DA Den Europæiske Unions Tidende C 74/19

RÅDETS UDTALELSE

af 4. marts 2008

om Litauens opdaterede konvergensprogram, 2007-2010

(2008/C 74/05)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til henstilling fra Kommissionen,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

(1) Den 4. marts 2008 gennemgik Rådet Litauens opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2007-2010 (2).

(2) Litauen har i de seneste par år oplevet en periode med kraftig vækst, som især er skabt af den indenlandske efterspørgsel. De pengepolitiske forhold har været favorable som følge af den høje grad af euroisering inden for rammerne af currency board-arrangementet i ERM II. Uden tilstrækkelige foranstaltninger til begrænsning af for stor indenlandsk låntagning har en hurtig udvidelse af kreditmulighederne støttet af udviklingen af det finansielle system sat gang i det private forbrug og investeringerne i fast ejendom. Der er imidlertid opstået kapacitetsproblemer, da udvandring og høj økonomisk vækst har ført til mangel på arbejdskraft, og denne situation er blevet forværret af misforholdet mellem efterspørgslen og udbuddet af kvalifikationer, lav arbejdsmarkedsdeltagelse og øgede omkostninger. Stadigt stigende lønvækst ud over produktivitetsfremgangen fører til øget inflation og faldende konkurrenceevne. Selv om eksporten fortsat klarer sig godt, er underskuddet over for udlandet steget kraftigt, efterhånden som den indenlandske efterspørgsel har ført til høj vækst i importen, og sårbarheden over for udlandet er øget. I denne situation er finanspolitikken ikke blevet sat ind over for den stigende makroøkonomiske ubalance: der er fortsat underskud på statens finanser, og uden et bindende mellemfristet udgiftsloft er uventede merindtægter systematisk blevet brugt. Skattebegunstigelser og skattefritagelser har bidraget til boomet på ejendomsmarkedet og således øget overophedningen, selv om det nu viser sig, at den igangværende stramning af kreditvilkårene fremmer den nødvendige tilpasning. En strammere finanspolitik og strukturelle reformer på arbejdsmarkedet og inden for uddannelsessystemet, der kan styrke udbudssiden yderligere, vil i betydelig grad kunne bidrage til at rette op på interne og eksterne ubalancer og tiltrække udenlandske investeringer og derved sikre en bæredygtig genoprettelsesproces. Dette er især vigtigt, da Litauen kun råder over et begrænset antal politiske instrumenter som følge af de begrænsninger, der ligger i pengepolitikken.

(3) Ifølge det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, forventes den reale BNP-vækst at nå op på 9,8 % i 2007, hvorefter den falder drastisk til 5,3 % i 2008 og 4,8 % i gennemsnit om året i resten af programperioden. Den indenlandske efterspørgsel forventes at aftage, men vil fortsat være drivkraften i væksten. Vurderet på baggrund af de disponible oplysninger (3) forekommer dette scenario at være forsigtigt. Dette gælder især i 2008 på baggrund af den nylige ekspansive udvikling. Nogle uoverensstemmelser, bl.a. mellem forværringen af betalingsbalancestillingen og det kraftige fald i den indenlandske efterspørgsel, forklares ikke i programmet. Ifølge programmet forventes inflationen at stige fra 5,8 % i 2007 til 6,5 % i 2008 og derefter falde til 5,1 % i 2009 og 3,6 % i 2010 med meget ringe udvikling hen mod konvergens. På baggrund af tendensen i fødevarepriserne, planlagte forhøjelser af gaspriserne (som erkendes eksplicit i programmet og anslås til 1,5 % i 2008, men ikke er indarbejdet i inflationsfremskrivningen for 2008) og lønstigninger langt ud over produktivitetsvæksten, hvilket understreger faren for at forværre løn- og prisspiralen, er det klart, at prognoserne er meget usikre. Hvis ubalancen over for udlandet forværres, således som det forventes i programmet, vil økonomiens sårbarhed over for udlandet blive øget. Imidlertid kan den seneste udvikling i priser og lønninger, som antyder en risiko for forringet konkurrencedygtighed, i sig selv resultere i en forværring af underskuddet over for udlandet.

