++++

( 1 ) EFT nr . L 356 af 31 . 12 . 1977 , afsnit X .

SAERBERETNING

vedroerende den af institutionerne i De europaeiske Faellesskaber fulgte praksis for udgivelse , trykning og reproduktion

INDHOLD

Side

1 . INDLEDNING ... 3

1.1 . Maal og omfang ... 3

1.2 . Definitioner ... 3

1.3 . Henstillinger ... 3

2 . BAGGRUND ... 3

2.1 . Generelt ... 3

2.2 . Kontoret for officielle Publikationer ( PK ) ... 4

3 . PUBLIKATIONER ... 4

3.1 . Praksis i PK ... 4

3.2 . Trykning _ praksis m.h.t . licitation ... 4

3.3 . Trykning _ praksis ved fremstilling ... 5

3.4 . Praksis i Kommissionen ... 5

3.5 . Praksis i andre institutioner ... 6

3.6 . Private udgivere ... 6

3.7 . Tidsskrifter indeholdende almindelige oplysninger ... 6

4 . DOKUMENTER ... 6

4.1 . Fremstilling ... 6

4.2 . Kontrol ... 6

5 . INTERNE TRYKKERIER OG REPRODUKTIONSANLAEG ... 7

5.1 . Begrundelse og udvikling ... 7

5.2 . Résumé af trykkeaktiviteter ... 7

5.3 . Investering i udstyr ... 8

6 . OPLAG , UDSENDELSE OG SALG AF PUBLIKATIONER ... 8

6.1 . Begrundelse for oplagenes stoerrelse ... 8

6.2 . Distribuering og salgspraksis ... 8

7 . INFORMATIONSSYSTEMER TIL BRUG FOR FORVALTNINGEN ... 9

7.1 . GENERELT ... 9

7.2 . KALKULATIONSSYSTEMERNES OMFANG ... 9

7.3 . BRUGEN AF BEREGNINGSMATERIALE VED BESLUTNINGER ... 10

7.4 . FORVALTNINGSORGANER ... 10

8 . PUBLIKATIONSUDGIFTER I 1978 ... 10

8.1 . Generelt ... 10

8.2 . Udgifter til ekstern trykning ... 10

8.3 . Udgifter til PK ... 11

8.4 . Personaleudgifter ... 11

8.5 . Udgifter til koeb af udstyr ... 11

8.6 . Lejeudgifter ... 11

8.7 . Salg af publikationer ... 11

8.8 . Opsummering ... 11

9 . VURDERING AF KONTROL MED PUBLIKATIONER ... 11

9.1 . Stikproever ... 11

9.2 . Adresselister _ systemer ... 12

9.3 . Adresselister _ den anvendte praksis ... 12

9.4 . Lager af publikationer ... 13

9.5 . Salg og prisansaettelse ... 13

10 . REVISIONSRETTENS BEMAERKNINGER ... 13

10.1 . Generelt ... 13

10.2 . Praksis og kontrol m.h.t . publikationer ... 14

10.3 . Oplag og udsendelse af publikationer ... 14

10.4 . Forvaltningen og de oekonomiske data ... 15

10.5 . Investering i trykkeanlaeg ... 15

BILAG

I . Udgifter , som direkte fremgaar af regnskaberne ... 16

II . Samlede udgifter i 1978 ... 17

III . Fordeling af EFT og Personaleposten paa institutioner ... 18

IV . Antal ansatte , som i institutionerne er beskaeftiget med arbejde i forbindelse med publikationer ... 18

SAERBERETNING VEDROERENDE DEN AF INSTITUTIONERNE I DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER FULGTE PRAKSIS FOR UDGIVELSE , TRYKNING OG REPRODUKTION

1 . INDLEDNING

1.1 . Maal og omfang

Det er hensigten med denne beretning at redegoere for den af institutionerne i De europaeiske Faellesskaber udfoldede aktivitet vedroerende publikationer , trykning og reproduktion ( 1 ) , med saerligt henblik paa saadanne omraader , som har finansielle eller oekonomiske konsekvenser , og at fremkomme med henstillinger . Revisionen har for hver institutions vedkommende omfattet :

_ baggrunden for gaeldende praksis ,

_ de kontrolforanstaltninger og kriterier , der bestemmer fremstillingen af trykkeriprodukter , de midler , institutionerne raader over til denne fremstilling , samt den brug , der goeres af denne produktion ( omfattende saavel interne som eksterne anlaeg ) ,

_ udgifterne til og forvaltningen af denne virksomhed , som andrager ca . 50 mio ERE aarligt , samt

_ praksis i saerlige tilfaelde .

1.2 . Definitioner

Det er noedvendigt at skelne mellem de to betegnelser " publikationer " og " dokumenter " . Kommissionens raadgivende Udvalg for Publikationer ( RUP ) ( 2 ) har fastsat definitionerne paa grundlag af , hvorvidt produkterne er beregnet paa uddeling uden for institutionerne ( " publikation " ) eller paa intern uddeling ( " dokument " ) . Der er naturligt nok et vist sammenfald af disse kategorier . Begge de naevnte udtryk benyttes i denne beretning .

1.3 . Henstillinger

Rettens vaesentligste henstillinger ( sektion 10 ) er foelgende :

_ Kommissionen boer fastsaette detaljerede og omfattende kriterier og regler for sin virksomhed inden for kommunikation / publikation ( pkt . 10.2.1 ) ;

_ RUPs kontrolfunktioner boer udvides ( pkt . 10.2.2 ) ;

_ adresselister boer systematisk redigeres og kontrolleres , og bestraebelserne for at indfoere faelles computerstyring af disse lister boer prioriteres hoejere ( pkt . 10.3.1 ) ;

( 1 ) Bortset fra mikrofotografering og trykkerier i forskningscentrene .

( 2 ) Se punkt 3.4.4 .

_ der boer indfoeres egentlige udgiftsberegninger , lagerregistre og salgsstatistikker ( pkt . 10.3.2 ) ;

_ beslutninger vedroerende forvaltningen boer traeffes paa grundlag af tilstraekkelig omfattende oekonomisk materiale , ligesom de bestaaende systemer boer videreudvikles til sikring heraf ( pkt . 10.4.1 ) ;

_ prisfastsaettelsen for publikationer boer ske paa grundlag af foreliggende materiale om reelle udgifter ( pkt . 10.4.2 ) ;

_ der boer nedsaettes en for institutionerne faelles gruppe med den opgave at nyvurdere maalene , koordinere udnyttelsen af interne trykkerier og undersoege de opgaver , der paahviler Publikationskontorets trykkeri ( pkt . 10.5.2 ) ;

_ der boer soeges udviklet en stoerre sans for oekonomi blandt producenter og brugere af baade publikationer og dokumenter ( pkt . 10.5.3 ) .

2 . BAGGRUND

2.1 . Generelt

2.1.1 . Faellesskabernes institutioner ( her omfattende Kommissionen , Raadet , Europa-Parlamentet , Det oekonomiske og sociale Udvalg , Domstolen og Revisionsretten ) fremstiller aarligt et stort spektrum af publikationer omfattende talrige almene og specielle emner . Der er stor forskel mellem publikationernes maal , behov , kvalitet , kvantitet og uddelingsmaade fra institution til institution .

2.1.2 . Under hensyntagen til den almindelige udvikling inden for Faellesskabets institutioner siden 1978 , hvor den samlede udgift til publikationer m.v . androg 45 mio ERE , har Retten beregnet de samlede udgifter ved udgive - , trykke - og reproduktionsvirksomhed til nu at vaere ca . 50 mio ERE pr . aar . Heraf er kun 31,8 mio ERE ( se bilag 1 ) opfoert paa Faellesskabernes budget eller konti under kategorier , som direkte kan henfoeres til denne virksomhed . Disse udgifter falder i 2 hovedkategorier :

i ) . Driftsudgifterne for Publikationskontoret ( PK ) ( se punkt 2.2 nedenfor ) er opfoert samlet under artikel 287 ( 1 ) paa Kommissionens budget . En " pro-forma " -indtaegt findes under kapitel 92 ( 1 ) paa Kommissionens budget , som modsat foeres til udgift for de respektive institutioners andeles vedkommende under konto 2390 paa de enkelte budgetter . I aarets loeb faktureres PKs ydelser til institutionerne i henhold til et beregningssystem ( se pkt . 7.2.2 ) , men der finder ingen afregning sted , ligesom aarsopgoerelserne ikke udviser foelgen af denne fakturering .

( 1 ) Og i bilag I til Kommissionens budget .

ii ) Der er indgaaet kontrakter med eksterne trykkerier om trykning af EF-Tidende og visse andre publikationer . For stoerstedelens vedkommende er disse udgifter opfoert under hhv . artikel 270 og 271 paa hver institutions budget og er ikke indregnet i PKs driftsudgifter .

Saldoen over udgifter , afholdt af institutionerne og henfoert under mere generelle udgiftskategorier , blev konstateret og udregnet af Retten paa det i sektion 8 anfoerte grundlag , og disse er , tillige med dem fra i ) og ii ) ovenfor , opfoert i bilag II , for saa vidt angaar aaret 1978 , hvor det samlede beloeb androg 45 mio ERE .

2.2 . Kontoret for officielle Publikationer ( PK )

2.2.1 . Et for institutionerne faelles organ , Kontoret for officielle Publikationer , er ansvarligt for , at institutionernes publikationer bliver udgivet , trykt og fordelt . Alle dispositioner m.h.t . publikationernes trykning kanaliseres gennem PK . Det har eget trykkeri og kan saaledes selv besoerge publikationernes trykning , eller det kan slutte kontrakt med eksterne trykkerier om udfoerelse af arbejdet .

