Kommissionens forordning (EF) nr. 1694/2002

af 27. september 2002

om indførelse af endelige beskyttelsesforanstaltninger mod importen af visse stålprodukter

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 af 22. december 1994 om den fælles importordning og om ophævelse af forordning (EF) nr. 518/94(1), som senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 2474/2000(2), særlig artikel 7 og 16,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 519/82 af 7. marts 1994 om den fælles ordning for indførsel fra visse tredjelande og ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 1765/82, nr. 1766/82 og nr. 3420/83(3), som senest ændret ved Rådets forordning (EF) nr. 1138/98(4), særlig artikel 6 og 15,

efter konsultationer i det rådgivende udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 4 i henholdsvis forordning (EF) nr. 3285/94 og forordning (EF) nr. 519/94, og

ud fra følgende betragtninger:

PROCEDURE

(1) Den 6. marts 2002 underrettede visse medlemsstater (i det følgende benævnt "de pågældende medlemsstater") Kommissionen om, at udviklingen i importen synes at kræve beskyttelsesforanstaltninger; de har afgivet oplysninger, der indeholder de foreliggende beviser som fastsat på grundlag af artikel 10 i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 8 i forordning (EF) nr. 519/94, og de anmodede Kommissionen om at indføre midlertidige beskyttelsesforanstaltninger og indlede en beskyttelsesundersøgelse.

(2) De pågældende medlemsstater hævdede, at der på det seneste havde været en betydelig stigning i importen af visse stålprodukter, og at den implicitte lukning af det amerikanske marked som følge af dette lands handelsbeskyttelsesforanstaltninger ikke blot i væsentligt omfang begrænsede EF-producenternes adgang til et vigtigt eksportmarked, men også skabte forudsætningerne for en meget betydelig omledning af importen fra USA til Det Europæiske Fællesskab. De hævdede, at stål bestemt for USA ville blive omledt til Fællesskabet. Dette kunne føre til en drastisk stigning i den nuværende omfattende import til lave priser og forværre den allerede alvorlige forstyrrelse på Fællesskabets stålmarked, som er forårsaget af tidligere importstigninger, og som truede med at forvolde alvorlig skade for producenterne i Fællesskabet.

(3) De pågældende medlemsstater fremførte, at producenterne i Fællesskabet havde afgivet relevante oplysninger, og tilrådede indtrængende, at Fællesskabet som hastesag vedtog beskyttelsesforanstaltninger, da enhver udskydelse heraf ville forvolde skade, som det ville være vanskeligt at afhjælpe.

(4) Kommissionen underrettede alle medlemsstaterne om den situation, der hævdedes at foreligge, og konsulterede dem om vilkårene og betingelserne for importen, udviklingen i importen og truslen om alvorlig skade for hver af de berørte sektorer og de forskellige aspekter af den økonomiske og handelsmæssige situation for så vidt angår de pågældende EF-varer.

(5) Den 28. marts 2002 indledte Kommissionen en undersøgelse af, hvorvidt der forvoldtes væsentlig skade eller var trussel herom for fællesskabsproducenterne af lignende varer eller varer, der direkte konkurrerede med visse importerede stålprodukter. De 21 stålprodukter, som er omfattet af undersøgelsen, er 1) varmtvalsede bredbånd af ulegeret stål, 2) varmtvalsede plader af ulegeret stål, 3) varmtvalsede smalle bånd af ulegeret stål, 4) varmtvalsede flade produkter af legeret stål, 5) koldtvalsede plader, 6) elektroplader (undtagen kornorienterede elektroplader), 7) plader overtrukket med metal, 8) plader overtrukket med organisk materiale, 9) tinvalseprodukter, 10) kvartoplader, 11) brede flade produkter, 12) handelsstål og lette profiler af ulegeret stål, 13) handelsstål og lette profiler af legeret stål, 14) betonstål, 15) stænger og lette profiler af rustfrit stål, 16) valsetråd af rustfrit stål, 17) tråd af rustfrit stål, 18) fittings (< 609,6 mm), 19) flanger (undtagen af rustfrit stål), 20) gasrør og 21) hule profiler.

(6) Samme dag blev der på grundlag af oplysninger, der var indhentet og verificeret før indledningen, indført midlertidige foranstaltninger over for 15 af de stålprodukter, der var omfattet af undersøgelsen. Der er tale om de i betragtning 5 omhandlede varer nr. 1, 2, 3, 4, 5, 6, 9, 10, 11, 12, 13, 14, 17, 18 og 19.

(7) Kommissionen foretog en fuldstændig undersøgelse af alle de 21 produkter. Kommissionen underrettede officielt de eksporterende producenter og importører samt deres repræsentative sammenslutninger, der vidstes at være berørt, repræsentanterne for eksportlandene og producenterne i Fællesskabet. Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle disse parter og til de parter, der gav sig til kende inden for de frister, som var fastsat i indledningsmeddelelsen. I overensstemmelse med artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 519/94 og artikel 6 i Rådets forordning (EF) nr. 3285/94 gav Kommissionen også direkte berørte parter mulighed for at give deres mening til kende skriftligt og til at anmode om at blive hørt.

(8) Visse eksporterende producenter, producenter i Fællesskabet og importører fremsatte skriftlige bemærkninger. Alle de interesserede parter, som inden for den fastsatte frist anmodede om at blive hørt, og som fremførte, at det var sandsynligt, at de ville blive berørt af resultaterne af proceduren, og at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt. Parternes mundtlige og skriftlige bemærkninger blev overvejet og taget i betragtning i forbindelse med de endelige konklusioner. Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en endelig afgørelse. Der blev aflagt kontrolbesøg hos 30 producenter i Fællesskabet, 12 eksporterende producenter og 2 importører.

(9) Resultaterne af undersøgelsen af vare nr. 1, 2, 3, 4, 5, 18 og 19 fremgår af det følgende. Resultaterne af undersøgelsen i forbindelse med de resterende varer er anført i en separat forordning om afslutning af procedurerne vedrørende disse varer.

RESULTATER AF UNDERSØGELSERNE

1. VARE 1: VARMTVALSEDE BREDBÅND

1.1. Den pågældende vare og den lignende eller direkte konkurrerende vare

1.1.1. Den pågældende vare

(10) Den pågældende vare er visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalset (i det følgende benævnt "varmtvalsede bredbånd"). Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 10, 7208 37 90, 7208 38 10, 7208 38 90, 7208 39 10 og 7208 39 90.

(11) Varmtvalsede bredbånd fremstilles almindeligvis på stålværker ved varmtvalsning af stålhalvfabrikata efter den endelige valsning efter den sidste valsning eller efter bejdsning eller gennemløbsglødning. Varmtvalsede bredbånd rulles op i ruller.

(12) Varmtvalsede bredbånd kan være af forskellige kvaliteter og dimensioner. Størstedelen af importen fra tredjelande består af "konstruktionsstål" (såsom S235 og S275 ifølge "Euronorm" EN 10025) og "blødt stål" (såsom DD11, DD12 og DD13 ifølge EN10011 og "Deutsche Industrie-Norm" DIN 1614/1). Hver af de ovenfor anførte KN-koder svarer til en specifik produkttype, differentieret ved bredde og tykkelse inden for ovennævnte intervaller.

(13) Den pågældende vare klassificeres endvidere i to klart adskilte kategorier i henhold til dens overfladeforarbejdning: sorte varmtvalsede bredbånd, som er basisvaren, og bejdsede varmtvalsede bredbånd, der efter varmtvalsning gennemgår en yderligere overfladebehandling kaldet bejdsning. Sondringen mellem sorte bredbånd og bejdsede bredbånd er også afspejlet i Den Kombinerede Nomenklaturs struktur, idet bredbånd, der henregnes under de to kategorier, tilhører specifikke og forskellige KN-koder.

(14) Varmtvalsede bredbånd anvendes som udgangsmateriale ved fremstilling af andre stålprodukter (brede og smalle bånd, alle koldtvalsede produkter, rør osv.).

(15) Selv om hver KN-kode svarer til en identificerbar type af varmtvalsede bredbånd, fandtes det, at de alle har identiske eller lignende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Alle typer varmtvalsede bredbånd udgør derfor en enkelt vare, der henhører under de ovenfor anførte relevante KN-koder.

1.1.2. Lignende eller direkte konkurrerende varer

(16) Kommissionen har undersøgt, om den af fællesskabsproducenterne fremstillede vare (i det følgende benævnt "lignende vare") er varer, der ligner den pågældende importerede vare. I løbet af undersøgelsen modtog Kommissionen henvendelser fra visse store eksportører og importører af varmtvalsede bredbånd, der påstod, at visse typer varmtvalsede bredbånd, der blev importeret til Fællesskabet, ikke blev fremstillet af producenterne i Fællesskabet og derfor ikke burde anses for at "ligne" den pågældende vare.

(17) Kommissionen foretog en grundig undersøgelse af disse henvendelser og tog navnlig følgende undersøgelsesresultater i betragtning:

a) den importerede vare og EF-varen havde samme toldmæssige internationale tarifering. De havde desuden samme eller tilsvarende fysiske egenskaber, såsom sammensætning, størrelse, form og konsistens, og blev fremstillet i henhold til internationalt anerkendte standarder

b) den importerede vare og EF-varen solgtes gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, og oplysninger om priser var alment tilgængelige (f.eks. offentliggøres oplysninger om priserne i fagtidsskrifter såsom Metal Bulletin og Steel Weekly), og den pågældende vare og EF-producenternes vare konkurrerer hovedsagelig på prisen

c) den importerede vare og EF-varen kunne begge benyttes til samme eller tilsvarende endelige anvendelsesformål, og de var derfor i vidt omfang alternative varer eller substitutter og kunne let udskiftes

d) forbrugerne opfattede både den importerede vare og EF-varen som alternative midler til at udføre bestemte funktioner for at opfylde et bestemt behov eller ønske, og i denne forbindelse var de forskelle, der identificeredes af eksportøren eller importøren, blot mindre variationer, der var fremstillet for en bestemt kunde.

(18) Kommissionen har konkluderet, at trods de påståede tekniske forskelle i varernes egenskaber og kvalitet, der er angivet i disse henvendelser, er den importerede vare og EF-varen "lignende eller direkte konkurrerende" varer.

1.2. Øget import

(19) Kommissionen har undersøgt, om den pågældende vare importeres til Fællesskabet i en så øget mængde - enten absolut eller i forhold til produktionen i Fællesskabet - og/eller på sådanne vilkår eller betingelser, at der forvoldes eller trues med at forvolde EF-producenterne alvorlig skade. I denne forbindelse har Kommissionen fokuseret på importen af den pågældende vare i den seneste periode, for hvilken der forelå oplysninger i absolutte tal og i forhold til den til salg beregnede produktion (ikke indbefattet til "bundet anvendelse") og den samlede produktion. Nedenstående tabel viser udviklingen i importen i absolutte tal og i forhold til den EF-produktion, der var bestemt for salg, og til den samlede produktion i Fællesskabet (herunder til bundet anvendelse) for hvert af årene mellem 1997 og 2001.

Vare 1

Varmtvalsede bredbånd

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(20) I perioden før krisen i Asien(5) lå importen mere eller mindre konstant på ca. 2,4 mio. tons (2,26 mio. tons i 1995, 2,39 mio. tons i 1996). Som følge af krisen i Asien steg importen med ca. 47 % mellem 1997 og 1998, mens gennemsnitsprisen faldt med næsten 9 %. I forhold til den samlede produktion i Fællesskabet steg importen fra ca. 5 % til omkring 7 %, mens den steg fra 14,8 % til 23,7 % i forhold til den solgte produktion. Kommissionen finder imidlertid, at importniveauet i 1998 ikke var repræsentativt på grund af de asiatiske producenters yderst lave priser og den deraf følgende tilstrømning af importerede varer.

(21) Efterhånden som virkningerne af krisen i Asien begyndte at aftage, faldt importen i det følgende år til et mere normalt niveau, selv om den stadig var noget højere end i 1997, men de gennemsnitlige priser forblev lave. I 1999 faldt importen også i forhold til den samlede produktion og til den produktion, der solgtes på det frie marked. Ved en sammenligning mellem 1997 og 1999 kan der ikke desto mindre iagttages en stigning i importen både i absolutte tal og i forhold til den til salg bestemte produktion og den samlede produktion.

(22) Mellem 1999 og 2000 steg importen fra 3,85 mio. tons til 4,83 mio. tons, altså med 0,98 mio. tons eller 25 %. I samme periode faldt den til salg bestemte produktion svagt (fra 20,7 mio. tons til 20,3 mio. tons), således at stigningen i forhold til produktionen til det frie marked udgjorde 28 %. Den samlede produktion steg med næsten 2 % i 2000, hvilket afspejlede en stigning i produktionen til bundet brug, således at stigningen i importen i forhold til den samlede produktion var mindre, nemlig 24 %.

