Rådets forordning (EF) nr. 1967/2006 
af 21. december 2006 
om forvaltningsforanstaltninger til bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet, 
om ændring af forordning (EØF) nr. 2847/93 og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1626/94 
RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR – 
under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 37, 
under henvisning til forslag fra Kommissionen, under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet, og 
ud fra følgende betragtninger: 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/11
(1) Rådets forordning (EF) nr. 2371/2002 af 20. december 2002 om bevarelse og bæredygtig 
udnyttelse af fiskeressourcerne som led i den fælles fiskeripolitik1 gælder for Middelhavet. 
(2) Rådet har ved afgørelse 98/392/EF2 indgået De Forenede Nationers havretskonvention, der 
indeholder visse principper og regler for bevarelse og forvaltning af de levende ressourcer i 
det åbne hav. I henhold til denne konventions bestemmelser bestræber Fællesskabet sig på 
at koordinere forvaltning og bevarelse af de levende akvatiske ressourcer med andre kyst-
stater 
(3) Ifølge afgørelse 98/416/EF3 er Fællesskabet kontraherende part i aftalen om Den 
Almindelige Kommission for Fiskeri i Middelhavet (i det følgende benævnt "GFCM"). GFCM-aftalen udgør en ramme for regionalt samarbejde om bevarelse og forvaltning af 
Middelhavets marine ressourcer, idet der vedtages henstillinger på det af aftalen dækkede 
område, der bliver bindende for de kontraherende parter. 
(4) De biologiske, sociale og økonomiske kendetegn ved fiskerierne i Middelhavet kræver, at 
Fællesskabet skaber en særlig forvaltningsramme. 
                                                
 
1 EFT L 358 af 31.12.2002, s. 59. 
2 EFT L 179 af 23.6.1998, s. 1. 
3 EFT L 190 af 4.7.1998, s. 34. L 409/12 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
(5) Fællesskabet har forpligtet sig til at anvende forsigtighedsprincippet ved at træffe 
foranstaltninger til beskyttelse og bevarelse af de levende akvatiske ressourcer og marine 
økosystemer og til at sørge for, at de udnyttes på en bæredygtig måde. 
(6) Forvaltningsordningen i denne forordning omfatter aktiviteter i forbindelse med fiskeri i 
Middelhavet, der udføres af EF-fartøjer både i EF-farvande og internationale farvande, af 
tredjelandsfartøjer i medlemsstaternes fiskerizoner og af EU-borgere på åbent hav i 
Middelhavet. 
(7) For ikke at hæmme den videnskabelige forskning bør denne forordning ikke anvendes på 
fiskeri i forskningsøjemed. 
(8) Der bør skabes en effektiv forvaltningsramme med en hensigtsmæssig ansvarsfordeling 
mellem Fællesskabet og medlemsstaterne. 
(9) Den strenge beskyttelse af visse marine arter, der allerede gives gennem Rådets direktiv 
92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter1, og som 
gælder for farvande under medlemsstaternes højhedsområde, bør også gælde for det åbne 
hav i Middelhavet. 
                                                 
1 EFT L 206 af 22.07.1992, s. 7. Senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets 
forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1). 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/13
(10) Rådets afgørelse 1999/800/EF af 22. oktober 1999 om indgåelse af protokollen om særligt 
beskyttede områder og den biologiske mangfoldighed i Middelhavet samt om godkendelse 
af bilagene til denne protokol (Barcelona-konventionen)1 indeholder, ud over 
bestemmelserne om beskyttelse af områder af betydning for Middelhavet, bestemmelser om, at der skal udarbejdes lister over truede og sårbare arter og arter, hvis udnyttelse er 
reguleret. 
(11) For at tage højde for den nye videnskabelige rådgivning bør der vedtages nye tekniske 
foranstaltninger til afløsning af dem, der er fastlagt i Rådets forordning (EF) nr. 1626/94 af 27. juni 1994 om tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i 
Middelhavet
2. Der bør også tages hensyn til hovedpunkterne i handlingsplanen for 
bevarelse og bæredygtig udnyttelse af fiskeressourcerne i Middelhavet som led i den fælles fiskeripolitik. 
(12) Forordning (EF) nr. 1626/94 bør derfor ophæves. 
(13) Massive fangster af marine organismer, der ikke opfylder mindstemålene, bør undgås. Det 
er derfor nødvendigt at beskytte visse områder med høj koncentration af unge individer 
under hensyntagen til de lokale biologiske forhold. 
                                                
 
1 EFT L 322 af 14.12.1999, s. 1. 
2 EFT L 171 af 6.7.1994, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 813/2004 
 (EUT L 185 af 24.5.2004, s. 1). L 409/14 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
(14) Der bør indføres forbud mod eller skærpede regler for anvendelse af fiskeredskaber, der i 
for høj grad er skadelige for havmiljøet eller fører til nedfiskning af bestemte bestande. 
(15) For at undgå yderligere stigninger i antallet af døde unge individer og for markant at 
reducere udsmid fra fiskerfartøjer af døde marine organismer bør der fastsættes 
bestemmelser om øgede maske- og krogstørrelser for trawl, bundsatte garn i bred forstand 
og langliner, der anvendes til fiskeri efter bestemte arter af marine organismer, og om 
tvungen brug af kvadratmaskede net. 
(16) Til brug i en overgangsperiode før maskestørrelsen øges for bundtrawl, bør der fastlægges 
nogle specifikationer for tilrigning af trawl, der vil gøre den for øjeblikket anvendte maskestørrelse mere selektiv. 
(17) Forvaltningen af fiskeriindsatsen bør være det vigtigste middel til at opnå et bæredygtigt 
fiskeri i Middelhavet. Det er derfor relevant at fastlægge dimensionerne for de vigtigste 
former for passive fiskeredskaber for at begrænse en af de faktorer, der har indflydelse på 
fiskeriindsatsen. 
(18) Dele af kystzonen bør forbeholdes selektive fiskeredskaber, der anvendes af fiskere, der 
driver fiskeri i mindre målestok, for at beskytte opvækstområder og følsomme naturtyper 
og gøre fiskeriet i Middelhavet mere socialt bæredygtigt. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/15
(19) Der bør fastsættes mindstemål for visse marine organismer både for at udnytte dem bedre 
og for at fastlægge standarder, der kan danne grundlag for den enkelte medlemsstats 
forvaltningsordning for kystfiskeriet. Til det formål bør visse fiskeredskabers selektivitet 
så vidt muligt svare til det mindstemål, der er fastsat for en bestemt art eller gruppe af 
arter, der fanges med det pågældende redskab. 
(20) For ikke at hindre bestandsophjælpning eller omplantning af fiskebestande og andre 
marine organismer bør aktiviteter, der er nødvendige herfor, være tilladt, medmindre de bringer de pågældende arters bæredygtighed i fare. 
(21) Da rekreativt fiskeri er af stor betydning i Middelhavet, er det nødvendigt at sørge for, at 
det foregår på en måde, der ikke griber forstyrrende ind i erhvervsfiskeriet, som er 
forenelig med en bæredygtig udnyttelse af de levende akvatiske ressourcer, og som er i 
overensstemmelse med Fællesskabets forpligtelser over for regionale fiskeriorganisationer. 
(22) I betragtning af de særlige kendetegn ved mange fiskerier i Middelhavet, der er begrænset 
til bestemte geografiske delområder, og traditionen for at forvalte fiskeriindsatsen lokalt, 
bør der være mulighed for at opstille EF-forvaltningsplaner og nationale 
forvaltningsplaner, der specielt kombinerer indsatsforvaltning med tekniske 
foranstaltninger. L 409/16 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
(23) For at sikre en effektiv kontrol med fiskeriaktiviteterne bør der træffes visse specifikke 
foranstaltninger, der supplerer eller skærper dem, der er fastsat ved Rådets forordning 
(EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles 
fiskeripolitik1. Der er især behov for at nedsætte den nuværende grænse på 50 kg levende 
vægt for alle andre arter end stærkt vandrende arter og små pelagiske arter, der fanges i Middelhavet og skal registreres i logbogen. 
(24) Da EF-fiskeriet tegner sig for over 75% af fangsterne af sværdfisk i Middelhavet, bør der 
fastlægges forvaltningsforanstaltninger. For at sikre, at disse foranstaltninger er effektive, bør de tekniske bevarelsesforanstaltninger for visse bestande af stærkt vandrende fiskearter 
komme fra de kompetente regionale fiskeriorganisationer. Kommissionen bør derfor om 
nødvendigt forelægge GFCM og Den Internationale Kommission for Bevarelse af Tun-
fiskebestanden i Atlanterhavet (ICCAT) passende forslag. Hvis der ikke opnås enighed 
inden for et nærmere bestemt tidsrum, vil det ikke forhindre EU i at vedtage 
foranstaltninger med henblik herpå, indtil der er opnået endelig enighed på multilateral 
basis. 
                                                
 
1 EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 768/2005 (EUT L 128 
af 21.5.2005, s. 1). 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/17
(25) Der er ved forordning (EF) nr. 813/2004 indført specifikke bestemmelser for fiskeriet i 
farvandene omkring Malta i overensstemmelse med tiltrædelsesakten, særlig artikel 21 og 
bilag III. Det er hensigtsmæssigt at fastholde disse bestemmelser. 
(26) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i 
overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af 
de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges 
Kommissionen1. 
(27) Ændringer til bilagene til denne forordning bør også vedtages i overensstemmelse med 
afgørelse 1999/468/EF – 
UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING: 
                                                 
