*****

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 15. december 1986

om en procedure i henhold til EOEF-traktatens artikel 85

(IV/31.458-X/Open Group)

(Kun de tyske, engelske, franske, italienske og nederlandske udgaver er autentiske)

(87/69/EOEF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning nr. 17 af 6. februar 1962, foerste forordning om anvendelse af bestemmelserne i traktatens artikel 85 og 86 (1), senest aendret ved akten vedroerende Spaniens og Portugals tiltraedelse, saerlig artikel 6 og 8,

under henvisning til anmeldelse af 19. august 1985 af en raekke aftaler, herunder aftalen om X/Open Group, der er indgaaet mellem Compagnie des Machines Bull i Frankrig, Digital Equipment Corporation International (Europe) i Schweiz, L.M. Ericsson i Sverige, International Computers Ltd i Det forenede Kongerige, Nixdorf Computer AG i Forbundsrepublikken Tyskland, Ing. C. Olivetti & C. SpA i Italien, Philips International BV i Nederlandene, Sperry Corporation (nu Unisys) i USA og Siemens Aktiengesellschaft i Forbundsrepublikken Tyskland, samt den aftale, som disse virksomheder i henhold hertil har indgaaet med AT & T Information Systems Inc. i USA,

under henvisning til offentliggoerelsen af anmeldelsens indhold i hovedtraek (2) i henhold til artikel 19, stk. 3, i forordning nr. 17,

efter hoering af Det raadgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspoergsmaal, og

ud fra foelgende betragtninger:

I. SAGSFREMSTILLING

Generel baggrund

(1) Alle datamater har brug for et operativsystem, der giver de instrukser, som er noedvendige for, at datamaten kan udfoere sine funktioner. Traditionelt har datamatarkitekturens udformning bevirket, at et operativsystem blev knyttet meget snaevert til de maskinelle komponenter med det resultat, at operativsystemer, der var konstrueret til en type, normalt ikke kunne anvendes paa maskiner med en anden arkitektur. De opgaver, som brugerne oensker, at deres datamater skal udfoere varetages af applikationsprogrammer. Applikationsprogrammerne er skrevet for et bestemt operativsystem og kan normalt kun fungere sammen med dette. Brugerne foretager betydelige investeringer i applikationsprogrammer. Naar brugere paataenker at anskaffe en ny maskine hvori deres eksisterende applikationsprogrammer ikke kan anvendes goer de det i fuld bevidsthed om at dette kan medfoere et dyrt og tidkraevende arbejde med at omskrive deres eksisterende applikationsprogrammer eller anskaffe en raekke nye. Brugerne har derfor hyppigt vaeret bundet til de systemer, som de én gang har anskaffet. Dette har betydet en begraensning i brugernes valgmuligheder og i prisernes og kvalitetens betydning som parametre i konkurrencen mellem maskinel- og programmelleverandoerer.

(2) Oprindeligt til brug paa mindre maskiner er der dog i de senere aar blevet udviklet og markedsfoert adskillige operativsystemer til erhvervsformaal som i betydelig grad er maskinelt uafhaengige. For programmelvirksomheder betyder udviklingen af »aabne systemer«, at markedet for de programmer, de skriver for et saadant system, ikke er begraenset til brugere af maskiner af en bestemt arkitektur. For brugerne betyder udviklingen af aabne systemer, at de har mulighed for at anvende maskinel og programmel, der er fremstillet af forskellige leverandoerer og beregnet til saadanne systemer, og at de kan flytte applikationsprogrammerne fra en maskine til en anden (portabilitet) med det formaal at tilpasse sig aendringer i behovene, efterhaanden som virksomheden vokser, og dermed beskytte deres investeringer i saadanne programmer for fremtiden.

Produktet

(3) Unix (1) er et operativsystem, der foerst blev udviklet i AT & T Bell Laboratories omkring 1970. Siden har AT & T udviklet og markedsfoert adskillige versioner deraf; den version, der kaldes Unix System V, er blevet markedsfoert siden 1983. I 1985 udarbejdede AT & T »System V Interface Definition« med det formaal at skabe en standardgraenseflade mellem Unix-operativsystemet og applikationsprogrammerne.

(4) Unix' formgivning er bl.a. kendetegnet ved en udstrakt portabilitet og maskinel uafhaengighed. Dette betyder, at et applikationsprogram, der er skrevet for et Unix-operativsystem, med ganske faa aendringer eller helt uden aendringer kan flyttes fra et anlaeg over i et anlaeg af et andet maerke eller med en anden kapacitet. Herved skulle brugerne kunne aendre deres maskinel, uden at deres programmelinvesteringer gaar tabt.

