*****

RAADETS FORORDNING (EOEF) Nr. 3094/86

af 7. oktober 1986

om fastlaeggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne

RAADET FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 170/83 af 25. januar 1983 om en faellesskabsordning for bevarelse og forvaltning af fiskeressourcerne (1), saerlig artikel 11,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra foelgende betragtninger:

For at sikre beskyttelsen af havets biologiske ressourcer samt en afbalanceret udnyttelse af fiskeressourcerne, der er i overensstemmelse med saavel fiskernes som forbrugernes interesser, boer der fastlaegges tekniske foranstaltninger til bevarelse af disse ressourcer, bl.a. med hensyn til maskestoerrelser, bifangster og tilladte fiskestoerrelser samt begraensning af fiskeriet i visse omraader og perioder og med visse redskabstyper;

Raadets forordning (EOEF) nr. 171/83 af 25. januar 1983 om fastlaeggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne (2), som senere aendret seks gange ved forordning (EOEF) nr. 2931/83 (3), (EOEF) nr. 1637/84 (4), (EOEF) nr. 2178/84 (5), (EOEF) nr. 2664/84 (6), (EOEF) nr. 3625/84 (7) og (EOEF) nr. 3782/85 (8), og med henblik paa en bedre forstaaelse og effektiv haandhaevelse af denne forordning er det derfor noedvendigt at erstatte den med en ny forordning, som sammenfatter alle disse aendringer i én og samme tekst;

efter Groenlands udtraeden af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab er det ikke laengere relevant at medtage tekniske foranstaltninger for farvande under Groenlands hoejhedsomraade eller jurisdiktion;

erfaringerne med anvendelsen af forordning (EOEF) nr. 171/83 har afsloeret visse mangler, som skaber problemer i forbindelse med anvendelsen og haandhaevelsen af forordningen, og som derfor maa udbedres, navnlig ved at der indfoeres definitioner paa direkte fiskeri efter visse fiskearter og ved en mere praecis fastsaettelse af bifangster og beskyttede arter;

paa baggrund af de seneste videnskabelige oplysninger boer der traeffes bestemmelse om foroegelse af maskestoerrelserne ved fiskeri i Nordsoeen, vest for Skotland og Rockall;

det boer naermere angives, hvordan stoerrelsen af krebs- og bloeddyr skal maales;

reglerne for fiskeri inden for 12-soemilezonen boer udformes naermere paa en saadan maade, at det er muligt at haandhaeve dem;

beskyttelsen af vaekstomraader, navnlig for tunge og roedspaette, i medlemsstaternes kystomraader boer i denne forbindelse oeges under hensyntagen til de saerlige biologiske forhold i disse forskellige omraader;

for ikke at skabe hindringer for videnskabelig forskning boer denne forordning ikke gaelde for togter, herunder lejlighedsvis sejlads, der er noedvendig for gennemfoerelsen af saadan forskning;

med henblik paa en bedre bevarelse af fiskeressourcerne boer visse mindstestoerrelser oeges, og der boer indfoeres flere mindstestoerrelser;

vedtagelsen af denne forordning maa ikke vaere til hinder for supplerende nationale foranstaltninger af rent lokal art eller vaere i modstrid med saadanne;

der kan derfor opretholdes eller traeffes saadanne foranstaltninger, idet de dog skal vurderes af Kommissionen med henblik paa at afgoere, om de er forenelige med faellesskabsretten og er i overensstemmelse med den faelles fiskeripolitik;

denne forordning skal ikke vaere til hinder for nationale foranstaltninger, der er mere vidtgaaende end forordningens minimumskrav;

proceduren for vurdering af saadanne foranstaltninger boer forenkles;

de regler for fiskeri i Skagerrak og Kattegat, der er aftalt mellem Faellesskabets og Norges og Sveriges delegationer, boer indgaa i denne forordning;

nye bevarelsesforanstaltninger og detaljerede regler for gennemfoerelsen af denne forordning kan blive noedvendige; saadanne foranstaltninger og regler boer vedtages i henhold til proceduren i artikel 14 i forordning (EOEF) nr. 170/83;

saafremt bevarelsen af ressourcer er alvorligt truet, boer medlemsstaterne kunne traeffe egnede midlertidige foranstaltninger -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Afgraensning af omraader

1. Denne forordning vedroerer fangst og landing af fiskeressourcer, der lever i samtlige maritime farvande, som hoerer under medlemsstaternes hoejhedsomraade eller jurisdiktion, jf. dog artikel 6, litra b), og som er beliggende i en af foelgende regioner:

Region 1

Alle farvande nord og vest for en linje fra et punkt paa 48° nordlig bredde, 18° vestlig laengde, derfra ret nord til 60° nordlig bredde, derfra ret oest til 5° vestlig laengde, derfra ret nord til 60° 30 nordlig bredde, derfra ret oest til 4° vestlig laengde, derfra ret nord til 64° nordlig bredde og derfra ret oest til den norske kyst;

Region 2

Alle farvande nord for 48° nordlig bredde bortset fra farvandene i region 1 og ICES-afsnit III b, III c og III d;

Region 3

Alle farvande, der svarer til ICES-underomraade VIII og IX;

Region 4

Alle farvande, der svarer til ICES-underomraade X;

Region 5

Alle farvande i den del af det oestlige centrale Atlanterhav, som omfatter afsnit 34.1.1, 34.1.2, 34.1.3 og underomraade 34.2.0 i fiskeriomraade 34 under De forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation (FAO) - CECAF-omraade, bortset fra de farvande rundt om De kanariske OEer, som hoerer under Spaniens hoejhedsomraade eller jurisdiktion;

Region 6

Alle farvande ud for det franske departement Guyana;

Region 7

Alle farvande ud for de franske departementer Martinique og Guadeloupe;

Region 8

Alle farvande ud for det franske departement Réunion.

2. De geografiske omraader, der i denne forordning er betegnet med forkortelserne »NAFO«, »ICES« og »FAO«, er de omraader, som er fastlagt af henholdsvis Organisationen for fiskeriet i det nordvestlige Atlanterhav, Det internationale Havundersoegelsesraad og De forenede Nationers Levnedsmiddel- og Landbrugsorganisation. De er, med forbehold af senere aendringer, beskrevet i Raadets forordning (EOEF) nr. 3179/78 (1), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 654/81 (2), og Kommissionens meddelelse nr. 85/C 347/05 (3) og 85/C 335/02 (4).

3. De i stk. 1 omhandlede regioner kan, bl.a. paa grundlag af definitionerne i stk. 2, opdeles i geografiske omraader efter den procedure, der henvises til i artikel 15.

4. Uanset stk. 2 afgraenses Kattegat i denne forordning mod nord af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det naermeste punkt paa den svenske kyst samt mod syd af en ret linje fra Hasenoere til Gniben spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen.

Skagerrak afgraenses mod vest af en ret linje fra Hanstholm fyr til Lindesnes fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen fyr til Tistlarna fyr og herfra til det naermeste punkt paa den svenske kyst.

5. Uanset stk. 2 betragtes Nordsoeen i denne forordning som omfattende ICES-underomraade IV og den tilstoedende del af ICES-afsnit II a, som er beliggende syd for 64° nordlig bredde, samt den del af ICES-afsnit III a, som ikke hoerer til Skagerrak efter definitionen i stk. 4.

