DA Den Europæiske Unions Tidende L 25/55

RÅDETS FORORDNING (EU) Nr. 44/2012

af 17. januar 2012

om fastsættelse for 2012 af fiskerimuligheder i EU-farvande og for EU-fartøjer, i visse andre farvande for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 43, stk. 3,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Traktatens artikel 43, stk. 3, fastsætter, at Rådet på forslag af Kommissionen vedtager foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder.

(2) Ifølge Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik (1) skal der træffes EU-foranstaltninger for adgang til farvande og ressourcer og for bæredygtigt fiskeri under hensyntagen til den foreliggende videnskabelige, tekniske og økonomiske rådgivning, herunder især rapporter fra Den Videnskabelige, Tekniske og Økonomiske Komité for Fiskeri (STECF) og under hensyntagen til rådgivning modtaget fra regionale rådgivende råd.

(3) Det påhviler Rådet at vedtage foranstaltninger vedrørende fastsættelse og fordeling af fiskerimuligheder opdelt på fiskerier eller fiskerigrupper, herunder visse funktionelt tilknyttede betingelser, hvor det er relevant. Fiskerimulighederne bør fordeles mellem medlemsstaterne på en sådan måde, at hver medlemsstat sikres en relativ stabilitet i fiskeriet efter hver bestand eller for hvert fiskeri, og med behørig hensyntagen til den fælles fiskeripolitiks mål som fastsat i forordning (EF) nr. 2371/2002.

(4) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af denne forordning i relation til revision af Unionens kvoter for lodde i grønlandske farvande i ICES-underområde V og XIV i henhold til fiskeripartnerskabsaftalen med Grønland bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser.

(5) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af fangstbegrænsninger for visse bestande af arter med kort livscyklus bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser i relation til revision af TAC i lyset af videnskabelig information indsamlet i første halvdel af 2012. Disse beføjelser bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (2).

(6) I særligt hastende tilfælde bør Kommissionen øjeblikkeligt vedtage gennemførelsesretsakter omhandlende revision af TAC af disse bestande med kort livscyklus, hvor behørigt begrundede tilfælde med forbindelse til Unionens behov for at overholde dens internationale forpligtelser nødvendiggør dette.

(7) For visse TAC'ers vedkommende kan medlemsstaterne give fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, yderligere tildelinger. Formålet med de pågældende afprøvninger er at teste en fangstkvoteordning med henblik på at undgå udsmid og det affald fra ellers brugbare fiskeressourcer, det medfører. Ukontrolleret udsmid af fisk udgør en trussel mod den langsigtede bæredygtighed for fisk som et offentligt gode og dermed mod den fælles fiskeripolitiks mål. Derimod giver fangstkvoteordninger i sig selv fiskerne et incitament til at optimere fangstselektiviteten i deres aktiviteter. For at opnå en rationel forvaltning af udsmid bør fuldt dokumenteret fiskeri omfatte alle aktiviteter til havs snarere end det, der landes i havn. Betingelserne for, at medlemsstaterne foretager sådanne yderligere tildelinger, bør derfor omfatte en forpligtelse til at anvende videoovervågningskameraer (CCTV) forbundet med et system af sensorer. Dette bør gøre det muligt at foretage en nøje registrering af alle opbevarede og udsmidte dele af fangsterne. Et system baseret på menneskelige observatører, som arbejder i realtid om bord, ville være mindre effektivt, dyrere og mindre pålideligt. Derfor er anvendelsen af CCTV i øjeblikket en forudsætning for gennemførelsen af ordninger for udsmidsreduktion såsom fuldt dokumenteret fiskeri, forudsat at kravene i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 95/46/EF af 24. oktober 1995 om beskyttelse af fysiske personer i forbindelse med behandling af personoplysninger og om fri udveksling af sådanne oplysninger (3) overholdes.

(8) TAC'er bør fastsættes på grundlag af foreliggende videnskabelig rådgivning under hensyntagen til biologiske og samfundsøkonomiske aspekter, samtidig med at der sikres en retfærdig behandling af de forskellige fiskerisektorer, og under hensyntagen til de holdninger, som er kommet til udtryk under høringen af interesseparter, herunder navnlig på møder med Den Rådgivende Komité for Fiskeri og Akvakultur og de berørte regionale rådgivende råd.

(9) For bestande, som er underlagt specifikke flerårige planer, bør TAC'en fastsættes i overensstemmelse med de regler, der er fastsat i disse planer. TAC for bestande af tunge i Nordsøen og rødspætte i Nordsøen og for torsk i Nordsøen, Skagerrak og den østlige del af Den Engelske Kanal og efter tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet bør derfor fastsættes i overensstemmelse med bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 676/2007 af 11. juni 2007 om en flerårig plan for fiskeriet efter rødspætte og tunge i Nordsøen (4), Rådets forordning (EF) nr. 1342/2008 af 18. december 2008 om fastlæggelse af en langsigtet plan for torskebestande og for fiskeri efter disse bestande (5) ("torskeplanen")og Rådets forordning (EF) nr. 302/2009 af 6. april 2009 om en flerårig genopretningsplan for almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet (6).

(10) For bestande, for hvilke der ikke foreligger tilstrækkelige eller pålidelige data til at udarbejde størrelsesoverslag, bør forvaltningsforanstaltningerne og TAC-niveauerne følge forsigtighedstilgangen til fiskeriforvaltning som defineret i artikel 3, litra i), i forordning (EF) nr. 2371/2002, samtidig med at der tages hensyn til bestandspecifikke faktorer, herunder især tilgængelige oplysninger om tendenser for bestande og betragtninger vedrørende blandet fiskeri.

(11) I overensstemmelse med artikel 2 i Rådets forordning (EF) nr. 847/96 af 6. maj 1996 om supplerende betingelser for forvaltningen af TAC og kvoter fra år til år (7) bør det fastslås, hvilke bestande der omfattes af de forskellige foranstaltninger, der er fastsat i nævnte forordning.

(12) Det er nødvendigt at fastlægge den maksimale tilladte fiskeriindsats for 2012 i overensstemmelse med artikel 11 og 12 i forordning (EF) nr. 1342/2008, artikel 9 i forordning (EF) nr. 676/2007 samt artikel 5 og 9 i forordning (EF) nr. 302/2009, under hensyntagen til Rådets forordning (EF) nr. 754/2009 af 27. juli 2009 om undtagelse af visse fartøjsgrupper fra fiskeriindsatsordningen i kapitel III i forordning (EF) nr. 1342/2008 (8).

(13) Ifølge rådgivning fra Det Internationale Havundersøgelsesråd (ICES) er det hensigtsmæssigt at bevare og revidere en ordning for forvaltning af tobis i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV.

(14) For visse arter, såsom visse hajarter, vil selv begrænset fiskeri kunne udgøre en alvorlig risiko for deres bevarelse. Fiskerimulighederne for sådanne arter bør derfor underlægges maksimale restriktioner gennem et generelt forbud mod fiskeri af sådanne arter.

