RAADETS FORORDNING (EOEF) Nr. 3017/92 af 19. oktober 1992 om aendring af antidumpingtolden som led i den fornyede undersoegelse af antidumpingforanstaltningerne vedroerende importen af syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Rumaenien, Taiwan, Tyrkiet og republikkerne Serbien og Montenegro samt den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og om afslutning af den fornyede undersoegelse vedroerende importen af syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og Mexico

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 2423/88 af 11. juli 1988 om beskyttelse mod dumpingimport eller subsidieret import fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab (1), saerlig artikel 14,

efter underretning af Associeringsraadet EOEF-Tyrkiet i henhold til artikel 47, stk. 2, i tillaegsprotokollen til aftalen om oprettelse af en associering mellem Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab og Tyrkiet (2),

under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter konsultation i Det Raadgivende Udvalg, der er nedsat i henhold til naevnte forordning, og

ud fra foelgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) Ved forordning (EOEF) nr. 3946/88 (3) indfoerte Raadet en endelig antidumpingtold paa importen af syntetiske fibre af polyester med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, Jugoslavien, Mexico, Rumaenien, Taiwan og Tyrkiet.

(2) I marts 1990 modtog Kommissionen en anmodning om fornyet undersoegelse indgivet af »Association of Importers of Synthetic Fibres of Polyester«; samtidig fremsatte eksportoererne af den paagaeldende vare med oprindelse i Amerikas Forenede Stater, Mexico og Rumaenien anmodninger om en fornyet undersoegelse.

(3) Kommissionen, som efter konsultationer fastslog, at der foreligger tilstraekkelige beviser til at begrunde ivaerksaettelsen af en fornyet undersoegelse, foreslog i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EOEF) nr. 2423/88, at der blev foretaget en fuldstaendig undersoegelse af forordning (EOEF) nr. 3946/88 og indledte en saadan undersoegelse (4).

(4) Kommissionen underrettede officielt de eksportoerer, importoerer og producenter i Faellesskabet, som den vidste var beroert af sagen, og gav de beroerte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hoert mundtligt.

Det konstateredes, at der ikke var nogen producenter/eksportoerer i republikkerne Slovenien, Kroatien og Bosnien-Herzegovina. Eventuelle antidumpingforanstaltninger, der indfoeres paa grundlag af den fornyede undersoegelse, boer foelgelig begraenses til kun at omfatte republikkerne Serbien og Montenegro samt den tidligere jugoslaviske republik Makedonien.

(5) Eksportoererne, importoererne og IRSFC (International Rayon and Synthetic Fibres Committee) tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Nogle af de naevnte parter anmodede om at blive hoert mundtlig, hvilket blev imoedekommet.

(6) Kommissionen indhentede og efterproevede alle de oplysninger, som den ansaa for noedvendige med henblik paa en afgoerelse af spoergsmaalet om dumping og skade, og den aflagde kontrolbesoeg hos:

- producenter i Faellesskabet:

- Du Pont de Nemours GmbH, Tyskland

- Enka AG, Tyskland

- Hoechst AG, Tyskland

- Enichem Fibre, SpA, Italien

- Montefibre SpA, Italien

- Nurel SA, Spanien

- La Seda de Barcelona SA, Spanien

- Rhone Poulenc SA, Spanien

- Brilen SA, Spanien

- Finicisa Fibras Sinteticas SA, Portugal

- Akzo NV, Nederlandene

- Rhone Poulenc Fibres SA, Frankrig

- Wellman International Ltd, Irland

- importoerer i Faellesskabet:

- Hugo Bartram KG, Tyskland

- Jochen von Grundherr, Tyskland

- producenter i tredjelande:

a) Taiwan

- Chung Shing Textile Co. Ltd, Taipei

- Far Eastern Textile Ltd, Taipei

- Nan Ya Plastics Corp., Taipei

- Shinkong Synthetic Fibres Corp., Taipei

- Tainan Spinning Co. Ltd, Tainan

- Tuntex Distinct Corp., Tainan

b) Tyrkiet

- Sasa, Artificial and Synthetic Fibres Inc, Adana, som eksporterer via EXSA, Adana, der er et selskab forbundet med Sasa,

- Soenmez Filament, Bursa

c) republikkerne Serbien og Montenegro samt den tidligere jugoslaviske republik Makedonien

- Hemteks, Skopje

d) Mexico

- Celanese Mexicana SA, Mexico

- Crisal Textil SA, Mexico

- Fibras Sinteticas SA, Monterrey

- Kimex SA, Mexico

- Nylon de Mexico, Mexico

e) Amerikas Forenede Stater

- Eastman Chemical Products Inc, Kingsport TE

- E.I. Du Pont de Nemours and Co., Wilmington DE

- Hoechst Celanese Fibres, Inc, Charlotte NC

- Wellman Inc, Johnsonville

- Martin-Color-Fi Inc, Edgefield

- Gates Formed-Fibre Product Inc, Auburn

- Foss Manufacturing Company Inc, Hampton

- Bollag International Corp., Newell, NC

- Carter, Moore & Co. Inc, New York.