1 EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23. Ændret ved afgørelse 2006/512/EF (EUT L 200 af 
22.7.2006, s. 11). L 409/18 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
Kapitel I 
Anvendelsesområde og definitioner 
Artikel 1 
Anvendelsesområde 
1. Denne forordning finder anvendelse på: 
a) bevarelse, forvaltning og udnyttelse af levende akvatiske ressourcer, for så vidt disse 
aktiviteter udøves 
i) i de farvande i Middelhavet, der ligger øst for 5° 36’ V (i det følgende benævnt 
"Middelhavet"), og som hører under medlemsstaternes højhedsområde eller 
jurisdiktion 
ii) af EF-fiskerfartøjer i Middelhavet uden for de farvande, der er nævnt i nr. i) 
iii) af medlemsstaternes borgere, uden at dette indskrænker flagstatens primære 
ansvar, i Middelhavet uden for de farvande, der er nævnt i nr. i), og 
b) markedsføring af fiskevarer fremstillet af organismer, der er fanget i Middelhavet. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/19
2. Denne forordning gælder ikke for fiskeriaktiviteter, der udelukkende udøves med henblik 
på videnskabelige undersøgelser, som udføres med tilladelse fra den eller de pågældende 
medlemsstater og under dennes eller disses myndighed. 
Artikel 2  
Definitioner 
I denne forordning forstås ved: 
1) "trukne redskaber": fiskeredskaber, bortset fra slæbeliner, der enten trækkes ved hjælp af 
fartøjets maskineffekt eller indhales ved hjælp af spil, mens fartøjet ligger for anker eller 
sejler langsomt, herunder navnlig trukne netredskaber og skrabere 
a) "trukne netredskaber": trawl, vod brugt fra fartøj og strandvod 
i) "trawl": net, der aktivt trækkes af fartøjets hovedmaskine, og som består af en 
kegle- eller pyramideformet krop (trawlkrop), der bagtil er lukket af en 
fangstpose. Nettet kan udvides i åbningen ved hjælp af vinger eller være 
monteret på en fast ramme. Nettet udspiles i bredden ved hjælp af skovle eller 
ved hjælp af en bom eller ramme, der kan have forskellig form og størrelse. 
Sådanne net kan enten trækkes hen over bunden (bundtrawl) eller midt i 
vandsøjlen (flydetrawl) L 409/20 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
ii) "vod brugt fra fartøj": omslutningsnet og vod, der udsættes og trækkes ved 
hjælp af tov og spil fra et sejlende eller forankret fartøj og ikke trækkes af 
fartøjets hovedmaskine, bestående af to sidevinger og en skeformet pose i 
midten eller en pose bagtil. Det kan anvendes overalt i vandsøjlen lige fra 
overfladen til bunden alt efter målart 
iii) "strandvod": omslutningsnet og vod, der sættes fra et fartøj og indhales fra 
kysten 
b) "skrabere": redskaber, der enten aktivt trækkes af et fartøjs hovedmaskine 
(fartøjstrukken skraber) eller hales op ved hjælp af et motoriseret spil fra et forankret fartøj (mekaniseret skraber) med henblik på fangst af toskallede bløddyr, havsnegle 
eller svampe, og som består af en netpose eller metalkurv opspændt på en solid 
ramme eller stang, der kan have forskellig størrelse eller form, og hvis underside kan 
være forsynet med et skrabeblad, der enten kan være afrundet, skarpt eller forsynet 
med tænder og også kan være forsynet med glidere og depressorer. Nogle skrabere er 
forsynet med hydraulisk udstyr (hydrauliske skrabere). Skrabere, der trækkes op ved 
håndkraft eller ved hjælp af et håndspil i kystnære farvande med eller uden et fartøj 
med henblik på fangst af toskallede bløddyr, havsnegle eller svampe (håndskrabere), 
betragtes ikke som trukne redskaber i denne forordning. 
2) "område, der er beskyttet mod fiskeri": et geografisk afgrænset havområde, hvor alt fiskeri 
eller visse former for fiskeri er midlertidigt eller permanent forbudt eller begrænset for 
bedre at udnytte og bevare de levende akvatiske ressourcer eller for bedre at beskytte de 
marine økosystemer 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/21
3) "bundsat garn i bred forstand": toggegarn, bundsat garn eller kombineret bundsat garn  
a) "toggegarn": garn med to eller flere vægge, der er ophængt parallelt på en enkelt 
overtælle, og som er fastgjort eller kan fastgøres i havbunden 
b) "bundsat garn": net bestående af enkeltlaget garn, der holdes lodret i vandet ved 
hjælp af flåd og synk, og som er fastgjort eller kan fastgøres i havbunden, så det kan 
holdes på plads enten tæt på havbunden eller flydende i vandsøjlen 
c) "kombineret bundsat garn": bundsat garn kombineret med et toggegarn, der udgør 
den nederste del L 409/22 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
4) "omslutningsnet": net til fangst af fisk ved indeslutning fra siden og fra neden. De kan 
være med eller uden snurpewire 
a) "snurpenot": omslutningsnet, der trækkes sammen i bunden ved hjælp af en 
snurpewire, der løber igennem en række ringe langs med undertællen og gør det 
muligt at trække noten sammen og lukke den. Snurpenot kan anvendes til fangst af 
små pelagiske arter, store pelagiske arter eller demersale arter 
5) "fælder": fiskeredskaber, der er fastgjort til eller lægges ud på bunden, og som fungerer 
som en fælde for marine arter. De er konstrueret som kurv, tejne, tønde eller bur, og består i de fleste tilfælde af en stiv eller halvstiv ramme lavet af forskelligt materiale (træ, 
fletværk, metalstænger, trådnet, osv.), som kan være omsluttet af net. De har en eller flere 
tragter eller åbninger med glatte ender, der tillader arter at komme ind i det indre kammer. 
De kan anvendes alene eller i grupper. Når de anvendes i grupper, er der på en hovedline 
monteret talrige fælder på tavser af forskellig længde og med forskellig afstand afhængigt 
af målarter 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/23
6) "langliner": fiskeredskaber, der består en hovedline med talrige kroge monteret på tavser 
(forfang) af forskellig længde og med forskellig afstand afhængigt af målarter. De kan 
anvendes enten lodret eller vandret i forhold til havoverfladen; de kan sættes enten på eller 
nær ved havbunden (faststående langliner) eller midt i vandsøjlen eller nær overfladen 
(flydende langliner) 
7) "kroge": et bøjet, skarpt stykke stålwire sædvanligvis med modhager. Spidsen af krogen 
kan enten være lige eller endog bukket om og drejet; skaftet kan være af forskellig længde og form, og tværsnittet kan være rundt (regelmæssigt) eller fladt (udhamret). Krogens 
samlede længde måles som skaftets maksimale samlede længde målt fra den ende af 
krogen, der bruges til at fastgøre linen og normalt har form som et øje, til bøjningens 
højeste punkt. Krogens bredde er den største horisontale afstand målt fra skaftets yderside 
til modhagens yderside 
8) "rekreativt fiskeri": fiskeri, hvor de levende akvatiske ressourcer udnyttes i rekreativt eller 
sportsligt øjemed L 409/24 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
9) "indretninger, der tiltrækker fisk (FAD)": hjælpemidler, der flyder på havoverfladen og 
tiltrækker ungfisk eller voksne fisk af stærkt vandrende arter 
10) "andreaskors": en grab, der med en saksebevægelse anvendes til fiskeri af enten toskallede 
bløddyr af arten Pinna nobilis  eller ædelkoral fra havbunden 
11) "havgræseng": et område, hvor havbunden er karakteriseret ved en dominerende forekomst 
af frøplanter, eller hvor der har været en sådan vegetation, og der er behov for en 
genopretningsindsats. Havgræs er en fællesbetegnelse for arterne Posidonia oceanica , 
Cymodocea nodosa , Zostera marina  og Zostera nolti  
12) "korallin naturtype": et område, hvor havbunden er karakteriseret ved en dominerende 
forekomst af et specifikt biologisk samfund betegnet "korallint", eller hvor der har 
eksisteret et sådant samfund, og der er behov for en genopretningsindsats. Korallint 
samfund er en fællesbetegnelse for en meget kompleks biogen struktur dannet af kalklag, 
der sidder fast på et forud eksisterende klippeunderlag eller hårdt underlag, og som 
stammer fra aktiviteten hos kalkinkrusterede kalkrødalger eller dyriske organismer såsom 
Porifera (svampe), ascidier (søpunge), cnidarier (polypdyr) (hornkoraller, søvifter osv.), 
bryozoer (mosdyr), Serpulidae, annelider (ledorme) tillige med andre kalkbindende 
organismer 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/25
13) "maërl-eng": et område, hvor havbunden er karakteriseret ved en dominerende forekomst 
af et specifikt biologisk samfund betegnet "maërl", eller hvor der har eksisteret et sådant 
samfund, og der er behov for en genopretningsindsats. Maërl er en fællesbetegnelse for en 
biogen struktur dannet af flere forskellige kalkrødalgearter (Corallinaceae), der har hårde 
kalciumskeletter og vokser som løstliggende, fritlevende, grenede, kvistlignende eller 
knoldformede kalkrødalger på havbunden, hvor de danner ophobninger i fordybninger i 
mudder- eller sandbunde. Maërl-enge består normalt af en eller flere rødalger, navnlig arterne Lithothamnion coralloides  og Phymatolithon calcareum  
14) "direkte udsætning": aktivitet, der består i at udsætte udvalgte arter af vildtlevende dyr i 
farvande, hvor de forekommer naturligt, med henblik på at udnytte den naturlige produk-
tion i vandmiljøet til en forøgelse af det antal individer, der kan fiskes, og/eller en 
forøgelse af den naturlige rekruttering. 
15) "omplantning": proces, hvor mennesker med forsæt transporterer og udsætter en art i 
områder med etablerede populationer og uafbrudt genetisk flow, hvor dette forekommer 
16) "ikke naturligt hjemmehørende art": art, der har sit historisk kendte naturlige 
udbredelsesområde uden for det område, der har interesse 
17) "indførelse": proces, hvor mennesker med forsæt flytter og udsætter en ikke naturligt 
hjemmehørende art i et område uden for denne arts historisk kendte naturlige 
udbredelsesområde. L 409/26 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
Kapitel II 
Beskyttede arter og habitater 
Artikel 3 
Beskyttede arter 
1. Det er forbudt forsætligt at fange, opbevare om bord, omlade eller lande de marine arter, 
der er nævnt i bilag IV til direktiv 92/43/EØF, bortset fra fravigelser i henhold til artikel 16 
i samme direktiv. 
2. Uanset stk. 1 er det tilladt at opbevare om bord, omlade eller lande fisk af de marine arter, 
der er nævnt i stk. 1, og som er fanget uforsætligt, hvis denne aktivitet er nødvendig som hjælp til genopbygning af individuelle bestande, og under forudsætning af, at den berørte 
nationale myndighed er blevet behørigt informeret i forvejen. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/27
Artikel 4 
Beskyttede habitater 
1. Det er forbudt at anvende trawl, skrabere, snurpenot, vod brugt fra fartøj, strandvod eller 
lignende redskaber til fiskeri hen over havgræsenge af især Posidonia oceanica  eller af 
andre marine frøplanter. 
Uanset første afsnit kan snurpenot, vod brugt fra fartøj eller lignende redskaber, hvis 
samlede højde og adfærd i forbindelse med fiskeriaktiviteter indebærer, at snurpewiren, blylinen og indhalingstovene ikke rører havgræsengen, tillades som led i 
forvaltningsplaner, jf. enten artikel 18 eller artikel 19. 
2. Det er forbudt at anvende trawl, skrabere, strandvod eller lignende redskaber hen over 
koralline naturtyper og maërl-enge. 
3. Det er forbudt at anvende trukne skrabere og trawl på dybder på mere end 1 000 m. L 409/28 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
4. Forbuddene i henhold til stk. 1, første afsnit, og stk. 2 finder fra datoen for denne 
forordnings ikrafttræden anvendelse i alle Natura 2000-områder, alle særligt beskyttede 
områder og alle særligt beskyttede områder af betydning for Middelhavet (SPAMI), der er 
blevet udpeget til bevaring af disse naturtyper i henhold til enten direktiv 92/43/EØF eller 
afgørelse 1999/800/EF. 
5. Uanset stk. 1, første afsnit, kan fiskeri fra fartøjer med en længde overalt på mindre end 
eller lig med 12 m og en motoreffekt på mindre end eller lig med 85 kW med bundtrukne redskaber, der traditionelt udføres på Posidonia-bevoksninger, med Kommissionens 
tilladelse i overensstemmelse med proceduren i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) 
nr. 2371/2002 fortsætte på følgende betingelser:
 