(23) Mellem 2000 og 2001 steg importen yderligere til 5,01 mio. tons (en stigning på omkring 0,18 mio. tons eller 4 %). I 2001 faldt den til salg bestemte produktion med yderligere 4,2 % til 19,45 mio. tons, således at importen steg med omkring 8 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked. Den samlede produktion faldt også i 2001 (med 5,05 mio. tons eller 7,5 %), hvilket afspejlede et fald i produktionen til bundet brug og i den del af produktionen, der blev solgt på det frie marked, således af stigningen i importen i forhold til den samlede produktion var på omkring 11 %.

(24) Prisen på den pågældende vare faldt mellem 1997 og 1998 og forblev trykket i 1999. Faldet i 1998 og det fortsatte pristryk i 1999 synes at skyldes krisen i Asien. Priserne steg i 2000 (til 290 EUR/ton), men faldt igen i 2001 (med 13 %). Kommissionen bemærker, at selv om priserne steg i 2000, fortsatte væksten i den importen (såvel absolut som i forhold til produktionen) i 2001 på en baggrund med faldende priser. Gennemsnitsprisen på importen faldt fra 290 EUR/ton i 2000 til 254 EUR/ton i 2001. Kommissionen bemærker også, at den yderligere stigning i importen til Fællesskabet fandt sted på et tidspunkt, hvor euroen var forholdsvis svag i forhold til dollaren, og hvor priserne i USA på varmtvalsede bredbånd lå 30 % til 40 % højere end prisen på denne vare i Fællesskabet.

1.2.1. Glidende gennemsnit over to år

(25) For at fastlægge den underliggende tendens i importens udvikling mellem 1997 og 2001 og for at afgøre, om den nylige stigning i importen er udtryk for en etableret tendens, benyttede Kommissionen glidende gennemsnit over to år. De viser, at selv om importen mellem 1997/98 og 1999/2000 i alle toårsperioder svingede mellem 4,05 mio. tons og 4,34 mio. tons, steg den mellem 1999/2000 og 2000/01 med over 13 % fra 4,34 mio. tons til 4,92 mio. tons.

1.2.2. Importens markedsandel

(26) Importens markedsandel steg kraftigt mellem 1997 og 1998 som følge af krisen i Asien, inden den i 1999 faldt til 17,1 %, hvilket svarer til en stigning på omkring 19 % i forhold til 1997. Fra og med 2000 steg importens markedsandel til 20,8 % og derefter til 22,3 % - stigninger på omkring henholdsvis 22 % og 7 %.

1.2.3. Konklusion

(27) Importen steg stærkt i 1998, men Kommissionen finder, at denne stigning var ekstraordinær og ikke kan anses for at være et led i den normale importudvikling. Dette afspejles også af, at importen faldt betydeligt i 1999. Hvis der ikke tages hensyn til 1998, havde importen en årlig vækstrate mellem 1997 og 1999 på 8,6 % i absolutte tal (9,2 % i forhold til den samlede produktion og 13 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked). Mellem 1999 og 2000 havde importen derimod en årlig vækstrate på 25 % i absolutte tal (24 % i forhold til den samlede produktion og 28 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked). I hvert tilfælde var importens årlige vækstrate mere end dobbelt så høj mellem 1999 og 2000 end i den foregående periode og med en yderligere stigning i 2001. Det skal bemærkes, at det høje importniveau i henhold til udnyttelsen af det kontingent, der blev fastsat i den foreløbige fase, synes at blive bekræftet for 2002.

(28) At nylige stigninger i importen ikke kan tilskrives etablerede tendenser i importniveauer fremgår af udviklingen i det glidende toårige gennemsnit for importen i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen.

(29) Det konkluderes, at stigningerne i den senere tid kan anses for at være pludselige, kraftige og betydelige i forhold til udviklingen i tidligere år, især når det tages i betragtning, at stigningen i importen i 1998 må anses for at være urepræsentativ.

1.3. Uforudset udvikling

1.3.1. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen

(30) Som reaktion på krisen i Asien har USA, der tegner sig for omkring en ottendedel af verdens stålforbrug, siden 1998 gjort øget brug af instrumenter til beskyttelse af handelen i stålsektoren for at beskytte amerikanske producenter mod konkurrence. Der er truffet afgørelse om en række af disse foranstaltninger i WTO, og nogle af de benyttede metoder er blevet erklæret uforenelige med WTO. Ikke desto mindre er mange af de foranstaltninger, der fortsat er i kraft, baseret på de samme metoder.

(31) Nedenstående tabel viser det årlige antal endelige afgørelser om antidumping- og udligningstold, som USA har truffet for stålsektoren som helhed mellem 1997 og 2001, og illustrerer den øgede aktivitet i de seneste tre år.

>TABELPOSITION>

(32) I løbet af 2001 gav USA også meddelelse om yderligere bredt baserede tiltag i stålsektoren. I januar 2001 indledte USA en undersøgelse af stål i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act of 1974. I juli 2001 bekendtgjorde USA's International Trade Commission (ITC), at der ville blive foretaget en bred stålundersøgelse i henhold til sektion 202 i Trade Act of 1974, og i december anbefalede ITC beskyttelsesforanstaltninger for et bredt udvalg af stålprodukter.

(33) Disse tiltag, der kulminerede i de beskyttelsesforanstaltninger, der blev bekendtgjort af USA den 5. marts 2002, har haft en stadig mere afdæmpende virkning på importen af stålprodukter til USA og førte til et fald i den amerikanske stålimport på 33 % mellem 1998 og 2001. Navnlig havde beskyttelsesproceduren, der havde været drøftet i flere måneder, inden den blev indledt, en begrænsende virkning på importen til USA på grund af den usikkerhed, den skabte for de erhvervsdrivende. Det er den største kommercielle beskyttelsesaktion, der nogen siden er blevet indledt af et WTO-medlem, idet den vedrører import til en værdi af omkring 17 mia. USD.

1.3.2. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen - i relation til den pågældende vare

(34) For så vidt angår varmtvalsede bredbånd indførte USA 14 antidumpingforanstaltninger (herunder en suspensionsaftale) med høj told og 6 udligningsforanstaltninger mellem 1999 og 2001. Navnlig indførte USA i juli 1999 antidumpingtold på mellem 41,27 % og 43,40 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Brasilien. I september 2000 indførte USA antidumpingtold på mellem 40,6 % og 44,59 % og udligningstold på 41,69 % (hvoraf en del blev anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Argentina. I november 2000 indførte USA antidumpingtold på mellem 64,20 % og 90,83 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. I november 2000 indførte USA også antidumpingtold på mellem 36,53 % og 44,40 % og udligningstold på mellem 8,28 % og 31,89 % (til dels anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Indien.

(35) Den 15. marts 2002 opretholdt USA antidumpingforanstaltninger over for eksportører i 14 lande og udligningsforanstaltninger over for eksportører i 6 lande for så vidt angår varmtvalsede bredbånd. Følgende lande var berørt af disse foranstaltninger: Argentina, Brasilien, Kina, Indien, Indonesien, Japan, Kasakhstan, Nederlandene, Rumænien, Rusland, Sydafrika, Taiwan, Thailand og Ukraine. Efter indførelsen af antidumping- eller udligningsforanstaltninger er den amerikanske import af den pågældende vare fra det relevante land i alle tilfælde faldet. Desuden fandt det drastiske fald i den amerikanske import i 2001 sted i et år, hvor der ikke blot var 14 antidumpingforanstaltninger og 6 udligningsforanstaltninger i kraft over for den pågældende vare, men hvor USA også ved årets begyndelse indledte en stålundersøgelse i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act af 1974, og hvor USA midt på året gav meddelelse om en bred stålundersøgelse i henhold til sektion 202 i Trade Act af 1974.

(36) Mellem 1999 og 2001 faldt importen til USA fra 5,40 mio. tons til 2,56 mio. tons. I samme periode steg importen til Fællesskabet fra 3,8 mio. tons til 5 mio. tons, dvs. med 32 %.

(37) Kommissionen har også fastslået, at en af virkningerne af, at USA reducerede importen af varmtvalsede bredbånd til sit marked, var at øge importen til fællesskabsmarkedet. På grundlag af de foreliggende oplysninger har Kommissionen fastslået, at der er en tidsmæssig sammenhæng mellem USA's øgede og udstrakte anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen i de senere år, den dramatiske nedbringning af den amerikanske import af varmtvalsede bredbånd mellem 2000 og 2001 og stigningen i Fællesskabets import af denne vare i samme tidsrum. Fællesskabet var det vigtigste eksportmarked for varmtvalsede bredbånd i 2001. Både fællesskabsmarkedet og det amerikanske marked har de samme typer industrielle brugere. Mange af de eksportører, der er ramt af de amerikanske handelsbeskyttelsesinstrumenter, har også eksporteret til Fællesskabet i en årrække. På samme tid som den amerikanske import faldt kraftigt, voksede importen til Fællesskabet til et rekordhøjt niveau til trods for et fald i BNP-væksten, produktionen og forbruget i Fællesskabet i 2001.

(38) Denne øgede og udstrakte brug af handelsbeskyttelsesinstrumenter, hvoraf en række fandtes at være uforenelige med WTO, kunne ikke have været forudset ved afslutningen på Uruguay-runden og er en uforudset udvikling, således som det kræves i aftalen om beskyttelsesforanstaltninger.

1.3.3. Fald i importen til USA

(39) Nedenstående tabel viser importen til USA af varer henhørende under kode 7208 10, 7208 25, 7208 26, 7208 27, 7208 36, 7208 37, 7208 38 og 7208 39 (der omfatter den pågældende og lignende vare) i det harmoniserede system i perioden 1997 til 2001.

>TABELPOSITION>

Kilde:

Global Trade Atlas

(40) Importen til USA steg mellem 1997 og 1998 for derefter at falde tilbage til lige under 1997-niveauet i 1999. Mellem 1999 og 2000 steg den til omkring 6,4 mio. tons. Mellem 2000 og 2001 faldt importen meget kraftigt, nemlig med ca. 60 %.

(41) Faldet i importen af varmtvalsede bredbånd til USA kan primært forklares ved den direkte virkning af de i betragtning 21 til 26 omhandlede foranstaltninger på eksportører, hvis varer er blevet genstand for antidumping- og/eller udligningstold, men også ved disse foranstaltningers og undersøgelsernes indirekte afskrækkende virkninger på alle selskaber, der eksporterer den pågældende vare til USA.

(42) Nedenstående tabel viser virkningerne af bestemte antidumping- og udligningsforanstaltninger på eksporten af den pågældende vare fra bestemte lande.

>TABELPOSITION>

1.4. Definition af producenterne i Fællesskabet

(43) Den samlede produktion i Fællesskabet af varmtvalsede bredbånd er på omkring 68 mio. tons pr. år. Følgende stålvirksomheder i Fællesskabet samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen:

- Aceralia Corporacion Siderurgica, Spanien

- Cockerill Sambre SA, Belgien

- Arbed Sidmar NV, Belgien

- Sollac SA, Frankrig

- Stahlwerke Bremen GmbH, Tyskland

- EKO Stahl GmbH, Tyskland

- Corus Strip UK, Det Forenede Kongerige

- Corus Staal BV, Nederlandene

- Rautaruukki Oyj, Finland

- Riva Ilva SpA, Italien

- Salzgitter AG Stahl & Technologie, Tyskland

- SSAB Tunplatt AB, Sverige

- Thyssen Krupp Stahl AG, Tyskland.

(44) Disse selskaber er alle medlemmer af Foreningen af Europæiske Stålproducenter (Eurofer). De tegnede sig for omkring 91,4 % af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare og for hovedparten af produktionen i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 3, litra c) i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 519/94. De anses derfor for at være producenterne i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure.

1.5. Alvorlig skade

1.5.1. Indledning

(45) For at fastslå, om der er forvoldt EF-producenterne af den lignende vare alvorlig skade, dvs. en væsentlig samlet forværring af EF-producenternes stilling, har Kommissionen vurderet alle relevante faktorer af objektiv og kvantificerbar karakter, der har betydning for EF-producenternes situation. Særlig har Kommissionen for den pågældende vare evalueret udviklingen i produktionskapaciteten, produktionen, kapacitetsudnyttelsen, beskæftigelsen, produktiviteten, likviditeten, afkastet af den investerede kapital, den bundne anvendelse, lagrene, forbruget, salget, markedsandelen, prisen, underbuddet og rentabiliteten i årene 1997 til 2000. De relevante økonomiske oplysninger er fremlagt ved slutningen af denne vareanalyse.

(46) Undersøgelsen har påvist, at varmtvalsede bredbånd kan følge en af to klart adskilte veje. De kan enten blive solgt som varmtvalsede bredbånd eller anvendes internt til fremstilling af andre varer. Det fandtes, at omkring 69 % af de varmtvalsede bredbånd, der fremstilles af producenterne i Fællesskabet, anvendes internt (dvs. at de forarbejdes yderligere af disse producenter i en integreret proces, ofte i samme produktionslinje; dette benævnes i det følgende "bundet anvendelse"). Disse varmtvalsede bredbånd følger en intern proces med yderligere forarbejdning, for hvilken der normalt ikke udstedes fakturaer.