(4) For 2007 er det offentlige underskud anslået til 0,9 % af BNP i den seneste opdatering af konvergensprogrammet og er således på linje med det mål, der blev sat i den forrige opdatering trods en udvikling i 2006, som var meget bedre end forventet. Den gunstige basisvirkning på ca. 0,6 % af BNP blev opvejet af en engangsforanstaltning af samme størrelse (4). Som det skete i nogle af de foregående år, blev ekstraindtægter som følge af en økonomisk vækst, der var højere end forventet, brugt i 2007, navnlig af socialforsikkringsfonden og til national medfinansiering af EU-støttede projekter. Budgetgennemførelsen i 2007 harmonerede ikke med opfordringen i Rådets udtalelse af 27. februar 2007 om den tidligere opdatering af konvergensprogrammet (5), idet de økonomiske opgangstider og det lavere end forventede underskud i 2006 ikke førte til et mere krævende mål for underskuddet i 2007. Selv om den mellemfristede målsætning for et strukturelt underskud (dvs. et konjunkturkorrigeret underskud ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger) på 1 % af BNP blev nået i 2006, var der desuden tale om en afvigelse fra den mellemfristede målsætning i 2007 på ca. 0,25 % af BNP.

(5) Hovedmålet i den mellemfristede budgetstrategi er at fremme makroøkonomisk stabilitet gennem en strammere finanspolitik. Sammenlignet med den tidligere opdatering er målåret for gennemførelsen af den mellemfristede målsætning blevet udskudt et år fra 2008 til 2009 trods et stort set uændret makroøkonomisk scenario. Med gængse analysemetoder tyder informationerne i programmet imidlertid på, at den mellemfristede målsætning kan nås i 2008. Programmet sigter mod en gradvis forbedring af de offentlige finansers saldo fra et underskud på 0,9 % af BNP i 2007 til et overskud på 0,8 % i 2010. Den strukturelle saldo beregnet efter den i fællesskab aftalte metode forventes forbedret fra et underskud på 1,25 % af BNP i 2007 til et overskud på 1 % i 2010 med hovedparten af justeringen koncentreret på perioden efter 2008. På basis af en relativ kraftig økonomisk vækst forventes tilpasningen opnået gennem en stigning i indtægternes andel af BNP, der er større end stigningen i udgifternes andel af BNP (3,9 procentpoint mod 2,2 procentpoint). Trods yderligere nedsættelser af den direkte beskatning forventes indtægterne at vokse som følge af større tilførsel af EU-midler, forhøjelsen af visse afgiftssatser og en betydelig forbedring af skatteopkrævningen. På udgiftssiden vil stigningen skyldes betydelig højere sociale ydelser og øgede offentlige investeringer — sidstnævnte især med støtte fra EU. Vedtagelsen i november 2007 af loven om finanspolitisk disciplin havde til formål at tilvejebringe en fast strategi for finanspolitisk tilbageholdenhed. Loven, som træder i kraft i begyndelsen af 2008, fastslår, at de offentlige finanser skal forvaltes, så der opnås budgetstillinger tæt på balance eller i overskud, og sigter mod at indføre udgiftstilbageholdenhed med henblik herpå. Imidlertid er loven fokuseret på den årlige opstilling og gennemførelse af budgettet og indfører ikke en egentlig fremadrettet mellemfristet budgetramme, hvilket der er behov for.

