*****

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 23. november 1988

om den franske regerings stoette til en virksomhed, som fremstiller udstyr til automobilsektoren - Valéo

(Kun den franske udgave er autentisk)

(89/348/EOEF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 93, stk. 2, foerste punktum,

efter at have givet de interesserede parter en frist til at fremsaette deres bemaerkninger i henhold til ovennaevnte artikel 93 samt paa baggrund af disse bemaerkninger, og

ud fra foelgende betragtninger:

I

Den franske regering gav ved skrivelse af 28. juni 1985, som blev modtaget den 3. juli 1985, Kommissionen oplysninger vedroerende stoette til en virksomhed, der fremstiller udstyr til automobilsektoren.

Denne stoette, som blev ydet i form af et laan paa 160 mio ffr. fra Fonds Industriel de Modernisation, skulle bidrage til finansiering af et investeringsprogram paa 227,48 mio ffr., som virksomheden havde planlagt at gennemfoere i 1984-1985 med henblik paa indfoerelse af avancerede fabrikationsprocesser og -teknikker til udvikling af nye produkter. Der var specielt tale om foelgende investeringer:

- termisk udstyr: udvikling af mere effektive koelere, som opfylder de europaeiske automobilfabrikanters behov og sideloebende hermed udvikling af produktionsprocessen (34,185 mio ffr.)

- friktionsudstyr: udvikling af produkter, som opfylder de nye normer for asbestfrie produkter, som er foreskrevet i retsregler eller private aftaler, og tilpasning af fabrikationsprocesserne (19,05 mio ffr.)

- motorer og applikationer: aendring af viskermotorer for og bag, af ventilationsmekanismer og -motorer og automatisering af produktionsmidlerne (31,96 mio ffr.)

- belysning: udvikling af en ny type projektoerer under anvendelse af ny teknologi (udskiftning af pladeteknologi med plastteknologi), som medfoerer en fuldstaendig omlaegning af produktionsapparatet (23,835 mio ffr.)

- koblinger: lancering af et fuldstaendigt nyt produkt - membrankoblinger med membran af trukket metal til lastbiler - med robotisering af fabrikationen som led i en fuldstaendig omlaegning af produktionens tilrettelaeggelse (39,45 mio ffr.)

- immaterielle investeringer i forskellige produktionsafsnit: (22,3 mio ffr.)

- investeringer i CAD (Computer Assisted Design): (45,5 mio ffr.)

- investeringer i CAM (Computer Assisted Manufacturing): (11,2 mio ffr.)

Kommissionen praeciserede med sin beslutning 85/378/EOEF (1), at laan fra Fonds Industriel de Modernisation har karakter af stoette efter EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 1, og gjorde ydelse af disse laan betinget af, at alle enkelttilfaelde af stoerre betydning forinden anmeldes til Kommissionen.

Disse laan blev oprindeligt ydet til en rente paa 9,25 % (som senere blev saenket til 8,25 %) med en loebetid paa hoejst ti aar og med en afdragsfri periode paa op til to aar. Laanene tager sigte paa at stoette investeringer, der har karakter af innovation, specielt investeringer i hoejteknologiske maskiner og hoejteknologisk udstyr samt udvikling af kontorautomatisering og bioteknologi.

Kommissionen fandt derfor, at det ovennaevnte laan paa 160 mio ffr. indeholdt stoetteelementer efter artikel 92, stk. 1, og at det ikke opfyldte betingelserne for at opnaa fritagelse i henhold til undtagelsesbestemmelserne i artikel 92, stk. 3. Kommissionen indledte derfor proceduren efter artikel 93, stk. 2, i forbindelse med denne stoette.

Ved skrivelse af 26. februar 1986 opfordrede Kommissionen den franske regering til at fremsaette sine bemaerkninger, og de oevrige medlemsstater blev ved skrivelse af 13. maj 1986 underrettet om procedurens ivaerksaettelse og opfordret til at fremsaette deres bemaerkninger, medens interesserede tredjemaend blev underrettet herom ved indrykning af en meddelelse i De Europaeiske Faellesskabers Tidende, udgave C (1).