2.2.2 . Artikel 2 i beslutningen om oprettelse af PK praeciserede dettes opgaver :

_ at sikre trykning af EF-Tidende ( EFT ) ;

_ at sikre trykning af de oevrige publikationer fra institutionerne eller andre organisationer oprettet af Faellesskaberne ;

_ at varetage fordelingen og salget af EFT og andre publikationer .

2.2.3 . Af administrations - og budgetmaessige aarsager henhoerer PK under Kommissionen , men reelt fungerer det som serviceorgan for samtlige institutioner . Det har et styrelsesudvalg bestaaende af én repraesentant fra hver institution .

3 . PUBLIKATIONER

3.1 . Praksis i PK

3.1.1 . Den stoerste enkeltpublikation er den for institutionerne faelles EF-Tidende ( ca . 575 mio A4-sider aarligt ) . PKs vaesentligste opgave er at forestaa udgivelsen af denne publikation , og det staar i snaever kontakt med de eksterne trykkerier , som har kontrakt om trykningen , der koster 12,0 mio ERE ( 1979-tal ) .

3.1.2 . Alle publikationer , med undtagelse af de publikationer , der udgives af de eksterne kontorer ( 1 ) skal passere gennem PK . For saa vidt angaar Kommissionens publikationer , indgaar PK som et fast led i beslutningsprocessen , og det traeffer den endelige afgoerelse om , hvor de enkelte publikationer skal trykkes ( dvs . eksternt eller internt ) . Over for de oevrige institutioner er dets befoejelser begraenset til , at det kan komme med henstillinger baade vedroerende dette valg og vedroerende udfaldet af licitationer , som det forestaar for alle kontrakter om trykning .

3.1.3 . Naar beslutning herom er truffet , fungerer PK dog som udgiver af manuskripter fra alle institutionerne og af oversaettelsen til de 6 ( nu 7 ) officielle sprog . Det kontrollerer trykkearbejdet i henhold til betingelserne i kontrakten , foretager korrekturlaesning , og optraeder normalt som initiativtager , eller i hvert fald mellemled ved enhver kontakt , til trykkeriet . Trykkeriets fakturaer bliver derefter kontrolleret og godkendt af PK , idet dem , der vedroerer EFT , betales af PK , men debiteres institutionerne , medens dem , der vedroerer andre publikationer betales direkte af vedkommende institution .

3.1.4 . Stikproever under revisionen afsloerede enkelte saertilfaelde , hvor ovennaevnte praksis ikke blev fulgt , idet enten forfatterne eller redaktoererne helt eller delvis var gaaet uden om PK , sommetider var PK dog indforstaaet med , at dette skete .

3.2 . Trykning _ praksis m.h.t . licitation

3.2.1 . Korrekt praksis m.h.t . licitation syntes at vaere fulgt i de fleste af de af Retten undersoegte tilfaelde . Dog anfoerte PK to problemer som aarsag til , at man undertiden havde begraenset udvalget i forbindelse med udbud i licitation . For det foerste kan tidnoed medfoere behov for geografiske begraensninger , for det andet er ikke alle trykkerier i stand til at opfylde de tekniske krav .

I disse tilfaelde traeffes valget paa grundlag af et begraenset antal tilbud . Retten undersoegte 17 betydelige tilfaelde , hvor de to ovennaevnte hensyn medfoerte , at licitationen blev begraenset til trykkerier i imiddelbar naerhed af Bruxelles og Luxembourg . PK svarede , at det fandt en saadan noeje kontakt noedvendig , saafremt korrektions - og korrekturlaesningsprocessen ikke skulle resultere i alvorlig overskridelse af fristen for paabegyndelsen af produktionen .

3.2.2 . Af de bestillinger om trykning af publikationer , som blev placeret hos eksterne trykkerier , blev 47 % , beregnet efter vaerdi , placeret i Belgien ( se tabel 1 ) . I lidt over halvdelen af tilfaeldene var mulighederne for sammenligning af priser mellem trykkerier , der raadede over ensartede tekniske faciliteter , begraenset af den stoerre betydning , man tillagde den geografiske beliggenhed .

( 1 ) Se pkt . 9.5.4 .

TABEL 1

Geografisk analyse af trykkeriernes beliggenhed

* * Fakturaer , i %

* Antal

Land * * efter vaerdien

* trykkerier

* * af disse

Belgien * 19 * 46,8

Danmark * 2 * 1,4

Frankrig * 7 * 7,8

Tyskland * 12 * 27,4

Irland * 1 * 0,4

Italien * 1 * 0,3

Luxembourg * 2 * 9,6

Nederlandene * 1 * 2,9

Det forenede Kongerige * 5 * 3,4

* 50 * 100,0

3.3 . Trykning _ praksis ved fremstilling

I 1978 fremstilledes der 1 193 mio A/4-sider publikationer af institutionerne . Den stoerste enkeltpublikation ( 48 % ) er Tidende , som er faelles for institutionerne . Tabel 2 viser , hvor denne produktion blev trykt :

TABEL 2

Eksternt : ( i % )

Tidende 48

Andre 37 85

Internt : ( 1 )

af PK 9

af institutionernes egne trykkerier 6

100

3.4 . Praksis i Kommissionen

3.4.1 . Kommissionen fremstiller langt de fleste af Faellesskabernes oevrige publikationer ( 86 % ) . Den er den eneste institution , der har et fast aarligt program for fremstilling af publikationer .

3.4.2 . I 1978 tegnede Kommissionen sig for 532 mio sider publikationer . Dens system til kontrol af denne produktion hvilede paa :

( 1 ) Se afsnit 5.1 .

a ) forfatterne , for saa vidt angaar indhold ( alle generaldirektorater eller GD'er ) ;

b ) de anvisningsberettigede , for saa vidt angaar udgifter ( 10 GD'er ) ;

c ) specialiserede tjenstegrene , for saa vidt angaar redaktionel bearbejdelse ( 4 GD'er ) ;

d ) Det raadgivende Udvalg for Publikationer ( RUP ) ( se pkt . 3.4.4 ) ;

e ) PK .

3.4.3 . Udover RUP udoeves de mest systematiserede kontrolforanstaltninger af de 4 GD-redaktionsudvalg . Hvert af disse udvalg har sit saerlige fagomraade ( nemlig statistik , videnskab , information samt generelle spoergsmaal ) og har udstrakt frihed til selv at administrere sit eget system og egne bevillinger til kontrol med og vurdering af publikationer og til at prioritere funktionerne inden for rammerne af budgettets og RUPs midler .

3.4.4 . Det raadgivende Udvalg for Publikationer blev nedsat i henhold til kommissionsbeslutning af 8 . juni 1973 ( 2 ) for at fremkomme med udtalelser om samtlige publikationer under Kommissionens auspicier . Beslutningen vedroerende forhold i forbindelse med RUPs organisation og funktion ( 3 ) , som blev truffet den 7 . maj 1975 , fastlaegger de vaesentligste spoergsmaal , hvorom RUP kan fremkomme med udtalelser . De omfatter alle sider af publikations - og kontrolvirksomheden , for saa vidt angaar Kommissionen .

3.4.5 . RUPs hovedopgave er at undersoege de af de 4 GD-redaktoerer fremfoerte forslag til den aarlige produktion . Paa grundlag af disse , ud fra eget skoen samt paa grundlag af raad fra forfatterne og PK , som er repraesenteret i Det raadgivende Udvalg , traeffer dette den endelige beslutning om programmer og peger paa , hvor udfoerelsen af trykningen skoennes mest hensigtsmaessig under hensyntagen til produktions - og budgetmaessige ressourcer samt forventet efterspoergsel . Derefter forelaegger det programmerne under ét til Kommissionens godkendelse .

3.4.6 . Der findes i skriftlig form forskellige kriterier til bestemmelse af , hvilke publikationer der boer antages til trykning , hvorvidt der boer benyttes en privat udgiver , og hvorvidt en publikation boer saelges eller udsendes gratis . Men saa vidt Retten har kunnet konstatere , foreligger der ingen samlede kriterier som , med henblik paa Det raadgivende Udvalg , redaktoererne og forfatterne , klart praeciserer de fundamentale og indbyrdes forbundne problemer angaaende hvilken del af produktionen , der boer udgives , og hvilken del der boer meddeles ad anden vej .

3.4.7 . Medens ingen publikation boer antages til trykning uden foerst at vaere godkendt af RUP , kan der senere , uden at det noedvendiggoer forhandling med dette organ , ske aendringer i saadanne faktorer som oplagsstoerrelse , sidetal , format , udgifter og salgspris for en given publikation . Disse spoergsmaal afgoeres af forfatteren og redaktionsudvalgene i forbindelse med PK . Der foreligger ingen systematisk sammenlignende analyse , der belyser omfanget af saadanne aendringer .

( 2 ) SEC ( 73 ) 1948 / 3 .

( 3 ) KOM ( 75 ) PV 338 .

3.4.8 . Det raadgivende Udvalg har siden 1977 arbejdet med en ordning med laesekomiteer med det formaal at foretage en kritisk vurdering af publikationernes indhold , men for oejeblikket fungerer disse kun a posteriori . RUP agter efterhaanden at udvide deres funktion og indflydelse til , saavidt goerligt , ogsaa at omfatte en vurdering foer offentliggoerelse . Dets foerste beretning peger paa , at forfattergrupperne boer udoeve stoerre kontrol med publikationernes reelle vaerdi .

3.5 . Praksis i andre institutioner

3.5.1 . I 1978 fremstilledes der i andre institutioner end Kommissionen 86 mio A/4-sider , hvoraf to publikationer ( det fuldstaendige referat af parlamentsforhandlingerne og samlingen af Domstolens afgoerelser ) tegnede sig for halvdelen .

3.5.2 . Til forskel fra Kommissionen har ingen af disse institutioner noget publikationsudvalg eller aarligt program ( bortset fra hvad budgettet kraever ) . Beslutning om udgivelse traeffes af generalsekretaererne ( i Domstolen af justitssekretaeren ) .