(47) Den resterende produktion sælges til markedspriser som varmtvalsede bredbånd til både uafhængige og forretningsmæssigt forbundne kunder på fællesskabsmarkedet (i det følgende benævnt "det frie marked"). Importen af varmtvalsede bredbånd sælges også på det frie marked. De vigtigste kunder på det frie marked er uafhængige koldtvalseværker, rørproducenter, stålforsyningscentre, stålforhandlere og lagerførende selskaber. Både de varmtvalsede bredbånd, der sælges af EF-erhvervsgrenen, og importerede varmtvalsede bredbånd sælges til samme typer kunder og anvendes til samme formål. Salget af varmtvalsede bredbånd på det frie marked er genstand for udstedelse af handelsfakturaer.

(48) Det fremgik af undersøgelsen, at der er en klar sondring mellem varmtvalsede bredbånd bestemt for bundet anvendelse og varmtvalsede bredbånd bestemt for det frie marked. Varmtvalsede bredbånd, der er bestemt for bundet anvendelse, fandtes ikke at være direkte påvirket af importen. Den produktion, der var bestemt for salg, var derimod i direkte konkurrence med importen.

(49) For at give et så fuldstændigt billede som muligt af EF-producenternes situation har Kommissionen indhentet og analyseret oplysninger både om varmtvalsede bredbånd bestemt for bundet anvendelse og om samme vare bestemt for det frie marked. Fordi salget på det frie marked konkurrerer med de pågældende importerede varer, rettede Kommissionen sin opmærksomhed mod det frie marked. Den har i det omfang, det var muligt, kombineret oplysningerne om det frie og det bundne marked, men har også opdelt analysen mellem det frie marked og bundet anvendelse, hvor dette har været nødvendigt og muligt.

1.5.2. Analyse af den samlede aktivitet i forbindelse med den pågældende vare

1.5.2.1. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

>TABELPOSITION>

(50) Det fremgik af undersøgelsen, at der ikke var nogen væsentlige ændringer af den samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet i undersøgelsesperioden.

(51) Kapacitetsudnyttelsen var forholdsvis stabil mellem 1997 og 2000 (mellem 83,4 % og 85,9 %), men faldt med næsten 8 % i 2001 (til 79,4 %). Stålindustrien er nødt til at have en høj kapacitetsudnyttelsesgrad for at opnå fortjeneste, og dette kraftige fald i kapacitetsudnyttelsen afspejler faldet i produktionen,

1.5.2.2. Den samlede produktion i Fællesskabet

>TABELPOSITION>

(52) Den samlede produktion i Fællesskabet faldt mellem 1997 og 1998, men genvandt delvist terræn i 1999 og nåede et højdepunkt i 2000 svarende til den stigende efterspørgsel. I 2001 faldt produktionen, efterhånden som salget og den bundne anvendelse faldt. I denne forbindelse henvises der til analysen af importen i forbindelse med vare 5, den vigtigste af de afledte produkter.

1.5.2.3. Beskæftigelse

>TABELPOSITION>

(53) Beskæftigelsen i forbindelse med den pågældende vare var stort set stabil i 1997 og 1998. Den faldt med næsten 2300 (6,6 %) mellem 1998 og 1999, hvor der rapporteredes om lukning af fabrikker, men stabiliseredes i 2000. Beskæftigelsen faldt med yderligere 1400 (4,3 %) i 2001, og tabet af arbejdspladser kunne især mærkes i 2001 som følge af yderligere fabrikslukninger. Beskæftigelsen forventes at falde yderligere i 2002, og dette bekræftedes i nogen grad af lukningen af et anlæg i Det Forenede Kongerige i andet kvartal 2002.

1.5.2.4. Produktivitet

>TABELPOSITION>

(54) Produktionen lå stabilt på omkring 1900 tons/ansat i 1997 og 1998, inden den steg til over 2000 tons/ansat i 1999. Den forblev stabil på omtrent dette niveau i 2000 og 2001.

1.5.2.5. Likviditet

>TABELPOSITION>

(55) Likviditeten kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke kun for den pågældende vare selv. Denne indikator blev derfor anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er angivet ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 2000 til 2001.

1.5.2.6. Afkast af den investerede kapital

>TABELPOSITION>

(56) Afkastet af den investerede kapital kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den pågældende vare, og ikke blot for selve den pågældende vare. Denne indikator blev derfor også anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er anført ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 2000 til 2001.

(57) Det blev ikke anset for relevant at analysere forbruget, salgsmængden, markedsandelen, enhedspriserne, rentabiliteten og lagrene under dette emne, fordi en fuldstændig analyse af disse indikatorer kun var relevant for det frie marked.

1.5.3. Analyse af det frie marked

1.5.3.1. Forbrug

>TABELPOSITION>

(58) Forbruget af varmtvalsede bredbånd i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-producenternes samlede salg på det frie marked og den samlede import af den pågældende vare til Fællesskabet som oplyst af Eurostat.

(59) Mellem 1997 og 1999 faldt forbruget i Fællesskabet med næsten 2 % fra 22,9 mio. tons til 22,5 mio. tons. Mellem 1999 og 2000 steg det med 2,8 % og nåede et højdepunkt i femårsperioden (23,2 mio. tons), inden det igen faldt med 3 % til 22,5 mio. tons i 2001. Faldet i forbruget mellem 2000 og 2001 er undersøgt under "andre faktorer" for at klarlægge, hvorvidt det bidrog til den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og i bekræftende fald i hvilken udstrækning.

1.5.3.2. Salgsmængde

>TABELPOSITION>

(60) Salget af den lignende vare i Fællesskabet faldt fra 19,66 mio. tons til 18,08 mio. tons mellem 1997 og 1998, inden det igen steg til 18,70 mio. tons i 1999. Mellem 1999 og 2000 faldt salget af den lignende vare igen, denne gang med 2 %. Mellem 2000 og 2001 faldt salget med yderligere 4 % og nåede et femårigt lavpunkt på 17,49 mio. tons i 2001. Dette afspejler importens stigende dominans på et marked i tilbagegang.

1.5.3.3. Markedsandel

>TABELPOSITION>

(61) EF-producenternes markedsandel faldt fra 85,7 % til 79 % mellem 1997 og 1998 som følge af den betydelige stigning i importen fra Sydøstasien i 1998, der var et resultat af krisen i Asien. For at genvinde det meste af denne tabte markedsandel det følgende år (1999) havde EF-producenterne intet andet valg end at reagere på de prisfald, der var affødt af importen, ved at sænke deres egne priser. Siden 1999 er EF-producenternes markedsandel imidlertid faldet betydeligt til 79,2 % i 2000 og 77,7 % i 2001. Dette demonstrerer importens voksende indtrængning på markedet i denne periode, som fandt sted til trods for, at producenterne i Fællesskabet sænkede deres priser med 8 % mellem 2000 og 2001. Kombinationen af prisfaldet og tabet af markedsandele til importen havde alvorlige følger for fællesskabsproducenternes rentabilitet som beskrevet nedenfor.

1.5.3.4. Prisen på den lignende vare og underbud

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(62) Gennemsnitsprisen på den lignende vare steg mellem 1997 og 1998, inden den i 1999 faldt til det laveste niveau i fem år, nemlig 235 EUR/ton. Priserne steg i 2000, men faldt igen (med 8 %) til 277 EUR/ton i 2001. Denne tendens bekræftes yderligere, fordi kvartalspriserne fra første kvartal 2001 til første kvartal 2002 viser et fald fra 283 EUR/ton til 254 EUR/ton i prisen på EF-varen.

(63) For at fastlægge underbuddets størrelse blev oplysninger om priserne undersøgt for sammenlignelige tidsperioder, på samme handelstrin og for salg til tilsvarende kunder. Hjemmemarkedspriserne blev i 2001 i gennemsnit underbudt med 3,9 %, jf. en sammenligning mellem de priser, der faktureredes af producenterne i Fællesskabet, og de priser, der faktureredes af producenter, som eksporterede til Fællesskabet.

(64) Kommissionen bemærker, at priserne på de importerede varer i hele undersøgelsesperioden klart lå under priserne på EF-varen. Grafen illustrerer, at den stærke stigning i lavprisimporten i 1998 tvang producenterne i Fællesskabet til at sænke deres priser i 1999, hvilket førte til en kraftig reduktion af rentabiliteten og til de tab, som EF-producenterne havde i 1999. I 2000 gjorde det øgede forbrug og mere normale markedsforhold det muligt for EF-producenterne at øge deres priser og rentabilitet. Den stærke stigning i importen i dette år førte imidlertid til prisfald i 2001. Denne stærke stigning fortsatte ind i 2001, og dens fortsatte virkninger ses i faldet i EF-varens pris.

>PIC FILE= "L_2002261DA.001201.TIF">

1.5.3.5. Rentabilitet

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(65) EF-producenternes rentabilitet på salget i Fællesskabet svingede betydeligt i den betragtede femårsperiode. Den laveste rentabilitet konstateredes i 1999 og den højeste i 2000. I 2001, hvor importen nåede sit højeste niveau i femårsperioden, faldt gennemsnitsprisen på importen til 254 EUR/ton, og gennemsnitsprisen på EF-varen faldt til 277 EUR/ton. Dette afspejles i det underbud på 3,9 %, der konstateredes i 2001. Dette fald i priserne førte sammen med faldet i salgsmængden til, at EF-producenternes rentabilitet faldt fra 10,8 % til - 3,1 %. Denne tendens bekræftes yderligere, fordi de kvartalsvise tal for tiden mellem første kvartal 2001 og første kvartal 2002 viser, at rentabiliteten af EF-producenternes salg på fællesskabsmarkedet faldt fra 1,1 % til - 10,9 %.

(66) Målprisunderbuddet afspejler den grad, hvormed prisen på den importerede vare er lavere end den pris, som EF-producenterne kunne forvente at opnå i en situation, hvor der ikke bliver forvoldt skade. Målprisunderbuddet blev beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris pr. ton af EF-varen. Denne pris blev beregnet ved at tage de respektive produktionsomkostninger for hver EF-vare, hvortil der blev lagt en fortjenstmargen på 8 %. Denne fortjenstmargen ansås for rimelig, da den afspejler fællesskabsproducenternes fortjeneste i en normal handelssituation, der ikke er påvirket af en pludselig stærk stigning i importen. Denne ikke-skadevoldende pris blev sammenlignet med den vejede gennemsnitspris pr. ton af den importerede vare i 2001. Forskellen mellem disse to priser blev udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, på den importerede vare og gav et målprisunderbud på 17,5 %.

1.5.3.6. Lagre

>TABELPOSITION>

(67) Lagerbeholdningerne faldt svagt i 1998, men steg så betydeligt i 1999 og igen (omend mere moderat) i 2000 og 2001. Væksten i lagrene mellem 1998 og 1999 faldt sammen med et fald i den bundne anvendelse og synes hovedsagelig at kunne tilskrives dette fald. Trods genrejsningen inden for den bundne anvendelse i det efterfølgende år (2000) fortsatte lagerbeholdningerne imidlertid med at vokse. De steg yderligere i 2001, idet både produktionen til salg og til bundet anvendelse faldt.

1.5.4. Analyse af bundet anvendelse

>TABELPOSITION>

(68) Nogle indikatorer vedrørende bundet anvendelse er angivet i globale tal, hvor den bundne anvendelse indgår i analysen af den samlede aktivitet for den pågældende vare (dvs. kapacitet og kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse og produktivitet). For så vidt angår andre faktorer, der er analyseret ovenfor i forbindelse med det frie marked, nemlig salgspriser, lagre og rentabilitet, er de modtagne oplysninger ifølge deres natur ikke egnet til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der er indhentet for det frie marked for varmtvalsede bredbånd, men der er imidlertid ikke bevis for, at det var mere rentabelt at producere med henblik på bundet anvendelse end til det frie marked. Denne analyse fokuserer derfor på produktionen til bundet anvendelse og undersøger, om udviklingstendensen her kan sammenlignes med tendensen for det frie marked og det samlede marked.

(69) Produktionen til bundne anvendelsesformål steg med næsten 700000 tons mellem 1997 og 1998, før den faldt til 44,6 mio. tons i 1999. Den bundne anvendelse steg mellem 1999 og 2000, nemlig fra 44,6 mio. tons til 46,7 mio. tons (en stigning på 4,7 %). Dette gjorde det muligt for EF-producenterne at øge den samlede produktion i 2000 trods et fald i den del af produktionen, der solgtes på det frie marked. I 2001 faldt den bundne anvendelse imidlertid. Sammen med faldet i den del af produktionen, der solgtes på det frie marked, førte dette til et fald i den samlede produktion til 62,4 mio. tons i 2001 (et fald på over 7 % i forhold til 2000).