II

De franske myndigheder fremsatte deres bemaerkninger ved skrivelse af 24. december 1986.

Ifoelge de franske myndigheder havde Valéo-koncernen planlagt i perioden 1984/85 at investere 665 mio ffr.. Til sikring af finansieringen af dette program haevdede virksomheden i hoej grad at have benyttet sig af selvfinansiering. Den skulle endvidere have modtaget kapitalindskud fra sine aktionaerer og have optaget forskellige lang- og mellemfristede laan i det franske banksystem eller paa kapitalmarkedet til meget varierende rentesatser alt efter finansieringsformen.

FIM-laanet skulle anvendes til investeringer, der havde karakter af egentlig innovation, specielt i forbindelse med indfoerelse af fabrikationsprocesser og -teknikker til fremstilling af virkeligt nye produkter. Det paagaeldende investeringsprogram haevdedes ikke at have modtaget nogen form for offentlig stoette og skulle kun have ringe indvirkning paa samhandelen inden for Faellesskabet.

Kommissionen kunne paa baggrund af de franske myndigheders oplysninger i de skrivelser, som blev fremsendt den 28. juni 1985 og den 24. december 1986, hverken beregne stoetteelementet i FIM-kreditten - idet der ikke blev givet naermere oplysninger om kreditbetingelserne - eller vurdere investeringernes karakter.

For at raade bod paa disse mangler anmodede Kommissionen ved telex af 13. februar 1988 de franske myndigheder om i loebet af to uger - en frist, som senere blev forlaenget indtil den 10. marts 1988 - at give naermere oplysninger om laanebetingelserne (specielt datoen for ydelse af laanet og rentesatsen) samt alle oevrige oplysninger, som Kommissionen kunne faa brug for ved sin vurdering af de stoettede investeringers karakter af innovation paa faellesskabsplan.

De franske myndigheder meddelte ved skrivelse af 15. april 1988, at FIM-laanet var blevet ydet til en rente paa 8,75 % med en loebetid paa ti aar, at det var blevet udbetalt i to trancher paa hver 80 mio ffr. henholdsvis den 8. august 1985 og den 10. april 1986. FIM-laanet haevdedes saaledes at have bidraget til gennemfoerelsen af et exceptionelt innovationsprogram, der tog sigte paa indfoerelse af nye produkter og omlaegning af forskellige fabrikationsprocesser.

Som led i proceduren blev der fremsat bemaerkninger fra to andre medlemsstaters regeringer og en virksomhedssammenslutning.

III

I henhold til Kommissionens beslutning 85/378/EOEF har alle FIM-laan karakter af stoette efter EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 1, idet de paavirker samhandelen mellem medlemsstaterne og fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkaarene ved at begunstige visse virksomheder eller visse produktioner.

Det FIM-laan paa 160 mio ffr., som den franske regering har ydet Valéo-koncernen, udgoer saaledes en stoette, der har givet stoettemodtageren mulighed for at foretage en raekke investeringer uden at baere alle omkostningerne i forbindelse hermed.

Det skal bemaerkes, at stoetteelementerne i FIM-laanene beror paa den afdragsfri periode paa to aar og forskellen mellem rentesatsen for FIM-laanet til virksomheden og Credit National's rentesats for laan til maskiner og inventar.

Det paagaeldende FIM-laan paa 160 mio ffr. blev imidlertid ydet stoettemodtageren til en rente paa 8,75 %. Paa tidspunktet for udbetalingen af den foerste tranche paa 80 mio ffr. (8. august 1985) var den ovennaevnte referencesats paa 13 %, og paa tidspunktet for udbetalingen af den anden tranche paa 80 mio ffr. (10. april 1986) udgjorde satsen 11 %. Der er saaledes tale om en rentegodtgoerelse paa 4,25 procentpoint pro anno i forbindelse med foerste laanetranche og paa 2,25 procentpoint pro anno i forbindelse med den anden.