(15) Jomfruhummer fanges i et blandet demersalt fiskeri sammen med forskellige andre arter. I et område vest for Irland, der er kendt under navnet Porcupine Bank, anbefaler den videnskabelige rådgivning, at fangsterne af jomfruhummer ikke øges i 2012. For at bidrage til fortsat genopretning af bestanden er det hensigtsmæssigt, at fiskerimulighederne i en bestemt del af det område og i bestemte perioder fortsat afgrænses til fangster af pelagiske arter, hvor jomfruhummer ikke fanges som bifangst.

(16) I overensstemmelse med den procedure, der er fastsat i fiskeriaftalerne eller -protokollerne med Norge (9), Færøerne (10), Grønland (11) og Island (12), har Unionen drøftet fiskerirettigheder med disse partnere. Konsultationerne med Færøerne er ikke afsluttet, og arrangementerne for 2012 med denne partner forventes at blive indgået i begyndelsen af 2012. Konsultationerne med Island fortsættes ligeledes i 2012. For at undgå afbrydelser i Unionens fiskerivirksomhed og samtidig give mulighed for den nødvendige fleksibilitet i forbindelse med indgåelsen af disse arrangementer i 2012, er det hensigtsmæssigt, at Unionen midlertidigt fastsætter fiskerimulighederne for bestande, der er omfattet af aftalerne med Island og/eller Færøerne.

(17) I overenstemmelse med konsultationerne mellem kyststaterne om forvaltningen af makrel, blåhvilling, atlanto-skandisk sild og kuller i Nordsøen kan Unionen tillade, at EU-fartøjer fisker op til 10 % ud over den kvote, som er til rådighed for Unionen, såfremt de mængder, der fiskes ud over den kvote, som er til rådighed for Unionen, trækkes fra dens kvote i 2013. Unionen må i 2013 tilsvarende anvende eventuelle uudnyttede mængder, der udgør op til 10 % af den kvote, som er til rådighed for Unionen i 2012. Det er hensigtsmæssigt at give de berørte medlemsstater en sådan fleksibilitet i forvaltningen af disse fiskerimuligheder, navnlig ved at give de berørte medlemsstater mulighed for at anvende en fleksibel kvote.

(18) Unionens torskefiskeri i EU- og internationale farvande i ICES-område I og IIB har traditionelt omfattet bifangster af kuller. Det er derfor nødt at fastsætte grænser for bifangster af kuller for det fiskeri, som svarer til tidligere niveauer.

(19) Unionen er kontraherende part i en række fiskeriorganisationer og deltager i andre organisationer som samarbejdspartner, men ikke som part. I medfør af tiltrædelsesakten af 2003 forvaltes fiskeriaftaler, der tidligere er indgået af Republikken Polen, såsom konventionen til bevarelse og forvaltning af sejbestandene i det centrale Beringshav, af Unionen fra datoen for Polens tiltrædelse. Disse fiskeriorganisationer har for 2012 anbefalet indførelsen af en række foranstaltninger, herunder vedrørende EU-fartøjers fiskerimuligheder. Disse fiskerimuligheder bør gennemføres i EU-retten.

(20) Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav (NAFO) vedtog på sit 33. møde i 2011 en række fiskerimuligheder for 2012 for visse bestande i NAFO-konventionsområdets underområde 1-4. Disse fiskerimuligheder, som omfatter visse TAC'er og en indsatstildelingsordning for rejer i område 3M, bør gennemføres i Unionens lovgivning.

(21) Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk (IATTC) vedtog på sit 82. årsmøde i 2011 bevaringsforanstaltninger for gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit. IATTC vedtog også en resolution om bevaring af hvidtippet haj. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.

(22) På det årlige møde i 2011 vedtog Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) tabeller for overholdelse, der fastsætter de justerede kvoter og viser ICCAT's kontraherende parters under- eller overudnyttelse af deres fiskerimuligheder. I den forbindelse anerkendte ICCAT, at Unionen i 2010 underudnyttede sine kvoter for nordlig og sydlig sværdfisk, storøjet tun og nordlig hvid tun. For at overholde de justeringer af Unionens kvoter, som ICCAT har fastsat, er det nødvendigt at fordele de fiskerimuligheder, der skyldes denne underudnyttelse, på grundlag af de enkelte medlemsstaters respektive andele i underudnyttelsen uden på nogen måde at ændre den i denne forordning fastsatte fordelingsnøgle for den årlige fordeling af TAC'er. Samme årlige møde resulterede desuden i en ændring af genopretningsplanen for blå og hvid marlin, EU-kvoten for blå marlin blev reduceret, EU-kvoten for hvid marlin blev forhøjet en smule, og der blev vedtaget en ICCAT-henstilling om bevarelse af silkehaj. Disse foranstaltninger bør gennemføres i EU-retten.

(23) På sit årsmøde i 2011 ændrede Indian Ocean Tuna Commission (IOTC) ikke sine foranstaltninger vedrørende fiskerimuligheder, som pt. er gennemført i Unionens lovgivning. De af IOTC vedtagne foranstaltninger, der nuværende finder anvendelse, bør gennemføres i EU-retten.

(24) På det tredje internationale møde med henblik på at oprette en Regional Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav (SPRFMO), som fandt sted i maj 2007, vedtog deltagerne foreløbige foranstaltninger, herunder fiskerimuligheder, til regulering af pelagisk fiskeri og bundfiskeri i nævnte område, indtil en sådan regional fiskeriforvaltningsorganisation er oprettet. De midlertidige foranstaltninger blev revideret på den 2. forberedende konference for SPRFMO-kommissionen, der blev afholdt i januar 2011, og de vil blive revideret igen på den 3. forberedende konference for SPRFMO-kommissionen, som vil finde sted fra den 30. januar til den 3. februar 2012. De foreløbige foranstaltninger er frivillige og ikke retligt bindende efter folkeretten. Det er imidlertid hensigtsmæssigt inden for rammerne af forpligtelserne til samarbejde og bevarelse i den internationale havret at gennemføre disse foranstaltninger i EU-retten ved at fastsætte en samlet kvote for Unionen og fastlægge en tildeling til de berørte medlemsstater.

(25) På sit årsmøde i 2011 ændrede Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav (SEAFO) ikke de samlede tilladte fangstmængder for sort patagonisk isfisk, orange savbug, beryxarter og femtandet dybvandskrabbe, som er aftalt for 2011 og 2012 på organisationens årsmøde i 2010. De af SEAFO vedtagne foranstaltninger, der nuværende finder anvendelse, bør gennemføres i EU-retten.

(26) I lyset af den seneste videnskabelige rådgivning fra ICES og i overensstemmelse med de internationale tilsagn inden for rammerne af konventionen om fiskeriet i det nordøstlige Atlanterhav (NEAFC) er det nødvendigt at begrænse fiskeriet efter visse dybhavsarter.

(27) Det 8. årsmøde i Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav (WCPFC) i 2011 er blevet udskudt til 2012. Det er dog passende, at de bevarelses- og forvaltningsforanstaltninger, der nuværende finder anvendelse, opretholdes, indtil dette årsmøde er afholdt.

(28) På sit årsmøde i 2011 ændrede parterne til konventionen til bevarelse og forvaltning af sejbestandene i det centrale Beringshav ikke foranstaltningerne for fiskerimuligheder. De foranstaltninger, der nuværende finder anvendelse, bør gennemføres i EU-retten.