1.5.5. Konklusion

(70) Oplysningerne viser, at mens produktionskapaciteten forblev stabil, og der var en svag stigning i produktiviteten, er udviklingen samlet set negativ for kapacitetsudnyttelse, produktion og beskæftigelse, og der kan også iagttages en negativ udvikling for likviditeten og afkastet af den investerede kapital. Samlet viser oplysningerne om det frie marked, at der på baggrund af et fald i forbruget og en forøgelse af lagrene var en negativ udvikling for salget, markedsandelen, priserne og rentabiliteten. Oplysningerne om den bundne anvendelse har vist en tilsvarende udvikling. Disse konklusioner blev støttet af analysen af de samlede aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare.

(71) Navnlig bemærker Kommissionen, at mens importen i 2001 nåede sit højeste niveau i fem år (5 mio. tons), havde EF-producenterne deres laveste salg i Fællesskabet i fem år (17,49 mio. tons), og rentabiliteten faldt hurtigt. Dette fandt sted samtidig med faldende salg på det frie marked, forbrug og priser. På denne baggrund kunne der forventes et fald i importen, men den steg i stedet for andet år i træk.

(72) Virkningerne på EF-producenterne af denne kombination af faktorer afspejles i de økonomiske indikatorer. Producenterne i Fællesskabet har tabt markedsandel, der nåede det laveste niveau i fem år i 2001. Kapacitetsudnyttelsen faldt stærkt i 2001 og med den også produktiviteten. Beskæftigelsen er også faldet og forventes at falde yderligere i 2002. Den samlede virkning af faldet i produktionen, salget i Fællesskabet og priserne var at reducere EF-producenternes rentabilitet og bringe dem i en tabsgivende situation i 2001. Denne udvikling bekræftes af det fortsatte fald i priserne og rentabiliteten mellem første kvartal 2001 og første kvartal 2002.

(73) Under hensyntagen til alle disse faktorer og navnlig analysen af aktiviteterne i forbindelse med det frie marked konkluderer Kommissionen, at EF-producenterne har lidt væsentlig skade.

1.6. Årsagssammenhæng

(74) For at undersøge, om der er en årsagssammenhæng mellem den øgede import og den alvorlige skade, og for at sikre, at skade forvoldt af andre faktorer ikke tilskrives den forøgede import, har Kommissionen foretaget sig følgende:

- de skadelige virkninger af faktorer, der anses for at forvolde skade, er blevet adskilt fra hinanden

- disse skadelige virkninger er blevet tilskrevet de faktorer, der forårsager dem, og

- efter at have tilskrevet skade til alle de tilstedeværende årsagsfaktorer har Kommissionen afgjort, hvorvidt den øgede import er en reel og betydelig årsag til væsentlig skade.

1.6.1. Virkningerne af den øgede import

(75) Markedet for varmtvalsede bredbånd er gennemsigtigt med hensyn til forsyningskilder, kunder og priser. Da varmtvalsede bredbånd i det væsentlige er en råvare, konkurrerer den pågældende vare og den lignende vare hovedsagelig på prisen.

(76) I perioden fra 1999 til 2001 steg den importens markedsandel fra 17,1 % til 22,3 %, mens EF-producenternes markedsandel faldt fra 82,9 % til 77,7 %. I samme periode steg importen fra 18,6 % til 25,8 % af den produktion, der solgtes på det frie marked. Importen er således også steget i forhold til produktionen og på EF-producenternes bekostning.

(77) For så vidt angår priserne faldt den gennemsnitlige enhedspris på den pågældende vare på EU-markedet fra 290 EUR/ton i 2000 til 254 EUR/ton i 2001. Den gennemsnitlige enhedspris på EF-varen faldt fra 301 EUR/ton til 277 EUR/ton. På dette gennemsigtige marked havde prisunderbuddet en afgørende virkning. Virkningerne for EF-producenternes indtægter af salget i Fællesskabet alene af faldet i den gennemsnitlige enhedspris på den lignende vare ville have været et fald på 8 % (440 mio. EUR) i 2001. Tages der hensyn til det samtidige fald i salgsmængden, udgør det faktiske fald i salgsindtægterne i Fællesskabet 678 mio. EUR. Faste omkostninger udgør en væsentlig del af de samlede omkostninger. Faldet i salgsindtægterne førte derfor til et uforholdsvis højere fald i fortjenesten, og fællesskabsproducenterne havde i 2001 et tab på 3,1 %. Dette fald i priserne og rentabiliteten skal desuden ses på baggrund af en række lukninger af stålværker og det deraf følgende tab af arbejdspladser.

(78) Kommissionen finder derfor, at der er en sammenhæng mellem stigningen i importen til lave priser og den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og at stigningen i importen har haft skadelige virkninger, særlig med hensyn til pristryk og faldende salg for EF-producenterne på fællesskabsmarkedet.

1.6.2. Virkninger af ændringer af forbruget

(79) Kommissionen undersøgte de skadelige virkninger af faldet i forbruget mellem 2000 og 2001. Dette fald skal ses på baggrund af den samlede udviklingstendens i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen. Forbruget faldt fra 22,9 mio. tons i 1997 til 22,5 mio. tons i 1999, men steg derefter med 634000 tons til 23,2 mio. tons i 2000, før det igen faldt omkring 677000 tons til 22,5 mio. tons i 2001.

(80) I dette særlige tilfælde finder Kommissionen, at den åbenbare stigning i forbruget i 2000 hovedsagelig skyldtes den store stigning i importen og lagerbeholdningerne i det pågældende år. Tendensbevægelserne giver derfor et mere korrekt billede. Selv om forbruget faldt mellem 2000 og 2001, faldt det samlet set med 442000 tons eller 2 % i løbet af femårsperioden. Dette svarer til et gennemsnitligt fald på 0,4 % om året.

(81) Ved undersøgelsen af dette spørgsmål i dette særlige tilfælde må der tages hensyn til alle markedsdeltagernes reaktion på den faldende tendens i forbruget. I denne forbindelse konstateredes det, at selv om EF-producenterne var tvunget til at reducere salget i Fællesskabet med omkring 900000 tons i 2001 i forhold til 2000, steg importen kraftigt. Der konstateredes ingen økonomisk begrundelse, der kunne forklare den stærke stigning i importen. Ingen eksportører hævdede f.eks., at dette skyldtes lavere produktionsomkostninger.

(82) For så vidt angår prisvirkningen burde et fald i forbruget på kun 0,4 % pr. år ikke normalt føre til betydelige prismæssige virkninger, hvis produktionen hurtigt afpasses markedets behov. I denne forbindelse synes EF-producenterne at have reageret ved at begrænse både produktionen og salget i højere grad, end det var nødvendigt for at være i overensstemmelse med faldet i forbruget.

(83) Ligeledes ville de skadelige virkninger som følge af lave priser også blive holdt i ave, hvis pristrykket reduceres. Den vigtigste faktor her er fortjenesten, hvor ethvert fald ville være blevet minimeret, hvis priserne ikke var faldet betydeligt. Det er derfor rimeligt at konkludere, at hvis der ikke havde været en stærk stigning i importen til lave priser, ville faldet i forbruget ikke have ført til et betydeligt fald i fortjenesten.

(84) Selv om alle markedsdeltagerne havde handlet ansvarligt og justeret deres produktion, ville EF-producenterne ikke desto mindre stadig have haft et mindre salg. Forbruget i 2001 var på samme niveau som i 1999 (dvs. 22,5 mio. tons). I 2000 steg forbruget med 600000 tons, men faldt så igen til 1999-niveauet i 2001. EF-producenternes salg faldt imidlertid med 350000 tons i 2000 i forhold til 1999 trods den enorme stigning i forbruget. Samtidig steg importen i 2000 med 1 mio. tons i forhold til 1999. Importen dækkede derfor hele stigningen i forbruget og betydeligt mere. I 2001 faldt forbruget til 1999-niveauet, og EF-producenternes salg faldt med omkring 900000 tons, mens importen vedblev med at stige. EF-producenternes salgsnedgang skulle have været på omkring 70000 tons om året, jf. tendensen i faldet i forbruget.

(85) Af ovennævnte årsager konkluderes det derfor, at der er en signifikant, men ikke væsentlig forbindelse mellem faldet i forbruget og de skadelige virkninger, der er iagttaget.

1.6.3. Virkninger af ændringer af den bundne anvendelse

(86) Kommissionen har også undersøgt virkningerne af udviklingen i den bundne anvendelse af varmtvalsede bredbånd. Denne var mere eller mindre stabil mellem 1997 og 1999 (44,6 mio. tons), men steg betydeligt i 2000 (46,7 mio. tons) og faldt så i 2001 (42,8 mio. tons) Tendensfaldet var på omkring 2 mio. tons i løbet af perioden. Kommissionen bemærkede, at dette fald svarede til markedsvilkårene for halvfabrikata og færdigvarer.

(87) De yderligere oplysninger, der blev indhentet om den bundne anvendelse, er ifølge deres karakter ikke egnet til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der blev indhentet om det frie marked for varmtvalsede bredbånd, men der er imidlertid ikke bevis for, at det var mere rentabelt at producere for bundet anvendelse end til det frie marked.

(88) Faldet i den bundne anvendelse har således haft skadelige følger for produktionen, hvilket igen har påvirket kapacitetsudnyttelse og i sidste ende rentabiliteten. Det pris- og indtægtsfald, som EF-producenterne har været udsat for på det frie marked, var imidlertid forårsaget af lavprisimporten og havde ingen eller kun begrænset forbindelse med faldet i den bundne anvendelse.

1.6.4. Virkninger af ændringer af eksportresultaterne

(89) Kommissionen undersøgte også virkningerne af et fald i eksporten.

>TABELPOSITION>

(90) Mellem 1997 og 1999 faldt EF-producenternes eksport af varmtvalsede bredbånd fra 2,54 mio. tons til 1,9 mio. tons. Eksporten var forholdsvis stabil mellem 1999 og 2001, idet den faldt i 2000 og steg svagt i 2001. I løbet af femårsperioden faldt eksporten med omkring 580000 tons, selv om størstedelen af dette fald fandt sted mellem 1997 og 1999. Siden 1999 har eksporten været stabil. I den seneste periode mellem 2000 og 2001 har den derfor ikke bidraget til nogen skadelig virkning. Da skaden som følge af et fald i eksporten hovedsagelig fandt sted i den første del af femårsperioden, må den i denne forbindelse anses for mindre betydningsfuld, end hvis den havde fundet sted i en senere del af femårsperioden.

(91) Af ovennævnte årsager konkluderes det, at der er en vis forbindelse mellem faldet i eksporten og de skadelige virkninger, der konstateredes i den tidligere del af femårsperioden.

1.6.5. Virkninger af overskudskapacitet

(92) Kommissionen har yderligere undersøgt, om overskudskapacitet hos fællesskabsproducenterne kan have haft skadelige virkninger. Der var ingen væsentlige ændringer af den samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet i undersøgelsesperioden, og kapacitetsudnyttelsen lå hele tiden på over eller ganske svagt under 80 %. Der blev derfor ikke iagttaget nogen forbindelse mellem kapaciteten og de skadelige virkninger.

1.6.6. Virkninger af omstrukturering

(93) Kommissionen undersøgte yderligere de skadelige virkninger af den omstrukturering, som producenterne i Fællesskabet har gennemført i de senere år. I denne forbindelse bemærkes det, at omstrukturering generelt vil medføre omkostninger på kort sigt, f.eks. til fratrædelsesordninger, opkøb osv., men at disse omkostninger opvejes af effektivitetsforbedringer på mellemlang sigt. I betragtning af den igangværende omstruktureringsproces vil dette betyde, at løbende kortfristede omkostninger (selv hvis de fandtes at være begrænsede) havde indvirkning på omkostningsstrukturen.

1.6.7. Fordeling af de skadelige virkninger

(94) Den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, havde hovedsagelig form af faldende salg og voksende finansielle tab. Kommissionen fastslog, at fire faktorer udover væksten i importen bidrog til skaden: faldende forbrug, faldende bundet anvendelse, faldende eksport og igangværende rationaliseringsbestræbelser.

(95) For det første var der et mindre fald i forbruget på omkring 0,4 % pr. år, selv om dette fald var mere udtalt i 2001 end i 2000. Importen udviklede sig imidlertid slet ikke i overensstemmelse med dette forbrugsmønster, og Kommissionen finder, at det begrænsede fald i forbruget ikke spillede en væsentlig rolle hverken med hensyn til mængde eller pris.

(96) For så vidt angår faldet i den bundne anvendelse, der især blev iagttaget mellem 2000 og 2001, har det hovedsagelig haft en negativ indflydelse med hensyn til mængde. Det har derfor ingen væsentlig forbindelse med det fald i priser og indtægter, som EF-producenterne har lidt på det frie marked.

