DA Den Europæiske Unions Tidende L 163/28

KOMMISSIONENS AFGØRELSE

af 15. september 2010

om Letlands planlagte statsstøtte C 26/09 (ex N 289/09) til omstruktureringen af AS Parex banka

(meddelt under nummer K(2010) 6202)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2011/364/EU)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 108, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i henhold til ovennævnte bestemmelser (1), og

ud fra følgende betragtninger:

1. SAGSFORLØB

(1) Den 10. november 2008 anmeldte Letland en pakke foranstaltninger til fordel for AS Parex banka (i det følgende benævnt »Parex banka«), som skulle understøtte det finansielle systems stabilitet, og denne pakke blev godkendt den 24. november 2008 (2) (i det følgende benævnt »første redningsbeslutning«), på grundlag af Letlands løfte om at fremsende en omstruktureringsplan for Parex banka inden for seks måneder. Den 26. januar 2009 underrettede Letland Kommissionen om flere ændringer til støtteforanstaltningerne for Parex banka. Disse ændringer blev godkendt den 11. februar 2009 (3) (i det følgende benævnt »anden redningsbeslutning«). Den 29. marts 2009 underrettede Letland Kommissionen om, at der var behov for yderligere ændringer af rekapitaliseringsforanstaltningen. Disse ændringer blev godkendt ved Kommissionens beslutning af 11. maj 2009 (4) (i det følgende benævnt »tredje redningsbeslutning«).

(2) Den 11. maj 2009 anmeldte Letland en omstruktureringsplan for Parex banka. Den 5. juni 2009 sendte Kommissionen en anmodning om oplysninger til de lettiske myndigheder. Den 15. juni 2009 blev der afholdt et møde mellem de lettiske myndigheder og Kommissionen. Letland besvarede delvist anmodningen om oplysninger i en skrivelse af 7. juli 2009.

(3) I en skrivelse af 29. juli 2009 underrettede Kommissionen Letland om, at den havde besluttet at indlede proceduren i henhold til EUF-traktatens artikel 108, stk. 2, (5) (i det følgende benævnt »beslutningen om at indlede proceduren«) vedrørende omstruktureringsstøtteforanstaltningerne.

(4) Beslutningen om at indlede proceduren blev offentliggjort i EU-Tidende den 6. oktober 2009, og interesserede parter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger til de foreslåede omstruktureringsstøtteforanstaltninger senest én måned fra datoen for offentliggørelse. Kommissionen modtog ingen bemærkninger fra interesserede parter. Efter fristens udløb modtog Kommissionen imidlertid skrivelser af 15. juni og 13. juli 2010 fra Valerijs Kargins og Viktors Krasovickis, de tidligere majoritetsaktionærer i Parex banka (i det følgende benævnt »de tidligere majoritetsaktionærer«). Endvidere modtog Kommissionen skrivelser fra medlemmer af det lettiske parlament dateret den 22. juni og 1. juli 2010.

(5) I en skrivelse af 12. august 2009 anmodede de lettiske myndigheder om, at fristen for indsendelse af yderligere oplysninger i beslutningen om at indlede proceduren blev forlænget til den 15. oktober 2009. De 4. september 2009 fremlagde de en revideret omstruktureringsplan for Parex banka sammen med yderligere oplysninger som svar på beslutningen om at indlede proceduren. Den reviderede omstruktureringsplan blev opdateret igen den 22. september 2009, og der blev fremsendt yderligere oplysninger. De lettiske myndigheder og Kommissionen afholdt møder den 11. og 17. september 2009.

(6) Desuden fremsendte Letland yderligere oplysninger og præciseringer den 11. september, 6. og 26. oktober, 9. og 23. december 2009, 19. februar og 2. marts 2010.

(7) Den 12. og 26. oktober 2009 fremsendte Letland oplysninger om en potentiel ændring i omstruktureringsstrategien for Parex banka. Den 22. marts 2010 blev der afholdt et møde mellem de lettiske myndigheder og Kommissionen. I en skrivelse af 31. marts 2010 fremsendte Letland en ny version af Parex bankas omstruktureringsplan dateret den 31. marts 2010, som senere blev suppleret af oplysninger indsendt den 14. maj, 9., 12., 17. og 21. juni 2010.

(8) Kommissionen anmodede den 10. maj 2010 om yderligere oplysninger, hvilket Letland besvarede i en skrivelse af 7. juli 2010. Med denne skrivelse fremsendte Letland også en opdateret version af omstruktureringsplanen af 31. marts 2010. Omstruktureringsplanen blev senere ændret den 18. og 27. august 2010 (i det følgende benævnt »den endelige omstruktureringsplan«).

(9) I skrivelser af 2., 18. og 27. august og 2. september 2010 fremsendte Letland yderligere præciseringer vedrørende de tilsagn, der skulle gives. Den 3. september 2010 modtog Kommissionen en endelig liste over tilsagn.

(10) Den 2. september 2010 underrettede de lettiske myndigheder Kommissionen om, at de undtagelsesvist accepterer, at denne afgørelse vedtages på engelsk.

2. BESKRIVELSE

2.1. STØTTEMODTAGEREN OG DENS VANSKELIGHEDER

(11) Parex banka var Letlands næststørste bank med samlede aktiver på 3,4 mia. LVL (4,9 mia. EUR) pr. 31. december 2008. I slutningen af 2007, før krisen, havde banken den største andel (18 %) af Letlands indlånsmarked og den tredjestørste andel (12 %) af udlånsmarkedet. (6) Derfor betragtede de lettiske myndigheder den som værende af systemisk betydning for det finansielle system.

(12) Parex banka udbød en lang række forskellige bankprodukter direkte samt gennem specialiserede datterselskaber, herunder udlån, betalingskort, leasing, formueforvaltning og værdipapirhandel. Ud over bankaktiviteterne i Letland havde Parex banka et datterselskab i Litauen og Schweiz (AP Anlage & Privatbank AG) samt afdelinger i Estland, Sverige og Tyskland, en formueforvalter for Østersøområdet og flere leasingselskaber, som drev virksomhed i Fællesskabet af Uafhængige Stater (i det følgende benævnt »SNG«).

(13) Parex banka blev stiftet i 1992. Bankens majoritetsaktionærer var to personer, som før statens indgreb ejede 84,83 % af bankens aktiekapital. Som resultat af Parex bankas problemer blev den delvist nationaliseret gennem erhvervelse af alle de tidligere majoritetsaktionærers aktier til en symbolsk købspris på 2 LVL (ca. 3 EUR) (7). I april 2009 indgik Den Europæiske Bank for Genopbygning og Udvikling (i det følgende benævnt »EBRD«) en aktiekøbsaftale, ifølge hvilken EBRD ville erhverve 25 % af aktiekapitalen i Parex banka plus én aktie. (8)

(14) Selv om Parex banka historisk set havde været en rentabel institution med en stærk bankvirksomhed i Letland, valgte bankens ledelse en uhensigtsmæssig forretningsstrategi og traf nogle meget risikable beslutninger over for den skarpe konkurrence fra mere avancerede datterselskaber af udenlandske banker. Især blev Parex banka i stigende grad involveret i SNG-markederne og havde en for stor vægtning af store, kortfristede indlån fra udlændinge. Finanskrisen ramte vækstmarkederne hårdt, herunder SNG-landene, og der verserede rygter om Parex bankas evne til at refinansiere sine syndikerede lån, som ville forfalde i februar 2009. Kombinationen af disse begivenheder betød, at indskyderne mistede tilliden til banken, herunder især de udenlandske kunder, hvilket forårsagede et stormløb mod banken. Dette stormløb nåede sit højdepunkt, da 100 mio. EUR hver dag blev trukket ud af banken, og dette blev ikke standset af den delvise nationalisering af banken. Det resulterede i et fald i bankens indlån på 36 % i forhold til slutningen af 2007, hvilket skabte en alvorlig likviditetskrise. For at forhindre en yderligere udstrømning af indeståender indførte den lettiske tilsynsmyndighed, finans- og kapitalmarkedskommissionen, restriktioner på hævninger.

(15) I 2008 var de konsoliderede tab 131 mio. LVL (185 mio. EUR) sammenlignet med et overskud på 40 mio. LVL (58 mio. EUR) i 2007. I slutningen af 2008 beløb den samlede aktionærkapital sig til 77 mio. LVL, eller 65 % under end det foregående år, hvilket primært skyldtes større hensættelser til dækning af tab på udlån og tab på værdipapirporteføljen. Kapitalgrundlaget for Parex banka på virksomheds- og på koncernniveau (9) var kun henholdsvis 4,1 % og 3,1 %. Derfor var Parex banka ikke længere i stand til at opfylde lovgivningens solvenskrav.

2.2. DE ALLEREDE GODKENDTE REDNINGSFORANSTALTNINGER

(16) Parex banka ansøgte om hjælp fra staten i starten af november 2008. Efter nationaliseringen besluttede Letland at gennemføre redningsforanstaltninger, som midlertidigt stabiliserede Parex banka. Generelt godkendte Europa-Kommissionen midlertidigt følgende som redningsstøtte: i) en likviditetsfacilitet på op til 1,5 mia. LVL, ii) statsgarantier for eksisterende syndikerede lån på 775 mio. EUR og nye lån udstedt til refinansiering af et syndikeret lån på 275 mio. EUR, og iii) rekapitaliseringsforanstaltninger, som hjalp Parex banka til at nå et kapitalgrundlag på 11 % i redningsfasen (10).

2.3. OMSTRUKTURERINGSPLANERNE

2.3.1. DEN FØRSTE OMSTRUKTURERINGSPLAN

(17) Den 11. maj 2009 indsendte Letland en omstruktureringsplan for Parex banka som opfølgning på de første rekapitaliseringsforanstaltninger (i det følgende benævnt »første omstruktureringsplan«), som er beskrevet nærmere i afsnit 2.4 i beslutningen om at indlede proceduren.

(18) Planen indeholdt en foreløbig analyse af Parex bankas forretning, de planlagte omstruktureringsforanstaltninger, dens fremtidige forretningsstrategi og foranstaltningerne til at genetablere bankens rentabilitet.

(19) Planen dækkede perioden fra 2009 til 2013. Virksomheds-, detail- og formueforvaltningsaktiviteter (11) blev betragtet som Parex bankas fremtidige nøglesegmenter. Planen omfattede gennemførelsen af en ny strategi, hvor Parex banka sigtede mod at blive en førende bank i hele Østersøområdet. Alle »ikke-baltiske« aktiviteter blev betragtet som ikke-nøgleaktiviteter. Planen udelukkede imidlertid afhændelse deraf på kort til mellemlang sigt.

(20) Den beskrevne forretningsstrategi omfattede attraktive renter og en aggressiv markedsføringsstrategi, som skulle støtte Parex bankas vækst og genvinde de tabte indlån. I planen antoges det, at Parex bank også efter omstruktureringsperioden ville være afhængig af statens likviditetsforanstaltninger.

2.3.2. DEN REVIDEREDE OMSTRUKTURERINGSPLAN

(21) Den 4. september 2009 indsendte Letland en revideret omstruktureringsplan, som efterfølgende blev ændret den 22. september 2009. Denne plan skulle besvare de tvivlsspørgsmål, som Kommissionen havde rejst i beslutningen om at indlede proceduren.

(22) Udgangspunktet for den reviderede strategi for Parex banka var også opbygning af en stærk baltisk forretning inden for virksomheds-, detail- og formueforvaltningsaktiviteter. Ifølge den reviderede plan ville Parex banka kunne tilbagebetale alle statens likviditetsforanstaltninger inden udgangen af omstruktureringsperioden.

(23) I modsætning til den første omstruktureringsplan omfattede den reviderede plan imidlertid en nedsættelse af Parex bankas balance ved at fokusere på nøglesegmenter. Et af hovedpunkterne var en indskrænkning af Parex bankas udlånsvirksomhed.

(24) Endvidere indeholdt planen muligheden for at udskille ikke-nøgleaktiviteter. Da Letland senere godkendte denne strategiske ændring, var det nødvendigt at udarbejde en ny version af omstruktureringsplanen i overensstemmelse dermed.

2.3.3. DEN ENDELIGE OMSTRUKTURERINGSPLAN

(25) Ifølge den endelige omstruktureringsplan var det primære strategiske mål at privatisere banken igen ved salg til en strategisk investor, hvilket ville frigøre banken fra statens finansieringsordninger, samtidig med at bankens langsigtede rentabilitet ville blive sikret. Letland har allerede tiltrukket EBRD som en stærk, anerkendt ekstern investor med tilstrækkelige finansielle ressourcer og et langsigtet engagement (se betragtning (13)).