(6) Budgetresultatet kan blive værre end forventet i programmet. Trods den meget forsigtige forventning i programmet med hensyn til den nominelle og reale vækst i produktionen fra og med 2008 synes forventningen til stigningen i indtægterne at være sat meget højt: selv med et mere gunstigt scenario for makroøkonomisk vækst synes indtægtsprognosen optimistisk, især under hensyntagen til virkningen af yderligere nedsættelser af den direkte beskatning og tiltroen til forbedret skatteopkrævning. Programmet gør ikke i tilstrækkelig grad rede for den betydelige stigning i forholdet mellem ikke-skattemæssige indtægter og BNP, der til dels har relation til EU-midler, og de forventede resultater af forbedret skatteopkrævning forekommer optimistiske. Endvidere indebærer de mange udgiftsforøgende foranstaltninger og behovet for en styrkelse af den mellemfristede ramme for planlægning og kontrol af de offentlige finanser en risiko for, at udgifterne vil fortsætte med at overstige tidligere fastsatte lofter. Hvis den økonomiske afdæmpning viser sig at være alvorlig eller langvarig og medfører et drastisk fald i indtægtsvæksten, vil dette lægge et større pres på budgettet.

(7) I lyset af denne risikovurdering forekommer budgetstillingen i programmet at være utilstrækkelig til at sikre, at den mellemfristede budgetmålsætning opfyldes i 2009, således som det er planlagt i programmet. Der kan navnlig indtræde en forværring af den strukturelle saldo i 2008 som følge af de planlagte indtægtsnedsættende og udgiftsforøgende foranstaltninger, men Litauen, som i øjeblikket oplever kraftig vækst, bør tilstræbe at nå op over målet på 0,5 % af BNP hvad angår den årlige strukturelle forbedring. Det i programmet forudsete tempo for justeringen i retning mod den mellemfristede målsætning bør derfor styrkes, især i 2008, for at blive i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. Efter den forventede opfyldelse af den mellemfristede budgetmålsætning er den finanspolitiske linje, der er angivet i programmet, også i overensstemmelse med stabilitets- og vækstpagten. I betragtning af det vedvarende eksterne og interne pres vil en strammere finanspolitik end den i øjeblikket planlagte være på sin plads.

(8) Litauen synes ikke at stå i nogen særlig risikofyldt situation hvad angår holdbarheden i de offentlige finanser. Den langsigtede budgetvirkning af befolkningens aldring er mindre end gennemsnittet for EU, idet der vil være en begrænset stigning i pensionsudgifterne i de kommende årtier, bl.a. som følge af de allerede vedtagne pensionsreformer. Det nuværende niveau for bruttogælden er meget lavt, og den oprindelige budgetstilling som forudset i programmet, der er bedre en budgetstillingen i det tidligere program, vil bidrage til at begrænse risikofaktorerne for de offentlige finansers langsigtede holdbarhed.

(9) Konvergensprogrammet synes i nogen grad at være i overensstemmelse med rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen af det nationale reformprogram. De foranstaltninger vedrørende de offentlige finanser, der lægges op til i konvergensprogrammet, synes at være i overensstemmelse med foranstaltningerne i det nationale reformprogram. De igangværende pensions-, sundheds- og skattereformer fremhæves særligt i begge programmer. Oplysningerne i begge programmer om de direkte budgetomkostninger i forbindelse med reformerne af sundheds- og uddannelsessektorerne er utilstrækkelige, medens konvergensprogrammet indeholder mere detaljerede oplysninger om andre reformområder. Der savnes imidlertid en kvalitativ vurdering af den samlede virkning af det nationale reformprogram inden for rammerne af den mellemfristede finanspolitiske strategi.

(10) Programmets budgetstrategi er delvis i overensstemmelse med de landespecifikke overordnede retningslinjer for den økonomiske politik, der er inkluderet i de integrerede retningslinjer med hensyn til budgetpolitik, som er udstukket i forbindelse med Lissabonstrategien. Den planlagte finanspolitiske linje bidrager imidlertid ikke tilstrækkeligt til forbedring af den makroøkonomiske stabilitet og kontrollen med inflationspresset.