(97) Kommissionen undersøgte også faldet i EF-producenternes eksport i løbet af femårsperioden. Der var et fald i den første del af femårsperioden. I den seneste del af perioden, hvor der var tale om alvorlig skade, var eksporten imidlertid stabil. Udviklingen i eksporten havde derfor betydelig mindre virkning for EF-producenterne i perioden 2000/01 end stigningen i importen.

(98) For så vidt angår virkningerne af de igangværende rationaliseringsbestræbelser finder Kommissionen ligeledes, at virkningerne på EF-producenternes omkostningsstruktur ikke er væsentlig, især ikke sammenlignet med de prismæssige virkninger af lavprisimporten.

(99) Kommissionen bemærkede, at faldet i EF-producenternes salgsmængde, salgspriser og rentabilitet hovedsagelig skyldtes stigningen i importen, der ikke blot voksede meget hurtigere end stigningen i forbruget i 2000, men som fortsatte med at vokse samtidig med faldet i forbruget i 2001.

1.6.8. Konklusion

(100) Efter at de skadelige virkninger af de øvrige kendte faktorer er blevet undersøgt og adskilt fra hinanden og fra de skadelige virkninger af den forøgede import, og efter at det er sikret, at den af andre faktorer forvoldte skade ikke tilskrives importen, kan det konkluderes, at der er en reel og betydelig forbindelse mellem den forøgede import og den væsentlige skade, som er forvoldt EF-producenterne.

1.7. Yderligere udvikling

(101) Kommissionen har desuden analyseret en række faktorer, der gør det berettiget at konkludere, at den alvorlige skade, som er forvoldt EF-producenterne, kan forventes at blive betydeligt værre, hvis importen fortsætter på sit nuværende niveau eller stiger.

1.7.1. De amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger

(102) Det skal erindres, at USA den 5. marts 2002 indførte beskyttelsesforanstaltninger mod visse stålprodukter, herunder varmtvalsede flade produkter af kulstofholdigt stål. Disse foranstaltninger trådte i kraft den 20. marts 2002 og består af en stigning i tolden på importen til USA på 30 % af værdien i det første år, 24 % i det andet år og 18 % i det tredje år. Foranstaltningerne finder de ikke anvendelse på Canada, Israel, Jordan og Mexico og en række lande, der er angivet som udviklingslande.

1.7.2. Omledning af handelen som følge af amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger

(103) Kommissionen undersøgte de sandsynlige virkninger af de amerikanske foranstaltninger ved at analysere situationen for de vigtigste lande, der eksporterede til USA.

(104) I 2001 importerede USA 2562747 tons varer tariferet under de samme HS-koder som den pågældende vare. De vigtigste eksportører af disse varer til USA var Nederlandene (13 % - 340000 tons), Frankrig (13 % - 320000 tons), Korea (11 % - 270000 tons), Canada (9 % - 240000 tons), Tyrkiet (9 % - 230000 tons), Mexico (9 % - 230000 tons) og Australien (9 % - 230000 tons). Indien, Kina, Taiwan, Indonesien, Thailand, Ukraine, Rusland, Sydafrika, Brasilien, Tyskland og Japan har også været vigtige leverandører til det amerikanske marked i de senere år.

(105) Den samlede eksport til USA i 2001 fra lande, der er påvirket af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger (undtagen producenter i Fællesskabet og i de lande, der ikke er omfattet af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, for så vidt som de vedrører disse varer), udgjorde omkring 1 mio. tons. Visse produkter fremstillet af visse leverandører er også fritaget fra de amerikanske foranstaltninger, men de pågældende mængder anses ikke for betydelige.

(106) Kommissionen undersøgte derefter sandsynligheden af, at den begrænsede adgang til det amerikanske marked som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger ville føre til øget eksport til Fællesskabet. Kommissionen undersøgte situationen i forbindelse med de samarbejdsvillige eksporterende producenters kapacitet. Det konstateredes, at de havde øget deres kapacitet fra et niveau på ca. 123 mio. tons mellem 1997 og 1999 til 140,4 mio. tons i 2001. Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter gav udtryk for, at de påtænkte at reducere deres kapacitet i umiddelbar fremtid, eller at de ville begrænse produktionen i lyset af de amerikanske foranstaltninger.

(107) De fleste angav, at de ville opveje eventuelle indskrænkninger i deres eksport til USA ved at sælge mere på deres hjemmemarkeder, men denne erklæring blev fremsat på baggrund af uændret eller faldende forbrug på disse markeder. I denne forbindelse er det meget usandsynligt, at disse producenter kan øge salget nævneværdigt på deres hjemmemarkeder. Det er heller ikke sandsynligt, at de kan øge salget på andre eksportmarkeder, da producenterne på de fleste af disse markeder allerede lider under den betydelige lukning af det amerikanske marked, og der er ingen tegn på, at der på kort og mellemlang sigt vil være et væsentligt øget forbrug på disse markeder, der kan muliggøre en vækst i importen.

(108) Uden endelige foranstaltninger vil der derfor kunne ske en handelsomledning af omkring 1 tons varer til Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger. Dette niveau vil muligvis ikke blive nået, bl.a. på grund af de nuværende høje hjemmemarkedspriser i USA, der kan føre til en noget større import end forventet til trods for tolden på 30 %, og fordi producenter i tredjelande muligvis vil være i stand til delvist at opveje tabet af det amerikanske marked ved at øge salget på deres hjemmemarkeder. Dette kan i særlig grad være tilfældet for de lande, der har truffet beskyttelsesforanstaltninger for at modvirke de amerikanske foranstaltninger. Producenterne kan også øge deres lagerbeholdninger for en tid.

(109) Der vil imidlertid stadig være et meget betydeligt potentiale for øget eksport til Fællesskabet. Den stigning, der fandt sted i 2001, havde mange stadig eksisterende årsager, som allerede er angivet i skadesanalysen, og som kan forventes at fortsætte med at få importen til at vokse. Der er nu desuden et nyt element, nemlig de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger, der klart efterlader en betydelig produktion, som producenterne er stærkt presset for at finde købere til. Under disse omstændigheder kan det med rimelighed antages, at hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, vil den mindste handelsomledning fra det amerikanske marked, der vil finde sted, være på mellem 25 % og 50 % af den ovenfor beregnede mængde (1 mio. tons). Den vil efter al sandsynlighed være større, men det vil være fornuftigt at basere denne analyse på et konservativt skøn.

(110) Det er også relevant, at det vigtigste eksportmarked for varmtvalsede bredbånd i 2001 var Fællesskabet (5 mio. tons). Dette skal sammenlignes med Korea (4,2 mio. tons), USA (2,6 mio. tons), Kina (2,3 mio. tons), Japan (1,7 mio. tons) og Tyrkiet (1,6 mio. tons). Dette afspejler, at Fællesskabet har været, og efter de nylige foranstaltninger stadig er, et af de mest åbne markeder i verden. Euroens stigning i forhold til dollaren og andre vigtige valutaer i den senere tid gør på kort og mellemlang sigt importerede varer mere attraktive i forhold til varer fremstillet i Fællesskabet.

1.7.3. Begrænsning af Fællesskabets eksport som følge af de amerikanske stålbeskyttelsesforanstaltninger

(111) En umiddelbar virkning af de amerikanske foranstaltninger har været en kraftig begrænsning af Fællesskabets eksport af varmtvalsede bredbånd til USA. Indførelsen af en værditold på 30 % vil stort set standse denne eksport, selv om den muligvis vil fortsætte i små mængder som følge af de nuværende høje priser i USA, der kan føre til, at det er værd at betale told for i det mindste at sælge overskydende lagerbeholdninger. Det anslås efter i muligt omfang at have taget hensyn til lukningen af det amerikanske marked efter indførelsen af foranstaltninger, at Fællesskabets eksport til USA, der var på omkring 820000 tons i 2001, vil falde betydeligt som følge af de amerikanske foranstaltninger.

(112) Det er også sandsynligt, at Fællesskabets eksport til andre markeder også vil falde, fordi alle producenter på verdensplan vil finde det vanskeligere at eksportere på grund af såvel de amerikanske foranstaltninger som de foranstaltninger, som andre tredjelande og Fællesskabet træffer for at undgå omledning til deres egne markeder.

1.7.4. Projicerede virkninger af de amerikanske foranstaltninger

(113) Kommissionen har vurderet de mulige virkninger for EF-producenterne, hvis der ikke indføres endelige foranstaltninger, og af omledningen af handelen som følge af de amerikanske beskyttelsesforanstaltninger og disse foranstaltningers virkning på Fællesskabets eksport. I denne forbindelse fandt Kommissionen, at hvis Fællesskabet ikke indfører beskyttelsesforanstaltninger, vil importen uvægerligt stige betydeligt med det resultat, at EF-erhvervsgrenens situation vil blive meget kraftigt forværret. I betragtning af EF-producenternes meget udsatte situation vil enhver væsentlig forøgelse af importen have meget alvorlige konsekvenser. Den forventede stigning på mellem 250000 og 500000 tons vil omgående føre til et yderligere betydeligt salgstab for EF-producenterne, og dette reducerede salg vil meget hurtigt have alvorlige negative følger for de øvrige indikatorer for erhvervsgrenens tilstand.

(114) Det fortsatte fald i Fællesskabets eksport vil også i væsentlig grad forværre EF-producenternes situation. Det anslås, at Fællesskabets eksport siden indførelsen af de amerikanske foranstaltninger er faldet kraftigt, og denne situation forventes at vare ved eller endda at forværres i de kommende måneder.

(115) Den forventede stigning i importen og det forventede fald i eksporten fra Fællesskabet vil i betydelig grad forværre EF-erhvervsgrenens situation med hensyn til alle de faktorer, der allerede er undersøgt ved fastlæggelsen af, at der forekom væsentlig skade. Der vil straks ske et yderligere stærkt fald i salget og priserne med deraf følgende negative virkninger for produktionen, øgede enhedsomkostninger og øgede tab. De samlede negative virkninger vil blive stærkt forværret af, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade som følge af de senere års stigende import.

1.7.5. Konklusion

(116) Under behørig hensyntagen til, at EF-producenterne allerede lider alvorlig skade, er det rimeligt at konkludere, at den sandsynlige yderligere betydelige stigning i importen uden endelige foranstaltninger i væsentlig grad vil forværre EF-producenternes situation. Denne situation vil desuden blive forværret af et betydeligt fald i eksporten fra Fællesskabet som følge af de amerikanske foranstaltninger.

Vare 1

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

2. VARE 2 - ULEGEREDE VARMTVALSEDE PLADER

2.1. Den pågældende vare og den lignende eller direkte konkurrerende vare

2.1.1. Den pågældende vare

(117) Den pågældende vare er visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, ikke i oprullet stand, kun varmtvalset

- med reliefmønster, eller

- i andre tilfælde, af tykkelse 4,75 mm og derover, men ikke over 10 mm, og af bredde ikke over 2050 mm, ikke valset på fire flader eller i en lukket valsekaliber, af bredde ikke over 1250 mm, eller

- i andre tilfælde, af tykkelse 3 mm og derover, men ikke over 4,75 mm, ikke valset på fire flader eller i en lukket valsekaliber, af bredde ikke over 1250 mm og af tykkelse 4 mm og derover, eller

- i andre tilfælde, af tykkelse under 3 mm

(i det følgende benævnt "varmtvalsede plader"). Den pågældende vare tariferes i øjeblikket under KN-kode 7208 40 10, 7208 40 90, 7208 52 99, 7208 53 90, 7208 54 10 og 7208 54 90.

(118) Varmtvalsede plader fremstilles almindeligvis på stålværker ved varmtvalsning af stålhalvfabrikata efter den endelige valsning eller efter bejdsning eller gennemløbsglødning.

(119) Selv om hver KN-kode svarer til en identificerbar type af varmtvalsede plader, fandtes det, at de alle har identiske eller lignende fysiske og tekniske egenskaber og anvendelsesformål. Alle typer varmtvalsede plader udgør derfor en enkelt vare, der henhører under de ovenfor anførte relevante KN-koder.

2.1.2. Lignende eller direkte konkurrerende varer

(120) Kommissionen har undersøgt, om den af fællesskabsproducenterne fremstillede vare (i det følgende benævnt "lignende vare") er varer, der ligner den pågældende importerede vare. I løbet af undersøgelsen modtog Kommissionen henvendelser fra visse store eksportører og importører af varmtvalsede plader, der påstod, at visse typer varmtvalsede plader, der blev importeret til Fællesskabet, ikke blev fremstillet af producenterne i Fællesskabet og derfor ikke burde anses for at "ligne" den pågældende vare.