(7) Kommissionen modtog og benyttede oplysninger fra importoererne, producenterne i eksportlandene og producenterne i Faellesskabet.

(8) Producenterne/eksportoererne blev underrettet om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger paa grundlag af hvilke Kommissionen havde til hensigt at anbefale, at der indfoeres endelige foranstaltninger. De fik endvidere en frist, inden for hvilken de kunne fremsaette bemaerkninger til ovennaevnte oplysninger. Kommissionen gennemgik deres bemaerkninger og tog om fornoedent hensyn hertil i sine konklusioner.

(9) Dumpingundersoegelsen omfattede perioden 1. januar til 31. august 1990.

B. FORNYET UNDERSOEGELSE PAA GRUNDLAG AF ARTIKEL 14 I FORORDNING (EOEF) Nr. 2423/88

(10) For saa vidt angaar den forvoldte skade har en begraensning af importen og/eller en genopretning af EF-erhvervsgrenens oekonomiske og finansielle situation kun vaerdi, hvis dette sker som foelge af andre faktorer end gaeldende antidumpingforanstaltninger.

C. VARE

1. Beskrivelse af varen

(11) Definitionen af varen er identisk med den, der er anfoert i forordning (EOEF) nr. 3946/88.

(12) Den vare, der er omfattet af undersoegelsen, er korte syntetiske fibre af polyester, ikke kartede, kaemmede eller paa anden maade beredte til spinding, almindeligvis benaevnt syntetiske polyesterfibre, henhoerende under KN-kode 5503 20 00; i det foelgende benaevnes varen under ét syntetiske polyesterfibre.

Varen er et raamateriale, som anvendes i forskellige faser af produktionsprocessen for tekstilvarer alt afhaengig af de paagaeldende tekstilers art. Ca. 60 % af forbruget i Faellesskabet af syntetiske polyesterfibre anvendes til spinding, dvs. til fremstilling af filamenter til fremstilling af tekstiler, eventuelt blandet med andre fibre, saasom uld og bomuld. Ca. 40 % anvendes som fyldemateriale, dvs. til udstopning af visse tekstilvarer (f.eks. puder, bilsaeder, anorakker), heri ogsaa indbefattet andre anvendelsesformaal for ikke-vaevet materiale, saasom fremstilling af vaeg-til-vaeg taepper.

(13) Selv om de potentielle anvendelsesformaal for kvaliteten af syntetiske polyesterfibre kan variere, indebaerer dette ikke vaesentlige forskelle i de grundlaeggende fysiske egenskaber, kundernes opfattelse af varen eller markedsfoeringen af de forskellige typer syntetiske polyesterfibre; de boer derfor betragtes som en og samme vare i denne undersoegelse.

Nogle importoerer rejste det spoergsmaal, om der ikke burde sondres mellem syntetiske polyesterfibre, der anvendes til udstopning, og fibre, der anvendes til andre formaal. En saadan sondring kan imidlertid ikke godtages, fordi den foerst er mulig paa et senere trin i produktionsprocessen ved videreforarbejdningen af syntetiske polyesterfibre. Inden en saadan forarbejdning har syntetiske polyesterfibre i almindelighed samme fysiske egenskaber.

Nogle eksportoerer og importoerer anmodede ogsaa om, at syntetiske polyesterfibre med saerlige egenskaber, saasom »thermofusable fibres« og to-komponent fibre, blev betragtet som en vare forskellig fra den ovenfor definerede vare og saaledes udelukket fra den foreliggende undersoegelse, idet priserne paa saadanne fibre langt oversteg salgspriserne for andre fibre. Det fremgik imidlertid af undersoegelsen, at selv om der findes flere typer syntetiske polyesterfibre, som har forskellige egenskaber med henblik paa at opfylde konkrete behov, er de grundlaeggende fysiske egenskaber, produktionsmaade og anvendelsesformaal de samme som for andre typer af syntetiske polyesterfibre. Endvidere er markedet for denne vare kendetegnet ved en overlapning mellem forskellige typer af syntetiske polyesterfibre uden klare skillelinjer mellem de forskellige typer. Det konstateredes saaledes, at eventuelle saerlige egenskaber ikke indebar, at de paastaaede saerlige typer syntetiske polyesterfibre kunne betragtes som forskellige fra de oevrige typer, og de boer derfor indgaa i den foreliggende undersoegelse.

2. Samme vare

(14) Kommissionen fastslog, at de syntetiske polyesterfibre, der fremstilles i Faellesskabet, og de fibre, der saelges paa hjemmemarkedet i Taiwan, i republikkerne Serbien og Montenegro samt i den tidligere jugoslaviske republik Makedonien, i Tyrkiet, Rumaenien, Amerikas Forenede Stater og Mexico i henseende til alle vaesentlige fysiske og tekniske egenskaber svarer til de varer, der eksporteres fra ovennaevnte lande til Faellesskabet.

