Kommissionens forordning (EF) nr. 1444/2002

af 24. juli 2002

om ændring af beslutning 2000/115/EF om definitionerne af kendetegn, undtagelserne fra definitionerne og om regioner og områder i forbindelse med undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 571/88 af 29. februar 1988 om tilrettelæggelse af en række fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur(1), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 143/2002(2), særlig artikel 8, stk. 1, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Resultaterne af de i forordning (EØF) nr. 571/88 omhandlende fællesskabsundersøgelser af landbrugsbedrifternes struktur kan kun blive kohærente for Det Europæiske Fællesskab som helhed, hvis de begreber, der forekommer i listen over kendetegn, forstås og anvendes ens.

(2) Listen over undersøgelseskendetegn er blevet ændret ved forordning (EF) nr. 143/2002 med henblik på tilrettelæggelse af fællesskabsundersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur i 2003, 2005 og 2007.

(3) Der er blevet tilføjet nye variabler til listen over kendetegn, og udviklingen inden for landbruget har gjort det nødvendigt at revidere definitionerne af en række ældre variabler.

(4) Det er også nødvendigt at revidere den liste over undtagelser fra Fællesskabets definitioner, som skyldes særlige forhold i visse medlemsstater.

(5) Afgrænsningen af de administrative regioner og områder er blevet ændret i en række medlemsstater. Den liste over regioner og områder, der anvendes i forbindelse med fællesskabsundersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur, er derfor blevet ændret.

(6) De i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Stående Landbrugsstatistiske Komité, der er nedsat ved Rådets afgørelse 72/279/EØF(3) -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Bilag I til Kommissionens beslutning 2000/115/EF(4) erstattes af bilag I til nærværende forordning. Dette bilag indeholder de fællesskabsdefinitioner, der skal anvendes ved fællesskabsundersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur, sammen med de dertil hørende kommentarer og eksempler.

Artikel 2

Bilag III til beslutning 2000/115/EF erstattes af bilag II til nærværende forordning. Dette bilag indeholder undtagelser fra fællesskabsdefinitionerne som følge af de særlige forhold i visse medlemsstater.

Artikel 3

Regionerne og områderne for Italien som nærmere angivet i bilag IV til beslutning 2000/115/EF ændres i overensstemmelse med bilag III til nærværende forordning. Disse regioner og områder vil også blive anvendt på resultaterne af 1999/2000-basisundersøgelsen.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Den finder anvendelse på fællesskabsundersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur fra og med 2003.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 24. juli 2002.

På Kommissionens vegne

Pedro Solbes Mira

Medlem af Kommissionen

(1) EFT L 56 af 2.3.1988, s. 1.

(2) EFT L 24 af 26.1.2002, s. 16.

(3) EFT L 179 af 7.8.1972, s. 1.

(4) EFT L 38 af 12.2.2000, s. 1.

BILAG I

"BILAG I

DEFINITIONER OG KOMMENTARER TIL LISTEN OVER DE KENDETEGN, DER SKAL ANVENDES VED FÆLLESSKABSUNDERSØGELSERNE AF LANDBRUGSBEDRIFTERNES STRUKTUR

(I= Definitioner

II= Kommentarer)

LANDBRUGSBEDRIFT

I. Teknisk-økonomisk enhed, der ledes under ét og fremstiller landbrugsprodukter. Bedriften kan også levere andre supplerende (ikke-landbrugsmæssige) produkter og tjenesteydelser.

II.

1. Landbrugsbedrifter defineres således ud fra følgende kriterier:

1.1. Produktion af landbrugsprodukter

Ved "landbrugsprodukter" forstås de produkter, der er anført i bilag II.

1.2. Ledelse under ét

Der foreligger også ledelse under ét, hvis denne varetages af flere personer i fællesskab.

1.3. Teknisk-økonomisk enhed

Denne er i reglen kendetegnet ved fælles anvendelse af arbejdskraft og produktionsmidler (maskiner, bygninger, jord osv.)

2. Særlige tilfælde

2.1. a) Når en bedrift af skattemæssige eller andre grunde er opdelt på to eller flere personer, men stadig ledes under ét (en fælles driftsleder) og således kan anses for at være én økonomisk enhed, anses den for at være én bedrift

b) når to eller flere (tidligere selvstændige) bedrifter er samlet under én enkelt landbruger, anses de for at være én bedrift, hvis de nu har en fælles driftsleder, eller hvis de ellers anvender samme arbejdskraft og udstyr.

2.2. Aftægtsjord, som den tidligere landbruger bevarer i sin besiddelse ved overdragelse af bedriften til efterfølgeren (arving, forpagter osv.),

a) medregnes under efterfølgerens bedrift, hvis den drives sammen med denne, og hvis der som hovedregel anvendes den samme arbejdskraft og de samme produktionsmidler som i den øvrige del af bedriften

b) medregnes under overdragerens bedrift, hvis den tidligere ejer selv driver jorden ved hjælp af egen arbejdskraft og egne produktionsmidler.

2.3. Følgende regnes som værende landbrugsbedrifter, hvis de opfylder de øvrige ovenfor nævnte betingelser i definitionen af en landbrugsbedrift:

a) bedrifter med opdræt af tyre, orner, bukke og væddere med henblik på avl samt stutterier og rugerier

b) landbrugsbedrifter i forbindelse med forskningsinstitutioner, hospitaler, religiøse fællesskaber, skoler, fængsler

c) landbrugsbedrifter, der findes i forbindelse med industriforetagender

d) kommunale bedrifter bestående af permanente græsgange, havebrugsarealer eller andre områder, såfremt disse drives af den kommunale forvaltning (f.eks. arealer, hvor andres kvæg kan gå på græs mod betaling). Hertil regnes dog ikke:

- overdraget kommunejord (C/3)

- forpagtet kommunejord (C/2).

2.4. Følgende regnes ikke som landbrugsbedrifter, medmindre de udfører anden virksomhed, som indebærer, at de skal medtages:

a) ride- og væddeløbsstalde og tilhørende træningsbaner, hvis de ikke udfører avlsvirksomhed

b) kenneler

c) kreaturhandeler, slagterier og lign. (hvor der ikke holdes kvæg).

2.5. Særskilte bedrifter kan samle en enkelt bedriftsgren til en fælles produktionsenhed, som drives adskilt fra de deltagende bedrifter. Det kan f.eks. være fælles frugtplantager, fælles græsgange til kvæg og fælles kostalde. Der er tale om delfusioner, og disse fællesforetagender kaldes "enkeltproduktfællesskaber". Disse enkeltproduktfællesskaber betragtes som selvstændige landbrugsbedrifter, uafhængige af de deltagende bedrifter, når de overvejende drives med egne produktionsfaktorer og ikke hovedsagelig med de deltagende bedrifters produktionsfaktorer.

A. BEDRIFTENS GEOGRAFISKE BELIGGENHED

II. Bedriften og alle oplysninger i tilknytning til den angives i det område, den kommune eller det delundersøgelsesområde, hvor bedriften har sit hjemsted (A/1).

Bedriftens hjemsted defineres efter de af medlemsstaterne dokumenterede egne regler.

Er bedriften kun delvis beliggende i en bestemt type område (f.eks. et ugunstigt stillet område), klassificeres den som beliggende i dette område, hvis størstedelen af den jord, der tilhører bedriften, eller bedriftens hjemsted er beliggende i dette område. En af disse regler bør vælges og anvendes for alle bedrifter og hvert punkt under A/1 til A/3.

A/1 Undersøgelsesområde

I. Den enkelte bedrifts geografiske beliggenhed beskrives ved hjælp af en kode, der angiver land, region og undersøgelsesområde.

II. De regioner og områder, der anvendes til brug for undersøgelserne af landbrugsbedrifternes struktur, er anført i bilag IV.

A/1 a) Kommune eller delundersøgelsesområde

I. Den geografiske beliggenhed beskrives ved hjælp af en kode til angivelse af kommunen eller delundersøgelsesområdet. Herved bliver det muligt at aggregere resultaterne efter former for zoner på regionalt plan.

II. Koderne for kommunen eller delundersøgelsesområdet skal svare til niveau 4 eller 5 i nomenklaturen for statistiske territoriale enheder (NUTS). Hvis disse koder ikke kan fremsendes, meddeler medlemsstaterne i stedet for hver bedrift de oplysninger, der er anført under A/2, A/2 a) og A/3.

A/2 Ugunstigt stillet område

I. Område, som på undersøgelsestidspunktet betragtes som ugunstigt stillet ifølge artikel 18, 19 og 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1257/1999(1) (og eventuelle senere retsforskrifter), og som er anført i EF-listen over ugunstigt stillede landbrugsområder som meddelt af medlemsstaterne i henhold til nævnte forordning.

II. Ugunstigt stillede områder omfatter bjergområder (A/2 a)), områder med særlige ulemper og andre ugunstigt stillede områder.

A/2 a) Bjergområder

I. Område, som på undersøgelsestidspunktet betragtes som bjergområde ifølge artikel 18 i forordning (EF) nr. 1257/1999 (og eventuelle senere retsforskrifter), og som er anført i EF-listen over ugunstigt stillede landbrugsområder som meddelt af medlemsstaterne i henhold til nævnte forordning.

A/3 Landbrugsområder med miljørestriktioner

I. Områder, som på undersøgelsestidspunktet betragtes som landbrugsområder med miljørestriktioner ifølge artikel 16 i forordning (EF) nr. 1257/1999 (og eventuelle senere retsforskrifter).

II. Landbrugere kan få betalinger til udligning af omkostninger og indkomsttab som følge af miljørestriktioner i deres landbrugsområder. Disse restriktioner skal være resultatet af, at den landbrugsmæssige udnyttelse er begrænset som følge af Fællesskabets miljøbestemmelser.

Områder med restriktioner, som kun er baseret på nationale eller regionale regler, er undtaget.

Områderne kan være beliggende i ugunstigt stillede områder.

Disse områder er hovedsagelig Natura 2000-områder, dvs. særlige bevarings-/beskyttelsesområder med truede naturtyper og arter (i henhold til Rådets direktiv 92/43/EØF af 21. maj 1992 om bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter (EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7-50).

B. BEDRIFTENS RETLIGE FORM OG LEDELSE (på undersøgelsestidspunktet)

B/1og B/2 Den ansvarlige for bedriften i retlig og økonomisk henseende: landbrugeren

I. Landbrugeren er den fysiske person, gruppe af fysiske personer eller juridiske person, for hvis regning og i hvis navn bedriften drives, og som har det retlige og økonomiske ansvar for bedriften, dvs. som har den økonomiske risiko for bedriften. Landbrugeren kan være ejer, forpagter, arvefæster, brugshaver eller kurator.

II. Det retlige og økonomiske ansvar defineres efter de af medlemsstaterne dokumenterede egne regler.

Landbrugeren kan helt eller delvis have overdraget beføjelsen til at træffe beslutninger om den normale daglige finansielle og produktionsmæssige drift til en driftsleder.

I tilfælde af delforpagtning (jf. C/3 a)) regnes delforpagteren som landbruger og ikke som ejer.

Kun de partnere i en sammenslutning af landbrugere, som deltager i landbrugsarbejdet (jf. L/1-L/6) på bedriften, betragtes som landbrugere.

B/1 a) og b) Fysisk person

I. En fysisk person er en enkeltperson (eneindehaver) eller en gruppe af personer (partnere i en sammenslutning af landbrugere).

II. Spørgsmålet om, hvorvidt en landbruger er en "fysisk" eller "juridisk" person, har betydning for bedrifternes klassificering i følgende grupper:

Bedrifter, hvor landbrugeren er:

a) en fysisk person og eneindehaver af en selvstændig bedrift

b) en gruppe af fysiske personer, der er partnere i en "sammenslutning af landbrugere"

c) en juridisk person.

I lovgivningerne i en række medlemsstater betragtes en "juridisk" person (et selskab) af skatte- og afgiftsmæssige og/eller retlige grunde som en "fysisk" person eller en gruppe af "fysiske" personer. Dette gælder i almindelighed enhver form for foretagende, hvor et eller alle medlemmer har ubegrænset personlig hæftelse for foretagendets gæld. Medlemsstaterne kan i disse tilfælde klassificere en sådan "juridisk" person under "eneindehaver" eller "sammenslutning af landbrugere". Disse valg skal træffes på baggrund af dokumenterede regler, som er udtrykkeligt fastlagt og konsekvente.