(26) I den endelige omstruktureringsplan tages der udgangspunkt i en opsplitning af Parex bankas aktiver mellem en nyetableret bank, AS Citadele banka (i det følgende benævnt »Citadele banka«), den såkaldte »gode bank« (good bank), som vil fokusere på traditionel bankvirksomhed, og en såkaldt »nødlidende bank« (bad bank) (Parex banka), […] (12).

(27) For at genetablere bankens langsigtede rentabilitet vil nøgleaktiviteterne blive udskilt fra ikke-nøgleaktiviteterne og urentable engagementer. Den foreslåede omstrukturering er baseret på et scenarie, hvor de »gode« aktiviteter bliver udskilt, og der etableres en bank med et robust kapitalgrundlag under lettisk tilsyn og med fokus på Østersøområdet. Alle nøgleaktiver og nogle ikke-nøgleaktiver (herunder især gode SNG-lån) overføres fra Parex banka til en nyetableret bank. De resterende ikke-nøgleaktiviteter og misligholdte aktiver (lån, værdipapirer og tilbagetaget fast ejendom) vil forblive i Parex banka, […].

(28) Tabel 1 viser strukturen i Citadele banka og Parex banka efter opsplitningen. Tabel 1 Aktionærstruktur efter opsplitningen

(29) Letland har allerede taget de første skridt til at gennemføre udskilningsscenariet. Den nye bank, Citadele banka, blev indregistreret den 30. juni 2010, og de fleste aktiver blev overført den 1. august 2010 (13). I princippet skulle den fulde operationelle opsplitning af Citadele banka og Parex banka være gennemført senest 12 måneder efter overførslen.

(30) Således vil følgende aktiver og passiver blive overført fra Parex banka til Citadele banka: — Gode baltiske lån ([mellem 300 og 800] mio. LVL) — Gode SNG-lån ([mellem 50 og 350] mio. LVL) — Afdelinger i Sverige og Tyskland — Indlån relateret til formueforvaltningsaktiviteterne

(31) Følgende aktiver og passiver vil forblive i Parex banka: — Misligholdte baltiske lån ([mellem 200 og 800] mio. LVL) (14) — Lån til eksisterende aktionærer ([…] mio. LVL) — SNG-leasingdatterselskaber — Misligholdte SNG-lån ([mellem 50 og 350] mio. LVL)

(32) Tabel 2 viser de aktiver, der overføres til Citadele banka, og dem, der forbliver i Parex banka, samt nedsættelsen af balancen i forhold til perioden før krisen, som anslået i den endelige omstruktureringsplan og ændret den 27. august 2010: Tabel 2 Opsplitning af aktiver mellem Citadele banka og Parex banka (i tusind LVL) Parex banka – 2008 Parex banka – 2009 Parex banka – 31.7.2010 (15) Citadele banka Parex banka efter opsplitningen (16) Aktiver Likvide beholdninger og indeståender i centralbanker 79 154 136 769 131 693 119 783 30 876 Tilgodehavender fra kreditinstitutter 228 752 189 321 227 741 245 069 5 583 Lån 1 744 871 1 429 466 1 355 831 748 457 627 471 Værdipapirer 941 293 405 800 356 439 224 735 130 936 Investeringer i datterselskaber 51 442 72 725 81 691 5 530 51 962 Andre aktiver 323 797 220 097 75 584 45 604 52 747 Aktiver i alt 3 369 309 2 484 501 2 228 978 1 389 179 899 576 Passiver Letlands centralbank 587 183 140 449 — — — Kreditinstitutter 129 584 50 865 27 295 41 571 51 703 Konsortium 544 673 381 271 163 402 — 163 402 Statskassen 676 398 622 048 692 454 131 000 458 454 Kundeindlån 1 225 488 911 318 1 006 202 928 686 75 314 Euroobligation 88 712 87 489 113 136 109 244 — Ansvarlig lånekapital (eksisterende aktionærer) 52 848 52 857 52 863 — 52 878 Ansvarlig lånekapital (staten) — 37 338 37 338 50 270 — Ansvarlig lånekapital (EBRD) — 12 932 12 932 Andre passiver 35 556 31 458 34 754 30 280 21 522 Passiver i alt 3 340 442 2 328 025 2 140 376 1 291 051 823 274 Egenkapital 28 867 156 476 88 602 98 127 (17) 76 302 I alt 3 369 309 2 484 501 2 228 978 1 389 179 899 576 Delingsforhold, herunder overførslen af investeringer i det litauiske datterselskab, i AP Anlage & Privatbank AG og indeståender i den tyske afdeling (18) 64 % 36 % For Parex banka – 2008 44 %

(33) Citadele bankas strategi er at sikre langsigtet rentabilitet med udgangspunkt i opbygning af en stærk forretning i Østersøområdet, som fokuserer på Letland i de tre primære forretningssegmenter: virksomheds-, detail- og formueforvaltningsaktiviteter (19). Formueforvaltningsaktiviteterne vil imidlertid kun forblive i Citadele banka som en nøgleaktivitet, såfremt banken afhændes inden den […]. Hvis dette ikke sker, vil formueforvaltningsaktiviteten blive afhændet separat inden denne dato.

(34) Citadele banka vil ikke beskæftige sig med SNG-udlån, hvorfor de gode SNG-lån ikke er en del af nøgleforretningen. Der vil ikke ske nye udlån i dette segment, og den eksisterende portefølje vil blive afhændet inden den […].

(35) Parex bankas tilstedeværelse i Litauen og Estland var meget mindre end i Letland. Citadele banka planlægger også at bevare en begrænset tilstedeværelse på disse markeder i fremtiden.

(36) Hvad angår de to svenske og tyske afdelinger, der modtager indlån, og som blev overført til Citadele Banka, forklarede Letland, at en væsentlig del af finansieringen fra Østersøområdet er udtømt som følge af stormløbet på banken. Desuden er det vanskeligt i Letlands nuværende makroøkonomiske situation at tiltrække finansiering udefra. De samlede indlån fra baltiske borgere er væsentligt mindre end udlånsporteføljen, hvorimod Parex bankas største konkurrenter modtager finansiering fra deres moderselskaber med hjemsted i andre lande (primært Sverige). Derfor skal Citadele banka fastholde et finansieringsgrundlag i udlandet (i Sverige og Tyskland).

(37) Citadele banka agter at tage hånd om de problemer, der tvang Parex banka til at søge om statsstøtte, og genetablere den langsigtede rentabilitet ved hjælp af de nedenfor beskrevne tiltag.

(38) Ændring i ledelsesstil og virksomhedsledelse: Før nationaliseringen var Parex bankas beslutningsprocesser centraliseret hos hovedejerne. Citadele banka vil følge den nyligt vedtagne forbedrede virksomhedsledelse. Den omfatter en række procedurer for bestyrelsen og tilsynsrådet, som har til formål at sikre høje standarder for virksomhedsledelse. Citadele bankas hovedprincipper for god virksomhedsledelse er: skarp adskillelse mellem ejere og ledelse, sikring af aktionærernes rettigheder, offentliggørelse og gennemsigtighed, bestyrelsens ansvar og opbygning samt fremme af etisk og ansvarlig beslutningstagning.

(39) Bedre risikostyring: Parex bankas ledelse har gennemgået og styrket risikostyringen og -kontrollen i banken både på virksomheds- og operationelt niveau på tværs af alle primære risikokategorier (markeds- og kreditrisici samt operationelle risici). Især vil kreditrisikokontrollen i Citadele banka blive væsentligt omstruktureret for at ændre Parex bankas tidligere fremgangsmåde, nemlig udlån med sikkerhedsstillelse med de dermed forbundne usikre værdiansættelser, til pengestrømsbaserede vurderinger af låntagerens tilbagebetalingsevne. Risikostyring er en vigtig del af Citadele bankas ledelsesproces. Risikostyringen i Citadele banka forvaltes af en uafhængig enhed. Desuden deltager tilsynsrådet i Citadele banka i tilsynet med risikostyringen og har udpeget et af sine medlemmer til at være ansvarlig for tilsynet med risikostyringen, den interne revision og compliance. Der udarbejdes månedlige risikorapporter til tilsynsrådet, som opfatter en opdatering om kreditrisikoen og compliance i banken.

(40) Nedsættelse af balancen med fokus på nøglesegmenter: Citadele bankas nøgleforretning vil være i Østersøområdet, og ledelsen vil fokusere på at skabe rentabilitet igen for Citadele banka i denne region. Ikke-nøgleporteføljen af gode SNG-lån vil blive overført til Citadele banka, men vil blive solgt inden den […]. Ved at ændre fokus på nøgleaktiviteterne og ved at reducere balancen betydeligt, vil Citadele banka blive rentabel på en bæredygtig måde.

(41) Stabilisering af likviditetspositionen: Strategien for Citadele banka er at udvikle en bæredygtig finansieringsmodel med lav risiko ved at mindske afhængigheden af engrosfinansiering, forlænge løbetidsprofilen og diversificere finansieringskilderne gennem en øget andel af de langfristede kundeindlån i Citadele bankas finansieringsgrundlag. Indlånene i Citadele banka er ikke underlagt begrænsninger med hensyn til udtræk fra de lettiske tilsynsmyndigheder.

(42) Rentabilitet i nøglesegmentet igen i 2011: Citadele banka planlægger at nedbringe administrationsomkostningerne og personaleudgifterne samt andre omkostninger. De administrative omkostninger i Parex banka er allerede reduceret med 39 % eller 32 mio. LVL i 2009. Citadele bankas omkostninger i forhold til indtægter forventes at blive reduceret yderligere til [mellem 35 og 55] % i 2014. Det vil blive sikret gennem […] nedskæringer i personaleudgifterne samt ved at revidere forskellige processer i Citadele banka. For at nedbringe driftsomkostningerne og blive finansielt stabil vil Citadele banka videreføre de tiltag, som Parex banka allerede har iværksat for at genoprette omkostningsstrukturen gennem optimering af afdelingsnetværket, […] og andre omkostningsbesparende tiltag. Omkostningsbesparelserne vil blive suppleret af forskellige indtægtsskabende initiativer og fokus på styring af aktivkvaliteten for at styrke egenkapitalforrentningen.

(43) Ifølge prognoserne i den endelige omstruktureringsplan ville Citadele banka i basisscenariet kunne forvente at blive rentabel igen allerede i 2011 og fortsat forbedre sine resultater frem til 2015. I 2014 ville Citadele banka opnå en egenkapitalforrentning på [mellem 18 og 28] %. Endvidere illustrerer tabel 3 de vigtigste resultatindikatorer for Citadele banka for årene 2010-2014. Virkningerne af de omstruktureringstiltag, som bankens ledelse iværksætter, vil vise sig i nøgletallene for 2014 med en omkostningsprocent på [mellem 35 og 55] % og en egenkapitalforrentning på [mellem 18 og 28] %. Der ville blive opbygget en mere solid kapitalstruktur med en egenkapitalandel på [mellem 8 og 14] % i 2015. Tabel 3 De vigtigste finansielle resultatindikatorer for Citadele banka i basisscenariet for 2010-2014 Aug.-dec. 2010 2011 2012 2013 2014 Omkostningsanalyse Driftsudgifter/samlet indkomst […] % […] % […] % […] % [35-55] % Værdiforringelse/nettoudlån […] % […] % […] % […] % [1-3] % Rentabilitet Årets resultat i mio. LVL [tab] [overskud] [overskud] [overskud] [overskud] Egenkapitalforrentning [—] % […] % […] % […] % [18-28] % Balance Samlede aktiver (mio. LVL) […] […] […] […] [1,400-1,650] Indlån/samlede aktiver […] % […] % […] % […] % […] % Udlån/kundeindlån […] % […] % […] % […] % [50-80] % Egenkapital/samlede aktiver […] % […] % […] % […] % [9-13] % Kapitalgrundlag [10-14] % [11-15] % [12-16] % [14-19] % [16-20] %