D. DUMPING

1. Normal vaerdi

a) Taiwan

(15) Kommissionen konstaterede, at de taiwanske firmaer, der havde eksporteret til Faellesskabet, i referenceperioden havde solgt repraesentative maengder af den paagaeldende vare paa hjemmemarkedet, dvs. over 5 % af eksporten til Faellesskabet. Da de maengder, der blev solgt med fortjeneste, imidlertid var ubetydelige, var det noedvendigt at beregne den normale vaerdi paa grundlag af produktionsomkostningerne og en rimelig fortjenstmargen.

Produktionsomkostningerne beregnedes paa grundlag af alle omkostninger, baade faste og variable, til materialer og fremstilling for transaktioner i normal handel, med tillaeg af et rimeligt beloeb til daekning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger. I betragtning af, at den paagaeldende vare solgtes i repraesentative maengder paa hjemmemarkedet, beregnedes dette beloeb paa grundlag af de taiwanske producenters omkostninger i forbindelse med salg af samme vare paa hjemmemarkedet. Hvad angaar fortjenstmargenen fremgaar det af de oplysninger, Kommissionen er i besiddelse af, at der ikke i undersoegelsesperioden var tale om et repraesentativt fortjenstgivende salg paa hjemmemarkedet. Under disse omstaendigheder fastsatte Kommissionen fortjenstmargenen paa et andet rimeligt grundlag, nemlig paa grundlag af den fortjeneste, som de paagaeldende firmaer havde opnaaet i de seneste tre aar, og paa grundlag af hvert firmas samlede salg i denne sektor; den derved fremkomne margen ligger paa mellem 6 og 11 %.

b) Republikkerne Serbien og Montenegro samt den tidligere jugoslaviske republik Makedonien

(16) Eftersom salget paa hjemmemarkedet fandt sted i repraesentative maengder (mere end 5 % af eksportsalget til Faellesskabet), blev den normale vaerdi fastsat paa grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i normal handel for samme vare bestemt til forbrug paa hjemmemarkedet, med fradrag af alle rabatter og prisafslag.

c) Tyrkiet

(17) I betragtning af, at den paagaeldende vare var blevet solgt paa hjemmemarkedet i repraesentative maengder (mere end 5 % af eksportsalget til Faellesskabet), blev den normale vaerdi fastsat paa grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i normal handel for samme vare bestemt til forbrug paa hjemmemarkedet, med fradrag af alle rabatter og prisafslag.

d) Rumaenien

(18) Da Rumaenien ikke kan betragtes som et land med markedsoekonomi, maatte Kommissionen basere sine beregninger paa den normale vaerdi for de paagaeldende varer i et land med markedsoekonomi. Importoererne og den rumaenske producent havde rejst indvendinger mod anvendelsen af Tyrkiet, der var blevet anvendt i den foregaaende undersoegelse, men accepterede, at Taiwan anvendtes som sammenligningsgrundlag. Kommissionen fastslog, at der ikke var tale om vaesentlige forskelle hverken med hensyn til produktionsproces eller -omfang, varetyper i de to lande eller i vilkaarene for adgang til de vigtigste komponenter, der indgik i produktionsomkostningerne. Det konkluderedes derfor, at det var hensigtsmaessigt og ikke urimeligt at vaelge Taiwan som grundlag for fastsaettelse af den normale vaerdi for Rumaenien.

(19) Som anfoert i betragtning 15 var det noedvendigt at fastsaette den normale vaerdi for Taiwan paa grundlag af den beregnede vaerdi. En importoer af den rumaenske vare anmodede i den forbindelse om, at den saaledes fastsatte normale vaerdi blev justeret, idet han gjorde gaeldende, at Rumaenien havde en relativ fordel med hensyn til leverancerne af olie, som er en raavare, der anvendes til fremstillingen af polyesterfibre. Denne anmodning ansaas ikke for begrundet. Det fremgik saaledes af undersoegelsen, at de taiwanske firmaer kunne indkoebe raamaterialer til lave priser paa hjemmemarkedet. En eventuel fordel for den rumaenske producent kan saaledes ikke vaere af stoerre betydning.

Ved beregningen af den normale vaerdi for Rumaenien baserede Kommissionen sine beregninger paa oplysninger vedroerende den mest produktive taiwanske producent, som havde fremstillet samme vare til salg paa hjemmemarkedet og til eksport. Raadet finder, at der saaledes fuldt ud er taget hensyn til eventuelle relative fordele, saa meget mere som den paagaeldende importoer ikke havde dokumenteret sin paastand med noejagtige beregninger.

e) Amerikas Forenede Stater og Mexico

(20) Da eksporten fra disse to lande ikke har bidraget til den forvoldte skade (jf. betragtning 30 og 31), finder Kommissionen det ikke paakraevet at undersoege, om der er tale om dumping.