3.6 . Private udgivere

3.6.1 . Som alternativ til udgivelse ad de saedvanlige kanaler har institutionerne den mulighed at formaa private udgivere til at paatage sig visse trykkeopgaver , som der kan forudses at vaere marked for . Siden 1975 har Kommissionens GD XIII ladet ca . 150 videnskabelige og tekniske vaerker trykke paa denne maade . Aftalen med den private udgiver var forskellig fra tilfaelde til tilfaelde , men i hovedsagen paatog denne sig den oekonomiske risiko ved at trykke vaerket og daekke udgifter og fortjenstmargin gennem salg til et marked , som han selv havde konstateret . Som regel modtog Kommissionen royalties , men paatog sig saa ogsaa at koebe et vist antal eksemplarer til eget brug ; undertiden optraadte Kommissionen ogsaa som medredaktoer . Saedvanligvis accepterede den private forlaegger at anfoere Kommissionen som kilde paa publikationens omslag .

3.6.2 . Paa denne maade har Kommissionen den aabenbare fordel at sikre effektiv formidling af oplysning for en minimal udgift . Ulempen er , at Kommissionens udgivervirksomhed begraenses til de oekonomisk mindst interessante vaerker .

3.6.3 . Det konstateredes , at det i Kommissionen kun var GD XIII , der lod vaerker udgive paa denne maade , samt at andre institutioner , saavidt det har kunnet fastslaas , kun sjaeldent har benyttet denne udgivelsesmetode . Det blev ligeledes konstateret , at PK ikke var inddraget i hverken beslutningerne eller i de med private forlaeggere trufne aftaler , som normalt blev indgaaet af GD XIII . Se ogsaa pkt . 7.3.4 .

3.7 . Tidsskrifter indeholdende almindelige oplysninger

Kommissionen udgiver et antal tidsskrifter , baade fra Bruxelles og de eksterne kontorer , indeholdende almindelige oplysninger om Faellesskaberne . Endvidere udgiver de oevrige institutioner , og isaer Parlamentet , regelmaessigt beretninger om Faellesskabernes virke . Paa Rettens spoergsmaal om , hvorfor der ikke skete nogen koordinering med henblik paa at udsende faelles publikationer , som det skete i forbindelse med det seneste valg til Europa-Parlamentet , svarede Kommissionen , at der ikke bestod nogen lighed mellem indholdet i Kommissionens og Parlamentets publikationer , idet disse hver for sig var tilpasset efter de forskellige slags publikum , de henvendte sig til .

4 . DOKUMENTER

4.1 . Fremstilling

Dokumenter kan have form af faerdige nummerede dokumenter , arbejdsdokumenter , udkast eller forskellige slags kopier , herunder uddrag af aviser , boeger osv . I 1978 var produktionen foelgende :

TABEL 3

mio A/4-sider

Trykning

_ eksternt 48

_ i institutionens egne trykkerier 586

634

mio kopier

Fotokopiering

_ egne maskiner 7

_ lejede maskiner 53

60

4.2 . Kontrol

Omfanget af kontrol med dokumentfremstilling svingede fra institution til institution . Eksempelvis imoedekom reproduktionstjenesten i Kommissionen , hvor der ikke var nogen koordinerings - og kontroltjeneste , alle oensker uden videre , bortset fra tilfaelde , der noedvendiggjorde overarbejde eller eksternt arbejde . Derimod havde denne tjeneste i Raadet og i Det oekonomiske og sociale Udvalg administrative befoejelser , for saa vidt angik beslutninger om produktionsmaengde .

5 . INTERNE TRYKKERIER OG REPRODUKTIONSANLAEG

5.1 . Begrundelse og udvikling

5.1.1 . Med undtagelse af Revisionsretten har hver institution oprettet eget trykkeri , som foerst og fremmest benyttes til fremstilling af interne dokumenter . Disse trykkeanlaeg har udviklet sig i takt med institutionernes vaekst og virke gennem aarene . Saa vidt Retten har konstateret , har der aldrig vaeret truffet formel beslutning af institutionerne om oprettelse af disse anlaeg . Efter oprettelsen af PK i 1969 udsendte institutionerne imidlertid en " fortolkende erklaering " , hvori det hed : " Det staar klart , at institutionerne ikke i urimelig omfang vil oege udstyret i deres interne trykkerier . " Faktisk steg trykkeriernes samlede produktion fra 1975 til 1979 med 34 % ( se tabel 4 ) og er nu en saerdeles betydelig funktion , som beloeber sig til ca . 10 mio ERE pr . aar .

5.1.2 . Kommissionen meddelte Retten , at hovedformaalet med dets trykkerier ( Bruxelles og Luxembourg ) var at imoedekomme et behov for en let haandterlig reproduktionsjeneste . Som motivering for deres eksistens og struktur henviste den til to forhold :

a ) ca . 60 % af de interne dokumenter , som fremstilledes i dens trykkeri , omhandlede budget - eller personalespoergsmaal af ret fortrolig karakter , hvilket gjorde dem uegnet til ekstern behandling ;

b ) arbejdsrytmen noedvendiggjorde ofte , at dokumenter blev fremstillet fra dag til dag eller i loebet af en week-end , hvor ekstern fremstilling ville vaere umulig eller kostbar . Faktisk udfoerer trykkepersonalet tit overarbejde ( tilsammen 26 102 timer i 1979 ) .

Andre institutioner understregede behovet for en sikker og hurtig fremstilling af arbejdsdokumenter . 89 % af produktionen i de interne trykkerier ( bortset fra PKs ) er dokumenter , idet de normalt ekspederer publikationer i mindre travle perioder .

5.1.3 . Situationen stiller sig noget anderledes for PKs vedkommende , da dettes kontor og trykkeri er beliggende i Luxembourg bymidte . Den anfoerte begrundelse var i dette tilfaelde behovet for et komplet reserveanlaeg i tilfaelde af , at de eksterne trykkerier for EFT ikke formaaede at fremstille dette i henhold til deres kontrakter . Faktisk har PKs trykkeri aldrig vaeret benyttet til naevnte formaal , idet der aldrig har vaeret behov herfor . Dog benyttes det til trykning af andre publikationer samt til genoptryk af EFT .

5.2 . Résumé af trykkeaktiviteter

Et sammendrag af de vigtigste traek af de enkelte institutioners trykkeaktiviteter fremgaar af tabel 4 :

TABEL 4

* * Teoretisk

* Vaekst * * 1979 - * Udnyttelses - * Vedroerende * Antal

* 1975 _ 1979 * aarlig * produktion * grad * dokumenter * trykke -

* % * kapacitet _ * mio A/4-sider * % * % * maskiner

* * mio A/4-sider

PK * 52 * 125 * 122 * 97,6 * 5 * 11

Kommissionen

Bruxelles * 38 ) 37 * 453 ) 460 * 379 ) 386

Luxembourg * _ 3 ) * 7 ) * 7 ) * 83,9 * 83 * 33

Parlamentet ( Luxembourg ) * 30 * 181 * 122 * 67,4 * 96 * 22

Raadet ( Bruxelles ) * 3 * 125 * 105 * 84 * 98 * 15

Domstolen ( Luxembourg ) * 111 * 20 * 20 * 100 * 100 * 7

Det oekonomiske og sociale Udvalg * 56 * 40 * 38 * 95 * 95 * 3

( Bruxelles )

I alt * 34 * 951 * 793 * 83,4 * 77 * 91

5.3 . Investering i udstyr

5.3.1 . Udnyttelsesgraden af den eksisterende kapacitet svinger fra institution til institution . Dette er et naturligt resultat af den enkelte institutions behov for at investere i tilstraekkelig kapacitet til at klare de spidsbelastningsperioder , der undertiden forekommer ( f.eks . moeder i Kommissionen og Raadet , samlinger i Parlamentet ) . Den samlede kapacitet for alle trykkerier er ca . 951 mio A/4-sider ( baseret paa étholdsdrift ) , sammenlignet med en produktion i 1979 paa 793 mio ( se tabel 4 ) .

5.3.2 . Retten har ikke fundet eksempler paa , at der skulle foregaa nogen form for koordinering mellem institutionerne , for saa vidt angaar investering i eller paafoelgende benyttelse af udstyr . Der konstateredes kun et enkelt eksempel paa faelles brug af anlaeg ( nemlig arbejde udfoert af Kommissionen for Det oekonomiske og sociale Udvalg ) . En institution kan selv have investeret i specialanlaeg ( f.eks . fotostatudstyr , indbinding eller kvalitetstryk ) ; de andre institutioner har ikke adgang hertil og kan derfor vaere henvist til at acceptere ringere kvalitet eller til at benytte eksterne faciliteter . Eksempelvis ansaa kun Parlamentet og PK det for paakraevet at foretage stoerre investeringer i fotostatudstyr , medens _ for indbindings vedkommende _ kun Parlamentet og Raadet benyttede egne specialfaciliteter , idet de andre institutioner bruger eksterne firmaer . Retten konstaterede ogsaa , at hver institution selv fremstillede egne dokumenter . Det for institutionerne faelles organ PK var ikke involveret i disse funktioner , og dets trykkeri blev overhovedet ikke benyttet til andet end dets egne dokumenter .

6 . OPLAG , UDSENDELSE OG SALG AF PUBLIKATIONER

6.1 . Begrundelse for oplagenes stoerrelse

6.1.1 . Spoergsmaalet om en publikations oplagsstoerrelse boer bestemmes paa grundlag af antallet af gratisforsendelser i henhold til forsendelseslister , det forventede salg samt behovet for lagerbeholdning .