(44) I det værst tænkelige scenarie forventes Citadele banka at blive rentabel igen i 2013 og styrke resultatet yderligere i 2014. I 2014 ville banken opnå en egenkapitalforrentning på [> 0] %. (20) Planen viser, at kapitalprocenterne for Citadele banka og for hele den konsoliderede koncern i det værst tænkelige scenarie fortsat ville være langt over minimumskravene ifølge lovgivningen. Tabel 4 viser Citadele vigtigste finansielle resultatindikatorer for 2010-2014 i det værst tænkelige scenarie. Tabel 4 De vigtigste finansielle resultatindikatorer for Citadele banka i det værst tænkelige scenarie for 2010-2014 Aug.-dec. 2010 2011 2012 2013 2014 Omkostningsanalyse Driftsudgifter/samlet indkomst […] % […] % […] % […] % [45-60] % Rentabilitet Årets resultat i mio. LVL [tab] [tab] [tab] [overskud] [overskud] Egenkapitalforrentning — […] % [> 0] % Balance Udlån/kundeindlån […] % […] % […] % […] % [40-60] % Kapitalgrundlag [> 8] % [> 8] % [> 8] % [> 8] % [> 8] %

(45) Ifølge resultaterne af en stresstest af Citadele banka (se tabel 5) udført af den lettiske centralbank vil der ikke være behov for yderligere kapital for at opfylde minimumskapitalkravene inden udgangen af 2015 med kapitalgrundlaget på [> 8 %]. Tabel 5 Resultatet af stresstesten for Citadele banka Ny bank Referencescenarie Behov for yderligere hensættelser, mio. LVL Behov for yderligere kapital, mio. LVL Kapitalgrundlag i % 2010 […] […] […] 2011 […] […] […] 2012 […] […] […] 2013 […] […] […] 2014 […] […] […]

(46) Efter opsplitningen vil Parex banka (inkl. dens datterselskaber) være placeret i […]. Den vil sælge og afvikle alle sine aktiver i perioden 2010-2017. Parex bankas vigtigste opgave vil være at inddrive det størst mulige beløb fra de aktiver, den har fået overført i sin levetid, hvilket til prognoseformål antages at være otte år. Parex banka vil dermed undgå behovet for et brandudsalg af en portefølje eller en realisering af sikkerhed under tidspres. Parex banka vil fokusere på misligholdte lån sammen med allerede tilbagetaget fast ejendom. Derfor er Parex bankas primære aktiviteter at iværksatte procedurer til inddrivelse af aktiver og derefter forvalte og frasælge aktiver på en ordentlig måde, så hurtigt som muligt og på rimelige betingelser.

(47) Efter opsplitningen vil hverken Parex banka eller dens datterselskaber deltage i nye økonomiske aktiviteter, medmindre dette er nødvendigt for dens hovedopgave med at forvalte overførte aktiver og sælge dem. Parex banka vil især stoppe med at oprette nye lån. Den kan imidlertid opdele visse aktiver i separate datterselskaber med henblik på forvaltning (salg).

(48) Med hensyn til finansiering af SNG-leasingselskaberne vil Parex banka forsøge at afhænde disse selskaber. Som nævnt ovenfor foretages der ikke nye udlån, herunder leasing, og hvis der ikke findes nogen køber, forventes de eksisterende leasingporteføljer at være afviklet fuldt ud inden den […]. En væsentlig del af leasingporteføljerne er […].

(49) Disse tiltag forventes tilsammen at ville skabe ny likviditet i Parex banka, hvorefter banken vil begynde at tilbagebetale statens indlån. Den kapital, der er investeret i banken, vil på grundlag af de finansielle prognoser imidlertid ikke blive inddrevet af staten.

(50) Ifølge omstruktureringsplanen vil Parex banka kun opfylde kapitalkravet frem til […].

(51) Parex banka har lidt under et vedvarende stormløb fra indlånskunder. Derfor er indlånsgrundlaget i øjeblikket væsentligt mindre end før krisen. Udlånsaktiviteterne var også meget begrænsede som følge af manglen på finansiering. De lettiske myndigheder har forpligtet sig til at sætte et loft over Citadele bankas udlåns- og indlånsaktiviteter i de relevante geografiske segmenter (se afsnit 2.5 nedenfor). Loftet over udlåns- og indlånsaktiviteterne vil ikke tillade en større stigning end [mellem 9 og 13] % årligt fra den allerede reducerede tilstedeværelse på markedet.

(52) Ifølge omstruktureringsplanen skal Citadele bankas forretningsaktiviteter reduceres i forhold til Parex banka før krisen. Dette vil til dels ske ved frasalg af visse aktiver (de gode SNG-lån og formueforvaltningsaktiviteterne, hvis disse sælges uden om Citadele banka). Endvidere har Letland forpligtet sig til at privatisere Citadele banka inden den 31. december 2014.

(53) Som følge af nationaliseringen blev de tidligere majoritetsaktionærer i Parex banka fjernet (se betragtning (13)). Efter statens og EBRD's efterfølgende rekapitalisering af Parex banka blev minoritetsaktionærerne udvandet (fra 15,2 % før til 3,7 % den 7. juli 2010).

2.4. OMSTRUKTURERINGSSTØTTEFORANSTALTNINGERNE

(54) Ifølge den endelige omstruktureringsplan vil den eksisterede redningsstøtte blive forlænget over omstruktureringsperioden og fordelt mellem den nyetablerede bank, Citadele banka, og Parex banka. Der er planer om yderligere statsstøtte ud over den, banken allerede har modtaget.

(55) Den planlagte likviditetsstøtte i form af statsindlån i både Citadele banka og Parex banka vil ikke overstige de 1,5 mia. LVL, som blev godkendt som den maksimale redningsstøtte i form af likviditetsstøtte til Parex banka før opsplitningen. (21) I basisscenariet og det værst tænkelige scenarie bør statens indlån i Citadele banka være tilbagebetalt inden 2012. I det bedst tænkelige scenarie bør statens indlån være tilbagebetalt inden 2011. Statens indlån i Parex banka er fortsat ikke tilbagebetalt ved udgangen af omstruktureringsperioden i basisscenariet og det værst tænkelige scenarie. De ubetalte beløb svinger fra [0-100] mio. LVL (basisscenariet) til [100-200] mio. LVL (det værst tænkelige scenarie). Tilbagebetalingen kan ske før, hvis låntagere og deres aktiver sælges. Udeståenderne i de forskellige scenarier er vist i tabel 6. Tabel 6 Statens likviditetsforanstaltninger (udeståender ultimo) Citadele banka mio. LVL 1.8.2010 31.12.2010 31.12.2011 31.12.2012 31.12.2013 31.12.2014 Basisscenariet 131 143 36 0 — — Det bedst tænkelige scenarie 131 143 — — — — Det værst tænkelige scenarie 131 143 36 0 — —

Parex banka mio. LVL 1.8.2010 31.12.2010 31.12.2011 31.12.2012 31.12.2013 31.12.2014 31.12.2015 31.12.2016 31.12.2017 Basisscenariet [400-550] [400-550] [400-550] [250-400] [250-400] [150-400] [150-400] [100-250] [0-100] Det bedst tænkelige scenarie [400-550] [400-550] [400-550] [250-400] [250-400] [150-400] [150-400] [100-250] 0 Det værst tænkelige scenarie [400-550] [400-550] [400-550] [250-400] [250-400] [150-400] [150-400] [100-250] [100-200]

(56) Afkastet på likviditeten blev fastlagt i den anden redningsbeslutning på grundlag af Den Europæiske Centralbanks henstilling af 20. oktober 2008 om statsgarantier for bankgæld. Ifølge omstruktureringsplanen vil prisfastsættelsen for både Citadele banka og Parex banka ske på grundlag af statens finansieringsomkostninger (22) plus et tillæg på 50 basispoint. Endvidere vil der blive indført en bonus for Citadele banka fra april 2011, som vil blive hævet med op til 15 basispoint pr. kvartal, der skal tilskynde banken til at refinansiere sig selv på markederne.

(57) De beregnede omkostninger ved statens likviditetsstøtte sammenlignet med kundeindlån i Citadele banka er vist i tabel 7. Tabel 7 Omkostningerne ved statens indlån i Citadele banka sammenlignet med omkostningerne ved kundeindlån % 2010 2011 2012 2013 Omkostninger ved likviditetsstøtte 9,6 5,4 6,5 7,9 Omkostninger ved kundeindlån […] […] […] […]

(58) Efter opsplitningen vil de eksisterende garantier til Parex bankas syndikerede långivere, som godkendt i den første og anden redningsbeslutning, forblive i Parex banka sammen med syndikerede lån. Ifølge omstruktureringsplanen vil de udløbe den 31. december 2011 uden krav om, at regeringen skal indløse sin garanti.

(59) I marts 2010 underskrev Parex banka en aftale med Den Europæiske Investeringsbank (i det følgende benævnt »EIB«) om et kredittilsagn på op til 100 mio. EUR, der skal anvendes til at finansiere små og mellemstore virksomheder. Dette kredittilsagn skal overføres til Citadele banka. EIB kræver en statsgaranti for denne finansiering, så længe Citadele banka har en lav klassifikation.

(60) Citadele banka kan også få brug for yderligere statsgarantier eller likviditet på op til 88 mio. LVL (126 mio. EUR) vedrørende de udestående euroobligationer, som udløber i maj 2011.

(61) Prisfastsættelsen for statsgarantier blev godkendt i den anden redningsbeslutning. (23) Hvad angår prisfastsættelsen af de potentielle yderligere statsgarantier, som indgår i omstruktureringsplanen, vil den følge den eksisterende statsgaranti (1,048 %) plus et trinvist forhøjet tillæg på 12,5 basispoint, som vil blive indført og øget med 12,5 basispoint ved udgangen af hvert kvartal.

(62) I omstruktureringsplanen tages der udgangspunkt i, at den egenkapital (kernekapital), som allerede er indskudt i Parex banka i redningsperioden, vil forblive i Parex banka.

(63) Ifølge omstruktureringsplanen vil der ikke være behov for yderligere kapital fra staten, bortset fra: a) Kapitalisering på 103 mio. LVL ved konvertering af statsindlån til egenkapital i Citadele banka på opsplitningstidspunktet. Afkastet på denne kapital bør skaffes ved det salg af Citadele banka, som Letland har forpligtet sig til at gennemføre inden udgangen af 2014. b) Kapitalisering ved konvertering af nogle af statens indlån og renten på disse indlån i Parex banka i 2010-2013 op til højst 210,7 mio. LVL i basisscenariet og 218,7 mio. LVL i det værst tænkelige scenarie. Parex banka skal betale […] % i årlig rente på statens indlån kapitaliseret efter opsplitningen frem til 31. december 2013. Fra og med 2014 vil de kapitaliserede statsindlån blive omkostningsført til […] %.

(64) De respektive beløb for kernekapitalen, som staten skal overføre til Parex banka i de forskellige scenarier, er vist i tabel 8 og 9. Tabel 8 Beregnet kapitalisering af statsindlån i Parex banka mio. LVL 31.7.2010 31.12.2010 31.12.2011 31.12.2012 31.12.2013 31.12.2014 31.12.2015 31.12.2016 31.12.2017 Basisscenariet — — [10-30] [30-60] [0-20] — — — — Det bedst tænkelige scenarie — — [10-30] [30-60] [0-20] — — — — Det værst tænkelige scenarie — — [10-30] [30-60] [0-20] — — — — Tabel 9 Udskudt/kapitalisereret statslig kapitalandel i Parex banka mio. LVL 31.7.2010 31.12.2010 31.12.2011 31.12.2012 31.12.2013 31.12.2014 31.12.2015 31.12.2016 31.12.2017 Basisscenariet — [0-10] [20-40] [20-40] [20-40] — — — — Det bedst tænkelige scenarie — [0-10] [20-40] [20-40] [20-40] — — — — Det værst tænkelige scenarie — [0-10] [20-40] [20-40] [20-40] — — — —

(65) Letland har forpligtet sig til at sikre, at det maksimale samlede kapitalbeløb overført til Parex banka ikke overstiger 218,7 mio. LVL, og at det ikke, hverken direkte eller indirekte, indskyder yderligere kapital i nogen som helst form i Parex banka efter udgangen af […].

(66) Parex bankas beregnede tilbagebetaling af hovedstolen af statens indlån og rente er vist i tabel 10. Tabel 10 Parex bankas beregnede tilbagebetaling af hovedstolen af statens indlån og rente i mio. LVL Basisscenariet Det værst tænkelige scenarie Tilbagebetaling af hovedstol på statens indlån […] […] Tilbagebetaling af rente på statens indlån […] […] I alt […] […]

(67) Redningsstøtten i form af ansvarlig indskudskapital (supplerende kapital) vil blive overført til Citadele banka. Afkastet blev fastsat i den anden og tredje redningsbeslutning (24) på grundlag af Den Europæiske Centralbanks henstillinger af 20. november 2008 om prisfastsættelse af rekapitaliseringsinstrumenter. I december 2009 var den faste rente for den ansvarlige indskudskapital […] %, og efter februar 2010 blev den hævet til […] %.