B/1 a) En fysisk person, der er eneindehaver af bedriften, hvor bedriften er selvstændig

I. En enkeltperson og fysisk person, som er landbruger på en bedrift, som ikke er knyttet til andre landbrugeres bedrifter enten ved fælles ledelse eller tilsvarende ordninger.

II. Denne landbruger kan selv træffe alle beslutninger vedrørende driften.

Ægtefæller eller nære familiemedlemmer, som ejer eller forpagter en bedrift sammen, bør normalt anses for at have en selvstændig bedrift, der ledes af en eneindehaver.

To personer, der lever sammen som ægtefæller uden at være gift, betragtes også som ægtefæller, hvis de retligt anerkendes som sådan i de pågældende medlemsstater.

Bl.a. følgende betragtes som eneindehavere: søskende, medarvinger osv., hvis de ikke har truffet aftale om og ikke skatte- og afgiftsmæssigt og/eller retligt betragtes som en sammenslutning af landbrugere eller som en retlig enhed ifølge medlemsstatens lovgivning.

Ejes et selskab (en juridisk person) af kun én fysisk person, og behandles det som en fysisk person af medlemsstaten (jf. definitionen af en "fysisk person"), betragtes det som en bedrift med en eneindehaver.

Har kun én person det fulde retlige og økonomiske ansvar for bedriften, betragtes den pågældende som eneindehaver, selv om bedriften ellers opfylder kriterierne for en sammenslutning af landbrugere.

B/1 b) En eller flere fysiske personer er partnere i en sammenslutning af landbrugere

I. En partner/partnere i en sammenslutning af landbrugere er fysiske personer, der ejer, lejer eller på anden måde sammen leder en landbrugsbedrift eller sammen leder deres individuelle bedrifter, som om der var tale om én bedrift. Samarbejdet skal udføres enten i henhold til lovgivningen eller ifølge skriftlig aftale.

II. Ejes selskabet (den juridiske person) af flere end én fysisk person, og behandles det af medlemsstaten som en fysisk person, betragtes det som en sammenslutning af landbrugere.

Medlemsstater, som vælger ikke at angive oplysninger om sammenslutninger af landbrugere, samler alle oplysninger om alle bedrifter, hvor landbrugerne er fysiske personer, under variabel B/1 a), uanset om de er "sammenslutninger af landbrugere" som defineret her. Hvis to eller flere fysiske personer på en bedrift fungerer som landbruger, angives kun én af dem som sådan (dvs. den, der bærer størstedelen af risikoen, eller som deltager mest i bedriftens ledelse. Hvis man ved hjælp af dette kriterium stadig ikke kan udpege en enkelt person, bør et andet kriterium anvendes, f.eks. alder). Alle de data, der kræves for landbrugere, angives for denne person. Den pågældende vil også blive betragtet som driftsleder. Alle andre, der arbejder på bedriften, angives under L/4 "Fremmed arbejdskraft", uanset deres familieforhold til landbrugerne.

B/1 c) Juridisk person

I. En retlig enhed, der ikke er en fysisk person, men som har samme almindelige rettigheder og pligter som en enkeltperson, som f.eks. evne til at være eller gøre sig til part i en retssag (almindelig rets- og handleevne).

II. Den juridiske person kan være offentligretlig eller privatretlig, f.eks.:

- staten, regioner, kommuner osv.

- kirker og deres institutioner

- andre lignende institutioner af offentlig eller halvoffentlig karakter

- alle erhvervsdrivende foretagender bortset fra dem, der henhører under B/1 a) eller b), især selskaber med begrænset ansvar, herunder sådanne kooperative foretagender

- alle aktieselskaber (foretagender, der har udstedt aktier)

- fonde (organer, der administrerer midler, der er udskilt til et bestemt formål, som ofte er af social eller filantropisk art)

- andre selskaber end aktieselskaber med begrænset ansvar

- alle andre foretagender af lignende art.

B/2 Driftslederen

I. Den fysiske person, der har ansvaret for den daglige finansielle og produktionsmæssige ledelse af den pågældende bedrift.

II. Driftslederen er som regel, men ikke altid, samme person som landbrugeren, som er en fysisk person.

Hvis landbrugeren ikke samtidig er driftsleder, har den pågældende overdraget eller ansat en anden til at forestå ledelsen af bedriften. Det kan f.eks. være et familiemedlem (B/2 a)) eller ægtefællen (B/2 b)), eller en person uden familiemæssig tilknytning til landbrugeren.

Der kan kun være én driftsleder pr. bedrift.

Alle de oplysninger om sammenslutninger af landbrugere, der kræves for driftsledere, angives for den partner, der betragtes som landbrugeren.

B/2 a) Familiemedlemmer

I. I almindelighed er landbrugerens familiemedlemmer ægtefællen, slægtninge i op- og nedstigende linje (herunder ved ægteskab og adoption) og landbrugerens eller dennes ægtefælles brødre og søstre.

II. Landbrugerne selv medregnes ikke til familiemedlemmerne.

B/3 Driftslederens landbrugsuddannelse

Der angives kun ét niveau (det højeste) for hver person.

Kun praktisk landbrugserfaring

I. Erfaring erhvervet ved praktisk arbejde i en landbrugsbedrift.

Elementær landbrugsuddannelse

I. Enhver form for afsluttet uddannelse på en landbrugsskole for grundlæggende landbrugsuddannelse og/eller et uddannelsescenter begrænset til bestemte fag (herunder havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærmedicin, landbrugsteknologi og hermed beslægtede fag).

II. Som elementær uddannelse betragtes også en afsluttet læretid inden for landbruget.

Fuldstændig landbrugsuddannelse

I. Enhver form for uddannelse af en varighed på mindst to års fuldtidsuddannelse efter skolepligtens ophør (jf. L/1-L/6 "Alder, hvor skolepligten ophører") på landbrugsskole, højere læreanstalt eller universitet inden for fagene landbrug, havebrug, vinavl, skovbrug, fiskeavl, veterinærmedicin, landbrugsteknologi eller hermed beslægtede fag.

C. DRIFTSFORM OG DRIFTSSYSTEM

C/1 til C/3 Udnyttet landbrugsareal

I. Det samlede areal af agerjord, varige engarealer og græsgange, områder med flerårige kulturer og køkkenhaver.

C/1 Udnyttet landbrugsareal i selveje

I. Den del af den undersøgte bedrifts areal, som ejes af landbrugeren, og som dyrkes af denne. Herunder hører også jord, der dyrkes af denne i hans egenskab af brugshaver, arvefæster eller lignende.

II. Jord, der er stillet til rådighed for landarbejdere som en del af deres løn, henregnes til den bedrift, som har stillet den til rådighed, såfremt landarbejderen ikke dyrker det med egne produktionsmidler.

Aftægtsjord (se afsnittet "Landbrugsbedrift" ovenfor, punkt 2.2) henregnes til den bedrift, hvor jorden normalt dyrkes og i almindelighed med samme arbejdsstyrke og produktionsmidler som resten af bedriften.

Græsningsrettigheder på fælleder eller andre fælles græsarealer, f.eks. kommunale eller andelsgræsarealer, skal derimod ikke tages i betragtning (disse arealer medtages ikke i denne undersøgelse, eftersom der ikke er tale om arealer, der hører ind under en bedrift).

C/2 Udnyttet landbrugsareal i tilforpagtning

I. Jord, der er tilforpagtet af bedriften mod et forud aftalt fast vederlag (i kontanter, naturalier eller andre ydelser), og hvor der findes en (mundtlig eller skriftlig) forpagtningsaftale. Et areal henregnes kun til én bedrift. Er et areal bortforpagtet til flere bedrifter i referenceåret, henregnes det normalt til den bedrift, det tilhører i den længste periode i referenceåret.

II. Forpagtningsaftalen kan omfatte:

- en hel bedrift

- enkelte jordstykker.

Forpagtet jord betragtes ikke som en del af ejerens bedrift, men altid som del af forpagterens bedrift. Evt. dyr på jorden betragtes som tilhørende den bedrift, der er i besiddelse af dyrene.

Hertil hører jord eller bedrifter, som landbrugeren har forpagtet af familiemedlemmer (bortforpagtere), hvis disse arealer dyrkes som en del af den af undersøgelsen omfattede bedrift. Jord fra en anden bedrift, som landbrugeren har rådighed over som modydelse for en arbejdsydelse, er inkluderet, medmindre der er tale om jord, der er stillet til rådighed for en landarbejder som en del af hans løn. (I modsætning til jord, der er stillet til rådighed for en landarbejder som en del af hans løn, og som indgår i den anden bedrifts vekseldrift, angiver denne forpagtningsaftale ikke blot en bestemt størrelse på jorden, men også dens beliggenhed og afgrænsning).

Forpagtet jord, der er videreforpagtet, er ikke inkluderet her, eftersom den ikke hører til den pågældende bedrifts dyrkede jord.

C/3 Udnyttet landbrugsareal i delt tilforpagtning og i andre driftsformer

C/3 a) Udnyttet landbrugsareal i delt tilforpagtning

I. Jord (eventuelt en hel bedrift), som dyrkes i fællesskab af ejer og delforpagter på grundlag af en skriftlig eller mundtlig aftale. Outputtet (enten økonomisk eller fysisk) fordeles mellem dem på basis af en aftalt fordelingsnøgle.

II. Hertil hører bl.a.:

"Colonia parziaria" (hele bedrifter)

"Colonia parziaria" i form af en hel bedrift: en bedrift er overdraget et familieoverhoved på følgende betingelser: han skal forpligte sig til at drive bedriften med sin families hjælp, bære en del af omkostningerne og dele høstudbyttet i et bestemt forhold med vedkommende, der har stillet bedriften til rådighed.

C/3 b) Udnyttet landbrugsareal i andre driftsformer

I. Driftsformer, som ikke er omtalt andetsteds under C/1, C/2 og C/3 a).

II. Hertil hører bl.a.:

1. Jord, som landbrugeren har fået overladt af besidderen:

- til dyrkning i kraft af sin særlige stilling (skovfoged, præst, lærer osv.)

- jord, som er blevet tildelt bedriften af den kommunale forvaltning eller af andre institutioner, f.eks. fælles græsarealer fordelt i forhold til arealet (må ikke forveksles med græsningsrettigheder).

2. Jord, som bedriften dyrker vederlagsfrit, f.eks. forladte bedrifters jord, som dyrkes af den af undersøgelsen omfattede bedrift.

3. "Colonia parziaria" (dele af hele bedrifter)

"Colonia parziaria" som dele af en bedrift: disse dyrkes på de under C/3 a) nævnte betingelser.

C/5 Driftssystem og -metoder

C/5 a), d) og e) Økologisk landbrug

I. Der indsamles oplysninger om, hvorvidt bedriften driver landbrug efter bestemte normer og regler som fastlagt i Rådets forordning (EØF) nr. 2092/91(2), senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 473/2002(3), eller eventuelle senere retsforskrifter, om "økologisk produktionsmetode for landbrugsprodukter og om angivelse heraf på landbrugsprodukter og levnedsmidler" og/eller tilsvarende nationale bestemmelser om økologisk produktion.

II. Ved forordningen indføres harmoniserede regler for mærkning, produktion og kontrol af landbrugsprodukter, som er forsynet med eller skal forsynes med angivelser, som henviser til den økologiske produktionsmetode. Ifølge forordningen skal produktionen ske på en enhed, hvis parceller, produktionssteder og opbevaringssteder er klart adskilt fra enhver anden enhed, som ikke producerer efter reglerne om økologisk landbrug.

Anvendes der kun økologiske produktionsmetoder på en del af det udnyttede landbrugsareal eller på en del af bedriftens husdyrproduktion, angives på dette sted kun disse særlige områder og husdyr.

C/5 a) Udnyttet landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder

I. Den del af det udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå produktionen fuldt ud er i overensstemmelse med principperne for økologisk produktion på bedrifterne som fastsat i bilag I til forordning (EØF) nr. 2092/91.

II. I forordningen sondres der mellem arealer, hvor kravene i de fastsatte regler fuldt ud er opfyldt, og arealer, som stadig er omfattet af en omlægningsperiode. Kun produkter, der er dyrket på arealer, som fuldt ud er omlagt efter principperne for økologisk produktion, kan markedsføres med en mærkning, som henviser til økologiske produktionsmetoder.

Under dette punkt angives kun de områder, hvor hele omlægningsperioden er tilendebragt (jf. C/5 d)).

