Kommissionens forordning (EF) nr. 1628/2003

af 17. september 2003

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af store regnbueørreder med oprindelse i Norge og på Færøerne

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1972/2002(2), i det følgende benævnt "grundforordningen", særlig artikel 7,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) Den 19. december 2002 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3) om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen af store regnbueørreder med oprindelse i Norge og på Færøerne.

(2) Proceduren blev indledt som følge af en klage, der blev indgivet i november 2002 af Finnish Fish Farmers' Association og Åland Islands Fish Farmers' Association (i det følgende benævnt "klageren") på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del - nemlig over 30 % - af den samlede produktion i EF af store regnbueørreder. Klagen indeholdt beviser for, at der fandt dumping sted af den pågældende vare og forvoldtes væsentlig skade som følge heraf, hvilket ansås for tilstrækkeligt til at begrunde iværksættelsen af en procedure.

(3) Kommissionen underrettede officielt de eksportører/producenter og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt disses sammenslutninger, myndighederne i Norge, Færøernes landsstyre, brugerne og EF-producenterne om indledningen af proceduren. Interesserede parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

(4) En række producenter/eksportører i Norge og på Færøerne og producenter og importører i EF fremførte deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der anmodede herom inden for ovennævnte frist, og som dokumenterede, at der var særlige grunde til, at de burde høres, fik mulighed for at blive hørt mundtligt.

(5) I betragtning af det tilsyneladende store antal producenter/eksportører af den pågældende vare i Norge og på Færøerne og det store antal EF-producenter af samme vare blev det i indledningsmeddelelsen anført, at der muligvis ville blive udtaget stikprøver for at fastlægge dumping og skade. I indledningsmeddelelsen var der også forudset stikprøveudtagning med hensyn til EF-importører af den pågældende vare.

(6) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at træffe en foreløbig afgørelse om dumping, deraf følgende skade og EF's interesser. Der blev aflagt kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a) EF-producenter, der indgik i stikprøven

- Viviers de France, Castets, Frankrig

- Napapiirin Kala Oy, Vanttauskoski, Finland

- Savon Taimen Oy, Rautalampi, Finland

- Flisö Fisk Ab, Mariehamn, Finland

- Saaristomeren Kala Oy, Usikaupunki, Finland

- Linnatien Lohi Ky, Kuivaniemi, Finland

- Kames Fish, Kilmelford, Det Forenede Kongerige.

b) Producenter i Norge, der indgik i stikprøven

- Firda Sjøfarmer AS, Byrknesøy

- Hydroteck AS, Kristiansund

- Sjøtroll Havbruk AS, Bekkjarvik.

c) Eksportører i Norge, der indgik i stikprøven

- Coast Seafood AS, Måløy

- Hallvard Lerøy AS, Bergen

- Sirena Norway AS, Florø.

d) Eksporterende producenter på Færøerne, der indgik i stikprøven

- P/F PRG Export og dets forbundne producent P/F Luna, Gøta

- P/F Vestsalmon og dets forbundne producent P/F Vestlax, Kollafjørður.

e) Forretningsmæssigt forbundne importører i EF

- Vestlax Hirtshals AS, Hirtshals, Danmark.

f) Ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i EF

- Lohikunta, Turku, Finland

- Kesko Food Ltd, Helsinki, Finland.

(7) Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. oktober 2001 til 30. september 2002 (i det følgende benævnt "undersøgelsesperioden" eller "UP"). Skadesundersøgelsen omfattede perioden fra januar 1999 til udgangen af undersøgelsesperioden (i det følgende benævnt "den betragtede periode").

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1. Generelt

(8) Regnbueørred er en fiskeart, der oprindelig stammer fra Nordamerika. Den forekommer ikke naturligt i de europæiske vandområder og yngler ikke naturligt i Europa. Derfor stammer regnbueørred, der sælges på EF-markedet, oftest fra fiskeopdræt. Opdræt af store regnbueørreder er i EF og i Norge og på Færøerne reguleret på nationalt niveau i kraft af licenser, således som det er almindeligt for de fleste akvakulturaktiviteter. Produktionscyklussen for opdrættet regnbueørred starter med, at voksne fisk gyder i ferskvand. Ungfisk (eller smolt) opdrættes derefter i fersk-, brak- eller saltvand, primært i store båse eller folde. Som regel varer en produktionscyklus mellem to og tre år.

2. Den pågældende vare

(9) Den pågældende vare er store regnbueørreder (Oncorhynchus mykiss), ferske, kølede eller frosne, i form af hele fisk (med hoved og gæller, renset, af vægt over 1,2 kg, eller uden hoved og gæller, renset, af vægt over 1 kg) eller i form af fileter (af vægt over 0,4 kg), med oprindelse i Norge og på Færøerne, der normalt angives under KN-kode 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 10 15 og 0304 20 15 (i det følgende benævnt "den pågældende vare"). Før den 1. januar 2003 blev den pågældende vare almindeligvis angivet under KN-kode ex 0302 11 90, ex 0303 21 90, ex 0304 10 11 og ex 0304 20 11. KN-klassificeringen svarer til varens forskellige fremtrædelsesformer (ferske eller kølede hele fisk, ferske eller kølede fileter, frosne hele fisk og frosne fileter). Alle disse fremtrædelsesformer fandtes at være tilstrækkelig ens til, at de anses som samme vare i forbindelse med proceduren.

3. Samme vare

(10) Den pågældende vare, der produceres og eksporteres til EF fra Norge og Færøerne, og den, der produceres og sælges på EF-markedet af EF-producenter, har nogenlunde samme væsentlige fysiske kendetegn og anvendelsesformål. Desuden blev der ikke konstateret nogen forskelle mellem den pågældende vare, som den blev eksporteret, og store regnbueørreder, som blev produceret og solgt på eksportørernes hjemmemarked. I den forbindelse skal det bemærkes, at der ikke findes noget hjemmemarked for den pågældende vare på Færøerne.

(11) Derfor konkluderes det midlertidigt, at i overensstemmelse med grundforordningens artikel 1, stk. 4, og i forbindelse med denne undersøgelse svarer alle typer store regnbueørreder, som produceres på Færøerne eller som produceres og sælges i Norge, og dem, der produceres og sælges af EF-erhvervsgrenen på EF-markedet, til dem, der eksporteres til EF fra Norge og Færøerne.

C. STIKPRØVE TIL FASTLÆGGELSE AF DUMPING

(12) For at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det var nødvendigt at udvælge en stikprøve, og i givet fald udvælge en stikprøve i henhold til artikel 17 i grundforordningen blev producenter/eksportører i henhold til artikel 17, stk. 2, anmodet om at give sig til kende senest tre uger efter indledningen af proceduren og indgive grundlæggende oplysninger om deres eksport- og hjemmemarkedssalg og deres nøjagtige aktiviteter i forbindelse med produktionen af den pågældende vare samt oplyse navnene på alle deres forretningsmæssigt forbundne selskaber, som var involveret i produktion og/eller salg af store regnbueørreder, og disse selskabers aktiviteter. Kommissionen kontaktede også kendte sammenslutninger af producenter/eksportører, myndighederne i Norge og Færøernes landsstyre. Disse parter gjorde ingen indsigelser mod brugen af stikprøver.

Norge

(13) 141 selskaber gav sig til kende og indgav de ønskede oplysninger inden for tidsfristen herfor. De repræsenterede praktisk taget hele den norske eksport af den pågældende vare til EF i undersøgelsesperioden.

(14) Det fremgik af selskabernes besvarelser af stikprøven, at der generelt eksisterer en klar adskillelse af funktioner mellem opdrættere (producenter), som producerer store regnbueørreder, og forhandlere (eksportører), som sælger varen på hjemmemarkedet og til eksport. I de fleste tilfælde sælger producenterne hovedparten af deres produktion til norske eksportører og har i almindelighed ikke kendskab til varens endelige bestemmelsessted og pris. Samtidig blev det konstateret, at de norske eksportører i de fleste tilfælde er forhandlere. De dækker ikke nødvendigvis hele hjemmemarkedet, da producenterne kan foretage en del direkte salg til kunder på hjemmemarkedet. Eksportørerne handler generelt set uafhængigt af producenterne, idet de priser, de sælger den pågældende vare til, ikke systematisk står i direkte forhold til de omkostninger, der oppebæres af producenterne ved opdræt af store regnbueørreder.