2. Eksportpris

(21) Eksportpriserne blev fastlagt paa grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales for de varer, der solgtes til eksport til Faellesskabet.

Hvor eksporten fandt sted via datterselskaber eller associerede parter med hjemsted i Faellesskabet, som det var tilfaeldet for den tyrkiske producent, fastsatte Kommissionen eksportpriserne paa grundlag af videresalgsprisen til foerste uafhaengige koeber, behoerigt justeret for at tage hensyn til samtlige omkostninger, der paaloeb mellem indfoersel og videresalg af de paagaeldende varer samt en margen, der ansaas for rimelig, til daekning af generalomkostninger og fortjeneste under hensyntagen til den fortjeneste, som uafhaengige importoerer af den paagaeldende vare opnaaede.

3. Sammenligning

(22) Ved sammenligningen mellem den normale vaerdi og eksportpriserne paa grundlag af hver enkelt transaktion tog Kommissionen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9 og 10, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 hensyn til forskelle, der paavirkede prisernes sammenlignelighed, saasom salgsomkostninger, dvs. kreditvilkaar, transport-, forsikrings- og haandteringsomkostninger, teknisk bistand, loen til saelgere og andre omkostninger i tilknytning til salget, hvor det paa tilfredsstillende maade kunne godtgoeres, at disse omkostninger havde direkte tilknytning til det paagaeldende salg. Til alle sammenligninger anvendtes priser ab fabrik og i samme handelsled.

(23) Hvad angaar eksportpriserne for varer, der eksporteredes af producenterne i Tyrkiet og i republikkerne Serbien og Montenegro samt den tidligere jugoslaviske republik Makedonien tog Kommissionen for at sikre en rimelig sammenligning og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, litra b), i forordning (EOEF) nr. 2423/88 hensyn til forskelle, der kunne tilskrives importafgifterne for raamaterialer, som varierede alt efter, om raamaterialerne anvendtes til produktion af varer til salg paa hjemmemarkedet eller til eksportsalg til Faellesskabet. Der blev foretaget justeringer i de tilfaelde, hvor det konstateredes, at der var indroemmet tilbagebetaling af afgifter, for saa vidt disse tilbagebetalinger vedroerte materialer, der rent fysisk var indgaaet i de til Faellesskabet eksporterede varer.

4. Dumpingmargen

(24) Det fremgaar af sammenligningen, at der finder dumping sted. Den beregnede dumpingmargen for hvert land eller producent/eksportoer er lig med forskellen mellem den fastsatte normale vaerdi og eksportprisen ved salg til Faellesskabet, behoerigt justeret.

Paa grundlag af prisen frit Faellesskabets graense udgoer den gennemsnitlige vejede dumpingmargen for hvert land eller hver producent/eksportoer, der er omfattet af undersoegelsen, foelgende:

Taiwan:

Nan-Ya Plastics Corp., Taipei 5,9 %

Far Eastern Textile Ltd, Taipei 6,8 %

Shinkong Synthetic Fibres Corp., Taipei 13,0 %

Rumaenien: 14,1 %

Republikkerne Serbien og Montenegro samt den tidligere jugoslaviske republik Makedonien:

Hemteks, Skopje 15,6 %

Tyrkiet:

Sasa, Artificial and Synthetic Fibres Inc,

Adana 11,4 %

(25) For de firmaer, der ikke medvirkede i undersoegelsen eller ikke havde givet sig til kende over for Kommissionen, eller som ikke havde besvaret Kommissionens spoergeskema, blev dumpingmargenen fastsat paa grundlag af de foreliggende oplysninger i overensstemmelse med artikel 7, stk. 7, litra b), i forordning (EOEF) nr. 2423/88. Kommissionen var i den forbindelse af den opfattelse, at resultaterne af dens undersoegelse var det bedst egnede grundlag for fastsaettelse af dumpingmargenen, og at det ville vaere at beloenne manglende samarbejdsvilje og aabne mulighed for omgaaelse af antidumpingtolden at antage, at dumpingmargenen for saadanne firmaer skulle vaere lavere end den hoejeste margen, der var fastsat for de eksportoerer, der medvirkede i undersoegelsen. For disse firmaer anvendtes derfor den hoejeste, relevante margen. Raadet bekraefter denne konklusion.

E. SKADE

(26) I overensstemmelse med artikel 14, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 er det formaalet med undersoegelsen at fastslaa, om der har vaeret tale om en aendring i omstaendighederne, til det bedre eller vaerre, baade for saa vidt angaar eksportoerernes optraeden paa markedet i Faellesskabet og den paagaeldende EF-erhvervsgrens situation, og dette uanset de antidumpingforanstaltninger, der er omfattet af den foreliggende fornyede undersoegelse.

