesse kan komme i betragtning.  RSFF vil blive tilbudt i alle medlemsstater og asso cierede lande for at sikre, at alle juridiske 
enheder, uanset størrelse (herunder SMV'er og fo rskningsorganisationer, he runder universiteter) i 
samtlige medlemsstater, kan nyde godt af denne faci litet til finansiering af  deres aktiviteter i 
forbindelse med projekter, der kan komme i betragtning.  Innovationsaktiviteter af kommerciel ka rakter kan kun komme i betragtning til 
finansieringsfaciliteten via anve ndelse af EIB's eget bidrag. 
• I overensstemmelse med den i henho ld til traktatens artikel 16 7 vedtagne forordning vil de 
nærmere bestemmelser om procedurerne ligele des fremgå af aftalen, der desuden fastlægger 
procedurerne for, hvordan Fællesskabet i behørig t begrundede tilfælde kan modsætte sig EIB's 
anvendelse af fælle sskabstilskuddet. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/363 
 • Regler for, hvor stor en del af  den finansielle risiko, der skal  dækkes af Fællesskabets bidrag, og 
hvor stor den finansielle risiko skal være, før EIB kan anvende Fællesskabets bidrag, samt for 
deling af de tilsvarende indtægter. Størrelsen af Fællesskabets bidrag til hve r transaktion afhænger af den finansielle 
risikoevaluering, som EIB har foretaget. St ørrelsen af de samlede henlæggelser og 
kapitaltilførsler til de fleste transaktioner i fo rbindelse med RSFF forventes at blive på mellem 
15% og 25% af transaktionernes pålydende værdi.  Størrelsen af de samlede henlæggelser og 
kapitaltilførsler hidrørende fra Fællesskabets bidrag må i intet tilfælde overstige 50% af det 
pålydende låne- eller garantibeløb. Der skal være  risikodeling i forbinde lse med hver transaktion. 
• De nærmere vilkår for Fællesskabets tilsyn med EIB's udlåns- og garantitransaktioner i relation 
til Fællesskabets bidrag, herunder transaktio ner gennem EIB's finansieringspartnere. 
EIB må kun anvende Fællesskabets bi drag til transaktioner, der er  godkendt mellem datoen for dette 
særprograms ikrafttræden og den 31. december 2013. 
EIB indberetter årligt re nteafkast og indtægter fra Fællesskab ets bidrag i denne periode til 
Kommissionen, som underretter Europa-Parlame ntet og Rådet. I ove rensstemmelse med 
finansforordningens artikel 18, stk. 2, betragtes de som formålsbestemte indtægter til RSFF og 
opføres på budgettet. 
L 400/364 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 Kommissionen kan, når den vedtager  arbejdsprogrammet med henblik  på andre indirekte aktioner 
under "forskningsinfrastrukt ur" i dette særprogram beslutte at  ændre anvendelsen af eventuelle 
beløb, der ikke er blevet anvendt  af RSFF, og som derfor tilbagebetales fra EIB, efter den i 
rammeprogrammets bilag II omhandlede midtve jsevaluering. Midtvejsev alueringen skal også 
omfatte en ekstern vurdering af virkningerne af RSFF. 
Kommissionen vil føre nøje tilsyn med den faktis ke anvendelse af Fællesskabets bidrag, herunder 
efterfølgende vurdering af aktione ns vellykkede elementer, og rege lmæssigt aflægge beretning til 
programudvalget. Kommissionen vil desuden medtag e de vigtigste konstateringer om spørgsmålet i 
den rapport om forskning og teknologisk udvikling, som den hvert år tilsende r Europa-Parlamentet 
og Rådet i medfør af traktatens artikel 173. 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/365 
 BILAG IV  
Fælles gennemførelse af andre fors kningsprogrammer end Fællesskabets 
Nedenfor er som vejledning beskre vet et initiativ vedrørende fæ lles gennemførelse af nationale 
forskningsprogrammer, som der kan træffes en særs kilt afgørelse om på grundlag af traktatens 
artikel 169. Der kan undervejs under gennemførelse n af syvende rammeprogram blive tale om 
yderligere initiativer. 
I forbindelse med en sådan afgørel se etableres der en særlig imple menteringsstruktur tillige med 
den organisatoriske struktur og de  styrende organer, der er nødve ndige for aktionens gennemførelse. 
Det Europæiske Fællesskab yder i overensstemmelse med bilag II finansiel støtte til initiativet og deltager aktivt i gennemførelsen med de for aktionen mest hensigtsmæssige midler. 
Artikel 169-initiativ vedrøre nde forskningsintensive SMV'er 
Initiativet går ud på at lancere og gennemføre et fælles FoU-program til fordel for 
forskningsintensive SMV'er med det formål at st yrke deres forsknings- og innovationskapacitet. 
Initiativet bygger på Eureka og sk al støtte tværnationale projekte r, der gennemføres af sådanne 
SMV'er. Initiativet supplerer andre aktioner, der gennemføres under syvende rammeprogram med 
sigte på SMV'er. 
Fællesskabet yder finansiel støtte til initiativet  og deltager aktivt i gennemførelsen med de for 
aktionen mest hensigtsmæssige midler. 
 
L 400/366 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006 
 BILAG V  
Oplysninger, der skal fremlægges af Kommissi onen i overensstemmelse med artikel 8, stk. 5  
1. Oplysninger om aktiviteterne, som muliggør ov ervågning af det enkelte forslags komplette 
forløb, og som navnlig omfatter: 
– fremlagte forslag 
– evalueringsresultater for det enkelte forslag 
– tilskudsaftaler 
– gennemførte aktiviteter. 
2. Oplysninger om resultaterne af den enkelte indkaldelse af forslag og gennemførelse af 
aktiviteterne, der navnlig omfatter: 
– resultaterne af den enkelt e indkaldelse af forslag 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 400/367 
 – resultatet af forhand linger om tilskudsaftaler 
– gennemførelse af aktiviteterne, herunder  betalingsoplysninger og resultatet af 
aktiviteterne. 
3. Oplysninger om gennemførelsen af program met, herunder relevante oplysninger om 
rammeprogrammet, særprogrammet og den enkelte aktivitet. 
Disse oplysninger (især om forslag, evalueringen af  dem og tilskudsaftaler) bør gives i et ensartet 
struktureret format, der kan læses og behandles elektronisk og som kan findes frem ved hjælp af et 
it-baseret informations- og indberetningssyst em der umiddelbart gør dataanalyse mulig.