(15) Af den grund blev der udvalgt en repræsentativ stikprøve af eksportører til at identificere de varer, der blev eksporteret til EF, og de priser, de blev eksporteret til. For at få et fuldstændigt overblik over det norske hjemmemarked og kunne efterprøve, om priserne på et sådant hjemmemarked faktisk blev fastlagt i normal handel, blev det ligeledes anset for at være nødvendigt at udvælge en stikprøve af producenter, således at der også blev taget hensyn til deres produktionsomkostninger og salg på hjemmemarkedet.

(16) Stikprøverne blev udtaget i samråd med Norwegian Seafood Federation og Norwegian Seafood Association og med disses samtykke. Udtagningen af stikprøverne af producenter og eksportører blev primært baseret på henholdsvis produktions- og eksportmængde.

(17) De stikprøver, der blev udtaget, indbefattede seks selskaber: tre producenter og tre eksportører. På grundlag af besvarelserne under stikprøven blev det konstateret, at disse selskaber repræsenterede ca. 35 % af den norske produktion af den pågældende vare og 40 % af det norske eksportsalg til EF. Der blev sendt spørgeskemaer til alle de selskaber, der indgik i stikprøven.

(18) Norwegian Seafood Federation, Norwegian Seafood Association og alle samarbejdende norske selskaber, uanset om de indgik i stikprøven eller ej, blev underrettet om valget af stikprøver og fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. De pågældende parter blev også underrettet om muligheden for, at der eventuelt ville blive fastlagt en enkelt landsdækkende dumpingmargen. Ingen af parterne gjorde indsigelse mod hverken valget af stikprøver eller en eventuel fastlæggelse af en landsdækkende margen.

Færøerne

(19) 24 individuelle selskaber (hvoraf 15 hørte til større grupper) gav sig til kende og afgav de ønskede oplysninger inden for den fastsatte frist. Kun 8 ud af de 24 selskaber oplyste, at de havde eksporteret den pågældende vare til EF i undersøgelsesperioden. Disse 8 selskaber tegnede sig tilsammen for hele den pågældende eksport.

(20) Produktionen og salget af den pågældende vare på Færøerne gennemføres af vertikalt integrerede selskabsgrupper, som både producerer og eksporterer den pågældende vare. Der blev derfor kun udtaget en stikprøve af eksporterende producenter. I overensstemmelse med artikel 17, stk. 1, i grundforordningen baseredes udvælgelsen af stikprøven på den største repræsentative eksportmængde, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed.

(21) To eksporterende producenter blev udvalgt til at indgå i stikprøven i samråd med de færøske fiskeopdrætteres sammenslutning og med dennes samtykke. De to selskaber, der blev udvalgt til stikprøven, repræsenterede ifølge besvarelserne under stikprøven ca. 45 % af den færøske produktion og en lignende andel af den færøske eksport til EF af den pågældende vare. Der blev sendt spørgeskemaer til begge de selskaber, der indgik i stikprøven.

(22) Ingen af de resterende eksporterende producenter anmodede om individuel behandling i henhold til artikel 17, stk. 3, i grundforordningen. De samarbejdende eksporterende producenter, der ikke indgik i den endelige stikprøve, blev derfor underrettet om, at en eventuel antidumpingtold på de af dem eksporterede varer ville blive beregnet i overensstemmelse med artikel 9, stk. 6, i grundforordningen. De pågældende selskaber fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger vedrørende stikprøverne. Der blev imidlertid ikke modtaget nogen bemærkninger.

D. DUMPING

1. Norge

a) Generelt

(23) Undersøgelsen bekræftede den adskillelse af funktioner mellem producenter og eksportører, som der henvises til i betragtning 14. I de tilfælde, hvor produktion og eksport udgør adskilte funktioner, der varetages af forskellige selskaber, er det praktisk taget umuligt at identificere producenten af de pågældende eksporterede varer, og under alle omstændigheder kan producenten af sådanne eksporterede varer ikke anses for at være ansvarlig for det eksportprisniveau, eksportørerne senere opkræver for deres varer. Som følge af denne situation blev det konkluderet, at det ikke ville være muligt at fastlægge individuelle dumpingmargener, og at der skulle fastsættes en enkelt landsdækkende dumpingmargen for Norge.

(24) Derfor blev det besluttet, at der skulle beregnes en vejet gennemsnitlig normalværdi og en vejet gennemsnitlig eksportpris for Norge som helhed. De skulle baseres på de oplysninger, der var indhentet fra de eksportører og producenter, der indgik i stikprøven.

b) Normal værdi

(25) Ved beregningen af den normale værdi skal det bemærkes, at det i artikel 2, stk. 2, i grundforordningen fastsættes, at den skal baseres på salget af samme vare på hjemmemarkedet, når dette er repræsentativt og finder sted i normal handel.

i) Salgsmængdens repræsentativitet

(26) Kommissionen undersøgte, om de enkelte eksportørers hjemmemarkedssalg havde fundet sted i repræsentative mængder. I den forbindelse skal det bemærkes, at der blev set bort fra de mængder, som solgtes til andre eksportører, og hvor den eksportør, der indgik i stikprøven, ikke kunne identificere det endelige bestemmelsessted.

(27) Det blev fastslået, at det samlede hjemmemarkedssalg fra hver af de eksportører, der indgik i stikprøven, var repræsentativt, idet deres salgsmængde var på over 5 % af deres samlede salg af den pågældende vare til EF.

(28) Derefter blev det undersøgt, om de enkelte af stikprøven omfattede eksportørers hjemmemarkedssalg var repræsentativt for hver enkelt varetype, dvs. om hjemmemarkedssalget af hver enkelt varetype var på over 5 % af den mængde af samme varetype, der var solgt til EF. De elementer, der blev taget hensyn til ved definitionen af varetyper, var den pågældende vares kvalitet (høj, almindelig eller andet), dens konditionering (fersk/kølet eller frosset) og dens fremtrædelsesform (hele fisk renset med hoved, hele fisk renset uden hoved eller fileter). Det blev under undersøgelsen fastslået, at hver af de af stikprøven omfattede eksportører kun havde repræsentativt hjemmemarkedssalg for visse varetyper. For disse varetyper blev det så for hver enkelt eksportørs vedkommende undersøgt, om det pågældende hjemmemarkedssalg havde fundet sted i normal handel som beskrevet nedenfor. For de resterende varetyper, hvor hjemmemarkedssalget ikke var repræsentativt, skulle den normale værdi beregnes.

ii) Undersøgelse af normal handel og anskaffelsesomkostninger

(29) Ved fastlæggelsen af, om de af stikprøven omfattede eksportørers hjemmemarkedssalg havde fundet sted i normal handel, og af de grunde, der er anført i betragtning 14, 24 og 25, blev der taget hensyn til oplysningerne fra de producenter, der indgik i stikprøven, vedrørende disses omkostninger og salgspriser. For hver varetype, der blev solgt af eksportørerne, blev der således fastlagt en "anskaffelsesomkostning" på følgende måde.

(30) De af stikprøven omfattede producenters fortjenstgivende hjemmemarkedssalg til uafhængige kunder blev brugt til at beregne anskaffelsesomkostningen for de af stikprøven omfattede eksportører for hver enkelt varetype. Ved denne beregning blev der ikke taget hensyn til producenters salg til kunder, som de vidste var forhandlere, idet varerne i de fleste tilfælde ikke var bestemt til hjemmemarkedsforbrug.

(31) I de tilfælde hvor det blev konstateret, at hjemmemarkedssalget til uafhængige kunder for de enkelte varetypers vedkommende ikke var fortjenstgivende, baserede Kommissionen anskaffelsesomkostningen på hver enkelt af de af stikprøven omfattede producenters produktionsomkostning for hver enkelt varetype plus et rimeligt beløb til salgs-, administrations- og generalomkostninger (SA & G) og fortjeneste. Disse beløb blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen fastlagt på grundlag af SA & G og fortjeneste for den pågældende producents fortjenstgivende salg, idet under 80 %, men over 10 % af dette salg var fortjenstgivende.

(32) Resultaterne af ovenstående fremgangsmåde blev derefter vejet efter de mængder, producenterne havde solgt på hjemmemarkedet til uafhængige kunder, for at nå frem til de samlede anskaffelsesomkostninger for hver enkelt varetype, der var solgt af de producenter, der indgik i stikprøven.