(5) En raekke andre virkssomheder har udviklet varianter af Unix, enten paa licens fra AT & T eller loest baseret paa principperne i Unix, hvorved de undgaar at skulle betale licensafgift til AT & T. Det er kun de af AT & T udviklede versioner, der saelges under navnet Unix. Da de forskellige Unix-versioner eller varianterne deraf kun i ringe grad er standardiseret, vil et applikationsprogram, der er skrevet for en bestemt Unix-version eller variant, ikke kunne fungere sammen med nogen anden uden at blive aendret. I dag findes der i alt 30 til 35 forskellige kommercielle versioner, som anvendes i maskiner med meget forskellig kapacitet.

Parterne og anmeldelsen

(6) Den 19. august 1985 blev en raekke aftaler mellem foelgende virksomheder anmeldt til Kommissionen:

- Compagnie des Machines Bull, Frankrig,

- International Computers Limited Det forenede Kongerige,

- Nixdorf Computer AG, Forbundsrepublikken Tyskland,

- Ing. C. Olivetti & C., SpA, Italien

- Siemens Aktiengesellschaft, Forbundsrepublikken Tyskland,

- Philips International BV, Nederlandene.

Senere er aftalerne ogsaa blevet tiltraadt af foelgende virksomheder:

- L.M. Ericsson, Sverige,

- Digital Equipment Corporation International (Europe), Schweiz,

- Sperry Corporation (nu Unisys), USA.

Parterne i de anmeldte aftaler benaevnes i det foelgende »medlemmerne«.

(7) Foelgende aftaler blev anmeldt den 19. august 1985:

- aftale om X/Open Group, (i det foelgende benaevnt »gruppeaftalen«),

- aftale om forbud mod afsloering af oplysninger,

- aftale om maegling.

Disse aftaler var alle blevet indgaaet den 26. juni 1985 med tilbagevirkende gyldighed fra 30. november 1984.

(8) I henhold til en bestemmelse i gruppeaftalen har medlemmerne ogsaa indgaaet en aftale med AT & T Information Systems Inc., USA, om udveksling af oplysninger. Denne aftale traadte i kraft den 27. september 1985. Kommissionen fik tilsendt en kopi deraf den 27. november 1985.

Aftalerne mellem medlemmerne

(9) Hovedformaalet med X/Open Group, som medlemmerne har etableret, er at udnytte Unix' portabilitet og derved muliggoere en foreoegelse af det antal applikationsprogrammer, der kan anvendes i medlemmernes edb-systemer. For at naa dette maal

skal der skabes en aaben industristandard bestaaende af et faelles applikationsmiljoe (»CAE«) - der er stabilt, men under stadig udvikling - for programmel baseret paa AT & T's »System V Interface Definition«.

(10) X/Open Group vil definere dette applikationsmiljoe ved udvaelgelse af bestaande graensefalder; gruppen har ikke primaert til hensigt at skabe nye graenseflader. X/Open Group vil senere lade udvalgte graenseflader standardisere gennem nationale og internationale standardiseringsorganisationer.

(11) X/Open Groups beslutninger traeffes med simpelt flertal.

(12) I henhold til gruppeaftalen vil medlemmerne isaer godkende ansoegere, der er store fabrikanter inden for den europaeiske informationsteknologiske industri med egen ekspertise inden for Unix-operativsystemer i den paagaeldende industri, og som er indstillede paa at forfoelge de af X/Open Group fastlagte maal.

(13) Med hensyn til fortolkningen af denne bestemmelse har medlemmerne anfoert, at de for at sikre, at ansoegeren er i stand til at afse midler til X/Open Group, forventer, at den paagaeldendes indtaegter paa det informationsteknologiske omraade er paa over 500 mio US $, og at ansoegeren er indstillet paa at bidrage til standarder og retningslinjer og har stoettet etablerede standarder.

(14) Medlemmerne har desuden anfoert, at de er klar over, at ansoegere, der ikke opfylder kriterierne, alligevel kan have saerlige kvaliteter, som vil kunne bidrage betydeligt til at naa de af X/Open Group fastlagte maal, og at de derfor boer optages som medlemmer.

(15) Et medlem kan traede ud paa et hvilket som helst tidspunkt.

(16) Gruppeaftalen vil vaere i kraft (hvad angaar de bestaaende medlemmer), saa laenge X/Open Group eksisterer.