(29) Visse internationale foranstaltninger, der skaber eller begrænser fiskerimuligheder for Unionen, vedtages af de relevante regionale fiskeriforvaltningsorganisationer ved årets udgang og bliver gældende, før denne forordning træder i kraft. Det er derfor nødvendigt at lade bestemmelserne, som gennemfører disse foranstaltninger i EU-retten, gælde med tilbagevirkende kraft. Da fangståret i CCAMLR-konventionsområdet (CCAMLR: Kommissionen for bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis) løber fra den 1. december til den 30. november, og visse fiskerimuligheder eller forbud i CCAMLR-konventionsområdet derfor er fastsat for en periode, der begynder den 1. december 2011, bør de relevante bestemmelser i denne forordning gælde fra denne dato. En sådan anvendelse med tilbagevirkende kraft berører ikke princippet om berettiget forventning, da det ikke er tilladt for CCAMLR-medlemmer at fiske i CCAMLR-konventionsområdet uden tilladelse.

(30) Den 16. december 2011 fremsatte Unionen en erklæring over for Den Bolivariske Republik Venezuela (»Venezuela«) om tildeling af fiskerimuligheder i EU-farvande til fiskerfartøjer, der fører Venezuelas flag, i den eksklusive økonomiske zone (EEZ) ud for Fransk Guyanas kyst. Det er nødvendigt at fastsætte mulighederne for fiskeri efter snapperarter, som Venezuela har adgang til i EU-farvande.

(31) Udnyttelsen af de fiskerimuligheder for EU-fartøjer, der fastsættes ved nærværende forordning, er underlagt Rådets forordning (EF) nr. 1224/2009 af 20. november 2009 om oprettelse af en EF-kontrolordning med henblik på at sikre overholdelse af reglerne i den fælles fiskeripolitik (13), særlig artikel 33 og 34 om registrering af fangster og indberetning af data om opbrugte fiskerimuligheder. Det er derfor nødvendigt at specificere de koder, som medlemsstaterne benytter til at sende data til Kommissionen om landinger af bestande, der er omfattet af denne forordning.

(32) For at undgå afbrydelser i fiskeriaktiviteterne og for at sikre EU-fiskernes udkomme bør denne forordning finde anvendelse fra den 1. januar 2012 med undtagelse af bestemmelserne vedrørende indsatsbegrænsninger, som bør finde anvendelse fra den 1. februar 2012, og specifikke bestemmelser i særlige regioner, som bør have en specifik anvendelsesdato som angivet i betragtning 29. Denne forordning bør på grund af sin hastende karakter træde i kraft umiddelbart efter offentliggørelsen.

(33) Fiskerimuligheder bør udnyttes i fuld overensstemmelse med den gældende EU-ret —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

AFSNIT I

ANVENDELSESOMRÅDE OG DEFINITIONER

Artikel 1

Genstand

1. Ved denne forordning fastsættes fiskerimuligheder i EU-farvande og – for EU-fartøjer – i visse andre farvande for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler.

2. De i stk. 1 omhandlede fiskerimuligheder omfatter:

a) fangstbegrænsninger for 2012

b) fiskeriindsatsbegrænsninger for perioden fra den 1. februar 2012 til den 31. januar 2013

c) fiskerimuligheder for perioden fra den 1. december 2011 til den 30. november 2012 for visse bestande i CCAMLR-konventionsområdet, og

d) fiskerimuligheder for de perioder, der er fastlagt i artikel 27, efter visse bestande i IATTC-konventionsområdet.

3. Ved denne forordning fastsættes der også midlertidige fiskerimuligheder for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, som er omfattet af fiskerikonsultationer med tredjelande. De endelige fiskerimuligheder skal fastsættes i overensstemmelse med traktaten, når disse konsultationer afsluttes.

4. Visse fiskerimuligheder, der er identificeret i bilag I, er endnu ikke fordelt og må ikke fiskes af medlemsstaterne, før der i henhold til stk. 3 er fastsat endelige fiskerimuligheder.

Artikel 2

Anvendelsesområde

Denne forordning finder anvendelse på:

a) EU-fartøjer og

b) tredjelandsfartøjer i EU-farvande.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

a) »EU-fartøj«: et fiskerfartøj, der fører en medlemsstats flag og er registreret i Unionen

b) »tredjelandsfartøj«: et fiskerfartøj, der fører et tredjelands flag og er registreret i et tredjeland

c) »EU-farvande«: de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion med undtagelse af farvandene omkring de oversøiske lande og territorier, der er anført i bilag II til traktaten

d) »samlet tilladt fangstmængde« (TAC): den mængde, der hvert år kan fanges og landes af hver fiskebestand

e) »kvote«: en andel af den TAC, som er tildelt Unionen, en medlemsstat eller et tredjeland

f) »internationale farvande«: farvande, der ikke omfattes af nogen stats højhedsområde eller jurisdiktion g)

g) »maskestørrelse«: maskestørrelsen i fiskenet som målt i henhold til forordning (EF) nr. 517/2008 (14).

Artikel 4

Fiskeriområder

I denne forordning forstås ved:

a) »ICES-områder« (ICES Det Internationale Havundersøgelsesråd): geografiske områder som nævnt i bilag III til forordning (EF) nr. 218/2009 (15)

b) »Skagerrak«: farvandet, der afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst

c) »Kattegat«: farvandet, der afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og derfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst og mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen

d) »CECAF-områder« (CECAF Komitéen for Fiskeriet i Det Østlige Centrale Atlanterhav): geografiske områder som nævnt i bilag II til forordning (EF) nr. 216/2009 (16)

e) »NAFO-områder« (NAFO: Organisationen for Fiskeriet i det Nordvestlige Atlanterhav): geografiske områder som nævnt i bilag III til forordning (EF) nr. 217/2009 (17)

f) »SEAFO-konventionsområdet« (SEAFO Organisationen for Fiskeriet i det Sydøstlige Atlanterhav): det geografiske område defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne i det sydøstlige Atlanterhav (18)

g) »ICCAT-konventionsområdet« (ICCAT: Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tunfiskebestanden i Atlanterhavet): det geografiske område defineret i den internationale konvention om bevarelse af tunfiskebestanden i Atlanterhavet (19)

h) »CCAMLR-konventionsområdet« (CCAMLR: Kommissionen for Bevarelse af de Marine Levende Ressourcer i Antarktis): det geografiske område defineret i artikel 2, litra a) i forordning (EF) nr. 601/2004 (20)

i) »IATTC-konventionsområdet« (IATTC: Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk): det geografiske område defineret i konventionen om styrkelse af Den Interamerikanske Kommission for Tropisk Tunfisk, der blev oprettet ved konventionen af 1949 mellem Amerikas Forenede Stater og Republikken Costa Rica (21)

j) »IOTC-konventionsområdet« (IOTC:Tunkommissionen for Det Indiske Ocean): det geografiske område defineret i aftalen om oprettelse af Tunkommissionen for Det Indiske Ocean (22)

k) »SPRFMO-konventionsområdet« (SPRFMO: Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det Sydlige Stillehav): havet syd for 10° N, nord for CCAMLR-konventionsområdet, øst for SIOFA-konventionsområdet som defineret i fiskeriaftalen for det sydlige Indiske Ocean (23) og vest for de sydamerikanske staters fiskerijurisdiktionsområder

l) »WCPFC-konventionsområdet« (WCPFC: Fiskerikommissionen for det Vestlige og Centrale Stillehav): det geografiske område defineret i konventionen om bevarelse og forvaltning af stærkt vandrende fiskebestande i det vestlige og centrale Stillehav (24)

m) »Beringshavets højsøområde«: det geografiske højsøområde i Beringshavet, der ligger uden for 200 sømil fra de basislinjer, som det ydre territorialfarvands bredde måles fra for kyststaterne ved Beringshavet.