(33) Samtidig viste undersøgelsen, at de fileterede varetyper, som de af stikprøven omfattede eksportører havde eksporteret til EF (og i de fleste tilfælde også solgte på hjemmemarkedet), ikke var produceret af de producenter, der indgik i stikprøven. Kommissionen baserede derfor anskaffelsesomkostningerne for disse fileterede varetyper på de vejede gennemsnitlige anskaffelsesomkostninger, der var fastlagt for fersk, renset fisk, med hoved, af høj kvalitet (den mest solgte varetype). Disse omkostninger blev derefter forhøjet for at afspejle den procentvise forskel mellem eksportørernes hjemmemarkedssalgspriser for fileterede varetyper og for fersk, renset fisk, med hoved, af høj kvalitet.

(34) På grundlag af oplysningerne om anskaffelsesomkostning som beregnet ovenfor i betragtning 30 til 33 blev andelen af hjemmemarkedssalg, der havde fundet sted i normal handel, derefter fastlagt for hver eksportør generelt og for hver varetype i de tilfælde, hvor salget ikke ansås for at være repræsentativt. Med henblik herpå blev den gennemsnitlige salgspris for hver varetype sammenlignet med dens enhedsomkostninger, som blev beregnet ved at lægge den pågældende eksportørs SA & G-omkostninger i forbindelse med alt hjemmemarkedssalg af den pågældende vare til anskaffelsesomkostningerne for hver varetype.

iii) Beregning af den normale værdi

(35) I tilfælde hvor mængden af en varetype solgt til en nettopris, der svarede til eller lå over enhedsomkostningerne, udgjorde mindst 80 % af den samlede salgsmængde, og hvor den vejede gennemsnitspris for den pågældende type svarede til eller lå over enhedsomkostningerne, blev den normale værdi beregnet på grundlag af priserne på alt hjemmemarkedssalg i undersøgelsesperioden, uanset om dette salg havde været fortjenstgivende eller ej.

(36) I tilfælde hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde 80 % eller mindre, men mindst 10 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type, eller hvor den vejede gennemsnitspris på den pågældende type lå under enhedsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på det vejede gennemsnit af det fortjenstgivende hjemmemarkedssalg af alene den varetype.

(37) For de varetyper, hvor mængden af fortjenstgivende salg repræsenterede mindre end 10 % af den samlede salgsmængde af den pågældende type på hjemmemarkedet, blev det konkluderet, at den pågældende varetype ikke blev solgt i normal handel, og at den normale pris derfor ikke kunne baseres på hjemmemarkedspriserne. Det skal understreges, at den normale værdi som anført i betragtning 28 også blev beregnet for de varetyper, der ikke solgtes i repræsentative mængder på hjemmemarkedet.

(38) I tilfælde, hvor hjemmemarkedsprisen på en bestemt varetype solgt af en eksporterende producent ikke kunne benyttes til at fastsætte den normale værdi, måtte der anvendes en anden metode. I den forbindelse beregnede Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. Den normale værdi blev beregnet ved at lægge et rimeligt beløb til SA & G og fortjeneste til anskaffelsesomkostningerne. Beløbet til SA & G og fortjeneste blev fastsat i overensstemmelse med grundforordningens artikel 2, stk. 6, første punktum.

(39) De normale værdier, der således blev fastsat, blev dernæst vejet på grundlag af de mængder, der solgtes til EF, og der blev derved fastsat en gennemsnitlig normal værdi for Norge.

c) Eksportpris

(40) I de fleste tilfælde fandt eksportsalget sted til uafhængige kunder i EF. I disse tilfælde blev eksportprisen fastsat på grundlag af de eksportpriser, der faktisk betaltes eller skulle betales, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

(41) En eksportør solgte den pågældende vare til et forretningsmæssigt forbundet selskab i EF. I dette tilfælde blev eksportprisen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen beregnet på grundlag af den pris, det forbundne selskab opkrævede af den første uafhængige køber efter fradrag af et passende beløb til alle de omkostninger, der var påløbet mellem importen og videresalget, herunder told og afgifter og en rimelig fortjeneste.

(42) Den samme eksportør solgte også den pågældende vare til et andet forretningsmæssigt forbundet selskab i EF. Imidlertid forarbejdede dette forbundne selskab de store regnbueørreder, der således blev eksporteret, til varer, som ikke længere faldt ind under definitionen af den pågældende vare forud for salget heraf til uafhængige kunder. Derfor er der ikke taget hensyn til dette eksportsalg ved fastsættelsen af dumpingmargenen.

(43) Endelig blev de eksportpriser, der således blev fastsat for hver eksportør i stikprøven, vejet på grundlag af de mængder, der solgtes til deres respektive kunder i EF, og der blev derved fastsat en gennemsnitlig eksportpris for Norge.

d) Sammenligning

(44) Den gennemsnitlige normale værdi og den gennemsnitlige eksportpris, fastsat som beskrevet ovenfor, blev sammenlignet ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i henhold til artikel 2, stk. 10, i grundforordningen korrigeret for forskelle, som påvirkede prisernes sammenlignelighed.

(45) Det skal i denne sammenhæng bemærkes, at de producenter, der indgik i stikprøven, ønskede en række justeringer med hensyn til fysiske forskelle mellem de forskellige kvalitetsgrader af den pågældende vare (fisk af høj, almindelig eller anden kvalitet). De af stikprøven omfattede producenter fremsatte for det første et krav med hensyn til visse omkostninger vedrørende ørred af "japansk kvalitet" (en fisk af høj kvalitet med krav til skind og kødfarve, der var strengere end kravene for andre markeder end det japanske), som de fandt irrelevante for undersøgelsen af produktionsomkostningerne for den pågældende vare ved eksport til EF. De krævede for det andet en reduktion af produktionsomkostningerne for andre kvalitetsgrader end den høje svarende til den absolutte forskel i gennemsnitlige salgspriser udtrykt i NOK/kg mellem høje og andre kvalitetsgrader.

(46) Disse krav, som de af stikprøven omfattede producenter fremsatte i henhold til artikel 2, stk. 10, litra a), i grundforordningen, kunne ikke accepteres. Med hensyn til kravet vedrørende ørred af "japansk kvalitet" skal det bemærkes, at de producenter, der indgik i stikprøven, ikke kunne dokumentere, at al ørred af japansk kvalitet var bestemt for det japanske marked, eller at de specifikke omkostninger i forbindelse med denne fisk ikke i realiteten gjaldt for al fisk under produktionsforløbet. Hvad angår det andet krav, skal det bemærkes, at det havde den virkning snarere at udelukke visse omkostninger end at fordele dem på alle produktionsenheder. De af stikprøven omfattede producenter havde ikke et etableret system til at identificere omkostninger på grundlag af forskelle mellem de forskellige kvalitetsgrader af den pågældende vare og havde aldrig før benyttet den foreslåede metode. Derfor blev det af ovenstående årsager og i mangel af en mere hensigtsmæssig metode besluttet i henhold til bestemmelserne i artikel 2, stk. 5, i grundforordningen at foretage omkostningsfordelingen på grundlag af omsætningen.

(47) Dertil kom, at der i forbindelse med eksportprisen blev indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til rabatter og nedslag, transport, forsikring, håndtering og lastning og dermed forbundne omkostninger, kreditter og omkostninger efter salg, når dette var relevant og dokumenteret. I forbindelse med den normale værdi blev der tilsvarende foretaget justeringer for forskelle i omkostninger til transport, forsikring, håndtering, lastning og dermed forbundne omkostninger samt for omkostninger til kredit, når dette var relevant og dokumenteret.

e) Dumpingmargen

(48) Dumpingmargenen blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11 og 12, i grundforordningen fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportprisen.

(49) Det fremgik af denne sammenligning, at der forekom dumping. Den dumpingmargen, der foreløbigt er fastlagt for Norge som helhed, udgør udtrykt som procent af prisen cif EF's grænse 26,3 %.

2. Færøerne

a) Normal værdi

(50) I betragtning af at der på Færøerne ikke er noget hjemmemarked for den pågældende vare, blev den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen fastlagt på grundlag af produktionsomkostningerne hos de selskaber, der indgik i stikprøven, plus et rimeligt beløb til SA & G og fortjeneste.

(51) Eftersom der på Færøerne ikke er noget hjemmemarked hverken for den pågældende vare eller for samme generelle varekategori, blev de beløb til SA & G og fortjeneste, der skulle lægges til produktionsomkostningerne hos de af stikprøven omfattede eksporterende producenter, fastlagt i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, litra c), i grundforordningen. Disse beløb blev derfor baseret på det vejede gennemsnitlige beløb til SA & G og fortjeneste ved hjemmemarkedssalg foretaget af selskaber, der har produceret og solgt samme generelle varekategori i et tredjeland (Chile) i de seneste år. Denne metode blev anset for at være den mest rimelige i denne situation, da produktions- og salgsstrukturen i akvakulturindustrien i det pågældende land ligner den på Færøerne (dvs. at produktionen og salget af samme generelle varekategori i Chile og på Færøerne varetages af integrerede selskaber).

b) Eksportpris

(52) Begge de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, gennemførte eksportsalg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder i EF i undersøgelsesperioden. I overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen blev eksportprisen fastsat på grundlag af de eksportpriser, der faktisk betaltes eller skulle betales.