IV

Rent proceduremaessigt skal stoette ifoelge artikel 93, stk. 3, anmeldes allerede paa forslagsstadiet, og stoetten maa alene ydes efter Kommissionens beslutning (suspensiv virkning). Da den paagaeldende stoette imidlertid allerede er blevet ydet, foelger det heraf, at den er ulovlig, idet den er i strid med procedurebestemmelserne i artikel 93, stk. 3.

Det skal i denne forbindelse bemaerkes, at den paagaeldende ulovlige stoette som foelge af den praeceptive karakter af de i artikel 93, stk. 3, fastsatte procedureregler (se Domstolens dom af 11. december 1973 i sag 120/73 - Lorenz og den 22. marts 1977 i sag 78/76 - Steinike) ikke a posteriori kan goeres lovlig. I oevrigt kan Kommissionen forpligte medlemsstaterne til at ophaeve stoetten derved, at stoettemodtagerne betaler den tilbage (se dom af 12. juli 1973 i sag 70/72 - Kohlegesetz).

V

Paa grundlag af EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 1, skal Kommissionen understrege foelgende:

Markedet for komponenter til automobilindustrien, som den paagaeldende stoettemodtager deltager i, er karakteriseret ved et stort antal meget forskelligartede produkter, som kan opdeles i foelgende kategorier: elektrisk udstyr, motorudstyr, chassisudstyr og karosseriudstyr.

Komponentsektoren inden for Faellesskabet omfatter mere end 4 500 virksomheder, hvoraf de fleste er hoejst specialiserede smaa og mellemstore virksomheder. Til gengaeld domineres visse delsektorer, bl.a. sektoren for elektrisk udstyr og friktionsudstyr (koblinger og bremser) af nogle faa store virksomheder (som f.eks. Bosch, Valéo, Lucas, GKN og Fiat), og disse er i oevrigt ofte indbyrdes forbundet; saaledes bestaar den indbyrdes forbindelse mellem Bosch og Valéo i deres deltagelse i Société Financière d'Équipements Automobiles FEA, som kontrollerer forskellige produktionsselskaber, f.eks. Société de Paris et du Rhône og Cibié-Projecteurs.

Automobilkomponenterne opfylder behovene paa to forskellige markeder, nemlig markedet for komponenter til automobilindustrien og markedet for reservedele. Det anslaas, at ca. 40 % af komponenterne til Faellesskabets automobilindustri leveres af komponentindustrien. Eksporten til andre medlemsstater af komponenter, reservedele og tilbehoer til franske biler naaede i 1986 alt i alt op paa 3,365 mia ffr..

Konkurrencen mellem de forskellige producenter af automobilkomponenter er saaledes haard og den internationale handel omfattende.

For saa vidt angaar Valéo's stilling paa de paagaeldende markeder, figurerede denne virksomhed i 1985 - som det fremgaar af virksomhedens egen aarsberetning - blandt de fem stoerste europaeiske producenter af udstyr til automobilsektoren med en samlet omsaetning paa 11,532 mia ffr.. Virksomhedens vaesentligste aktivitet ligger paa foelgende omraader: elektrisk motorudstyr (generatorer, startrelaeer og taending), belysning, koblinger og termisk udstyr (koelere, varme- og ventilationsapparater og aircondition). Endvidere producerer virksomheden friktionsudstyr (koblingsbremse og bremsebelaegninger), toerringsprodukter og servomotorer (motorer og applikationer), industriudstyr og industrialiserede komponenter til byggeindustrien.

Valéo-koncernen er verdens foerende producent af bremsebelaegninger, bremser til personbiler og projektoerer i overensstemmelse med europaeiske normer, verdens naeststoerste producent af koelere og den stoerste europaeiske producent af generatorer og startrelaeer.

I 1985 udgjorde eksporten fra Valéo-koncernens franske fabrikker 21 % af koncernens samlede konsoliderede omsaetning. I oevrigt stammede 24 % af omsaetningen fra produkter, som blev fremstillet og solgt i udlandet.

Ifoelge ovennaevnte aarsberetning tegnede eksporten sig i 1984 for mere end 30 % af omsaetningen inden for koblingsudstyr og motorer og applikationer, og de internationale aktiviteter (eksport og produktion i udlandet) tegnede sig for mere end 2/3 af omsaetningen inden for termisk udstyr.