AFSNIT I

REDSKABER OG BETINGELSER FOR DISSES ANVENDELSE

Artikel 2

Mindstemaskestoerrelser

1. I de enkelte af de i bilag I naevnte regioner eller geografiske omraader samt i givet fald for saa vidt angaar dertil svarende tidsrum, maskinkraft og antal traade, som indgaar i maskerne, er det forbudt at anvende trawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber, medmindre maske

stoerrelsen i den del af redskabet, hvor maskestoerrelsen er mindst, svarer til eller er stoerre end en af de mindstemaskestoerrelser, der er opregnet i naevnte bilag, i det foelgende benaevnt referencemindstemaskestoerrelsen, medmindre fangsten af maalarter taget med dette redskab, og som opbevares om bord, omfatter:

- en procentdel af tilladte maalarter, der er lig med eller stoerre end den i naevnte bilag fastsatte procentdel,

- en procentdel af beskyttede arter, der ikke overstiger den i naevnte bilag fastsatte procentdel,

for referencemindstemaskestoerrelsen.

Som en undtagelse fra foerste afsnit kan den mindste fangstprocent for maalarterne opnaas ved en sammenlaegning af maengderne af alle de maalarter, der er fanget, under forudsaetning af:

- at der er tale om maalarter, for hvilke den stoerste fangstprocent af beskyttede arter er paa 10 %,

- at der er tale om maalarter, for hvilke referencemindstemaskestoerrelsen er den samme som eller mindre end maskestoerrelsen i det redskab, der anvendes,

- at den samlede fangstprocent for alle beskyttede arter under ét ikke overstiger 10 % af den samlede vaegt af alle maalarterne undet ét.

I forbindelse med denne forordning defineres beskyttede arter som de arter, for hvilke der i bilag II er fastsat en mindstestoerrelse, eller som deri er markeret med en asterisk for vedkommende region.

Bestemmelserne i dette stykke finder anvendelse uanset de saerlige bestemmelser i foelgende stykker.

2. Skrabere er undtaget fra bestemmelserne i stk. 1. Det er dog forbudt at lande eller opbevare om bord mere end 10 % beskyttede arter, naar der fiskes med skrabere.

3. De i bilag I omhandlede procenter beregnes som den procentvise andel af vaegten af alle fisk, krebsdyr og bloeddyr, der opbevares om bord efter sortering eller ved landing, idet maengder, der er blevet omladet, medregnes.

Uanset ovenstaaende afsnit kan procenterne ved tobisfiskeri med redskaber, der har maskestoerrelser paa under 16 mm, beregnes foer sorteringen. Denne bestemmelse gaelder ikke for Skagerrak og Kattegat.

Procenterne kan beregnes paa grundlag af en eller flere repraesentative proever. Reglerne for proeveudtagning kan vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 15.

4. Sorteringen skal foretages umiddelbart efter slaebningen. Fangster af beskyttede arter, der overstiger de i bilag I fastsatte procenter, skal straks genudsaettes.

5. Naar der i loebet af samme rejse er taget fangster med forskellige redskaber med forskellige maskestoerrelser eller i forskellige regioner eller geografiske omraader eller under forskellige yderligere betingelser (f.eks. med hensyn til tidsrum eller antal traade), og hvis disse forskellige fiskeribetingelser medfoerer en aendring af referencemindstemaskestoerrelserne (samt af de dertil svarende procenter) som anfoert i bilag I, beregnes procenterne for hver af de dele af fangsten, der er taget under de enkelte saet af forskellige betingelser.

Alle fangster skal anses for at vaere taget med det redskab om bord, der har den mindste maskestoerrelse, medmindre andet fremgaar af den logbog, der er foert i henhold til artikel 3 i forordning (EOEF) nr. 2057/82 (1) og gennemfoerelsesbestemmelserne til denne artikel.

6. Fangster vurderes som levende vaegt.

I forbindelse med denne artikel findes vaegtaekvivalenten for hele jomfruhummere ved, at vaegten af jomfruhummerhaler ganges med 3.

7. Redskaber med mindre maskestoerrelser end dem, der anvendes i overensstemmelse med stk. 1, maa ikke forefindes om bord, medmindre de er behoerigt fastsurret og stuvet, saaledes at de ikke let kan tages i anvendelse. Specifikke regler for stuvning af redskaber kan vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 15.

8. Paa forslag af Kommissionen og paa baggrund af videnskabelige udtalelser, der bygger paa yderligere forskning, traeffer Raadet med kvalificeret flertal inden den 1. juli 1987 afgoerelse om, hvorvidt mindstemaske- stoerrelsen i Den engelske Kanal fra den 1. januar 1989 skal foroeges fra 75 til 80 mm uanset redskabstype.

9. Raadets traeffer paa forslag af Kommissionen og i lyset af en videnskabelig vurdering paa baggrund af yderligere forskning med kvalificeret flertal inden den 31. december 1987 afgoerelse om, hvorvidt den mindstemaskestoerrelse, der i region 3 skal anvendes for fartoejer, som fisker efter jomfruhummer, skal oeges fra 50 mm til 55 mm fra den 1. januar 1989.

10. Maskineffekten er den samlede maksimale kontinuerlige ydelse, der kan opnaas ved hver maskines svinghjul, og som kan tjene til at drive fartoejet frem ad mekanisk, elektrisk, hydraulisk eller anden vej. Hvis der er indbygget gearkasse i maskinen, maales maskineffekten ved gearkassens outputflange.

Der foretages ikke fradrag for hjaelpemaskineri, der drives af maskinen.

Maskineffekten udtrykkes i kilowatt (kW).

Den kontinuerlige maskineffekt bestemmes i overensstemmelse med de krav, der er vedtaget af Den internationale Standardiseringsorganisation i dens anbefalede internationale standard ISO 3046/1, anden udgave, oktober 1981.

De aendringer, der er noedvendige for at tilpasse de i foregaaende afsnit omhandlede specifikationer til den tekniske udvikling, vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 14 i Raadets forordning (EOEF) nr. 170/83.

Artikel 3

Maaling af maskestoerrelse

De tekniske bestemmelser for maaling af maskestoerrelse vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 15.

Artikel 4

Anordninger fastgjort til redskaber

Det er forbudt at anvende anordninger, der bevirker, at maskerne i nogen del af et redskab traekkes sammen eller paa anden maade rent faktisk formindskes.

Denne bestemmelse udelukker dog ikke anvendelse af visse anordninger, for hvilke der udarbejdes en fortegnelse og tekniske beskrivelser efter fremgangsmaaden i artikel 15.

AFSNIT II

MINDSTEMAAL FOR FISK, KREBSDYR OG BLOEDDYR

Artikel 5

1. Fisk, krebsdyr og bloeddyr betragtes som undermaalere, hvis de er mindre end det mindstemaal, der i bilag II eller III er fastsat for den paagaeldende art og region eller det saerlige geografiske omraade, hvis et saadant er anfoert. Er mere end én metode til maaling af mindstestoerrelsen tilladt, betragtes fisk, krebsdyr eller bloeddyr som undermaalere, hvis de er mindre end én af de anfoerte mindstestoerrelser.

2. a) Stoerrelsen af fisk maales fra snudespids til halefinnens spids;

b) stoerrelsen af jomfruhummer og hummer maales, som vist i bilag IV:

- enten som rygskjoldslaengde maalt parallelt med midterlinjen fra en af oejenhulernes bagkant til den bageste kant af rygskjoldet, eller

- som totallaengde maalt fra spidsen af pandetornen til bagkanten af svoemmeviftens midterstykke, bortset fra haarkanten.

Aftagne jomfruhummerhaler maales fra forkanten af foerste haleled til bagkanten af svoemmeviftens midterstykke, bortset fra haarkanten. Naar halen maales, skal den ligge fladt og maa ikke straekkes;

c) stoerrelsen af taskekrabber udtrykkes som vist i bilag IV:

- enten ved laengden af skjoldet maalt langs med midterlinjen fra et punkt mellem oejenhulerne til bagkanten af skjoldet, eller

- ved den maksimale bredde af skjoldet maalt vinkelret paa dettes midterlinje, eller

- ved den maksimale laengde af de to yderste led af en af kloeerne;

d) stoerrelsen af troldkrabber maales som vist i bilag IV langs midterlinjen fra kanten af skjoldet mellem pandetornene til bagkanten af skjoldet;

e) stoerrelsen af toskallede bloeddyr maales som vist i bilag IV tvaers over skallen, hvor denne er stoerst;

f) stoerrelsen af blaeksprutter maales langs ryggens midterlinje fra den bageste spids paa kappen til den forreste kant af kappen, for saa vidt angaar tiarmede blaeksprutter, og til oejeplanet for ottearmede blaeksprutters vedkommende.