C/5 d) Udnyttet landbrugsareal på bedriften, som er under omlægning til økologiske produktionsmetoder

I. Den del af det udnyttede landbrugsareal på bedriften, hvorpå der anvendes økologiske produktionsmetoder, men hvor den overgangsperiode, der er nødvendig for, at produktionen kan anses for fuldt ud at opfylde principperne for økologisk produktion på bedriften som fastsat i bilag I til forordning (EØF) nr. 2092/91, endnu ikke er tilendebragt.

II. Under dette punkt angives kun de områder, hvor hele omlægningsperioden ikke er tilendebragt (jf. C/5 a)).

C/5 e) Bedrifter, der også anvender økologiske produktionsmetoder på den animalske produktion

I. Bedrifter, hvor hele eller en del af den animalske produktion fuldt ud opfylder principperne for økologisk produktion på bedrifterne som fastsat i bilag I til forordning (EØF) nr. 2092/91 eller befinder sig i omlægningsperioden.

II. Ifølge forordningen skal normalt al animalsk produktion på bedriften være opdrættet i overensstemmelse med reglerne om økologisk produktion. Kun hvis bygninger, parceller og arter klart er adskilte, kan en del af dyrene opdrættes efter andre metoder.

C/5 c) Støtte til miljøvenligt landbrug

I. Al støtte, der betales til en bedrift gennem en national ordning i henhold til artikel 22-24 i forordning (EF) nr. 1257/1999 eller eventuelle senere retsforskrifter. Al støtte, der betales til lignende ordninger i henhold til tidligere fællesskabslovgivning, medtages også. Støtte, der kun betales til økologisk landbrug, medtages ikke.

II. I henhold til forordning (EF) nr. 1257/1999 kan der ydes støtte til produktionsmetoder inden for landbruget, som beskytter miljøet og bevarer naturen (miljøvenligt landbrug) gennem

- en udnyttelse af landbrugsjorden, som er forenelig med beskyttelse og forbedring af miljøet, landskabet og dets særpræg, naturressourcerne, jordbunden og dens genetiske diversitet

- en ekstensivering af landbruget og fortsat anvendelse af lavintensive græsningssystemer

- bevarelse af truede miljømæssigt værdifulde landbrugsområder

- landskabspleje og vedligeholdelse af historiske værdier på landbrugsjord

- anvendelse af miljøplanlægning i landbrugsbedriften.

Der kan ydes støtte til landbrugere, som forpligter sig til i mindst fem år at drive miljøvenligt landbrug (eller om nødvendigt i længere perioder). En sådan forpligtelse skal indebære mere end normal god landbrugspraksis, og den skal indebære aktiviteter, som ikke sikres gennem andre støtteforanstaltninger som f.eks. markedsstøtte eller udligningsgodtgørelse.

Støtten beregnes på basis af indkomsttabet, ekstraomkostningerne som følge af forpligtelsen og behovet for at skabe et incitament.

Der er iværksat lignende støtteordninger i henhold til tidligere fællesskabslovgivning. Da der er indgået langvarige forpligtelser i henhold til disse ordninger, kan de gælde i mange år endnu. Denne støtte skal også angives under dette punkt.

D til H. SAMLET AREAL

I. Det samlede landbrugsareal (D til H) omfatter det landbrugsareal (D til G), som dyrkes af landbrugsbedriften, og andre arealer (H).

II. Afsnit I indeholder nærmere oplysninger om, hvordan visse arealer, der allerede er angivet under D til H, udnyttes. Arealer, der allerede er angivet under I, må derfor ikke lægges til andre arealer, da de ellers vil blive angivet to gange.

Det udnyttede landbrugsareal omfatter jord med hovedkulturer, der høstes i undersøgelsesåret.

Med henblik på opdelingen af det samlede areal efter udnyttelsen af jorden skal hvert areal kun medtages én gang.

Permanente kulturer og flerårige kulturer (f.eks. asparges, jordbær eller buske) medregnes fra det år, de plantes, selv om de endnu ikke bærer afgrøder.

Champignon (I/2) medtages ikke under det samlede areal.

Ved samdyrkning af kulturer (I/5) opgøres det udnyttede areal ud fra det areal, der er afsat til hver enkelt kultur.

Landbrugsarealer, der samdyrkes med træbevoksede arealer, opgøres på samme måde.

Dette princip anvendes ikke ved blandede kulturer (samtidig dyrkning og høst på samme areal, f.eks. blandsæd) eller efterkulturer (byg med kløverudsæd til senere høst).

Hvis en af de samdyrkede kulturer ikke anvendes af bedriften, medregnes denne ikke ved opgørelsen af de dyrkede arealer.

Princippet om proportional fordeling kan fraviges i de tilfælde, hvor anvendelsen af dette princip vil kunne give utilfredsstillende resultater, dog forudsat, at de regler, som er blevet fastsat af medlemsstaterne i samråd med Kommissionen, overholdes.

Sekundære efterkulturer angives kun under I/1. Under D til G medregnes arealet for hver efterkultur ikke, men det pågældende areal medregnes kun til hovedkulturen. Hvis flere kulturer i et høstår dyrkes efter hinanden på et areal, er hovedkulturen den kultur, som giver den højeste produktionsværdi. Hvis man ikke ud fra produktionsværdien klart kan afgøre, hvilken kultur der er hovedkulturen, betragtes den kultur, som har været dyrket længst på arealet, som hovedkultur.

D. AGERJORD

I. Jord, der bearbejdes regelmæssigt (pløjes eller bearbejdes på anden måde), og som indgår i omdriften.

II. Ved omdrift forstås, at afgrøderne på en bestemt mark følger efter andre afgrøder efter en forud fastlagt plan. Normalt veksler afgrøderne hvert år, men de kan også være flerårige. For at skelne mellem agerjord og flerårige kulturer (G) eller varige græs- og engarealer (F) anvendes en tærskel på fem år. Heraf følger, at hvis der på en mark dyrkes samme afgrøde i fem år eller derover, uden at den forudgående afgrøde i mellemtiden fjernes og en ny etableres, betragtes det ikke som agerjord.

Nogle kulturer, der normalt betragtes som grøntsager, prydplanter eller industriplanter (f.eks. asparges, roser, prydstauder, jordbær og humle), medregnes under denne kategori, selv om de gror på samme jord i mere end fem år.

Agerjord omfatter afgrødekategorierne D/1 til D/20, D/23 til D/35, brakjord uden braklægningstilskud (D/21) samt brakjord med braklægningstilskud, uden økonomisk udbytte (D/22).

Nedlagte arealer med industriafgrøder medtages under de respektive punkter, men anføres også under I/8 b).

D/1til D/8 Kornafgrøder til fremstilling af fuldmodent korn (inklusive såsæd)

II. Undtagen korn, der er grønthøstet eller anvendt umodent til foder (D/18).

D/1 Blød hvede og spelt

I. Triticum aestivum L. emend. Fiori et Paol., Triticum spelta L og Triticum monococcum L.

D/2 Hård hvede

I. Triticum durum Desf.

D/3 Rug

I. Secale cereale L.

Inklusive blandinger af rug og andre kornarter, der sås om efteråret.

D/4 Byg

I. Hordeum vulgare L.

D/5 Havre

I. Avena sativa L.

Inklusive blandinger af havre og andre kornarter, der sås om foråret.

D/6 Kernemajs

I. Majs (Zea mays L.) til høst af kerner.

II. Majs høstet med håndkraft, majsplukkemaskine, majsribbemaskine eller mejetærsker, uanset anvendelsen heraf, herunder kerner til ensilage. Kerner, som er høstet sammen med dele af kolben, men med en vandprocent på over 20, og som anvendes til ensilage (den såkaldte Corn-Cob-Mix, CCM), er også omfattet.

Sukkermajskolber til konsum henhører under D/14.

D/7 Ris

I. Oryza sativa L.

D/8 Andre kornarter til fremstilling af fuldmodent korn

I. Kornarter, som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed, og som ikke er angivet andetsteds under D/1 til D/7.

II. Bl.a. følgende afgrøder angives her: Sorghum (Sorghum bicolor × Sorghum sudanense), triticale (Triticosecale Wittmack) og hirse (Panicum miliaceum L.). Boghvede (Fagopyrum esculentum) og kanariefrø (Phalaris canariensis L.) medtages også her, da det dyrkes og forarbejdes på samme måde som korn.

D/9 Proteinafgrøder til høst i moden tilstand (inklusive frø og blandinger af korn og bælgsæd)

I. Afgrøder, der sås og høstes hovedsagelig på grund af deres proteinindhold.

II. Proteinafgrøder, som grønthøstes, henhører under D/14 eller D/18 afhængig af anvendelsen. Disse afgrøder består især af bælgplanter.

D/9 e) Ærter, hestebønner og sødlupin

I. Pisum sativum L., Vicia faba L., Lupinus spp., som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed.

D/9 f) Linser, kikærter og vikker

I. Lens culinaris, Cicer arietinum, Vicia pannonica Crantz eller Vicia varia, som sås som enkeltkultur og høstes til modenhed.

D/9 g) Andre proteinafgrøder til høst i tør tilstand

I. Afgrøder, som sås hovedsagelig på grund af proteinindholdet og høstes til modenhed, ikke andetsteds nævnt.

D/10 Kartofler (inklusive tidlige kartofler og læggekartofler)

I. Solanum tuberosum L.

D/11 Sukkerroer (eksklusive frø)

I. Beta vulgaris L., bestemt til sukkerindustrien og til fremstilling af alkohol.

D/12 Rodfrugtplanter til foder (eksklusive frø)

I. Foderroer (Beta vulgaris L.) og planter af Brassicae-familien bestemt til foder og andre planter, der hovedsagelig dyrkes på grund af deres rødder, ikke andetsteds nævnt.

II. Alle planter af Brassicae-familien bestemt til foder medtages under dette punkt, uanset om det er roden eller stilken, der høstes til foder. Af andre planter kan f.eks. nævnes jordskokker (Helianthus tuberosus L.), søde kartofler (Ipomoea batatas (L.) Lam.), foderpastinak (Pastinaca sativa L.), yamsrod (Discorea spp.), maniokrod (Manihot esculenta Crantz).

D/23 til D/35 Industriplanter

I. Planter, som ikke normalt sælges direkte til forbrug, da de skal bearbejdes industrielt forud for endelig brug.

II. Inklusive frø til græsagtige eller urteagtige, olieholdige planter, eksklusive frø og stiklinger til tekstilplanter, humle, tobak og andre industriplanter.

D/23 Tobak

I. Nicotiana tabacum L.

D/24 Humle

I. Humulus lupulus L.

D/25 Bomuld

I. Gossypium spp.

D/26 Raps og rybs

I. Brassica napus L. og Brassica rapa, som dyrkes til fremstilling af olie og høstes som tørre kerner.

D/27 Solsikke

I. Helianthus annuus L.

D/28 Soja

I. Glycine max L.

D/29 Hørfrø (oliehør)

I. Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til fremstilling af olie.

D/30 Andre olieholdige afgrøder

I. Andre planter, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres olieindhold og høstes som tørre kerner, ikke andetsteds nævnt.

II. Der kan f.eks. være tale om sennep (Sinapis alba L.), valmue (Papaver somniferum L.), sesamfrø (Sesamum indicum L.), jordmandel (Cyperus esculentus L.), jordnødder (Arachis hypogea).

D/31 Spindhør

I. Linum usitatissimum L., sorter som hovedsagelig dyrkes til fremstilling af fibre.

D/32 Hamp

I. Cannabis sativa L.

D/33 Andre tekstilafgrøder

I. Andre planter, som hovedsagelig dyrkes på grund af deres fiberindhold, ikke andetsteds nævnt.

II. Der kan f.eks. være tale om jute (Corchorus capsularis), abaca/manila (Musa textilis), sisal (Agave sisalana), kenaf (Hibiscus cannabinus).

D/34 Krydder-, aroma- og lægeplanter

II. Blandt krydder-, aroma- og lægeplanter kan bl.a. nævnes følgende:

angelik (Angelica spp.), belladonna (Atropa spp.), kamille (Matricaria spp.), spidskommen (Carum spp.), digitalis (Digitalis spp.), ensian (Gentiana spp.), isop (Hyssopus spp.), jasmin (Jasminum spp.), lavendel (Lavandula spp.), merian (Origanum spp.), melisse (Melissa spp.), mynte (Mentha spp.), opiumsvalmue (Papaver spp.), venka (Vinca spp.), loppeurt (kerner) (Psyllium spp.), safran (Curcuma spp.), salvie (Salvia spp.), morgenfrue (Calendula spp.), baldrian (Valeriana spp.) osv.

