Med udgangspunkt i de reformer, der er iværksat som led i genopretnings- og resiliensplanen, vil visse ændringer af Grækenlands skattepolitiske rammer kunne bidrage til at afhjælpe investeringsunderskuddet. Mere specifikt kan indførelsen af et bredere system med forhåndstilsagn styrke retssikkerheden for investorerne og de igangværende bestræbelser på at forenkle skattesystemet. På grundlag af bedste praksis fra andre medlemsstater kan en revision af den nuværende årlige engangsskat på selvstændige (ud over personlig indkomstskat) desuden forbedre strukturen i skattebyrden for selvstændige, tilskynde til frivillig overholdelse af skattereglerne og støtte investeringer. Grækenland tager fortsat skridt til at modernisere sin offentlige forvaltning, men generelt er resultaterne fortsat lave, hvilket delvis skyldes udfordringen med at tiltrække og fastholde højt kvalificeret personale. Genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger, der har til formål at forbedre den offentlige forvaltnings effektivitet med særligt fokus på at forbedre de digitale tjenester. Ud over de foranstaltninger, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, gør Grækenland fremskridt med at etablere et integreret system til forvaltning af menneskelige ressourcer, idet de digitale organisationsdiagrammer for enheder i den offentlige sektor og jobbeskrivelserne for alle stillinger nu er på plads. Dette forventes at lette tildelingen af ressourcer i overensstemmelse med identificerede og prioriterede behov. Samtidig er antallet af fastansatte tjenestemænd stort set forblevet stabilt takket være »én ind, én ud«-reglen, men antallet af midlertidigt ansatte er steget kraftigt, med næsten 25 %, siden 2018. Forøgelsen af den offentlige forvaltnings størrelse vil kunne vende den indsats, der er gjort for at få Grækenlands lønudgifter (sammenholdt med BNP) til at bevæge sig i retning af EU-gennemsnittet. Ud over den finanspolitiske risiko kan dette svække integriteten af den nye udvælgelsesproces for fastansatte tjenestemænd, eftersom udvælgelsesprocessen for midlertidige stillinger ikke er så grundig som for faste stillinger. Videreførelsen af »én ind, én ud«-reglen for ansættelse af fastansatte medarbejdere, som er blevet suppleret med et loft for midlertidigt personale, der anvendes fra 2022, fastsætter en overordnet ramme for at styrke den centrale kontrol med ansættelser og skabe mulighed for, at personaleantallet kan bevæge sig i retning af niveauet før pandemien.

Hvis den forventede reduktion af det samlede personaleniveau realiseres, kan lønniveauet justeres for specifikke stillinger og enheder, der anses for at være kritiske, og hvor den offentlige forvaltning har vanskeligt ved at tiltrække og fastholde kvalificeret personale. Dette kan indebære, at jobbeskrivelsen knyttes til en supplerende lønramme, eller at der etableres en særlig lønramme for specifikke offentlige enheder (f.eks. markedsreguleringsmyndigheder), da sådanne systematiske tilgange ikke risikerer at undergrave den fælles lønramme og er i overensstemmelse med en forsigtig finanspolitik. Endelig er der, selv om genopretnings- og resiliensplanen indeholder foranstaltninger til at styrke aktive arbejdsmarkedspolitikkerne, stadig plads til yderligere tiltag for at øge unges og kvinders beskæftigelsesegnethed for at støtte et inklusivt arbejdsmarked, der bygger på flere og bedre job.