(27) Kommissionen fastslog foelgende:

1. Eksportoerernes optraeden paa faellesskabsmarkedet

a) Kumulering

(28) For at maale dumpingimportens indvirkning paa den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet boer det i foerste omgang fastslaas, om det er hensigtsmaessigt at fastholde den fremgangsmaade, der blev fulgt ved indfoerelsen af de foranstaltninger, der er genstand for naervaerende undersoegelse, dvs. en kumulering af al import med oprindelse i de lande, der er omfattet af undersoegelsen.

(29) Den importerede maengde fra Mexico laa i naerheden af 0,1 % i 1990. Selv om den blotte kendsgerning, at der har vaeret tale om en ganske ubetydelig import fra Mexico efter indfoerelsen af antidumpingforanstaltningerne, ikke i sig selv berettiger, at de ophaeves, eller at denne import ikke kumuleres med den oevrige import, fremgaar det af undersoegelsen, at det mexicanske markeds struktur ifoelge en analyse for flere aar goer det lidet sandsynligt, at eksporten af den paagaeldende vare til Faellesskabet i fremtiden vil naa et niveau, der kan anses for at have nogen betydning. Den mexicanske produktion er saaledes i det vaesentlige bestemt for det amerikanske marked. Dette bekraeftes af det forhold, at allerede i perioden fra 1984 til 1990 var den mexicanske markedsandel i Faellesskabet, paa trods af en betydelig mexicansk produktionskapacitet, ret ubetydelig, idet den svingede mellem 0,2 % og 0,5 % bortset fra en kortvarig stigning til 1 % i 1987.

Kommissionen er derfor af den opfattelse, at der ikke vil blive tale om nogen vaesentlig stigning i importen fra Mexico, hvis antidumpingtolden ophaeves, og at det ikke er saerlig sandsynligt, at den senere vil bidrage til nogen skade. Kommissionen finder, at det under disse omstaendigheder ikke er noedvendigt at kumulere importen fra Mexico med importen fra de oevrige beroerte lande.

(30) Den importerede maengde fra Amerikas Forenede Stater er faldet og tegnede sig i 1990 kun for en andel af markedet paa 0,8 %. Det kunne paa grundlag af undersoegelsen fastslaas, at denne udvikling skyldes andre omstaendigheder end antidumpingtolden. For det foerste skal der erindres om, at de stoerste amerikanske producenter, som tegner sig for langt den stoerste del af eksporten til Faellesskabet, ikke er omfattet af en saadan told, og for de oevriges vedkommende er tolden forholdsvis lav. For det andet er den amerikanske produktion koncentreret om produkter af hoejere vaerdi og hovedsagelig rettet mod hjemmemarkedet. Under disse omstaendigheder er det ikke saerlig sandsynligt, at gaeldende antidumpingtold har haft nogen vaesentlig betydning for de fra USA eksporterede maengder, og det er naeppe sandsynligt, at denne eksport i fremtiden vil bidrage til nogen skade. Det er paa denne baggrund berettiget ikke at kumulere importen fra USA med importen fra de oevrige beroerte lande.

(31) Hvad angaar importen fra de oevrige fire lande, der er omfattet af undersoegelsen, kan navnlig importen fra Taiwan og Tyrkiet (en markedsandel paa henholdsvis 4,2 % og 2,0 % i 1990) ikke anses for ubetydelig.

(32) Selv om de importerede maengder fra Rumaenien og republikkerne Serbien og Montenegro samt den tidligere jugoslaviske republik Makedonien er faldet betydeligt siden indfoerelsen af antidumpingforanstaltninger, saaledes at importen fra de naevnte republikker er naaet ned paa et ret beskedent niveau og maaske endog kan anses for ubetydelig for Rumaeniens vedkommende, kan denne tilbagegang imidlertid kun forklares ved tilstedevaerelsen af antidumpingforanstaltninger.

Eksporten fra Rumaenien, Serbien, Montenegro og Makedonien har saaledes altid vaeret rettet mod Faellesskabet, hvilket er kommet til udtryk ved betydelige og konstante markedsandele i de sidste seks aar. Importen fra disse lande udgoer derfor fortsat en trussel om skade. Som det var tilfaeldet ved indfoerelsen af de foranstaltninger, der er genstand for den fornyede undersoegelse, boer virkningerne af denne import saaledes kumuleres med virkningerne af importen fra Taiwan og Tyrkiet.

(33) Raadet bekraefter denne konklusion.

b) Forbruget i Faellesskabet

(34) Stoerrelsen af faellesskabsmarkedet har holdt sig paa et forholdsvis stabilt niveau. Det steg fra 431 535 tons i 1988 til 441 033 tons i 1989 og faldt derefter til 424 194 tons i 1990 (277 507 tons i referenceperioden).

c) De importerede maengder

(35) Efter indfoerelsen af antidumpingforanstaltningerne i december 1988 faldt den importerede maengde af syntetiske fibre af polyester fra de beroerte fire lande fra 44 000 tons i 1988 til 31 400 tons i 1990. For Taiwan alene steg importen fra 12 000 tons i 1988 til 18 000 tons i 1990. De paagaeldende landes andel af markedet i Faellesskabet faldt fra 10,2 % i 1988 til 7,4 % i 1990.

d) Importpriser

(36) I referenceperioden var importpriserne lavere end faellesskabsproducenternes priser, idet der konstateredes prisunderbud paa i gennemsnit mellem 19 og 25 %. Det skal erindres, at disse underbud konstateredes paa et tidspunkt, hvor antidumpingforanstaltningerne var i kraft.