i) De pågældende fiskeriaktiviteter reguleres gennem en forvaltningsplan som 
omhandlet i artikel 19. 
ii) De pågældende fiskeriaktiviteter må ikke berøre mere end 33% af det område, der er 
dækket af havgræsenge af Posidonia oceanica  inden for det område, der er omfattet 
af forvaltningsplanen. 
iii) De pågældende fiskeriaktiviteter må ikke berøre mere end 10% af havgræsengene i 
de pågældende medlemsstaters territorialfarvande. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/29
De fiskeriaktiviteter, der tillades i medfør af dette stykke, skal: 
a) opfylde kravene i artikel 8, stk. 1, litra h), artikel 9, stk. 3, nr. 2, og artikel 23 
b) være reguleret, så det sikres, at fangsterne af de arter, der er nævnt i bilag III, er 
minimale. Artikel 9, stk. 3, nr. 1, finder dog ikke anvendelse. 
Når et fiskerfartøj, der driver fiskeri efter bestemmelserne i dette stykke, trækkes ud af 
flåden med offentlige midler, skal den særlige tilladelse til at udføre dette fiskeri inddrages 
og må ikke udstedes på ny. 
De pågældende medlemsstater udarbejder en overvågningsplan og aflægger hvert tredje år 
efter denne forordnings ikrafttræden en rapport til Kommissionen om situationen med 
hensyn til de Posidonia oceanica -havgræsenge, der er berørt af aktiviteter med bundtrukne 
redskaber, samt listen over fiskerfartøjer med tilladelse. Den første rapport forelægges Kommissionen inden den 31. juli 2009. 
6. Medlemsstaterne tager passende skridt til at sikre, at der indsamles videnskabelig 
information, med henblik på identifikation og kortlægning af de naturtyper, der skal 
beskyttes i henhold til denne artikel. L 409/30 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
Kapitel III 
Områder, der er beskyttet mod fiskeri 
Artikel 5 
Informationsprocedure for oprettelse af  
områder, der er beskyttet mod fiskeri 
Medlemsstaterne sender første gang inden den 31. december 2007 Kommissionen oplysninger af 
relevans for etablering af områder, der er beskyttet mod fiskeri, og for eventuelle forvaltningsforanstaltninger i disse områder, både i farvande under deres jurisdiktion og udenfor, 
hvor beskyttelsen af opvækstområder, gydeområder eller maritime økosystemer mod skadelige 
virkninger af fiskeri kræver særlige foranstaltninger. 
Artikel 6 
Områder, der er EF-beskyttet mod fiskeri 
1. Ud fra de oplysninger, der er indgivet i henhold til artikel 5, og alle andre relevante 
oplysninger med samme formål udpeger Rådet senest to år efter vedtagelsen af denne 
forordning områder, der er beskyttet mod fiskeri, og som hovedsagelig ligger uden for 
medlemsstaternes territorialfarvande, for så vidt angår fiskeriaktiviteter, der er forbudt eller 
tilladt i disse områder. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/31
2. Rådet kan efterfølgende udpege andre områder, der skal beskyttes mod fiskeri, eller ændre 
afgrænsnings- og forvaltningsreglerne heri ud fra nye relevante videnskabelige 
oplysninger. 
3. Medlemsstaterne og Kommissionen træffer passende foranstaltninger til at sikre 
tilstrækkelig indsamling af videnskabelige oplysninger med henblik på videnskabelig 
udpegning og kortlægning af områder, der skal beskyttes i henhold til denne artikel. 
Artikel 7 
Nationale områder, der er beskyttet mod fiskeri 
1. Senest to år efter vedtagelsen af denne forordning og på grundlag af oplysninger indgivet i 
henhold til artikel 5 udpeger medlemsstaterne ud over de områder beskyttet mod fiskeri, der allerede var etableret ved denne forordnings ikrafttræden, andre områder, der skal 
beskyttes mod fiskeri, i deres territorialfarvande, hvor fiskeriaktiviteter kan forbydes eller 
begrænses for at bevare og forvalte levende akvatiske ressourcer eller opretholde eller 
forbedre de marine økosystemers bevarelsesstatus. Myndighederne i de pågældende 
medlemsstater beslutter, hvilke fiskeredskaber der kan anvendes i disse beskyttede 
områder, og fastsætter passende tekniske forholdsregler, der ikke må være mindre strenge 
end EF-bestemmelserne. L 409/32 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
2. Medlemsstaterne kan efterfølgende udpege andre områder, der skal beskyttes mod fiskeri, 
eller ændre afgrænsnings- og forvaltningsreglerne i henhold til stk. 1, ud fra nye relevante 
videnskabelige oplysninger. Medlemsstaterne og Kommissionen træffer passende 
foranstaltninger til at sikre tilstrækkelig indsamling af videnskabelige oplysninger med 
henblik på videnskabelig udpegning og kortlægning af områder, der skal beskyttes i 
henhold til denne artikel. 
3. Foranstaltningerne i stk. 1 og 2 meddeles Kommissionen. Når medlemsstaterne anvender 
bestemmelserne i stk. 1 og 2, underretter de Kommissionen om de videnskabelige, tekniske og juridiske årsager, der støtter kravet om særlige foranstaltninger. 
4. Hvis et område, der foreslås beskyttet mod fiskeri i en medlemsstats territorialfarvande, 
kan tænkes at berøre en anden medlemsstats fartøjer, udpeges det først, når Kommissionen, 
den pågældende medlemsstat og det relevante regionale rådgivende råd er blevet hørt efter 
proceduren i artikel 8, stk. 3-6, i forordning (EF) nr. 2371/2002. 
5. Hvis Kommissionen mener, at de fiskeriforvaltningsforanstaltninger, der er meddelt efter 
stk. 3, ikke sikrer tilstrækkelig høj beskyttelse af ressourcer og miljø, kan den efter at have 
hørt medlemsstaten anmode denne om at ændre foranstaltningen, eller Kommissionen kan 
foreslå Rådet at udpege et område, der er beskyttet mod fiskeri, eller vedtage 
fiskeriforvaltningsforanstaltninger for de pågældende farvande. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/33
Kapitel IV 
Begrænsninger for fiskeredskaber 
Artikel 8 
Forbudte fiskeredskaber og fangstmetoder 
1. Følgende må hverken anvendes til fiskeri eller opbevares om bord: 
a) giftige, bedøvende eller ætsende stoffer 
b) apparater til frembringelse af elektriske udladninger c) sprængstoffer 
d) stoffer, der kan eksplodere, hvis de blandes 
e) trukne redskaber til fiskeri efter ædelkoral eller andre koraltyper eller korallignende 
organismer 
f) tryklufthamre og andre slagredskaber til fiskeri, navnlig efter toskallede bløddyr, der 
graver sig ned i klipperne. 
g) andreaskors og lignende redskaber til fiskeri, navnlig efter ædelkoral eller andre 
koraltyper eller korallignende organismer 
h) netpaneler med en maskestørrelse på under 40 mm til bundtrawlere. L 409/34 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
2. Bundsatte garn i bred forstand må ikke anvendes til fangst af følgende arter: hvid tun 
(Thunnus alalunga ), almindelig tun ( Thunnus thynnus ), sværdfisk ( Xiphias gladius ), 
havbrasen ( Brama brama ), hajer ( Hexanchus griseus, Cetorhinus maximus , Alopiidae, 
Carcharhinidae, Sphyrnidae, Isuridae og Lamnidae ). 
Uforsætlige bifangster af højst tre eksemplarer af de hajarter, der er nævnt i første afsnit, 
kan som undtagelse opbevares om bord eller landes, såfremt det ikke er beskyttede arter 
efter fællesskabsretten. 
3. Daddelmusling ( Lithophaga litophaga ) og almindelig boremusling ( Pholas dactylus ) må 
ikke fanges, opbevares om bord, omlades, landes, oplagres, sælges, frembydes eller udbydes til salg. 
4. Det er forbudt at anvende harpuner, hvis de anvendes sammen med åndedrætsudstyr til 
brug under vand (lungeautomat), eller om natten fra solnedgang til solopgang.
 
5. Ægbærende hunlangustere ( Palinuridae spp.) og ægbærende hunhummere ( Homarus 
gammarus ) må ikke fanges, opbevares om bord, omlades, landes, oplagres, sælges, 
frembydes eller udbydes til salg. Ægbærende hunlangustere og ægbærende hunhummere genudsættes straks efter uforsætlig fangst eller anvendes til direkte udsætning og 
omplantning i overensstemmelse med forvaltningsplaner fastlagt i medfør af artikel 18 
eller 19.  30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/35
Artikel 9 
Mindstemaskestørrelser 
1. Det er forbudt at anvende trukne netredskaber, omslutningsnet eller garn til fiskeri efter 
spidstandet blankesten og at opbevare sådanne om bord, medmindre maskestørrelsen i den 
del af nettet, hvor maskerne er mindst, opfylder kravene i stk. 3-6. 
2. Maskestørrelsen bestemmes efter procedurerne i Kommissionens forordning (EF) 
nr. 129/20031. 
3. For andre trukne netredskaber end dem, der er nævnt i stk. 4, er mindstemaskestørrelse: 
1) indtil 30. juni 2008: 40 mm 
2) fra den 1. juli 2008 skal de net, der er nævnt i nr. 1, erstattes med et kvadratmasket 
net med en maskestørrelse på 40 mm ved netposen eller på behørigt begrundet 
anmodning fra rederen med et diagonalmasket net med en maskestørrelse på 50 mm. 
I forbindelse med foregående afsnit må fiskerfartøjer kun anvende og have en af de 
to typer net om bord. 
3) Kommissionen forelægger Europa-Parlamentet og Rådet en rapport om 
gennemførelsen af dette stykke senest den 30. juni 2012 og fremsætter på grundlag af 
denne rapport og de oplysninger, som medlemsstaterne har indgivet inden den 31. 
december 2011, forslag om nødvendige tilpasninger, hvor det er relevant. 
                                                 
1 EFT L 22 af 25.1.2003, s. 5. L 409/36 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
4. For trawl til fiskeri efter sardin og ansjos er mindstemaskestørrelsen 20 mm, hvis de 
nævnte arter udgør mindst 80% af fangsten i levende vægt efter sortering. 
5. For omslutningsnet er mindstemaskestørrelsen 14 mm. 
6. a) Maskeåbningen i bundsatte garn må ikke være mindre end 16 mm. 
b) For bundsatte garn til fiskeri efter spidstandet blankesten er mindstemaskestørrelsen 
100 mm, hvis denne art udgør mindst 20% af fangsten i levende vægt. 
7. En medlemsstat kan give tilladelse til, at stk. 3, 4 og 5 fraviges for vod brugt fra fartøj og 
for strandvod, der er omfattet af en forvaltningsplan, jf. artikel 19, forudsat at de 
pågældende fiskerier er meget selektive og kun har ubetydelig indvirkning på havmiljøet 
og ikke er omfattet af bestemmelserne i artikel 4, stk. 5.  
8. Medlemsstaterne begrunder en sådan fravigelse med aktuelle videnskabelige og tekniske 
data. 
Artikel 10 
Mindstemål for kroge 
Det er forbudt at anvende langliner med kroge, hvor krogen har en samlet længde på under 3,95 cm og en bredde på under 1,65 cm, og at opbevare sådanne redskaber om bord for alle fiskerfartøjer, 
der anvender langliner, og som lander eller har en mængde spidstandet blankesten ( Pagellus 
bogaraveo ) om bord, der udgør over 20% af fangsten i levende vægt efter sortering. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/37
Artikel 11 
Tilbehør til og tilrigning af trawl 
1. Ingen masker i nogen del af nettet må blokeres eller på anden måde reelt gøres mindre 
undtagen gennem anordninger, der er tilladt efter Kommissionens forordning (EØF) 
nr. 3440/841 eller anført i bilag I, litra a), til nærværende forordning. 
2. Tilrigning af trawl skal overholde de tekniske specifikationer i bilag I, litra b). 
Artikel 12 
Fiskeredskabers dimensioner 
Fiskeredskaber, der ikke overholder dimensionerne i bilag II, må ikke medføres om bord eller anvendes til havs. 
Artikel 13 
Mindsteafstand og -dybder for anvendelse af fiskeredskaber 
1. Det er forbudt at anvende trukne redskaber inden for 3 sømil fra kysten eller inden for 
50 m-dybdekurven, hvis en sådan dybde nås tættere på kysten. 
                                                