(17) Med henblik paa at goere droeftelserne mellem medlemmerne saa produktive som muligt er det fastsat i gruppeaftalen, at medlemmerne skal udveksle oplysninger af teknisk art og om markedsforhold; der er intet naevnt om markedsfoering. Medlemmerne har anfoert, at de tekniske oplysninger vedroerer Unix-applikationsmiljoeet, og at oplysningerne om markedsforhold vedroerer den europaeiske programmelindustri og de behov, som uafhaengige programmeludbydere og endelige brugere har. Med hensyn til oplysningerne om markedsforhold har de videre anfoert, at disse kan omfatte en analyse af den foreliggende struktur paa det relvante marked for Unix-operativsystemer. Denne anylse kan vedroere en inddeling af det relevante marked under henvisning til arten af operativsystem (Unix, saerlig Unix version eller andet) eller arten af maskinel. Den kan ogsaa omfatte forudsigelser angaaende den fremtidige markedsstruktur, baseret paa oplysninger der indhentes fra programmeludbydere, forhandlere og brugergrupper.

(18) Forbud mod afsloering af fortrolige oplysninger betragtes som en vigtig del af medlemskabet. Ved aftalen om forbud mod afsloering af oplysninger beskyttes saadanne oplysinger mod autoriseret anvendelse og afsloering.

(19) En definition af de graenseflader, som X/Open Group fastlaegger som komponenter i CAE, offentliggoeres i vejledningen »X/Open Portability Guide«, der saelges til offentligheden. En aftale om ophavsret indeholder bestemmelser om faelles ejendomsret til alle nuvaerende og fremtidige ophavsrettigheder vedroerende vejledningen.

(20) X/Open Group vil med saerligt sigte paa de endelige brugere udarbejde og ajourfoere et programmelkatalog over medlemmernes og andre leverandoerers relevante programmel. Medlemmerne har tilkendegivet, at programmel, der tilhoerer tredjemand, og som kan konkurrere med et eller flere af medlemmernes egne produkter, ikke vil blive udelukket fra dette katalog.

(21) Medlemmerne er ikke forpligtede til at formgive deres produkter, saaledes at de passer til CAE-elementerne, og de kan frit saelge Unix-systemer med egenskaber, der supplerer eller forbedrer disse. De kan ogsaa frit vaelge leverandoer og gennemfoere deres egen reklamevirksomhed for produkter baseret paa CAE eller elementer deri.

(22) I maeglingsaftalen fastlaegges den procedure, der skal foelges i tilfaelde af tvist mellem medlemmerne.

Aftalen mellem medlemmerne og AT & T

(23) I henhold til aftalen om udveksling af oplysninger skal udveksling af en raekke oplysninger mellem AT & T og medlemmerne finde sted i bestemte udvalg. Ifoelge aftalen kan disse oplysninger omfatte materiale, der ikke er offentliggjort, men som er egnet til at vurdere AT&T's Unix System V operativsystem og dermed forbundet programmel, samt ikke offentliggjorte strategier vedroerende parternes bestraebelser paa at standardisere System V og versioner, der ikke er offentliggjort, af AT & T's verifikationsprogrammer for System V applikationsprogrammer. Formaalet hermed er at give medlemmerne den noedvendige mulighed for at forudse aendringer og ajourfoeringer af »System V Interface Definition«, saaledes at de kan bevare kompatibiliteten mellem »System V Interface Definition« og »X/Open Portability Guide«. Sidstnaevnte paataenkes tilpasset, saaledes at den afspejler disse aendringer og ajourfoeringer. For at sikre, at de af AT & T definerede graenseflader kan opfylde de markedsmaessige krav og anvendes af medlemmerne, vil sidstnaevnte forelaegge AT & T de markedsmaessige og tekniske oplysninger, der er noedvendige herfor. Der er igen bestemmelser om udveksling af oplysninger om markedsfoering.

(24) Gennem en aftale om forbud mod afsloering af oplysninger, som hvert medlem skal indgaa med AT & T, og som er vedfoejet som bilag til aftalen om udveksling af oplysninger, sikres det, at de oplysninger, der meddeles i henhold til sidstnaevnte aftale, bevarer deres fortrolige karakter.

Medlemmernes bemaerkninger

(25) Medlemmerne har som stoette for deres anmodning om fritagelse i henhold til EOEF-traktatens artikel 85, stk. 3, fremfoert, at oprettelse af et faelles applikationsmiljoe for programmel til Unix-operativsystemer kan betragtes som en betydelig udvikling til stoette for aabne standarder generelt, idet CAE-elementerne vil blive defineret under henvisning til saavel officielle som faktiske internationale standarder. De har endvidere fremfoert, at deres definition og anvendelse af aspekter vedroerende Unix-operativsystemerne sikrer de uafhaengige programmeludbydere et stort og (ud fra et teknisk synspunkt) sammenhoerende potentielt marked, som giver de stordriftsfordele, der er noedvendige for at anspore disse udbydere til at formgive deres produkter, saaledes at de passer til dette miljoe. Forbrugerne vil opnaa en fordel herved, dels fordi der vil fremkomme et vaesentligt stoerre udbud af programmel, og dels fordi dette i mindre grad vil vaere begraenset af selve edb-systemets formgivning. Efter medlemmernes opfattelse vil et stabilt grundlag for investeringer i applikationsprogrammer fremme nye investeringer, udvikling og konkurrence paa markedet for informationsteknologi. Da de CAE-elementer, der fastlaegges eller anvendes af X/Open Group, kun vil vaere lavniveau-elementer, kan medlemmerne anvende dem som grundlag for formgivningen af deres egne konkurrerende produkter. Medlemmerne haevder desuden, at aftalerne giver dem oeget mulighed for at konkurrere med andre stoerre virksomheder inden for informationsteknologi, og at dette ogsaa vil vaere en fordel for virksomheder, der ikke er medlemmer, da de CAE-elementer, der defineres og fastlaegges af X/Open Group, vil blive offentliggjort og vaere til raadighed for alle interesserede.