D/35 Industriplanter, ikke andetsteds nævnt

I. Andre industriafgrøder, der ikke er nævnt andetsteds.

II. Der kan f.eks. være tale om cikorie (Cichorium intibus L.) og sukkerrør (Saccharum officinarum L.).

D/14 og D/15 Friske grøntsager, meloner, jordbær

II. Eksklusive dyrkede champignon (I/2).

D/14 Friske grøntsager, meloner, jordbær - frilands eller under lav overdækning

D/14 a) Dyrket som markafgrøder

I. Grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i vekseldrift med andre landbrugsafgrøder.

II. Grøntsager, der dyrkes som markafgrøder, er for det meste, men ikke altid, bestemt til industriel forarbejdning og ikke direkte til markedet.

Det afgørende er her bedriftens vekseldriftsystem: dyrkes der på arealerne grøntsager i vekseldrift med andre afgrøder end gartneriafgrøder (D/14 og D/16), drejer det sig om "markafgrøder".

D/14 b) Dyrket som gartneriafgrøder

I. Grøntsager, meloner og jordbær, der dyrkes på jorder i vekseldrift med andre gartneriafgrøder (D/14 og D/16).

II. Grøntsager dyrket som gartneriafgrøder er ofte, men ikke altid, bestemt direkte til markedet og ikke til industriel forarbejdning.

Det afgørende er her vekseldriftsystemet på arealet: dyrkes der på arealet kun grøntsager i vekseldrift med andre gartneriafgrøder (D/14 og D/16), drejer det sig om "gartneriafgrøder".

D/15, D/17 og G/7 Kulturer under glas eller anden høj overdækning

I. Kulturer, som i hele deres vækstperiode eller i størstedelen af den dyrkes i drivhuse eller under fast eller flytbar høj overdækning af glas eller af stiv eller bøjelig plastic.

II. Dette omfatter ikke plastfolie lagt direkte på jorden, ej heller kulturer under glaskupler eller tunneler eller under flytbare drivbænke (mistbænke).

Ved flytbare drivhuse og anden høj overdækning medregnes alle arealer, som har været overdækket i de seneste tolv måneder (de adderes for at nå til det samlede areal); man opgør altså ikke kun anlæggenes grundareal.

Kulturer, som dyrkes dels under glas og dels på friland, henregnes til arealer under glas, medmindre perioden under glas er meget kort.

Hvis det samme areal under glas anvendes mere end én gang, medregnes det kun én gang.

For drivhuse med flere etager er det kun grundarealet, der tælles.

D/16 Blomster og prydplanter (eksklusive planteskoler), frilands eller under lav overdækning

D/17 Blomster og prydplanter (eksklusive planteskoler), under glas eller under anden høj overdækning

D/18 Foderplanter

I. Alle "grønne" agerjordskulturer bestemt til foder, der dyrkes i vekseldrift med andre afgrøder, og som findes på det samme areal i mindre end fem år (etårige eller flerårige foderafgrøder).

II. Disse "grønne" afgrøder (i modsætning til afgrøder "til tørre kerner") anvendes normalt til græsning eller grønthøstes, men de kan også høstes tørrede som f.eks. tørt hø. I almindelighed høstes hele planten, undtagen roden, og anvendes til foder.

Afgrøder, der ikke anvendes på bedriften, men som sælges enten til direkte brug på andre bedrifter eller til industrien, medregnes.

Korn, industriplanter og andre agerjordskulturer, som er grønthøstet og/eller anvendt umodent til foder, medregnes. Rodfrugtplanter til foder (D/12) medregnes ikke.

D/18 a) Græs i omdrift

I. Græsplanter til græsning, hø eller ensilage som en del af normal vekseldrift. Arealerne skal i mindst et høstår eller mindre end fem år være tilsået med græs eller blandede græssorter. Før jorden tilsås igen, pløjes den eller bearbejdes på anden måde eller planterne ødelægges, f.eks. ved hjælp af herbicider (ukrudtsbekæmpelsesmidler).

II. Blandinger af hovedsagelig græs og andre foderafgrøder (som regel bælgplanter), der bruges til græsning, grønthøstes eller høstes som tørret hø, medtages her.

Etårige græsafgrøder (arealerne er tilsået i mindre end ét høstår) medtages ikke her.

D/18 b) Andre grønne foderkulturer

I. Andre foderkulturer, især etårige (f.eks. vikker, fodermajs, korn, som er grønthøstet og/eller anvendt umodent til foder, bælgplanter).

D/18 b/i) Fodermajs (majs til ensilage)

I. Majs (Zea mays L.) til ensilage.

II. Alle former for fodermajs, som ikke høstes for at få kernen (hele kolber, dele af eller hele planten). Herunder hører fodermajs, der direkte (uden ensilering) anvendes som foder til dyrene og hele kolber (kerne + skaft + dækblade), der høstes til foder eller ensilage.

D/18 b/iii) Andre foderplanter

I. Andre agerjordskulturer beregnet til foder, som grønthøstes, ikke andetsteds nævnt.

II. De forskellige etårige eller flerårige kløverarter: f.eks. blodkløver (Trifolium incarnatum L.), rødkløver (T. pratense L.), hvidkløver (T. repens L.), alexandrinerkløver (T. alexandrinum), persisk kløver (T. resupinatum) og forskellige arter lucerne medtages her.

Blandinger af især bælgfoderplanter (normalt > 80 %) og græsplanter, grønthøstet eller høstes som tørret hø, medtages her.

Herunder hører også: etårige afgrøder som f.eks. korn, etårigt rajgræs, etårig sorghum, visse etårige græsplanter som f.eks. engrapgræs (Poa annua L.), planter tilhørende andre familier som f.eks. korsblomstrede, som ikke er nævnt andetsteds (raps osv.), californisk blåklokke (Phacelia tanacetifolia Benth), hvis de grønthøstes.

Fodermajs medtages ikke.

D/19 Frø og stiklinger på agerjord

I. Arealer, hvorpå der dyrkes planter, hvis frø og stiklinger er bestemt til salg, med undtagelse af korn, ris, bælgsæd, kartofler og olieholdige planter. Bedriftens eget forbrug af frø og stiklinger (f.eks. planter til salat og kål) medtages under de respektive kulturer.

II. Hertil hører frø af grønne foderplanter.

D/20 Andre agerjordskulturer

I. Kulturer på agerjord, som ikke er medtaget under D/1 til D/19 eller under D/21 til D/35.

II. Dette punkt omfatter kun afgrøder af mindre økonomisk betydning og bør kun indeholde planter, der ikke kan klassificeres under et andet punkt. Blandinger af afgrøder bør så vidt muligt angives andetsteds, enten efter definitionen af den pågældende variabel eller, hvis der ikke er anført nogle oplysninger, under den afgrøde, der har den største økonomiske betydning.

Hvis en afgrøde ikke kan anføres særskilt, bør den anføres sammen med afgrøder af samme art og ikke sammen med afgrøder af en anden kategori. F.eks. bør små arealer med oliehør ikke medtages her, men under "andre olieplanter".

D/21 og D/22 Brakjord

II. Brakjord må ikke forveksles med dyrkning af efterkulturer (I/1) eller med uudnyttet landbrugsareal (H/1). Det væsentligste kendetegn ved brakjord er, at jorden normalt hviler i en vækstperiode for at blive forbedret.

Brakjord kan forekomme i følgende former:

1) arealer uden nogen form for vegetation

2) arealer med tilfældig vegetation; denne vegetation kan i visse tilfælde anvendes som foder eller til nedpløjning

3) arealer, som udelukkende anvendes til grøngødning.

D/21 Brakjord uden braklægningstilskud

I. Arealer, som indgår i vekseldrift, som bearbejdes eller ikke bearbejdes, men hvorpå der ikke høstes i løbet af driftsåret, og for hvilke der ikke modtages finansiel støtte eller braklægningstilskud.

D/22 Brakjord med braklægningstilskud, uden økonomisk udbytte

I. Arealer, for hvilke bedriften i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1251/1999(4) samt eventuelle senere retsforskrifter har ret til finansiel støtte for at fremme udtagningen af agerjord. Hvis der findes nationale ordninger af lignende art, medtages disse arealer også under dette kendetegn. Arealer, for hvilke der findes en ordning om, at arealet tages ud af produktion i mere end fem år, skal medtages under H/1 + H/3.

II. Agerjord, som er omfattet af ordninger, hvorefter nonfoodproduktion er tilladt, og som dyrkes i henhold til kontrakt, anføres andetsteds under D/1 til D/20 eller D/23 til D/35.

E. KØKKENHAVER

I. Arealer, som tjener til dyrkning af landbrugsprodukter bestemt til forbrug af landbrugeren og dennes husholdning.

II. Køkkenhaver er som regel adskilt fra det øvrige landbrugsareal og fremtræder som køkkenhaver. Kun lejlighedsvis sælges overskydende produktion fra dette areal uden for bedriften. Alle arealer, på hvilke der dyrkes produkter, der regelmæssigt sælges på markedet, hører under andre punkter, selv om en del af produkterne forbruges af landbrugeren og dennes husholdning.

Arealer, hvorpå der produceres foder til dyr af enhver art hører under de pågældende punkter, selv om dyrene forbruges af landbrugeren og dennes familie.

En køkkenhave kan bestå af både agerjord og flerårige afgrøder.

Følgende medregnes ikke:

- prydhaver (parker og græsplæner) (H/3)

- arealer, som dyrkes for at dække egetforbruget i fælleshusholdninger som for eksempel forskningsinstitutioner, religiøse fællesskaber, kostskoler, fængsler osv., under forudsætning af, at de øvrige kriterier for landbrugsbedrifter er opfyldt. Disse arealer betragtes på samme måde som arealer i en landbrugsbedrift og klassificeres efter, hvorledes jorden udnyttes.

F. VARIGE GRÆS- OG ENGAREALER

I. Arealer, hvorpå der vedvarende (mindst fem år) dyrkes grønne foderafgrøder, hvad enten der er tale om dyrkede (tilsåede) eller naturlige (selvsåede) arealer, og som holdes uden for bedriftens vekseldrift.

II. Arealet kan anvendes til græsning eller til ensilage eller hø.

F/1 Græs- og engarealer, eksklusive græsarealer med ringe udbytte

I. Vedvarende græsarealer på jord af god eller mellemgod kvalitet. Disse arealer kan normalt anvendes til intensiv græsning.

II. Følgende medregnes ikke:

- græsarealer med ringe udbytte, som anvendes periodisk eller vedvarende (F/2)

- græs- og engarealer, som ikke benyttes (H/1).

F/2 Græsarealer med ringe udbytte

I. Vedvarende græsarealer med ringe udbytte, som regel på jord af ringe kvalitet, f.eks. i kuperet terræn og i højereliggende områder, og som normalt ikke er gødet, opdyrket, tilsået eller drænet.

Disse arealer kan normalt kun anvendes til ekstensiv græsning og ikke til en større dyrebestand. De slås normalt ikke.

II. Hertil medregnes klippefyldte områder, mose- og hedearealer og de såkaldte "deer forests" i Skotland.

Græsarealer, der ikke anvendes, medregnes ikke (H/1).

G. FLERÅRIGE KULTURER

I. Kulturer uden for omdriften (bortset fra varige græs- og engarealer), som dyrkes på arealerne over en længere periode og giver udbytte i flere år.

II. Hertil hører også planteskoler (med undtagelse af de ikke-kommercielt udnyttede skovplanteskoler, som medtages under skovarealer) samt de planter, som anvendes til flettearbejder (vidjer, rør, siv osv. - G/6).

Kulturer, der betragtes som grøntsager, prydplanter eller industriplanter, medregnes derimod ikke herunder (f.eks. asparges, roser, prydstauder, jordbær og humle), selv om de er vedvarende. De angives under de pågældende kategorier af agerjord.

G/1 til G/6 Flerårige frilandskulturer

G/1 Plantager med frugttræer og -buske

I. Arealer med træer, buske og andre flerårige bærplanter end jordbær til produktion af frugt. Hertil regnes plantager såvel med lille som med stor afstand mellem træerne, hvor der kan være tale om at dyrke andre kulturer i forbindelse med frugtdyrkningen.

II. Hertil hører spisekastanier.

Citruslunde (G/2), olivenlunde (G/3) og vinmarker (G/4) er ikke inkluderet her.

G/1 a) Friske frugter og bær af sorter, der vokser i tempereret klima

I. Plantager med frugttræer og -buske, som traditionelt vokser i tempereret klima til fremstilling af frisk frugt eller bær.