I betragtning af det ovenfor anfoerte samt situationen paa det paagaeldende marked og virksomhedens stilling paa dette marked kan stoetten i form af FIM-laan paa 160 mio ffr. til Valéo-koncernen paavirke samhandelen mellem medlemsstaterne og fordreje konkurrencen efter EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 1.

Denne stoette fordrejer konkurrencen derved, at den forbedrer stoettemodtagerens finansielle situation og reducerer omkostningerne i forbindelse med investeringerne, hvorved stoettemodtageren opnaar en fordel i konkurrencen med andre producenter, som for egen regning har foretaget eller foretager lignende investeringer.

VI

I henhold til artikel 92, stk. 1, er stoetteforanstaltninger med de deri anfoerte karakteristika principielt uforenelige med det faelles marked. Undtagelserne fra dette princip, som er anfoert i EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 2, finder ikke anvendelse i det foreliggende tilfaelde i betragtning af den planlagte stoettes art og formaal.

I henhold til EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 3, skal stoette, der kan anses som forenelig med det faelles marked, vurderes i en faellesskabssammenhaeng og ikke blot i relation til en enkelt medlemsstat. For at sikre at det faelles marked fortsat fungerer hensigtsmaessigt og tilgodeser principperne i EOEF-Traktatens artikel 3, litra f), skal undtagelserne fra det i EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 1, anfoerte princip, der er anfoert i samme artikels stk. 3, fortolkes restriktivt ved undersoegelsen af enhver stoetteordning eller individuel stoetteforanstaltning.

(1) EFT nr. L 216 af 13. 8. 1985, s. 12.

(1) EFT nr. C 128 af 27. 5. 1986, s. 14.

Navnlig finder undtagelserne kun anvendelse, hvis Kommissionen fastslaar, at markedsmekanismerne ikke alene, uden ydelse af stoette, i sig selv vil vaere tilstraekkelige til at tilskynde eventuelle stoettemodtagere til at traeffe foranstaltninger for at naa et af de anfoerte maal.

Anvendes undtagelsesbestemmelserne paa stoetteforanstaltninger, som ikke bidrager til et af de anfoerte maal, opnaar industrier eller virksomheder i visse medlemsstater derved fordele, og samhandelsvilkaarene mellem medlemsstater paavirkes paa en maade, der strider mod den faelles interesse.

Kommissionen konkluderede i sin beslutning 85/378/EOEF om godkendelse af FIM-stoetteordningen, at hverken de franske prioriterede maal for industrien eller industrivirksomhedernes modernisering kunne betragtes som egentlig modydelse, der tjener Faellesskabets interesse, og som berettiger til at bringe en af de i artikel 92, stk. 3, anfoerte undtagelsesbestemmelser i anvendelse; en saadan stoette kan tvaertimod aendre samhandelsvilkaarene inden for Faellesskabet paa en maade, der strider mod den faelles interesse, naar den ydes i enkelttilfaelde af stoerre betydning, da den i hoej grad bidrager til at styrke de begunstigede virksomheders konkurrencemaessige stilling over for andre konkurrerende virksomheder i samhandelen inden for Faellesskabet. Dette var den vaesentligste aarsag til, at der af Kommissionen blev truffet to negative beslutninger vedroerende det planlagte FIM-laan inden for henholdsvis mineralvandssektoren og emballageglassektoren den 12. november 1986 (87/194/EOEF) (1) og vedroerende et laan inden for oelproduktionssektoren den 14. januar 1987 (87/303/EOEF) (2). Domstolen har stadfaestet Kommissionens standpunkt i disse sager (se dom af 13. juli 1988 i sag 102/87 - Den Franske Republik/Kommissionen).