2. Faellesskabserhvervsgrenens situation

a) Produktionskapacitet, udnyttelsesgrad, lagre

(37) Produktionen i Faellesskabet af syntetiske polyesterfibre steg fra 379 286 tons i 1988 til 428 147 tons i 1989 og faldt derefter til 407 251 tons i 1990. Produktionskapaciteten oegedes fra 432 903 tons i 1988 til 466 339 tons i 1989 og 471 723 tons i 1990, svarende til en naesten uaendret udnyttelsesgrad paa mellem 86 og 88 %. I samme periode oegedes lagerbeholdningerne fra 29 146 tons til 56 533 tons, svarende til 94 %.

b) EF-erhvervsgrenens salg og markedsandel

(38) EF-erhvervsgrenens salg af syntetiske polyesterfibre i Faellesskabet steg fra 337 424 tons i 1988 til 356 465 tons i 1989 og faldt derefter til 330 310 tons i 1990, svarende til 220 207 tons i referenceperioden. EF-erhvervsgrenens markedsandel udviklede sig saaledes: 78,2 % i 1988, 80,8 % i 1989 og 79,4 % i 1990.

c) Prisudvikling

(39) Der er gennemfoert en detaljeret undersoegelse af salgspriserne i Faellesskabet for syntetiske polyesterfibre, som er fremstillet af henholdsvis faellesskabsproducenterne og producenterne i de af undersoegelsen omfattede lande.

Det fremgaar af denne undersoegelse, at priserne efter indfoerelsen af antidumpingforanstaltningerne steg i Faellesskabet mellem 1988 og 1989, hvorefter de igen faldt, saaledes at de i 1990 igen var nede paa 1988-niveauet.

d) Fortjeneste

(40) Kommissionen konstaterede, at den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet siden 1988 generelt har opvist ugunstige finansielle resultater. Paa trods af en mindre bedring i 1989 var der i referenceperioden igen tale om en forvaerring af situationen. I 1990 opnaaede kun nogle faa faellesskabsproducenter en beskeden fortjeneste, medens adskillige maatte registrere betydelig tab. Maalt som et vejet gennemsnit var EF-erhvervsgrenens finansielle resultater negative i referenceperioden, nemlig i stoerrelsesordenen 2,3 %.

e) Beskaeftigelse og investering

(41) I perioden fra 1988 til 1990 nedlagde faellesskabserhvervsgrenen 237 arbejdspladser, dvs. 5 % af arbejdsstyrken i denne sektor, endvidere indskraenkedes investeringerne, og to fabrikker lukkedes.

3. Konklusion vedroerende en aendring i omstaendighederne

(42) Det fremgaar af ovenstaaende, at den skade, der paafoeres denne erhvervsgren i Faellesskabet - salgstilbagegang og finansielle tab - goer det paakraevet at opretholde beskyttelsesforanstaltninger mod importen til dumpingpriser med oprindelse i Taiwan, Rumaenien, Tyrkiet og republikkerne Serbien og Montenegro samt den tidligere jugoslaviske republik Makedonien. De gaeldende foranstaltninger, som er taget op til fornyet undersoegelse, har saaledes ikke hindret, at eksportvarerne til stadighed er blevet udbudt til salg til priser, der er lavere end faellesskabsproducenternes priser, og der er fortsat eksporteret betydelige maengder til Faellesskabet. Under disse omstaendigheder er det ikke berettiget at ophaeve gaeldende antidumpingforanstaltninger mod naevnte lande, saaledes som sammenslutningen af importoerer i Faellesskabet har anmodet om. Foranstaltningerne boer tvaertimod tilpasses resultaterne af den foreliggende undersoegelse vedroerende dumping og skade. Hvad angaar importen af den paagaeldende vare med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og Mexico, kan den ikke laengere anses for at vaere en aarsag til skade, hverken i oejeblikket eller i fremtiden, af de grunde, der er anfoert i betragtning 29 og 30.

(43) Importoererne gjorde gaeldende, at i forbindelse med en anmodning om fornyet undersoegelse med henblik paa ophaevelse af gaeldende foranstaltninger, kan gaeldende told kun aendres i form af en nedsaettelse.

Raadet kan ikke godtage denne paastand. For det foerste indeholder hverken gaeldende faellesskabsret eller GATT's antidumpingkode en saadan bestemmelse. For det andet ville en saadan regel vaere i strid med filosofien bag bestemmelserne om fornyet undersoegelse i forordning (EOEF) nr. 2423/88. Formaalet med artikel 14 er saaledes at tilpasse foranstaltningerne til aendringer i omstaendighederne, baade for saa vidt angaar spoergsmaalet om dumping og den deraf foelgende skade. Det er derfor uden betydning, om anmodningen om fornyet undersoegelse fremsaettes af importoererne, eksportoererne eller faellesskabsproducenterne.