Bemaerkninger fra tredjemand

(26) Efter offentliggoerelsen af anmeldelsens indhold i hovedtraek i De Europaeiske Faellesskabers Tidende har Institut der Anwaltschaft fuer Bueroorganisation und Buerotechnik GmbH Forbundsrepublikken Tyskland meddelt Kommissionen, at det stoetter anmeldelsen fra medlemmerne af X/Open Group. Selskabet er et datterselskab af Deutsche Anwaltverein og er blevet grundlagt af denne sammenslutning af tyske advokater med blandt andet det formaal at raadgive vedroerende brugen af moderne teknologi i advokatfirmaer. I dets bemaerkninger fremhaever selskabet, at set fra brugernes side af markedet, hvor tyske advokater er involveret kan kun et producentsamarbejde af den art, der er omhandlet i anmeldelsen, opfylde brugernes behov for portabilitet.

(27) Kommissionen har ikke modtaget andre bemaerkninger, fra interesserede tredjemaend.

II. RETLIG VURDERING

A. Artikel 85, stk. 1

(28) I artikel 85, stk. 1, er det fastsat, at alle aftaler mellem virksomheder, der kan paavirke handelen mellem medlemsstater, og som har til formaal eller til foelge at hindre, begraense eller fordreje konkurrencen inden for faellesmarkedet, er uforenelige med faellesmarkedet og forbudt.

Aftaler mellem virksomheder

(29) Alle ovennaevnte aftaler (jf. nr. 7 og 8) er aftaler efter artikel 85, stk. 1, og alle parterne i disse aftaler (jf. nr. 6 og 8) er virksomheder efter artikel 85.

Fordrejning af konkurrencen

(30) Medlemmerne af X/Open Group har til hensigt at skabe en standardgraenseflade til en saerlig variant af Unix. Medlemmerne er ikke forpligtede til at konstruere deres datamater saaledes, at de kan fungere med den paagaeldende variant af Unix, og de vil naeppe konstruere alle deres produkter, saa de kan bruges med dette operativsystem, blandt andet fordi dette ville tvinge brugere med betydelige investeringer i applikationsprogrammel til brug med et af medlemmernes eget operativsystem til at udskifte deres edb-systemer. Det er imidlertid sandsynligt, at medlemmerne vil bruge betydelige antrengelser paa at konstruere og udvikle datamater, paa hvilke applikationsprogrammer, der er baseret paa X/Open Groups definitioner, kan bruges, og at de selv vil konstruere programmel af den art.

(1) EFT nr. 13 af 21. 2. 1962, s. 204/62.

(2) EFT nr. C 250 af 7. 10. 1986, s. 2.

(1) Unix er et varemaerke, der tilhoerer AT & T Bell Laboratories.

(31) Medlemmerne er alle virksomheder af en betydelig stoerrelse inden for edb-industrien, og de er alle etableret eller aktive i hele EF. Nok har de forskellig styrke paa markederne for datamater af forskellig slags og forskellig markedsstilling fra medlemsstat til medlemsstat, men tilsammen repraesenterer de en vaesentlig mulighed for programmelvirksomheder, der udbyder deres produkter i faellesmarkedet, fordi applikationsprogrammer, som er baseret paa X/Open Groups definitioner, kan bruges paa et bredtudvalg af medlemmernes maskiner. Programmelvirksomheder vil derfor formentlig vaere meget interesserede i at konstruere applikationsprogrammer, der er baseret paa disse definitioner. Dette kan igen goere andre maskinelfabrikanter interesserede i at anvende dem.