For saa vidt angaar artikel 92, stk. 3, litra a), om stoette til fremme af udviklingen i visse omraader maa det fastslaas, at de omraader, hvor Valéo-koncernens investeringer har fundet sted, ikke er kendetegnet ved en usaedvanlig lav levestandard eller ved en alvorlig underbeskaeftigelse, jf. den i ovennaevnte stk. 3, litra a), omhandlede undtagelse. De paagaeldende omraader indgaar ikke i de omraader, der kan opnaa fritagelse i henhold til denne undtagelsesbestemmelse. For saa vidt angaar de i artikel 92, stk. 3, litra b), anfoerte undtagelser, er der intet element i sagen, som paa nogen maade giver anledning til at antage, at den paagaeldende stoette skal fremme et projekt af faelleseuropaeisk interesse (se dom af 8. marts 1988 i de forenede sager 62 og 72/87) eller skal afhjaelpe en alvorlig forstyrrelse i den franske oekonomi. Den franske regering har i oevrigt ikke fremfoert saadanne grunde til forsvar for den paagaeldende stoette.

Stoetten opfylder heller ikke de i stk. 3, litra c), anfoerte betingelser med hensyn til det regionale aspekt. FIM-laan ydes nemlig generelt ikke til virksomheder i paa forhaand fastlagte regioner. Formaalet med disse laan er derfor ikke at fremme udviklingen af visse omraader, og den franske regering har i oevrigt ikke i det paagaeldende tilfaelde fremfoert saadanne grunde til stoette for ydelsen af laanet paa 160 mio ffr. til Valéo-koncernen. Ovennaevnte undtagelsesbestemmelse kan derfor ikke bringes i anvendelse paa denne stoette.

For saa vidt angaar undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra c), for stoette til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene, skal det endelig anfoeres, at de investeringer, hvortil der kan opnaas FIM-laan, i henhold til beslutning 85/378/EOEF alene er saadanne investeringer, som medfoerer innovation paa faellesskabsplan.

Med den franske regerings skrivelse af 15. april 1988 fulgte som bilag et dokument med beskrivelse af de investeringer, som FIM-laanet bidrager til finansiering af.

Kommissionen har underkastet disse oplysninger en indgaaende teknisk undersoegelse med henblik paa at fastslaa, i hvilket omfang de investeringer, hvortil der ydes stoette, foerer til en virkelig innovation paa faellesskabsplan.

Kommissionen har imidlertid kunnet konstatere, at det for virksomheden var blevet noedvendigt at investere i termisk udstyr (34,185 mio ffr.) og udvikle mere effektive koelere og samtidig udforme produktionsprocessen for, at virksomheden kunne opfylde kravet om modernisering og fastholde sin konkurrencemaessige stilling paa markedet.

Investeringen i friktionsudstyr (19,05 mio ffr.) vedroerer produkter, som opfylder de nye normer til fremstilling uden asbest, som foreskrevet i retsregler eller private aftaler, samt en tilpasning af produktionsprocesserne.

Investeringen i motorer og applikationer (31,96 mio ffr.) vedroerer hovedsagelig en aendring af viskermotorer for og bag og en aendring af ventilationsmekanismer og -motorer samt automatisering af produktionsmidlerne. Det var blevet noedvendigt at lave om paa disse produkter, fordi der er blevet mindre disponibel plads, efter at bilerne har faaet en mere aerodynamisk profil. Investeringerne vedroerer

endvidere udformning af en serie ensartede viskerblade, der kan benyttes paa alle biler, og fremstilling af vinduesviskere.

Investeringerne paa de tre ovennaevnte omraader har saaledes ikke karakter af innovation, idet de har til formaal at aktualisere de eksisterende produkter og modernisere fabrikationsprocesserne. Konkurrenterne til den begunstigede virksomhed har maattet leve op til de samme krav og foretage deres investeringer uden statsstoette. Det er ganske normalt og i producentens egen interesse at anvende de mest effektive teknikker og materialer, hvorved der kan opnaas besparelser i produktions- og administrationsomkostningerne samtidig med, at produkterne moderniseres.

De investeringer, hvortil FIM-laanet har bidraget, omfatter endvidere immaterielle investeringer paa 22,3 mio ffr. inden for alle produktionsafsnit og investeringer til CAD (computer assisted design) og CAM (computer assisted manufacturing) paa henholdsvis 45,5 og 11,2 mio ffr.. De franske myndigheder har ikke meddelt Kommissionen de oplysninger, den har brug for for at kunne vurdere disse investeringers karakter af innovation. Kommissionen befinder sig saaledes i en situation i lighed med den, der er omtalt i den i dommen af 10. juli 1986 i sag nr. 234/84 (MEURA) omhandlede beslutning.