Dette er saa meget mere tilfaeldet, som Kommissionen til enhver tid kan tage gaeldende foranstaltninger op til fornyet undersoegelse og tilpasse dem konstaterede aendringer i omstaendighederne, selv uden anmodning herom fra en af de beroerte parter.

F. FASTSAETTELSE AF TOLDEN

1. Toldsats

(44) Med henblik paa fastsaettelse af den told, der skal indfoeres, tog Kommissionen baade hensyn til de konstaterede dumpingmargener og den told, der er noedvendig for at afhjaelpe de skadelige virkninger.

(45) Med henblik paa beregning af skadestaersklen maatte Kommissionen tage i betragtning, at EF-erhvervsgrenen som helhed havde vaeret tabsgivende. Det er saaledes noedvendigt at sikre, at de paataenkte foranstaltninger goer det muligt for denne erhvervsgren at haeve priserne, saa den kan faa daekning for produktionsomkostningerne og opnaa en rimelig fortjeneste. Denne fortjeneste er anslaaet til 8 % paa grundlag af den fortjenstmargen, der er opnaaet i tidligere aar, samt erhvervsgrenens fortsatte investeringsbehov paa laengere sigt.

Kommissionen beregnede derefter de prisforhoejelser, der er noedvendige, for at EF-erhvervsgrenen kan opnaa daekning for samtlige omkostninger og opnaa en fortjeneste paa 8 %. Importpriserne for dumpingvarerne forhoejedes derefter med det derved fremkomne beloeb udtrykt i procent af den vejede gennemsnitspris for importen, cif Faellesskabets graense.

Skadestaersklen for hver enkelt eksportoer beregnedes ved at laegge denne beregnede gennemsnitlige forhoejelse til gaeldende antidumpingtold.

(46) Resultatet af denne beregning er en skadesmargen for hver eksportoer svarende til den forhoejelse, der vil goere det muligt for faellesskabsproducenterne at haeve deres priser med henblik paa at genskabe en sund oekonomisk situation.

(47) Det viste sig imidlertid, at for de rumaenske, serbiske, montenegrine, makedoniske, tyrkiske og taiwanske producenter/eksportoerer var dumpingmargenen lavere end den beregnede gennemsnitlige skadestaerskel. I overensstemmelse med artikel 13, stk. 3, i forordning (EOEF) nr. 2423/88 skal toldsatsen for de paagaeldende eksportoerer derfor fastsaettes paa grundlag af denne margen.

(48) Da det ikke kan udelukkes, at der findes andre producenter/eksportoerer, som ikke har besvaret Kommissionens spoergeskema eller paa anden maade givet sig til kende, eller som ikke har fremlagt de oplysninger, som Kommissionen ansaa for noedvendige, maa det med den begrundelse, der allerede er anfoert i betragtning 25, anses for paakraevet at indfoere en told fastsat paa grundlag af de bedst egnede oplysninger, der foreligger. Foelgelig fastsaettes for disse firmaer den hoejeste relevante margen.

(49) Der indfoeres ingen told over for producenterne i Mexico og i Amerikas Forenede Stater af de i betragtning 29 og 30 anfoerte grunde.

(50) Raadet bekraefter disse konklusioner.

2. Toldens form

(51) Der er ikke fremfoert argumenter, som kan begrunde en aendring af den af undersoegelsen omfattede antidumpingtolds form. Det maa under disse omstaendigheder anses for hensigtsmaessigt at fastholde tolden i form af en vaerditold.

G. FAELLESSKABETS INTERESSER

1. EF-erhvervsgrenens situation

(52) Hvis der ikke opretholdes en form for beskyttelse af den paagaeldende erhvervsgren i Faellesskabet mod den illoyale konkurrence, vil det resultere i en yderligere forvaerring af situationen. Faellesskabserhvervsgrenen paafoertes allerede skade i en tidligere periode, hvilket gav anledning til indfoerelsen af de foranstaltninger, der nu er taget op til fornyet undersoegelse. Da disse foranstaltninger ikke har kunnet afhjaelpe skaden, befinder faellesskabsproducenterne sig i en vanskelig situation. Enhver yderligere forvaerring vil bringe beskaeftigelsen og investeringerne i den paagaeldende erhvervssektor i fare, og adskillige virksomheder i senere led i produktionsprocessen er afhaengige af denne sektor.