(68) Staten vil ikke yde nogen supplerende kapital til Parex banka i forbindelse med eller efter opsplitningen.

(69) Som beskrevet i betragtning (27)-(32), vil visse aktiver blive overført fra Parex banka til Citadele banka, som vil videreføre nogle af Parex bankas aktiviteter, mens ikke-nøgleaktiviteter og misligholdte aktiver vil forblive i Parex banka. Hvad angår værdien af de aktiver, der forbliver i Parex banka, vil et forsigtigt skøn baseret på det værst tænkelige scenarie lande på tab for staten på [200-400] mio. LVL og [50-300] mio. LVL i basisscenariet. Tabene ville svare til ca. [20-50] % af aktivernes bogførte værdi (på 814 mio. LVL) i det værst tænkelige scenarie og ca. […] % i basisscenariet. Hvis hensættelserne også indregnes, ville diskonteringen af den nominelle værdi af aktiverne være endnu større.

(70) De respektive overslag over de udestående forpligtelser og statens tabte egenkapital efter realisering af aktiverne i Parex banka er vist i tabel 11. Tabel 11 Udestående forpligtelser og statens tabte egenkapital efter realisering af aktiverne i Parex banka mio. LVL Basisscenariet Udestående statsindlån [0-100] Statens rekapitalisering […] I alt [50-300] Det værst tænkelige scenarie Udestående statsindlån [100-200] Statens rekapitalisering […] I alt [200-400]

2.5. LETLANDS TILSAGN

(71) For at Kommissionen kan konkludere, at omstruktureringsstøtten til Citadele banka og Parex banka er forenelig med det indre marked, fremsendte Letland den 3. september 2010 et dokument med tilsagn til Europa-Kommissionen underskrevet af Letland, Citadele banka og Parex banka, som indeholder tilsagn, der har til formål at sikre fuld gennemførelse af omstruktureringsplanen og begrænsning af den konkurrencefordrejning, der skabes i forbindelse med omstruktureringsstøtte (i det følgende benævnt »tilsagnene«). De vigtigste tilsagn er beskrevet nedenfor.

2.5.1. TILSAGN VEDRØRENDE CITADELE BANKA

(72) Tilsagn om frasalg af SNG-lånene. Citadele banka skal frasælge eller bevirke frasalg af SNG-lånene inden den […] til en køber og på salgsbetingelser, der godkendes af Kommissionen. For at gennemføre frasalget skal Citadele banka finde en køber og indgå en endelig købsaftale for salget af SNG-lån senest den […]. Hvis Citadele banka ikke har indgået en sådan aftale inden denne dato, skal den give frasalgsadministratoren et eksklusivt mandat til at sælge SNG-lånene inden den […].

(73) Tilsagn om frasalg af formueforvaltningsaktiviteterne. Formueforvaltningsaktiviteterne skal frasælges inden den […] som en going concern til en køber og på salgsbetingelser, der godkendes af Kommissionen. Til dette formål skal følgende ske senest den […]: a) Letland skal finde en køber og indgå en endelig bindende salgs- og købsaftale om salget af 100 % af dens kapitalandel i Citadele banka, herunder formueforvaltningsaktiviteterne, eller b) Citadele banka skal finde en køber og indgå en endelig bindende salgs- og købsaftale om salg af formueforvaltningsaktiviteterne uafhængigt af resten af Citadele banka. Hvis formueforvaltningsaktiviteterne ikke frasælges sammen med Citadele banka eller separat inden den […], skal Citadele banka give frasalgsadministratoren et eksklusivt mandat til at sælge formueforvaltningsaktiviteterne uafhængigt af resten af Citadele banka inden den […].

(74) Opretholdelse af rentabilitet, omsættelighed og konkurrenceevne. Indtil salget af formueforvaltningsaktiviteterne er gennemført, skal Citadele banka opretholde rentabiliteten, omsætteligheden og konkurrenceevnen for aktiviteterne i overensstemmelse med god forretningspraksis og skal så vidt muligt minimere risikoen for tab af konkurrenceevne.

(75) Opretholdelse af adskillelsen. Indtil salget af formueforvaltningsaktiviteterne er gennemført, skal Citadele banka holde disse adskilt fra de aktiviteter, den skal beholde, og sikre, at nøglemedarbejderne i dette segment ikke deltager i nogen af de tilbageværende aktiviteter og omvendt. Citadele banka skal udpege en »hold separate manager« til at føre tilsyn med forvaltningen af formueforvaltningsaktiviteterne under tilsyn af den tilsynsførende. Denne »hold separate manager« skal forvalte formueforvaltningsaktiviteterne uafhængigt af forretningen og i forretningens bedste interesse med henblik på at sikre den fortsatte rentabilitet, omsættelighed og konkurrenceevne samt uafhængigheden af de aktiviteter, der skal beholdes i Citadele banka.

(76) Tilsagn om salg af Citadele banka. Letland skal sælge eller bevirke salg af Citadele banka inden den 31. december 2015 til en køber og på salgsbetingelser, der godkendes af Kommissionen. For at gennemføre salget skal Citadele banka finde en køber og indgå en endelig købsaftale for salget af Citadele banka senest den 31. december 2014. For at opfylde dette tilsagn skal Letland sælge alle de aktier, staten direkte eller indirekte ejer (herunder gennem offentlige virksomheder) i Citadele banka. Hvis Letland ikke har indgået en sådan aftale inden den 31. december 2014, skal Letland give frasalgsadministratoren et eksklusivt mandat til at sælge Citadele banka inden den 31. december 2015.

(77) Lofter på nye udlån og indlån i de baltiske lande. I Letland, Litauen og Estland skal Citadele banka og dens tilknyttede virksomheder begrænse: a) deres nye bruttoudlån med hensyn til mængde og markedsandele i forhold til den samlede låneportefølje i Citadele banka og AB »Citadele« bankas (25) og b) deres indlån med hensyn til mængde og markedsandele til de maksimale tilladte beløb, der er angivet i tabel 12-17. Det lettiske marked Tabel 12 Udlånslofter i Letland 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Nye udlån under nøgleaktiviteterne, brutto (mio. LVL) [28-40] [115-165] [120-175] [130-190] [145-210] [160-230] Markedsandel for lån under nøgleaktiviteterne (uden SNG-lån) med hensyn til andel af låneporteføljen i forhold til samlede lån i Letland (%) [< 5] % [< 6] % [< 6] % [< 6] % [< 7] % [< 7] % Nye udlån under privat kapitalforvaltning (PKF) (26) (mio. LVL) [0-4] [9-13] [9,5-14] [10-15] [11-17] [12,5-18]

Tabel 13 Indlånslofter i Letland 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Indlån under nøgleaktiviteterne (uden PKF-indlån) (mio. LVL) [550-790] [600-860] [660-950] [720-1045] [795-1150] [875-1260] Markedsandel for indlån under nøgleaktiviteterne (%) [< 7] % [< 8] % [< 8] % [< 8] % [< 8] % [< 8] % PKF-indlån (mio. LVL) [340-490] [405-585] [375-540] [410-590] [440-630] [475-685] Markedsandele for PKF-indlån (%) [< 5] % [< 5] % [< 5] % [< 5] % [< 5] % [< 5] % Det litauiske marked Tabel 14 Udlånslofter i Litauen 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Nye udlån, brutto (mio. LVL) [19-27] [36,5-53] [40-58] [44-63] [48-70] [53-76] Markedsandel med hensyn til andel af låneportefølje i forhold til samlede udlån i Litauen (%) [< 2,5] % [< 2,5] % [< 2,5] % [< 3] % [< 3] % [< 3] %

Tabel 15 Samlede indlånslofter i Litauen 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Samlede indlån (mio. LVL) [115-170] [130-185] [140-205] [155-225] [170-245] [190-270] Markedsandel (%) [< 3] % [< 3] % [< 3] % [< 4] % [< 4] % [< 4] % Det estiske marked Tabel 16 Lånelofter i Estland 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Nye udlån, brutto (mio. LVL) [3,2-4,6] [7-10] [7,6-11] [8-12] [9-13] [10-14] Markedsandel med hensyn til andel af låneportefølje i forhold til samlede udlån i Estland (%) [< 1,5] % [< 1,5] % [< 1,5] % [< 1,5] % [< 1,5] % [< 1,5] %

Tabel 17 Samlede indlånslofter i Estland 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Samlede indlån (mio. LVL) [85-125] [95-135] [105-150] [115-165] [125-180] [135-195] Markedsandel (%) [< 1] % [< 1,5] % [< 2,5] % [< 2,5] % [< 2,5] % [< 2,5] %

(78) Indlånslofter for tyske og svenske afdelinger. Citadele banka skal lægge loft over sine indlån i den tyske og svenske afdeling med hensyn til både mængde og de respektive markedsandele til de maksimalt tilladte beløb, der er angivet i tabel 18 og 19. Tabel 18 Samlede indlånslofter for den tyske afdeling 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Samlede indlån (mio. LVL) [47-69] [50-75] [60-85] [65-90] [70-100] [80-110] Markedsandel (%) [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % Tabel 19 Samlede indlånslofter for den svenske afdeling 2010 2011 2012 2013 2014 2015 Samlede indlån (mio. LVL) [35-50] [40-55] [40-60] [45-70] [50-75] [55-80] Markedsandel (%) [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] % [< 0,5] %

(79) Ingen stigning i antallet af afdelinger: Citadele banka må ikke øge det samlede antal afdelinger. Dette forhindrer dog ikke Citadele banka i at omfordele nogle af sine afdelinger.

(80) De tilsagn, der er beskrevet i betragtning (77)-(79), gælder, indtil statsstøtten i form af likviditetsforanstaltninger fra Letland til Citadele banka er tilbagebetalt fuldt ud, og salget af Citadele banka er gennemført, og tidligst frem til den […]. Hvis formueforvaltningsaktiviteterne sælges uafhængigt af resten af Citadele banka, ophører de lofter vedrørende PKF-lån og -indlån (en del af formueforvaltningsaktiviteterne), der er omtalt i betragtning (77), med at gælde efter gennemførelsen af det separate salg af formueforvaltningsaktiviteterne.

(81) Afkast vedrørende overtagelsen af værdiforringede aktiver: Citadele banka skal sikre Letland et afkast på overtagelsen af værdiforringede aktiver op til beløbet for de anslåede tab i det værst tænkelige scenarie, svarende til summen af Letlands likviditetsforanstaltninger, som potentielt vil være tabt, når aktiverne er blevet realiseret ([100-200] mio. LVL), og den anslåede samlede kapital, som skal ydes til Parex banka fra overførselsdatoen ([…] mio. LVL). Afkastet skal omkostningsføres i resultatopgørelsen, dvs. før beregningen af årets resultat. Afkastet skal betales hvert år, hvor Citadele bankas kapitalgrundlag på virksomhedsniveau overstiger 12 %, og hvor kapitalgrundlaget på koncernniveau overstiger 8 %, så længe det pågældende beløb ikke vil give Citadele banka et tab i det pågældende år. Dette tilsagn gælder indtil gennemførelsen af salget af Citadele banka.

(82) Forbud mod erhvervelser. Citadele banka må ikke erhverve hverken finansielle eller ikke-finansielle institutioner, indtil omstruktureringsstøtten i form af likviditetsforanstaltninger fra Letland til Citadele banka er tilbagebetalt fuldt ud, og salget af Citadele banka er gennemført.

(83) Ingen nye SNG-lån. Indtil salget af SNG-lånene er gennemført, må Citadele banka ikke yde nogen nye lån til kunder fra SNG-landene og kunder, hvis endelige modtagere er fra SNG-landene. Citadele banka og dens tilknyttede virksomheder må kun udbetale lån, hvis den formelle lånekontrakt blev underskrevet før overførselsdatoen. Citadele banka må ikke udbetale mere på eksisterende lån bortset fra situationer, hvor dette er nødvendigt for at bevare eller øge muligheden for, at Citadele eller dens tilknyttede virksomheder får udestående lån tilbagebetalt. Desuden må sådanne udbetalinger ikke overstige 2 % af det foregående års låneportefølje.

2.5.2. TILSAGN VEDRØRENDE PAREX BANKA

(84) Ingen nye aktiviteter. Parex banka og dens tilknyttede virksomheder må ikke deltage i nogen ny aktiviteter, som ikke er nødvendige for udførelsen af dens primære opgave, som er forvaltning og derefter salg af aktiver.