3. Fisk, krebsdyr og bloeddyr, som ikke opfylder mindstemaalene, maa ikke beholdes om bord, omlades, landes, transporteres, opbevares, saelges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsaettes.

Foregaaende afsnit gaelder ikke for:

a) fangster af beskyttede arter, der er taget inden for de i artikel 2, stk. 1, angivne graenser, og som ikke er sorteret;

b) nedennaevnte arter for op til 10 vaegtprocent af de samlede fangster af disse arter:

- sild taget i alle geografiske omraader,

- makrel taget i Nordsoeen,

- de i bilag II og III anfoerte arter taget i Skagerrak eller Kattegat,

- torsk under 45 cm, men ikke under 30 cm, taget i Det irske Hav (ICES-afsnit VII a) i perioden fra den 1. oktober til den 31. december.

Procentdelen af fisk, krebsdyr og bloeddyr, der ikke opfylder mindstemaalene, beregnes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3 til 6. 4. Det er forbudt at lande haler eller kloeer af hummer, som er blevet skilt fra kroppen, og som er taget i de regioner eller geografiske omraader, der er omhandlet i bilag III, og for hvilke et mindstemaal er angivet for disse arter.

5. Mindstemaal for arter, der er markeret med en asterisk i bilag II eller III, vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 15.

AFSNIT III

FORBUD MOD FISKERI

Artikel 6

Laks og havoerred

1. Fangster af laks og havoerred maa ikke beholdes om bord, omlades, landes, transporteres, opbevares, saelges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsaettes, naar de tages:

a) i farvande uden for en graense paa 12 soemil maalt fra medlemsstaternes basislinjer i region 1, 2, 3 og 4;

b) uden for farvandene under medlemsstaternes hoejhedsomraade eller jurisdiktion, i region 1, 2, 3 og 4, uanset artikel 1, stk. 1;

c) med trawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber med maskestoerrelser paa under 70 mm.

2. I Skagerrak og Kattegat forbydes fiskeri af laks og havoerred uden for en graene paa 4 soemil maalt fra basislinjerne.

Artikel 7

Sild

1. Fiskeri efter sild er forbudt hvert aar fra den 15. august til den 30. september i et geografisk omraade, der afgraenses af en linje gennem foelgende punkter:

- Butt of Lewis,

- Cape Wrath,

- 58° 55 nordlig bredde, 05° 00 vestlig laengde,

- 58° 55 nordlig bredde, 07° 10 vestlig laengde,

- 58° 20 nordlig bredde, 08° 20 vestlig laengde,

- 57° 40 nordlig bredde, 08° 20 vestlig laengde,

- North Uist's vestkyst ved 57° 40 nordlig bredde, derfra langs oeens nordkyst til 57° 40 36 nordlig bredde, 07° 20 39 vestlig laengde,

- 57° 50 3 nordlig bredde, 07° 8 6 vestlig laengde,

- derfra nordoest langs vestkysten af oeen Lewis indtil udgangspunktet (Butt of Lewis).

2. Dette omraade kan aendres efter fremgangsmaaden i artikel 15.

3. I den i stk. 1 naevnte periode, er det forbudt om bord at opbevare en maengde sild, som overstiger 5 % af den samlede maengde fisk, krebsdyr og bloeddyr om bord, der er taget i dette omraade. Procentdelen beregnes efter fremgangsmaaden i artikel 2, stk. 3 til 6.

Artikel 8

Makrel

1. Det er forbudt om bord at opbevare makrel, som er taget i det geografiske omraade, i det foelgende benaevnt »omraadet«, der afgraenses af foelgende koordinater:

- et punkt paa Englands sydkyst ved 03° 00 vestlig laengde,

- 49° 30 nordlig bredde, 03° 00 vestlig laengde,

- 49° 30 nordlig bredde, 07° 00 vestlig laengde,

- 52° 00 nordlig bredde, 07° 00 vestlig laengde,

- et punkt paa Wales' vestkyst ved 52° 00 nordlig bredde,

medmindre vaegten af makrel ikke overstiger 15 vaegtprocent af den samlede ombordvaerende maengde af makrel og andre arter, som er taget i omraadet.

2. Stk. 1 gaelder ikke:

a) for fartoejer, der anvender nedgarn eller haandliner;

b) for fartoejer, der anvender bundtrawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber, saafremt de om bord opbevarer en procentvis andel af den samlede vaegt af samtlige ombordvaerende arter paa mindst 75 vaegtprocent:

- af jomfruhummer, naar disse fartoejer anvender redskaber, hvis maskestoerrelse er fastsat for de i bilag I naevnte regioner eller geografiske omraader,

- af jomfruhummer og af de i bilag II naevnte arter, naar disse fartoejer anvender redskaber, hvis maskestoerrelse er fastsat for disse arter og for de i bilag I naevnte regioner eller geografiske omraader;

c) for fartoejer, som gennemsejler omraadet, saafremt alle fiskeredskaber er stuvet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7;

d) for fartoejer, som ikke er udrustet til fiskeri, og til hvilke der omlades makrel. 3. Al makrel om bord anses for at vaere fanget inden for omraadet undtagen de maengder, for hvilke der i henhold til nedenstaaende afsnit er afgivet erklaering om, at de var om bord, inden fartoejet sejlede ind i omraadet.

Foereren af et fartoej, der agter at sejle ind i omraadet for at fiske og medfoerer fangst af makrel, skal tidligst 36 og senest 24 timer foer fartoejet sejler ind i omraadet, underrette kontrolmyndigheden i den medlemsstat, i hvis omraade han agter at fiske, om det forventede tidspunkt og sted for ankomsten i omraadet.

Ved indsejlingen i omraadet skal han underrette den kompetente kontrolmyndighed om de maengder makrel, han har om bord, og som er indfoert i logbogen. Foereren skal paa forlangende lade sin logbog og de ombordvaerende fangster kontrollere paa et tidspunkt og sted, der fastsaettes af den kompetente kontrolmyndighed. Tidspunktet kan ikke ligge mere end seks timer efter, at kontrolmyndigheden har modtaget meddelelsen om den ombordvaerende maengde makrel, og stedet skal ligge saa naert som muligt ved stedet for indsejlingen i omraadet.

Foereren af et fartoej, der agter at sejle ind i omraadet for at foretage omladning af makrel til sit fartoej, skal tidligst 36 og senest 24 timer foer omladningen paabegyndes, underrette den kompetente kontrolmyndighed i den medlemsstat, inden for hvis omraade omladningen skal ske, om det forventede tidspunkt og sted for denne. Foereren skal, saa snart omladningen har fundet sted, give den kompetente kontrolmyndighed meddelelse om de maengder makrel, som er blevet omladet til hans fartoej.

De kompetente kontrolmyndigheder er i:

- Frankrig:

Mimer, telex: Paris 250823,

- Irland:

Department of Fisheries and Forestry, telex: Dublin 90253 FFWS,

- Det forenede Kongerige:

Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, telex: London 21274.