(11) Ved sin indtræden i ERM II afgav Litauen en række tilsagn med hensyn til finanspolitik, den finansielle sektor og strukturpolitikkerne. Ser man på fremskridtene i retning mod at indfri disse tilsagn, har myndighederne ikke i tilstrækkelig grad strammet den finanspolitiske linje, og selv om der er truffet foranstaltninger for at forbedre udlånskvaliteten, har indsatsen for at begrænse kreditvæksten været begrænset. Trods den hastige økonomiske vækst i de seneste år har regeringen ikke opnået balance på budgettet, budgetmålene har været uambitiøse og uventede ekstraindtægter er generelt blevet brugt. Den mellemfristede budgetstrategi må styrkes. Med henblik på at bremse kreditvæksten er der opretholdt høje krav til reserver, der har fortsat været en effektiv finansiel overvågning, og kravene til tvungne reserver er blevet udvidet; imidlertid har den direkte virkning heraf været begrænset. De inflationsbekæmpende initiativer, som regeringen annoncerede i marts og december 2007, var skridt i den rigtige retning, men har hidtil kun ført til få konkrete foranstaltninger og har haft en begrænset virkning på inflationen. En række strukturelle reformer er i gang, men der kræves yderligere bestræbelser inden for uddannelse og på arbejdsmarkedet og for at tiltrække investeringer.

(12) Hvad angår de datakrav, der er anført i adfærdskodeksen for stabilitets- og konvergensprogrammerne, indeholder programmet alle obligatoriske data og de fleste fakultative data (6).

Den samlede konklusion er, at programmet tager sigte på at tackle Litauens makroøkonomiske ubalancer ved at stramme finanspolitikken. Budgetmålene synes imidlertid beskedne i lyset af den nuværende høje økonomiske vækst. Programmet forudser ikke umiddelbar handling men først en tilpasning senere, så den mellemfristede målsætning først opfyldes i 2009. Der er risiko for, at budgetmålene ikke nås, da konsolideringen ikke understøttes tilstrækkeligt af annoncerede foranstaltninger, og det er samtidig nødvendigt at styrke de bindende mellemfristede rammer. Indtægtsprognoserne forekommer optimistiske i betragtning af de yderligere planlagte nedsættelser af den direkte skat og en tiltro til en forbedret skatteopkrævning, hvilket kun delvis opvejes af det forsigtige makroøkonomiske scenario. En betydelig strammere finanspolitik end forudset i programmet og yderligere strukturelle foranstaltninger er nødvendige for at modstå det stigende inflationspres, bevare konkurrenceevnen og fjerne de resterende flaskehalse på arbejdsmarkedet, hvilket også er nødvendigt for at sikre en bæredygtig genoprettelse. Med hensyn til den langsigtede holdbarhed i de offentlige finanser i Litauen er risikoen fortsat lav.

På baggrund af ovenstående vurdering og behovet for at sikre en holdbar konvergens og en gnidningsløs deltagelse i ERM II opfordres Litauen til at begrænse overophedningspresset ved at:

i) tilstræbe væsentlig bedre budgetresultater i og efter 2008 end forudset i programmet, især ved at begrænse væksten i udgifterne, undlade at bruge uforudsete ekstraindtægter og styrke de mellemfristede udgiftslofters bindende karakter

ii) tackle inflationspresset, bl.a. ved at fremme en lønfastsættelse på linje med den samlede produktivitetsfremgang og vedtage strukturelle foranstaltninger, som kan fjerne flaskehalsene på arbejdsmarkedet.

Litauen opfordres desuden til at sikre en bedre overholdelse af de frister for anmeldelse af stabilitets- og konvergensprogrammerne, som er fastsat i adfærdskodeksen.