(85) Parex banka og dens tilknyttede virksomheder skal ophøre med følgende: a) ydelse af nye lån til erhvervs- eller privatkunder, herunder leasinglån. Parex banka og dens tilknyttede virksomheder må kun udbetale penge, hvis den formelle lånekontrakt er blevet underskrevet før overførselsdatoen, eller hvor der ikke er nogen nye penge involveret, og lånet skal anvendes til at omstrukturere lån i forbindelse med aktiver til omstrukturering. Parex banka vil kunne udstede nye lån til sine tilknyttede virksomheder for at forvalte tilbagetaget ejendom, der er stillet som sikkerhed. b) yderligere udbetalinger på eksisterende lån, bortset fra situationer, hvor dette er nødvendigt for at bevare eller øge muligheden for, at Parex banka eller dens tilknyttede virksomheder får udestående lån tilbagebetalt, og hvor en yderligere udbetaling er nødvendig for at finansiere reparationer og forbedringer, som er afgørende for den sikrede ejendoms strukturelle integritet. Desuden må sådanne udbetalinger ikke overstige 5 % af det foregående års låneportefølje. c) modtagelse af nye indlån fra offentligheden.

(86) Parex banka og dens tilknyttede virksomheder skal udfase eller frasælge alle leasingaktiviteter inden den […].

(87) Det maksimale samlede kapitalbeløb overført direkte eller indirekte til Parex banka fra Letland i nogen som helst form må ikke overstige 218,7 mio. LVL. Letland må hverken direkte eller indirekte indskyde yderligere kapital i nogen som helst form i Parex banka efter den […].

2.5.3. ANDRE TILSAGN

(88) Forbud mod udbetaling af udbytte og kuponrente. Citadele banka, Parex banka og deres tilknyttede virksomheder må ikke udbetale udbytte eller kuponrente på eksisterende kapitalinstrumenter (herunder præferenceaktier, B-aktier og supplerende kapitalinstrumenter) til investorer eller udøve nogen call-optioner i forbindelse dermed, medmindre de er juridisk forpligtet dertil. Dette tilsagn gælder imidlertid ikke for kapital, som Letland direkte eller indirekte ejer, eller for kapital, Citadele banka og Parex banka ejer i deres tilknyttede virksomheder.

(89) Ingen omtale af statsstøtte i reklamer. Citadele banka og Parex banka må ikke anvende statsstøtte, statsejerskab eller nogen konkurrencemæssige fordele, som på nogen måde måtte opstår som følge af denne støtte eller dette ejerskab, til reklameformål.

(90) De tilsagn, der er beskrevet i betragtning (88)-(89), gælder for Citadele banka, indtil statsstøtten i form af likviditetsforanstaltninger fra Letland til Citadele banka er tilbagebetalt fuldt ud, og salget af Citadele banka er gennemført.

(91) Opsplitning af Citadele banka og Parex banka: Citadele banka og Parex banka skal være opsplittet fuldt ud senest den 1. august 2011, bortset fra visse it-aktiviteter samt forvaltning og administration af SNG-lånene. Der skal betales et markedsorienteret gebyr for sidstnævnte tjeneste.

(92) Administratorer. Der skal udpeges en tilsynsførende til at udføre de funktioner, der er beskrevet i afsnit F i tilsagnene.

(93) Hvis enten Letland eller Citadele banka ikke har indgået en bindende købsaftale én måned før udgangen af de perioder, der er nævnt i betragtning (72), (73) og (76), skal der udpeges en frasalgsadministrator til at udføre de funktioner, der er beskrevet i afsnit F i tilsagnene.

(94) Administratorerne skal være uafhængige af Citadele banka, Parex banka og Letland, have de nødvendige kvalifikationer til at opfylde mandatet, og må ikke være eller blive udsat for en interessekonflikt.

(95) Kommissionen har skønsbeføjelser til at godkende eller afvise de foreslåede administratorer samt godkende det foreslåede mandat med de ændringer, den finder nødvendige for, at administratorerne kan opfylde deres forpligtelser.

(96) Administratoren/administratorerne vil påtage sig de angivne opgaver for at sikre opfyldelse af tilsagnene. Kommissionen kan på eget initiativ eller på anmodning fra administratoren, Letland, Citadele banka eller Parex banka give ordrer eller instruktioner til administratoren for at sikre opfyldelse af de betingelser og forpligtelser, der er beskrevet i denne afgørelse og i tilsagnene.

3. BEGRUNDELSE FOR AT INDLEDE DEN FORMELLE UNDERSØGELSESPROCEDURE

(97) Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure for den første omstruktureringsplan, der blev indsendt den 11. maj 2009 i denne sag, fordi den bl.a. var i tvivl om, hvorvidt den første omstruktureringsplan var tilstrækkelig til at sikre genetablering af bankens rentabilitet på længere sigt uden yderligere statsstøtte.

(98) Mere specifikt stod det ikke klart, hvordan og hvornår Parex banka igen ville kunne overholde de relevante lovkrav. Den første plan omtalte heller ikke i tilstrækkelig grad de risikofaktorer (herunder eksponeringen for ikke-OECD-låntagere), der blev identificeret i den due diligence-rapport, der blev indsendt med omstruktureringsplanen. Desuden syntes den første plan at være baseret på temmelig optimistiske antagelser vedrørende de fremtidige driftsbetingelser. Kommissionen tvivlede på, hvordan banken ville have kunnet håndtere ophævelsen af restriktionerne på træk af indeståender. Uanset likviditetsbegrænsningerne syntes den første plan at være bygget på en udvidelsesstrategi for alle udlånssegmenter og indeholdt ikke nogen oplysninger om afskaffelse eller væsentlig reduktion af de mere risikoprægede aktiviteter, såsom långivning til personer med store nettoformuer i SNG-landene. Hvad angår de daværende forudsigelser om større indlånsmængder og indlånsskabende aktiviteter, var der tvivl om, hvorvidt planen var realistisk og omkostningseffektiv. Endvidere havde de lettiske myndigheder ikke på daværende tidspunkt fremsendt resultaterne af stresstesten. I beslutningen om at indlede proceduren opfordrede Kommissionen derfor de lettiske myndigheder til at genoverveje den overordnede foreslåede forretningsstrategi for Parex banka.

(99) Planen indeholdt en forretningsudvidelsesstrategi, som primært syntes at være bygget på en aggressiv prisfastsættelses- og markedsføringspolitik for at genvinde tabte markedsandele og udnytte bankens konkurrencemæssige fordel fra statsstøtten. Den omfattede imidlertid ikke tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.

(100) Med hensyn til spørgsmål om byrdefordeling/eget bidrag indeholdt den første plan ikke klare oplysninger om det fulde statsstøttebeløb, som var påkrævet, og Parex bankas eget bidrag. Kommissionen tvivlede på, om den første plan var fokuseret på at begrænse støtten til et minimum. I alle scenarier ville banken, selv ved udgangen af omstruktureringsperioden, fortsat være afhængig af statens likviditetsfaciliteter eller garantier. I denne forbindelse skulle Kommissionen også undersøge nærmere, hvorvidt Parex bankas finansieringsbehov kunne reduceres ved at fokusere mere på nøgleaktiviteter og en yderligere generel reduktion i bankens størrelse.

4. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

(101) Der blev ikke modtaget nogen bemærkninger fra interesserede tredjeparter inden for fristen med hensyn til beslutningen om at indlede proceduren.

5. BEMÆRKNINGER FRA LETLAND

(102) Som svar på beslutningen om at indlede proceduren fremsendte de lettiske myndigheder en revideret omstruktureringsplan dateret den 4. september 2009, hvori de agtede at besvare nogle af Kommissionens tvivlsspørgsmål ved at ændre omstruktureringsstrategien for Parex banka. Planens indhold er beskrevet i afsnit 3.2. Efter at den endelige beslutning om opsplitning af Parex banka blev truffet, blev denne plan imidlertid erstattet af den endelige omstruktureringsplan indsendt den 7. juli 2010.

6. ANDRE BEMÆRKNINGER

(103) Efter fristens udløb modtog Kommissionen skrivelser dateret den 15. juni og 13. juli 2010 fra de tidligere majoritetsaktionærer i Parex banka. Endvidere modtog Kommissionen skrivelser fra medlemmer af det lettiske parlament dateret den 22. juni og 1. juli 2010. Skrivelserne af 15. juni og 13. juli 2010 vedrørte primært valget mellem at omstrukturere banken ved at udskille enten det »gode« eller det »dårlige«. Skrivelserne af 22. juni og 1. juli fokuserede på de konsekvenser, den valgte strategi for Parex banka og de løbende lovgivningsmæssige initiativer, kan få i betragtning af Letlands retssystem.

(104) Kommissionen bemærker, at den, hvor det har været relevant, har inddraget indholdet i disse skrivelser i sin vurdering af den endelige omstruktureringsplan, i det omfang de var relevante og spørgsmålet henhørte under dens kompetence.

7. VURDERING

7.1. EKSISTENSEN AF STATSSTØTTE

(105) Kommissionen skal vurdere, om den pågældende foranstaltning udgør statsstøtte. I henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1, er statsstøtte eller støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder eller vise produktioner, uforenelig med det indre marked, i det omfang den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne.

(106) Kommissionen bemærker, at den allerede i den første redningsbeslutning (27) konkluderede, at de redningsforanstaltninger i form af garanti, likviditetsstøtte og rekapitalisering ydet til Parex banka, som blev opretholdt efter opsplitningen af Parex banka i omstruktureringsfasen, udgør statsstøtte. Kommissionen har ingen grund til at ændre sin tidligere vurdering i denne henseende. På samme måde udgør disse foranstaltninger også statsstøtte til Citadele banka, fordi de begunstiger en væsentlig del af den økonomiske virksomhed, som tidligere blev udført af Parex banka, og som videreføres af Citadele banka.

(107) Med hensyn til de støtteforanstaltninger, der er beskrevet i betragtning (63) og (69), gennemfører Letland disse med henblik på omstrukturering af Parex banka, som var og til dels fortsat er involveret i grænseoverskridende og internationale aktiviteter. Citadele banka, som overtager Parex bankas økonomiske aktiviteter, er og vil også fortsat være aktiv på markeder, der er åbne for international konkurrence. Derfor vil en fordel på grund af statsmidler berøre konkurrencen i banksektoren og have en indvirkning på samhandelen i Unionen. Endvidere er de pågældende foranstaltninger selektive, fordi de kun begunstiger Citadele banka og Parex banka og finansieres af statsmidler. I den aktuelle situation med en finanskrise og i lyset af Parex bankas økonomiske vanskeligheder ville en markedsøkonomisk investor ikke have ydet sådanne foranstaltninger på tilsvarende vilkår.

(108) Hvad angår kapitaliseringsforanstaltningerne, vurderes det endvidere, at en markedsøkonomisk investor forventer et afkast, som står i et rimeligt forhold til den risiko, som den pågældende investering synes at indebære. Dette gælder navnlig Citadele banka, som i øjeblikket ikke er kreditvurderet, og som er opstået ud af den kriseramte bank i forbindelse med omstruktureringen.

(109) Kommissionen mener, at overførslen af aktiver fra Parex banka til Citadele banka, som blev gennemført i forbindelse med udskilning af de »gode« aktiviteter (se betragtning (69)), er overtagelse af værdiforringede aktiver, fordi den nyetablerede bank (Citadele banka) fritages for byrden med potentielle tab på ikke-nøgleaktiver og misligholdte aktiver, som forbliver i Parex banka. Dette giver dermed Citadele banka mulighed for at undgå kapitalforringelse. Derfor giver den pågældende foranstaltning Citadele banka en fordel.

(110) Overførslen af værdiforringede aktiver er finansieret af statsmidler, idet Letland ifølge den endelige omstruktureringsplan vil yde kapital til Parex banka på op til 218,7 mio. LVL frem til […], hvilket sammen med de udestående indlån på [100-200] mio. LVL muligvis ikke vil blive tilbagebetalt ved udgangen af den planlagte […] periode (se tabel 11 ovenfor).

(111) I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at yderligere rekapitalisering på tidspunktet for opsplitning i form af et kapitalindskud i Citadele banka på 103 mio. LVL og konverteringen af statsindlån og rente på disse indlån i Parex banka ved opsplitningen og derefter (se betragtning (63) ovenfor) og overførslen af værdiforringede aktiver (se betragtning (69) ovenfor) også udgør statsstøtte i henhold til EUF-traktatens artikel 107, stk. 1.