Ingen bestemmelse i dette stykke kan fortolkes som en tilladelse for et fartoej, der foerer en medlemsstat flag eller er registreret i en medlemsstat, som ikke har en makrelkvote af bestanden i omraadet, eller hvis kvote er opbrugt, til at have makrel om bord, undtagen hvis der er tale om bifangster taget ved fiskeri efter hestemakrel eller sardin, og maengden af makrel ikke overstiger 10 vaegtprocent af den samlede ombordvaerende maengde af makrel, hestemakrel og sardin, medmindre foereren kan bevise, at denne makrel stammer fra en anden bestand.

Gyldigheden af dette stykke udloeber den 1. januar 1989, medmindre Raadet paa forslag af Kommissionen inden den 1. oktober 1988 med kvalificeret flertal traeffer anden afgoerelse paa baggrund af situationen vedroerende den vestlige makrelbestand.

AFSNIT IV

BEGRAENSNING I UDOEVELSEN AF VISSE FORMER FOR FISKERI

Artikel 9

Begraensning i anvendelsen af bestemte fartoejs- og redskabstyper ved fiskeri efter bestemte arter i bestemte perioder og i visse geografiske omraader

1. Det er forbudt at anvende snurpenot:

- ved fiskeri efter sild i ICES-afsnit VII g til k, samt i det geografiske omraade, der begraenses:

- mod nord af 52° 30 nordlig bredde,

- mod syd af 52° nordlig bredde,

- mod vest af Irlands kyst,

- mod oest af Det forenede Kongeriges kyst,

- ved fiskeri efter de i bilag II anfoerte arter i den paagaeldende region eller det paagaeldende geografiske omraade.

Ved fiskeri med snurpenot:

- maa de i bilag II anfoerte arter hoejst udgoere 5 vaegtprocent af alle fisk, krebsdyr og bloeddyr, der er om bord,

- i det i stk. 1, foerste led, afgraensede omraade maa sild hoejst udgoere 5 vaegtprocent af alle fisk, krebsdyr og bloeddyr, der er om bord.

Procentdelene beregnes efter fremgangsmaaden i artikel 2, stk. 3 til 6.

2. Det er forbudt at anvende bomtrawl i Kattegat.

3. a) Det er forbudt fartoejer med en maksimallaengde paa over 8 meter at fiske med bom- eller skovltrawl i omraadet 12 soemil ud for Frankrigs kyster nord for 51° 00 nordlig bredde, samt ud for Belgiens, Nederlandenes og Forbundsrepublikken Tysklands kyster og Danmarks vestkyst op til Hirtshals fyr, maalt fra de basislinjer, der benyttes til fastsaettelse af territorialfarvandene;

b) som undtagelse fra stk. 3, litra a), maa fartoejer, hvis navne og tekniske specifikationer er optaget paa en liste, som udfaerdiges efter fremgangsmaaden i artikel 15, fortsat anvende bomtrawl ved fiskeri i det naevnte omraade. Fartoejer, der er optaget paa den i foerste afsnit naevnte liste, skal opfylde foelgende krav:

- de skal vaere taget i brug inden 1. januar 1987,

- deres maskineffekt maa, bortset fra fartoejer som anvendes til fiskeri efter krebsdyr, ikke overstige 221 kW, idet fartoejer med nedsat maskineffekt ikke forud for effektnedsaettelsen maa have haft en maskineffekt paa mere end 300 kW.

Et fartoej, der er optaget paa listen, kan erstattes af et andet fartoej, hvis maskineffekt ikke er nedsat og ikke overstiger 221 kW, naar dets samlede laengde overalt som defineret i stk. 12 ikke overstige 24 meter.

Maskinen i et fartoej, der er optaget paa listen, kan udskiftes med en maskine, hvis effekt ikke er nedsat og ikke overstiger 221 kW;

c) det er dog forbudt at anvende bomtrawl, dersom den samlede bomlaengde, maalt som summen af laengden af hver bom mellem inderkanterne af de fastgjorte sko eller galger, er mere end 8 meter, medmindre der fiskes med udstyr, som er beregnet for og anvendes til fangst af hesterejer (Crangon spp.) og nordsoerejer (Pandalus montagui).

Som en undtagelse herfra er det tilladt fartoejer, der hovedsagelig driver rejefiskeri, at anvende bomme, hvis samlede laengde, opgjort som i foerste afsnit anfoert, overstiger 8 meter, naar disse fartoejer driver fiskeri efter tunge, for saa vidt de er optaget paa en liste, der udarbejdes hvert aar;

d) som en undtagelse fra stk. 3, litra a), kan fartoejer udstyret med skovltrawl drive fiskeri i det i naevnte punkt omhandlede omraade, for saa vidt fartoejernes maskineffekt ikke overstiger 221 kW, idet fartoejer med nedsat maskineffekt ikke forud for effektnedsaettelsen maa have haft en maskineffekt paa mere end 300 kW;

e) som undtagelse fra stk. 3, litra a), kan fartoejer, hvis maskineffekt overstiger 221 kW, fiske med skovltrawl i det i naevnte punkt omhandlede omraade under forudsaetning af, at fangster af roedspaette og tunge, som overstiger 5 vaegtprocent af den samlede ombordvaerende fangst, straks genudsaettes.

Procentdelene beregnes efter fremgangsmaaden i artikel 2, stk. 3 til 6.

4. I omraadet paa 12 soemil ud for Det forenede Kongeriges og Irlands kyster, maalt fra de basislinjer, der benyttes til fastsaettelse af territorialfarvandene, er det forbudt alle fartoejer at fiske med bomtrawl.

Uanset foerste afsnit kan fartoejer, der falder ind under foelgende kategorier, fiske med bomtrawl i ovennaevnte omraade:

- fartoejer, der er taget i brug foer 1. januar 1987 og - bortset fra fartoejer, der anvendes til fiskeri efter krebsdyr - hvis maskineffekt ikke overstiger 221 kW, og for saa vidt angaar fartoejer med nedsat maskineffekt, 300 kW foer effektnedsaettelsen,

- fartoejer, der tages i brug efter den 31. december 1986, hvis maskineffekt ikke er nedsat og ikke overstiger 221 kW, naar deres samlede laengde overalt som defineret i stk. 12 ikke overstiger 24 meter,

- fartoejer, hvis maskine udskiftes efter den 31. december 1986 med en maskine, hvis maskineffekt ikke er nedsat og ikke overstiger 221 kW.

Det er dog forbudt at anvende bomtrawl, dersom den samlede bomlaengde, maalt som summen af laengden af hver bom mellem inderkanterne af de fastgjorte sko eller galger, er mere end 8 meter, medmindre der fiskes med udstyr, der er beregnet for og anvendes til fangst af hesterejer (Crangon spp.) og nordsoerejer (Pandalus montagui).

5. Naermere regler for gennemfoerelsen af stk. 3 og 4, herunder regler for udarbejdelse af de i stk. 3 omhandlede lister, fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 15.

6. Maskineffekten defineres som i artikel 2, stk. 10.

7. Ibrugtagningsdatoen er den dato, paa hvilken der foerste gang udstedes et officielt sikkerhedscertifikat.

Saafremt der ikke er udstedt et officielt sikkerhedscertifikat, er ibrugtagningsdatoen den dato, paa hvilken fartoejet for foerste gang er opfoert i et officielt register over fiskerfartoejer.

For fiskerfartoejer, der er taget i brug inden datoen for denne forordnings ikrafttraeden, er ibrugtagningsdatoen imidlertid den dato, paa hvilken fartoejet for foerste gang er opfoert i et officielt register over fiskerfartoejer.

8. Det er i perioden fra den 1. juli til den 15. september forbudt at anvende trawl med en maskestoerrelse paa under 32 mm i farvandene inden for en graense paa 3 soemil fra basislinjerne i Skagerrak og Kattegat.

Ved fiskeri med trawl i disse farvande og i denne periode kan der dog:

- anvendes en mindstemaskestoerrelse paa 30 mm ved fiskeri efter dybhavsrejer (Pandalus borealis),

- anvendes redskaber med alle maskestoerrelser ved fiskeri efter aalekvabbe (Zoarces viviparus), kutling (Gobiidae) eller ulk (Cottus spp.), der skal anvendes som mading.