(32) De definitioner, X/Open Group vedtager, offentliggoeres. I saa henseende udgoer definitionerne en aaben industristandard. I saa henseende udgoer definitionerne en aaben industristandard. I modsaetning til medlemmerne kan virksomheder, der ikke er medlemmer, imidlertid ikke paavirke X/Open Groups arbejdsresultater, og de faar ikke del i den know-how og tekniske forstaaelse angaaende disse resultater, som medlemmerne formentlig vil erhverve. Udenforstaaende virksomheder kan endvidere ikke anvende de graenseflader, som X/Open Group definerer, foer de er gjort almindeligt tilgaengelige, hvorimod medlemmerne er i stand til at goere dette paa et tidligere tidspunkt, fordi de hurtigere faar kendskab til de endelige definitioner og eventuelt fordi de ved, i hvilken retning arbejdet udvikler sig. I en branche, hvor et forspring kan vaere af stor betydning, kan medlemskab af X/Open Group saaledes give medlemmerne en betydelig fordel i konkurrencen med andre maskinel- og programmelvirksomheder. I betragtning af den vidtraekkende betydning, som den omhandlede standard formentlig vil faa, paavirker dette forspring direkte udenforstaaendes muligheder for at komme ind paa markedet. Denne fordel for medlemmerne er begrebsmaessigt forskellig fra den konkurrencemaessige fordel, som deltagerne i en aftale vedroerende forskning og udvikling haaber at faa over for deres konkurrenter ved at bringe et nyt produkt paa markedet; de haaber, at deres nye produkt vil resultere i en efterspoergsel fra forbrugerne, men deres konkurrenter er ikke afskaaret fra at udvikle et konkurrerende produkt, hvorimod situationen i den foreliggende sag er den, at udenforstaaende virksomheder, som oensker at anvende standarden, ikke kan goere dette, foer den er gjort almindelig tilgaengelig. Deres situation er derfor afhaengig af medlemmernes definitioner og offentliggoerelsen heraf.

(33) Hvis enhver virksomhed, der var villig til at forfoelge de af X/Open Group fastlagte maal, kunne blive medlem, ville ingen saadan virksomhed vaere afskaaret fra at konkurrere paa lige fod med X/Open Groups medlemmer.

(34) I henhold til gruppeaftalen skal medlemmerne tage stilling til ansoegninger om medlemskab, men ansoegninger fra store fabrikanter inden for den europaeiske informationsteknologiske industri, der har ekspertise inden for Unix-operativsystemer og er indstillede paa at forfoelge de af X/Open Group fastlagte maal, vil saerlig blive taget i betragtning (jf. nr. 11 og 12). Det fremgaar, at konkurrerende virksomheder, der er indstillet paa at forfoelge disse maal, men som ikke er »store fabrikanter« med indtaegter paa over 500 mio US $ paa det informations- teknologiske omraade (jf. nr. 13), typisk vil blive udelukket fra medlemskab. Ogsaa virksomheder, der opfylder kriterierne, kan dog udelukkes fra medlemskab, da deres optagelse skal godkendes ved en flertalsbeslutning (jf. nr. 11). Medlemmerne sidder derfor inde med en befoejelse, der kan anvendes til at udelukke ansoegere, der opfylder de fastsatte kriterier for medlemskab. Da X/Open Group »isaer« vil tage virksomheder, der opfylder de naevnte betingelser for medlemskab, i betragtning, fremgaar det ogsaa, at virksomheder, der ikke opfylder kriterierne, men som »har saerlige kvaliteter, som vil kunne bidrage betydeligt til at naa de af X/Open Group fastlagte maal« (jf. nr. 14), alligevel kan blive medlemmer af X/Open Group. Ud over at udelukke konkurrerende virksomheder giver betingelserne for medlemskab saaledes mulighed for at behandle ansoegninger om medlemskab forskelligt.

(35) I betragtning af forholdene i denne sag kan X/Open Groups fremtidige beslutninger vedroerende graenseflader i forbindelse med beslutninger angaaende optagelse af nye medlemmer resultere i en maerkbar fordrejning af konkurrencen som omhandlet i artikel 85, stk. 1.

(36) Udvekslingen af oplysninger mellem medlemmerne (jf. nr. 17) og mellem medlemmerne og AT & T (jf. nr. 23) vedroerer tekniske aspekter i forbindelse med Unix-applikationsmiljoeet og markedsoplysninger forbundet med brugernes behov. X/Open Groups saerlige maal, nemlig at skabe en aaben industristandard, kan ikke naas, uden at der udveksles tekniske oplysninger mellem medlemmerne indbyrdes og mellem medlemmerne og AT & T, og disse tekniske oplysninger kan parterne ikke vurdere isoleret fra markedets struktur og krav. Det er derfor naturligt, at der er fastsat bestemmelser om udveksling af saadanne oplysninger.