Sammenligning af centrale makroøkonomiske og budgetmæssige fremskrivninger

2006 2007 2008 2009 2010 Realt BNP (% ændring) KP dec. 2007 7,7 9,8 5,3 4,5 5,2 KOM nov. 2007 7,7 8,5 7,5 6,3 — KP dec. 2006 7,8 6,3 5,3 4,5 — HICP-inflation (%) KP dec. 2007 3,8 5,8 6,5 5,1 3,6 KOM nov. 2007 3,8 5,6 6,5 5,2 — KP dec. 2006 3,9 4,7 3,4 3,1 — Outputgab (7) (% af potentielt BNP) KP dec. 2007 1,7 3,3 1,5 – 0,4 – 1,3 KOM nov. 2007 (8) 1,0 1,0 0,4 – 0,6 — KP dec. 2006 2,4 1,6 0,1 – 1,9 — Nettolångivning/låntagning vis-a-vis resten af verden (% af BNP) KP dec. 2007 – 9,5 – 12,5 – 12,7 – 14,5 – 15,4 KOM nov. 2007 – 8,9 – 12,5 – 12,9 – 13,0 — KP dec. 2006 – 6,6 – 7,5 – 7,0 — — Offentlig saldo (% af BNP) KP dec. 2007 – 0,6 – 0,9 – 0,5 0,2 0,8 KOM nov. 2007 – 0,6 – 0,9 – 1,4 – 0,8 — KP dec. 2006 – 1,2 – 0,9 – 0,5 0,0 — Primær saldo (% af BNP) KP dec. 2007 0,2 – 0,1 0,3 0,9 1,4 KOM nov. 2007 0,2 0,0 – 0,5 0,2 — KP dec. 2006 – 0,4 0,0 0,4 0,8 — Konjunkturkorrigeret saldo (7) (% af BNP) KP dec. 2007 – 1,0 – 1,8 – 0,9 0,3 1,1 KOM nov. 2007 – 0,8 – 1,2 – 1,5 – 0,6 — KP dec. 2006 – 1,8 – 1,3 – 0,5 0,5 — Strukturel saldo (9) (% af BNP) KP dec. 2007 – 1,0 – 1,2 – 0,9 0,3 1,1 KOM nov. 2007 – 0,8 – 1,2 – 1,5 – 0,6 — KP dec. 2006 – 1,8 – 1,3 – 0,5 0,5 — Offentlig bruttogæld (% af BNP) KP dec. 2007 18,2 17,6 17,2 15,0 14,0 KOM nov. 2007 18,2 17,7 17,2 16,1 — KP dec. 2006 18,4 19,2 19,0 17,7 — Konvergensprogram (KP); økonomiske prognoser fra efteråret 2007 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.

(1) EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. Forordning ændret ved forordning (EF) nr. 1055/2005 (EUT L 174 af 7.7.2005, s. 1). De dokumenter, der henvises til i denne tekst, kan findes på følgende websted:

http://ec.europa.eu/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2) Opdateringen blev forelagt fire uger efter fristen den 1. december, som er fastsat i adfærdskodeksen.

(3) Vurderingen bygger bl.a. på Kommissionens prognoser fra efteråret 2007 og Kommissionens vurdering af rapporten fra oktober 2007 om gennemførelsen det nationale reformprogram.

(4) Engangsforanstaltningen vedrører kompensation for delvis manglende udbetaling af pensioner i 1995-2002 som følge af en afgørelse truffet af forvaltningsdomstolen og blev vedtaget af regeringen i november 2007. Beslutningen blev truffet efter skæringsdatoen for Kommissionens tjenestegrenes prognoser i efteråret 2007, og det anslåede resultat for 2007 kan derfor ikke sammenlignes med prognosen i programmet.

(5) EUT C 71 af 28.3.2007, s. 19.

(6) Bl.a. mangler der data om delkomponenter af stock-flow-tilpasningen, overslag over bidrag til potentiel vækst og en række data om langsigtet holdbarhed.

(7) Outputgab og konjunkturkorrigerede saldi i henhold til programmerne som omregnet af Kommissionens tjenestegrene på basis af oplysningerne i programmerne.

(8) Baseret på en skønnet potentiel vækst på henholdsvis 7,9 %, 8,4 %, 8,2 % og 7,4 % i perioden 2006-2009.

(9) Konjunkturkorrigeret saldo, ekskl. engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger. Engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger repræsenterer 0,6 % af BNP i 2007 (underskudsforøgende) i henhold til det seneste program. Beslutningen herom blev truffet efter skæringsdatoen for prognoserne i efteråret 2007 og indgår derfor ikke i Kommissionens tjenestegrenes efterårsprognose.

Kilde:

Konvergensprogram (KP); økonomiske prognoser fra efteråret 2007 fra Kommissionens tjenestegrene (KOM); beregninger foretaget af Kommissionens tjenestegrene.