9. Fiskeri efter ansjos med pelagisk trawl i ICES-afsnit VII c er forbudt. 10. Inden for de i denne artikel anfoerte omraader, hvor trawl, bomtrawl, snurrevod og lignende trukne redskaber ikke maa anvendes, maa saadanne redskaber heller ikke forefindes om bord, medmindre de er behoerigt fastsurret og stuvet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7.

11. Det er forbudt at anvende spraengstoffer, giftige eller bedoevende stoffer samt skydevaaben ved fiskeri. Dog maa tun og brugde fanges med harpunskydevaaben.

Det er endvidere forbudt i Skagerrak og Kattegat at anvende elektrisk stroem med henblik paa fangst af andre fisk end tun og brugde.

12. Et fartoejs laengde er laengden overalt, defineret som afstanden i lige linje mellem det forreste punkt paa forstaevnen og det bageste punkt paa agterstaevnen.

Forstaevnen anses for at omfatte den vandtaette skrogkonstruktion, inklusive bak, forstaevn samt eventuel skanseklaedning, men eksklusive eventuelt bovspryd og gelaender.

Agterstaevnen anses for at omfatte den vandtaette skrogkonstruktion inklusive haekspant, overbygning, trawlrampe og skanseklaedning, men eksklusive gelaender, haekspryd, fremdrivningsmaskineri, ror og styregrej samt dykkerlejdere og platforme.

Laengden overalt maales i meter med en noejagtighed paa to decimaler.

Artikel 10

Forarbejdning

Det er forbudt om bord paa fiskerfartoejer at foretage nogen form for fysisk eller kemisk forarbejdning af fisk til fiskemel, olie eller lignende varer. Dette forbud gaelder ikke forarbejdning af fiskeaffald.

Artikel 11

Videnskabelig forskning

Denne forordning gaelder ikke for fiskeri, som udelukkende drives med henblik paa videnskabelige undersoegelser, som udfoeres med tilladelse fra en eller flere medlemsstater og under dennes eller disses myndighed, og som paa forhaand er meddelt Kommissionen og den medlemsstat eller de medlemsstater, i hvis farvande undersoegelserne foregaar.

Fisk, krebsdyr og bloeddyr, der fanges med det i foerste afsnit anfoerte formaal maa saelges, opbevares, frembydes eller udbydes til salg:

- hvis de opfylder de normer, der er fastlagt i bilag II og III, og de handelsnormer, der er vedtaget i medfoer af artikel 2 og 3 i Raadets forordning (EOEF) nr. 3796/81 af 29. december 1981 om den faelles markedsordning for fiskerivarer (1), eller

- hvis de saelges direkte til andre formaal end konsum.

Artikel 12

Udsaetning og omplantning

Bestemmelserne i denne forordning gaelder ikke fiskeri, der udfoeres i forbindelse med udsaetning eller omplantning af fisk, krebsdyr og bloeddyr.

Fisk, krebsdyr og bloeddyr, der fanges med det i foerste afsnit anfoerte formaal, maa ikke saelges direkte til konsum eller opbevares, frembydes eller udbydes til salg i strid med denne forordnings oevrige bestemmelser.

AFSNIT VI

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 13

1. Hvis bevarelsen af bestande af fisk, krebsdyr og bloeddyr kraever oejeblikkelig indsats, kan Kommissionen uanset bestemmelserne i denne forordning eller som supplement hertil traeffe alle noedvendige foranstaltninger efter fremgangsmaaden i artikel 15.

2. Saafremt visse arter eller fiskepladser er alvorligt truet, og en udsaettelse ville medfoere skade, som vanskeligt ville kunne genoprettes, kan en kyststat traeffe ikke-diskriminerende bevarelsesforanstaltninger for de farvande, der hoerer under dens jurisdiktion.

3. Disse foranstaltninger med medfoelgende begrundelse meddeles Kommissionen og de oevrige medlemsstater, saa snart de er vedtaget.

4. Kommissionen godkender disse foranstaltninger eller kraever dem annulleret eller aendret inden for ti kalenderdage efter modtagelsen af meddelelsen. Kommissionens afgoerelse meddeles straks medlemsstaterne.

5. En medlemsstat kan indbringe Kommissionens afgoerelse for Raadet senest ti kalenderdage efter modtagelsen af den i stk. 4 omhandlede meddelelse.

6. Raadet kan med kvalificeret flertal traeffe anden afgoerelse inden for en maaned.

Artikel 14

1. Medlemsstaterne kan traeffe foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af bestande:

a) naar det drejer sig om rent lokale bestande, som kun er af betydning for fiskere i den paagaeldende medlemsstat, eller

b) i form af betingelser eller specifikke arrangementer til begraensning af fangsterne ved tekniske foranstaltninger:

i) som supplerer de i Faellesskabets fiskeriforskrifter fastsatte, eller

ii) som er mere vidtgaaende end de minimumskrav, der er fastlagt i de naevnte forskrifter,

forudsat at disse foranstaltninger kun gaelder for fiskere fra den paagaeldende medlemsstat, er forenelige med faellesskabsretten og i overensstemmelse med den faelles fiskeripolitik.

2. Kommissionen underrettes om alle forslag om indfoerelse eller aendring af nationale tekniske foranstaltninger saa betids, at den kan fremsaette sine bemaerkninger.

Saafremt Kommissionen inden en maaned efter denne meddelelse anmoder herom, suspenderer den paagaeldende medlemsstat ivaerksaettelsen af de paataenkte foranstaltninger indtil udloebet af en frist paa tre maaneder fra datoen for meddelelsen, for at Kommissionen inden for denne frist kan traeffe afgoerelse om, hvorvidt de paagaeldende foranstaltninger er i overensstemmelse med stk. 1.

Fastslaar Kommissionen ved en beslutning, der meddeles alle medlemsstater, at en paataenkt foranstaltning ikke er i overensstemmelse med stk. 1, kan den paagaeldende medlemsstat ikke ivaerksaette foranstaltningen, medmindre de noedvendige aendringer i denne foretages.

Den paagaeldende medlemsstat underretter straks de andre medlemsstater og Kommissionen om de vedtagne foranstaltninger, i givet fald efter at have foretaget de noedvendige aendringer.

3. Medlemsstaterne giver efter anmodning Kommissionen alle de oplysninger, der er noedvendige for at kunne vurdere, om deres nationale tekniske foranstaltninger er i overensstemmelse med stk. 1.

4. Paa Kommissionens initiativ eller paa begaering af en medlemsstat kan spoergsmaalet om, hvorvidt en national teknisk foranstaltning, der anvendes af en medlemsstat, er i overensstemmelse med stk. 1, afgoeres efter fremgangsmaaden i artikel 15. Hvis en saadan afgoerelse traeffes finder bestemmelserne i stk. 2, tredje og fjerde afsnit, anvendelse med de fornoedne aendringer.

5. Indtil den 31. december 1992 finder stk. 2 og 4 dog ikke anvendelse paa de af medlemsstaterne ivaerksatte foranstaltninger, der udelukkende vedroerer farvandene inden for deres basislinjer. I dette tilfaelde giver den paagaeldende medlemsstat straks meddelelse om de foranstaltninger, som den har truffet, til Kommissionen, der traeffer afgoerelse inden for en frist paa tre maaneder, dersom de paagaeldende foranstaltninger ikke er i overensstemmelse med den faelles fiskeripolitik.

6. Spanien og Portugal giver senest en maaned efter datoen for denne forordnings ikrafttraeden Kommissionen og de oevrige medlemsstater meddelelse om de gaeldende nationale tekniske foranstaltninger.