(53) Desuden foretog en af de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, også salg til et forretningsmæssigt forbundet selskab i EF i undersøgelsesperioden. Imidlertid forarbejdede dette forbundne selskab efterfølgende de store regnbueørreder, der således blev eksporteret, til varer, som ikke længere faldt ind under definitionen af den pågældende vare, forud for salget heraf til uafhængige kunder. Derfor er der ikke taget hensyn til dette eksportsalg ved fastsættelsen af dumpingmargenen.

c) Sammenligning

(54) Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget ab fabrik. For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i henhold til artikel 2, stk. 10, i grundforordningen korrigeret for forskelle, som påvirkede prisernes sammenlignelighed.

(55) Det skal bemærkes, at de færøske eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, ligeledes ønskede justeringer af produktionsomkostningerne med henvisning til fysiske forskelle mellem de forskellige typer af den pågældende vare (fisk af høj, almindelig eller anden kvalitet) baseret på de absolutte forskelle i de gennemsnitlige salgspriser, der var konstateret i deres salg til EF-markedet i undersøgelsesperioden.

(56) Af de grunde, der er fremført ovenfor vedrørende samme krav fra de norske af stikprøven omfattede producenter (se betragtning 45), kunne dette krav ikke accepteres i den form, det var fremsat. Derfor blev det i mangel af en mere hensigtsmæssig metode besluttet i henhold til bestemmelserne i artikel 2, stk. 5, i grundforordningen at foretage omkostningsfordelingen på grundlag af omsætningen.

(57) Desuden blev der indrømmet justeringer for forskelle i omkostninger til land- og søtransport, forsikring, kreditter, rabatter og nedslag, når dette var relevant og berettiget.

d) Dumpingmargener

(58) Dumpingmargenerne blev i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11 og 12, i grundforordningen fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af eksportprisen. På grundlag af denne sammenligning er dumpingmargenerne udtrykt som procent af prisen cif EF's grænse følgende:

>TABELPOSITION>

(59) I overensstemmelse med artikel 9, stk. 6, i grundforordningen, må antidumpingtold, der pålægges importen fra eksportører eller producenter, som har givet sig til kende i henhold til artikel 17, men som ikke er omfattet af undersøgelsen, i de tilfælde, hvor en undersøgelse er begrænset i kraft af anvendelsen af stikprøve i henhold til artikel 17 i samme forordning, ikke overstige den vejede gennemsnitlige dumpingmargen, der er fastsat for parterne i stikprøven. Den dumpingmargen, der således er beregnet for disse selskaber, er på 40,5 %. Med hensyn til restdumpingmargenen for enhver ikke-samarbejdende eksporterende producent på Færøerne skal det bemærkes, at niveauet af samarbejde fra parterne på Færøerne blev anset for at være godt. Derfor konkluderes det foreløbigt, at restdumpingmargenen for alle andre selskaber bør baseres på den højeste dumpingmargen, som er konstateret for de samarbejdende eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, dvs. 54,5 %.

E. EF-ERHVERVSGRENEN

a) Stikprøve

(60) I betragtning af det store antal producenter af store regnbueørreder i EF var det i indledningsmeddelelsen forudset at anvende stikprøver til skadesvurderingen. Udvælgelsen af stikprøven af EF-producenter var baseret på den største repræsentative produktions- og salgsmængde, der med rimelighed kunne undersøges i den tid, der var til rådighed, jf. artikel 17 i grundforordningen. Alle EF-producenterne blev derfor i indledningsmeddelelsen anmodet om at fremlægge grundlæggende oplysninger om deres produktion, salgsmængder og priser og deres nøjagtige aktiviteter med hensyn til produktionen af den pågældende vare i undersøgelsesperioden.

(61) På grundlag af de oplysninger, der blev afgivet til Kommissionen, blev ni selskaber, der opererer i fire medlemsstater, indledningsvis udvalgt til at indgå i stikprøven. Der blev sendt spørgeskemaer til alle ni selskaber.

b) EF-producenter i stikprøven

(62) Ud af de ni udvalgte selskaber trak to sig tilbage fra samarbejdet og blev derfor udelukket fra proceduren. Et andet selskab støttede udtrykkelig proceduren og besvarede spørgeskemaet, men var dog ikke i stand til at specificere sit salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne selskaber på basis af de enkelte transaktioner. Dette skyldtes den omstændighed, at næsten hele dens salg gik til et forbundet selskab, som var gået fallit. Alle de andre udvalgte selskaber fremlagde fuldstændige og komplette besvarelser af spørgeskemaerne. Der blev gennemført kontrolbesøg hos de seks selskaber, der indgik i stikprøven, og hos et forbundet selskab, Napapiirin Kala Oy, som alle er nævnt under 6 a). Disse selskaber tegnede sig for 16 % af den samlede EF-produktion af store regnbueørreder i undersøgelsesperioden.

c) Definition af EF-erhvervsgrenen

(63) De klagende EF-producenter (både i og uden for stikprøven) og de EF-producenter, der støtter klagen (både i og uden for stikprøven), som indvilligede i at deltage i stikprøven og ikke senere blev udelukket fra proceduren, repræsenterer over 25 % af EF-produktionen af den pågældende vare. De anses derfor for at udgøre "erhvervsgrenen i Fællesskabet" som defineret i artikel 4, stk. 1, i grundforordningen.

(64) En interesseret part fremførte, at de klagende parter skulle betragtes som en regional erhvervsgren og anses for at udgøre EF-erhvervsgrenen i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 4, stk. 1, litra b), i grundforordningen. Dette argument blev foreløbigt afvist, fordi dumpingimporten fra Norge og Færøerne ikke er koncentreret på det finske marked og ikke alene påfører producenterne i Finland skade. Betingelserne i artikel 4, stk. 1, litra b), er derfor ikke opfyldt.

F. SKADE

a) Åbenbart forbrug i EF

(65) Det åbenbare forbrug af opdrættede store regnbueørreder i EF blev fastlagt på grundlag af produktionstallene for de samarbejdende producenter og produktionen hos de andre EF-producenter og ved at lægge importen til og trække eksporten fra med anvendelse af data fra Eurostat. Eftersom Eurostat-tallene viser nettovægt for fire forskellige KN-koder, nemlig fersk eller kølet renset fisk med eller uden hoved, ferske eller kølede fileter og frossen renset fisk eller fileter, måtte der foretages visse justeringer for at omregne nettovægten til runde vægttal eller til "hele fiskeækvivalenter", idet erhvervsgrenen almindeligvis foretager sammenligninger på dette grundlag. Importtallene for "fersk, kølet og frosset ørred, undtagen fileter" og for "ferske, kølede og frosne ørredfileter" blev derfor divideret med omregningstal på henholdsvis 0,83 og 0,52. Det skal bemærkes, at de pågældende KN-koder også vil kunne dække andre fisketyper, der ikke er omfattet af denne procedure, f.eks. ørred i portionsstørrelser. I betragtning af de meddelte oprindelseslande kan mængden heraf dog anses for at være ubetydelig. Hvad angår eksporten, blev der benyttet samme metode til at omregne nettovægt til hele fiskeækvivalenter. Da der i dette tilfælde er mange eksporterende EF-producenter, som producerer betydelige mængder regnbueørred i portionsstørrelse, blev eksporttallene imidlertid justeret på grundlag af andelen af produktionen af store regnbueørreder i hver medlemsstat i forhold til den samlede produktion af regnbueørreder i samme medlemsstat under anvendelse af de oplysninger fra Federation of European Aquaculture Producers, som var indeholdt i klagen.

(66) Det skal bemærkes, at EF-forbruget også omfatter store regnbueørreder, som senere er blevet yderligere forarbejdet.

(67) På ovenstående grundlag steg det åbenbare forbrug af store regnbueørreder på EF-markedet mellem 1999 og undersøgelsesperioden med 18 % fra 44000 tons til ca. 52000 tons.

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer, klagen, Eurostat.

b) Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import

(68) Kommissionen overvejede, om importen af store regnbueørreder med oprindelse i Norge og på Færøerne skulle vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen.