(121) Kommissionen foretog en grundig undersøgelse af disse henvendelser og tog navnlig følgende undersøgelsesresultater i betragtning:

a) den importerede vare og EF-varen havde samme toldmæssige internationale tarifering. De havde desuden samme eller tilsvarende fysiske egenskaber, såsom sammensætning, størrelse, form og konsistens, og blev fremstillet i henhold til internationalt anerkendte standarder

b) den importerede vare og EF-varen solgtes gennem tilsvarende eller identiske salgskanaler, og oplysninger om priser var alment tilgængelige (f.eks. offentliggøres oplysninger om priserne i fagtidsskrifter såsom Metal Bulletin og Steel Weekly), og den pågældende vare og EF-producenternes vare konkurrerer hovedsagelig på prisen

c) den importerede vare og EF-varen kunne begge benyttes til samme eller tilsvarende endelige anvendelsesformål, og de var derfor i vidt omfang alternative varer eller substitutter og kunne let udskiftes

d) forbrugerne opfattede både den importerede vare og EF-varen som alternative midler til at udføre bestemte funktioner for at opfylde et bestemt behov eller ønske, og i denne forbindelse var de forskelle, der identificeredes af eksportøren eller importøren, blot mindre variationer, der var fremstillet for en bestemt kunde.

(122) Kommissionen har konkluderet, at trods de påståede tekniske forskelle i varernes egenskaber og kvalitet, der er angivet i disse henvendelser, er den importerede vare og EF-varen "lignende eller direkte konkurrerende" varer.

2.2. Øget import

(123) Kommissionen har undersøgt, om den pågældende vare importeres til Fællesskabet i en så øget mængde - enten absolut eller i forhold til produktionen i Fællesskabet - og/eller på sådanne vilkår eller betingelser, at der forvoldes EF-producenterne alvorlig skade. I denne forbindelse har Kommissionen fokuseret på importen af den pågældende vare i den seneste periode, for hvilken der forelå oplysninger i absolutte tal og i forhold til den til salg beregnede produktion (ikke indbefattet til "bundet anvendelse") og den samlede produktion. Nedenstående tabel viser udviklingen i importen i absolutte tal og i forhold til den EF-produktion, der var bestemt for salg, og til den samlede produktion i Fællesskabet (herunder til bundet anvendelse) for hvert af årene mellem 1997 og 2001.

Vare 2

Ulegerede varmtvalsede plader

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(124) I perioden før krisen i Asien(6) lå importen mere eller mindre konstant på ca. 400000 tons (387176 tons i 1996, 417598 tons i 1997). Som følge af krisen i Asien steg importen imidlertid med 22 % mellem 1997 og 1998, mens gennemsnitsprisen faldt med næsten 6 %. Den samlede produktion i Fællesskabet og den til salg bestemte produktion steg også i 1998, således at importen steg fra 22,9 % til 25,8 % i forhold til den til salg bestemte produktion, mens den steg fra 19 % til 21,2 % i forhold til den samlede produktion. Kommissionen finder imidlertid, at importniveauet i 1998 ikke var repræsentativt på grund af de asiatiske producenters yderst lave priser og den deraf følgende tilstrømning af importerede varer.

(125) Efterhånden som virkningerne af krisen i Asien begyndte at aftage, faldt importen i det følgende år med omkring 7 %, selv om den stadig var højere i absolutte tal end i 1997. I relative tal (i forhold til den del af produktionen, der var bestemt for salg, og den samlede produktion) vendte importen omtrent tilbage til 1997-niveauet, omend dens priser fortsat var lave.

(126) Mellem 1999 og 2000 steg importen fra 477067 tons til 533107 tons, altså med 56000 tons eller 12 %. I samme periode faldt den til salg bestemte produktion med over 14 % fra 2,16 mio. tons til 1,85 mio. tons. Importen steg derfor fra 22,1 % til 28,9 % i forhold til den til salg bestemte produktion, hvilket var en stigning på 30 %. Som følge af faldet i den til salg bestemte produktion og en stigning i den bundne anvendelse faldt den samlede produktion i Fællesskabet fra 2,58 mio. tons til 2,32 mio. tons. Importen steg fra 18,5 % til 23 % af den samlede produktion.

(127) Mellem 2000 og 2001 steg importen til 572133 tons (en yderligere stigning på omkring 39000 tons eller 7,3 %). I 2001 faldt den til salg bestemte produktion med yderligere 3 % til 1,79 mio. tons, således at importen steg med 11 % i forhold til den produktion, der solgtes på det frie marked. Den samlede produktion i Fællesskabet faldt også i 2001 (med 133000 tons eller 6 %), hvilket afspejlede et fald i produktionen til bundet brug og i den del af produktionen, der blev solgt på det frie marked, således af stigningen i importen i forhold til den samlede produktion udgjorde 14 %.

(128) Prisen på den pågældende vare faldt mellem 1997 og 1998 og forblev trykket i 1999. Faldet i 1998 og det fortsatte pristryk i 1999 synes at skyldes krisen i Asien. Priserne steg med 24 % til 305 EUR/ton i 2000, men faldt med 25 % i 2001. Kommissionen bemærker, at selv om priserne steg i 2000, fortsatte væksten i den importen (såvel absolut som i forhold til produktionen) i 2001 på en baggrund med stærkt faldende priser. Gennemsnitsprisen på importen faldt fra 305 EUR/ton i 2000 til 229 EUR/ton i 2001. Kommissionen bemærker også, at den yderligere stigning i importen til Fællesskabet fandt sted på et tidspunkt, hvor euroen var forholdsvis svag i forhold til dollaren, og hvor priserne i USA på varmtvalsede plader lå 30 % til 40 % højere end prisen på denne vare i Fællesskabet.

2.2.1. Glidende gennemsnit over to år

(129) For at fastlægge den underliggende tendens i importens udvikling mellem 1997 og 2001 og for at afgøre, om den nylige stigning i importen er udtryk for en etableret tendens, benyttede Kommissionen glidende gennemsnit over to år. De viser, at selv om importen mellem 1997/98 og 1999/2000 i alle toårsperioder svingede mellem 464319 tons og 505087 tons (dvs. 484703 tons +/- 4 %), steg den mellem 1999/2000 og 2000/01 med over 9 % fra 505087 tons til 552620 tons.

2.2.2. Importens markedsandel

(130) Importens markedsandel steg svagt mellem 1997 og 1998, inden den faldt til 19,3 % i 1999, hvilket udgør et mindre fald i forhold til 1997. I 2000 og 2001 steg importens markedsandel betydeligt til 24 % og derefter til 25,9 % - stigninger på henholdsvis 24 % og 8 %.

2.2.3. Konklusion

(131) Importen steg stærkt i 1998, men Kommissionen finder, at denne stigning var ekstraordinær og ikke kan anses for at være et led i den normale importudvikling. Dette afspejles også af, at importen faldt i 1999. Hvis der ikke tages hensyn til 1998, havde importen en årlig vækstrate mellem 1997 og 1999 på 7 % i absolutte tal (og var negativ i forhold til den samlede produktion og til den til salg beregnede produktion). Mellem 1999 og 2000 havde importen derimod en årlig vækstrate på 12 % i absolutte tal (24 % i forhold til den samlede produktion i Fællesskabet og 28 % i forhold til den produktion, der var bestemt for salg). Ved hver målemetode havde importen en højere vækstrate mellem 1999 og 2000 end i den tidligere periode, og selv om den havde nået et højdepunkt i 2000, fortsatte den med at vokse hurtigere mellem 2000 og 2001 end i perioden fra 1997 til 1999. Det skal bemærkes, at det høje importniveau i henhold til udnyttelsen af det kontingent, der blev fastsat i den foreløbige fase, synes at blive bekræftet for 2002.

(132) At nylige stigninger i importen ikke kan tilskrives etablerede tendenser i importniveauer fremgår af udviklingen i det glidende toårige gennemsnit for importen i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen.

(133) Det konkluderes, at stigningerne i den senere tid kan anses for at være pludselige, kraftige og betydelige i forhold til udviklingen i tidligere år, især når det tages i betragtning, at stigningen i importen i 1998 må anses for at være urepræsentativ.

2.3. Uforudset udvikling

2.3.1. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen

(134) Som reaktion på krisen i Asien har USA, der tegner sig for omkring en ottendedel af verdens stålforbrug, siden 1998 gjort øget brug af instrumenter til beskyttelse af handelen i stålsektoren for at beskytte amerikanske producenter mod konkurrence. Der er truffet afgørelse om en række af disse foranstaltninger i WTO, og nogle af de benyttede metoder er blevet erklæret uforenelige med WTO. Ikke desto mindre er mange af de foranstaltninger, der fortsat er i kraft, baseret på de samme metoder.

(135) Nedenstående tabel viser det årlige antal endelige afgørelser om antidumping- og udligningstold, som USA har truffet for stålsektoren som helhed mellem 1997 og 2001, og illustrerer den øgede aktivitet i de seneste tre år.

>TABELPOSITION>

(136) I løbet af 2001 gav USA også meddelelse om yderligere bredt baserede tiltag i stålsektoren. I januar 2001 indledte USA en undersøgelse af stål i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act of 1974. I juli 2001 bekendtgjorde USA's International Trade Commission (ITC), at der ville blive foretaget en bred stålundersøgelse i henhold til sektion 202 i Trade Act of 1974, og i december anbefalede ITC beskyttelsesforanstaltninger for et bredt udvalg af stålprodukter.

(137) Disse tiltag, der kulminerede i de beskyttelsesforanstaltninger, der blev bekendtgjort af USA den 5. marts 2002, har haft en stadig mere afdæmpende virkning på importen af stålprodukter til USA og førte til et fald i den amerikanske stålimport på 33 % mellem 1998 og 2001. Navnlig havde beskyttelsesproceduren, der havde været drøftet i flere måneder, inden den blev indledt, en begrænsende virkning på importen til USA på grund af den usikkerhed, den skabte for de erhvervsdrivende. Det er den største kommercielle beskyttelsesaktion, der nogen siden er blevet indledt af et WTO-medlem, idet den vedrører import til en værdi af omkring 17 mia. USD.

2.3.2. Øget amerikansk anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen - i relation til den pågældende vare

(138) Mellem 1999 og 2001 indførte USA 19 antidumpingforanstaltninger med høj told (herunder en suspensionsaftale) og 10 udligningstoldforanstaltninger i forbindelse med varmtvalset stål og plader (der er den amerikanske varekategori, der omfatter varmtvalsede plader). Navnlig indførte USA i februar 1999 antidumpingtold på mellem 10,78 % og 67,14 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Japan og antidumping- og udligningstold på mellem 10,21 % og 52,14 % (til dels anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Indonesien. I juli 1999 indførte USA antidumpingtold på mellem 41,27 % og 42,12 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Brasilien. I september 2000 indførte USA antidumpingtold og udligningstold på mellem 40,6 % og 44,59 % (til dels anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Argentina. I november 2000 indførte USA antidumpingtold på mellem 64,20 % og 90,83 % på importen af den pågældende vare med oprindelse i Kina. I november 2000 indførte USA antidumpingtold og udligningstold på mellem 8,28 % og 44,4 % (til dels anvendt kumulativt) på importen af den pågældende vare med oprindelse i Indien.

(139) Den 15. marts 2002 opretholdt USA antidumpingforanstaltninger over for eksportører i 17 lande og udligningsforanstaltninger over for eksportører i 9 lande for så vidt angår varmtvalsede plader. Følgende lande var berørt af disse foranstaltninger: Argentina, Brasilien, Kina, Indien, Indonesien, Japan, Kasakhstan, Nederlandene, Rumænien, Rusland, Sydafrika, Taiwan, Thailand og Ukraine. Efter indførelsen af antidumping- eller udligningsforanstaltninger er den amerikanske import af den pågældende vare fra det relevante land i alle tilfælde faldet. Desuden fandt det drastiske fald i den amerikanske import i 2001 sted i et år, hvor der ikke blot var 19 antidumpingforanstaltninger og 10 udligningsforanstaltninger i kraft over for den pågældende vare, men hvor USA også ved årets begyndelse indledte en stålundersøgelse i henhold til sektion 223 i den amerikanske Trade Act af 1974, og hvor USA midt på året gav meddelelse om en bred stålundersøgelse i henhold til sektion 202 i Trade Act af 1974.

(140) Mellem 1999 og 2001 faldt importen til USA fra 6,61 mio. tons til 3,63 mio. tons. I samme periode steg importen til Fællesskabet af varmtvalsede plader fra 477067 tons til 572133 tons, dvs. med 20 %.