 
1 EFT L 318 af 7.12.1984, s. 23. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2122/89 (EFT L 203 
af 15.7.1989, s. 21). L 409/38 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
Uanset første afsnit er det tilladt at anvende skrabere inden for 3 sømil fra kysten uanset 
vanddybde, forudsat at fangsten af andre arter end skaldyr ikke overstiger 10% af den 
samlede levende vægt af hele fangsten. 
2. Det er forbudt at anvende trawl inden for 1,5 sømil fra kysten.  Det er forbudt at anvende 
fartøjstrukne skrabere og hydrauliske skrabere inden for 0,3 sømil fra kysten. 
3. Det er forbudt at anvende snurpenot inden for 300 m fra kysten eller inden for 50 m-
dybdekurven, hvis en sådan dybde nås tættere på kysten. 
En snurpenot må ikke udsættes på en dybde, der er mindre end 70% af snurpenotens 
samlede højde, som angivet i bilag II. 
4. Det er forbudt at anvende skrabere til fangst af svampe inden for 50 meter-dybdekurven og 
inden for 0,5 sømil fra kysten. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/39
5. På anmodning af en medlemsstat skal Kommissionen efter proceduren i artikel 30, stk. 2, i 
forordning (EF) nr. 2371/2002 give tilladelse til, at stk. 1, 2 og 3 fraviges, hvis det kan 
begrundes med særlige geografiske forhold såsom den begrænsede størrelse af 
kystplateauerne langs hele en medlemsstats kystlinje eller begrænsede fiskebanker, hvor 
det er tilladt at fiske med trawl, og forudsat at de pågældende fiskerier ikke har betydelig 
indvirkning på havmiljøet og kun berører et lille antal fartøjer, samt at disse fiskerier ikke 
er mulige med andre redskaber og er omfattet af en forvaltningsplan, jf. artikel 18 eller 19. Medlemsstaterne begrunder en sådan fravigelse med aktuelle videnskabelige og tekniske 
data. 
6. Uanset stk. 2 kan der midlertidigt anvendes trawl indtil den 31. december 2007 i en kortere 
afstand fra kysten end 1,5 sømil, hvis dybden er over 50 meters dybdekurven. 
7. Uanset stk. 3 kan der midlertidigt anvendes snurpenot indtil den 31. december 2007 i en 
kortere afstand fra kysten end 300 meter eller på en dybde under 50 meters dybdekurven, 
men ikke under 30 meters dybdekurven. Der kan midlertidigt anvendes snurpenot indtil 
den 31. december 2007 på en dybde, der er mindre end 70% af snurpenotens samlede 
højde, som angivet i bilag II. 
8. Uanset stk. 2 kan der midlertidigt anvendes såvel fartøjstrukne skrabere som hydrauliske 
skrabere indtil den 31. december 2007 i en kortere afstand fra kysten end 0,3 sømil. L 409/40 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
9. Den fravigelse, der er nævnt i stk. 5, gælder kun fiskeriaktiviteter, der allerede er godkendt 
af medlemsstaterne, og fartøjer med en track record inden for fiskeriet, der er på over fem 
år, og den må ikke indebære nogen fremtidig forøgelse af fiskeriindsatsen. 
En liste over fiskerfartøjer med en sådan tilladelse og disses karakteristika, der også 
indeholder en sammenligning med samme flådes karakteristika pr. 1. januar 2000, sendes 
til Kommissionen senest den 30. april 2007. 
Det forudsættes endvidere, at disse fiskeriaktiviteter: a) opfylder kravene i artikel 4, artikel 8, stk. 1, litra h), artikel 9, stk. 3, nr. 2, og 
artikel 23 
b) ikke berører de aktiviteter, der udføres af fartøjer, der anvender andre redskaber end 
trawl, vod eller lignende trukne netredskaber 
c) reguleres, således at det sikres, at fangsterne af de arter, der nævnes i bilag III, med 
undtagelse af toskallede bløddyr, er minimale 
d) ikke er rettet imod cephalopoder. 
De pågældende medlemsstater udarbejder en overvågningsplan og rapporterer til 
Kommissionen hvert tredje år efter denne forordnings ikrafttræden. Den første rapport 
forelægges Kommissionen senest den 31. juli 2009. På baggrund af disse rapporter kan 
Kommissionen træffe foranstaltninger i overensstemmelse med artikel 18 eller artikel 19, 
stk. 9. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/41
10. Stk. 1 og 2 kan fraviges for fiskeri, der er omfattet af en undtagelse i henhold til artikel 4, 
stk. 5, i denne forordning og efter proceduren i artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) 
nr. 2371/2002. 
11. Uanset stk. 2 skal trawl være tilladt mellem 0,7 og 1,5 sømil fra kysten på følgende 
betingelser: 
– havdybden må ikke være under 50 meters dybdekurven 
– der er særlige geografiske forhold såsom den begrænsede størrelse af kystplateauerne 
langs hele en medlemsstats kystlinje eller begrænsede fiskebanker, hvor det er tilladt 
at fiske med trawl 
– der er ingen betydelig indvirkning på havmiljøet 
– bestemmelserne i stk. 9, tredje afsnit, litra a) og b), skal overholdes 
– denne anvendelse af trawl må ikke medføre en forøgelse af fiskeriindsatsen i forhold 
til, hvad medlemsstaterne allerede har godkendt. 
Senest den 30. september 2007 meddeler medlemsstaterne Kommissionen de nærmere 
detaljer for anvendelsen af denne fravigelse. Denne meddelelse skal indeholde en liste over 
de omfattede fiskerfartøjer og zoner som angivet ved geografiske koordinater både til lands 
og til havs. L 409/42 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
De pågældende medlemsstater overvåger fiskeriaktiviteterne i de berørte zoner og sørger 
for en videnskabelig evaluering. Resultaterne af den videnskabelige evaluering meddeles 
Kommissionen hvert tredje år efter denne forordnings ikrafttræden. Den første rapport 
forelægges Kommissionen senest den 31. juli 2009. 
Hvis Kommissionen ud fra medlemsstaternes meddelelser, jf. andet og tredje afsnit, eller 
ny videnskabelig rådgivning mener, at betingelserne for en afvigelse ikke er opfyldt, kan 
den efter at have hørt den berørte medlemsstat enten anmode denne om at ændre afvigelsen eller foreslå Rådet relevante foranstaltninger til beskyttelse af ressourcer og miljø. 
Artikel 14 
Midlertidige fravigelser af mindstemaskestørrelsen  
og mindsteafstanden fra kysten  
for anvendelse af fiskeredskaber 
1. Fiskeredskaber som omhandlet i artikel 9, stk. 3, 4 og 5, hvis mindstemaskestørrelse er 
mindre end deri fastsat, og som anvendes i overensstemmelse med national lovgivning, der 
var gældende den 1. januar 1994, kan anvendes indtil den 31. maj 2010, selv om de ikke 
opfylder betingelserne i artikel 13, stk. 9. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/43
2. Fiskeredskaber som omhandlet i artikel 13, stk. 1, 2 og 3, der anvendes i en kortere afstand 
fra kysten end deri fastsat, og som anvendes i overensstemmelse med national lovgivning, 
der var gældende den 1. januar 1994, kan anvendes indtil den 31. maj 2010, selv om de 
ikke opfylder betingelserne i artikel 13, stk. 9. 
3. Stk. 1 og 2 finder anvendelse, medmindre Rådet med kvalificeret flertal efter forslag fra 
Kommissionen og på grundlag af videnskabelig dokumentation træffer anden afgørelse. 
Kapitel V 
Mindstemål for marine organismer 
Artikel 15 
Mindstemål for marine organismer 
1. Marine organismer, der er mindre end de mindstemål, der er anført i bilag III (i det 
følgende benævnt "marine organismer, der ikke opfylder mindstemålene"), må ikke fanges, opbevares om bord, omlades, landes, transporteres, oplagres, sælges, frembydes eller 
udbydes til salg. L 409/44 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
2. Marine organismers størrelse måles i overensstemmelse med bilag IV. Er mere end én 
metode til måling af mindstestørrelsen tilladt, betragtes marine organismer som havende 
det korrekte mål, hvis de ved mindst en af målingerne er lige så store som eller større end 
det relevante mindstemål. 
3. Stk. 1 gælder ikke for sardinyngel landet til konsum, der er fanget med vod fra fartøj eller 
med strandvod, hvis dette fiskeri er tilladt ifølge nationale bestemmelser i en 
forvaltningsplan som omhandlet i artikel 19, forudsat at den pågældende sardinbestand er inden for sikre biologiske grænser. 
Artikel 16 
Direkte udsætning og omplantning 
1. Uanset artikel 15 må marine organismer, der ikke opfylder mindstemålene, fanges, 
opbevares om bord, omlades, landes, transporteres, oplagres, sælges, frembydes eller 
udbydes levende til salg med henblik på direkte udsætning eller omplantning, hvis den 
medlemsstat, hvor de pågældende aktiviteter finder sted, giver tilladelse hertil og er 
ansvarlig herfor. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/45
2. Medlemsstaterne sikrer, at fangst af marine organismer, der ikke opfylder mindstemålene, 
med henblik på de i stk. 1 nævnte formål foregår på en måde, der er forenelig med alle EF-
forvaltningsforanstaltninger for de pågældende arter. 
3. Marine organismer, der fanges til de i stk. 1 nævnte formål, skal enten genudsættes eller 
anvendes til ekstensivt akvakulturbrug. Hvis de atter fanges, må de sælges, oplagres, 
frembydes eller udbydes til salg, forudsat at de opfylder kravene i artikel 15. 
4. Indførelse og omplantning samt direkte udsætning af ikke naturligt hjemmehørende arter er 
forbudt, medmindre det sker i overensstemmelse med artikel 22, litra b), i direktiv 92/43/EØF. 
Kapitel VI 
Ikke-erhvervsmæssigt fiskeri 
Artikel 17 
Rekreativt fiskeri 
1. Det er forbudt at anvende trukne netredskaber, omslutningsnet, snurpenot, fartøjstrukne 
skrabere, mekaniserede skrabere, garn, toggegarn og kombinerede bundsatte garn til 
rekreativt fiskeri. Det er desuden forbudt at anvende langliner til rekreativt fiskeri efter 
stærkt vandrende arter. L 409/46 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
2. Medlemsstaterne sikrer, at det rekreative fiskeri foregår på en måde, der er forenelig med 
denne forordnings mål og bestemmelser. 
3. Medlemsstaterne sikrer, at marine organismer, der fanges ved rekreativt fiskeri, ikke 
markedsføres. Dog kan arter fanget i sportskonkurrencer undtagelsesvis markedsføres, hvis 
fortjenesten fra salget af dem anvendes til godgørende formål. 
4. Medlemsstaterne træffer foranstaltninger til både at registrere og sikre separat indsamling 
af data om fangst i Middelhavet ved rekreativt fiskeri efter stærkt vandrende arter, der er anført i bilag I til forordning (EF) nr. 973/2001
1. 
5. Medlemsstaterne regulerer undervandsfiskeri med harpun med henblik på især at opfylde 
betingelserne i artikel 8, stk. 4. 
6. Medlemsstaterne underretter Kommissionen om alle foranstaltninger, der træffes i henhold 
til denne artikel. 
                                                 