(69) I den forbindelse blev de dumpingmargener, der blev fastlagt for importen fra Norge og Færøerne, sat til henholdsvis 26,3 og 54,5 %, dvs. ikke under den de minimis-grænse på 2 %, der er fastsat i artikel 9, stk. 3, i grundforordningen. Importmængden fra Norge og Færøerne var ikke ubetydelig.

(70) Hvad angår konkurrencevilkårene viste undersøgelsen, at de pågældende varer, der blev importeret fra Norge og Færøerne, var de samme med hensyn til alle væsentlige fysiske kendetegn. Desuden var store regnbueørreder importeret fra Norge og Færøerne på det grundlag indbyrdes udskiftelige og blev markedsført i EF i den betragtede periode gennem sammenlignelige salgskanaler og under sammenlignelige handelsvilkår. Derudover skal det erindres, at den importerede vare blev anset for at svare fuldstændigt til de store regnbueørreder, der produceres i EF, og som sådan konkurrerer under samme konkurrencevilkår.

(71) Det blev fremført, at import med oprindelse på Færøerne ikke burde kumuleres med import fra Norge i forbindelse med undersøgelsen, idet de respektive mængder var de minimis for årene 1999-2001 og kun var over de minimis i undersøgelsesperioden. Det blev endvidere hævdet, at importen fra Færøerne vil falde efter undersøgelsesperioden af to årsager. For det første blev det hævdet, at de gældende gunstige salgsbetingelser i Japan i perioden 1999-2001, som ansporede de færøske opdrættere til at starte opdrætten af store regnbueørreder, ikke længere eksisterer. For det andet blev det fremført, at færøske opdrættere har genoptaget produktionen af laks, og at dette vil føre til en reduktion af produktionen af store regnbueørreder og derfor også af deres markedsandel i EF. Hvad angår det første argument, er spørgsmålet om, hvorvidt importmængderne er ubetydelige, defineret på grundlag af den import, som fandt sted i undersøgelsesperioden, og det blev konstateret, at denne import repræsenterede 2 % af EF-markedet. Hvad angår det andet argument, bør det bemærkes, at i henhold til artikel 6, stk. 1, i grundforordningen skal der almindeligvis ikke tages hensyn til oplysninger, som vedrører en periode efter undersøgelsesperioden. Desuden var de pågældende argumenter baseret på formodninger og ikke underbygget af fakta. Det blev derfor konkluderet, at de ikke var indlysende, uomtvistelige og vedvarende, hvorfor de blev foreløbigt afvist.

(72) I betragtning af ovenstående fandt Kommissionen foreløbigt, at alle kriterierne i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen var opfyldt, og at importen fra Norge og Færøerne derfor burde undersøges kumulativt.

c) Den pågældende imports mængde og markedsandel

(73) Ifølge oplysningerne fra Eurostat og ved anvendelse af den metode, der er beskrevet i betragtning 65, steg mængden af importen af den pågældende vare med oprindelse i Norge og på Færøerne fra ca. 1700 tons i 1999 til over 9000 tons i undersøgelsesperioden.

>TABELPOSITION>

(74) I den betragtede periode opnåede dumpingimporten fra Norge og Færøerne en større andel af EF-markedet fra 3,8 % i 1999 til 17,9 % i undersøgelsesperioden. Den kraftige stigning i importen (14,1 procentpoint) i den betragtede periode har absorberet hovedparten af den forbrugsstigning, som fandt sted på EF-markedet i samme periode.

>TABELPOSITION>

d) Dumpingimportens virkninger for priserne på EF-markedet

i) Importpriser

(75) Oplysningerne om priserne på den pågældende import blev udledt af oplysninger fra Eurostat på grundlag af de importmængder, der var fastsat ved anvendelse af den i betragtning 65 beskrevne metode. Det fremgik heraf, at de gennemsnitlige cif-priser på importerede varer med oprindelse i Norge og på Færøerne faldt 27 % i perioden mellem 1999 og undersøgelsesperioden. Faldet var særlig kraftigt efter 2000, hvilket falder sammen med den dramatiske stigning i importen fra Norge og Færøerne.

>TABELPOSITION>

Kilde:

Eurostat.

ii) Prisunderbud og pristryk

(76) For at beregne prisunderbudsniveauet i undersøgelsesperioden blev priserne på den pågældende vare solgt af de af stikprøven omfattede producenter i EF-erhvervsgrenen sammenlignet med importpriserne hos de af stikprøven omfattede eksporterende producenter på EF-markedet i undersøgelsesperioden på grundlag af vejede gennemsnitspriser pr. varetype af store regnbueørreder, uden rabatter og afgifter ved salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder.

(77) De elementer, der blev taget hensyn til ved definitionen af varetyper, var den pågældende vares kvalitet (høj, almindelig eller andet), dens konditionering (fersk/kølet eller frosset) og dens fremtrædelsesform (hele fisk renset med hoved, hele fisk renset uden hoved eller fileter). For EF-producenterne i stikprøven blev der benyttet priser ab fabrik (efter forarbejdning) og på handelstrin, der blev anset for at være sammenlignelige med den pågældende import. Cif-priserne hos de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev justeret for at inkludere told, og for en enkelt færøsk eksporterende producents vedkommende blev der foretaget en justering for at bringe de varetyper, denne eksportør solgte, på et sammenligneligt niveau i forhold til de varetyper, der blev solgt af den EF-producent, der indgik i stikprøven.

(78) Det fremgik af denne sammenligning, at de pågældende varer med oprindelse i Norge og på Færøerne i undersøgelsesperioden blev solgt i EF til priser, der lå under EF-erhvervsgrenens priser med følgende procentsatser: Norge med gennemsnitligt 6,3 % og Færøerne i størrelsesordenen mellem 1 % og 21,4 %.

(79) Det skal også bemærkes, at EF-erhvervsgrenens priser var udsat for tryk, at EF-erhvervsgrenen som helhed var tæt på at befinde sig i en tabsgivende situation i undersøgelsesperioden, og at adskillige selskaber faktisk led tab.

e) EF-erhvervsgrenens økonomiske situation

i) Indledende bemærkninger

(80) I henhold til artikel 3, stk. 5, i grundforordningen undersøgte Kommissionen alle relevante økonomiske faktorer og forhold, der har indflydelse på EF-erhvervsgrenens situation; det skal i denne forbindelse bemærkes, at EF-erhvervsgrenen ikke tidligere har været udsat for dumping eller anvendelse af subsidier. På grund af anvendelsen af stikprøve blev skadesindikatorerne fastlagt delvis for de selskaber, der indgik i stikprøven, og delvis for EF-erhvervsgrenen som helhed. Salgspriserne, rentabiliteten, investeringsafkastet, likviditeten og lønningerne blev fastlagt på grundlag af oplysninger fra de selskaber, der indgik i stikprøven. De øvrige skadesindikatorer, nemlig produktionskapacitet, produktion, markedsandele og beskæftigelse, blev fastlagt for hele EF-erhvervsgrenen.

ii) Produktionskapacitet, produktion og kapacitetsudnyttelse

(81) EF-erhvervsgrenens produktionskapacitet forblev stabil i den betragtede periode. Dette stabile billede skyldes hovedsagelig den omstændighed, at produktionsniveauet afhænger af de miljølicenser, der udstedes i de fleste medlemsstater, og som fornys hvert 5.-10. år. I samme periode øgede EF-erhvervsgrenen sin produktion med 8 % og sin kapacitetsudnyttelse med 5 procentpoint.

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer.

iii) Lagerbeholdninger

(82) Det skal bemærkes, at opdrættede store regnbueørreder er en letfordærvelig vare, der, hvis den ikke er frossen, kun er holdbar i mindre end to uger. Da EF-producenterne i stikprøven ikke har lagre af ferske store regnbueørreder efter fangsten og ikke i væsentlig grad fryser deres produktion, anses lagerbeholdninger ikke for at være en relevant skadesindikator i denne undersøgelse.

iv) Markedsandel og vækst

(83) For at sikre en sammenhængende og meningsfuld analyse blev det fundet hensigtsmæssigt at vurdere EF-erhvervsgrenens markedsandel på grundlag af produktionstallene for store regnbueørreder i den betragtede periode, således som man havde gjort det for EF-forbruget, jf. betragtning 65, i stedet for at basere vurderingen på salget af den pågældende vare.