(37) Medlemmerne er konkurrenter for saa vidt angaar tilbud om levering af maskiner, som applikationsprogrammer, der er baseret paa X/Open Groups faelles applikationsmiljoe, kan bruges paa. De konkurrerer ogsaa med AT & T, selv om programmer, der er baseret paa dette applikationsmiljoe, muligvis ikke uden visse aendringer kan bruges med den variant af Unix, som AT & T anvender. Hverken gruppeaftalen eller aftalen mellem medlemmerne og AT & T omhandler imidlertid nogen udveksling af oplysninger med hensyn til priser, kunder, markedsstillinger, produktionsplaner eller andre foelsomme markedsoplysninger vedroerende parternes produkter. Gruppeaftalen omhandler kun udveksling af oplysninger, der er noedvendige for at medlemmerne kan fastlaegge det faelles applikationsmiljoe, og aftalen med AT & T omhandler kun udveksling af oplysninger, der der paakraevede for at give medlemmerne mulighed for at forudse aendringer og ajourfoeringer af AT & T's »System V Interface Definition«, saaledes at de kan bevare kompatibiliteten mellem »System V Interface Definition« og »X/Open Portability Guide«.

(38) Udvekslingen af oplysninger begraenser ikke parternes frihed til selv at fastlaegge deres afsaetningspolitik. I det foreliggende tilfaelde er der ingen grund til at formode, at udvekslingen af oplysninger vil straekke sig videre end fastsat i aftalerne, eller at den vil resultere i samordnet praksis mellem parterne. Hvad specielt angaar udvekslingen af markedsoplysninger, boer det naevnes, at uden et videregaaende samarbejde mellem de deltagende virksomheder tjener faelles markedsforskning til at indsamle materiale og konstatere fakta og markedsforhold og vil ikke i sig selv paavirke konkurrencen. Heller ikke konkurrencen mellem medlemmerne paavirkes af en faelles udarbejdelse af strukturanalyser. I det omfang medlemmerne konstruerer deres produkter, saa de er i overensstemmelse med det faelles applikationsmiljoe, kan en udveksling af oplysninger af den omhandlede art faktisk bidrage til at oege konkurrencen mellem medlemmerne og mellem medlemmerne og AT & T, for hvis aftalen ikke fandtes, ville brugerne maaske ikke blive frigjort fra deres afhaengighed af en enkelt leverandoer. Paa grundlag af de foreliggende oplysninger kan det derfor konkluderes, at bestemmelserne om udveksling af oplysninger ikke har til formaal eller til foelge at begraense konkurrencen som omhandlet i artikel 85, stk. 1.

(39) Aftalen om forbud mod afsloering af oplysninger er blot et naturligt, juridisk vaern, og aftalen om maegling fastlaegger kun den procedure, der skal foelges i tilfaelde af tvist. Ingen af disse aftaler har til formaal eller til foelge at begraense konkurrencen som omhandlet i artikel 85, stk. 1.

Handelen mellem medlemsstater

(40) Medlemmerne agter at markedsfoere produkter baseret paa X/Open Groups definitioner i alle Faellesskabets medlem fremstillede produkter og indirekte paavirke handelen med produkter, der konkurrerer med disse, og som er fremstillet af virksomheder, der ikke er medlemmer. Handelen mellem medlemsstaterne kan saaledes blive paavirket maerkbart.

Konklusion

(41) Gruppeaftalen opfylder derfor betingelserne i EOEF-traktatens artikel 85, stk. 1, paa grund af kriterierne for medlemskab og kravet om godkendelse af nye medlemmer ved flertalsbeslutning.

B. Artikel 85, stk. 3

Samlet afvejning af fordele og ulemper

(42) I det foreliggende tilfaelde mener Kommissionen, at de fordele, der er forbundet med oprettelse af en aaben industristandard (navnlig den paataenkte foroegelse af udbudet af programmel samt den stoerre fleksibilitet, der tilbydes brugerne, saaledes at de kan skifte mellem maskinel og programmel fra forskellige fabrikanter) let opvejer de konkurrencefordrejninger, der foelger af reglerne vedroerende medlemskab, og som er noedvendige for at naa de i gruppeaftalen fastlagte maal. De konkurrencemaessige fordele, som medlemmerne opnaar som foelge af deres mulighed for at begraense adgangen til X/Open Group, og de fordrejninger af konkurrencen, som dette medfoerer, formindskes nemlig, fordi det er X/Open Groups erklaerede hensigt at goere resultaterne af samarbejdet almindeligt tilgaengelige saa hurtigt som muligt. Dette vil ogsaa oege de objektive fordele, som X/Open Group vil fremme. Kommissionen finder, at X/Open Groups villighed til at goere disse resultater almindeligt tilgaengelige saa hurtigt som muligt, er en vigtig faktor i dens beslutning om at meddele fritagelse.

De naermere aarsager til konklusionen, at artikel 85, stk. 3 finder anvendelse, er beskrevet nedenfor.