G/1 b) Frugter og bær af subtropiske arter

I. Plantager med frugttræer og -buske, som traditionelt vokser i subtropisk klima til fremstilling af frisk frugt eller bær.

II. F.eks. følgende frugter og bær betragtes som subtropiske: anone (Anona spp.), ananas (Ananas spp.), avocado (Persea spp.), bananer (Musa spp.), kaktusfigner (Opuntia spp.), litchiblommer (Litchi spp.), melontræsfrugter (papaya) (Carica spp.), mangofrugter (Mangifera spp.), guavabær (Psidium spp.), passionsfrugt (Passiflora spp.).

G/1 c) Nødder

II. Der kan f.eks. være tale om valnødder (Juglans regia L.), hasselnødder (Corylus avelanna L.), mandler (Prunus dulcis (Mill.) D.A. Webb.) og spiselige kastanier (Castanea sativa Mill.).

G/2 Citruslunde

I. Citrus spp.

G/3 Olivenlunde

I. Olea europea L.

G/3 a) hvor der normalt produceres oliven til spisebrug

I. Plantager med sorter, der normalt anvendes til fremstilling af oliven til spisebrug.

G/3 b) hvor der normalt produceres oliven til fremstilling af olivenolie

I. Plantager med sorter, der normalt anvendes til produktion af oliven til fremstilling af olivenolie.

G/4 Vinmarker

I. Vitis vinifera L.

G/4 a) Vinmarker, hvorpå der normalt produceres kvalitetsvin

I. Dyrkning af forskellige druesorter, der normalt anvendes til produktion af kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder (kvbd) i henhold til bestemmelserne i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin(5) (eller eventuelle senere retsforskrifter) og de bestemmelser, der er fastsat i medfør heraf, og som er indeholdt i de nationale forskrifter.

G/4 b) Vinmarker, hvorpå der normalt produceres anden vin

I. Dyrkning af forskellige vinsorter til produktion af anden vin end kvbd.

G/4 c) Vinmarker, hvorpå der normalt produceres druer til spisebrug

I. Dyrkning af forskellige vinsorter til produktion af friske druer.

G/4 d) Vinmarker, hvorpå der normalt produceres druer til tørring

I. Dyrkning af forskellige vinsorter til produktion af druer til tørring.

G/5 Planteskoler

I. Arealer med unge træagtige planter på friland, der er beregnet til udplantning:

a) vinplanteskoler og vinplanteskoler for podestammer

b) planteskoler for frugttræer

c) planteskoler for prydplanter

d) skovplanteskoler (eksklusive planteskoler, der drives i skov til dækning af bedriftens eget forbrug)

e) træer og buske til tilplantning af haver, parker, vejkanter, skråninger, f.eks. planter til hække, rosenbuske og andre prydbuske, prydnåletræer samt podestammer og unge planter heraf.

II. Kommercielt udnyttede skovplanteskoler - i eller uden for skov - anføres under G/5 såvel som de ikke-kommercielt udnyttede skovplanteskoler uden for skov, der drives for at dække bedriftens eget forbrug. Skovplanteskoler i skov til dækning af bedriftens eget forbrug (normalt af ringe betydning) er ikke inkluderet. De anføres under skovarealer (H/2).

>TABELPOSITION>

G/6 Andre flerårige kulturer

I. Flerårige frilandskulturer, som ikke medtages under G/1 til G/5, især kurve- og flettemateriale (02.01.42 i listen over landbrugsprodukter).

G/7 Flerårige kulturer under glas

Med hensyn til definitionen af glas, se D/15 og D/17.

H. ANDRE AREALER

Til "andre arealer" henregnes uudnyttet landbrugsareal (arealer, der af økonomiske, sociale eller andre årsager ikke længere dyrkes, og som ikke indgår i omdriften) og bebygget areal, gårdspladser, veje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv.

H/1 Uudnyttet landbrugsareal (arealer, der af økonomiske, sociale eller andre årsager ikke længere dyrkes, og som ikke indgår i omdriften)

I. Arealer, som tidligere har været udnyttet som landbrugsarealer, men som i undersøgelsens referenceår af økonomiske, sociale eller andre grunde ikke længere udnyttes til landbrugsformål, og som ikke indgår i omdriften. En landbrugsmæssig udnyttelse er således ikke tilsigtet.

II. Disse arealer vil normalt igen kunne udnyttes med de midler, en bedrift normalt råder over.

Følgende er ikke omfattet:

- prydhaver (parker og græsplæner) (H/3)

- brakjord (D/21 og D/22).

H/2 Skovbevoksede arealer

I. Arealer, der er dækket med skovtræer eller buske, inklusive poppelplantager i eller uden for skov, skovplanteskoler i skov til dækning af bedriftens egne behov samt skovfaciliteter (skovveje, lagerpladser til gavntræ osv.).

II. Ved samdyrkning af landbrugs- og skovarealer foretages opgørelsen ud fra det areal, der er afsat til hvert formål.

Også læbælter og skovklædte skel på bedriften medregnes i det omfang, det forekommer hensigtsmæssigt at henregne disse til skovbevoksede arealer.

Juletræer samt træer og buske, der hovedsageligt dyrkes til brug ved fremstilling af energi, medregnes her, uanset hvor de dyrkes.

Følgende medregnes ikke under skovarealer:

- valnøddetræer og kastanietræer, som hovedsageligt dyrkes på grund af deres frugter (G/1), beplantninger med træer, som ikke er skovtræer (G), samt pilekrat (G/6)

- arealer med enkeltstående træer, små grupper af træer og enkelte rækker med træer (H/3)

- parker (H/3), prydhaver (parker og græsplæner) (H/3), græsarealer (F/1 og F/2) og ikke-udnyttede græsarealer med ringe udbytte (H/1)

- hedearealer (F/1 eller H/1)

- kommercielt udnyttede skovplanteskoler samt andre planteskoler uden for skov (G/5).

H/3 Andre arealer (bebygget areal, prydhaver, gårdspladser, veje, damme, stenbrud, ufrugtbar jord, klippegrund osv.)

I. De dele af bedriftens samlede areal, som hverken hører under det udnyttede landbrugsareal, det ikke-udnyttede landbrugsareal eller under skovarealet.

II. Hertil hører især:

1) arealer, som ikke direkte anvendes til vegetabilsk produktion, men som er nødvendige for arbejdet på bedriften, f.eks. bebygget areal og markveje

2) arealer, som ikke kan udnyttes til produktion af landbrugsprodukter. Herunder regnes sådanne arealer, som ikke vil kunne opdyrkes ved hjælp af midler, som en landbrugsbedrift normalt råder over, f.eks. opdyrkning af mosearealer, hedeområder osv.

3) prydhaver (parkanlæg og græsplæner).

I. SEKUNDÆRE EFTERKULTURER OG SAMDYRKEDE KULTURER, CHAMPIGNON, KUNSTIG VANDING, INSTALLATIONER TIL LAGRING AF NATURLIG GØDNING, BRAKLÆGNING AF AGERJORD OG FORVALTNING AF NÆRINGSSALTE

I/1 Sekundære efterkulturer (eksklusive gartneriafgrøder og kulturer under glas)

I. Afgrøder sået før eller efter hovedkulturen, som høstes i løbet af de tolv referencemåneder. Arealet angives for hver kultur, hvis der er mere end én efterfølgende (eller forudgående) kultur.

II. Det areal, hvorpå der dyrkes efterkulturer, tælles ikke dobbelt, dvs. at arealet med hovedkulturen medtages under D-G, og arealet med efterkulturen kun medtages under I/1.

Gartneriafgrøder (D/14 b)), kulturer under glas (D/15, D/17) og køkkenhaver (E) medregnes ikke.

I/2 Champignon

I. Champignon, der dyrkes i bygninger, der er opført eller indrettet specielt med henblik på dyrkning af champignon, samt i grotter, kældre m.v.

II. Der foretages en opgørelse af det areal, hvorpå der faktisk dyrkes champignon (bede, sække eller lignende), og som inden for referenceperioden på tolv måneder anvendes en eller flere gange.

Selv om arealet anvendes flere gange, tælles det kun med én gang.

I/3 a) Arealer, som kan kunstvandes, i alt

I. Maksimumsareal, som i løbet af referenceåret om nødvendigt vil kunne kunstvandes ved hjælp af vandingsanlæg og med en vandmængde, som bedriften normalt har til rådighed.

II. Det samlede areal, som kan kunstvandes, kan afvige fra det samlede areal med kunstvandingsanlæg, for dels kan disse anlæg være mobile og kan derfor anvendes på flere marker i løbet af vækstperioden, dels kan kapaciteten være begrænset på grund af den vandmængde, der er til rådighed, og den periode, i hvilken de mobile anlæg kan udnyttes.

I/3 b) Arealer med kulturer, som kunstvandes

I. Arealer med kulturer, som i løbet af de seneste tolv måneder før undersøgelsesdatoen rent faktisk er blevet kunstvandet mindst én gang.

II. Hertil medregnes ikke kulturer under glas og køkkenhaver, som næsten altid kunstvandes.

Hvis der i løbet af vækstperioden dyrkes flere kulturer på samme mark, angives arealet kun én gang, nemlig hovedkulturen, hvis den er blevet kunstvandet, og hvis dette ikke er tilfældet, angives den vigtigste sekundære kultur (eller efterkultur), som er blevet kunstvandet.

I/5 Samdyrkede kulturer

I. Samdyrkning af midlertidige kulturer (agerjordskulturer eller græsarealer) og flerårige kulturer og/eller skovvækster på samme areal; i videre betydning ligeledes samdyrkning af flerårige kulturer af forskellig art eller forskellige midlertidige kulturer på samme areal.

II. Der anføres det samlede areal, som rent faktisk anvendes til samdyrkede kulturer. Opdelingen af det samlede areal i de forskellige kulturer er angivet under D til H "Samlet areal".

I/7 Naturlig gødning af animalsk oprindelse (fast gødning, ajle og gylle)

I. "Fast gødning": ekskrementer (med eller uden strøelse) fra husdyr, inklusive en eventuel mindre urinmængde.

"Ajle": urin fra husdyr, inklusive en mindre mængde ekskrementer eller vandmængde.

"Gylle": flydende gødning, der er en blanding af ekskrementer og urin af husdyr, evt. inklusive vand og/eller en mindre mængde strøelse.

I/7 a) Installationer til lagring

I. Af fast gødning: installationer til oplagring på en vandtæt overflade med afløbssikring, med eller uden tag.

Af ajle og gylle: lagerinstallationer i form af en vandtæt tank, åben eller overdækket, eller en beklædt udgravning (lagune).

II. Installationer til lagring, som ikke anvendes i løbet af 12-måneders referenceperioden, medtages ikke.

I/7 b) Lagerkapacitet

I. Det antal måneder lagerinstallationerne kan rumme den gødning, der produceres på bedriften, uden risiko for fraløb og uden lejlighedsvis tømning.

I/8 Udtaget areal med braklægningstilskud, opdelt i:

a) Brakjord, uden økonomisk udbytte (allerede medtaget under D/22)

b) Arealer anvendt til dyrkning af landbrugsråvarer til nonfood- og foderformål (f.eks. sukkerroer, raps, træer og buske osv., samt linser, kikærter og vikker; allerede medtaget under D og G)

c) Arealer omdannet til varige græs- og engarealer (allerede medtaget under F/1 og F/2)

d) Tidligere landbrugsarealer omdannet til skovbevoksede arealer eller arealer, der er under forberedelse til tilplantning med skov (allerede medtaget under H/2)

e) Andre arealer (allerede medtaget under H/1 og H/3)

I. Arealer, for hvilke bedriften i henhold til forordning (EF) nr. 1251/1999 eller eventuel anden fællesskabslovgivning eller national lovgivning har ret til en finansiel støtte, som skal fremme udtagningen af agerjord.

II. Her medregnes kun arealer, for hvilke bedriften har ret til en finansiel støtte, som vedrører undersøgelsens referenceår.

Arealer for hvilke der ydes finansiel støtte efter lignende ordninger i henhold til ældre retsforskrifter, medtages også her.

I/9 a) Anvendelse af dækafgrøder om vinteren

I. Planter, der specielt sås på grund af deres potentielle bidrag til at nedbringe den mængde næringssalte, der går tabt som følge af fordampning eller nedsivning i overfladevand eller grundvand om vinteren eller i andre perioder, hvor jorden ellers ville være bar eller på anden måde udsat for tab af næringssalte. Disse kulturer har kun ringe økonomisk værdi, og hovedformålet er beskyttelse af jorden.