(84) På dette grundlag blev det konstateret, at EF-erhvervsgrenens markedsandel var faldet med 2 procentpoint i den betragtede periode. EF-forbruget steg med 18 % i den samme periode, mens importen af den pågældende vare blev næsten seksdoblet. Det betød, at EF-erhvervsgrenen mistede markedsandele, mens de importerede varer derimod formåede at opnå en større markedsandel. EF-erhvervsgrenen var derfor ikke i stand til fuldt ud at udnytte fordelene ved markedsvæksten mellem 1999 og undersøgelsesperioden.

>TABELPOSITION>

(85) Det skal bemærkes, at den generelle markedsandel, EF-producenterne (både de samarbejdende og de ikke-samarbejdende) tilsammen tegner sig for, er meget højere (34,5 % for undersøgelsesperioden), idet ovennævnte procenttal kun henviser til den markedsandel, EF-erhvervsgrenen som defineret i betragtning 63 tegner sig for.

v) Beskæftigelse, produktivitet og lønninger

(86) Beskæftigelsen i EF-erhvervsgrenen faldt i den betragtede periode med 11 %. I samme periode steg dens produktivitet, målt som output pr. beskæftiget person pr. år, med 21 %. Denne stigning i outputtet pr. person skyldes primært investeringer i nyt udstyr. Desuden måtte adskillige selskaber afskedige folk på grund af den alvorlige situation, erhvervsgrenen befandt sig i, uden på kort sigt at være i stand til at nedsætte produktionsmængderne på grund af produktionsforløbet for den pågældende vare.

>TABELPOSITION>

Kilde:

EF-erhvervsgrenens besvarelser af spørgeskemaer.

(87) De samlede lønudgifter for EF-producenterne i stikprøven var relativt stabile i undersøgelsesperioden. Gennemsnitslønnen pr. ansat steg med 8 % i den betragtede periode. Lønningerne forblev stabile i 2000, men steg derefter med 4 % i 2001 og yderligere 4 % i undersøgelsesperioden.

>TABELPOSITION>

Kilde:

Besvarelser af spørgeskemaer fra den del af EF-erhvervsgrenen, der indgik i stikprøven.

vi) Salgspriser

(88) De gennemsnitlige nettosalgspriser for EF-producenterne i stikprøven steg fra 2,9 EUR pr. kg i 1999 til et højdepunkt på 3,1 EUR pr. kg i 2000. Derefter blev der konstateret et betydeligt prisfald fra 2000 til 2001. Dette fald fortsatte i undersøgelsesperioden, hvor gennemsnitspriserne nåede ned på deres laveste niveau på 2,5 EUR pr. kg. Det kraftige prisfald fra 2000 og videre frem faldt sammen med forekomsten af dumpingimport på EF-markedet fra Norge og Færøerne.

>TABELPOSITION>

Kilde:

Besvarelser af spørgeskemaer fra den del af EF-erhvervsgrenen, der indgik i stikprøven.

vii) Rentabilitet

(89) De af stikprøven omfattede EF-producenters afkast af nettosalget i EF før skat blev forringet i undersøgelsesperioden på grund af de lave markedspriser. EF-erhvervsgrenen forbedrede sin produktivitet og diversificerede sin produktion i samme periode. Disse faktorer resulterede i lavere enhedsproduktionsomkostninger, da EF-erhvervsgrenen var i stand til at sprede sine faste omkostninger over en større produktionsmængde. Rentabiliteten af de af stikprøven omfattede EF-producenters salg i EF til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder udviklede sig således i den betragtede periode:

>TABELPOSITION>

Kilde:

Besvarelser af spørgeskemaer fra de EF-producenter, der indgik i stikprøven.

(90) De af stikprøven omfattede EF-producenter opnåede som helhed rentabilitet i årene 1999 til 2000, hvor de nåede op på de niveauer, som anses for at være nødvendige i betragtning af, at der er tale om en erhvervsgren med høj risiko. Sideløbende med det kraftige prisfald i undersøgelsesperioden faldt rentabiliteten imidlertid dramatisk, og adskillige af de selskaber, der indgik i stikprøven, registrerede tab i undersøgelsesperioden. Desuden måtte en række samarbejdende producenter tage deres produktionsplaner for de kommende år op til fornyet overvejelse med det resultat, at der blev sat færre ungfisk ud i 2002.

viii) Investeringer og investeringsafkast

(91) De af stikprøven omfattede EF-producenters investeringer i produktionen af den pågældende vare blev i den betragtede periode forøget fra ca. 500000 EUR til over 800000 EUR. Denne investeringsforøgelse fokuserede primært på at erstatte de eksisterende aktiver og erhverve yderligere og/eller nyt udstyr med henblik på at sikre en bedre håndtering af den eksisterende produktion og dermed forbedre produktiviteten.

(92) EF-producenterne i stikprøven havde i perioden fra 1999 til 2001 et positivt afkast af deres investeringer, udtrykt som resultatet før skat i procent af den bogførte gennemsnitlige primo- og ultimonettoværdi af aktiver, der benyttes til produktion af den pågældende vare; dette afspejlede deres fortjenstgivende situation. I undersøgelsesperioden faldt deres investeringsafkast kraftigt til kun 2 %, da deres rentabilitetsniveau faldt voldsomt til kun lige nulpunktsrentabilitet. Generelt er erhvervsgrenen ikke særlig kapitalintensiv, og investeringerne udgør en relativt beskeden del af de samlede produktionsomkostninger.

>TABELPOSITION>

Kilde:

Besvarelser af spørgeskemaer fra den del af EF-erhvervsgrenen, der indgik i stikprøven.

ix) Likviditet

(93) EF-producenterne i stikprøven havde en nettolikviditet fra driftsaktiviteterne i den betragtede periode. Udtrykt i procent af omsætningen var der dog tale om et markant fald i nettolikviditeten, især i undersøgelsesperioden.

>TABELPOSITION>

Kilde:

Besvarelser af spørgeskemaer fra de EF-producenter, der indgik i stikprøven.

x) Dumpingmargenens størrelse

(94) Virkningerne på EF-erhvervsgrenen af størrelsen af den faktiske dumpingmargen må i betragtning af mængden og priserne på importen fra Norge og Færøerne siges at være betydelig.

f) Konklusion vedrørende skade

(95) Undersøgelsen af ovennævnte faktorer viser, at dumpingimporten blev forøget kraftigt mellem 1999 og undersøgelsesperioden, både med hensyn til mængde og markedsandel. Mængden af importerede varer til dumpingpris blev faktisk næsten seksdoblet i den betragtede periode og opnåede en markedsandel på ca. 18 % i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at dumpingimporten i undersøgelsesperioden tegnede sig for ca. 85 % af den samlede import til EF af den pågældende vare. Desuden blev EF-erhvervsgrenens salgspriser i undersøgelsesperioden underbudt betydeligt (op til højst 21,4 %) af den pågældende import.

(96) I denne periode udviklede visse skadesindikatorer som f.eks. produktion og kapacitetsudnyttelse sig positivt (henholdsvis + 8 % og + 5 procentpoint). I lyset af EF-forbrugets forøgelse på 18 % i samme periode skulle disse indikatorer imidlertid have udviklet sig endnu mere positivt. EF-erhvervsgrenen har i lyset af den voksende dumpingimport til lave priser måttet nedskære sit antal af ansatte. Produktivitetsstigningen pr. ansat i denne periode skyldes delvis denne personalenedskæring.

(97) EF-erhvervsgrenen tabte markedsandele i den betragtede periode, og det på et tidspunkt, hvor det samlede EF-forbrug steg fra ca. 44000 tons til næsten 52000 tons. EF-erhvervsgrenen oplevede en dramatisk nedgang i rentabiliteten (- 11 procentpoint), likviditeten (- 11 % af omsætningen) og investeringsafkastet (- 57 procentpoint).

(98) På baggrund af ovenstående konkluderes det foreløbigt, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade, jf. artikel 3 i grundforordningen, i form af et alvorligt prisfald, faldende rentabilitet samt faldende investeringsafkast.

G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

a) Indledning

(99) For at nå frem til en konklusion vedrørende årsagen til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, og i overensstemmelse med artikel 3, stk. 6 og 7, i grundforordningen har Kommissionen undersøgt virkningerne af alle kendte faktorer og deres følger for den pågældende erhvervsgrens situation. Andre kendte faktorer end dumpingimporten, som samtidig har kunnet skade EF-erhvervsgrenen, er også blevet undersøgt for at sikre, at skade, der eventuelt er blevet forvoldt af sådanne andre faktorer, ikke er tilskrevet dumpingimporten.

b) Dumpingimportens virkninger

(100) Importen af varer til dumpingpriser fra Norge og Færøerne voksede i perioden mellem 1999 og undersøgelsesperioden dramatisk, både i mængde (over 550 %) og i markedsandel (fra 3,8 % i 1999 til 17,9 % i undersøgelsesperioden). Prisen på disse varer faldt væsentlig i den betragtede periode og underbød i betydelig grad EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Det bør i den sammenhæng bemærkes, at markedet for store regnbueørreder er et konkurrencepræget og åbent marked. Et prisunderbud på et marked med disse kendetegn er derfor en ødelæggende faktor, som omleder handelen henimod norsk og færøsk dumpingimport.