6.1.2 . Det fremgik af revisionen , at registreringen af forsendelser normalt blev analyseret og foretaget af hvert redaktionsudvalg i ovennaevnte skikkelse . Den endelige bestemmelse om stoerrelsen af hvert oplag blev foretaget i henhold til den i punkterne 3.4 til 3.6 ovenfor omtalte kontrolordning ; forinden fremkom de involverede forfattere og redaktoerer dog med forslag . Trykkerierne ( eller PK naar det blev adspurgt angaaende eksternt arbejde ) havde normalt ikke befoejelse til at aendre disse anmodninger . Der fandtes heller ingen regler , som sikrede , at redaktoererne havde mulighed for samraad med salgskontoret og lagerrummene , som burde have en vaesentlig indflydelse paa oplagsstoerrelser . Som et forsoeg paa at vurdere , hvor stor praecision de forskellige redaktoerer i samtlige institutioner opnaaede , blev der foretaget en undersoegelse af et udvalg bestaaende af 17 repraesentative publikationer , og den effektive udnyttelse af oplagene blev undersoegt ca . et aar efter udgivelsen . Resultaterne er analyseret i tabel 5 .

TABEL 5

Gennemsnitlig % af oplag

Foerste distribution :

Gratis eksternt 51,8

Internt 11,4

Reserveret salgskontorer ( via PK ) 11,3 74,5

Senere udsendelse fra institutionernes lagre 3,4

Resterende lagerbeholdning i institutionerne 22,1

100,0

Kommissionen meddelte Retten , at den ansaa en gennemsnitlig restlagerbeholdning paa 20 % for rimelig , under hensyntagen til muligheden for , at interessen ville holde sig gennem en aarraekke ( se dog pkt . 9.4.2 og 9.4.3 ) .

6.1.3 . Oplagsstoerrelsen er til dels en foelge af , at ca . halvdelen af publikationerne trykkes paa mere end ét af de officielle sprog , og mange paa alle 6 ( nu 7 ) . Retten var ikke i stand til at konstatere , om der forelaa formelt vedtagne kriterier til afgoerelse af , hvorvidt der skal trykkes paa mere end ét sprog , ud over noedvendigheden af at udgive tekster med lovkraft paa de behoerige officielle sprog . Kommissionen erklaerede , at den foretrak , at RUP og PK var frit stillet med hensyn til at traeffe afgoerelse om behovet i hvert tilfaelde for sig efter dets betydning . I 1978 fremstilledes 47 % af Faellesskabernes publikationer kun paa originalsproget , 35 % paa alle sprogene ( EFT ikke medregnet ) .

6.2 . Distribuering og salgspraksis

6.2.1 . I 1975 godkendte Kommissionen ( 1 ) de af RUP foreslaaede retningslinjer for distribuering af publikationer . Retningslinjerne tog hoejde for noedvendigheden af at opnaa en hoej grad af selektivitet ved udsendelsen samt noedvendigheden af fyldestgoerende meddelelser om og omtale af nye publikationer . De fastlagde ogsaa kriterier for gratis fordeling eller salg , afhaengig af arten af publikation og typen af modtager .

6.2.2 . Et i disse retningslinjer fastslaaet princip var , at publikationer , der indeholdt almindelige oplysninger , normalt blev uddelt gratis , hvorimod publikationer om specielle emner principielt burde saelges . Retningslinjerne indeholdt foelgende konklusion :

( 1 ) KOM ( 75 ) PV 362 og SEC ( 75 ) 3886 .

" Udvalget konkluderede , at der ikke var behov for systematisk gratis uddeling bortset fra enkelte adresser paa den obligatoriske liste , og at forsendelse til enkeltpersoner saa vidt muligt burde undgaas , eftersom disse ofte skifter arbejde .

Andre laesere , opfoert i disse kartoteker , skulle kun i fornoedent omfang modtage listen over publikationer fra Kommissionen ( samt enkeltudgaver ) og skulle henvises til at rekvirere enkelte titler . Disse skulle uddeles gratis eller mod betaling , afhaengigt af typen af laeser . "

I denne beretnings afsnit 9 vurderer Retten , i hvilket omfang disse retningslinjer er fulgt ved at undersoege distribueringssystemernes funktion , samt visse tilfaelde , hvor saerlig praksis har vaeret fulgt .

6.2.3 . Inden disse retningslinjer var udarbejdet , fastslog RUP i sin anden aarsberetning for perioden indtil den 31 . marts 1975 , at der var et stort misforhold mellem salg og gratis fordeling , idet salgsandelen kun udgjorde 5-10 % af det samlede oplagstal . ( Af de 17 tilfaelde , som ses opsummeret i tabel 5 , udgjorde den gennemsnitlige procentdel af oplagstallet , som var reserveret salg , 11,3 % , men det var ikke muligt at beregne det faktiske salgstal . Dog udviser de valgte tilfaelde et gennemsnitligt restlager i PK paa 4,4 % . Man kan derfor slutte , at differencen paa 6,9 % enten var solgt eller beroede paa lager i de nationale salgskontorer ) . Kommissionen oplyste , at der var en stigning i salgstallene paa 162 % mellem 1973 og 1980 .

7 . INFORMATIONSSYSTEMER TIL BRUG FOR FORVALTNINGEN

7.1 . Generelt

I dette afsnit af beretningen behandles de kalkulationsoplysninger , som er til raadighed for forvaltningen . Det omhandler det omfang , i hvilket disse oplysninger benyttes eller ikke benyttes og belyser tillige saerlige omraader , hvor yderligere oplysninger kunne vaere til nytte , naar der traeffes beslutninger . Endelig undersoeges den generelle struktur til forvaltningen og koordinering af publikationer og trykning .

7.2 . Kalkulationssystemernes omfang

7.2.1 . De fortolkningsregler , som blev udsendt i forbindelse med oprettelsen af PK , henviste til noedvendigheden af at traeffe dispositioner vedroerende trykning paa grundlag af et fyldestgoerende kalkulationsgrundlag . Desuden omtaler finansforordningen ( 1 ) en kalkulationsmaade for et specielt behov , nemlig en analyse af udgifterne i forbindelse med driften af PK opdelt paa institutionerne .

7.2.2 . Det af PK udarbejdede kalkulationssystem synes i foerste raekke indrettet paa at opfylde sidstnaevnte snarere end foerstnaevnte krav . Systemet er baseret paa standardtariffer ( udgiftsenheder beregnet pr . side eller arbejdstime ) , som er udregnet med henblik paa at " give daekning for " PKs forventede produktionsudgifter ( 2 ) samt udgifter i forbindelse med udgivelsen ( administration i forbindelse hermed , tilbudsindhentning , kontraktafslutning og salgsvirksomhed , som udgoer ca . 20 % af budgettet , er ikke medregnet ) . Medens disse tariffer benyttes til at " fakturere " til institutionerne for udgivelses - og trykkearbejde udfoert for dem af PK , foretages der ikke ved aarsskiftet hverken af PK eller af institutionerne nogen tilbundsgaaende undersoegelse vedroerende det faktiske resultat , udtrykt enten i forhold til udgifter eller produktion . Fremgangsmaaden rummer ingen mulighed for at foretage en detaljeret sammenligning af ydelse i forhold til fastsatte normer , ligesom disse fakturabeloeb ikke i aarets loeb benyttes af de brugende institutioner til bestemmelse af og kontrol med deres anmodninger ( Raadet dog delvis undtaget ) . Institutionernes aarsregnskaber indeholder intet beloeb for deres andel i PKs produktion , som i sin helhed udgiftsfoeres i Kommissionens regnskab ( se punkt 2.1.2 ) .

7.2.3 . Med andre ord : PKs kalkulationsmetode er foerst og fremmest beregnet paa at foretage proforma-fakturering for institutionerne . Denne fakturering er for uspecificeret til at muliggoere dybtgaaende undersoegelser eller sammenligninger , og en saadan normal forvaltningskontrol foretages faktisk kun sjaeldent . Som svar paa Rettens kritik af disse svagheder anfoerte PK , at det i oejeblikket ansaa det for umuligt at gennemfoere et fuldt udbygget kalkulationssystem . Derimod havde Raadet den opfattelse , at PK ifoelge sagens natur burde drives efter halvt forretningsmaessige retningslinjer , og det udtrykte kritik af den nuvaerende kalkulationsmetode fordi :

" 1 . Den goer det umuligt at foretage en nogenlunde sikker bedoemmelse af forbruget paa budgettets bevillinger , da et uspecificeret omkostningsbeloeb altid skal foejes til PKs overslag .

2 . Den goer det umuligt at kontrollere de faktiske udgifter i forbindelse med hver enkelt publikation .

3 . Den goer det vanskeligt at skelne mellem opgaver , som kraever godkendelse af Det raadgivende Udvalg for Indkoeb og Kontrakter ( 3 ) og saadanne som ikke goer det . "

7.2.4 . I kontrolbilaget for hver trykkeopgave , der udfoeres af Kommissionens trykkeri i Bruxelles , opfoeres materialeforbruget ved hver enkelt opgave . Timeforbruget registreres ikke , medmindre man ved , at der skal ske fakturering af det udfoerte arbejde . Naar der udfaerdiges faktura , baseres denne paa standardudgifter . Kommissionen gav udtryk for , at den heller ikke ansaa et komplet kalkulationssystem for gennemfoerligt , og at der under alle omstaendigheder ikke ville vaere grundlag herfor , eftersom dens trykkeri er underlagt tilstraekkelig kontrol .

( 2 ) Udgifterne til ekstern trykning er ikke medregnet i dette system _ se punkt 2.1.2 .

( 3 ) Finansforordningen , artikel 54 .

7.2.5 . Parlamentet registrerer og beregner materialeudgifter ( men ikke timeforbrug ) vedroerende opgaver , udfoert for de politiske grupper , naar dette formaal identificeres , men ikke for andre opgaver .