AFSNIT II

FISKERIMULIGHEDER FOR EU-FARTØJER

KAPITEL I

Generelle bestemmelser

Artikel 5

TAC'er og tildelinger

1. I bilag I fastsættes TAC'er for EU-fartøjer i EU-farvande eller i visse andre farvande og fordelingen af disse TAC'er blandt medlemsstaterne samt i givet fald de dertil knyttede betingelser.

2. EU-fartøjer bemyndiges under overholdelse af de TAC'er, der er fastsat i bilag I, til at tage fangster i farvande under Færøernes, Grønlands, Islands og Norges fiskerijurisdiktion og i fiskeriområdet omkring Jan Mayen på den betingelse, der er fastsat i denne forordnings artikel 14 og bilag III og i forordning (EF) nr. 1006/2008 (25) og gennemførelsesbestemmelserne dertil.

3. Kommissionen reviderer Unionens kvoter for lodde i grønlandske farvande i ICES-underområde V og XIV ud fra den TAC og tildeling til Unionen, som Grønland fastsatte i henhold til fiskeripartnerskabsaftalen mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side og den dertilhørende protokol.

4. I lyset af de videnskabelige oplysninger, der er indsamles i første halvdel af 2012, vil Kommissionen kunne revidere de i bilag I fastsatte TAC'er for følgende bestande med gennemførelsesretsakter, som vedtages i overensstemmelse med proceduren i artikel 38, stk. 2:

a) bestanden af tobis og dermed forbundne bifangster i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og IIIa og ICES-underområde IV i overensstemmelse med bilag IIB til denne forordning

b) bestanden af sperling og dermed forbundne bifangster i ICES-afsnit IIIa og EU-farvande i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde IV og

c) brislingebestanden og dermed forbundne bifangster i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde IV.

5. I behørigt begrundede og særligt hastende tilfælde, som berører Unionens pligt til at overholde sine internationale forpligtelser, skal Kommissionen revidere TAC'er i bilag I for de bestande, der er omhandlet i denne artikels stk. 4, ved hjælp af umiddelbart gældende gennemførelsesretsakter efter den procedure, der er omhandlet i artikel 38, stk. 3. Disse retsakter forbliver i kraft i denne forordnings anvendelsesperiode og under ingen omstændigheder senere end den 31. december 2012.

Artikel 6

Yderligere tildeling til fartøjer, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri

1. For visse bestande kan en medlemsstat give defartøjer, der fører dens flag og deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, en yderligere tildeling. Disse bestande er angivet i bilag I. Den yderligere tildeling må ikke overstige en samlet grænse, der er angivet i bilag I, som en procentdel af den kvote, denne medlemsstat har fået tildelt.

2. De yderligere tildelinger, der er omhandlet i stk. 1, må kun gives på følgende betingelser:

a) fartøjet skal anvende videoovervågningskameraer (CCTV) forbundet med et system af sensorer, der registrerer alle fiskeri- og forarbejdningsaktiviteter om bord på fartøjerne

b) den yderligere tildeling til et enkelt fartøj, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, må ikke overstige 75 % af det anslåede udsmid for den fartøjstype, det tilhører, og må ikke i noget tilfælde udgøre mere end en stigning på 30 % af fartøjets basistildeling, og

c) alle fangster af den relevante bestand, der er omfattet af den yderligere tildeling til det pågældende fartøj, modregnes i dets samlede tildeling.

Uanset litra b) kan en medlemsstat undtagelsesvis tildele et fartøj, der fører dens flag, en yderligere tildeling, der svarer til mere end 75 % af det anslåede udsmid for den fartøjstype, det berørte fartøj tilhører, såfremt:

i) det anslåede udsmid for fartøjstypen er mindre end 10 %

ii) det kan påvises, at inddragelsen af denne fartøjstype har betydning for evalueringen af CCTV-systemets potentiale i forbindelse med kontrol, og

iii) en samlet grænse på 75 % af det anslåede udsmid ikke overskrides for samtlige de fartøjer, der deltager i afprøvningerne.

3. Når en medlemsstat konstaterer, at et fartøj, der deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri, ikke overholder betingelserne i stk. 2, trækker medlemsstaten omgående den yderligere tildeling, som det pågældende fartøj har fået, tilbage og udelukker fartøjet fra deltagelse i disse afprøvninger i resten af 2012.

4. Medlemsstaten skal, før den giver den yderligere tildeling nævnt i stk. 1, indgive følgende oplysninger til Kommissionen:

a) listen over fartøjer, der fører dens flag og deltager i afprøvninger vedrørende fuldt dokumenteret fiskeri

b) specifikationerne for det elektroniske fjernovervågningsudstyr, der er installeret om bord på de pågældende fartøjer

c) kapaciteten og typen af samt specifikationerne for de redskaber, som anvendes af disse fartøjer

d) det anslåede udsmid for hver fartøjstype, der deltager i afprøvninger, og

e) fangstmængden, de fartøjer, der deltager i afprøvningerne, har taget i 2011 af den bestand, der er underlagt den relevante TAC.

5. Kommissionen kan anmode om, at vurderingen af det anslåede udsmid for fartøjstyper nævnt i stk. 2, litra b), forelægges et videnskabeligt rådgivende organ til fornyet undersøgelse. Hvis vurderingen ikke bekræftes, underretter den pågældende medlemsstat skriftligt Kommissionen om de foranstaltninger, der er truffet for at sikre, at de relevante fartøjer overholder den i stk. 2, litra b), fastsatte betingelse for det anslåede udsmid.

Artikel 7

Fleksibilitet i forvaltningen af visse bestande

1. For så vidt angår visse bestande, der er opført i bilag I, kan en medlemsstat vælge at øge sin oprindelige kvote, jf. bilag I, med 10 %. Den pågældende medlemsstat meddeler Kommissionen sin afgørelse. Ved en sådan meddelelse anses den øgede kvote for at være den kvote, som den pågældende medlemsstat har fået tildelt.

2. De mængder, der fiskes i 2012 i henhold til en sådan øget kvote, og som overstiger den oprindelige kvote, fratrækkes med henblik på beregningen af den pågældende medlemsstats kvote for den relevante bestand for 2013.

3. De mængder, der ikke fiskes i henhold til den oprindelige kvote, og som udgør op til 10 % af denne kvote, lægges til med henblik på beregningen af den pågældende medlemsstats kvote for den relevante bestand for 2013.

Artikel 8

Betingelser for landing af fangster og bifangster

Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC'er for, må kun opbevares om bord eller landes, hvis:

a) fangsterne er taget af fartøjer, der fører en medlemsstats flag og har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt, eller

b) fangsterne udgør en del af en EU-kvote, der ikke er blevet fordelt som kvoter mellem medlemsstaterne, og denne EU-kvote ikke er opbrugt.