(101) Dumpingimportpriserne lå under EF-erhvervsgrenens priser i hele den betragtede periode. De udøvede desuden et pres, som tvang EF-erhvervsgrenen til at sænke sine egne priser. Det skal i den forbindelse bemærkes, at EF-erhvervsgrenen er stærkt fragmenteret og derfor ikke kan gennemtvinge sine priser på markedet.

(102) De faldende priser og tab af markedsandele, som EF-erhvervsgrenen var konfronteret med, faldt sammen med en række andre negative udviklingstendenser i den generelle økonomiske situation. EF-erhvervsgrenen gik fra rentabilitetsniveauer, der anses for at være passende for en erhvervsgren af denne art, til en situation med nulpunktsrentabilitet i undersøgelsesperioden. Den oplevede også en kraftig forringelse af sin likviditet og sit investeringsafkast i undersøgelsesperioden. Disse faktorer og den omstændighed, at EF-erhvervsgrenen på grund af de trykkede priser ikke var i stand til at drage fordel af det voksende EF-marked, havde den virkning, at den trods rationaliseringer og investeringer led væsentlig skade i den pågældende periode. Dumpingimportens øgede markedsandele og prisfaldet var sammenfaldende med de voldsomme ændringer i vilkårene for EF-erhvervsgrenen.

c) Virkninger af andre faktorer

Andre EF-producenters resultater

(103) Hvad angår de øvrige EF-producenters produktion og salgsmængder, faldt mængderne en smule (2 %) og markedsandelen kraftigt (13,4 %) mellem 1999 og undersøgelsesperioden. Der blev ikke fundet nogen tegn på, at de øvrige EF-producenters priser var lavere end priserne hos de samarbejdende EF-producenter. Derfor konkluderes det foreløbigt, at de varer, der blev produceret og solgt af de øvrige EF-producenter, ikke bidrog til den skade, EF-erhvervsgrenen blev påført.

Import fra andre tredjelande

(104) Ifølge oplysningerne fra Eurostat steg mængden af import med oprindelse i andre tredjelande (f.eks. Tyrkiet og Chile) med 22 % i den betragtede periode, dvs. i samme takt som forbruget, og nåede i undersøgelsesperioden op på ca. 1700 tons (hele fiskeækvivalenter). Dette svarer til en markedsandel på 3,3 %. I samme periode faldt priserne på disse importerede varer med 9 % (fra 2,35 EUR/kg i 1999 til 2,15 EUR/kg i undersøgelsesperioden). Det bemærkes imidlertid, at gennemsnitsprisen på disse importvarer var højere end gennemsnitsprisen på importvarer med oprindelse i Norge og på Færøerne i undersøgelsesperioden. Derfor konkluderes det foreløbigt, at importen fra tredjelande ikke har bidraget væsentligt til den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen.

(105) De interesserede parter fremførte ikke nogen andre faktorer, som samtidig kunne have påført EF-erhvervsgrenen skade, og der blev heller ikke under undersøgelsen identificeret sådanne andre faktorer.

d) Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

(106) EF-erhvervsgrenens negative situation faldt sammen med en kraftig stigning i importen fra Norge og Færøerne og et væsentligt prisunderbud i forbindelse med denne import.

(107) Hvad angår importen fra andre tredjelande, konkluderes det i betragtning af deres markedsandel i undersøgelsesperioden, som var meget lav i forhold til den pågældende imports markedsandel, og i betragtning af gennemsnitspriserne, som viste sig at være højere end de pågældende importvarers gennemsnitspriser, foreløbigt, at virkningerne af disse andre faktorer ikke var af en sådan art, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og den skade, der blev påført EF-erhvervsgrenen.

(108) Det konkluderes derfor foreløbigt, at dumpingimporten med oprindelse i Norge og på Færøerne har forvoldt EF-erhvervsgrenen væsentlig skade, jf. artikel 3, stk. 6, i grundforordningen.

H. EF's INTERESSER

(109) Med henblik på at vurdere EF's interesser gennemførte Kommissionen en undersøgelse af de sandsynlige følger for de berørte erhvervsdrivende af en eventuel indførelse af foranstaltninger. Kommissionen anmodede om oplysninger fra alle de interesserede parter ud over EF-producenterne og -importørerne, som den vidste var berørt af sagen, f.eks. brugere og forbrugersammenslutninger.

a) EF-erhvervsgrenens interesser

(110) EF-erhvervsgrenen består hovedsagelig af små og mellemstore virksomheder. Produktionsprocessen afhænger i høj grad af den biologiske cyklus for store regnbueørreder, og der kan ikke opnås væsentlige stordriftsfordele, da produktionsniveauerne kontrolleres af myndighederne ved hjælp af miljølicenser. Men EF-erhvervsgrenen har stadig mulighed for at øge produktionen noget inden for begrænsningerne af de eksisterende licenser, da dens kapacitetsudnyttelse i øjeblikket ligger på ca. 77 %.

(111) Indførelsen af foranstaltninger forventes at forhindre en yderligere markedsfordrejning og prisforringelse. Det vil gøre EF-erhvervsgrenen i stand til at tilbageerobre tabte markedsandele, samtidig med at den stadig sælger til omkostningsdækkende priser, hvilket igen vil føre til lavere enhedsomkostninger på grund af en højere produktivitet. Det kan konkluderes, at det kan forventes, at især lavere enhedsomkostninger (som følge af højere kapacitetsudnyttelse og dermed højere produktivitet) og i mindre omfang en let prisstigning vil give EF-erhvervsgrenen mulighed for at forbedre sin finansielle situation uden at fordreje forbrugermarkedet.

(112) Hvis der på den anden side ikke indføres antidumpingforanstaltninger, er det sandsynligt, at den negative udvikling i EF-erhvervsgrenens finansielle situation vil fortsætte. EF-erhvervsgrenen er især mærket af et indtægtstab på grund af trykkede priser, tabte markedsandele samt utilstrækkelig rentabilitet. I betragtning af det faldende salg og den væsentlige skade, der er forvoldt i undersøgelsesperioden, er det mest sandsynligt, at EF-erhvervsgrenens finansielle situation vil blive yderligere forværret, hvis der ikke indføres foranstaltninger. Dette kan i sidste ende føre til produktionsnedskæringer eller yderligere nedlukning af produktionsanlæg og derfor true beskæftigelsen og investeringerne i EF.

(113) Det konkluderes derfor foreløbigt, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at genoprette sin situation efter virkningerne af den skadelige dumping.

b) Ikke-forretningsmæssigt forbundne EF-importørers og -forhandleres interesser

(114) I betragtning af det klart store antal importører af den pågældende vare og for at gøre det muligt for Kommissionen at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøve, og i bekræftende fald udvælge en stikprøve, blev importører eller repræsentanter herfor i indledningsmeddelelsen anmodet om at give sig til kende og fremlægge grundlæggende oplysninger vedrørende deres salgsmængder og -priser for den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Eftersom der kun var et begrænset antal selskaber, som fremlagde disse oplysninger, besluttede Kommissionen, at den ikke ville anvende stikprøve, og der blev sendt spørgeskemaer til alle de importører, der havde givet sig til kende. To selskaber besvarede spørgeskemaet. Begge selskaber importerede store regnbueørreder fra Norge.