7.2.6 . I institutionerne forefandtes ikke andre kalkulationsmetoder .

7.3 . Brugen af beregningsmateriale ved beslutninger

7.3.1 . I sektion 7.2 er den begraensede anvendelse af kalkulationsmetoder blevet belyst . De foelgende punkter belyser forskellige forhold vedroerende publikationer og trykning , hvor man kunne basere de af institutionerne trufne beslutninger paa stoerre viden om den oekonomiske baggrund og de oekonomiske konsekvenser .

7.3.2 . Retten anmodede PK om at foretage en sammenligning mellem udgifterne ved ekstern trykning og egne tarifudgifter for 5 udvalgte publikationers vedkommende . Resultatet var , at tarifudgifterne oversteg de eksterne udgifter med fra 18,2 % til 104,4 % . Selv om disse tariffer muligvis er ansat hoejere end PKs udgifter , var PKs forklaring paa forskellene foelgende :

_ PKs udstyr benyttes dagligt kun af et enkelt ottetimershold , hvorfor der ikke sker en optimal udnyttelse af kostbare investeringer i kapacitet ;

_ institutionernes stoerre personale - og administrationsudgifter .

En yderligere sammenligning mellem udgifter er vist i tabel 6 .

7.3.3 . Revisionsretten har anslaaet den aarlige udgift ( ekstern trykning samt PKs medvirken ) i forbindelse med udsendelse af et enkelt eksemplar af hver komplet serie EFT til hver abonnent ( L + C + S + tabeller ) til 35 000 bfr . Prisen paa abonnement , som er fastsat af PKs styrelsesudvalg , var 5 000 bfr . for 1979 og 5 700 bfr . for 1980 . Raadet , som er repraesenteret i PKs styrelsesudvalg , meddelte Retten , at udvalget " var ganske klar over , at abonnementsprisen ikke stod i rimeligt forhold til den faktiske udgift til EFT " .

7.3.4 . Punkt 3.6 henviser til udgifter og fordele ved at benytte private udgivere . Det skal paapeges , at der kun forelaa saadanne detaljerede oplysninger for GD XIIIs redaktionsudvalgs vedkommende . Retten har ingen dokumentation for , at en faktisk bedoemmelse af fordelene vedroerende dette arrangement er undersoegt af RUP , af PK eller af nogen anden institution .

7.3.5 . RUP har imidlertid erkendt manglen paa kendskab til de samlede udgifter , naar beslutningen skal tages . Det har for nylig truffet aftale med et raadgivningsfirma om at foretage en cost-benefit-analyse af publikationer , som skal vaere afsluttet i 1981 .

7.4 . Forvaltningsorganer

De vigtigste organer , der forvalter og koordinerer publikation og trykning , er RUP ( punkt 3.4.4 ) , som alene arbejder for Kommissionen , og PKs styrelsesudvalg , som er faelles for institutionerne , men kun har til opgave at beskaeftige sig med fremstillingen af publikationer ( ikke dokumenter ) . Det er ikke som RUP et organ , der skal fastlaegge publikationspolitikken . Der er ingen form for samarbejde mellem institutionerne om interne trykkeanlaeg , skoent der , som fremhaevet af Kommissionen , ikke bestaar store forskelle , for saa vidt angaar materiale og regler for anvendelse .

8 . PUBLIKATIONSUDGIFTER I 1978

8.1 . Generelt

I dette afsnit skildres Revisionsrettens behandling af beregningen af udgifterne i 1978 ( det sidste fulde aar paa revisionstidspunktet ) i forbindelse med institutionernes publikations - og trykkepraksis . Der goeres et forsoeg paa at fastsaette udgiften til alle de vigtigste materielle elementer , der medgaar , med undtagelse af udgifterne til forfatterskab og oversaettelse , som betragtes som en bestanddel af institutionernes egne samlede faste basisudgifter . ( Udgiften til oversaettelse anslaas til 80-100 ERE pr . side . ) Visse relevante administrative udgifter kan ogsaa vaere udeladt paa grund af deres manglende betydning for det samlede resultat eller paa grund af vanskeligheden ved at isolere dem . Beregningen fremgaar af bilag II og viser en samlet udgift paa 45 mio ERE . De foelgende punkter omhandler de vigtigste elementer i denne opstilling .

8.2 . Udgifter til ekstern trykning

Hovedparten af disse udgifter paa i alt 19,4 mio ERE vedroerte publikationer . De bestaar af de udgifter paa 17,7 mio ERE ( se bilag I ) , som direkte kan aflaeses af regnskabet , plus 1,7 mio ERE , som er opfoert under udgifter , som ikke vedroerer publikationer .

8.3 . Udgifter til PK

Regnskabet viser under artikel 287 en udgift til PK paa 9,7 mio ERE ( se bilag I ) .

8.4 . Personaleudgifter

Revisionsretten konstaterede , at der pr . 1 . januar 1979 var ansat i alt 553 personer i institutionernes trykkerier , fordelings - og publikationsafdelinger ( med undtagelse af PK ) ( se bilag IV ) . Den anslaaede aarlige udgift til dette personale var paa 10,6 mio ERE ( 6,886 mio + 2,775 mio + 0,898 mio ERE ) .

8.5 . Udgifter til koeb af udstyr

Institutionerne fremlagde enkeltheder vedroerende trykke - og fordelingsudstyr pr . 31 . december 1978 . Paa grundlag heraf kunne anskaffelsesvaerdien udregnes ( 3,3 mio ERE ) . Paa dette grundlag mener Retten , at den samlede udgift til udskiftning af dette udstyr ( undtagen PKs ) udgoer 4,7 mio ERE . Med en gennemsnitlig levetid paa 6 aar giver det et aarligt afskrivningsbeloeb paa 0,8 mio ERE ( 662 000 + 24 000 + 134 000 ERE ) .

8.6 . Lejeudgifter

8.6.1 . Leje af gulvareal i bygninger benyttet af institutionerne til trykkerierne , udsendelses - og publikationskontorer er beregnet til 1,7 mio ERE pr . aar ( 1 060 000 + 544 000 + 122 000 ERE ) .

8.6.2 . Den aarlige leje af fotokopieringsudstyr er af Retten beregnet til 1 mio ERE .

8.7 . Salg af publikationer

Den vaesentligste indtaegtskilde stammer fra PKs salg af publikationer for institutionerne . Salget i 1978 udgjorde i alt 1,7 mio ERE .

8.8 . Opsummering

Det maa fastslaas , at en udgiftsundersoegelse som ovennaevnte ikke synes at vaere foretaget noget andet sted inden for Faellesskaberne . De relevante udgiftstal forelaa heller ikke centralt eller let tilgaengelige inden for institutionernes egne informationssystemer .

Revisionsretten har endvidere fordelt de naevnte udgifter paa de 3 funktioner : publikationer , dokumenter og fotokopiering , samt andre udgiftsposter . Resultatet er sammenfattet i tabel 6 .

TABEL 6

Gennemsnitlige direkte udgifter i forbindelse med trykning ( 1978 )

ERE pr . 1 000 A/4-sider

For publikationer :

( 1 193 mio sider / eksemplarer p.a . ; udgift 32,3 mio ERE = 27 ERE pr . 1 000 )

_ ekstern trykning af EFT 18,8

_ ekstern trykning af andre publikationer fra :

Kommissionen 13,7

andre institutioner 37,9

_ PKs trykning af tidligere numre af EFT

samt andre publikationer 18,1

For dokumenter :

( 634 mio ; udgift 11,4 mio ERE = 18 ERE pr . 1 000 )

_ ekstern trykning 8,5

_ intern trykning i trykkerierne i ( 1 ) :

Kommissionen 11,0 ( 2 )

Parlamentet ( Luxembourg ) 23,1

Raadet 24,2

Domstolen 19,4

Det oekonomiske og sociale Udvalg 11,4

Samlet 15,4

_ fotokopiering

( 60 mio ; udgift 1,3 mio ERE = 22,0 ERE pr . 1 000 )

I alt 1 887 mio sider / eksemplarer til en samlet udgift paa 45,0 mio ERE

9 . VURDERING AF KONTROL MED PUBLIKATIONER

9.1 . Stikproever

Revisionsretten har foretaget en stikproeverevision for at afgoere , om der er overfloedigt forbrug inden for Faellesskaberne . Den erkender , at man ikke gennem en revision kan maale nyttevaerdien af omtale og informationer ( uanset , om disse bygger paa politiske synspunkter , oekonomi , statistik eller andre forhold ) , ligesom der heller ikke kan foretages en vurdering af kvaliteten eller vaerdien af indholdet . Alligevel kan de i det foelgende anfoerte resultater af stikproeverevisionen maaske give videre grundlag for at rejse tvivl om forsvarligheden af den oekonomiske forvaltning .

( 1 ) Der findes intet trykkeri i Revisionsretten .

( 2 ) Baseret paa samlet produktion inklusive publikationer ( 17 % ) .

9.2 . Adresselister _ systemer

9.2.1 . Hver institution benytter egne adresselister for publikationer ( 1 ) som foelger :

TABEL 7

omtrentligt antal adresser

PK 30 000

Kommissionen Bruxelles 125 000

Kommissionen Luxembourg 100 000

Parlamentet 37 000

Raadet 4 000

Domstolen 1 400

Det oekonomiske og sociale Udvalg foreligger ikke

297 400

9.2.2 . Institutionerne synes ikke indbyrdes at have foretaget nogen sammenligning mellem eller kontrol af disse adresselister , ligesom Retten , paa ganske enkelte undtagelser naer , ikke fandt nogen dokumentation for en bestaaende praksis i form af rundsendelse , bekraeftelse og bearbejdelse med henblik paa at sikre nyttevaerdien af Kommissionens adresselister . Hvis der havde fundet nogen form for redaktionel bearbejdelse sted , var denne sket paa ad hoc-basis paa initiativ fra de enkelte redaktoerer .