II. Landbrugsjord uden plantedække, eller hvorpå der kun findes planterester på overfladen, er særlig udsat for nedsivning af næringssalte. Der er taget hensyn hertil både hos landbrugerne og i lovgivningen og forvaltningen. For at nedbringe tabene, som skader både miljø og økonomi, er det især effektivt at sørge for, at jorden hele tiden er dækket af planter. I nogle medlemsstater stilles der i lovgivningen krav om - eller også følger det af de landbrugsmiljøordninger, som landbrugerne kan tilslutte sig - at der skal sås almindelige vinterafgrøder som f.eks. vinterhvede eller dækafgrøder som defineret her på en vis procentdel af agerjorden.

Disse kulturer må ikke forveksles med almindelige grønne vinterkulturer, som f.eks. vinterhvede, som skal høstes, eller græsarealer. Det drejer sig om kulturer, der sås om efteråret alene med det formål at reducere nedsivningen af næringssalte. Normalt nedpløjes de om foråret før tilsåning med andre kulturer, og de høstes ikke og anvendes ikke til græsning.

J. HUSDYR (på undersøgelsesdagen)

J/1 til J/19 Husdyr

I. Antal produktionsdyr, som på undersøgelsesdagen er i bedriftens direkte besiddelse eller under dens administration. Dyrene er ikke nødvendigvis landbrugerens ejendom. Dyrene kan befinde sig på bedriften (på arealer eller i stalde, som benyttes af bedriften) eller uden for bedriften (fælles arealer, vandrende i flokke osv.).

II. Kæledyr og andre dyr bortset fra heste, som ikke anvendes i produktionen eller med henblik på fortjeneste, dvs. kun til landbrugerens og dennes families egne fritidsformål, medtages ikke (undtagen heste).

Her skal også anføres dyr (undtagen heste), som er taget i græsning på bedriften, men som ejes af et andet foretagende uden for landbruget (f.eks. en foderhandel, en mølle, et slagteri).

Vandrende dyreflokke, som ikke hører til bedrifter, der udnytter landbrugsarealer, betragtes som uafhængige bedrifter.

Følgende dyr medtages ikke:

- dyr, som kun befinder sig på bedriften i kortere perioder (f.eks. dyr, der er bragt ind til bedækning)

- dyr, der er i græsning på en anden bedrift.

J/1 Hovdyr

I. Husdyr tilhørende Equus-familien

II. Væddeløbs- og rideheste samt heste, der kun anvendes til landbrugerens og dennes families egne fritidsformål, medtages.

J/2 til J/8 Hornkvæg

I. Husdyr af arten Bos taurus og Bubalus bubalis.

II. Inklusive andre typer bøffelkøer.

J/2 Hornkvæg under et år, tyre-, stude- og kviekalve

J/3 Tyre og stude, et år, men under to år

J/4 Kvier, et år, men under to år

II. Kvier, som allerede har kælvet, medtages ikke her (J/7 og J/8).

J/5 Tyre og stude, to år og derover

J/6 Kvier, to år og derover

I. Kvier på to år og derover, som endnu ikke har kælvet.

II. Kvier på to år og derover, som endnu ikke har kælvet, men som er drægtige på tællingsdagen, medtages her.

J/7 og J/8 Malkekøer - andre køer

I. Køer, kvier, som allerede har kælvet (herunder eventuelt også kvier under to år).

J/7 Malkekøer

I. Køer, som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt holdes for at producere mælk til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter. Herunder regnes også udsætterkøer (køer, taget ud af produktionen) (hvad enten de er fedet op eller ej mellem sidste malkeperiode og slagtningen).

J/8 Andre køer

I.

1) Køer, som på grund af deres race eller specielle anlæg udelukkende eller hovedsageligt anvendes til avl, og hvis mælk ikke er bestemt til brug for mennesker eller til forarbejdning til mejeriprodukter.

2) Arbejdskøer.

II. Omfatter også udsætterkøer - uanset om de er fedet op før slagtningen eller ej.

J/9 Får (alle aldre)

I. Husdyr af arten Ovis.

J/9 a) Hunfår til avl

I. Hundyr, som har læmmet.

II. Medregnes:

- moderfår og hunlam, der anvendes som avlsdyr

- udsætterhundyr.

J/9 b) Andre får

I. Alle får, som ikke er avlshunner.

J/10 Geder (alle aldre)

I. Husdyr af arten Capra.

J/10 a) Hungeder til avl

I. Hungeder, som har læmmet.

II. Medregnes:

- geder og kid, som skal anvendes som avlsdyr

- udsætterhundyr.

J/10 b) Andre geder

I. Alle geder, som ikke er avlshunner.

J/11 til J/13 Svin

I. Husdyr af arten Sus scrofa.

J/11 Grise, hvis levende vægt er under 20 kg

J/12 Avlssøer på 50 kg og derover

I. Søer til avlsformål, uanset om de har faret eller ej.

II. Undtagen udsættersøer.

J/13 Andre svin

I. Svin med en levende vægt på fra 20 kg til under 50 kg, slagtedyr, inklusive orner til slagtning og udsættersøer, med en levende vægt på 50 kg og derover (uanset om de er fedet op før slagtningen eller ej) samt avlsorner med en levende vægt på 50 kg og derover.

J/14 til J/16 Fjerkræ

J/14 Slagtekyllinger

I. Husdyr af arten Gallus domesticus, som holdes med henblik på produktion af kød.

II. Undtagen hønekyllinger og læggehøns samt læggehøns, der overgår til slagtehøns.

J/15 Læggehøns

I. Husdyr af arten Gallus domesticus, som holdes med henblik på produktion af æg.

II. Her medregnes hønekyllinger, som endnu ikke lægger æg, og læggehøns, der er overgået til slagtehøns. Desuden medregnes alle æglæggende høns, uanset om æggene anvendes til konsum eller som rugeæg. Endelig medregnes avlshaner til avl af læggehøns.

J/16 Andet fjerkræ

I. Fjerkræ, der ikke er nævnt under J/14 eller J/15.

J/16 a) Kalkuner

I. Husdyr af arten Meleagris.

J/16 b) Ænder

I. Husdyr af arten Anas.

II. Ænder til "foie gras" medtages her.

J/16 c) Gæs

I. Husdyr af arten Anser anser dom.

II. Gæs til "foie gras" medtages her.

J/16 d) Andet fjerkræ, ikke nævnt andetsteds

II. Der kan f.eks. være tale om vagtler (Coturnix), fasaner (Phasianus), perlehøns (Numida meleagris dom), duer (Colombinae) og strudse (Struthio camelus).

Dyr, der er opdrættet i fangenskab til jagtformål og ikke til produktion af kød, medtages ikke her.

J/17 Hunkaniner til avl

I. Hunkaniner (af arten Oryctolagus) til produktion af kaniner til opfedning. De skal have haft unger.

J/18 Bier

I. Antal bistader med bier (Apis mellifera) til fremstilling af honning.

II. Ved bistade forstås de bier, som udgør en koloni (bisværm), uanset bistadets art.

J/19 Husdyr, ikke nævnt andetsteds

I. Dyr til produktion af de i bilag II, afsnit A, nævnte landbrugsprodukter, bortset fra de i bilag II, afsnit B, nævnte produkter.

K. TRAKTORER, ENAKSLEDE HAVEBRUGSTRAKTORER, MASKINER OG ANLÆG

Benyttede maskiner

I. De maskiner, der er anvendt af bedriften inden for de seneste tolv måneder forud for undersøgelsesdagen.

Tilhørende bedriften

I. Motorkøretøjer, maskiner og anlæg, som tilhører bedriften på undersøgelsesdagen.

II. Motorkøretøjer, maskiner og anlæg, som er blevet lånt ud til andre landbrugsbedrifter for en kortere periode, anføres også.

Anvendes af flere bedrifter

1. Tilhører en anden landbrugsbedrift

I. Motorkøretøjer, maskiner og anlæg, der ejes af en anden landbrugsbedrift, og som midlertidigt er lånt af den adspurgte bedrift (f.eks. i henhold til en aftale om gensidig hjælp eller inden for rammerne af en maskinring).

2. Tilhører et andelsselskab

I. Motorkøretøjer, maskiner og anlæg, der tilhører andelsselskaber, og som anvendes af den adspurgte bedrift.

3. Ejes i fællesskab

I. Motorkøretøjer, maskiner og anlæg, der ejes i fællesskab med andre landbrugsbedrifter (maskinfællesskaber).

Tilhører en maskinstation

I. Motorkøretøjer, maskiner og anlæg, som tilhører en maskinstation.

II. Maskinstationer er foretagender, som erhvervsmæssigt udfører arbejde på bedrifterne ved hjælp af maskiner osv. Denne aktivitet kan udøves som hovederhverv eller som bierhverv, f.eks. af virksomheder, der hovedsageligt beskæftiger sig med handel og reparation af landbrugsmaskiner, som handler med og forarbejder landbrugsprodukter, som driver landbrugsbedrifter, samt af offentlige institutioner, f.eks. til landskabspleje.

K/1 Firehjulede traktorer, traktorer med larvefødder og andre redskabsbærende køretøjer

I. Alle traktorer med mindst to aksler, der anvendes af landbrugsbedrifter, samt andre motorkøretøjer, der anvendes som landbrugstraktorer (f.eks. "Jeeps", "Unimogs").

Alle former for motorkøretøjer, som i løbet af de pågældende tolv måneder udelukkende er blevet anvendt ved skovbrug, fiskeri, grøftegravning og vejbyggeri samt ved andre jordarbejder, medtages ikke.

K/2 Enakslede havebrugstraktorer, motorharver, motorfræsere og motorslåmaskiner

I. Enakslede og tilsvarende motorkøretøjer, som anvendes i landbruget, ved havedyrkning og ved dyrkning af vin.

II. Maskiner, som kun anvendes i parker og på græsplæner, medtages ikke.

K/3 Mejetærskere

I. Maskiner, der enten er selvkørende eller trækkes af traktorer, og som anvendes til mejning og tærskning af korn (inklusive ris og kernemajs), moden bælgsæd og olieholdige frugter, græsfrø osv.

II. Herunder regnes ikke specialmaskiner til høst af ærter.

K/9 Andre fuldautomatiske høstere

I. Maskiner, bortset fra mejetærskere (K/3), der enten er selvkørende eller trækkes af traktorer, og som anvendes til høst af sukkerroer, kartofler og foderafgrøder.

II. Høsten af en afgrøde kan foretages ved hjælp af én maskine eller ved hjælp af flere maskiner (f.eks. når maskiner med forskellige funktioner kombineres i én ubrudt arbejdsgang). I sidstnævnte tilfælde regnes det samlede system som én maskine.

K/10 Kunstvandingsmateriel

I. Alle former for materiel, der anvendes til kunstvanding, uanset om vandet spredes på afgrøderne eller ledes ud i grøfter eller rør på jorden.

II. Materiel, der udelukkende anvendes i handelsgartnerier eller drivhuse, medtages ikke. Derimod medtages materiel, der anvendes til dyrkning af markgrøntsager.

K/10 a) Mobilt kunstvandingsmateriel

I. Alt materiel, som anvendes til kunstvanding, og som kan flyttes fra mark til mark i samme vækstperiode.

K/10 b) Stationært kunstvandingsmateriel

I. Alt materiel, som anvendes til kunstvanding, som er stationært, eller som ikke kan flyttes i vækstperioden.

L. ARBEJDSKRAFT INDEN FOR LANDBRUGET

De statistiske oplysninger om arbejdskraften inden for landbruget indsamles på en sådan måde, at der kan udarbejdes tabeller, hvor dataene (f.eks. alder og arbejdstid) vedrørende de forskellige kategorier og klasser af arbejdskraft inden for landbruget kan sammenstilles indbyrdes og/eller med ethvert andet kendetegn i undersøgelsen. Heraf følger, at hver enkelt person, der udfører landbrugsarbejde på bedrifterne, skal klassificeres efter alle de klasser, der kræves for kategorien.

Der indsamles kun data én gang for hver person, dvs. hvis en person har flere opgaver i bedriften, f.eks. hvis landbrugerens ægtefælle samtidig er driftsleder, skal dataene vedrørende denne person ikke tælles dobbelt. Dataene skal indsamles i samme rækkefølge som kategorierne, dvs. først opgaven som landbruger, derpå som driftsleder, derpå som ægtefælle, derpå som andet familiemedlem.