1 EFT L 137 af 19.5.2001, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 831/2004 (EUT L 127 
af 29.4.2004, s. 33). 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/47
Kapitel VII 
Forvaltningsplaner 
Artikel 18 
EF-forvaltningsplaner 
1. Rådet kan vedtage forvaltningsplaner for specifikke fiskerier i Middelhavet, navnlig i 
områder, der helt eller delvis ligger uden for medlemsstaternes territorialfarvande. Planerne 
kan blandt andet omfatte: 
a) foranstaltninger til forvaltning af fiskeriindsatsen 
b) specifikke tekniske foranstaltninger og, hvor det er relevant, midlertidige fravigelser 
af bestemmelserne i denne forordning, hvis sådanne fravigelser er nødvendige for 
fiskeriaktiviteterne, og under forudsætning af at forvaltningsplanen sikrer en 
bæredygtig udnyttelse af de pågældende ressourcer 
c) udvidet obligatorisk anvendelse af fartøjsovervågningssystemer eller lignende 
systemer for fartøjer med en længde overalt på 10-15 m 
d) midlertidige eller permanente begrænsninger i forbindelse med zoner, der er 
forbeholdt bestemte redskaber eller fartøjer, der har indgået forpligtelser som led i 
forvaltningsplanen. L 409/48 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
Forvaltningsplanerne skal indeholde bestemmelser om udstedelse af særlige 
fiskeritilladelser i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1627/941. 
Uanset artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1627/94 kan en særlig fiskeritilladelse også kræves af fartøjer med en længde overalt på under 10 m. 
2. Medlemsstaterne og/eller et regionalt rådgivende råd for Middelhavet kan forelægge 
Kommissionen forslag i sager, der har relation til udarbejdelsen af forvaltningsplaner. 
Kommissionen giver svar på sådanne forslag senest tre måneder efter at have modtaget dem. 
3. Medlemsstaterne og Kommissionen sørger for relevant videnskabelig overvågning af 
forvaltningsplanerne. Specielt skal visse forvaltningsforanstaltninger for fiskerier efter 
kortlevende arter revideres hvert år for at tage højde for ændringer i rekrutteringens 
omfang. 
Artikel 19 
Forvaltningsplaner for visse fiskerier  
i territorialfarvande 
1. Senest den 31. december 2007 vedtager medlemsstaterne forvaltningsplaner for fiskerier, 
der drives med trawl, vod fra fartøj, strandvod, omslutningsnet eller skrabere i deres territorialfarvande. Artikel 6, stk. 2 og 3, og artikel 6, stk. 4, første afsnit, i forordning (EF) 
nr. 2371/2002 anvendes for disse forvaltningsplaner. 
                                                
 
1 EFT L 171 af 6.7.1994, s. 7. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/49
2. Medlemsstaterne kan efterfølgende vedtage andre forvaltningsplaner ud fra nye relevante 
videnskabelige oplysninger. 
3. Medlemsstaterne sørger for relevant videnskabelig overvågning af forvaltningsplanerne. 
Specielt skal visse forvaltningsforanstaltninger for fiskerier efter kortlevende arter 
revideres hvert år for at tage højde for ændringer i rekrutteringens omfang. 
4. Forvaltningsplanerne kan omfatte foranstaltninger, der er mere vidtgående end 
bestemmelserne i denne forordning, hvis formålet er: 
a) at gøre fiskeredskaberne mere selektive 
b) at begrænse udsmid 
c) at begrænse fiskeriindsatsen. 
5. De foranstaltninger, der medtages i forvaltningsplanerne, skal stå i passende forhold til 
formålet, målene og den forventede tidsramme, og skal vedrøre: 
a) bestandens eller bestandenes bevarelsesstatus 
b) bestandens eller bestandenes biologiske kendetegn 
c) kendetegnene ved de fiskerier, hvorved bestandene fanges 
d) foranstaltningernes økonomiske konsekvenser for de berørte fiskerier. L 409/50 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
6. Forvaltningsplanerne skal indeholde bestemmelser om udstedelse af særlige 
fiskeritilladelser i overensstemmelse med forordning (EF) nr. 1627/94. 
Uanset artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1627/94 kan en særlig fiskeritilladelse også 
kræves af fartøjer med en længde overalt på under 10 m. 
7. Forvaltningsplanerne i stk. 1 meddeles Kommissionen senest den 30. september 2007, så 
den kan fremsætte bemærkninger hertil, inden planen vedtages. Forvaltningsplanerne i stk. 
2 meddeles Kommissionen seks måneder inden den planlagte ikrafttrædelsesdato. Kommissionen meddeler de øvrige medlemsstater planerne. 
8. Hvis en forvaltningsplan kan tænkes at berøre en anden medlemsstats fartøjer, må den først 
vedtages, når Kommissionen, den pågældende medlemsstat og det relevante regionale 
rådgivende råd er blevet hørt efter proceduren i artikel 8, stk. 3-6, i forordning (EF) 
nr. 2371/2002. 
9. Hvis Kommissionen ud fra meddelelsen i stk. 7 eller ny videnskabelig rådgivning mener, 
at en forvaltningsplan, der er vedtaget efter enten stk. 1 eller stk. 2, ikke sikrer tilstrækkelig 
høj beskyttelse af ressourcer og miljø, kan den efter at have hørt medlemsstaten enten 
anmode denne om at ændre planen eller foreslå Rådet relevante foranstaltninger til 
beskyttelse af ressourcer og miljø. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/51
Kapitel VIII 
Kontrolforanstaltninger 
Artikel 20 
Fangst af målarter 
1. De procentsatser, der er nævnt i artikel 9, stk. 4 og 6, artikel 10, stk. 1, og artikel 13, stk. 1, 
beregnes som levende vægt af alle levende akvatiske organismer om bord efter sortering 
eller ved landing. De kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. 
2. Når det gælder fiskerfartøjer, hvorfra der er omladet levende akvatiske organismer, skal de 
pågældende mængder medregnes ved beregning af de i stk. 1 nævnte procentsatser. 
Artikel 21 
Omladning 
Kun fartøjsførere, der udfylder en logbog i overensstemmelse med artikel 6 i forordning (EØF) 
nr. 2847/93, må omlade levende akvatiske organismer til andre fartøjer eller modtage omladninger 
af sådanne organismer fra andre fartøjer. 
Artikel 22 
Udpegede havne 
1. Fangster taget med bundtrawl, flydetrawl, snurpenot, langlinefartøjer med flydeline, 
fartøjstrukne skrabere og hydrauliske skrabere må kun landes og markedsføres for første 
gang i en af de havne, der er udpeget af medlemsstaterne. L 409/52 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
2. Senest den 30. april 2007 sender medlemsstaterne en liste over udpegede havne til 
Kommissionen. Kommissionen videresender listen til de øvrige medlemsstater. 
Artikel 23 
Overvågning af fangsterne 
I artikel 6, stk. 2, i forordning (EØF) nr. 2847/93 erstattes andet punktum med følgende: 
"I forbindelse med fiskeriaktiviteter i Middelhavet skal alle arter, der er opført på en liste vedtaget i 
overensstemmelse med stk. 8, og hvoraf der om bord opbevares en mængde på over 15 kg levende vægt, anføres i logbogen. For stærkt vandrende arter og små pelagiske arter skal dog hver mængde 
på over 50 kg levende vægt anføres i logbogen". 
Artikel 24 
Register over de fartøjer, der har tilladelse til at fiske i det område, 
 der er dækket af GFCM-aftalen 
1. Hver medlemsstat sender inden den 1. juni 2007 via de sædvanlige edb-kanaler 
Kommissionen en liste over de fartøjer med en længde overalt på over 15 m, der fører dens flag og er registreret på dens område, og som medlemsstaten gennem udstedelsen af en 
fiskeritilladelse har givet tilladelse til at fiske i det område, der er dækket af GFCM-
aftalen. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/53
2. Listen i stk. 1 omfatter følgende oplysninger: 
a) fartøjets EF-flåderegisternummer (CFR) og udvendige mærkning som defineret i 
bilag I til forordning (EF) nr. 26/20041 
b) perioden, i hvilken fiskeri og/eller omladning er tilladt 
c) de anvendte fiskeredskaber. 
3. Kommissionen sender listen til GFCM-eksekutivsekretariatet inden den 1. juli 2007, så 
disse fartøjer kan registreres i GFCM-registret over fartøjer med en længde overalt på over 
15 meter med tilladelse til at fiske i det område, der er dækket af GFCM-aftalen (i det 
følgende benævnt "GFCM-registret".) 
4. Enhver ændring af den i stk. 1 omhandlede liste meddeles Kommissionen, som 
videresender oplysningerne til GFCM-eksekutivsekretariatet efter samme procedure 
mindst 10 hverdage, før fartøjet påbegynder fiskeriaktiviteter i GFCM-området. 
                                                 