Artikel 9

Fiskeriindsatsbegrænsninger

Fra den 1. februar 2012 til den 31. januar 2013 finder de fiskeriindsatsbegrænsninger, der er fastsat i bilag IIA, anvendelse i forbindelse med forvaltningen af visse torske-, rødspætte- og tungebestandene i:

a) Skagerrak

b) den del af ICES-afsnit IIIa, der ikke hører ind under Skagerrak og Kattegat

c) ICES-underområde IV

d) EU-farvande i ICES-afsnit IIa, og

e) ICES-afsnit VIId.

Artikel 10

Fangst- og indsatsbegrænsninger for dybhavsfiskeri

1. Artikel 3, stk. 1, i forordning (EF) nr. 2347/2002 (26), hvori der stilles krav om dybhavsfiskeritilladelse, skal gælde for hellefisk. Fangst, opbevaring om bord, omladning og landing af hellefisk foregår på de betingelser, der er nævnt i denne artikel.

2. Medlemsstaterne sørger for, at fiskeriindsatsen i 2012, målt i kW-dage til havs, for fartøjer med dybhavsfiskeritilladelse, jf. artikel 3, stk. 1, til forordning (EF) nr. 2347/2002, ikke overstiger 65 % af den gennemsnitlige årlige fiskeriindsats, som fiskerfartøjerne i den pågældende medlemsstat udøvede i 2003 på fangstrejser, hvortil der var givet dybhavsfiskeritilladelse, eller hvor der blev fanget dybhavsarter, jf. bilag I og II til samme forordning. Dette stykke gælder kun for fangstrejser, hvor der er fanget over 100 kg dybhavsarter, med undtagelse af guldlaks.

Artikel 11

Særlige bestemmelser om fordelingen af fiskerimulighederne

1. Fordelingen af fiskerimuligheder mellem medlemsstaterne, der er fastsat i denne forordning, berører ikke følgende:

a) udvekslinger, jf. artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002

b) omfordelinger i henhold til artikel 37 i forordning (EF) nr. 1224/2009 eller artikel 10, stk. 4, i forordning (EF) nr. 1006/2008

c) supplerende landinger, jf. artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96

d) mængder, der tilbageholdes, jf. artikel 4 i forordning (EF) nr. 847/96

e) nedsættelser, jf. artikel 37, 105, 106 og 107 i forordning (EF) nr. 1224/2009.

2. Medmindre andet er fastsat i bilag I til nærværende forordning, anvendes artikel 3 i forordning (EF) nr. 847/96 på bestande, der er underlagt præventiv TAC, og artikel 3, stk. 2 og 3, og artikel 4 i nævnte forordning anvendes på bestande, der er underlagt en analytisk TAC.

Artikel 12

Fiskeriforbudsperioder

1. Det er forbudt at fiske efter følgende arter eller at opbevare følgende arter om bord i Porcupine Bank i perioden fra den 1. maj til den 31. juli 2012: brosme, byrkelange og lange.

2. I forbindelse med denne artikel omfatter Porcupine Bank det geografiske område, der afgrænses af geodætiske linjer mellem følgende punkter:

Punkt Bredde Længde 1 52° 27′ N 12° 19′ V 2 52° 40′ N 12° 30′ V 3 52° 47′ N 12° 39,600′ V 4 52° 47′ N 12° 56′ V 5 52° 13,5′ N 13° 53,830′ V 6 51° 22′ N 14° 24′ V 7 51° 22′ N 14° 03′ V 8 52° 10′ N 13° 25′ V 9 52° 32′ N 13° 07,500′ V 10 52° 43′ N 12° 55′ V 11 52° 43′ N 12° 43′ V 12 52° 38,800′ N 12° 37′ V 13 52° 27′ N 12° 23′ V 14 52° 27′ N 12° 19′ V

3. Som undtagelse fra stk. 1 skal gennemsejling af Porcupine Bank med de arter om bord, der er omhandlet i samme stykke, om bord være tilladt i henhold til artikel 50, stk. 3, 4 og 5, i forordning (EF) nr. 1224/2009.

Artikel 13

Forbud

1. Det er forbudt for EU-fartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade og lande følgende arter:

a) brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i og uden for EU-farvande og

b) sildehaj (Lamna nasus) i alle farvande, medmindre andet er fastsat i bilag I, del B, i forordning (EU) nr. 43/2012 (27)

c) havengel (Squatina squatina) i EU-farvande

d) skade (Dipturus batis) i EU-farvande i ICES-afsnit II a og ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X

e) broget rokke (Raja undulata) og spidsrokke (Rostroraja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X

f) guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII.

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges ved et uheld, må de ikke skades. De skal straks genudsættes.

Artikel 14

Overførsel af data

Når medlemsstaterne i henhold til artikel 33 og 34 i forordning (EF) nr. 1224/2009 forelægger Kommissionen data om de landede fangstmængder af de enkelte bestande, skal de anvende de bestandskoder, som er fastsat i bilag I til nærværende forordning.

KAPITEL II

Fiskeritilladelser i tredjelandes farvande

Artikel 15

Fiskeritilladelser

1. Det maksimale antal fiskeritilladelser for EU-fartøjer, der fisker i tredjelandes farvande, er fastsat i bilag III.

2. Hvis en medlemsstat på basis af artikel 20, stk. 5, i forordning (EF) nr. 2371/2002 overfører kvoter til en anden medlemsstat som led i en bytteaftale (»swap«) i de fiskeriområder, der er nævnt i bilag III, skal overførslen ledsages af den relevante overdragelse af fiskeritilladelser og meddeles Kommissionen. Det samlede antal fiskeritilladelser for hvert fiskeriområde, jf. bilag III, må dog ikke overskrides.

KAPITEL III

Fiskerimuligheder i regionale fiskeriforvaltningsorganisationers farvande

Afdeling 1

ICCAT-konventionsområdet

Artikel 16

Begrænsninger af fiskeri-, opdræts- og opfedningskapaciteten for almindelig tun

1. Antallet af EU-stangfartøjer og dørgefartøjer med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i det østlige Atlanterhav begrænses som fastsat i punkt 1 i bilag IV.

2. Antallet af EU-fartøjer til kystnært ikke-industrielt fiskeri med tilladelse til at fiske aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 2 i bilag IV.

3. Antallet af EU-fartøjer, der fisker aktivt efter almindelig tun på mellem 8 kg/75 cm og 30 kg/115 cm i Adriaterhavet til opdrætsformål, begrænses som fastsat i punkt 3 i bilag IV.

4. Antallet af fiskerfartøjer og den dertil svarende samlede bruttotonnage med tilladelse til at fiske efter, beholde om bord, omlade, transportere eller lande almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 4 i bilag IV.

5. Antallet af faststående tunfiskenet, der anvendes i fiskeriet efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet, begrænses som fastsat i punkt 5 i bilag IV.

6. Tunopdræts- og -opfedningskapaciteten og det maksimale input af fanget vild almindelig tun til akvakulturbrugene i det østlige Atlanterhav og Middelhavet begrænses som fastsat i punkt 6 i bilag IV.