En sammenslutning af landbrugere (jf. B/1 b)) anses ikke for at have medhjælpende familiemedlemmer. Hvad angår sammenslutninger af landbrugere anføres data vedrørende "ægtefælle" (normalt L/2) og "andre familiemedlemmer" (normalt L/3 a) og L/3 b)) derfor under L/4.

Med hensyn til bedrifter, hvor landbrugeren er en juridisk person, udfyldes "landbruger" (L/1), "ægtefælle" (L/2) og "andre familiemedlemmer" (L/3 a) og L/3 b)) ikke. Driftslederen anføres under L/1 a) og betragtes som fremmed arbejdskraft. Arbejder driftslederens ægtefælle eller hans/hendes andre familiemedlemmer fast på bedriften, anføres de under L/4; arbejder de midlertidigt, anføres de under L/5 + 6.

L/1 til L/6 Landbrugsbedriftens arbejdskraft

I. Alle personer over den skolepligtige alder, som i de tolv måneder, der ligger forud for undersøgelsesdagen, har udført landbrugsarbejde på den adspurgte bedrift.

Følgende medtages i undersøgelsen, men tælles ikke med i den samlede arbejdskraft inden for landbruget:

- eneindehavere, som ikke udfører landbrugsarbejde på bedriften

- eneindehaveres ægtefæller, som ikke udfører landbrugsarbejde på bedriften.

Partnere i en sammenslutning af bedrifter, som ikke deltager i landbrugsarbejdet på bedriften, medtages ikke i undersøgelsen.

Undersøgelsesperioden kan være kortere end tolv måneder, hvis de givne oplysninger er baseret på en 12-måneders periode.

Personer, som har nået pensionsalderen, men som fortsat arbejder på bedriften, medregnes som arbejdskraft inden for landbruget.

>TABELPOSITION>

I Belgien, Tyskland og Nederlandene er der fuldtidsskolepligt indtil en bestemt alder og derpå deltidsskolepligt (som regel i form af lærlingeuddannelse) i yderligere 2 eller 3 år. I Tyskland findes der forskellige regler i de forskellige delstater.

NB:

Disse aldersklasser skal ikke fortolkes meget strengt, da der i flere medlemsstater ikke findes regler om nogen bestemt aldersgrænse, men om et bestemt antal års skoleundervisning. En person, som påbegyndte sin skolegang i en usædvanlig alder, vil derfor også kunne afslutte den i en usædvanlig alder.

Arbejdskraft, som arbejder på bedriften, men som er ansat af tredjemand eller som led i aftaler om gensidig hjælp (f.eks. arbejdskraft fra maskinstationer eller andelsselskaber), medtages ikke.

L/1 til L/6 Landbrugsarbejde

I. Alt arbejde udført på den adspurgte bedrift, som bidrager til produktionen af de produkter, som er opført i bilag II, og til opretholdelse af denne produktionskapacitet eller til aktiviteter, der direkte er afledt af denne produktionsvirksomhed.

II. "Arbejde, som bidrager til produktionen", omfatter bl.a. følgende opgaver:

- arbejde med at lede bedriften og fordele arbejdet (indkøb og salg, bogføring osv.)

- markarbejde (pløjning, høhøst og andet høstarbejde)

- staldarbejde (tilberedning af foder og fodring, malkning, pasning af dyr osv.)

- arbejde i forbindelse med opbevaring, bearbejdning og klargøring til salg af de vigtigste landbrugsprodukter (f.eks. ensilering, pakning osv.)

- arbejde med vedligeholdelse af bedriftens bygninger, maskiner, installationer osv.

- landbrugsbedriftens eget transportarbejde, såfremt det udføres af bedriftens egen arbejdskraft

- alle ikke-separable ikke-landbrugsmæssige biaktiviteter. Herved forstås aktiviteter, som er nært knyttet til landbrugsproduktionen, og som ikke kan adskilles fra hovedaktiviteten (f.eks. smørfremstilling).

Følgende betragtes ikke som arbejde på bedriften:

- arbejde i landbrugerens/parternes eller driftslederens private husholdning og arbejde for disses familie

- arbejde ved skovbrug, jagt, fiskeri og dambrug (også selv om det udføres på bedriften). Er der tale om en begrænset mængde af sådant arbejde udført af arbejdskraft fra landbruget, medregnes det dog, såfremt det er umuligt at måle det særskilt

- separable ikke-landbrugsmæssige biaktiviteter (eventuel bearbejdning af landbrugsprodukter på bedriften)

- alle ikke-landbrugsmæssige aktiviteter

- enhver anden erhvervsmæssig beskæftigelse (jf. L/7 til L/9 "Anden erhvervsmæssig beskæftigelse" og M/1) udført af landbrugeren og/eller arbejdskraften.

L/1 til L/6 Arbejdstid anvendt på bedriften

I. Den arbejdstid, som faktisk er anvendt til landbrugsarbejde på bedriften, eksklusive arbejde i landbrugerens eller driftslederens husholdning.

II. Ved "fuldtidsarbejde" forstås det mindstetimeantal, der er fastsat i de nationale overenskomster. Hvis timetallet ikke er fastsat i disse aftaler, regnes der med 1800 timer om året (225 arbejdsdage à 8 timer).

L/1 og L/1 a) Landbruger og driftsleder er defineret under B/1 og B/2

II. Alle de ønskede oplysninger indsamles for den fysiske person, der optræder som landbruger (L/1) eller driftsleder (L/1 a)). Er bedriften en sammenslutning af bedrifter, angives dataene for den person, der betragtes som landbruger (jf. B/1 b)). Der indsamles kun data vedrørende fysiske personer. Dette indebærer, at der, hvis landbrugeren er en juridisk person, kun indsamles data for driftslederen.

L/2 Landbrugerens ægtefælle

II. Der indsamles data for eneindehaveres ægtefæller, herunder også dem, der ikke arbejder på bedriften. Er ægtefællen partner i en sammenslutning af landbrugere, anføres han/hun under L/4. Er ægtefællen driftsleder, anføres han/hun under L/1 a)).

L/3 Andre medhjælpende familiemedlemmer

I. Herved forstås medlemmer af eneindehaverens familie, undtagen ægtefællen, som udfører landbrugsarbejde på bedriften, men som ikke nødvendigvis bor på bedriften.

II. Ved "familiemedlemmer" forstås i almindelighed landbrugerens ægtefælle, beslægtede i op- eller nedstigende linje (herunder ved ægteskab og adoption) og landbrugerens eller dennes ægtefælles brødre og søstre (jf. B/2 a)). Det har ingen betydning, om disse er lønnet eller ej, eller om de arbejder fast eller ej.

Er et medlem af landbrugerens familie driftsleder, anføres han/hun under L/1 a). Er han/hun partner i en sammenslutning af bedrifter, anføres den pågældende under L/4.

L/4 til L/6 Fremmed arbejdskraft

I. Alle personer, der lønnes for arbejde for landbrugsbedriften, med undtagelse af landbrugeren og medlemmer af dennes familie.

II. Andre partnere i en sammenslutning af bedrifter end den, der betragtes som landbruger (jf. B/1 b)), alle ægtefæller og andre familiemedlemmer til partnere i en sammenslutning af landbrugere, som udfører landbrugsarbejde på bedriften, medtages her. De behandles som fremmed arbejdskraft, men det har ingen betydning, om de er lønnet eller ej.

L/4 Fast fremmed arbejdskraft

I. Fast fremmed arbejdskraft: Personer, som i de seneste 12 måneder forud for undersøgelsen har udført landbrugsarbejde på den adspurgte bedrift hver uge, uanset længden af den ugentlige arbejdstid.

Herunder hører også de personer, som har arbejdet fast i en del af den pågældende periode, men som af en af nedenstående grunde ikke har været i stand til at arbejde i hele perioden:

1) specielle produktionsforhold på bedriften

2) fravær på grund af ferie, militærtjeneste, sygdom, ulykkestilfælde eller død

3) tiltrædelse eller fratrædelse fra bedriften

4) komplet arbejdsstandsning på bedriften på grund af force majeure (oversvømmelse, brand osv.).

II. Under bedrifter med særlige produktionsforhold (jf. punkt 1) hører f.eks. bedrifter, som ensidigt er lagt an på dyrkning af oliven, vin, frugt, grøntsager eller har specialiseret sig i opfedning af kvæg på græs, og som derfor kun har brug for arbejdskraften i nogle få måneder om året.

Under punkt 3 hører også arbejdskraft, som inden for de seneste 12 måneder før undersøgelsesdagen skifter fra en bedrift til en anden.

Sæsonarbejdere, som kun er korttidsbeskæftigede, f.eks. ved plukning af frugt eller optagning af grøntsager, medregnes ikke her, men i stedet under L/5 og L/6, hvor antal arbejdsdage anføres.

L/5 og L/6 Midlertidig fremmed arbejdskraft

I. "Midlertidig arbejdskraft" er personer, som inden for de seneste 12 måneder før undersøgelsesdagen ikke har arbejdet hver uge på landbrugsbedriften af andre årsager end de under L/4 nævnte.

L/5 og L/6 Antal arbejdsdage udført af midlertidig fremmed arbejdskraft

I. En arbejdsdag af en sådan længde, at den ansatte lønnes for en hel dags arbejde, i løbet af hvilken der udføres det arbejde, som normalt udføres af en fuldtidsbeskæftiget ansat. Ferieperioder og sygdomsperioder regnes ikke som arbejdsdage.

II. Ved en hel arbejdsdag forstås en fuldtidsbeskæftiget fast ansats normale arbejdsdag. En midlertidig ansats arbejdstid omregnes til hele arbejdsdage, selv om det følger af ansættelseskontrakten, at arbejdsdagene er længere eller kortere end for fast arbejdskraft.

L/7 til L/9 Anden erhvervsmæssig beskæftigelse

I. Enhver beskæftigelse, med undtagelse af beskæftigelse i forbindelse med landbrugsarbejde som defineret under L, udført mod vederlag (alt efter beskæftigelsens art kan det være i form af løn, overskud eller anden betaling, herunder betaling i naturalier).

II. Dette omfatter ikke-landbrugsmæssig erhvervsarbejde, som udføres på bedriften (campingplads, indkvartering af turister osv.) eller på en anden landbrugsbedrift samt erhvervsarbejde i et foretagende uden for landbruget. Landbrugsarbejde udført på en anden landbrugsbedrift er omfattet.

Ikke-separabel ikke-landbrugsmæssig erhvervsmæssig bibeskæftigelse på bedriften medtages ikke.

L/7: der indsamles data vedrørende de landbrugere, der også er driftsledere.

L/8: der indsamles kun data vedrørende ægtefæller (uanset om de deltager i landbrugsarbejdet på bedriften eller ej), når der er tale om bedrifter, hvor landbrugeren er eneindehaver.

L/9: der indsamles kun data vedrørende bedrifter, hvor landbrugeren er eneindehaver.

Er landbrugeren en juridisk person, indsamles der ikke oplysninger vedrørende driftsledere.

Hovedbeskæftigelse

I. Den beskæftigelse, som respondenten anfører som hovedbeskæftigelse.

II. Normalt den beskæftigelse, hvortil der anvendes mere tid end til landbrugsarbejdet for den adspurgte landbrugsbedrift. Hvis respondenten faktisk ikke arbejder på bedriften, vil en eventuel erhvervsmæssig beskæftigelse som beskrevet ovenfor blive betragtet som hovedbeskæftigelse.

Bibeskæftigelse

I. Enhver anden beskæftigelse, der angives af en respondent, som anfører landbrugsarbejdet på den adspurgte bedrift som hovedbeskæftigelsen.

II. Normalt den beskæftigelse, hvortil der anvendes mindre tid end til landbrugsarbejdet for den adspurgte landbrugsbedrift.

L/10 De under L/1 til L/6 ikke anførte hele arbejdsdage (landbrugsarbejde) præsteret af personer, der ikke beskæftiges direkte af bedriften (f.eks. ved underleverandørarbejde)

I. Enhver form for landbrugsarbejde (jf. bemærkningerne til L/1 til L/6 "Landbrugsarbejde") udført på bedriften for bedriften af personer, som ikke er direkte ansat af den pågældende bedrift, men som arbejder for egen regning, eller som er ansat af tredjemand, f.eks. underleverandørarbejde eller andelsselskaber. Det udførte antal arbejdstimer skal omregnes til hele arbejdsdage eller -uger.