1 EUT L 5 af 9.1.2004, s. 25. L 409/54 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
5. EF-fiskerfartøjer med en længde overalt på over 15 meter, der ikke er opført på den i stk. 1 
omhandlede liste, må hverken fiske, opbevare om bord, omlade eller lande nogen former 
for fisk og skaldyr i GFCM-området. 
6. Medlemsstaterne træffer de nødvendige bestemmelser for at sikre, 
a) at det kun tillades fartøjer, der fører deres flag, og som er opført på den i stk. 1 
omhandlede liste og om bord har en fiskeritilladelse udstedt af dem, at fiske i GFCM-området på de i tilladelsen fastsatte betingelser 
b) at fiskeritilladelser ikke udstedes til fartøjer, der har drevet ulovligt, ikke-reguleret og 
ikke-rapporteret fiskeri i GFCM-området eller i øvrigt (IUU-fiskeri), medmindre de nye redere har forelagt tilstrækkelige beviser for, at de tidligere redere og operatører 
ikke længere har nogen retlig, faktisk eller finansiel interesse i fartøjerne og ikke 
udøver nogen kontrol med disse, eller at deres fartøjer hverken deltager i eller har 
tilknytning til IUU-fiskeri 
c) at det så vidt muligt i deres nationale lovgivning fastsættes, at redere og operatører 
for de på listen i stk. 1 opførte fartøjer, der fører deres flag, ikke må deltage i eller 
have tilknytning til fiskeri, som i det område, der er dækket af GFCM-aftalen, 
udøves af fiskerfartøjer, der ikke er optaget i GFCM-registret 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/55
d) at det så vidt muligt for de på listen i stk. 1 opførte fartøjer, der fører deres flag, i 
deres nationale lovgivning fastsættes, at rederen skal være statsborger eller juridisk 
person i flagmedlemsstaten 
e) at deres fartøjer opfylder alle GFCM's relevante bevarelses- og 
forvaltningsforanstaltninger. 
7. Medlemsstaterne træffer de nødvendige foranstaltninger med henblik på at forbyde fiskeri, 
opbevaring om bord, omladning og landing af fisk og skaldyr, der er fanget i GFCM-området af fartøjer med en længde overalt på over 15 meter, der ikke er opført i GFCM-
registret. 
8. Medlemsstaterne videresender omgående til Kommissionen alle oplysninger, der giver 
stærkt begrundet mistanke om, at fartøjer med en længde overalt på over 15 meter, der ikke 
er opført i GFCM-registret, fisker eller omlader fisk og skaldyr i det område, der er dækket 
af GFCM-aftalen.  
Kapitel IX 
Foranstaltninger for stærkt vandrende arter 
Artikel 25  
Fiskeri efter sværdfisk 
Rådet træffer inden den 31. december 2007 afgørelse om tekniske beskyttelsesforanstaltninger for unge sværdfisk i Middelhavet. L 409/56 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
Kapitel X 
Foranstaltninger for farvandene omkring Malta 
Artikel 26 
25-sømile-forvaltningszonen omkring Malta 
1. For EF-fiskerfartøjers adgang til farvande og ressourcer i en zone på indtil 25 sømil fra 
basislinjerne omkring de maltesiske øer (i det følgende benævnt "forvaltningszonen") 
gælder følgende: 
a) i forvaltningszonen må kun fiskerfartøjer med en længde overalt på under 12 m fiske 
med andet end trukne redskaber 
b) disse fartøjers samlede fiskeriindsats, udtrykt i samlet fiskerikapacitet, må ikke 
overstige gennemsnitsniveauet for 2000/01, der svarer til 1950 fartøjer med en 
samlet maskineffekt og tonnage på henholdsvis 83 000 kW og 4 035 GT. 
2. Uanset stk. 1, litra a), må trawlere med en længde overalt på højst 24 m fiske i visse 
områder inden for forvaltningszonen, jf. bilag V, litra a), på følgende betingelser: 
a) den samlede fiskerikapacitet for trawlere, der må fiske i forvaltningszonen, må ikke 
overstige 4 800 kW 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/57
b) fiskerikapaciteten for trawlere, der har tilladelse til at fiske på under 200 meters 
dybde, må ikke overstige 185 kW; 200-meter-dybdekurven angives ved en brudt 
linje, hvis waypoints (positioner) er anført i bilag V, litra b) 
c) trawlere, der fisker i forvaltningszonen, skal have en særlig fiskeritilladelse, jf. 
artikel 7 i forordning (EF) nr. 1627/94, og være opført på en liste, der hvert år 
forelægges Kommissionen af de berørte medlemsstater, og som indeholder 
fartøjernes udvendige mærkning og EF-flåderegisternummer (CFR) som defineret i bilag I til forordning (EF) nr. 26/2004 
d) de kapacitetsgrænser, der er fastlagt i litra a) og b), tages med jævne mellemrum op 
til revision på grundlag af rådgivning fra relevante videnskabelige organer om deres 
indvirkning på bevarelsen af bestandene. 
3. Hvis den samlede fiskerikapacitet som omhandlet i stk. 2, litra a) overstiger den samlede 
fiskerikapacitet for trawlere, der har en længde overalt på 24 m og derunder, og som har 
fisket i forvaltningszonen i referenceperioden 2000-2001 (i det følgende benævnt 
"referencefiskerikapacitet"), fordeler Kommissionen i henhold til proceduren i artikel 26 
denne overskydende disponible fiskerikapacitet mellem medlemsstaterne under 
hensyntagen til interesserne hos de medlemsstater, der har ansøgt om tilladelse. 
Referencefiskerikapaciteten udgør 3 600 kW. L 409/58 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
4. Særlige fiskeritilladelser til den overskydende disponible fiskerikapacitet, jf. stk. 3, 
udstedes kun til fartøjer, der indgår i EF's fortegnelse over fiskerfartøjer på tidspunktet for 
anvendelsen af denne artikel. 
5. Hvis den samlede fiskerikapacitet for trawlere, der har tilladelse til at fiske i 
forvaltningszonen efter stk. 2, litra c), overstiger den øvre grænse i stk. 2, litra a), fordi 
denne grænse er blevet sat ned efter revisionen i stk. 2, litra d), fordeler Kommissionen 
fiskerikapaciteten mellem medlemsstaterne på følgende grundlag: 
a) fiskerikapaciteten i kW for fartøjer, der har fisket i zonen i perioden 2000-2001, får 
første prioritet 
b) fiskerikapaciteten i kW for fartøjer, der har fisket i zonen på andre tidspunkter, får 
anden prioritet 
c) eventuelt overskydende fiskerikapacitet for andre fartøjer fordeles mellem 
medlemsstaterne under hensyntagen til interesserne hos de medlemsstater, der har 
ansøgt om tilladelse. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/59
6. Uanset stk. 1, litra a), har fartøjer, der fisker med snurpenot eller langliner, og fartøjer, der 
fisker efter guldmakrel i overensstemmelse med artikel 27, tilladelse til at fiske i 
forvaltningszonen. De får en særlig fiskeritilladelse, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 
1627/94, og opføres på en liste, der hvert år forelægges Kommissionen af de berørte 
medlemsstater, og som indeholder fartøjernes udvendige mærkning og EF-
flåderegisternummer (CFR) som defineret i bilag I til forordning (EF) nr. 26/2004. 
Fiskeriindsatsen skal under alle omstændigheder kontrolleres med henblik på at beskytte bæredygtigheden af disse fiskerier i zonen. 
7. Førere af trawlere, der har tilladelse til at fiske i forvaltningszonen efter stk. 2, og som ikke 
har VMS, skal meddele hver indsejling i og udsejling fra forvaltningszonen til deres 
myndigheder og til myndighederne i kyststaten. 
Artikel 27 
Fiskeri efter guldmakrelarter 
1. I forvaltningszonen er det fra 1. januar til 5. august hvert år forbudt at fiske efter 
guldmakrelarter ( Coryphaena  spp.) med indretninger, der tiltrækker fisk (FAD). 
2. Højst 130 fartøjer må deltage i guldmakrelfiskeriet inden for zonen. L 409/60 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
3. Senest den 30. juni hvert år fastlægger de maltesiske myndigheder FAD-strenge og tildeler 
hver FAD-streng til EF-fiskerfartøjer. EF-fiskerfartøjer, der fører et andet flag end Maltas, 
må ikke udnytte FAD-strenge inden for 12-sømilezonen. 
Kommissionen fastlægger i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 de kriterier, der 
skal anvendes ved fastlæggelsen og tildelingen af FAD-strenge. 
4. De får en særlig fiskeritilladelse, jf. artikel 7 i forordning (EF) nr. 1627/94, og opføres på 
en liste, der hvert år forelægges Kommissionen af den berørte medlemsstat, og som indeholder fartøjernes udvendige mærkning og EF-flåderegisternummer (CFR) som 
defineret i bilag I til forordning (EF) nr. 26/2004.  Uanset artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) 
nr. 1627/94 kræves der en særlig fiskeritilladelse for fartøjer med en længde overalt på under 10 m. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/61
Kapitel XI 
Afsluttende bestemmelser 
Artikel 28 
Beslutningsprocedure 
Medmindre andet er fastsat i denne forordning, anvender Rådet proceduren i traktatens artikel 37. 
Artikel 29 
Gennemførelsesbestemmelser 
Gennemførelsesbestemmelser til artikel 26 og 27 i denne forordning vedtages efter proceduren i 
artikel 30, stk. 2, i forordning (EF) nr. 2371/2002.  
Artikel 30 
Ændringer 
Ændringer til bilagene vedtages efter proceduren i artikel 30, stk. 3, i forordning (EF) nr. 2371/2002. L 409/62 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
Artikel 31 
Ophævelse 
Forordning (EF) nr. 1626/94 ophæves. 
Henvisninger til den ophævede forordning anses som henvisninger til nærværende forordning og 
læses efter sammenligningstabellen i bilag VI. 
Artikel 32 
Ikrafttræden 
Denne forordning træder i kraft på tredivtedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions 
Tidende . 
Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. 
Udfærdiget i Bruxelles, den 21. december 2006. 
 På Rådets vegne 
 J. KORKEAOJA 
 Formand 
______ 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/63
 BILAG I  
Tekniske krav til trawltilbehør og -tilrigning 
Definitioner 
I dette bilag forstås ved: 
a) "net af paralleltrullet garn": net, der er fremstillet af to eller flere garner, hvor garnerne kan 
adskilles mellem knuderne, uden at garnets struktur beskadiges 
b) "knudeløst net": net, der består af firesidede masker, hvis sider er omtrent lige lange, og 
hvis hjørner udgøres af sammenvævningen af garnerne fra to hosliggende sider i masken 
c) "kvadratmasket net": en netkonstruktion, der er monteret således, at det ene af de to sæt 
parallelle linjer, der udgøres af maskestolperne, er parallelt med nettets længdeakse, mens 
det andet sæt danner rette vinkler på denne akse 
d) "trawlkrop": den tilspidsede del i den forreste det af et trawl 
e) "forlængelsesstykke": den utilspidsede del, bestående af et eller flere paneler, mellem 
trawlkroppen og fangstposen L 409/64 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
 f) "fangstpose": et trawls bageste del, der består af net med samme maskestørrelse, som enten 
er cylindrisk eller kegleformet, og hvis tværsnit næsten er en cirkel med henholdsvis 
samme eller aftagende radius fra den forreste til den bageste del 
g) "ballonpose": fangstpose, der består af et eller flere netpaneler med samme maskestørrelse, 
og hvis antal af masker forøges mod den bageste del af nettet, således at den tværgående 
længde forøges i forhold til nettets længdeakse, og fangstposen derfor får større og større 
omkreds 
h) "lommeformet pose": fangstpose, hvis lodrette højde aftager mod den bageste del af 
fangstposen, og hvis tværsnit næsten udgør en ellipse med samme eller aftagende storakse målt fra den forreste til den bageste del. Den bageste del af fangstposen er sammensat 
enten af ét foldet panel eller ved tværgående sammenføjning i forhold til nettets 
længdeakse af det bageste over- og underpanel. Den bageste del af fangstposen er 
sammensat enten af ét foldet panel eller ved tværgående sammenføjning i forhold til nettets 
længdeakse af det bageste over- og underpanel 
i) "tværgående sømforstærkningstov": udvendigt eller indvendigt tov, der løber på tværs af 
nettets længdeakse, i den bageste del af fangstposen, enten langs sammenføjningen mellem 
over- og underpanel eller langs folden i det bageste foldede panel, når der kun er ét panel. 
Tovet kan enten være en forlængelse af sidesømforstærkningstovet eller et særskilt tov 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/65
 j) "omkredsen" af et tværsnit af et diagonalmasket net i et trawl beregnes som antallet af 
masker i det pågældende tværsnit ganget med den udstrakte maskestørrelse 
k) "omkredsen" af et tværsnit af et kvadratmasket net i et trawl beregnes som antallet af 
masker i det pågældende tværsnit ganget med maskesidens længde  
a) Tilladt trawltilbehør  
1. Uanset artikel 8 i forordning (EØF) nr. 3440/84 er det tilladt at anvende en i forhold 
til nettets længdeakse tvær- eller langsgående mekanisk lynlåslukkeanordning til at 
lukke åbningen til tømning af lommeformede fangstposer. 
2. En tværgående lynlåslukkeanordning skal være fastgjort højst 1 m fra de bageste 
masker i fangstposen. L 409/66 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
 b) Tilrigningskrav  
1. Der må ikke anvendes ballonposer i trawl. Antallet af lige store masker må ikke i 
nogen fangstposeomkreds øges fra fangstposens forende til fangstposens bagende. 
2. Omkredsen af den bageste del af trawlkroppen (den tilspidsede del) eller 
forlængelsesstykket (den utilspidsede del) må ikke være mindre end omkredsen af 
forenden af fangstposen i snæver forstand. Navnlig for så vidt angår en 
kvadratmasket fangstpose skal omkredsen af den bageste del af trawlkroppen eller af forlængelsesstykket være 2-4 gange omkredsen af forenden af fangstposen i snæver 
forstand. 
3. Der kan i et trukket netredskab indsættes kvadratmaskede paneler foran 
forlængelsesstykkerne eller på et hvilket som helst sted mellem forlængelsesstykkets 
forende og fangstposens bagende. Et panel må ikke på nogen måde blokeres af 
tilbehør på nettets inder- eller yderside. Et panel skal være lavet af knudeløst net eller 
af net med fastsiddende knuder og være indsat på en sådan måde, at maskerne altid 
forbliver helt åbne, mens der fiskes. De nærmere bestemmelser for yderligere 
tekniske specifikationer for kvadratmaskede paneler vedtages efter proceduren i 
artikel 29 i denne forordning. 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/67
 4. Tilsvarende kan der i henhold til proceduren i artikel 29 i denne forordning ud over, 
hvad der er fastsat i litra b), nr. 3, gives tilladelse til anvendelse af tekniske 
hjælpemidler for at forbedre trawlenes selektivitet. 
5. Det er forbudt at medføre eller anvende trukne netredskaber, hvis fangstpose helt 
eller delvis er fremstillet af netmateriale med masker af anden art end kvadratmasker 
eller diagonalmasker, medmindre det tillades efter proceduren i denne forordnings 
artikel 29. 
6. Punkt 4 og 5 gælder ikke for vod brugt fra fartøj, hvis fangstpose har en 
maskestørrelse på under 10 mm. 
7. Artikel 6, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 3440/84 ændres, så maskestørrelsen i 
forstærkningsposen skal være mindst 120 mm for bundtrawl, hvis maskestørrelsen i fangstposen er under 60 mm. Denne bestemmelse skal kun gælde for Middelhavet og 
berører således ikke andre EF-farvande. Hvis maskestørrelsen i fangstposen er 
mindst 60 mm, anvendes artikel 6, stk. 4, i forordning (EØF) nr. 3440/84. 
8. Lommeformede poser må kun have én tømningsåbning. 
9. Det tværgående forstærkningstovs længde skal svare til mindst 20% af fangstposens 
omkreds. L 409/68 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
 10. I bundtrawl skal forstærkningsposen, jf. artikel 6 i forordning (EØF) nr. 3440/84, 
have en omkreds på mindst 1,3 gange fangstposens omkreds. 
11. Det er forbudt at medføre eller at anvende trukne netredskaber, hvis fangstpose helt 
eller delvis er fremstillet af enkeltgarnsnet med en trådtykkelse på over 3,0 mm. 
12. Det er forbudt at medføre eller at anvende trukne netredskaber, hvis fangstpose helt 
eller delvis er fremstillet af parallelbundet garn. 
13. Der må ingen steder i bundtrawl anvendes garn med en trådtykkelse på over 6 mm. 
________________________ 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/69
 BILAG II  
Krav til fiskeredskabers specifikationer 
Definitioner 
I dette bilag forstås ved: 
1) "netredskabers længde": flydetællens længde. Bundsatte garns og drivgarns længde kan 
også defineres på grundlag af vægt eller volumen 
2) "netredskabers højde": maskernes samlede højde (inkl. knuder), når de i våd tilstand holdes 
strakt vinkelret på flydetællen. 
1. Skrabere 
Skrabere må højst være 3 m brede, undtagen skrabere til svampefiskeri. 
2. Omslutningsnet (noter med og uden snurpewire) 
Nettet må højst være 800 m langt og 120 m højt, undtagen for tunnoters vedkommende. L 409/70 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
 3. Bundsatte garn i bred forstand 
3.1. Toggegarn eller bundsatte garn 
1) Toggegarn må højst være 4 m høje. 
2) Bundsatte garn må højst være 10 m høje. 
3) Hvert fartøj må højst medføre eller sætte 6 000 m toggegarn eller bundsatte 
garn, idet der tages hensyn til, at hvis der kun er én fisker, må sådanne garn fra 
januar 2008 ikke overstige 4 000 m, hvortil der yderligere kan føjes 1 000 m for fisker nr. 2 og 1 000 m ekstra for fisker nr. 3. Indtil den 31. december 2007 
må sådanne garn ikke overstige 5000 m, hvis der kun er én eller to fiskere, og 
6000 m, hvis der er tre fiskere. 
4) Tykkelsen af monofil eller tråd i bundsatte garn må højst være 0,5 mm. 
5) Uanset nr. 2) må bundsatte garn eller forankrede flydegarn, hvis 
maksimumslængde er kortere end 500 m, maksimalt være 30 m høje. Det er 
forbudt at medføre eller sætte mere end 500 m bundsatte garn eller forankrede 
flydegarn, hvis højde overstiger loftet på 10 m som fastlagt i nr. 2). 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/71
 3.2. Kombinerede bundsatte garn (toggegarn + bundsatte garn) 
1) Kombinerede bundsatte garn må højst være 10 m høje. 
2) Hvert fartøj må højst medføre eller sætte 2 500 m kombinerede garn. 
3) Tykkelsen af monofil eller tråd i bundsatte garn må højst være 0,5 mm. 
4) Uanset nr. 1) må kombinerede bundsatte garn med en maksimumslængde på 
500 m maksimalt være 30 m høje. Det er forbudt at medføre eller sætte mere 
end 500 m kombinerede bundsatte garn, hvis højde overstiger loftet på 10 m som fastlagt i nr. 1). 
4. Faststående langliner 
1) Hvert fartøj må højst medføre eller sætte 1 000 kroge pr. person om bord, dog højst 
5 000 kroge i alt. 
2) Uanset nr. 1) må et fartøj, der foretager fangstrejser på mere end tre dage, højst 
medføre 7 000 kroge.
 