Artikel 17

Supplerende betingelser i tilknytning til den tildelte kvote for almindelig tun i bilag ID

Som en tilføjelse til den forbudsperiode, der er omhandlet i artikel 7, stk. 2, i forordning (EF) nr. 302/2009, forbydes notfiskeri efter almindelig tun i det østlige Atlanterhav og Middelhavet fra den 15. april til den 15. maj 2012.

Artikel 18

Fritids- og sportsfiskeri

Medlemsstaterne afsætter en særlig kvote for almindelig tun til fritids- og sportsfiskeri fra deres tildelte kvoter i bilag ID.

Artikel 19

Hajer

1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten storøjet rævehaj (Alopias superciliosus) i enhver form for fiskeri er forbudt.

2. Det er forbudt at drive direkte fiskeri efter rævehajarter af slægten Alopias.

3. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hammerhaj af familien Sphyrnidae (undtagen Sphyrna tiburo) i forbindelse med fiskerier i ICCAT-konventionsområdet er forbudt.

4. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) i enhver form for fiskeri er forbudt.

5. Opbevaring om bord af arten silkehaj (Carcharhinus falciformis) i enhver form for fiskeri er forbudt.

Afdeling 2

CCAMLR-konventionsområdet

Artikel 20

Forbud og fangstbegrænsninger

1. Direkte fiskeri efter de arter, der er anført i bilag V, del A, er forbudt i de områder og perioder, der er anført i samme bilag.

2. For forsøgsfiskeri gælder de TAC'er og bifangstbegrænsninger, der er fastsat i bilag V, del B, i de underområder, som er anført i samme del.

Artikel 21

Forsøgsfiskeri

1. Kun de medlemsstater, der er medlemmer af CCAMLR, kan deltage i forsøgsfiskeri med langline efter Dissostichus spp. i FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a uden for områder under national jurisdiktion i fangstperioden 2012. Hvis en sådan medlemsstat agter at deltage i sådant fiskeri, skal den underrette CCAMLR's sekretariat i overensstemmelse med artikel 7 og 7a i forordning (EF) nr. 601/2004 og under alle omstændigheder senest den 1. juni 2012.

2. Hvad angår FAO-underområde 88.1 og 88.2 og afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a, er de samlede TAC'er og bifangstbegrænsninger pr. underområde og afsnit og deres fordeling på små forskningsfelter (SSRU) i hver af dem fastsat i bilag V, del B. Fiskeriet i et givet SSRU skal ophøre, når den rapporterede fangst når op på den specificerede TAC, og det pågældende SSRU lukkes derefter for fiskeri i resten af fangstperioden.

3. Fiskeriet skal foregå over så stort et geografisk og batymetrisk område som muligt for at få de nødvendige oplysninger til bestemmelse af fiskeripotentialet og for at undgå overkoncentration af fangst og fiskeriindsats. I FAO-underområde 88.1 og 88.2 og i afsnit 58.4.1, 58.4.2 og 58.4.3a er det dog forbudt at fiske på mindre end 550 meters dybde.

Artikel 22

Fiskeri efter antarktisk lyskrebs i fangstperioden 2012/13

1. Kun de medlemsstater, der er medlemmer af CCAMLR-Kommissionen, må fiske efter lyskrebs (Euphausia superba) i CCAMLR-konventionsområdet i fangstperioden 2012/13. Hvis sådanne medlemsstater agter at fiske efter antarktisk lyskrebs i CCAMLR-konventionens område, underretter de CCAMLR's sekretariat, jf. artikel 5a i forordning (EF) nr. 601/2004, og Kommissionen og under alle omstændigheder senest den 1. juni 2012:

a) om deres hensigt om at fiske efter antarktisk lyskrebs; hertil anvendes formularen i bilag V, del C

b) om deres netkonfiguration; hertil anvendes formularen i bilag V, del D.

2. Den i stk. 1 i denne artikel omhandlede hensigtserklæring skal indeholde de oplysninger, der er omhandlet i artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004, for hvert fartøj, som medlemsstaten giver tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeriet.

3. En medlemsstat, der har til hensigt at fiske efter lyskrebs i CCAMLR-konventionens område, må kun anmelde dens hensigt herom i forbindelse med fartøjer med tilladelse, som enten fører dens flag på det tidspunkt, hvor de fremsender hensigtserklæringen, eller fører en anden CCAMLR-medlemsstats flag, som på tidspunktet for fiskeriet forventes at føre den pågældende medlemsstats flag.

4. Medlemsstaterne kan tillade, at andre fartøjer end de, der er anmeldt til CCAMLR's sekretariat, deltager i lyskrebsfiskeri i overensstemmelse med denne artikels stk. 1, 2 og 3, hvis det anmeldte fartøj er forhindret i at deltage af legitime driftsmæssige årsager eller på grund af force majeure. I sådanne tilfælde skal de berørte medlemsstater straks underrette CCAMLR's sekretariat og Kommissionen herom, og fremsende:

a) alle oplysninger om det (de) påtænkte erstatningsfartøj(er), herunder de oplysninger, der kræves i henhold til artikel 3 i forordning (EF) nr. 601/2004

b) en udførlig redegørelse for årsagerne til udskiftningen, herunder eventuel relevant dokumentation eller relevante henvisninger.

5. Medlemsstaterne må ikke give et fartøj, der er opført på CCAMLR's lister over fartøjer, der har udøvet ulovligt, urapporteret og ureguleret fiskeri (IUU-fartøjslister), tilladelse til at deltage i lyskrebsfiskeri.

Afdeling 3

IOTC-konventionsområdet

Artikel 23

Begrænsning af fiskerikapaciteten for fartøjer, der fisker i IOTC-konventionsområdet

1. Det maksimale antal af EU-fartøjer, der må fiske efter tropisk tunfisk i IOTC-konventionsområdet, og den tilsvarende bruttotonnagekapacitet fastsættes i bilag VI, punkt 1.

2. Det maksimale antal af EU-fartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) og hvid tun (Thunnus alalunga) i IOTC-konventionsområdet, og den dertil svarende bruttotonnage-kapacitet fastsættes som i bilag VI, punkt 2.

3. Medlemsstaterne kan foretage en omfordeling af de fartøjer, der er udpeget til et af de i stk. 1 og 2 omhandlede to typer fiskeri, til det andet fiskeri, forudsat at de over for Kommissionen kan godtgøre, at ændringen ikke fører til øget fiskeriindsats for de berørte fiskebestande.

4. Medlemsstaterne sørger for, når der foreslås overførsel af kapacitet til deres flåde, at fartøjer, der skal overføres, er opført i IOTC's fartøjsregister eller i andre regionale tunfiskeriorganisationers fartøjsregister. Desuden er det ikke tilladt at overføre fartøjer, der er opført på en regional fiskeriforvaltningsorganisations liste over fartøjer, der har udøvet IUU-fiskeri (IUU-fartøjer).

5. For at tage hensyn til gennemførelsen af de udviklingsplaner, der er forelagt IOTC, må medlemsstaterne kun øge deres fiskerikapacitet ud over de i stk. 1 og 2 nævnte begrænsninger inden for de grænser, der er fastsat i disse planer.

Artikel 24

Hajer

1. Opbevaring om bord, omladning eller landing af dele af eller hele kroppe af rævehajer af alle arter af familien Alopiidae i enhver form for fiskeri er forbudt.