(141) Kommissionen har også fastslået, at en af virkningerne af, at USA reducerede importen af varmtvalsede plader til sit marked, var at øge import af denne vare til EU-markedet. På grundlag af de foreliggende oplysninger har Kommissionen fastslået, at der er en tidsmæssig sammenhæng mellem USA's øgede og udstrakte anvendelse af instrumenter til beskyttelse af handelen i de senere år, det dramatiske fald i den amerikanske import af varmtvalsede plader mellem 2000 og 2001 og stigningen i Fællesskabets import af varmtvalsede plader i samme tidsrum. Fællesskabet var et vigtigt eksportmarked for varmtvalsede plader i 2001. Både fællesskabsmarkedet og det amerikanske marked har de samme typer industrielle brugere. Mange af de eksportører, der er ramt af de amerikanske handelsbeskyttelsesinstrumenter, har også eksporteret til Fællesskabet i en årrække. På samme tid som den amerikanske import faldt kraftigt, voksede importen til Fællesskabet til et rekordhøjt niveau til trods for et fald i BNP-væksten, produktionen og forbruget i Fællesskabet i 2001.

(142) Denne øgede og udstrakte brug af handelsbeskyttelsesinstrumenter, hvoraf en række fandtes at være uforenelige med WTO, kunne ikke have været forudset ved afslutningen på Uruguay-runden og er en uforudset udvikling, således som det kræves i aftalen om beskyttelsesforanstaltninger.

2.3.3. Fald i importen til USA

(143) Nedenstående tabel viser importen til USA fra 1997 til 2001 af de varer, der af USA kategoriseres som varmtvalset stål (herunder oprullede plader) og varmtvalsede plader (herunder plader, der er tilskåret efter mål, og pletterede plader). Varmtvalsede plader tariferes inden for disse amerikanske varekategorier.

>TABELPOSITION>

Kilde:

Global Trade Atlas

(144) Importen til USA steg mellem 1997 og 1998 for derefter at falde tilbage til lige under 1997-niveauet i 1999. Mellem 1999 og 2000 steg den til omkring 7,6 mio. tons. Mellem 2000 og 2001 faldt importen imidlertid med over 52 % til 3,6 mio. tons.

(145) Faldet i importen af varmtvalsede plader til USA kan primært forklares ved den direkte virkning af de ovenfor omhandlede foranstaltninger på eksportører, hvis varer er blevet genstand for antidumping- og/eller udligningstold, men også ved disse foranstaltningers og undersøgelsernes indirekte afskrækkende virkninger på alle selskaber, der eksporterer den pågældende vare til USA.

(146) Nedenstående tabel belyser virkningerne af bestemte antidumping- og udligningsforanstaltninger på eksporten til USA af varmtvalset stål (herunder oprullede plader) og varmtvalsede plader (herunder plader, der er tilskåret efter mål, og pletterede plader) fra visse lande.

>TABELPOSITION>

2.4. Definition af producenterne i Fællesskabet

(147) Den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare er på omkring 2,4 mio. tons pr. år. Følgende stålvirksomheder i Fællesskabet samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen:

- Cockerill Sambre SA, Belgien

- Sidmar NV, Belgien

- Sollac SA, Frankrig

- EKO Stahl GmbH, Tyskland

- Corus Strip UK, Det Forenede Kongerige

- Corus Staal BV, Nederlandene

- Rautaruukki Oyj, Finland

- Riva Ilva SpA, Italien

- Salzgitter AG Stahl & Technologie, Tyskland

- SSAB Tunnplat AB, Sverige

- Thyssen Krupp Stahl AG, Tyskland

- Voest Alpine Stahl GmbH, Østrig.

(148) Disse selskaber er alle medlemmer af Foreningen af Europæiske Stålproducenter (Eurofer). De tegnede sig for omkring 93 % af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare og for hovedparten af produktionen i Fællesskabet, jf. artikel 5, stk. 3, litra c) i forordning (EF) nr. 3285/94 og artikel 15, stk. 1, i forordning (EF) nr. 519/94. De anses derfor for at være producenterne i Fællesskabet i forbindelse med denne procedure.

2.5. Alvorlig skade

2.5.1. Indledning

(149) For at fastslå, om der er forvoldt EF-producenterne af den lignende vare alvorlig skade, dvs. en væsentlig forværring af EF-producenternes stilling, har Kommissionen vurderet alle relevante faktorer af objektiv og kvantificerbar karakter, der har betydning for EF-producenternes situation. Særlig har Kommissionen for den pågældende vare evalueret udviklingen i produktionskapaciteten, produktionen, kapacitetsudnyttelsen, beskæftigelsen, produktiviteten, likviditeten, afkastet af den investerede kapital, den bundne anvendelse, lagrene, forbruget, salget, markedsandelen, prisen, underbuddet og rentabiliteten i årene 1997 til 2001. De relevante økonomiske oplysninger er fremlagt ved slutningen af denne vareanalyse.

(150) Undersøgelsen har påvist, at den pågældende vare kan følge en af to klart adskilte veje. Enten sælges den, eller den anvendes internt til fremstilling af andre varer. Det fandtes, at omkring 17 % af den pågældende vare, der fremstilles af producenterne i Fællesskabet, anvendes internt (dvs. at den forarbejdes yderligere af disse producenter i en integreret proces, ofte i samme produktionslinje; dette benævnes i det følgende "bundet anvendelse"). Disse varer følger en intern proces med yderligere forarbejdning, for hvilken der ikke normalt udstedes fakturaer.

(151) Den resterende produktion sælges til markedspriser på fællesskabsmarkedet (i det følgende benævnt "det frie marked"). Importen af den pågældende vare sælges også på det frie marked. De vigtigste kunder på det frie marked er uafhængige koldtvalseværker, rørproducenter, stålforsyningscentre, stålforhandlere og lagerførende selskaber. Både den vare, der sælges af EF-erhvervsgrenen, og den importerede vare sælges til samme typer kunder og anvendes til samme formål. Salget af den pågældende vare på det frie marked er genstand for udstedelse af handelsfakturaer.

(152) Det fremgik af undersøgelsen, at der er en klar sondring mellem den pågældende vare, der er bestemt for bundet anvendelse, og den vare, der er bestemt for det frie marked. Den vare, der er bestemt for bundet anvendelse, fandtes ikke at være direkte påvirket af importen. Den produktion, der var bestemt for salg, var derimod i direkte konkurrence med importen.

(153) For at give et så fuldstændigt billede som muligt af EF-producenternes situation har Kommissionen indhentet og analyseret oplysninger både om varmtvalsede plader bestemt for bundet anvendelse og om samme vare bestemt for det frie marked. Fordi salget på det frie marked konkurrerer med de pågældende importerede varer, rettede Kommissionen sin opmærksomhed mod det frie marked. Den har i det omfang, det var muligt, kombineret oplysningerne om det frie og det bundne marked, men har også opdelt analysen mellem det frie marked og bundet anvendelse, hvor dette har været nødvendigt og muligt.

2.5.2. Analyse af den samlede aktivitet i forbindelse med den pågældende vare

2.5.2.1. Produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

>TABELPOSITION>

(154) Det fremgik af undersøgelsen, at der ikke var nogen væsentlige ændringer af den samlede anslåede teoretiske produktionskapacitet, der var på omkring 3,6 mio. tons i hele undersøgelsesperioden.

(155) Kapacitetsudnyttelsen blev støt øget med omkring 7 % mellem 1997 og 1999, inden den igen faldt til 64 % i 2000. I 2001 faldt kapacitetsudnyttelsen derefter til sit laveste niveau i femårsperioden (61 %). Kommissionen bemærker, at faldet i den bundne anvendelse og i eksporten mellem 2000 og 2001 bidrog til dette fald i kapacitetsudnyttelsen. Mens den bundne anvendelse faldt med 64000 tons og eksporten faldt med 9000 tons (i alt 2,7 % af produktionen i 2000), faldt kapacitetsudnyttelsen imidlertid med 5 %. Stålindustrien er nødt til at have en høj kapacitetsudnyttelsesgrad for at opnå fortjeneste, og dette fald i kapacitetsudnyttelsen afspejler faldet i produktionen i 2001.

2.5.2.2. Den samlede produktion i Fællesskabet

>TABELPOSITION>

(156) Den samlede produktion i Fællesskabet steg fra 2,19 mio. tons til 2,41 mio. tons mellem 1997 og 1998 og til 2,58 mio. tons i 1999, tilskyndet af en sund vækst i forbruget på EU-markedet (der voksede med omkring 430000 tons, eller 21 %, mellem 1997 og 1999). Derefter faldt den samlede produktion i Fællesskabet med 10 % i 2000 og med yderligere 6 % i 2001 som følge af kombinationen af faldende forbrug og øget import. Dette afspejler importens voksende dominans i 2000 og 2001, hvor importen steg i absolutte tal på et marked under sammentrækning.

2.5.2.3. Beskæftigelse

>TABELPOSITION>

(157) Beskæftigelsen i forbindelse med den lignende vare steg mellem 1997 og 1998 som reaktion på et øget forbrug, men faldt derefter i 1999, efterhånden som der blev opnået effektivitetsforbedringer. Den faldt med 260 ansatte mellem 1999 og 2000 og derefter med yderligere 290 ansatte i 2001, og dette afspejledes i meldinger om tab af arbejdspladser og lukninger. Den forventes at falde yderligere i 2002, og dette bekræftes i nogen grad af lukningen af mindst et anlæg i Det Forenede Kongerige i andet kvartal 2002.

2.5.2.4. Produktivitet

>TABELPOSITION>

(158) Produktiviteten steg mellem 1997 og 1999 som følge af en kombination af øget produktion og forbedret effektivitet, der gjorde det muligt at reducere arbejdsstyrken i 1999. På grund af faldet i produktionen i 2000 faldt produktiviteten imidlertid fra 398 tons pr. ansat til 372 tons pr. ansat i 2000 til trods for et samtidigt fald i beskæftigelsen. Et yderligere fald i produktionen i 2001 forårsagede et yderligere fald i produktiviteten, men producenterne i Fællesskabet var i stand til at forhindre, at produktiviteten faldt under 368 tons pr. ansat som følge af afskedigelserne i 2000 og begyndelsen af 2001.

2.5.2.5. Likviditet

>TABELPOSITION>

(159) Likviditeten kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den lignende vare, og ikke for den lignende vare selv. Denne indikator blev derfor anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er angivet ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 2000 til 2001.

2.5.2.6. Afkast af den investerede kapital

>TABELPOSITION>

(160) Afkastet af den investerede kapital kunne kun undersøges for de samarbejdsvillige selskaber, der fremstillede den lignende vare, og ikke for den lignende vare selv. Denne indikator blev derfor også anset for at være mindre væsentlig end de øvrige indikatorer, der er anført ovenfor. Det er imidlertid klart, at situationen var negativ mellem 1997 og 2001 og fra 2000 til 2001.

2.5.3. Analyse af det frie marked

2.5.3.1. Forbrug

>TABELPOSITION>

(161) Forbruget af varmtvalsede plader i Fællesskabet blev fastsat på grundlag af EF-producenternes samlede salg på det frie marked og den samlede import af den pågældende vare til Fællesskabet som oplyst af Eurostat.

(162) Mellem 1997 og 1999 steg forbruget i Fællesskabet fra 2,04 mio. tons til 2,47 mio. tons. Det faldt til 2,22 mio. tons i 2000 (et fald på 10 %) og forblev omkring dette niveau i 2001. Faldet i forbruget mellem 1999 og 2000 er undersøgt under "andre faktorer" for at klarlægge, hvorvidt det bidrog til den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og i bekræftende fald i hvilken udstrækning.

2.5.3.2. Salgsmængde

>TABELPOSITION>

(163) Opmuntret af et øget forbrug steg salget af den lignende vare i Fællesskabet fra 1,62 tons til 1,78 mio. tons mellem 1997 og 1998 og videre til 1,99 mio. tons i 1999. Derefter faldt salget af den lignende vare i 2000 og 2001 med henholdsvis 15 % og 3 %. Dette fald var hurtigere end faldet i forbruget og afspejler importens stadig stigende dominans på et marked i tilbagegang i 2000 og på et stagnerende marked i 2001.

2.5.3.3. Markedsandel

>TABELPOSITION>

(164) EF-producenternes markedsandel faldt fra 79,5 % til 77,7 % mellem 1997 og 1998 som følge af den betydelige stigning i importen fra Sydøstasien i 1998, der var et resultat af krisen i Asien. Producenterne i Fællesskabet var året efter (1999) tvunget til at sænke priserne for at genvinde markedsandele, hvilket faktisk lykkedes i begrænset omfang. Siden 1999 er EF-producenternes markedsandel imidlertid faldet betydeligt til 76 % i 2000 og 74,1 % i 2001. Samtidig steg importens markedsandel fra 19,3 % i 1999 til 24 % i 2000 og 25,9 % i 2001. Dette demonstrerer importens voksende indtrængning på markedet i denne periode, som fandt sted til trods for, at producenterne i Fællesskabet sænkede deres priser med 8 % mellem 2000 og 2001.