5. Fælder til fiskeri efter dybhavskrebsdyr 
Hvert fartøj må højst medføre eller sætte 250 fælder. L 409/72 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
 6. Flydende langliner 
Hvert fartøj må højst medføre eller sætte: 
1) 2 000 kroge, når fartøjet fisker efter atlantisk tun ( Thunnus thynnus ), hvis den nævnte 
art udgør mindst 70% af fangsten i levende vægt efter sortering 
2) 3 500 kroge, når fartøjet fisker efter sværdfisk ( Xyphias gladius ), hvis den nævnte art 
udgør mindst 70% af fangsten i levende vægt efter sortering 
3) 5 000 kroge, når fartøjet fisker efter hvid tun ( Thunnus alalunga ), hvis den nævnte 
art udgør mindst 70% af fangsten i levende vægt efter sortering. 
4) Uanset nr. 1), 2) og 3) må et fartøj, der foretager fangstrejser på mere end to dage, 
medføre det samme antal reservekroge. 
7. Trawl 
De tekniske specifikationer med angivelse af den maksimale størrelse på flydetælle, 
undertælle og omkreds på trawl samt det maksimale antal net i flertrawlssystemer vedtages 
inden oktober 2007 efter proceduren i denne forordnings artikel 30. 
________________________ 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/73
 Bilag III  
Mindstemål for marine organismer 
VIDENSKABELIGT NAVN DANSK NAVN  Mindstemål 
 
1. Fisk   
Dicentrarchus labrax  almindelig bars  25 cm 
Diplodus annularis  sorthalet havrude  12 cm 
Diplodus puntazzo  spidssnudet havrude  18 cm 
Diplodus sargus  sorthale  23 cm 
Diplodus vulgaris  tvebåndet havrude  18 cm 
Engraulis encrasicolus *  europæisk ansjos  9 cm 
Epinephelus spp. havaborrearter  45 cm 
Lithognathus mormyrus  stribet blankesten  20 cm 
Merluccius merluccius ***  europæisk kulmule  20 cm 
Mullus  spp. mullearter  11 cm 
Pagellus acarne  akarnaisk blankesten  17 cm 
Pagellus bogaraveo  spidstandet blankesten  33 cm 
Pagellus erythrinus  rød blankesten  15 cm 
Pagrus pagrus  havrudearter  18 cm 
Polyprion americanus  vragfisk  45 cm  
Sardina pilchardus**  europæisk sardin  11 cm 
Scomber  makrel  18 cm 
   