Skoenner Kommissionen, at en meddelt foranstaltning ikke er i overensstemmelse med stk. 1, beslutter den senest et aar efter meddelelsen af foranstaltningen, at den paagaeldende medlemsstat skal ophaeve eller aendre foranstaltningen inden for en tidsfrist, som fastsaettes af Kommissionen. Bestemmelserne i stk. 2, fjerde afsnit, finder anvendelse med de fornoedne aendringer.

7. Foranstaltninger vedroerende fiskeri fra land meddeles af den paagaeldende medlemsstat Kommissionen alene til dennes underretning.

Artikel 15

Detaljerede gennemfoerelsesbestemmelser til denne forordning vedtages efter fremgangsmaaden i artikel 14 i forordning (EOEF) nr. 170/83.

Artikel 16

1. Forordning (EOEF) nr. 171/83 ophaeves med virkning fra datoen for denne forordnings ikrafttraeden, bortset fra artikel 2 til 17 og artikel 21, som ophaeves med virkning fra den 1. januar 1987.

2. Henvisninger til den ved stk. 1 ophaevede forordning betragtes som henvisninger til naervaerende forordning. Henvisninger til artikler i og bilag til naevnte forordning forstaas som henvisninger til naervaerende forordning i henhold til den sammenlignende oversigt i bilag V.

Artikel 17

Denne forordning traeder i kraft paa tredjedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Artikel 2 til 12 finder anvendelse fra den 1. januar 1987.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Luxembourg, den 7. oktober 1986.

Paa Raadets vegne

A. CLARK

Formand

(1) EFT nr. L 24 af 27. 1. 1983, s. 1.

(2) EFT nr. L 24 af 27. 1. 1983, s. 14.

(3) EFT nr. L 288 af 21. 10. 1983, s. 1.

(4) EFT nr. L 156 af 13. 6. 1984, s. 1.

(5) EFT nr. L 199 af 28. 7. 1984, s. 1.

(6) EFT nr. L 253 af 21. 9. 1984, s. 1.

(7) EFT nr. L 335 af 22. 12. 1984, s. 3.

(8) EFT nr. L 363 af 31. 12. 1985, s. 28.

(1) EFT nr. L 378 af 30. 12. 1978, s. 1.

(2) EFT nr. L 69 af 14. 3. 1981, s. 1.

(3) EFT nr. C 347 af 31. 12. 1985, s. 14.

(4) EFT nr. C 335 af 24. 12. 1985, s. 2.

(1) EFT nr. L 220 af 29. 7. 1982, s. 1.

(1) EFT nr. L 379 af 31. 12. 1981, s. 1.