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges ved et uheld, må de ikke skades. De skal straks genudsættes.

Afdeling 4

SPRFMO-konventionsområdet

Artikel 25

Pelagisk fiskeri - kapacitetsbegrænsning

De medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, begrænser i 2012 den samlede bruttotonnage for fartøjer, der sejler under deres flag og fisker efter pelagiske bestande, til i alt 78 610 bruttotonnage i dette område, så der sikres en bæredygtig udnyttelse af de pelagiske fiskeressourcer i det sydlige Stillehav.

Artikel 26

Pelagiske fiskerier – TAC'er

1. Kun de medlemsstater, der aktivt har udøvet pelagisk fiskeri i SPRFMO-konventionsområdet i 2007, 2008 eller 2009, som omhandlet i artikel 25, må fiske efter pelagiske bestande i det pågældende område i overensstemmelse med de TAC'er, der er fastsat i bilag IJ.

2. Medlemsstaterne underretter hver måned Kommissionen om navne og kendetegn, herunder bruttotonnage, for fartøjer, der fører deres flag og deltager i fiskeriet som omhandlet i denne artikel.

3. Med henblik på overvågning af fiskeriet som omhandlet i denne artikel sender medlemsstaterne senest den femtende dag i den følgende måned oplysninger fra fartøjsovervågningssystemer (FOS), månedlige fangstrapporter, og, hvor det er muligt, oplysninger om havneanløb til Kommissionen med henblik på videresendelse til det midlertidige sekretariat for Den Regionale Fiskeriforvaltningsorganisation for det sydlige Stillehav.

Artikel 27

Bundfiskeri

Medlemsstater, der kan dokumentere en tidligere bundfiskeriindsats eller fangster i SPRFMO-konventionsområdet i perioden fra den 1. januar 2002 til den 31. december 2006, skal begrænse deres fiskeriindsats eller fangster til:

a) et gennemsnit af fangstniveauet eller indsatsparametrene i denne periode, og

b) de dele af SPRFMO-konventionsområdet, hvor bundfiskeri har fundet sted i et foregående fangstår.

Afdeling 5

IATTC-konventionsområdet

Artikel 28

Fiskeri med notfartøjer

1. Fiskeri med notfartøjer efter gulfinnet tun (Thunnus albacares), storøjet tun (Thunnus obesus) og bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) er forbudt:

a) fra den 29. juli til den 28. september 2012 eller fra den 18. november 2012 til den 18. januar 2013 i det område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: — de amerikanske stillehavskystlinjer — længdegrad 150° V — breddegrad 40° N — breddegrad 40° S

b) fra den 29. september til den 29. oktober 2012 i det område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter: — længdegrad 96° V — længdegrad 110° V — breddegrad 4° N — breddegrad 3° S.

2. De berørte medlemsstater skal inden den 1. april 2012 meddele Kommissionen, hvilken af de i stk. 1, omhandlede lukningsperioder de vælger. Alle notfartøjer fra de berørte medlemsstater indstiller notfiskeriet i det i stk. 1 i denne artikel definerede område i den valgte periode.

3. Notfartøjer, der fisker efter tun i IATTC-konventionsområdet, skal beholde om bord og lande eller omlade hele fangsten af gulfinnet tun, storøjet tun og bugstribet bonit.

4. Stk. 3 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:

a) hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager anses for uegnet til konsum, eller

b) det sidste sæt på en fangstrejse, hvor der måske ikke er nok plads til at beholde al tun, der fanges i det pågældende sæt, om bord.

5. Det er forbudt at fiske efter arten hvidtippet haj (Carcharhinus longimanus) fra IATTC-konventionsområdet og opbevare om bord, omlade, lagre, udbyde til salg, sælge eller lande dele af eller hele kroppe af arten hvidtippet haj i det område.

6. Når de arter, der er omhandlet i stk. 5, fanges ved et uheld, må de ikke skades. De skal omgående udsættes af fartøjsoperatørerne, som tillige dermed:

a) registrerer antallet af udsætninger med statusangivelse (død eller levende)

b) rapportere oplysningerne i stk. a) til den medlemsstat, hvor de er hjemmehørende. Medlemsstaterne sender disse oplysninger til Kommissionen senest den 31. januar 2013.

Afdeling 6

SEAFO-konventionsområdet

Artikel 29

Forbud mod fiskeri efter dybvandshajer

Direkte fiskeri efter følgende dybvandshajer i SEAFO-konventionsområdet er forbudt:

— rokker (Rajidae)

— almindelig pighaj (Squalus acanthias)

— større glat lanternehaj (Etmopterus bigelowi)

— korthalet lanternehaj (Etmopterus brachyurus)

— lyshaj (Etmopterus princeps)

— glat lanternehaj (Etmopterus pusillus),

— spøgelseskattehaj (Apristurus manis)

— fløjlshaj (Scymnodon squamulosus)

— og dybvandshajer af superordenen Selachimorpha.

Afdeling 7

WCPFC-konventionsområdet

Artikel 30

Fiskeribegrænsninger for storøjet tun, gulfinnet tun, bugstribet bonit og sydlig hvid tun

Medlemsstaterne sikrer, at den samlede fiskeriindsats for storøjet tun (Thunnus obesus), gulfinnet tun (Thunnus albacares), bugstribet bonit (Katsuwonus pelamis) og sydlig hvid tun (Thunnus alalunga) i WCPFC-konventionsområdet begrænses til den fiskeriindsats, der er fastsat i fiskeripartnerskabsaftalerne mellem Unionen og den pågældende regions kyststater.

Artikel 31

Lukket område for FAD-fiskeri

1. I den del af WCPFC-konventionsområdet, der ligger mellem 20° N og 20° S, er det forbudt for notfartøjer at fiske med indretninger, der tiltrækker fisk (FAD), mellem kl. 00.00 den 1. juli 2012 og kl. 24.00 den 30. september 2012. I denne periode må et notfartøj kun fiske i nævnte del af WCPFC-konventionsområdet, hvis det har en observatør om bord, som kan overvåge, at fartøjet ikke på noget tidspunkt:

a) benytter eller betjener FAD eller dertil knyttet elektronisk udstyr

b) fisker efter stimer i forbindelse med FAD.

2. Alle notfartøjer, der fisker i den del af WCPFC-konventionsområdet, der er omhandlet i stk. 1, skal beholde hele fangsten af storøjet tun, gulfinnet tun og bugstribet bonit om bord og lande eller omlade den.

3. Stk. 2 finder ikke anvendelse i følgende tilfælde:

a) i det sidste sæt på en fangstrejse, hvis fartøjet ikke har plads nok tilbage til at opbevare alle fiskene

b) hvis fiskene af andre årsager end størrelsesmæssige årsager er uegnet til konsum, eller

c) hvis der opstår en alvorlig driftsforstyrrelse i fryseanlægget.

Artikel 32

Lukkede områder for notfiskeri

Notfiskeri efter storøjet tun og gulfinnet tun er forbudt i følgende højsøområder:

a) de internationale farvande, der afgrænses af grænserne for Indonesiens, Palaus, Mikronesiens og Papua Ny Guineas EEZ

b) de internationale farvande, der afgrænses af grænserne for Mikronesiens, Marshalløernes, Naurus, Kiribatis, Tuvalus, Fijis, Salomonøernes og Papua Ny Guineas EEZ.