Fremme af den tekniske udvikling

(43) Gruppeaftalen bidrager til at fremme den tekniske udvikling gennem oprettelse af et faelles applikationsmiljoe for programmel til Unix-operativsystemer. Som foelge af denne aabne industristandard kan uafhaengige programmelvirksomheder og eventuelt medlemmerne foele sig tilskyndede til at udvikle applikationsprogrammer, der ellers ikke ville vaere fremkommet, fordi de paagaeldende markeder - saafremt aftalen ikke havde eksisteret - ikke ville have frembudt tilstraekkelige afsaetningsmuligheder, til at det kunne betale sig at paabegynde konstruk tionsarbejdet. Det er X/Open Groups erklaerede maal at goere resultaterne af samarbejdet almindeligt tilgaengelige saa hurtigt som muligt. Maskinel- og programmelvirksomheder vil derfor med et minimum af forsinkelse have adgang til de oplysninger, der er noedvendige for, at de kan producere kompatible produkter.

Forbrugernes fordele

(44) Som foelge af aftalen faar forbrugerne stoerre valgmulighed mellem applikationsprogrammer, der enten udfoerer det samme arbejde eller udfoerer et arbejde, hvortil der ikke ville have vaeret noget program, saafremt aftalen ikke havde eksisteret. Aftalen betyder desuden, at de programmer, der udvikles, i langt mindre grad vil blive begraenset af datamaternes arkitektur. Da brugerne investerer mest i programmel, vil de normalt ikke vaere indstillet paa at anskaffe en ny maskine, hvortil deres eksisterende programmel ikke kan anvendes. Herved er brugerne hyppigt blevet afhaengige af fabrikanterne af de valgte systemer. Da X/Open Group definerer et faelles applikationsmiljoe, indebaerer gruppeaftalen derfor, at brugerne vil faa bedre muligheder for at anvende maskinel og programmel fra forskellige leverandoerer og for at udskifte deres maskinel uden samtidig at skulle udskifte deres programmel. Dette indebaerer en vaesentlig fordel for brugerne i sammenligning med den nuvaerende situation (jf. nr. 26).

Noedvendige begraensninger

(45) De af X/Open Group fastlagte maal kunne ikke naas, saafremt alle virksomheder, der er indstillet paa at forfoelge disse maal, havde ret til at blive medlemmer. Dette ville skabe praktiske og logistiske vanskeligheder for forvaltningen af arbejdet og maaske forhindre, at relevante forslag blev gennemfoert. Den maade, hvorpaa adgangen til X/Open Group er begraenset, er noedvendig for, at de omhandlede positive maal kan naas. Ifoelge gruppeaftalen kraeves det, at medlemmerne skal vaere store fabrikanter inden for den europaeiske informationsteknologiske industri med egen ekspertise inden for Unix-operativsystemer. Kun saadanne virksomheder kan normalt forventes at vaere i stand til at bidrage med de forskellige midler, der er noedvendige med henblik paa at stoette X/open Groups aktiviteter. Endvidere kraeves det, at nye medlemmer godkendes ved en flertalsbeslutning. Dette medfoerer, at et flertal af medlemmerne kan hindre optagelse af virksomheder, der kunne faa en negativ indflydelse paa samarbejdet og paa opfyldelsen af de af X/Open Group fastlagte maalsaetninger. Medlemmerne kan bedst selv vurdere og afveje fordele og ulemper for effektiviteten af arbejdet i X/Open Group ved at optage et nyt medlem. Allerede de praktiske problemer med at samle medlemsrepraesentanter, der har bemyndigelse til at forpligte deres virksomheder uden endeloese diskussioner, vokser betydeligt, naar antallet af medlemmer foroeges. Kravet om flertalsbeslutninger giver desuden medlemmerne mulighed for at begraense antallet af medlemmer til et overskueligt omfang. Da medlemmerne ogsaa kan optage ansoegere, der ikke opfylder de generelle kriterier, er det paa den anden side muligt at optage virksomheder, der ikke er store fabrikanter, men som kan bidrage betydeligt til X/Open Groups arbejde. Da saavel kvalitative som kvantitative vurderinger kan vaere noedvendige for at sikre, at X/Open Groups arbejde ikke hindres af nye medlemmer, er visse diskretionaere befoejelser med hensyn til optagelse af medlemmer noedvendige.

Konkurrencen udelukkes ikke

(46) Medlemmerne vil, naar de markedsfoerer produkter, som de har udviklet paa grundlag af X/Open Groups definitioner, konkurrere med hinanden og med tilsvarende produkter, der udvikles og markedsfoeres af tredjemand. Gruppeaftalen giver derfor ikke mulighed for at udelukke konkurrencen for en vaesentlig del af de paagaeldende varer.