Derfor er stoetten vedroerende den del af FIM-kreditten, som er blevet anvendt til investeringer paa foelgende tre omraader: termisk udstyr, friktionsudstyr og motorer og applikationer samt til immaterielle investeringer og investeringer i CAD/CAM (computer assisted design/computer assisted manufacturing), som androg 115,488 mio ffr. (72,18 % af kreditten paa i alt 160 mio ffr. - de ovennaevnte investeringer androg tilsammen 164,195 mio ffr. svarende til 72,18 % af de samlede investeringer paa 227,48 mio ffr.) ikke forenelig med faellesmarkedet, fordi den hverden opfylder de i artikel 92, stk. 3, anfoerte betingelser eller betingelserne i Kommissionens beslutning 85/378/EOEF. Paa det tidspunkt, hvor naervaerende beslutning vedtages af Kommissionen, udgoer den med faellesmarkedet uforenelige stoette 10,68 mio ffr. (se pkt. VIII nedenfor).

VII

Til gengaeld har Kommissionen paa baggrund af de franske myndigheders oplysninger i skrivelsen af 15. april 1988 kunnet konstatere, at investeringerne inden for de to omraader belysning (23,835 mio ffr.) og koblinger (39,45 mio ffr.) ikke er almindelige moderniseringsinvesteringer, i forbindelse med hvilke virksomheden burde have baaret omkostningerne uden statsstoette, men investeringer i udvikling af produkter, der har karakter af egentlig innovation (1).

Innovationen paa disse to omraader har nemlig vist sig derved, at der blev lanceret fuldstaendigt nye produkter i forbindelse med en aendring af fabrikationsteknologien. Paa belysningsomraadet er der specielt tale om udvikling af en ny type projektoerer under anvendelse af ny teknologi (erstatning af pladeteknologi med plastteknologi), hvilket har betydet en fuldstaendig omlaegning af produktionsapparatet. For koblinger bestaar innovationen i lancering af et fuldstaendig nyt produkt - membrankoblinger med membran af trukket metal til lastbiler - med robotisering af fabrikationen som led i en fuldstaendig omlaegning af produktionens tilrettelaeggelse.

Derfor er stoetten i forbindelse med den del af FIM-kreditten, der blev anvendt til investeringerne paa belysnings- og koblingsomraadet, paa i alt 44,512 mio ffr. (27,82 % af kreditten paa i alt 160 mio ffr. - de ovennaevnte investeringer udgjorde i alt 63,285 mio ffr. svarende til 27,82 % af de samlede investeringer paa 227,48 mio ffr.) forenelig med faellesmarkedet, fordi den opfylder de betingelser, som er fastsat af Kommissionen i dens beslutning 85/378/EOEF.

VIII

Paa baggrund af alle de ovenstaaende betragtninger maa det fastslaas, at FIM-laanet paa 160 mio ffr., som indeholdt stoetteelementer efter EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 1, i form af rentegodtgoerelse og en afdragsfri periode paa to aar, er blevet ydet ulovligt i strid med bestemmelserne i EOEF-Traktatens artikel 93, stk. 3.

En del af dette laan, nemlig de 44,51 mio ffr. af FIM-laanet til investeringer med karakter af innovation paa belysnings- og koblingsomraadet, maa anses som stoette til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene efter EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), da den ikke aendrer samhandelsvilkaarene paa en maade, der strider mod den faelles interesse, og den er derfor forenelig med faellesmarkedet.

Derimod er den del af laanet, som blev anvendt til investeringer i termisk udstyr, friktionsudstyr og motorer og applikationer samt til immaterielle investeringer og CAD/CAM (115,488 mio ffr.) stoette, som er uforenelig

med faellesmarkedet efter EOEF-Traktatens artikel 92, hvorfor den skal ophaeves og tilbagebetales.