Artikel 33

Begrænsning af antallet af EU-fartøjer med tilladelse til at fiske efter sværdfisk

Det maksimale antal af EU-fartøjer, der må fiske efter sværdfisk (Xiphias gladius) i områder syd for 20° S i WCPFC-konventionsområdet, er anført i bilag VII.

Afdeling 8

Beringshavet

Artikel 34

Forbud mod fiskeri i Beringshavets højsøområde

Fiskeri efter sej (Theragra chalcogramma) er forbudt i Beringshavets højsøområde.

AFSNIT III

FISKERIMULIGHEDER FOR TREDJELANDSFARTØJER I EU-FARVANDE

Artikel 35

TAC'er

Fiskerfartøjer, der sejler under norsk flag, og fiskerfartøjer, der er registreret på Færøerne, kan tage fangster i EU-farvande inden for de i bilag I til denne forordning fastsatte TAC'er og under overholdelse af betingelserne i dette afsnit og i kapitel III i forordning (EF) nr. 1006/2008.

Artikel 36

Fiskeritilladelser

1. Det maksimale antal fiskeritilladelser for tredjelandsfartøjer, der fisker i EU-farvande, er fastsat i bilag VIII.

2. Fisk fra bestande, som der er fastsat TAC'er for, må ikke opbevares om bord eller landes, medmindre fangsterne er taget af tredjelandsfartøjer, der har en kvote, og denne kvote ikke er opbrugt.

Artikel 37

Forbud

1. Det er forbudt for tredjelandsfartøjer at fiske efter, opbevare om bord, omlade eller lande følgende arter:

a) brugde (Cetorhinus maximus) og stor hvid haj (Carcharodon carcharias) i alle EU-farvande

b) havengel (Squatina squatina) i alle EU-farvande

c) skade (Dipturus batis) i EU-farvande i ICES-afsnit IIa og ICES-underområde III, IV, VI, VII, VIII, IX og X

d) broget rokke (Raja undulata) og spidsrokke (Rostroraja alba) i EU-farvande i ICES-underområde VI, VII, VIII, IX og X

e) sildehaj (Lamna nasus) i alle EU-farvande, og

f) guitarfiskarter (Rhinobatidae) i EU-farvande i ICES-underområde I, II, III, IV, V, VI, VII, VIII, IX, X og XII.

2. Når de arter, der er omhandlet i stk. 1, fanges ved et uheld, må de ikke skades. De skal straks genudsættes.

AFSNIT IV

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 38

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af Komitéen for Fiskeri og Akvakultur, der er nedsat ved forordning (EF) nr. 2371/2002. Denne komité er et udvalg som defineret i forordning (EU) nr. 182/2011.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011.

3. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 8 i forordning (EU) nr. 182/2011 sammenholdt med dennes artikel 5.

Artikel 39

Ikrafttrædelse og anvendelse

Denne forordning træder i kraft på dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2012.

Dog anvendes artikel 9 fra den 1. februar 2012.

De fiskerimuligheder eller -forbud for CCAMLR-konventionsområdet, der er fastsat i artikel 20, 21 og 22 og bilag IE og V, finder anvendelse fra begyndelsen af de respektive perioder for udnyttelse af fiskerimulighederne.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 17. januar 2012. På Rådets vegne N. WAMMEN Formand

(1) EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59.

(2) EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13

(3) EFT L 281 af 23.11.1995, s. 31.

(4) EUT L 157 af 19.6.2007, s. 1.

(5) EUT L 348 af 24.12.2008, s. 20.

(6) EUT L 96 af 15.4.2009, s. 1.

(7) EFT L 115 af 9.5.1996, s. 3.

(8) EUT L 214 af 19.8.2009, s. 16.

(9) Fiskeriaftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Kongeriget Norge (EFT L 226 af 29.8.1980, s. 48).

(10) Fiskeriaftale mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det færøske landsstyre på den anden side (EFT L 226 af 29.8.1980, s. 12).

(11) Fiskeripartnerskabsaftale mellem Det Europæiske Fællesskab på den ene side og den danske regering og det grønlandske landsstyre på den anden side (EUT L 172 af 30.6.2007, s. 4) og protokollen om fastsættelse af de fiskerimuligheder og den finansielle modydelse, der er omhandlet i nævnte aftale (EUT L 172 af 30.6.2007, s. 9).

(12) Aftale om fiskeri og havmiljøet mellem Det Europæiske Økonomiske Fællesskab og Republikken Island (EFT L 161 af 2.7.1993, s. 2).

(13) EUT L 343 af 22.12.2009, s. 1.

(14) Kommissionens forordning (EF) nr. 517/2008 af 10. juni 2008 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 850/98 for så vidt angår bestemmelse af maskestørrelse og vurdering af trådtykkelse i fiskenet (EUT L 151 af 11.6.2008, s. 5).

(15) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 218/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i det nordøstlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 70).

(16) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 216/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om fangster taget af medlemsstater, der driver fiskeri i visse områder uden for det nordlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 1).

(17) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 217/2009 af 11. marts 2009 om indberetning af statistiske oplysninger om medlemsstaternes fangster og fiskeriaktivitet i det nordvestlige Atlanterhav (EUT L 87 af 31.3.2009, s. 42).

(18) Indgået ved Rådets afgørelse 2002/738/EF (EFT L 234 af 31.8.2002, s. 39).

(19) Unionen tiltrådte ved Rådets afgørelse 86/238/EØF (EFT L 162 af 18.6.1986, s. 33).

(20) Rådets forordning (EF) nr. 601/2004 af 22. marts 2004 om kontrolforanstaltninger gældende for fiskeri i det område, der er omfattet af konventionen om bevarelse af de marine levende ressourcer i Antarktis (EUT L 97 af 1.4.2004, s. 16).

(21) Indgået ved Rådets afgørelse 2006/539/EF (EUT L 224 af 16.8.2006, s. 22).

(22) Unionen tiltrådte ved Rådets afgørelse 95/399/EF (EFT L 236 af 5.10.1995, s. 24).

(23) Indgået ved Rådets afgørelse 2008/780/EF (EUT L 268 af 9.10.2008, s. 27).

(24) Unionen tiltrådte ved Rådets afgørelse 2005/75/EF (EUT L 32 af 4.2.2005, s. 1).

(25) Rådets forordning (EF) nr. 1006/2008 af 29. september 2009 om tilladelser til EF-fiskerfartøjers fiskeri uden for EF-farvande og tredjelandsfartøjers adgang til EF-farvande (EUT L 286 af 29.10.2008, s. 33).

(26) Rådets forordning (EF) nr. 2347/2002 af 16. december 2002 om særlige adgangskrav og dertil knyttede betingelser for fiskeri efter dybhavsbestande, (EFT L 351 af 28.12.2002, s. 6).

(27) Rådets forordning (EU) nr. 43/2012 af 18. januar 2012 om fastsættelse for 2012 af fiskerimuligheder for EU-fartøjer for visse fiskebestande og grupper af fiskebestande, der ikke er omfattet af internationale forhandlinger eller aftaler (se side 1 i denne EUT).