BILAG I

Mindstemaskestoerrelse og betingelserne for fiskeri

1.2.3.4.5.6.7 // // // // // // // // Region // Geografisk omraade // Yderligere betingelser // Mindste maske- stoerrelse // Tilladte maalarter // Mindste- procent af maalarter // Stoerste procent af beskyttede arter // // // // // // // // // // // // // // // 1 // Hele regionen undtagen ICES-afsnit V b (EF-omraade) // // 130 // Alle // // 100 // // ICES-afsnit V b (EF-omraade) // // 90 // Alle // // 100 // // Hele regionen // // 16 // Rejer (Pandalus spp.) Polartorsk (Bereogadus saida) Lodde (Mallotus villosus) Blaahvilling (Micro- mesistius poutassou) Guldlaks, stroemsild (Argentina spp.) Sild (Clupea harengus) Bloeddyr Soelvtorsk (Gadiculus thorii) Jomfruhummer (Nephrops norvegius) Sperling (Trisopterus esmarkii) Sildefisk undtagen sild AAl (Anguilla anguilla) Fjaesing (Trachinus draco) Hestemakrel (Trachurus trachurus) Makrel (Scomber scombrus) Tobis (Ammodytidae) Makrelgedde (Scomberesox saurus) Hesterejer (Crangon spp.) Smelt (Osmerus spp.) // 50 // 10 // // // // // // // // 2 // Hele regionen // // 90 // Alle // // 100 // // Nordsoeen // Indtil 31. december 1986 // 80 // Alle // // 100 // // // Fra 1. januar 1987 indtil 31. december 1988 // 85 // Alle // // 100 // // // Fra 1. januar 1987 // 80 // Tunge (Solea solea) // 15 // 100 heraf hoejst 20 % torsk, kuller, hvilling og sej // // // Indtil 31. december 1988 fartoejer paa 221 kW eller derunder, som bruger dobbeltgarn // 70 // Tunge (Solea solea) // 5 // 100 // // // Indtil 31. december 1988 fartoejer paa 221 kW eller derunder, som bruger dobbeltgarn // 75 // Tunge (Solea solea) // 5 // 100 // // // Fra 1. januar 1989 fartoejer paa 221 kW eller derunder // 75 // Tunge (Solea solea) // 5 // 100 // // // // // // // // Region // Geografisk omraade // Yderligere betingelser // Mindste maske- stoerrelse // Tilladte maalarter // Mindste- procent af maalarter // Stoerste procent af beskyttede arter // // // // // // // // // 2 (fortsat) // Vest for Skotland og Rockall (ICES-underomraade VI) (1) // Indtil 31. december 1988 // 80 // Alle // // 100 // // Vest for Skotland og Rockall (ICES-underomraade VI) (2) // // 80 // Alle // // 100 // // Vest for Irland (ICES-afsnit VII b og c) Bristolkanalen (ICES-afsnit VII f) Sydkysten af Irland (ICES-afsnit VII g, h, j, k) // // 80 // Alle // // 100 // // Det irske Hav (ICES-afsnit VII a) // // 70 // Alle // // 100 // // Den engelske Kanal (ICES-afsnit VII d, e) // // 75 // Alle // // 100 // // Hele regionen undtagen Skagerrak og Kattegat // // 70 // Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) // 30 // 60 // // Hele regionen // // 32 // Sild (Clupea harengus) // 50 // 10 // // Nordsoeen // // 32 // Makrel (Scomber scombrus) // 50 // 10 // // Hele regionen undtagen Skagerrak og Kattegat // // 30 // Rejer (Pandalus spp. undtagen Pandalus montagui) // 30 // 50 // // // // 20 // Rejer (Pandalus montagui) Hesterejer (Crangon spp.) // 30 // 50 // // Hele regionen // // 16 // Brisling (Clupea sprattus) AAl (voksne) (Anguilla anguilla) Fjaesing (Trachinus draco) Bloeddyr, undtagen blaek- sprutte (Sepia officinalis) // 50 // 10 // // Hele regionen // // 16 // Lodde (Mallotus villosus) Makrelgedde (Scomberesox saurus) Smelt (Osmerus spp.) Sardin (Sardina pilchardus) Graa knurhane (Eutrigla gurnardus) Lyskrebs (Euphausidae) Kutling (Gobiidae) // 50 // 10 // // Hele regionen undtagen syd for 52° 30 nordlig bredde og vest for 7° vestlig laengde // // 16 // Blaahvilling (Micro- mesistius poutassou) // 50 // 10 1,7 // // // // (1) Nord for en linje mod vest fra vestkysten af Mull of Kintyre ved 55° 30 nordlig bredde. // (2) Syd for en linje mod vest fra vestkysten af Mull of Kintyre ved 55° 30 nordlig bredde. // // // // // // 1.2.3.4.5.6.7 // // // // // // // // Region // Geografisk omraade // Yderligere betingelser // Mindste maske- stoerrelse // Tilladte maalarter // Mindste- procent af maalarter // Stoerste procent af beskyttede arter // // // // // // // // // 2 (fortsat) // Hele regionen undtagen den norske sperlingkasse (1) // // 16 // Sperling (Trisopterus esmarkii) // 50 // 10 // // Hele regionen undtagen Nordsoeen // // 16 // Makrel (Scomber scombrus) // 50 // 10 // // Hele regionen undtagen Skagerrak og Kattegat // // 16 // Hestemakrel (Trachurus trachurus) Guldlaks (Argentina spp.) // 50 // 10 // // Nordsoeen // Fra 1. november til sidste dag i februar // 16 // Tobis (Ammodytidae) // 50 // 10 // // // Fra 1. marts til 31. oktober // - // Tobis (Ammodytidae) // 50 // 10 // // Hele regionen undtagen Nordsoeen, Skagerrak og Kattegat // // - // Tobis (Ammodytidae) // 50 // 10 // // Skagerrak og Kattegat // // 80 // Alle // // 100 // // Skagerrak og Kattegat // // 70 // Hvilling (Merlangius merlangus) // 50 // 30 undtagen hvilling // // Skagerrak og Kattegat // // 60 // Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) // 20 // 70 // // Skagerrak og Kattegat // // 32 // Hestemakrel (Trachurus trachurus) Makrel (Scomber scombrus) // 50 // 10 // // Skagerrak og Kattegat // // 30 // Rejer (Pandalus borealis) // 20 // 50 // // Skagerrak og Kattegat // // 30 // Stroemsild (Argentinidae) // 50 // 10 // // Skagerrak og Kattegat Inden for 4 soemil fra basislinjerne // // 16 // Rejer (Crangon spp. og Leander adspersus) // 20 // 50 // // Skagerrak og Kattegat Uden for 4 soemil fra basislinjerne // // 30 // Rejer (Crangon spp. og Leander adspersus) // 20 // 50 // // Skagerrak og Kattegat // // 16 // Graa knurhane (Eutrigla gurnardus) Hornfisk (Belone belone) Trepigget hundestejle (Gasterosteus aculeatus) AAlekvabbe (Zoarces viviparus) // 50 // 10 // // Skagerrak // 1. november sidste dag i februar // 16 // Tobis (Ammodytes spp.) // 50 // 10 // // // 1. marts til 31. oktober // - // Tobis (Ammodytes spp.) // 50 // 10 1,7 // // // // (1) Den norske sperlingkasse defineres som den del af Nordsoeen, der hoerer under en medlemsstats hoejhedsomraade eller jurisdiktion og afgraenses mod syd af en linje, som loeber stik oest fra skaeringspunktet paa oestkysten af Skotland med 56° nordlig bredde til 2° oestlig laengde, derfra mod nord til 58° nordlig bredde, derfra mod vest til 0° 30 vestlig laengde, derfra mod nord til 59° 15 nordlig bredde, derfra mod oest til 1° oestlig laengde, derfra mod nord til 60° nordlig bredde, derfra mod vest til 0° 00 laengde, mod nord til 60° 30 nordlig bredde, derfra mod vest til oestkysten af Shetlandsoeerne, og mod vest fra vestkysten af Shetlandsoeerne ved 60° nordlig bredde til 3° vestlig laengde, derfra mod syd til 58° 30 nordlig bredde, og derfra mod vest til den skotske kyst. // // // // // // 1.2.3.4.5.6.7 // // // // // // // // Region // Geografisk omraade // Yderligere betingelser // Mindste maske- stoerrelse // Tilladte maalarter // Mindste- procent af maalarter // Stoerste procent af beskyttede arter // // // // // // // // // 2 (fortsat) // Kattegat // 1. august til sidste dag i februar // 16 // Tobis (Ammodytes spp.) // 50 // 10 // // // 1. marts til 31. juli // - // Tobis (Ammodytes spp.) // 50 // 10 // // // // // // // // 3 // Hele regionen // // 65 // Alle // // 100 // // Inden for 12 soemil fra medlemsstaternes basislinjer // // 50 // Rejer (Parapenaeus longirostris, Aristeus antennatus og Aristeomorpha foliacea) // 30 // 50 // // Hele regionen // // 50 // Jomfruhummer (Nephrops norvegicus) // 30 // 60 hvoraf kulmule 30 % // // Cadiz-golfen (1) // // 40 // Alle arter undtagen arterne anfoert i bilag II for region 3 // 50 // 10 // // Hele regionen undtagen ICES-afsnit IX a bortset fra Cadizgolfen (1) // // 40 // Hestemakrel (Trachurus trachurus og Trachurus picturatus) Blaeksprutte // 50 // 10 // // Hele regionen // // 40 // Blaahvilling (Micro- mesistius poutassou) Sild (Clupea harengus) Spansk makrel (Scomber japonicus) Makrel (Scomber scombrus) // 50 // 10 // // I Dicologlossa cuneata-kassen (2) // Fartoejer ikke over 110 kW // 40 // (Dicologlossa cuneata) // 50 // 10 // // Hele regionen // // 25 // Sneppefisk (Macrorhamphosus spp.) // 85 // 5 // // Hele regionen // // 20 // Sardin (Sardina pilchardus) AAl (voksen) (Anguilla anguilla) // 50 // 10 // // Inden for 12 soemil fra medlemsstaternes basislinjer // // 20 // Hesterejer (Crangon spp.) // 30 // 50 // // Hele regionen // // 16 // Brisling (Clupea sprattus) Ansjos (Engraulis encrasicolus) Tobis (Ammodytidae) // 50 // 10 // // // // // // // // 4 // Hele regionen // // // // // // 1,7 // (1) Cadiz-golfen: defineres som omraadet i ICES-afsnit IX a oest for en linje, som loeber stik syd fra et punkt paa 7° 52 vestlig laengde paa Portugals sydkyst. (2) Dicologlossa cuneata-kassen defineres som et omraade, der afgraenses af en linje, som loeber fra den sydlige til den nordlige ende af broen mellem det franske fastland og oeen Oléron og derfra nordpaa langs Olérons vestkyst til Chassiron fyr (46° 03 nordlig bredde og 1° 25 vestlig laengde), derfra mod nordvest til et punkt paa sydkysten af oeen Ré kaldet »Feu Chanchardon« (46° 10 nordlig bredde, 1° 28 vestlig laengde), der fra langs sydkysten af Ré til Les Baleines fyr (46° 15 nordlig bredde, 01° 34 vestlig laengde), derfra til 45° 40 nordlig bredde og 01° 34 vestlig laengde, og derfra stik oest til den franske kyst paa vestkysten af Cap Ferret. // // // // // // // 1.2.3.4.5.6.7 // // // // // // // // Region // Geografisk omraade // Yderligere betingelser // Mindste maske- stoerrelse // Tilladte maalarter // Mindste- procent af maalarter // Stoerste procent af beskyttede arter // // // // // // // // // 5 // Hele regionen // // 65 // Alle // // 100 // // // // 20 // Spansk makrel (Scomber japonicus) Hestemakrel (Trachurus picturatus) Okseoejefisk (Boops boops) Sardin (Sardina pilchardus) // 50 // 10 // // // // // // // // 6 // Hele regionen // // 100 // Alle // // 100 // // // // 45 // Rejer (Penaeus subtilis, Penaeus brasiliensis, Xiphopeneus kroyeri) // 30 // 50 // // // // // // // // 7 // Hele regionen // // // // // // // // // // // // // 8 // Hele regionen // // // // // // // // // // // //

BILAG II

Mindstemaal for beskyttede arter i henhold til artikel 2, stk. 1, jf. artikel 5

(cm)