Solea vulgaris  almindelig tunge  20 cm 
Sparus aurata  guldbrasen  20 cm 
Trachurus  spp. hestemakrelarter  15 cm  L 409/74 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
 2. Krebsdyr   
Homarus gammarus  europæisk hummer  300 mm SL 
105 mm RL 
Nephrops norvegicus  jomfruhummer  20 mm RL 
70 mm SL  
Palinuridae langustere  90 mm RL 
Parapenaeus longirostris  dybvandsrosenreje  20 mm RL 
3. Toskallede bløddyr   
Pecten jacobaeus jacobsmusling  10 cm  
Venerupis spp. tæppemuslingarter  25 mm 
Venus spp. venusmuslingarter  25 mm 
SL: Samlet længde, RL: Rygskjoldets længde 
*) Ansjos: Medlemsstaterne kan anvende 110 fisk pr. kg i stedet for mindstemålet 
**) Sardin: Medlemsstaterne kan anvende 55 fisk pr. kg i stedet for mindstemålet ***) Kulmule: Indtil den 31. december 2008 tillades dog for kulmule på mellem 15 og 20 cm en 
tolerancemargen på 15% af vægten. Denne tolerancetærskel skal overholdes både af 
individuelle fartøjer, på havet eller på landingsstedet, og på markederne for første salg efter landing. Denne tærskel skal også overholdes i forbindelse med efterfølgende nationale og internationale handelstransaktioner. 
________________________ 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/75
 BILAG IV 
Måling af marine organismers størrelse 
1. Fisks størrelse måles som vist i figur 1 fra snudespids til halefinnens spids. 
2. Jomfruhummers ( Nephrops norvegicus ) størrelse måles som vist i figur 2: 
– enten som rygskjoldets længde målt parallelt med midterlinjen fra en af øjenhulernes 
bagkant til midten af den bageste kant af rygskjoldet, eller 
– som samlet længde målt fra spidsen af pandetornen til bagkanten af svømmeviftens 
midterstykke, bortset fra hårkanten. 
3. Hummers ( Homarus gammarus ) størrelse måles som vist i figur 3: enten som rygskjoldets 
længde målt parallelt med midterlinjen fra en af øjenhulernes bagkant til midten af den 
bageste kant af rygskjoldet, eller 
– som samlet længde målt fra spidsen af pandetornen til bagkanten af svømmeviftens 
midterstykke, bortset fra hårkanten. L 409/76 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
 4. Langusteres ( Palinuridae ) størrelse måles som vist i figur 4 som rygskjoldets længde 
parallelt med midten målt fra spidsen af pandetornen til midten af den bageste kant af 
rygskjoldet. 
5. Toskallede bløddyrs størrelse måles som vist i figur 5 tværs over skallen, hvor denne er 
længst. 
Figur 1 
 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/77
 Figur 3 Figur 2 
 
a) Rygskjoldets længde b) Samlet længde 
 
L 409/78 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/79
 Figur 4 
L 409/80 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
 Figur 5 
 
________________________ 
30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/81
 BILAG V  
25-sømile-forvaltningszonen omkring de maltesiske øer 
a) Områder i nærheden af de maltesiske øer, hvor det er tilladt at fiske med trawl: geografiske 
koordinater 
Zone A  Zone H  
A1 – 36.01 72°N, 14 .14 42°Ø 
A2 – 36.02 89°N, 14 .17 92°Ø 
A3 – 35.98 22°N, 14 .27 42°Ø A4 – 35.84 89°N, 14 .32 42°Ø A5 – 35.81 06°N, 14 .25 42°Ø A6 – 35.97 06°N, 14 .24 59°Ø
 H1 – 35 .67 39°N, 14 .67 42°Ø 
H2 – 35 .46 56°N, 14 .84 59°Ø 
H3 – 35 .42 72°N, 14 .76 09°Ø H4 – 35 .51 06°N, 14 .63 25°Ø H5 – 35 .64 06°N, 14 .60 25°Ø
 
Zone B Zone I 
B1 – 35. 790 6°N, 14. 440 9°Ø B2 – 35. 803 9°N, 14. 490 9°Ø B3 – 35. 793 9°N, 14. 495 9°Ø B4 – 35. 752 2°N, 14. 424 2°Ø B5 – 35. 760 6°N, 14. 415 9°Ø 
B6 – 35. 770 6°N, 14. 432 5°Ø
 I1 – 36.1 489°N, 14.3 909°Ø 
I2 – 36.2 523°N, 14.5 092°Ø I3 – 36.2 373°N, 14.5 259°Ø I4 – 36.1 372°N, 14.4 225°Ø
 
Zone C  Zone J  
C1 – 35. 840 6°N, 14. 619 2°Ø C2 – 35. 855 6°N, 14. 669 2°Ø C3 – 35. 832 2°N, 14. 654 2°Ø 
C4 – 35. 802 2°N, 14. 577 5°Ø
 J1 –  36. 218 9°N, 13. 910 8°Ø 
J2 –  36. 268 9°N, 14. 070 8°Ø J3 –  36. 247 2°N, 14. 070 8°Ø 
J4 –  36. 197 2°N, 13. 922 5°Ø
 L 409/82 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
 Zone D  Zone K  
D1 – 36 .04 22°N, 14 .34 59°Ø 
D2 – 36 .02 89°N, 14 .46 25°Ø 
D3 – 35 .99 89°N, 14 .45 59°Ø D4 – 36 .02 89°N, 14 .34 09°Ø
 K1 – 35 .97 39°N, 14 .02 42°Ø 
K2 – 36 .00 22°N, 14 .04 08°Ø 
K3 – 36 .06 56°N, 13 .96 92°Ø K4 – 36 .13 56°N, 13 .85 75°Ø K5 – 36 .04 56°N, 13 .92 42°Ø
 
Zone E  Zone L  
E1 – 3 5.9 789°N, 1 4.7 159°Ø 
E2 – 3 6.0 072°N, 1 4.8 159°Ø 
E3 – 3 5.9 389°N, 1 4.7 575°Ø E4 – 3 5.8 939°N, 1 4.6 075°Ø E5 – 3 5.9 056°N, 1 4.5 992°Ø
 L1 – 35.9 856°N, 1 4.1 075°Ø 
L2 – 35.9 956°N, 1 4.1 158°Ø 
L3 – 35.9 572°N, 1 4.0 325°Ø L4 – 35.9 622°N, 1 3.9 408°Ø
 
Zone F Zone M 
F1 – 36. 142 3°N, 14. 672 5°Ø F2 – 36. 143 9°N, 14. 789 2°Ø F3 – 36. 013 9°N, 14. 789 2°Ø F4 – 36. 003 9°N, 14. 614 2°Ø
 M1 – 3 6.48 56°N,14 .32 92°Ø M2 – 3 6.46 39°N,14 .43 42°Ø M3 – 3 6.36 06°N,14 .48 75°Ø M4 – 3 6.34 23°N,14 .42 42°Ø M5 – 3 6.41 56°N,14 .42 08°Ø
 
Zone G  Zone N  
G1 – 36 .07 06°N, 14 .93 75°Ø G2 – 35 .93 72°N, 15 .00 00°Ø G3 – 35 .79 56°N, 14 .98 25°Ø G4 – 35 .71 56°N, 14 .87 92°Ø G5 – 35 .84 89°N, 14 .68 25°Ø
 N1 – 36 .11 55°N, 14 .12 17°Ø N2 – 36 .10 79°N, 14 .07 79°Ø N3 – 36 .07 17°N, 14 .02 64°Ø N4 – 36 .04 58°N, 14 .03 76°Ø N5 – 36 .05 16°N, 14 .08 96°Ø 
N6 – 36 .09 89°N, 14 .13 55°Ø 
 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/83
 b) Geografiske koordinater for nogle waypoints (positioner) langs 200-meter-dybdekurven 
inden for 25-sømile-forvaltningszonen 
ID Breddegrad Længdegrad 
1 36.3673°N 14.5540°Ø 2 36.3159°N 14.5567°Ø 3 36.2735°N 14.5379°Ø 4 36.2357°N 14.4785°Ø 5 36.1699°N 14.4316°Ø 6 36.1307°N 14.3534°Ø 7 36.1117°N 14.2127°Ø 8 36.1003°N 14.1658°Ø 9 36.0859°N 14.152°Ø 10 36.0547°N 14.143°Ø 11 35.9921°N 14.1584°Ø 12 35.9744°N 14.1815°Ø 13 35.9608°N 14.2235°Ø 14 35.9296°N 14.2164°Ø 15 35.8983°N 14.2328°Ø 16 35.867°N 14.4929°Ø 17 35.8358°N 14.2845°Ø 18 35.8191°N 14.2753°Ø 19 35.7863°N 14.3534°Ø 20 35.7542°N 14.4316°Ø 21 35.7355°N 14.4473°Ø 22 35.7225°N 14.5098°Ø 23 35.6951°N 14.5365°Ø 24 35.6325°N 14.536°Ø L 409/84 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006
 25 35.57°N 14.5221°Ø 
26 35.5348°N 14.588°Ø 27 35.5037°N 14.6192°Ø 28 35.5128°N 14.6349°Ø 29 35.57°N 14.6717°Ø 30 35.5975°N 14.647°Ø 31 35.5903°N 14.6036°Ø 32 35.6034°N 14.574°Ø 33 35.6532°N 14.5535°Ø 34 35.6726°N 14.5723°Ø 35 35.6668°N 14.5937°Ø 36 35.6618°N 14.6424°Ø 37 35.653°N 14.6661°Ø 38 35.57°N 14.6853°Ø 39 35.5294°N 14.713°Ø 40 35.5071°N 14.7443°Ø 41 35.4878°N 14.7834°Ø 42 35.4929°N 14.8247°Ø 43 35.4762°N 14.8246°Ø 44 36.2077°N 13.947°Ø 45 36.1954°N 13.96°Ø 46 36.1773°N 13.947°Ø 47 36.1848°N 13.9313°Ø 48 36.1954°N 13.925°Ø 49 35.4592°N 14.1815°Ø 50 35.4762°N 14.1895°Ø 51 35.4755°N 14.2127°Ø 52 35.4605°N 14.2199°Ø 53 35.4453°N 14.1971°Ø 
________________________ 30.12.2006 DA Den Europæiske Unions Tidende L 409/85
 Bilag VI  
Sammenligningstabel 
Forordning (EF) nr. 1626/94 Denne forordning 
Artikel 1, stk. 1 Artikel 1, stk. 1 
Artikel 1, stk. 2, første afsnit Artikel 7, 17 og 19 
Artikel 1, stk. 2, andet afsnit Artikel 3 
Artikel 2, stk. 1 og 2 Artikel 8 
Artikel 2, stk. 3 Artikel 13, stk. 5, og artikel 17 og 19 
Artikel 3, stk. 1, første afsnit Artikel 13, stk. 1, første afsnit, og stk. 5 
Artikel 3, stk. 1, andet afsnit Artikel 13, artikel 14, stk. 2 og 3, og artikel 19 
Artikel 3, stk. 1a Artikel 4, artikel 13, stk. 9 og 10, og artikel 19 
Artikel 3, stk. 2 Artikel 13, stk. 1, andet afsnit, og artikel 8 og 19 
Artikel 3, stk. 3 Artikel 4, artikel 13, stk. 10, og artikel 19 
Artikel 3, stk. 4 Artikel 13, stk. 3, 5 og 7, og artikel 19 
Artikel 4 Artikel 7 
Artikel 5 Artikel 12 og bilag II 
Artikel 6, stk. 1, første afsnit, og stk. 2 Artikel 9, stk. 1 og 2 
Artikel 6, stk. 1, andet afsnit Artikel 9, stk. 7, og artikel 14, stk. 1 og 3 
Artikel 6, stk. 3 Bilag II, definitioner 
Artikel 7 Artikel 22 
A rtikel 8, s tk. 1 og 3 A rtikel 15, b ilag III og IV  
Artikel 8a Artikel 26 
Artikel 8b Artikel 27 
Artikel 9 Artikel 1, stk. 2 
Artikel 10a Artikel 29 
Artikel 11 Artikel 32 
Bilag I Artikel 3 og 4 
Bilag II Artikel 11, bilag I og II 
B ilag III A rtikel 9, s tk. 3, 4 og 5 
B ilag IV  B ilag III 
Bilag V, litra b) Bilag V 
 L 409/86 DA Den Europæiske Unions Tidende 30.12.2006