Det med faellesmarkedet uforenelige stoetteelement i FIM-laanet boer derfor ophaeves, enten ved at den med faellesmarkedet uforenelig del af laanet tilbagebetales, eller ved at der fastsaettes almindelige markedsvilkaar herfor, og under alle omstaendigheder maa der kraeves tilbagebetaling af de med faellesmarkedet uforenelige rentegodtgoerelser, som Valéo-koncernen uretmaessigt har nydt godt af indtil ovennaevnte aendring af vilkaarene for denne del af laanet. Med henblik paa at beregne stoetteelementet har Kommissionen foerst for de to laanetrancher beregnet forskellen mellem markedets referencesats paa det tidspunkt, hvor laanet blev ydet (13 % paa det tidspunkt, hvor foerste tranche blev udbetalt og 11 % paa det tidspunkt, hvor anden laanetranche blev udbetalt) og rentesatsen i forbindelse med de ydede laan (8,75 % for hver af de to trancher); rentegodtgoerelsen androg saaledes 4,25 procentpoints for foerste laanetranche, som blev udbetalt den 8. august 1985, og 2,25 procentpoints for anden tranche, som blev udbetalt den 10. april 1986. Paa det tidspunkt, hvor naervaerende beslutning vedtages, andrager rentegodtgoerelsen i forbindelse med den med faellesmarkedet uforenelige del af laanet 11,2556 mio ffr. (7,8992 mio ffr. for foerste tranche og 3,3564 mio ffr. for anden tranche).

Til dette beloeb skal eventuelt laegges den rentegodtgoerelse, som Valéo-koncernen uretmaessigt maatte drage fordel af efter udloebet af den i naervaerende beslutnings artikel 3 fastsatte frist paa to maaneder -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den del af FIM-laanet, som andrager 115,448 mio ffr., og som blev ydet til Valéo-koncernen og meddelt til Kommissionen den 28. juni 1985, og som indeholder elementer af stoette efter EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 1, er ulovlig og i strid med procedurebestemmelserne i EOEF-Traktatens artikel 93, stk. 3. Den er endvidere uforenelig med faellesmarkedet efter artikel 92, stk. 1.

Artikel 2

Den franske regering skal ophaeve stoetteelementerne i den i artikel 1 omhandlede del af FIM-laanet, der er uforenelig med faellesmarkedet, ved at kraeve tilbagebetaling heraf eller fastsaette en rentesats herfor, som er i overensstemmelse med markedsrentesatsen, idet denne rentesats skal svare til Credit National's sats for laan til maskiner og inventar paa det tidspunkt, hvor FIM-laanet blev ydet. Den franske regering skal under alle omstaendigheder straks kraeve tilbagebetaling af rentegodtgoerelsen vedroerende den med faellesmarkedet uforenelige del af laanet - 11,2556 mio ffr. - som Valéo-koncernen har nydt godt af indtil tidspunktet for vedtagelse af naervaerende beslutning.

Artikel 3

Den franske regering underretter inden for en frist paa to maaneder fra meddelelsen af naervaerende beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger den har truffet for at efterkomme den.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Den Franske Republik.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 23. november 1988.

Paa Kommissionens vegne

Peter SUTHERLAND

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. L 77 af 19. 3. 1987, s. 43.

(2) EFT nr. L 152 af 12. 6. 1987, s. 27.

(1) Med henblik paa at fastlaa, om de paagaeldende investeringer havde karakter af egentlig innovation paa faellesskabsplan, har Kommissionen baseret sig paa de samme kriterier, som gav den grundlag for at indtage en positiv holdning i foelgende tilfaelde vedroerende anvendelse af FIM-laan: Jaeger (skrivelse til den franske regering SG(88) D/3990 af 30. marts 1988), Merlin-Gerin (SG(88) D/3763 af 28. marts 1988), Thomson Telecommunications (SG(87) D/16201 af 28. december 1987), Bull (SG(86) D/15202 af 15 december 1986), Matra-Harris (SG(86) D/15198 af 15. december 1986) og La Radiotechnique (SG(86) D/15531 af 18. december 1986).