(115) De hævdede begge, at den pågældende vare importeret fra Norge er af en bedre kvalitet end den vare, der produceres i EF. De fremførte, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ville resultere i en nedsat disponibilitet af store regnbueørreder af høj kvalitet fra Norge, især om sommeren og tidligt på efteråret, hvor de finske producenter på grund af produktionscyklussen for store regnbueørreder ikke er i stand til fuldt ud at forsyne markedet. Hvad angår det første argument, er det blevet fastslået, at den pågældende vare og den vare, der produceres af EF-producenterne, er samme vare. Varens kvalitet bestemmes af dens generelle udseende, herunder kød- og skindfarve. Disse faktorer blev taget i betragtning ved sammenligningen af de forskellige varetyper, der blev importeret, og de varetyper, der blev produceret og solgt af EF-erhvervsgrenen. Det bør også bemærkes, at størsteparten af EF-erhvervsgrenens salg var salg af fisk af høj kvalitet. Hvad angår varens disponibilitet, bemærkes det for det første, at det finske marked ikke anses for at være et lukket marked, og at der er forsyninger fra finske producenter året rundt, selv om der er sæsonbestemte variationer. For det andet vil indførelsen af antidumpingforanstaltninger slet ikke berøre den påståede fordel ved de importerede varer fra Norge i de perioder af året, hvor forsyningen i EF åbenbart er utilstrækkelig. Disse importvarer vil således fortsat kunne tilfredsstille forsyningsbehovet på EF-markedet. Argumenterne blev derfor foreløbigt afvist.

(116) Følgelig kan det foreløbigt konkluderes, at de sandsynlige virkninger af indførelsen af antidumpingforanstaltninger for ikke-forretningsmæssigt forbundne importører/forhandlere ikke vil være betydelige.

c) Brugernes og forbrugernes interesser

(117) Der var ingen bruger- eller forbrugersammenslutninger, der gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Kommissionen kontaktede derfor også de bruger- og forbrugersammenslutninger, den havde kendskab til fra de nylige undersøgelser vedrørende laks, og opfordrede dem til at fremlægge oplysninger vedrørende den igangværende procedure. Der blev imidlertid ikke modtaget nogen svar fra hverken individuelle brugere, sammenslutninger til repræsentation af brugere eller forbrugersammenslutninger. I betragtning af det manglende samarbejde fra disse parter kan det foreløbigt konkluderes, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke i urimelig grad vil berøre deres situation.

d) Konkurrence og handelsforvridende virkninger

(118) Hvad angår de eventuelle foranstaltningers virkninger for konkurrencen i EF, forekommer det sandsynligt, at de pågældende eksporterende producenter vil være i stand til fortsat, men dog til ikke-skadelige priser, at sælge store regnbueørreder, da de har en stærk markedsposition. Dette vil sammen med det store antal producenter i EF og importen fra andre tredjelande sikre, at brugere og detailhandlere fortsat vil have et bredt udvalg af forskellige leverandører af den pågældende vare til rimelige priser.

(119) Der vil således være et stort antal aktører på markedet, som vil være i stand til at tilfredsstille efterspørgslen. På grundlag af ovenstående konkluderes det derfor foreløbigt, at konkurrencen højst sandsynligt fortsat vil være stærk efter indførelsen af antidumpingforanstaltninger.

e) Konklusion vedrørende EF's interesser

(120) I lyset af ovenstående konkluderer Kommissionen foreløbigt, at der ikke findes nogen tvingende grund til ikke at træffe foranstaltninger i det aktuelle tilfælde, og at en indførelse af foranstaltninger vil være i EF's interesse.

I. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

1. Skadestærskel

(121) I betragtning af konklusionerne vedrørende dumping, skade, årsagssammenhæng og EF's interesser bør der indføres midlertidige foranstaltninger for at hindre, at dumpingimporten forårsager yderligere skade for EF-erhvervsgrenen.

(122) De midlertidige foranstaltninger bør være af tilstrækkeligt omfang til at afhjælpe de skadelige virkninger, som dumpingimporten har forvoldt EF-erhvervsgrenen, uden at overstige de konstaterede dumpingtal. Ved beregningen af størrelsen af den told, som er nødvendig for at afhjælpe virkningerne af den skadevoldende dumping, fandtes det, at enhver foranstaltning burde gøre det muligt for EF-erhvervsgrenen at dække sine omkostninger og samlet opnå en fortjeneste før skat, som med rimelighed kunne forventes under normale konkurrencevilkår, dvs. en situation uden dumpingimport.

(123) Det konkluderes, at der i perioden fra 1999 til 2001 var en normal konkurrencesituation på EF-markedet, hvor EF-erhvervsgrenen, hvis den ikke var udsat for skadevoldende dumping, havde en normal fortjenstmargen, som gennemsnitligt lå over 12 %. Desuden anses fortjenstniveauet på 12 % for at være nødvendigt for at tage hensyn til den høje risiko i denne erhvervsgren. På grundlag af de disponible oplysninger blev det foreløbigt konkluderet, at en fortjenstmargen på 12 % af omsætningen kunne anses for at være et passende niveau, som EF-erhvervsgrenen kunne forventes at opnå, hvis der ikke forekom skadelig dumping.

(124) Den nødvendige prisstigning blev derefter fastsat på grundlag af en sammenligning i samme handelsled mellem den vejede gennemsnitlige importpris, der blev fastlagt i forbindelse med prisunderbudsberegningerne, og den ikke-skadevoldende pris på varer, der sælges af EF-erhvervsgrenen på EF-markedet. Den ikke-skadevoldende pris blev beregnet ved at justere salgspriserne for hver EF-producent i stikprøven til nulpunktsrentabilitet og dertil lægge den ovennævnte fortjenstmargen. Forskelle som følge af denne sammenligning blev derefter udtrykt som en procentdel af den samlede cif-importværdi.

(125) Der blev konstateret følgende skadestærskler:

>TABELPOSITION>

Med hensyn til restskadestærsklen for enhver ikke-samarbejdende eksporterende producent på Færøerne skal det bemærkes, at niveauet af samarbejde fra parterne på Færøerne blev anset for at være godt. Derfor konkluderes det foreløbigt, at restskadestærsklen for alle andre selskaber bør baseres på den højeste skadestærskel, som er konstateret for de samarbejdende eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, dvs. 49,1 %.

2. Midlertidige foranstaltninger

(126) På baggrund af ovenstående er det Kommissionens opfattelse, at der i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, i grundforordningen bør indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af store regnbueørreder med oprindelse i Norge og på Færøerne, som bør svare til de konstaterede skadestærskler, da de i alle tilfælde var lavere end de konstaterede dumpingmargener.

(127) De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning med hensyn til selskaber på Færøerne, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der under undersøgelsen blev konstateret for disse selskaber. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre selskaber") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse på Færøerne og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, som er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den dispositive del af denne forordning med navn og adresse, herunder forretningsmæssigt forbundne enheder til de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre selskaber".

(128) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser for selskaber (f.eks. efter ændring af den pågældende enheds navn eller oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) indgives omgående til Kommissionen med alle relevante oplysninger, især om ændringer i selskabets aktiviteter i forbindelse med produktion, hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til f.eks. den pågældende navneændring eller den pågældende ændring i produktions- og salgsenheder. Efter konsultation af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over selskaber, som er omfattet af individuelle toldsatser.

J. AFSLUTTENDE BESTEMMELSE

(129) For at sikre en god administration bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter, der gav sig til kende inden for den frist, der er fastsat i indledningsmeddelelsen, kan fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt. Det bemærkes, at alle afgørelser, der træffes vedrørende indførelsen af told i forbindelse med denne forordning, er foreløbige og kan tages op til fornyet overvejelse med henblik på indførelse af en endelig told -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af store regnbueørreder (Oncorhynchus mykiss), ferske, kølede eller frosne, i form af hele fisk (med hoved og gæller, renset, af vægt over 1,2 kg, eller uden hoved og gæller, renset, af vægt over 1 kg) eller i form af fileter (af vægt over 0,4 kg), med oprindelse i Norge og på Færøerne, i øjeblikket tariferet under KN-kode 0302 11 20, 0303 21 20, 0304 10 15 og 0304 20 15.

Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til 21,4 % af nettoprisen, frit EF's grænse, ufortoldet, for varer produceret af alle selskaber i Norge. Den midlertidige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit EF's grænse, ufortoldet, for varer produceret af nedenstående selskaber på Færøerne:

>TABELPOSITION>

Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Den i stk. 1 omhandlede vares overgang til fri omsætning i EF er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

Interesserede parter kan anmode om fremlæggelse af de vigtigste kendsgerninger og betragtninger, der ligger til grund for vedtagelsen af denne forordning, fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen inden for 20 dage fra datoen for denne forordnings ikrafttræden, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.

I henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan berørte parter fremsætte bemærkninger til anvendelsen af denne forordning inden for en frist på en måned fra dens ikrafttræden.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse for en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 17. september 2003.

På Kommissionens vegne

Pascal Lamy

Medlem af Kommissionen

(1) EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

(2) EFT L 305 af 7.11.2002, s. 1.

(3) EFT C 318 af 19.12.2002, s. 2.