9.2.3 . RUP fremsatte i sin sjette aarsberetning ( 2 ) foelgende kommentar : " Vore adresselister , som stadig bearbejdes manuelt , umuliggoer i deres nuvaerende form en effektiv udsendelse af gratis materiale . Svagheder i systemet ( dobbeltudsendelse , mangel paa selektivitet osv . ) er ikke blot kostbare , men tillige saerdeles skadelige for Kommissionens renommé som udgiver . Skatteydere , der modtager mere end ét eksemplar af samme publikation vil straks pege paa dette misbrug af offentlige midler . " Saavel PK som Kommissionen meddelte Retten , at man var fuldt opmaerksom paa noedvendigheden af at indfoere en bedre kontrol med adresselister . Siden 1976 havde man haft planer om at lade disse lister bearbejde af et faelles computer-system ( SAGAP ) , men disse planer var af forskellige grunde ikke blevet realiseret . Man haabede , at dette system kunne indfoeres i loebet af 1981 , og at det ville faa indbygget tilstraekkelige kontrolmekanismer til at hindre , at der skete udsendelse in duplo , eller fremsendelse af foraeldede eller overfloedige eksemplarer . Imens er den systematiske bearbejdelse af adresselisterne desvaerre blevet udsat , idet man har villet afvente den nemmere fremgangsmaade , som computerbehandlingen kunne tilvejebringe .

( 1 ) Foreligger endnu ikke for Revisionsrettens vedkommende .

( 2 ) Sec ( 79 ) 741 .

9.3 . Adresselister _ den anvendte praksis

9.3.1 . PKs vigtigste liste vedroerer EFT . Denne publikation har et gennemsnitligt oplag paa ca . 20 000 , hvoraf ca . 9 300 stk . blev sendt til betalende abonnenter , 4 200 til institutionerne , og den resterende del blev fordelt gratis ( 1 900 ) , til salgskontorer ( 1 100 ) eller til lager ( 3 600 ) .

9.3.2 . De 4 200 eksemplarer af EFT til brug for ansatte blev sendt samlet fra trykkeriet til hver institution , som derefter selv foretog den interne fordeling . Skoent fordelingstjenesten i hver institution og i PK for nye modtagere af EFT kraevede en skriftlig anmodning fra en afdelingsleder , fandt Retten i intet tilfaelde dokumentation for en systematisk ( f.eks . aarlig ) fremgangsmaade for , fra hver afdeling at faa bekraeftet , at dens EFT-anmodninger var velmotiverede ud fra arbejdsmaessige behov . Kommissionen henviste dog til , at der blev foretaget en vis ( ikke naermere angivet ) regelmaessig kontrol . Bilag III viser , hvordan EFT fordeles blandt de ansatte i institutionerne .

9.3.3 . De fleste af de 1 900 paa den gratis adresseliste var opfoert i kraft af deres stilling , som institutioner ( f.eks . offentlige biblioteker , regeringskontorer , universiteter ) eller som enkeltpersoner ( ledere af institutioner , journalister osv . ) . Ingen af dem blev spurgt , om de fortsat havde behov for at faa tilsendt EFT i fuldt omfang . Enkelte andre havde anmodet om og opnaaet gratis tilsendelse pga . speciel interesse ; kun i saadanne tilfaelde soergede man for at indhente aarlig bekraeftelse paa , at vedkommende fortsat oenskede publikationen tilsendt .

9.3.4 . Den naestlaengste adresseliste vedroerer formentlig GD Xs Euroforum , som udkommer hver fjortende dag . Indtil 1978 havde det et oplag paa ca . 30 000 . Senere besluttede man at foretage en mere omfattende fordeling , og oplaget er nu mere end fordoblet . Den samlede fordeling og indlaesning / udarbejdelse af adresselisterne foretages af GD X i Bruxelles . Af adressografpladerne beror 58 000 i Bruxelles og 19 000 i Luxembourg . Der er dog aldrig sket nogen egentlig registrering af modtagerne , og udsendelse til alle modtagere foretages af PK .

9.3.5 . En anden publikation , der udsendes gratis , er Personaleposten , som oprindelig var taenkt som et middel til at give personalet meddelelser om administrative spoergsmaal . Selv om det ikke laengere opfylder denne opgave , fremhaever Kommissionen , at det er det eneste interne blad , som udgives af institutionerne . Der udsendes gratis 21 645 eksemplarer , efter princippet ét til hver , til hele personalet ( bilag III ) , til alle tidligere ansatte , samt til andre interesserede . Trykkeomkostningerne i forbindelse med fremstillingen af de 11 udgaver i 1979 anslaas til 200 000 ERE . Mistforholdet mellem det faktiske antal ansatte og den anvendte praksis skyldtes ifoelge Kommissionen , at der var behov for en reservemargin for at sikre , at hver enkelt ansat modtog et eksemplar .

9.4 . Lager af publikationer

9.4.1 . Lagre af publikationer forefindes i alle institutionerne . De vigtigste lagre under Kommissionen findes i Zaventem , Bruxelles , Bâtiment Meis , Luxembourg og PK , Luxembourg . Komplet kontinuerlig manuel registering af lagerets stoerrelse foretages for Zaventem samt for Bâtiment Meis , men ikke for PK , ligesom Raadet , Domstolen og Det oekonomiske og sociale Udvalg heller ikke foerer saadanne registre . Retten har ikke faaet forelagt nogen oplysning om kontinuerlig lagerregistrering i Parlamentet .

9.4.2 . De stoerste lagre af EFT forefindes i PK . Kun de sidste to aars EFT opbevares i stoerre maengder . Retten konstaterede , at ca . 17 % af et typisk oplag af EFT straks blev henlagt paa lager . En stikproeveundersoegelse foretaget af revisionen vedroerende EFT fra 1977 viste , at der efter to aar gennemsnitligt henlaa ca . 10 % af oplagene ( dvs . 59 % af det oprindelige lager ) . Med et gennemsnitligt oplag paa 20 000 eksemplarer svarer dette til ca . 2 000 eksemplarer ( til en aarlig udgift paa 35 000 bfr . pr . eksemplar ) .

9.4.3 . For saa vidt angaar andre publikationer , viste revisioner i lagerrummene og visse eksterne kontorer under Kommissionen , at der i 41 tilfaelde fandtes en lagerbeholdning , der syntes urimelig stor , set i forhold til de oprindelige lagertildelinger . Disse tilfaelde viste pr . oktober / november 1979 et gennemsnit paa 72 % af det oprindelige lager , som endnu var til stede ( tildelt hovedsagelig mellem 1976 og 1978 ) .

9.5 . Salg og prisansaettelse

9.5.1 . Kommissionens salgspraksis er beskrevet i sektion 6.2 . Faktisk er langt de fleste af Kommissionens publikationer nu prisansat med henblik paa salg , til trods for at efterspoergslen fra betalende aftagere er minimal , set i forhold til omfanget af gratis fordelte eksemplarer . Den herfor anfoerte motivering var , at prisen gav modtageren indtryk af en vis vaerdi , selv om denne maaske intet har betalt .

9.5.2 . Med undtagelse af EFT ( pkt . 7.3.3 ) har Kommissionen vedtaget at anvende et teoretisk grundlag for prisansaettelsen af publikationer , som er paa 2-3 gange udgiften til ekstern trykning . En undersoegelse af 53 publikationer udvalgt fra 1979-programmet viste et gennemsnit paa 2,2 gange , men enkelttilfaelde svingede mellem 1,1 og 3,8 gange . Denne forskel kan forklares med , at prisen bestemmes af forfatteren efter forslag fra PK . Det faktum , at man kun bruger den eksterne udgift som grundlag , betyder , at der ikke er taget hensyn til nogle af PKs udgifter , selv om det skulle vaere muligt at bestemme stoerrelsen af disse udfra PKs kalkulationsmaade .

9.5.3 . Naar PKs styrelsesudvalg skal fastsaette prisen paa EFT , goeres der intet forsoeg paa at saette den i forhold til udgifterne ( se ogsaa pkt . 7.3.3 . ) , men der laegges vaegt paa , hvad markedet kan baere , samt paa prisen paa lignende publikationer i medlemsstaterne . PK overvejer nu ogsaa at indtage denne holdning , for saa vidt angaar andre publikationer ; det har foreslaaet , " at man , indtil afslutningen af publikationsprogrammet for 1980 ( Kommissionen ) , forsoegsvis afpasser prisansaettelseskriterier og annonceringsteknik efter de herskende markedsforhold . "

9.5.4 . Udover de informationer , som Kommissionen udsender fra sit hovedsaede , foretager den ogsaa udgivelse gennem sine Presse - og Informationskontorer , som findes i medlemsstaterne og i forskellige andre lande over hele verden . Den vigtigste produktion fra disse kontorer er deres maanedsblad . I 1978 fremstillede 12 kontorer maanedsblade med et samlet oplagstal paa 2,1 mio eksemplarer , til en udgift ( foruden journalisthonorarer ) paa i alt 642 000 ERE . 4 af de 12 blade blev tilbudt i abonnement til en aarlig pris paa fra 4,36 til 6,44 ERE , mens resten ( samt hovedoplaget af de naevnte 4 ) blev udsendt gratis . Kommissionen meddelte , at dens praksis i disse sager var at udsende de fleste af disse publikationer gratis ; dog kunne visse publikationer baere en salgspris for at :

a ) drage fordel af saerlige posttariffer for salgspublikationer ;

b ) bringe dem paa linje med lignende privat solgte publikationer ;

c ) fastslaa deres egenvaerdi .