7.2. STØTTENS FORENELIGHED

7.2.1. RETSGRUNDLAG FOR VURDERINGEN AF STØTTENS FORENELIGHED

(112) EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), giver Kommissionen beføjelse til at betragte støtte som forenelig med det indre marked, hvis den kan »afhjælpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats økonomi«. Som allerede beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren, mener Kommissionen, at EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), kan finde anvendelse på denne sag som følge af Parex bankas systemiske relevans, og at de anmeldte støtteforanstaltninger bør vurderes på dette grundlag.

(113) På grundlag af de tre meddelelser (28), som blev vedtaget under den aktuelle finanskrise, og som allerede var gældende, da beslutningen blev truffet, blev sagen i beslutningen om at indlede proceduren foreløbigt vurderet i overensstemmelse med principperne i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (29) under hensyntagen til den særlige situation affødt af den systemiske krise på finansmarkederne.

(114) Selv om der i beslutningen om at indlede proceduren blev henvist til rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, har Kommissionen i betragtning 49 i meddelelsen om genoprettelse af rentabiliteten i finanssektoren under den nuværende krise og vurdering af omstruktureringsforanstaltninger på grundlag af statsstøttereglerne (i det følgende benævnt »omstruktureringsmeddelelsen«) (30) præciseret, at den ved vurderingen af omstruktureringsstøtte, den får anmeldt frem til senest den 31. december 2010, vil anvende omstruktureringsmeddelelsen i stedet for rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.

(115) Hvad angår overførslen af værdiforringede aktiver, bør dette også vurderes på grundlag af meddelelsen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor (31) (i det følgende benævnt »meddelelsen om værdiforringede aktiver«).

(116) Det blev allerede i forbindelse med første redningsbeslutning (hvilket senere bl.a. blev bekræftet i beslutningen om at indlede proceduren) konkluderet, at Parex banka er en kriseramt institution, hvorfor en omfattende omstrukturering af banken var nødvendig.

7.2.2. FORANSTALTNINGERNES FORENELIGHED MED MEDDELELSEN OM VÆRDIFORRINGEDE AKTIVER

(117) Som tidligere påpeget i betragtning (109), (108) og (111), kan transaktionen vedrørende overførsel af aktiverne fra Parex banka til Citadele banka betragtes som overførsel af værdiforringede aktiver. Staten vil overtage en betydelig del af tabene fra ikke-nøgleaktiver og misligholdte aktiver.

(118) De nærmere betingelser for overførsler af værdiforringede aktiver er fastlagt i meddelelsen om værdiforringede aktiver. Ifølge meddelelsens afsnit 5.2 bør overførsel af værdiforringede aktiver sikre fuld gennemsigtighed og åbenhed ex ante og resultere i en overordnet kohærens i byrdefordelingen samt derefter en korrekt værdiansættelse af aktiverne og et korrekt afkast til staten, således at det sikres, at aktionærerne får tilsvarende del i ansvaret, og at konkurrencen ikke fordrejes uforholdsmæssigt.

(119) Generelt er det sådan, at hvor denne sag afviger fra lignende transaktioner (32), er det på en positiv måde, eftersom Letland ikke vil finansiere alle tab fra den værdiforringede portefølje. I stedet finansieres der kun op til et maksimalt beløb og i det omfang det er nødvendigt for, at Parex banka kan opfylde kapitalkravet frem til […]. I scenarier, hvor aktiver opsplittes, og hvor de »gode« aktiviteter udskilles, som det er tilfældet i denne sag bæres tabsbyrden på ikke-nøgleaktiver og misligholdte aktiver også delvist af de tidligere majoritetsaktionærer og de eksisterende minoritetsaktionærer. Denne metode vurderes også positivt i forbindelse med statsstøtte, da den til en vis grad begrænser behovet for en fuld værdiansættelse af værdiforringelsernes størrelse.

(120) I henhold til meddelelsen om værdiforringede aktiver bør overførselsprisen og afkastet vurderes. I denne sag står det klart, at den bogførte værdi af de aktiver, der forblev i Parex banka, er højere end markedsværdien og derfor udgør statsstøtte til Citadele banka, som allerede fastslået i betragtning (109)-(111).

(121) Ifølge afsnit 23 og 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver bør overførselsprisen i forbindelse med foranstaltninger, der går ud på opkøb af aktiver, være baseret på deres reelle økonomiske værdi. I et scenarie, hvor de »gode« aktiviteter udskilles, bør banken i princippet derfor dække forskellen mellem overførselsværdien og den reelle økonomiske værdi. Hvis dette ikke er muligt for at afværge teknisk insolvens skal forskellen udlignes, f.eks. gennem en tilbagebetalingsklausul.

(122) I denne sag og som allerede beskrevet i betragtning (69), ville en forsigtig fremgangsmåde baseret på det værst tænkelige scenarie give staten et tab på [mellem 100 og 400] mio. LVL, mens der ville være tab for staten på […] mio. LVL i basisscenariet. I lyset af at de fleste lån er sikrede, synes disse værdiansættelser af aktivernes reelle økonomiske værdi i de finansielle prognoser ikke at være for optimistiske. Hvis Citadele banka var i stand til at finansiere disse tab fuldt ud, ville foranstaltningen svare til en overførsel af aktiver til den reelle økonomiske værdi.

(123) Endvidere mener Kommissionen, at Citadele banka i overensstemmelse med afsnit 5.2 i meddelelsen om værdiforringede aktiver bør betale et korrekt afkast til staten på hjælpeforanstaltningen i form af overførslen af værdiforringede aktiver.

(124) Opkrævning af et afkast (herunder, hvor det er relevant, tilbagebetaling) tjener et dobbelt formål: at sikre byrdefordeling og lige konkurrencevilkår (dvs. begrænse konkurrencefordrejninger).

(125) I lyset af den vurderede virkning af overførslen af værdiforringede aktiver og det anslåede resultat for året (se tabel 3 og 4 ovenfor) mener Kommissionen, at Citadele banka ikke vil kunne betale det krævede afkast (herunder fuld tilbagebetaling) for overførslen af værdiforringede aktiver og samtidig genoprette rentabiliteten. Det anslåede resultat bør imidlertid gøre den i stand til at betale noget af det pågældende afkast, når banken igen bliver rentabel og opnår et tilstrækkeligt kapitalgrundlag.

(126) Derfor glæder Kommissionen sig over Letlands tilsagn om, at Citadele banka skal betale afkast til staten på overførslen af værdiforringede aktiver op til beløbet for de anslåede tab i det værst tænkelige scenarie, hvilket er summen af statens indlån, som vil være tabt, når aktiverne er blevet realiseret ([mellem 100 og 200] mio. LVL), og statens rekapitaliseringsforanstaltninger ([…] mio. LVL). Betalingen af afkastet vil blive omkostningsført i resultatopgørelsen, dvs. før beregningen af årets resultat, og skal betales hvert år, hvor Citadele bankas kapitalgrundlag overstiger 12 % op til et beløb, som ikke vil påføre Citadele banka et tab i det relevante år. Dette tilsagn gælder indtil gennemførelsen af salget af Citadele banka (se betragtning (81)). Samlet set finder Kommissionen, at denne mekanisme i videst muligt omfang sikrer et bidrag fra Citadele banka til udgifterne ved […].

(127) Eftersom afkastet og tilbagebetalingen imidlertid ikke må nå op det niveau, der er fastlagt i meddelelsen om værdiforringede aktiver, kræves der i punkt 41 i meddelelsen om værdiforringede aktiver en gennemgribende omstrukturering. Denne omstrukturering skal navnlig omfatte en væsentlig reduktion i den kriseramte banks størrelse for at kompensere for, at Citadele banka ikke bærer tabene fuldt ud og ikke betaler et fuldt tilstrækkeligt afkast.

(128) For at konkludere, om omstruktureringen er tilstrækkelig, skal denne vurderes i forhold til formålene med afkastet og tilbagebetalingen, dvs. byrdefordeling og begrænsning af konkurrencefordrejninger. Det skal navnlig bestemmes, hvorvidt der er opnået en tilstrækkelig byrdefordeling med andre midler, og hvorvidt konkurrencefordrejningerne er begrænset, ved at vurdere Citadele bankas position på markedet og størrelse. Denne vurdering skal tage hensyn til de andre støtteforanstaltninger, der har begunstiget Parex banka og Citadele banka, og som er beskrevet i det afsnit i denne afgørelse, hvor støtteforanstaltningernes forenelighed med omstruktureringsmeddelelsen analyseres (se betragtning (144) og følgende).

(129) Efter opsplitningen vil Parex banka være adskilt fra og organisatorisk uafhængig af Citadele banka, som det kræves i afsnit 5.6 i meddelelsen om værdiforringede aktiver.

(130) Kommissionen finder afslutningsvis, at den foreliggende sag er forenelig med meddelelsen om værdiforringede aktiver.

7.2.3. FORENELIGHED MED OMSTRUKTURERINGSMEDDELELSEN

(131) Omstruktureringsmeddelelsen beskriver de statsstøtteregler, der finder anvendelse på omstruktureringen af finansielle institutioner i den aktuelle krise. For at være forenelig med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), skal omstruktureringen af en finansiel institution under den aktuelle finanskrise: i) føre til genoprettelse af den langsigtede rentabilitet, ii) omfatte et tilstrækkeligt eget bidrag fra støttemodtageren (byrdefordeling), iii) indeholde tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger.

(132) I afsnit 2 i omstruktureringsmeddelelsen anføres det, at medlemsstaten skal fremlægge en omfattende og detaljeret omstruktureringsplan baseret på et sammenhængende koncept. Den bør påvise, hvordan banken hurtigst muligt vil genoprette sin langsigtede rentabilitet uden statsstøtte. Planen bør også identificere årsagerne til bankens vanskeligheder og bankens egne svagheder og vise, hvordan de foreslåede omstruktureringsforanstaltninger kan afhjælpe bankens problemer.

(133) I overensstemmelse med kravene i afsnit 11 i omstruktureringsmeddelelsen er Letlands endelige omstruktureringsplan sammenhængende, omfattende og detaljeret. Den indeholder detaljerede oplysninger om forretningsmodellen, de underliggende antagelser og de resulterende finansielle prognoser. I overensstemmelse med meddelelsens afsnit 10 identificerer planen også årsagerne til Parex bankas vanskeligheder, navnlig ledelsens valg af en uhensigtsmæssig forretningsstrategi og nogle meget risikable beslutninger (se afsnit 2.1 og betragtning (38)-(42) i denne afgørelse). De omstruktureringsaktiviteter, som er beskrevet i den endelige plan, identificerer bankens svagheder. På denne måde er spørgsmålene vedrørende den oprindeligt anmeldte omstruktureringsplan, som beskrevet i beslutningen om at indlede proceduren, besvaret i den endelige omstruktureringsplan.

(134) Mere specifikt vedrørende forretningsmodellens fokus, som var et af de største problemer, der blev fremhævet i beslutningen om at indlede proceduren, vil Citadele banka ifølge den endelige omstruktureringsplan i stedet rette sit fokus mod forretningsaktiviteter i Østersøområdet. Derfor vil Citadele banka koncentrere sig om sine nøgleaktiviteter, mens den vil trække sig ud af de områder, der forværrede bankens finansielle vanskeligheder. Navnlig vurderes det at være positivt, at al SNG-leasing (herunder datterselskaber) og misligholdte SNG-lån forbliver i Parex banka. Med hensyn til de gode SNG-lån har Letland, selv om de blev overført til Citadele banka, givet tilsagn om, at de vil blive frasolgt, og at ingen nye lån vil blive oprettet (se betragtning (72) og (83)). Endvidere vil formueforvaltningsaktiviteterne blive frasolgt enten uafhængigt af Citadele banka inden den […] eller solgt med Citadele bank, hvis en investor til hele banken findes inden denne dato (se betragtning (73) i denne afgørelse).

(135) Endvidere vil den nye Citadele banka, som Kommissionen beskrev i beslutningen om at indlede proceduren, blive meget mindre, end Parex banka var før krisen. Den reducerede størrelse skyldes især den opsplitning og det frasalg, der vil blive gennemført. Den aggressive udvikling i udlåns- og indlånsmarkederne, som den første omstruktureringsplan beskriver, er blevet nedjusteret efter et forsigtigt skøn i den endelige omstruktureringsplan og vil blive begrænset ifølge Letlands tilsagn (se betragtning (77) og (78) i denne afgørelse).