II. Arbejdsdage udført af arbejdskraft beskæftiget på bedriften for en anden persons eller et andet selskabs regning medregnes. Landbrugsregnskabsfirmaers aktiviteter og ikke-lønnet arbejde i forbindelse med gensidig hjælp medregnes ikke.

M. UDVIKLING AF LANDDISTRIKTER

Der indsamles oplysninger, uanset om landbrugeren og/eller dennes ægtefælle eller andre familiemedlemmer eller en eller flere partnere i en sammenslutning af landbrugere udfører erhvervsmæssig beskæftigelse, som ikke omfatter landbrugsarbejde som defineret under L/1 til L/6, men som er direkte tilknyttet til bedriften, og som har økonomisk indvirkning på bedriften.

Der kan udføres flere sådanne aktiviteter på samme bedrift. De skal alle anføres.

Ikke-separabel erhvervsmæssig beskæftigelse på bedriften medregnes ikke.

Skovbrugsaktiviteter medregnes ikke.

M/1 Direkte tilknytning til bedriften

I. Aktiviteter, hvor enten bedriftens ressourcer (areal, bygninger, maskiner osv.) eller bedriftens produkter anvendes.

II. Anvendes kun bedriftens fremmede arbejdskraft og ikke andre af bedriftens ressourcer, anses arbejdskraften for at arbejde for to forskellige bedrifter, og disse aktiviteter anses ikke for at have direkte tilknytning til bedriften.

Aktiviteter uden direkte tilknytning til bedriften, f.eks. en butik, hvor der ikke sælges egne produkter, medregnes ikke.

M/1 a) Turisme, indkvartering og andre fritidsaktiviteter

I. Alle aktiviteter i forbindelse med turisme, indkvartering, fremvisning af bedriften for turister eller andre grupper, sports- og fritidsaktiviteter osv., hvor enten bedriftens areal, bygninger eller andre ressourcer anvendes.

M/1 b) Håndværk

I. Håndværksprodukter, der enten fremstilles på bedriften af landbrugeren eller familiemedlemmer eller af fremmed arbejdskraft, forudsat at de pågældende også udfører landbrugsarbejde, uanset hvordan produkterne sælges.

M/1 c) Forarbejdning af landbrugsprodukter

I. Al forarbejdning af et primært landbrugsprodukt til et forarbejdet sekundært produkt på bedriften, uanset om råmaterialet er produceret på bedriften eller købt uden for bedriften.

II. Herunder hører bl.a. forarbejdning af kød, fremstilling af ost, vinproduktion osv.

Al forarbejdning af landbrugsprodukter henhører under dette punkt, uanset om det betragtes som en del af landbruget (f.eks. betragtes vinproduktion i nogle regioner som en del af vindyrkningen, mens den i andre områder betragtes som en anden proces).

Salg af landbrugsprodukter direkte til forbrugerne medtages her, medmindre der ikke foretages forarbejdning overhovedet af produktet på bedriften (f.eks. medtages mælk, der sælges direkte til naboer, ikke, da ingen forarbejdning er påkrævet). Fremstilling af landbrugsprodukter udelukkende til eget konsum eller salg af en eventuel overskudsproduktion af sådanne produkter medtages ikke.

M/1 d) Træforarbejdning (savning osv.)

I. Forarbejdning af råtræ på bedriften til markedsformål (savning af gavntræ osv.).

II. Yderligere forarbejdning, som f.eks. fremstilling af møbler af gavntræ, henhører normalt under M/1 b).

M/1 e) Akvakultur

I. Produktion af fisk, krebs osv. på bedriften.

II. Aktiviteter, som kun omfatter fiskeri, medtages ikke.

M/1 f) Produktion af vedvarende energi (vindenergi, halmfyring osv.)

I. Produktion af vedvarende energi til markedsformål, bl.a. vindmøller eller biogas til elproduktion, salg af landbrugsprodukter, halm eller træ til anlæg, der fremstiller energi osv.

II. Vedvarende energi, der kun produceres til bedriftens eget brug, medtages ikke her.

M/1 g) Underleverandørarbejde (når bedriftens materiel anvendes)

I. Underleverandørarbejde, hvor bedriftens materiel normalt anvendes, inden for eller uden for landbrugssektoren, f.eks. snerydning, transportvirksomhed, landskabspleje, tjenesteydelser på landbrugs- og miljøområdet osv.

M/1 h) Andet

I. Anden erhvervsmæssig beskæftigelse, der ikke er nævnt andetsteds, bl.a. pelsdyravl.

N. MILJØASPEKTER

N/1 Vand til kunstvanding

I. Den vandkilde til kunstvanding på bedriften, hvorfra al vand eller størstedelen af vandet kommer.

II. En bedrift kan alt efter vejr- eller prisforholdene anvende en eller flere vandkilder til kunstvanding. Her angives oplysninger om den vandkilde, der anvendes i et normalt eller tørt år. Hvis det år, der går forud for undersøgelsen, var usædvanlig regnfuldt, bør dataene vedrøre et andet år.

N/1 a) Grundvand

I. Vandkilder beliggende på eller nær bedriften, hvorfra vandet pumpes fra borede eller gravede brønde eller fra fritflydende naturlige grundvandskilder eller lignende.

II. Disse kilder behøver ikke kun at blive anvendt til kunstvanding, men kan også anvendes til andre formål på bedriften.

N/1 b) Overfladevand på bedriften (damme eller opdæmmet vand)

I. Små naturlige damme eller opdæmninger, som er beliggende inden for bedriftens område, eller som kun anvendes af én bedrift.

II. Den egentlige vandkilde kan enten være regn- eller grundvand, der opsamles i reservoirer. Hvis grundvandet kun opsamles i dammen i kunstvandingssæsonen, angives det under N/1 a).

N/1 c) Overfladevand fra søer, floder eller vandløb uden for bedriften

I. Overfladevand fra søer, floder og andre vandløb, som ikke er anlagt til brug for kunstvanding.

II. Anlagte damme, kanaler eller floder hører under N/1 d), selv om de ikke er anlagt specifikt til brug for kunstvanding.

Små damme (under 1000 m3), som kun etableres, for at pumpeanlæg i mindre vandløb kan fungere, medtages her.

N/1 d) Vand fra det almindelige vandforsyningsnet uden for bedriften

I. Vandkilder uden for bedriften, bortset fra dem, der er nævnt under N/1 c), hvortil mindst to bedrifter har adgang. Der opkræves normalt afgift for denne adgang.

II. Vandforsyningen kan være offentlig eller privat. Det har ingen betydning, hvorfra vandet stammer. Vand, der transporteres til bedriften i tanke, anføres normalt her, medmindre det er helt klart, at kilden er overfladevand som beskrevet under N/1 c).

N/1 e/i) Afsaltet vand eller brakvand

I. Vand fra stærkt saltholdige kilder, f.eks. Atlanterhavet og Middelhavet, som behandles for at nedbringe saltkoncentrationen (afsaltes) inden brug heraf, eller vand fra brakvandskilder (lavt saltindhold) som f.eks. Østersøen og visse floder. I sidstnævnte tilfælde kan det anvendes direkte, dvs. ubehandlet.

N/1 e/ii) Genbrugt vand

I. Vand, der er spildevandsbehandlet og leveres til brugeren som genindvundet spildevand.

N/2 Anvendte kunstvandingsmetoder

II. Kunstvandingsmetoder, der anvendes til afgrøder under glas eller anden høj overdækning eller til køkkenhaver, medtages ikke her.

N/2 a) Overfladevanding (oversvømmelse, render)

I. Vandet ledes langs jorden enten ved at oversvømme hele arealet eller ved at lede vandet ad små render mellem rækkerne af afgrøder ved hjælp af tyngdekraften.

N/2 b) Sprinklervanding

I. Vanding af planterne ved spredning af vandet under højt tryk som regn over markerne.

N/2 c) Drypvanding

I. Vanding af planter ved at vandet dråbe for dråbe tilføres de nederste plantedele. Det kan også ske ved hjælp af mikrosprinklere eller vandforstøvning.

N/3 Ikke-dyrkede randzoner eller dele af marker, som vedligeholdes af landbrugeren af miljømæssige årsager, og som landbrugeren modtager fællesskabsstøtte for

I. Ikke-dyrkede randzoner eller dele af marker, som vedligeholdes af landbrugeren af hensyn til beskyttelsen af miljøet som led i særlige landbrugsmiljøforpligtelser, der er godkendt i det nationale eller regionale program for udvikling af landdistrikterne, og for hvilke landbrugeren modtager støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1257/1999. Sådanne arealer er bredere end påkrævet efter sædvanlig god landbrugspraksis eller ifølge de forpligtelser, der følger af den relevante lovgivning herom. Disse arealer angives under H/1 eller I/8, alt efter hvilke regler der gælder for forpligtelserne.

II. De hernævnte støtteordninger tager normalt sigte på at øge biodiversiteten på bedriften eller beskytte grund- eller overfladevand. Her medtages især arealer, som er taget ud af landbrugsproduktionen i længere tid (mindst 10 år), samt områder, hvor der gennemføres foranstaltninger til beskyttelse af biotoper.

Reglerne for brugen og vedligeholdelsen af sådanne arealer varierer alt efter de nationale eller regionale ordninger, men det kan eventuelt være fastsat, at de kan bruges til meget ekstensiv græsning eller til fjernelse af græs, der er slået. Det er normalt ikke tilladt at anvende pesticider eller gødning.

Normale arealer til brug for vending af maskiner i forbindelse med såning og anden jordbearbejdning og de forholdsvis smalle randzoner, der betragtes som en del af god landbrugspraksis og således er påkrævet, for at der kan opnås støtte i henhold til forordning (EF) nr. 1251/1999, behandles som en del af markafgrøderne og medtages derfor ikke her.

(1) EFT L 160 af 26.6.1999, s. 80.

(2) EFT L 198 af 22.7.1991, s. 1.

(3) EFT L 75 af 16.3.2002, s. 21.

(4) EFT L 160 af 26.6.1999, s. 1.

(5) EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1."

BILAG II

"BILAG III

TILLADTE UNDTAGELSER FRA LISTEN OVER DEFINITIONER

a) Belgien

L/8 Anden erhvervsmæssig beskæftigelse angives ikke for indehaverers ægtefæller, som ikke arbejder på bedriften.

b) Danmark

J/15 Avlshaner til læggehøns medregnes ikke under "Læggehøns".

c) Forbundsrepublikken Tyskland

G/6 Juletræer og poppelplantager uden for skov medregnes under "Andre flerårige kulturer" (G/6) og medregnes derfor under det udnyttede landbrugsareal.

J/14 Under "Slagtekyllinger" medregnes avlshaner til læggehøns. De medregnes ikke under "Læggehøns" (J/15).

L/3 Andre medhjælpende familiemedlemmer, som ikke bor på bedriften, medregnes under "Fremmed arbejdskraft" (L/4 til L/6).

d) Spanien

J/14 Under "Slagtekyllinger" medregnes avlshaner til læggehøns. De medregnes ikke under "Læggehøns" (J/15).

N/2 Under kunstvandingsmetoder medregnes de, der anvendes til afgrøder under glas eller til køkkenhaver.

e) Frankrig

J/14 Avlshaner til slagtekyllinger medregnes her.

f) Irland

J/9 a) Udsætterhundyr medregnes ikke.

g) Italien

J/16 b) og c) Gæs medregnes under J/16 b).

h) Nederlandene

D/23, D/24, D/31, D/32, D/33 Kendetegnene under disse punkter omfatter også såsæd.

E "Køkkenhaver" medregnes under "Andre arealer" (H).

J/15 Avlshaner til læggehøns medregnes ikke under "Læggehøns".

L/3 Landbrugerens børn, som udfører landbrugsarbejde på bedriften, behandles altid som medhjælpende familiemedlemmer. Andre medhjælpende familiemedlemmer, som ikke bor på bedriften, medregnes under "Fremmed arbejdskraft" (L/4 til L/6).

i) Portugal

J/14 Avlshaner til slagtekyllinger medregnes her.

j) Østrig

L/3 Andre medhjælpende familiemedlemmer, som ikke bor på bedriften, medregnes under "Fremmed arbejdskraft" (L/4 til L/6).

k) Finland

H/2 Ikke-produktiv skov og arealer, der er dækket med skovbuske, medregnes ikke.

l) Sverige

H/2 Ikke-produktiv skov og arealer, der er dækket med skovbuske, medregnes ikke.

m) Forenede Kongerige

E "Køkkenhaver" medregnes under "Andre arealer" (H)."

BILAG III

"ITALIA

>TABELPOSITION>"