Det er i denne forbindelse vaerd at bemaerke , at Europa-Parlamentet i sin beretning om godkendelse af regnskabet for 1978 pegede paa muligheden for at kraeve betaling for publikationer ( EP 62.208 ) .

9.5.5 . I syv medlemsstater fungerer Statens Informationscentral eller Kontoret for officielle Publikationer som salgskontor og rummer konsignationslagre for PK . Retten fandt , at kun tre af disse registrerer lagerbevaegelser paa en maade , der tillader PK at foere tilstraekkelig kontrol med omsaetningen . PK paapegede , at det ikke havde mulighed for at sikre , at minimumsreglerne for kontrol opfyldtes af de nationale salgskontorer .

10 . REVISIONSRETTENS BEMAERKNINGER

10.1 . Generelt

Retten er af den opfattelse , at Faellesskabets publikationer , naar de er genstand for kyndig redigering , kan opfylde en nyttig funktion som kilde til oplysninger om Faellesskaberne i overensstemmelse med disses hensigter , samt at lovgivning vedroerende Faellesskaberne skal udgives ( saedvanligvis i EF-Tidende ) . Retten mener , at dette maa vaere institutionernes fornemste maal og vaesentligste funktion som formidlere af oplysninger om Faellesskabernes virke og synspunkter . Da den besluttede at undersoege omraaderne udgivelse , trykning og reproduktion , satte den som maal at vurdere kvaliteten af den oekonomiske forvaltning , for saa vidt angik opfyldelsen af denne formidlerfunktion samt at sikre den mest effektive udnyttelse af ressourcerne . Som foer naevnt , anslaas den aarlige udgift i forbindelse med denne virksomhed til mere end 50 mio ERE , og produktionens stoerrelse var paa 1 887 mio ark i 1978 . Stigningen i udgifterne ved og stoerrelsen af denne produktion , uensartetheden i beskaffenheden af og maalene for de enkelte publikationsformer , og endelig alternative metoder for reproduktion er alle faktorer , som kraever en noeje forvaltning og oekonomisk kontrol , og det er paa denne baggrund , at de foelgende bemaerkninger er fremsat .

10.2 . Praksis og kontrol m.h.t . publikationer

10.2.1 . Skoent der som naevnt i punkt 3.4.6 er fastsat forskellige retningslinjer paa forskellige tidspunkter omfattende forskellige sider af publikationsvirksomheden , er der meget , som er overladt til forfatternes , redaktoerernes , RUPs eller PKs respektive skoen og afgoerelser , som i mange tilfaelde maa vaere subjektive .

Revisionsretten er af den opfattelse , at kriterier og regler vedroerende alle trinene i publikationsprocessen ( fra beslutning om , hvilken art materiale der skal udgives , det valgte meddelelsesmiddel , det paakraevede antal sprog , oplagsstoerrelse , hvem det skal udsendes gratis til , hvem der skal betale , samt priserne ) kunne goeres til genstand for endnu en vigtig form for forvaltningskontrol . Retten henstiller derfor , at Kommissionen i samraad med de oevrige institutioner foerst udfaerdiger en redegoerelse , der indeholder brede almindelige principper for dens informations - og publikationspraksis , og dernaest udformer specificerede omfattende kriterier og regler for praktisk daglig anvendelse .

10.2.2 . Eksistensen af de ovenfor foreslaaede kriterier og regler ville ikke blot tjene til at styrke RUPs raadgivende rolle , men ville ogsaa goere det muligt for RUP at gennemfoere en strammere kontrol end hidtil . Retten foreslaar , at den bestaaende kontrol udvides til ogsaa at omfatte en forhaandsvurdering af publikationernes indhold , foretaget af RUP og dets laesekomiteer , samt at der foretages systematiske aarlige undersoegelser af publikationsprogrammernes resultat . De oevrige institutioner boer overveje at indfoere et lignende formelt kontrolsystem .

10.2.3 . Revisionsretten kunne ogsaa oenske at moede stoerre interesse hos forvaltningen for de oekonomiske og andre fordele , som kunne opnaas ved at samle og udveksle materiale inden for de forskellige tjenestegrene og institutioner .

10.3 . Oplag og udsendelse af publikationer

10.3.1 . Selv om formaalet med en god publikationstjeneste er at informere og paavirke interesserede boer man altid have oeje for de oekonomiske aspekter af en saadan virksomhed . De af Kommissionen godkendte retningslinjer for fordeling ( pkt . 6.2.1 ) har taget rimeligt hensyn til dette forhold , men de synes ikke altid at vaere fulgt . Saaledes er en systematisk gratis fordeling af publikationer blevet til reglen snarere end til undtagelsen ( pkt . 6.1.2 ) , og bortset fra ganske faa undtagelser , f.eks . EFT udgoer salg en meget ringe procentdel af oplaget ( pkt . 6.2.3 ) . Adresselister , som indeholder unoejagtige eller foraeldede adresser eller hvor gentagelser af samme adresse , bevirker kostbart spild ved fordelingen . Der har manglet kontrol med disse lister , og forholdet er blevet yderligere forvaerret af den fulgte praksis med at uddele efter anmodning fremfor efter en maalbevidst udvaelgelse ( pkt . 9.2.2 , 9.2.3 og 9.3.3 ) . For at begraense spild og undgaa at samme adresse forekommer flere gange , henstiller Retten derfor til de enkelte institutioner :

a ) at der indfoeres systematisk kontrol af uddelingen ved at listerne over gratisadresser gennemgaas regelmaessigt ;

b ) at der indfoeres en raekke formelle kontrolforanstaltninger og strenge kriterier m.h.t . foroegelse af listerne med nye adresser ;

c ) at der for visse publikationer indfoeres et system som gaar ud paa at soege en aarlig bekraeftelse fra adressaterne paa , at de stadig oensker at modtage deres eksemplar .

Disse regler maa baseres paa og udgoere en fast bestanddel af de i pkt . 10.2.1 . foreslaaede samlede kriterier og regler . Meget heraf maa vaere en naturlig foelge af den indfoerelse af computerbehandling af Kommissionens adresselister , som har vaeret under forberedelse i 4 aar . Retten oensker at understrege vigtigheden af den komplette gennemfoerelse af dette computersystem , som snarest muligt boer udvides til at omfatte alle institutioner .

10.3.2 . Institutionernes oplagstal boer baseres ikke blot paa paalidelige lister over begrundede anmodninger , men ogsaa paa sagkyndige vurderinger af behov , for saa vidt angaar salg og lagerstoerrelse . Retten konstaterede , at der ikke var foretaget , og faktisk ikke kunne foretages , saadanne vurderinger paa grund af den fundamentale mangel paa loebende registrering , f.eks . salgsstatistik og visse steder tillige lagerfortegnelser . Utilstraekkelige regler og fortegnelser har resulteret i en betydelig overproduktion , som det ses af tallene for overskydende lagerbeholdning , som forefindes selv efter laengere perioder ( pkt . 9.4.2 og 9.4.3 ) . Revisionsretten henstiller , at der oprettes en fyldestgoerende lagerregistrering af publikationer ( alle institutioner ) samt salgsstatistik ( PK ) som en noedvendig information for forvaltningen ved bestemmelse af fremtidige oplagsstoerrelser . Den henstiller endvidere , at man nedsaetter oplagsstoerrelsen , saa den svarer til mindre lagerbeholdning , isaer for saa vidt angaar dyrere tidsskrifter .

10.4 . Forvaltningen og de oekonomiske data

10.4.1 . Det i denne beretning af Revisionsretten benyttede materiale vedroerende udgiftsberegning og oekonomi hidroerer fra mange forskellige kilder i institutionerne . Intet heraf var imidlertid umiddelbart eller centralt tilgaengeligt i allerede bestaaende informationssystemer , og dette anses af Retten og af nogle institutioner for at vaere en afgjort svaghed . I afsnit 7.2 og punkt 7.3.3 paapeges , at hvor der findes kalkulationssystemer , er disse dels ufuldstaendige , dels benyttes de ikke ved forvaltningsbeslutninger . Der er flere klare omraader , hvor forvaltningsbeslutninger eller vurderinger ikke boer foretages uden en fuldstaendig viden om de sandsynlige oekonomiske konsekvenser , f.eks . valg af reproduktionsmetode , ekstern eller intern trykning , trykkerieffektivitet , brug af private udgivere . Retten henstiller :

a ) at der sker en fornyet undersoegelse af de aktuelle kalkulationssystemer paa baggrund af Rettens bemaerkninger og en mere praecis definition af de oplysninger , der faktisk er noedvendige for forvaltningen ;

b ) at alle besluttende eller raadgivende organer i administrationen ( dvs . forfatterne , redaktoererne , RUP , PK , styrelsesudvalget eller eventuelle nye interinstitutionelle koordinationsgrupper ) fremtidig forlanger at faa forelagt alle relevante data vedroerende oekonomiske spoergsmaal , foer de traeffer afgoerelser eller afgiver udtalelser om udgivelse , trykning og reproduktion .

10.4.2 . Revisionsretten var isaer overrasket over den manglende praecision i forbindelse med beregningen af udgifter og prisfastsaettelsen for publikationer . Hvis denne aktivitet som antydet bl.a . havde til formaal at bevidstgoere modtagerne mht . publikationernes " vaerdi " , anser Retten det for mere sandsynligt , at dette kunne opnaas ved at fastsaette en realistisk pris . Det ville goere forfattere , redaktoerer og udgivere mere udgiftsbevidste , i sig selv en prisvaerdig ting . Retten henstiller derfor , at man i den naermeste fremtid gaar over til at traeffe enhver beslutning om prisansaettelse af publikationer paa grundlag af oplysninger om omkostningerne . Disse oplysninger boer forbedres loebende ( punkt 7.3.3 , 9.5.2 og 9.5.3 ) og under hensyntagen til stoerrelsen af tilskud i forbindelse med udgivelsen .