(136) Ændringerne i ledelsesstil (større aktionærer og bestyrelsesmedlemmer er allerede blevet udskiftet) og virksomhedsledelsen i Citadele banka samt den styrkede risikostyring og -kontrol i banken opfattes alle positivt. Parex banka har allerede nedbragt sine administrative omkostninger med 39 %. Det forventes, at Citadele bankas omkostninger i forhold til indtægterne vil falde til [mellem 35 og 55] % i 2014, primært takket være optimeringen af afdelingsnetværket og personaleudgifterne.

(137) Ifølge kravene i afsnit 12-15 i omstruktureringsmeddelelsen bør den endelige omstruktureringsplan også påvise, hvordan banken hurtigst muligt vil genoprette sin langsigtede rentabilitet. Banken bør primært kunne sikre et passende afkast af egenkapitalen, samtidig med at den er i stand til at dække alle sine omkostninger ved normal drift og overholde de relevante tilsynskrav.

(138) For det første indeholder omstruktureringsplanen detaljerede finansielle data og prognoser for perioden 2006-2015 med oplysninger om bankens indtægter, omkostninger, overskud og kapitalposition. Kommissionen mener, at prognoserne for basisscenariet er baseret på rimelige underliggende makroøkonomiske antagelser (de er mindre optimistiske end European Economic Forecast fra foråret 2010).

(139) Citadele banka forventer et overskud igen i 2011 og har forbedret sit årsresultat gennem hele omstruktureringsperioden. I 2014 er det planen, at egenkapitalforrentningen skal ligge på [mellem 18 og 28] %, hvilket synes at være et passende afkast under normale markedsvilkår i Letland. Dette ville svare til den historiske egenkapitalforrentning på 28 % i 2006 og på 20 % i 2007. Citadele bankas og koncernens kapitalprocenter ligger langt over minimumskravene ifølge lovgivningen. I lyset af bankens stabile forretningsmodel og Parex bankas tidligere resultater med hensyn til dens nøgleaktiviteter, mener Kommissionen ud fra de foreliggende oplysninger, at de fremlagte prognoser er realistiske.

(140) For det andet mener Kommissionen i lyset af centralbankens stresstest (se betragtning (45)), at Citadele banka vil kunne modstå et stressscenarie uden at have behov for yderligere støtte. Stressscenariet viser, at banken opfylder kapitalkravene i lovgivningen. Endvidere viser den følsomhedsanalyse, der er anvendt i stresstesten, at en meget svingende økonomi ikke bør bringe bankens rentabilitet i fare.

(141) For det tredje vil restriktioner på træk på indeståender ikke gælde for Citadele banka, og alle andre lovkrav vil blive opfyldt. Med hensyn til restriktioner på træk på indeståender har en stor del af de primære indskydere indvilliget i at beholde deres indeståender i banken i en vis periode efter ophævelsen af restriktionerne. Disse indeståender er blevet effektivt overført til Citadele banka (som vist i tabel 2). Endvidere hilser Kommissionen den foreslåede finansieringsmodel med lav risiko velkommen, som i høj grad afhænger af mere langfristet finansiering, hvorved der tages fat om den eksisterende løbetidskløft mellem passiver og aktiver.

(142) Endelig fremgår det af planen, at Citadele banka vil tilbagebetale statens likviditetsforanstaltninger inden den 31. december 2012, selv i det værst tænkelige scenarie. Dette fjerner den tvivl, Kommissionen rejste i betragtning 80 i beslutningen om at indlede proceduren, om at banken fortsat ville være afhængig af statens likviditet efter omstruktureringsperioden. Endvidere bemærker Kommissionen, at den kapital på 103 mio. LVL, som staten indskød i Citadele banka på datoen for opsplitningen, vil blive »indløst« i overensstemmelse med Letlands tilsagn om salget af Citadele banka inden den 31. december 2014 (se betragtning (76)).

(143) I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at Citadele bankas nye forretningsmodel er rentabel og bæredygtig på lang sigt. Derfor vil den omstrukturerede bank kunne konkurrere på markedet ved egen hjælp i overensstemmelse med de relevante lovkrav, og dens rentabilitet vil ikke være truet, selv ikke under stærkt ændrede rammebetingelser. Derfor mener Kommissionen, at Parex bankas omstruktureringsplan opfylder kravene i omstruktureringsmeddelelsen med hensyn til genoprettelse af bankens langsigtede rentabilitet.

(144) Ifølge afsnit 3 i omstruktureringsmeddelelsen skal banker og deres interessenter bidrage så meget som muligt til omstruktureringen for at begrænse støtten til et minimum samt begrænse konkurrencefordrejninger og »moral hazard«. Dette krav betyder, at banker skal bruge deres egne ressourcer til at finansiere omstruktureringen, f.eks. ved at sælge aktiver, mens interessenterne bør absorbere bankens tab, hvor det er muligt. Omstruktureringsstøtte er i henhold til afsnit 23 i omstruktureringsmeddelelsen begrænset til de omkostninger, der er nødvendige for at genoprette rentabiliteten.

(145) Den endelige omstruktureringsplan har i modsætning til den første plan, der blev indsendt den 11. maj 2009, et klart fokus og bevæger sig væk fra den udviklingsstrategi, der oprindeligt blev udstukket for Parex banka. Denne målrettede fremgangsmåde bidrog til at begrænse den nødvendige støtte. I denne forbindelse anses de foreslåede frasalg og nedsættelsen af Citadele bankas balance samt placeringen af Parex banka i […] alle for positive. Navnlig vil overskuddet fra salget af aktiverne finansiere en del af omstruktureringsomkostningerne og begrænse den nødvendige støtte. Kommissionen fremhæver, at de lettiske myndigheder har givet en detaljeret tidsplan for de planlagte frasalg og indvilliget i at udpege en tilsynsførende og en frasalgsadministrator for at sikre opfyldelse af tilsagnene. Endvidere bemærker Kommissionen med hensyn til bidraget til omstruktureringsomkostningerne gennem interne ressourcer genereret af banken, at banken gennemfører omfattende omkostningsbesparelser.

(146) Kommissionen finder, at de foranstaltninger, der allerede er gennemført, og dem, som Letland har givet tilsagn om, sikrer, at der bruges egne midler, og at indehaverne af privat kapital i Parex banka i tilstrækkeligt omfang bidrager til omstruktureringen.

(147) De tidligere majoritetsaktionærers byrde kan påvises ved Letlands overtagelse af alle deres aktier i Parex banka til en symbolsk pris på 2 LVL. De er blevet fjernet, og det kan derfor konkluderes, at de har taget deres del af ansvaret for Parex bankas situation. Ud over fjernelsen af de tidligere majoritetsaktionærer er minoritetsaktionærernes andele blevet udvandet betydeligt som følge af statens og EBRD's rekapitalisering af banken. Deres ejerskab er blevet udvandet fra 15,2 % til 3,7 %, og de vil forblive i Parex banka efter opsplitningen ([…]). Disse foranstaltninger sender et værdifuldt signal mod moral hazard.

(148) Endvidere vil de eksisterende aktionærers ansvarlige indskudskapital være efterstillede forpligtelser i Parex banka. Det vurderes ikke, at realiseringen af aktiverne i Parex banka i basisscenariet vil generere et tilstrækkeligt overskud til at dække mere end bankens privilegerede forpligtelser. Da den ansvarlige indskudskapital udløber i perioden 2015-2018, og staten vil kun støtte kapitalen i Parex banka […], samtidig med, at den modtager et tilstrækkeligt afkast for statens indlån, er det sandsynligt, at ejerne af den ansvarlige indskudskapital vil bære tabet på den kapital, de har investeret […].

(149) Moral hazard-problemet løses på passende vis gennem bankens tidligere kapitalejeres eget bidrag. Derfor indeholder Parex bankas omstruktureringsplan betingelser for passende byrdefordeling og eget bidrag til omstruktureringen. Den endelige omstruktureringsplan er derfor forenelig med afsnit 3 i omstruktureringsmeddelelsen.

(150) I afsnit 4 i omstruktureringsmeddelelsen kræves det, at omstruktureringsplanen indeholder foranstaltninger til begrænsning af konkurrencefordrejninger og sikring af en konkurrencedygtig banksektor. Endvidere bør disse foranstaltninger sikre, at statsstøtten ikke bruges til at finansiere konkurrencebegrænsende adfærd.

(151) Kommissionen mener, at den pakke foranstaltninger, der indgår i den endelige omstruktureringsplan, udgør en væsentlig forbedring i forhold til den oprindelige omstruktureringsplan, som besvarer de tvivlsspørgsmål, der rejses i beslutningen om at indlede proceduren. I lyset af de betydelige frasalg og markedstærskler samt bankens nedskæringer (se tabel 20) mener Kommissionen, at planen udgør en passende pakke af foranstaltninger, som vil bidrage til at opretholde lige konkurrencevilkår og konkurrencedygtige markeder. Den første strategi i den anmeldte plan, som var baseret på udvidelse af forretningen, og som der i beslutningen om at indlede proceduren blev sat store spørgsmålstegn ved, er blevet ændret, og den endelige omstruktureringsplan er baseret på en væsentlig reduktion af bankens størrelse med hensyn til både balancesum og markedsandele på nøglemarkederne. Tabel 20 Indskrænkning og reduktion af Citadele bankas tilstedeværelse på nøglemarkederne Aktiver i Citadele banka i forhold til Parex banka før krisen Citadele banka ved udgangen af omstruktureringsperioden, ultimo 2014 (inkl. vækst) Nedsættelse af markedsandelen på nøgleudlånsmarkederne ved udgangen af omstruktureringsperioden (inkl. vækst) Nedsættelse af markedsandelen på indlånsmarkederne (nøgleaktiviteter og formueforvaltningsaktiviteter) ved udgangen af omstruktureringsperioden (inkl. vækst) Efter opsplitningen: 44 % (samlede aktiver reduceres med 1,9 mia. EUR). Hvis frasalget af SNG-lån indregnes (ultimo […]): [35-50] % (samlede aktiver reduceres med [1,6-2,3] mia. EUR). [40-55] % (reduceres med [1,9-2,3] mia. EUR) Markedsandel før krisen på 11,7 % i forhold til [< 7] % i 2014 (underlagt loft): Markedstilstedeværelse reduceres med [50-60] % Markedsandel før krisen på 20 % (33) i forhold til [< 13] % (faldende til [< 10] % inden 2015): Markedstilstedeværelse reduceres med [55-65] %

(152) Omstruktureringen af banken omfatter en betydelig reduktion af bankens tilstedeværelse i nøglemarkedssegmenterne. For det første vil Citadele banka som konsekvens af gennemførelsen af omstruktureringsforanstaltninger reducere sine samlede aktiver med ca. 60 % og sin markedstilstedeværelse på alle nøglemarkeder med mere end 50 % i forhold til Parex banka før krisen. Bankens reducerede markedstilstedeværelse samt de planlagte frasalg vil frigøre de respektive markedssegmenter for konkurrenterne. For det andet, og som allerede nævnt i afsnit 2.5, vil Citadele banka enten blive solgt af Letland inden den 31. december 2014 eller af en frasalgsadministrator inden den 31. december 2015, og formueforvaltningsaktiviteterne vil blive solgt inden den […] (enten sammen med Citadele banka eller separat), hvilket vil give konkurrenter, som måske har lidt skade, mulighed for at byde på disse aktiviteter. Salget kan betragtes som en foranstaltning til begrænsning af konkurrencefordrejninger. (34)

(153) Foranstaltningerne til begrænsning af konkurrencefordrejninger vurderes at være tilstrækkelige, også på grund af den ret begrænsede absolutte størrelse af banken, som skal omstruktureres (ca. 2,2 mia. EUR). Efter omstruktureringen er det kun bankens nøgleaktiviteter, der vil være tilbage. De vigtigste vil være Citadele bankas tilstedeværelse i Letland, hvis marked allerede er temmelig koncentreret og domineret af en række udenlandske banker. (35) Citadele bankas markedsandel, som er underlagt en tærskel på ca. [4-7] % for lån og [7-10] % for indlån (se betragtning (77)), kan betragtes som en passende reduktion af potentielle konkurrencefordrejninger, når det sammenlignes med markedsandelen på 12 % af udlånsmarkedet og 20 % af indlånsmarkedet før krisen.