2. Importoerernes situation

(53) Importoererne har gjort gaeldende, at de befinder sig i en vanskelig situation, idet de dels staar over for store producenter i Faellesskabet af fibre, dels som kunder har magtfulde forarbejdningsvirksomheder for disse fibre, paa hvilke det ikke er muligt at overvaelte antidumpingtolden i fuldt omfang. En antidumpingtold vil derfor resultere i en indskraenkning af deres fortjenstmargen og dermed true deres fortsatte bestaaen. Raadet finder ikke denne paastand relevant. Der er ikke givet nogen begrundelse for de fremfoerte paastande om de virkninger, som opretholdelsen af antidumpingforanstaltningerne vil kunne have for importoerernes konkurrencemaessige og finansielle situation. I betragtning af, at resultatet af den fornyede undersoegelse tilsiger en ophaevelse af den told, der indfoertes i 1988, eller en saenkning af denne told, skulle det i det mindste til dels betyde en lettelse for importoererne. Desuden er importoerernes argumentation i strid med formaalet med antidumpingtold, nemlig genoprettelsen af en sund konkurrencemaessig situation, som ikke forstyrres af illoyal handelspraksis. Det vil ikke vaere muligt at naa dette maal, hvis en importoer kan paaberaabe sig en fordel, der er en foelge af en saadan praksis.

3. Interesseafvejning

(54) Efter at have afvejet ovenstaaende argumenter mod det vaesentlige bidrag, som den paagaeldende import yder til de vanskeligheder, faellesskabsproducenterne af syntetiske polyesterfibre befinder sig i, fastslaar Raadet, at det af hensyn til beskyttelsen af Faellesskabets interesser er paakraevet at opretholde de tidligere indfoerte foranstaltninger mod dumpingimporten i form af en told, der er justeret i overensstemmelse med resultaterne af naervaerende undersoegelse.

H. NYTILKOMNE PRODUCENTER

(55) For saa vidt angaar de nytilkomne producenter paa markedet, som ikke eksporterede den paagaeldende vare i referenceperioden, er Kommissionen rede til at ivaerksaette en fornyet undersoegelse, saa snart de paagaeldende eksportvirksomheder over for Kommissionen kan godtgoere, at de ikke har eksporteret til Faellesskabet i undersoegelsesperioden (betragtning 9), at de foerst har paabegyndt en saadan eksport efter udloebet af naevnte periode, og at de hverken er associeret eller forretningsmaessigt forbundet med et af de selskaber, der er omfattet af den foreliggende undersoegelse.

I. FORORDNINGENS GYLDIGHEDSPERIODE

(56) Naervaerende forordning boer betragtes som en aendring af forordning (EOEF) nr. 3946/88 som anfoert i artikel 15 i forordning (EOEF) nr. 2423/88. Foranstaltningernes gyldighed ophoerer foelgelig fem aar efter tidspunktet for naervaerende forordnings ikrafttraeden -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Artikel 1 i forordning (EOEF) nr. 3946/88 affattes saaledes:

»Artikel 1

1. Der indfoeres en endelig antidumpingtold paa importen af syntetiske fibre af polyester, henhoerende under KN-kode 5503 20 00 og med oprindelse i republikkerne Serbien og Montenegro samt den tidligere jugoslaviske republik Makedonien og i Rumaenien, Taiwan og Tyrkiet.

2. Tolden, som beregnes paa grundlag af prisen for varen, frit Faellesskabets graense, ufortoldet, fastsaettes saaledes:

- 13,0 % for fibre af polyester med oprindelse i Taiwan (Taric-tillaegskode: 8195), med undtagelse af fibre, der fremstilles af foelgende selskaber, for hvilke tolden fastsaettes saaledes:

Far Eastern Textile Ltd, Taipei 6,8 %

(Taric-tillaegskode: 8192)

Nan Ya Plastics Corp., Taipei 5,9 %

(Taric-tillaegskode: 8193)

Shinkong Synthetic Fibres Corp., Taipei 13,0 %

(Taric-tillaegskode: 8194)

- 15,6 % for fibre af polyester med oprindelse i republikkerne Serbien og Montenegro samt den tidligere jugoslaviske republik Makedonien (Taric-tillaegskode: 8263)

- 11,4 % for fibre af polyester med oprindelse i Tyrkiet (Taric-tillaegskode: 8198)

- 14,1 % for fibre af polyester med oprindelse i Rumaenien (Taric-tillaegskode: 8262).

3. Gaeldende bestemmelser for told finder anvendelse.«

Artikel 2

Den ved forordning (EOEF) nr. 3946/88 indfoerte endelige antidumpingtold paa importen af syntetiske fibre af polyester, henhoerende under KN-kode 5503 20 00 og med oprindelse i Amerikas Forenede Stater og Mexico ophaeves og proceduren afsluttes med hensyn til disse to lande.

Artikel 3

Denne forordning traeder i kraft dagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende. Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Luxembourg, den 19. oktober 1992. Paa Raadets vegne

D. CURRY

Formand

(1) EFT nr. L 209 af 2. 8. 1988, s. 1. (2) EFT nr. L 293 af 29. 12. 1972, s. 3. (3) EFT nr. L 348 af 17. 12. 1988, s. 49. (4) EFT nr. C 230 af 15. 9. 1990, s. 3.