1.2.3,4.5.6.7 // // // // // // // Art // Region 1 // Region 2 // Region 3 // Region 4 // Region 5 // 1.2.3.4.5.6.7 // // // undtagen Skagerrak + Kattegat // Skagerrak + Kattegat // // // // // // // // // // // Torsk (Gadus morhua) // 35 // 35 (1) (2) // 30 // 35 (2) // - // - // Kuller (Melanogrammus aeglefinus) // 30 // 30 (3) // 27 // 30 (3) // - // - // Kulmule (Merluccius merluccius) // 30 // 30 // 30 // 27 (4) // (*) // (*) // Roedspaette (Pleuronectes platessa) // 25 // 25 (5) // 27 // 25 // (*) // (*) // Skaerising (Glyptocephalus cynoglossus) // 28 // 28 // 28 // 28 // - // - // Roedtunge (Microstomus kitt) // 25 // 25 // 25 // 25 // (*) // - // Tunge (Solea solea) // 24 // 24 // 24 // 24 // (*) // (*) // Pighvarre (Psetta maxima) // 30 // 30 // 30 // 30 // (*) // (*) // Slethvarre (Scophthalmus rhombus) // 30 // 30 // 30 // 30 // (*) // - // Glashvarre (Lepidorhombus spp.) // 25 // 25 // 25 // 25 // (*) // (*) // Hvilling (Merlangius merlangus) // 27 // 27 // 23 // 27 // (*) // - // Ising (Limanda limanda) // 15 // 15 (6) // 23 // 23 // (*) // - // Sej (Pollachius virens) // 35 // 35 (2) // 30 // 35 // - // - // Almindelig blankesten (Pagellus bogaraveo) // - // 25 // - // 25 // (*) // (*) // Malle (Mullus surmuletus) // - // 15 // - // 15 // (*) // (*) // Bars (Dicentrarchus labrax) // - // 32 // - // 32 // (*) // (*) // Havaal (Conger conger) // - // 58 // - // 58 // (*) // (*) // Lubbe (Pollachius pollachius) // - // 30 // - // 30 // - // - // Lange (Molva molva) // - // (*) // - // 63 // (*) // (*) // Stamsild (Alosa spp.) // - // 30 // - // 30 // (*) // (*) // Stoer (Acipenser sturio) // - // - // - // 145 // (*) // - // Multe (Mugil spp.) // - // 20 // - // 20 // (*) // (*) // Laks (Salmo salar) // - // (*) // (*) // 50 // (*) // - // Havoerred (Salmo trutta) // - // (*) // (*) // 25 // (*) // - // Skrubbe (Platichthys flesus) // - // 25 // 20 // 25 // (*) // - // Havtaske (Lophius piscatorius, L. boudegassa) // - // (*) // - // (*) // (*) // (*) // Blaeksprutte (Sepia spp.) // (*) // (*) // - // (*) // (*) // (*) // AAl (Anguilla anguilla) // - // (*) // (*) // (*) // - // - // Dicologlossa cuneata (Dicologlossa cuneata) // - // - // - // 18 // - // - // Byrkelange (Molva dypterygia) // - // 70 // - // 70 // - // - // Guldbrasen (Sparus aurata) // - // - // - // 19 // - // - // Havrude (Spondyliosoma cantharus) // - // 23 // - // 23 // - // - // // // // // // //

(1) Undtagen i ICES-afsnit VII a, hvor mindstemaalet er 45 cm fra den 1. oktober til den 31. december.

(2) Indtil 31. december 1988 er mindstemaalet 30 cm.

(3) Indtil 31. december 1988 er mindstemaalet 27 cm.

(4) Indtil 31. december 1990 er mindstemaalet 24 cm.

(5) Undtagen i Nordsoeen, hvor mindstemaalet er 27 cm fra 1. januar 1989.

(6) Undtagen i Nordsoeen, hvor mindstemaalet er 23 cm fra 1. januar 1989.

(*) Stoerrelsen fastsaettes senere (jf. artikel 2, stk. 1).

BILAG III

Mindstemaal i henhold til artikel 5

1.2.3.4 // // // // // Art // Region // Geografisk omraade // Mindstemaal // // // // // // // // // Sild (Clupea harengus) // 1 // ICES-afsnit V b (EF-omraade) // 20 cm // // // // // // 2 // Undtagen Skagerrak og Kattegat // 20 cm // // // Skagerrak og Kattegat // 18 cm // // // // // // 3 // // 20 cm // // // // // Makrel (Scomber scombrus) // 2 // Kun Nordsoeen // 30 cm // // // // // // 3 // // (*) // // // // // Makrel (som industrifisk) // 2 // Kun Skagerrak og Kattegat // 30 cm // // // // // Spansk makrel (Scomber japonicus) // 5 // // 15 cm // // // // // Skaegtorsk (Trisopterus luscus) // 3 // // (*) // // // // // Anjos (Engraulis encrasicolus) // 3 // // (*) // // // // // Sardin (Sardina pilchardus) // 3 // // (*) // // // // // Hestemakrel (Trachurus trachurus) // 3 // // 15 cm // // // // // Hestemakrel (Trachurus picturatus) // 5 // // 14 cm // // // // // Hel jomfruhummer (Nephrops norvegicus) // 2 // Kun Skagerrak og Kattegat // rygskjoldslaengde 40 mm totallaengde 130 mm // // // // // // 2 // Undtagen Skagerrak og Kattegat // rygskjoldslaengde 25 mm totallaengde 85 mm // // // // // // 3 // // rygskjoldslaengde 20 mm totallaengde 70 mm // // // // // Jomfruhummerhaler // 2 // Kun Skagerrak og Kattegat // 72 mm // // // // // // 2 // Undtagen Skagerrak og Kattegat // 46 mm // // // // // // 3 // // 37 mm // // // // // Hummer (Homarus gammarus) // 2 // Undtagen Skagerrak og Kattegat // rygskjoldslaengde 85 mm totallaengde 24 cm // // // // // // 2 // Kun Skagerrak og Kattegat // rygskjoldslaengde 78 mm totallaengde 22 cm // // // // // Toldkrabbe (Maia squinado) // 2 // // 120 mm // // // // // // 3 // // 120 mm // // // // // // // // // Art // Region // Geografisk omraade // Mindstemaal // // // // // // Taskekrabbe (Cancer pagurus) // 2 // // bredde (*) laengde (*) klo (*) // // // // // // 3 // // bredde (*) laengde (*) klo (*) // // // // // Kammusling (Pecten maximus) // 2 // // 100 mm // // // // // // 3 // // 100 mm // // // // // Venusmusling (Venus verrucosa) // 2 // Kun ICES-afsnit VII d og VII e // 40 mm // // // // // Tiarmet blaeksprutte (Loligo vulgaris) // 3 // // (*)

// // // // (*) Fastsaettes senere.

BILAG IV

Bestemmelse af krebsdyrs og bloeddyrs stoerrelse

(Homarus )

Hummer

(Nephrops )

Jomfruhummer

a) rygskjoldslaengde

b) totallaengde

(Venus verrucosa )

Venusmusling

a) maksimal skalstoerrelse

(Cancer pagurus )

Taskekrabbe

(Maja squinado )

Troldkrabbe

a) skjoldets maksimale bredde

b) skjoldets laengde

c) kloens laengde

BILAG V

Sammenlignende oversigt

1.2 // // // Forordning (EOEF) nr. 171/83 // Naervaerende forordning // // // Artikel 1 // Artikel 1 // Artikel 2, 3, 4, 5, 8, stk. 2, 10, 14, stk. 4 // Artikel 2 // Artikel 6 // Artikel 3 // Artikel 7 // Artikel 4 // Artikel 11 // Artikel 5 // Artikel 12 // Artikel 6 // Artikel 13, stk. 2 // Artikel 7 // Artikel 15, stk. 1 // Artikel 8 // Artikel 14 // Artikel 9 // Artikel 16 // Artikel 10 // Artikel 17 // Artikel 11, 12 // Artikel 18 // Artikel 13 // Artikel 19, 20 // Artikel 14 // Artikel 21 // Artikel 15 // Bilag I, II, III, IV // Bilag I // Bilag V // Bilag II // Bilag VI // Bilag III // //