(154) Bankens tilstedeværelse på andre geografiske markeder er begrænset og vil blive underlagt tærskler for yderligere at begrænse potentielle konkurrencefordrejninger, så markedsandelene ikke overstiger [< 4] % på det litauiske udlåns- og indlånsmarked, [< 1,5] % på det estiske udlånsmarked og [< 2,5] % på det estiske indlånsmarked og [< 0,5] % på det svenske og tyske indlånsmarked (se betragtning (77) og (78)). Disse tærskler giver banken begrænset vækst på disse markeder, således at den kan diversificere sine finansieringskilder. Det er vanskeligt i Letlands nuværende makroøkonomiske situation at tiltrække ekstern finansiering. De samlede indlån fra lettiske borgere er væsentligt mindre end den samlede udlånsportefølje i denne medlemsstat. Bankens største konkurrenter modtager finansiering fra deres moderselskaber etableret i udlandet. Derfor accepteres det, at Citadele banka er nødt til at bevare noget af sit finansieringsgrundlag i udlandet (én afdeling i Sverige og én i Tyskland) for at diversificere sit finansieringsgrundlag. I lyset af bankens begrænsede tilstedeværelse på disse markeder og nødvendigheden af diversificeret finansiering for bankens rentabilitet, finder Kommissionen, at de aftalte tærskler på disse markeder er passende.

(155) Kommissionen hilser også forbuddet mod at reklamere med statsstøtten velkommen, hvilket forhindrer, at Citadele banka kan bruge støtten til konkurrencebegrænsende adfærd, og forbuddet mod køb, hvilket også sikrer, at statsstøtten ikke bruges til at overtage konkurrenter. Endvidere vil Citadele banka ikke øge antallet af afdelinger.

(156) Efter opsplitningen vil Parex banka og dens datterselskaber være […] i sin levetid, som forventes at være otte år. Denne periode vurderes at være passende for at kunne gennemføre procedurer for inddrivelse af aktier og frasalg af aktiver, samtidig med at man undgår et brandudsalg.

(157) Selv om Parex banka vil beholde sin banklicens, vil hverken banken eller dens datterselskaber få tilladelse til at udføre andre aktiviteter end dem, der er nødvendige for at forvalte og sælge de tildelte aktiver. Parex banka vil navnlig ophøre med at oprette nye lån og modtage indlån fra offentligheden (se betragtning (84) og (85)). Endvidere vil den udfase eller sælge sine leasingaktiviteter inden den […].

(158) Letland har givet tilsagn om at begrænse den yderligere kapital i forhold til tid ([…]) og beløb (op til 218,7 mio. LVL) (se ovenstående betragtning (87)).

(159) I lyset af ovenstående mener Kommissionen, at støtten til Parex banka (efter opsplitningen) er begrænset til det minimumsbeløb, der er nødvendigt for […], hvorfor uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger undgås.

(160) Foranstaltningernes omfang og art, navnlig de betydelige nedskæringer og reduktionen af markedstilstedeværelsen kombineret med det foreslåede salg inden for en rimelig tidshorisont af Citadele banka og Parex banka, er således tilstrækkelige og passende til at undgå uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger. Desuden vil omfanget af omstruktureringen kombineret med salget af Citadele banka være tilstrækkelig til at kompensere for de konkurrencefordrejninger, som eventuelt vil følge af potentielt utilstrækkeligt afkast og utilstrækkelig tilbagebetaling.

(161) I afsnit 46 i omstruktureringsmeddelelsen kræves det, at medlemsstaten fremsender periodiske detaljerede rapporter, for at Kommissionen kan kontrollere, at omstruktureringsplanen gennemføres korrekt. Derfor gav de lettiske myndigheder tilsagn om hver sjette måned fra datoen for denne afgørelse at fremsende sådanne rapporter til Kommissionen for både Citadele banka og Parex banka.

(162) Letland har givet tilsagn om at udpege en tilsynsførende, som skal føre tilsyn med opfyldelsen af tilsagnene og fremsende rapporter til Kommissionen.

(163) Kommissionen mener, at Parex bankas omstruktureringsplan, som er beskrevet i punkt 2 i denne afgørelse, er forenelig med EUF-traktatens artikel 107, stk. 3, litra b), og opfylder kravene i omstruktureringsmeddelelsen med hensyn til rentabilitet, byrdefordeling og foranstaltninger til afhjælpning af konkurrencefordrejninger.

(164) Letland har undtagelsesvist accepteret, at denne afgørelse vedtages på engelsk —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

Under henvisning til omstruktureringsplanen og Republikken Letlands tilsagn anses den omstruktureringsstøtte, som Letland yder AS Parex banka og AS Citadele banka, for at være forenelig med det indre marked i medfør af artikel 107, stk. 3, litra b), i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde.

Artikel 2

Denne afgørelse er rettet til Republikken Letland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. september 2010. På Kommissionens vegne Joaquín ALMUNIA Næstformand

(1) EUT C 239 af 6.10.2009, s. 11.

(2) Kommissionens beslutning af 24. november 2008 i sag NN68/2008, Støtteforanstaltninger for JSC Parex Banka, EUT C 147 af 27.6.2009, s. 1.

(3) Kommissionens beslutning af 11. februar 2009 i sag NN 3/2009, Ændringer til støtteforanstaltningerne for JSC Parex Banka, EUT C 147 af 27.6.2009, s. 2.

(4) Kommissionens beslutning af 11. maj 2009 i sag N 189/2009, Ændringer til støtteforanstaltningerne for JSC Parex Banka, EUT C 176 af 29.7.2007, s. 3.

(5) Kommissionens beslutning af 29. juli 2009 i sag C 26/2009 (ex N 289/2998), Omstruktureringsstøtte til JSC Parex Banka, EUT C 239 af 6.10.2009, s. 11.

(6) Ifølge sammenslutningen af lettiske forretningsbanker er de største banker i Letland efter markedsandele (baseret på tal fra slutningen af 2009) følgende: 1. Swedbank 23,0 %; 2. SEB banka 13,7 %; 3. Parex banka n/a; 4. Nordea Bank Finland, Letland-afdelingen, 10,7 %; 5. DnB NORD Banka 8,7 %; 6. Latvian Mortgage and Land Bank 4,8 %; 7. Rietumu Banka 4,6 %; 8. Aizkraukles banka 4,5 %; 9. UniCredit Bank 3,7 %; 10. Latvijas Krājbanka 2,4 %. (Ifølge den lettiske bankforening fremsendte Parex banka ikke nogen data. Dens placering er baseret på tal fra slutningen af 2009).

(7) Efter rekapitaliseringen, som blev godkendt som redningsstøtte, øgede Letland sin andel i Parex banka til ca. 95 %.

(8) Den 28. februar 2010 ejede Letland gennem privatiseringsagenturet 76,63 % af den indbetalte kapital med 71,74 % af stemmerettighederne.

(9) Med »på koncernniveau« forstås Parex banka-virksomhedsgruppen, bestående af et moderselskab, Parex banka, og dets datterselskaber.

(10) Se første, anden og tredje redningsbeslutning.

(11) I beslutningen om at indlede proceduren samt i nogle af de lettiske myndigheders meddelelser bliver »formueforvaltning« kaldt »privat kapitalforvaltning« (se også fodnote 18).

(12) Dele af denne tekst er blevet slettet for ikke at afsløre fortrolige oplysninger. Disse oplysninger er angivet med en række prikker i kantede parenteser eller et interval for at angive en ikke-fortrolig omtrentlig talværdi.

(13) Investeringen i Litauen blev overført ved dagens slutning den 1. august 2010, mens investeringen i AP Anlage & Privatbank AG og indeståender i den tyske afdeling skal overføres fra Parex banka til Citadele banka før den 31. december 2010.

(14) Med undtagelse af lånet til Parex bankas datterselskab SIA Rigas Pirma Garaza (ejer af bygningen, som huser Parex bankas hovedkvarter) på […] mio. LVL.

(15) Som beskrevet i omstruktureringsplanen af 31. marts, som ændret den 7. juli 2010.

(16) De viste tal for Citadele banka og Parex banka efter opsplitningen stammer fra de lettiske myndigheders skrivelse af 18. august 2010 og omfatter ikke overførslen af investeringen i Litauen, i AP Anlage & Privatbank AG og indeståender i den tyske afdeling fra Parex banka til Citadele banka.

Differencen mellem Parex bankas balanceværdi før og efter opsplitningen er forklaret ved den delvise nedskrivning af det udskudte skatteaktiv samt lavere lovpligtige reserver til kapitaliseringen af statens indlån.

(17) Som beskrevet i skrivelsen af 27. august 2010, er Citadele bankas egenkapital faldet med 4,9 mio. LVL fra den udstedte aktiekapital på 103 mio. LVL som følge af overførslen af en negativ opskrivningsreserve til finansielle aktiver disponible for salg.

(18) Se også fodnote 2 og 12.

(19) Formueforvaltningsaktiviteten omfatter den private kapitalforvaltningssektor i Citadele banka, formueforvaltningsdatterselskaber og AP Anlage & Privatbank AG, Schweiz.

(20) Årsagen til den relativt høje egenkapitalforrentning er, at egenkapitalgrundlaget i det værst tænkelige scenarie er lavere som følge af tab, som reducerer kapitalgrundlaget i de foregående år.

(21) Se første og anden redningsbeslutning.

(22) Statens finansieringsomkostninger for EUR-indlån vil blive fastsat som summen af den korte variable basisrente, som svarer til EURIBOR/EUR mid-swap-renten for de respektive løbetider, og den faste margen beregnes som den gennemsnitlige vægtede kreditrisikomargen over EURIBOR/mid-swap-referencerenten for statskassens lån i forhold til det foregående kalenderhalvår, som repræsenterer den centrale regerings faktiske finansieringsomkostninger. For LVL-indlån vil de blive fastsat som afkastet på de senest udstedte nationale statsgældsbeviser eller statsobligationer. Under alle omstændigheder kan den faste margen ikke være mindre end for bankens seneste offentlige lån: obligationsudstedelser og/eller syndikerede lån gennemført af banken på penge- og kapitalmarkederne (i øjeblikket 3,5 % baseret på den oprindelige marginal over den toårige EUR mid-swap-rente for de obligationer, banken udsteder).

(23) Se den anden redningsbeslutning, betragtning 15.

(24) Se den anden redningsbeslutning, betragtning 38, og den tredje redningsbeslutning, betragtning 13.

(25) Det litauiske datterselskab i Citadele banka.

(26) Se fodnote 14.

(27) Som ændret ved anden og tredje redningsbeslutning.

(28) Se meddelelse fra Kommissionen — Statsstøttereglernes anvendelse på foranstaltninger truffet over for pengeinstitutter i forbindelse med den aktuelle globale finanskrise, EUT C 270 af 25.10.2008, s. 8, meddelelse fra Kommissionen — Rekapitalisering af pengeinstitutter under den aktuelle finanskrise: Støttens begrænsning til det nødvendige minimum og sikkerhedsforanstaltninger mod uforholdsmæssige konkurrencefordrejninger, EUT C 10 af 15.1.2009, s. 2, og meddelelse fra Kommissionen om behandlingen af værdiforringede aktiver i Fællesskabets banksektor, EUT C 72, s. 26.3.2009, s. 1.

(29) EUT C 244 af 1.10.2004, s. 2.

(30) EUT C 195 af 19.8.2009, s. 9.

(31) EUT C 72 af 26.3.2009, s. 1.

(32) Se f.eks. Kommissionens beslutning af 28. oktober 2009 om Det Forenede Kongeriges statsstøtte C 14/08 (ex NN 1/2008) til fordel for Northern Rock, EUT L 112 af 5.5.2010, s. 38.

(33) Pr. 30. april 2008.

(34) Se Kommissionens beslutning af 21. oktober 2008 i C 10/2008, IKB, EUT L 278 af 23.10.2009, s. 32, betragtning 113, Kommissionens beslutning af 3. december 2008 i NN 42/2008, NN 46/2008 og NN/53/A/2008, Fortis Banque & Fortis Banque Luxembourg, betragtning 95, Kommissionens beslutning af 9. juli 2009 i N 344/2009 og N 380/2009, Kaupthing Luxembourg, betragtning 79, Kommissionens afgørelse af 25. januar 2010 i NN 19/2009, Dunfermline, betragtning 126 og 130, og Kommissionens beslutning af 28. oktober 2009 i sag C 14/2008 (ex NN 1/2008), Omstruktureringsstøtte til Northern Rock, EUT L 112 af 5.5.2010, betragtning 162.

(35) Swedbank og SEB står alene for 36 % af markedet. Sammen med Nordea og DnB Nord har de 56 % af bankaktiverne og 63 % af lånene. Kun indlånsmarkedet synes at være mindre koncentreret, idet disse fire banker står for 37 %. Se også fodnote 6.