2.5.3.4. Prisen på den lignende vare og underbud

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(165) Gennemsnitsprisen på den lignende vare steg til 347 EUR pr. ton mellem 1997 og 1998, men faldt derefter til 286 EUR pr. ton i 1999, idet producenterne i Fællesskabet kæmpede for at genvinde markedsandele. Priserne steg i 2000, men faldt igen (med 8 %) til 334 EUR/ton i 2001. Denne tendens bekræftes yderligere, fordi kvartalspriserne fra første kvartal 2001 til første kvartal 2002 viser et fald fra 343 EUR/ton til 315 EUR/ton i prisen på EF-varen.

(166) For at fastlægge underbuddets størrelse blev oplysninger om priserne undersøgt for sammenlignelige tidsperioder, på samme handelstrin og for salg til tilsvarende kunder. Hjemmemarkedspriserne blev i 2001 i gennemsnit underbudt med 27,9 %, jf. en sammenligning mellem de priser, der faktureredes af producenterne i Fællesskabet, og de priser, der faktureredes af producenter, som eksporterede til Fællesskabet.

2.5.3.5. Rentabilitet

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(167) EF-producenternes rentabilitet på salget i Fællesskabet svingede betydeligt i den betragtede femårsperiode. Deres laveste rentabilitet blev noteret i 1999, hvor EF-producenterne var tvunget til at sænke deres priser for at genvinde markedsandel fra importen, der var steget. Den højeste rentabilitet blev registreret i 1998.

(168) I 2001, hvor importen nåede sit højeste niveau i femårsperioden, faldt gennemsnitsprisen på importen til 229 EUR/ton, og gennemsnitsprisen på EF-varen faldt til 334 EUR/ton. Dette fald i prisen på EF-varen førte sammen med faldet i salgsmængden til, at EF-producenternes rentabilitet faldt fra 8,5 % til - 1,6 %, og denne negative udvikling synes at være fortsat i 2002. Denne tendens bekræftes yderligere, fordi de kvartalsvise tal for tiden mellem første kvartal 2001 og første kvartal 2002 viser, at rentabiliteten af EF-producenternes salg på fællesskabsmarkedet faldt fra 2,5 % til - 8,5 %.

(169) Målprisunderbuddet afspejler den grad, hvormed prisen på den importerede vare er lavere end den pris, som EF-producenterne kunne forvente at opnå i en situation, hvor der ikke bliver forvoldt skade. Målprisunderbuddet blev beregnet på grundlag af den vejede gennemsnitlige ikke-skadevoldende pris pr. ton af EF-varen. Denne pris blev beregnet ved at tage de respektive produktionsomkostninger for hver EF-vare, hvortil der blev lagt en fortjenstmargen på 8 %. Denne fortjenstmargen ansås for rimelig, da den afspejler fællesskabsproducenternes fortjeneste i en normal handelssituation, der ikke er påvirket af en pludselig stærk stigning i importen. Denne ikke-skadevoldende pris blev sammenlignet med den vejede gennemsnitspris pr. ton af den importerede vare i 2001. Forskellen mellem disse to priser blev udtrykt i procent af cif-prisen, Fællesskabets grænse, på den importerede vare og gav et målprisunderbud på 56 %.

2.5.3.6. Lagre

>TABELPOSITION>

(170) Lagerbeholdningerne voksede betydeligt i 1997 og 1998, da den prognosticerede stigning i efterspørgslen i 1998 i højere grad end forventet blev dækket af den betydelige stigning i importen i dette år. Denne lageropbygning var til dels ansvarlig for faldet i priserne i 1999. Produktionen oversteg igen forbruget i 2000, hvilket førte til en yderligere stigning i lagerbeholdningerne til 232342 tons. Trods en betydelig reduktion af produktionen i Fællesskabet i 2000 fortsatte lagerbeholdningerne imidlertid med at vokse, idet importen øgede sin markedsandel med 24 % i løbet af et enkelt år.

(171) En yderligere reduktion af produktionen i Fællesskabet i 2001 (over 120000 tons mere end faldet i forbruget samme år) førte også til øgede lagerbeholdninger, der nåede op på 289264 tons eller 13 % af forbruget i Fællesskabet i 2001 (sammenlignet med 8 % i 1997). Dette skyldtes den væsentlige stigning i importens markedsandel i 2001.

2.5.4. Analyse af bundet anvendelse

>TABELPOSITION>

(172) Nogle indikatorer vedrørende bundet anvendelse er angivet i globale tal, hvor den bundne anvendelse indgår i analysen af den samlede aktivitet for den pågældende vare (dvs. kapacitet og kapacitetsudnyttelse, beskæftigelse og produktivitet). For så vidt angår visse andre faktorer, der er analyseret ovenfor i forbindelse med det frie marked (dvs. salgspriser, lagre og rentabilitet), er de modtagne oplysninger ifølge deres natur ikke egnede til en umiddelbar og objektiv sammenligning med de oplysninger, der er indhentet for det frie marked for varmtvalsede plader. Der er imidlertid ikke beviser for, at det var mere rentabelt at producere varer til bundet anvendelse end til det frie marked. Denne analyse fokuserer derfor på produktionen til bundet anvendelse og undersøger, om udviklingstendensen her kan sammenlignes med tendensen for det frie marked og det samlede marked.

(173) Produktionen til bundet anvendelse steg med næsten 120000 tons mellem 1997 og 2000. Dette bidrog til stigningen i den samlede produktion i Fællesskabet mellem 1997 og 1999 (fra 2,19 mio. tons til 2,58 mio. tons) og afspejlede virkningerne i faldet i den del af produktionen, der solgtes på det frie marked i 2000. I 2001 faldt den bundne anvendelse med 64000 tons eller 15 %. Selv om faldet i den til salg bestemte produktion var langt den vigtigste faktor, bidrog dette fald i den bundne anvendelse til et fald i den samlede produktion i Fællesskabet til 2,18 mio. tons i 2001 (et fald på 6 % i forhold til 2000).

2.5.5. Konklusion

(174) Oplysningerne viser, at mens produktionskapaciteten forblev stabil, og der var en svag stigning i produktiviteten, er udviklingen samlet set negativ for kapacitetsudnyttelsen, produktionen, beskæftigelsen og produktiviteten, og der kan også iagttages en negativ udvikling for likviditeten og afkastet af den investerede kapital.

(175) Samlet viser oplysningerne om det frie marked generelt, at der på baggrund af et fald i forbruget og en forøgelse af lagrene var en negativ udvikling for salget, markedsandelen, priserne og rentabiliteten.

(176) Oplysningerne om den bundne anvendelse viser trods en stigning i 2000 en tilsvarende tendens, og disse undersøgelsesresultater blev støttet af analysen af de samlede aktiviteter i forbindelse med den pågældende vare.

(177) Kommissionen bemærker især, at mens importen i 2001 nåede sit højeste niveau i fem år (572133 tons), havde EF-producenterne deres laveste salg i Fællesskabet i fem år (1,64 mio. tons), deres rentabilitet faldt hurtigt, og de blev tabsgivende. Dette fandt sted samtidig med et fald i produktionen til salg på det frie marked, i den bundne anvendelse og i forbruget. På denne baggrund kunne der forventes et fald i importen, men den steg i stedet for tredje år i træk.

(178) Virkningerne på EF-producenterne af stigningen i importen afspejles i resultatindikatorerne. Producenterne i Fællesskabet har tabt markedsandel, der nåede det laveste niveau i fem år i 2001. Kapacitetsudnyttelsen faldt også i 2001 til det laveste niveau i fem år, og det samme gjorde produktiviteten trods betydelige tab af arbejdspladser i både 2000 og 2001. I 2001 nåede beskæftigelsen det laveste niveau i femårsperioden, og den forventes at falde yderligere. Den samlede virkning af faldet i produktionen, salget i Fællesskabet og priserne var at reducere EF-producenternes rentabilitet og bringe dem i en tabsgivende situation i 2001. EF-producenterne lider betydelige tab. Denne udvikling bekræftes af det fortsatte fald i priserne og rentabiliteten fra første kvartal 2001 til første kvartal 2002.

(179) Under hensyntagen til alle disse faktorer og navnlig analysen af aktiviteterne i forbindelse med det frie marked konkluderer Kommissionen, at EF-producenterne har lidt væsentlig skade.

2.6. Årsagssammenhæng

(180) For at undersøge, om der er en årsagssammenhæng mellem den øgede import og den alvorlige skade, og for at sikre, at skade forvoldt af andre faktorer ikke tilskrives den forøgede import, har Kommissionen foretaget sig følgende:

- de skadelige virkninger af faktorer, der anses for at forvolde skade, er blevet adskilt fra hinanden

- disse skadelige virkninger er blevet tilskrevet de faktorer, der forårsager dem, og

- efter at have tilskrevet skade til alle de tilstedeværende årsagsfaktorer har Kommissionen afgjort, hvorvidt den øgede import er en reel og betydelig årsag til væsentlig skade.

2.6.1. Virkningerne af den øgede import

(181) Markedet for varmtvalsede plader er gennemsigtigt med hensyn til forsyningskilder, kunder og priser. Da varmtvalsede plader i det væsentlige er en råvare, konkurrerer den pågældende vare og den lignende vare hovedsagelig på prisen. Stigningen i importen har haft skadelige følger med hensyn til pristryk og faldende salg for EF-producenterne på fællesskabsmarkedet.

(182) I perioden fra 1999 til 2000 voksede den relevante imports markedsandel fra 19,3 % til 24 %. I samme periode steg importen fra 22,1 % til 28,9 % af den produktion, der var bestemt for salg. I perioden fra 2000 til 2001 voksede importens markedsandel endvidere til 25,9 % og 32 % af den til salg bestemte produktion. Importen er således også steget i forhold til produktionen og på EF-producenternes bekostning.

(183) For så vidt angår priserne faldt den gennemsnitlige enhedspris på den pågældende vare på fællesskabsmarkedet fra 305 EUR/ton i 2000 til 229 EUR/ton i 2001. Den gennemsnitlige enhedspris på den lignende vare faldt fra 363 EUR/ton til 334 EUR/ton. På dette gennemsigtige marked havde prisunderbuddet en afgørende virkning. Virkningerne for EF-producenternes indtægter af salget i Fællesskabet alene af faldet i den gennemsnitlige enhedspris på den lignende vare ville have været et fald på 8 % (45 mio. EUR) i 2001. Tages der hensyn til det samtidige fald i salgsmængden, udgør det faktiske fald i omsætningen i Fællesskabet 66 mio. EUR. Faste omkostninger udgør en væsentlig del af EF-producenternes generalomkostninger. Faldet i salgsindtægterne førte derfor til et uforholdsmæssigt stærkere fald i rentabiliteten, der faldt til - 1,6 % i 2001. Dette fald i priserne og rentabiliteten skal desuden ses på baggrund af en række lukninger af stålværker og det deraf følgende tab af arbejdspladser.

(184) Kommissionen finder derfor, at der er en sammenhæng mellem stigningen i importen til lave priser og den alvorlige skade, der er forvoldt EF-producenterne, og at stigningen i importen har haft skadelige virkninger, særlig med hensyn til pristryk og faldende salg for EF-producenterne på fællesskabsmarkedet.

2.6.2. Virkninger af ændringer af forbruget

(185) Kommissionen undersøgte de skadelige virkninger af faldet i forbruget mellem 2000 og 2001. Dette fald skal ses på baggrund af den samlede udviklingstendens i den femårsperiode, der er omfattet af undersøgelsen. Forbruget steg fra 2,04 mio. tons i 1997 til 2,47 mio. tons i 1999, før det faldt med omkring 260000 tons til 2,2 mio. tons i 2000, hvor det forblev i 2001.

(186) I dette særlige tilfælde finder Kommissionen, at den åbenbare stigning i forbruget i 1999 hovedsagelig skyldtes opbygningen af lagre som reaktion på de lave priser i det pågældende år. Tendensbevægelserne giver derfor et mere korrekt billede. Selv om forbruget faldt mellem 1999 og 2000, steg det rent faktisk samlet set med 170000 tons eller 8 % i løbet af femårsperioden. Dette svarer til en gennemsnitlig stigningstakt på 1,6 % om året. For så vidt angår den overordnede udvikling i forbruget burde EF-producenternes salg være steget i løbet af femårsperioden, men det var faktisk stagnerende.

(187) Ved undersøgelsen af dette spørgsmål i dette særlige tilfælde må der tages hensyn til alle markedsdeltagernes reaktion på den faldende tendens i forbruget. I denne forbindelse konstateredes det, at selv om EF-producenterne var tvunget til at reducere salget i Fællesskabet med omkring 51000 tons i 2001 i forhold til 2000, steg importen kraftigt. Der konstateredes ingen økonomisk begrundelse, der kunne forklare den stærke stigning i importen. Ingen eksportører hævdede f.eks., at dette skyldtes lavere produktionsomkostninger.

(188) For så vidt angår de prismæssige virkninger burde en begrænset forbrugsstigning ikke normalt have væsentlige følger for prisen. Det samme gælder et begrænset fald i forbruget af den type, der fandt sted mellem 1999 og 2000. Ligeledes ville d