10.4.3 . Et yderligere resultat af et forbedret kalkultionssystem i PK ville give en bedre vurdering af produktionsudgifter , hvilket ville saette PK i stand til bedre at vurdere alternative fremstillingsmetoder og -steder . Retten anbefaler denne fremgangsmaade samt brugen af PKs ekspertise i forbindelse med beslutninger i samtlige institutioner .

10.5 . Investering i trykkeanlaeg

10.5.1 . Udgiftsbevidsthed ved fremstillingen af dokumenter er ligeledes paatraengende noedvendig . I afsnit 5 behandles vaeksten i institutionernes og PKs interne trykkerier . Der peges her paa den manglende dokumentation for interinstitutionel koordinering af denne vaekst og investering samt mangelen paa faelles brug af anlaeggene . Den nuvaerende selvstaendige fremgangsmaade i forbindelse med brugen af eksterne trykkerier , bogbinderier , osv . kan ikke anses for at vaere den bedste forvaltning af Faellesskabernes midler .

10.5.2 . I denne sammenhaeng minder Retten om den motivering , som blev givet for eksistensen af PKs trykkeri , nemlig at fungere som reserveanlaeg til trykningen af EFT . Da PKs trykkeri aldrig har vaeret benyttet til dette formaal og heller ikke til trykning af dokumenter , forekommer dets nuvaerende formaal Retten uklart . Den henstiller , at der nedsaettes en interinstitutionel gruppe til undersoegelse af de forskellige trykkeriers aktuelle anlaeg , samt til overvejelse af :

i ) hvorledes brugen af disse anlaeg bedst kan koordineres ;

ii ) hvorvidt der bestaar noget behov for et centralt ( PK ) trykkeri , eller om det snarere burde indrettes til at varetage trykningen af hovedmassen af dokumenter fra alle institutionerne , saaledes at kun hastearbejde blev udfoert paa stedet ;

iii ) eventuelle fremtidige udbygninger af de enkelte trykkerier ; samt

iv ) de indbyrdes afvigende tal for produktion og udgifter for disse trykkerier under hensyntagen til deres forskellige opgaver .

10.5.3 . Retten er overbevist om , at der vil blive udviklet en mere kritisk holdning over for anmodninger til reproduktionstjenesten . Det er maaske oplysende at minde om , at der aarligt i institutionerne til intern brug trykkes eller fotokopieres 694 mio A/4-sider _ eller lidt over 3 mio pr . arbejdsdag , eller 233 pr . ansat pr . dag ( faktisk udsendes noget heraf til personer uden for EF saa vel som til ansatte ) .

Retten vil mene , at der findes mulighed for at begraense udgiften paa 12,7 mio ERE pr . aar for interne dokumenters vedkommende , uden at det gaar ud over effektiviteten . Den henstiller :

a ) at der internt refereres mere til de paagaeldende udgifter , saaledes som de er opgjort i tabel 6 ;

b ) at der foretages stikproevekontrol af anmodninger ( se pkt . 4.2 ) baade vedroerende intern trykning og fotokopiering ;

c ) at der sker en begraensning af oplag , samt regelmaessig foretages en administrativ undersoegelse af spildprocenten i forbindelse med regelmaessigt fremstillede dokumenter .

Vedtaget af Revisionsretten den 8 . januar 1981 .

For Revisionsretten for De europaeiske Faellesskaber

Michael N . MURPHY

Formand

BILAG I

Udgifter , som direkte fremgaar af regnskaberne

( i 1 000 ERE )

* Eksterne trykkeudgifter

* * Almindelige * * * Udgifter til PK * I alt

* EF-Tidende * * Genanvendte

* ( EFT ) * og statistiske * * I alt

* * * indtaegter ( 1 )

* * publikationer

Budgetartikel * 270 * 271 * * * 287

* 1978 * 1979 * 1978 * 1979 * 1978 * 1979 * 1978 * 1979 * 1978 * 1979 * 1978 * 1979

Kommissionen * 6 666 * 7 894 * 3 647 * 3 668 * 668 * 884 * 10 981 * 12 446 * 9 743 * 11 278 * 20 724 * 23 724

Parlamentet * 1 308 * 1 493 * 2 024 * 2 416 * _ * _ * 3 332 * 3 909 * _ * _ * 3 332 * 3 909

Raadet * 2 010 * 2 135 * 332 * 379 * 35 * 145 * 2 377 * 2 659 * _ * _ * 2 377 * 2 659

Domstolen * 126 * 126 * 469 * 821 * 84 * 29 * 679 * 976 * _ * _ * 679 * 976

Det oekonomiske og

sociale Udvalg * 206 * 224 * 55 * 110 * _ * _ * 261 * 334 * _ * _ * 261 * 334

Revisionsretten * 109 * 174 * _ * 7 * _ * _ * 109 * 181 * _ * _ * 109 * 181

I alt * 10 425 * 12 046 * 6 527 * 7 401 * 787 * 1 058 * 17 739 * 20 505 * 9 743 * 11 278 * 27 482 * 31 783

( 1 ) De genanvendte indtaegter er taget fra indtaegts - og udgiftskonti . De omfatter kun en del af indtaegterne fra salg af publikationer , idet saldoen er bogfoert direkte under indtaegter paa regnskaberne . Regnskaberne viser ingen genanvendelse af indtaegter for Parlamentets , OESUs og Revisionsrettens vedkommende .

BILAG II

Samlede udgifter i 1978

( i 1 000 ERE )

* * * * * * Det

* * Kommis - * * * * oekonomiske * Revisions -

* PK * * Parlamentet * Raadet * domstolen * * * I alt

* * sionen * * * * og sociale * retten ( 1 )

* * * * * * Udvalg

Ekstern trykning

_ publikationer * _ * 12 252 * 3 332 * 2 375 * 679 * 261 * 109 * 19 008

_ dokumenter * _ * 406 * _ * _ * _ * _ * _ * 406

PK ( herunder trykkeri ) * 9 814 * _ * _ * _ * _ * _ * _ * 9 814 ( 2 )

Trykkerier ( andre )

_ personale * _ * 2 509 * 2 002 * 1 936 * 195 * 244 * _ * 6 886

_ koeb af udstyr * _ * 282 * 155 * 123 * 31 * 31 * _ * 622

_ leje af udstyr * _ * 255 * _ * _ * _ * _ * _ * 255

_ lejemaal * _ * 517 * 197 * 292 * 30 * 24 * _ * 1 060

_ papir m.v . * _ * 728 * 254 * 199 * 25 * 59 * _ * 1 265

_ indtaegter * _ * 1 * 30 * 1 * _ * _ * _ * 32

Fotokopiering

_ koeb af udstyr * _ * 24 * _ * _ * _ * _ * _ * 24

_ lejeudgifter * _ * 559 * 176 * 244 * 46 * 7 * 14 * 1 046

_ papir * _ * 108 * 9 * 27 * 3 * 1 * 3 * 151

_ vedligeholdelse * _ * 56 * _ * _ * _ * _ * 1 * 57

Ekspedition

_ personale * _ * 1 180 * 700 * 880 * 15 * _ * _ * 2 775

_ koeb af udstyr * _ * 91 * 25 * 13 * _ * 5 * _ * 134

_ lejemaal * _ * 434 * 39 * 61 * _ * 10 * _ * 544

_ porto m.v . * _ * 1 210 * 150 * 228 * 14 * 104 * _ * 1 706

Publikationstjeneste

_ personale * _ * 500 * 170 * 205 * 23 * _ * _ * 898

_ lejemaal * _ * 93 * 10 * 19 * _ * _ * _ * 122

_ indtaegter * _ * 1 307 * 140 * 192 * 46 * 12 * _ * 1 697

Samlede udgifter i 1978 * 9 814 * 19 896 * 7 049 * 6 409 * 1 015 * 734 * 127 * 45 044

( 1 ) Rettens foerste driftsaar .

( 2 ) Justeret til brug af lagerbeholdninger samt afskrivninger .

BILAG III

Fordeling af EFT og Personaleposten paa institutioner

* EFT Serie L og C * Personaleposten

* Personale pr . * Antal * Antal * Antal * Antal

* 31 . 12 . 1979 * eksemplarer * pr . person * eksemplarer * pr . person

Kommissionen ( ekskl . * 9 253 * 2 670 * 0,29 * 11 250 * 1,22

forskning )

Parlamentet * 1 915 * 635 * 0,33 * 2 060 * 1,08

Raadet * 1 492 * 235 * 0,16 * 1 650 * 1,11

Domstolen * 324 * 192 * 0,59 * 600 * 1,85

Det oekonomiske og * 347 * 165 * 0,48 * 325 * 0,94

sociale Udvalg

Revisionsretten * 192 * 70 * 0,36 * 160 * 0,83

I alt * 13 523 * 3 967 ( 1 ) * 0,30 * 16 045 ( 2 ) * 1,19

( 1 ) Plus 200 eksemplarer til delegationer , ministerier og permanente repraesentanter .

( 2 ) Plus 2 500 til forskningscentrene , 2 900 til ekstern udsendelse og 200 til lager .

BILAG IV

Antal ansatte , som i institutionerne er beskaeftiget med arbejde i forbindelse med publikationer

* * * Publikations -

* Trykkeri * Ekspedition * * I alt

* * * tjeneste

Kommissionen ( Bruxelles ) * 119 * 52 * 22 * 193

Kommissionen * 13 * 13 * _ * 26

( Luxembourg )

Parlementet ( Luxembourg ) * 110 * 37 * 4 * 151

Raadet ( Bruxelles ) * 102 * 48 * 7 * 157

Domstolen * 11 * 1 * 1 * 13

Det oekonomiske og

sociale Udvalg * 13 * _ * _ * 13

I alt * 368 * 151 * 34 * 553