Konklusion

(47) Samtlige betingelser for anvendelse af artikel 85, stk. 3, er saaledes opfyldt.

C. Artikel 6 og 8 i forordning nr. 17

(48) I henhold til artikel 6, stk. 1, i forordning nr. 17, skal Kommissionen, naar den traeffer en beslutning i henhold til traktatens artikel 85, stk. 3, deri angive det tidspunkt, fra hvilket beslutningen skal have virkning. Dette tidspunkt kan ikke ligge forud for anmeldelsesdagen.

(49) I henhold til artikel 8, stk. 1, i forordning nr. 17 traeffes en beslutning i henhold til traktatens artikel 85, stk. 3, for et bestemt tidsrum; der kan knyttes betingelser og paabud til en saadan beslutning.

(50) Gruppeaftalen blev anmeldt den 19. august 1985. Den blev indgaaet paa ubestemt tid og med tilbagevirkende gyldighed fra 30. november 1984 (jf. nr. 16). (51) Perioden indtil 30. november 1990 skulle give medlemmerne tilstraekkelig tid til at vedtage de definitioner, der skal anvendes. En saadan periode vil desuden goere det muligt for Kommissionen at tage samarbejdet mellem medlemmerne og virkningerne heraf for udenforstaaende op til ny vurdering inden for en rimelig frist. Det er derfor rimeligt at indroemme fritagelse fra den 19. august 1985 til den 30. november 1990.

(52) Selv om betingelserne for medlemskab er noedvendige, kan de anvendes paa en urimelig maade. For at sikre, at betingelserne for anvendelse af artikel 85, stk. 3, er opfyldt i ovennaevnte periode, er det derfor noedvendigt, at X/Open Group forelaegger Kommissionen en aarsrapport om tilfaelde, hvor en ansoegning om medlemskab er blevet afslaaet, og at den omgaaende underretter Kommissionen om eventuelle aendringer i medlemskabet -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I henhold til EOEF-traktatens artikel 85, stk. 3, erklaeres bestemmelserne i artikel 85, stk. 1, for perioden 19. august 1985 til 30. november 1990 uanvendelige paa aftalen om X/Open Group, som er indgaaet mellem de i artikel 5, nr. 1 til 9, anfoerte deltagere, i det foelgende benaevnt »medlemmerne«.

Artikel 2

Til denne beslutning knyttes foelgende paabud:

a) medlemmerne sikrer, at Kommissionen omgaaende underrettes om aendringer i medlemskabet af X/Open Group;

b) medlemmerne sikrer, at Kommissionen modtager en aarsrapport om tilfaelde, hvor en ansoegning om medlemskab af X/Open Group er blevet afslaaet inden for den periode, rapporten omfatter; den foerste rapport af denne art fremsendes senest den 30. november 1987, og de foelgende rapporter fremsendes senest den 30. november i de efterfoelgende aar.

Artikel 3

Efter de forhold, Kommissionen har kendskab til, finder den ikke anledning til i medfoer af EOEF-traktatens artikel 85, stk. 1, at skride ind mod aftalerne om forbud mod afsloering af oplysninger og om maegling, som er indgaaet mellem medlemmerne.

Artikel 4

Efter de forhold, Kommissionen har kendskab til, finder den ikke anledning til i medfoer af EOEF-trakatens artikel 85, stk. 1, at skride ind mod aftalen om udveksling af oplysninger, som er indgaaet mellem de i artikel 5, nr. 1 til 10, anfoerte virksomheder.

Artikel 5

Denne beslutning er rettet til:

1. Compagnie des Machines Bull,

121 avenue de Malakoff,

F-75116 Paris;

2. Digital Equipment Corporation International (Europe),

12 avenue des Morgines,

Case Postale 510,

CH-1213 Petit-Lancy 1, Geneve;

3. Telefonaktiebolaget L. M. Ericsson,

S-126 25 Stockholm;

4. International Computers Limited,

ICL House,

Putney,

GB-London SW15 1SW;

5. Nixdorf Computer AG,

Fuerstenallee 7,

D-4790 Paderborn;

6. Ing. C. Olivetti & C., SpA,

Via G. Jervis 77,

I-10015 Ivrea;

7. Philips International BV,

PO Box 218,

Groenewoudseweg 1,

NL-5600 MD Eindhoven;

8. Siemens Aktiengesellschaft,

Wittelsbacherplatz 2,

D-8000 Muenchen 2;

9. Unisys Corporation,

Mail Station B307M,

PO Box 500,

Blue Bell,

USA-PA 19424;

10. AT & T Information Systems,

100 Southgate Parkway,

Morris Township 07960,

Morristown,

USA-New Jersey.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. december 1986.

Paa Kommissionens vegne

Peter SUTHERLAND

Medlem af Kommissionen