RAADETS BESLUTNING af 23. november 1994 om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for standardisering, maaling og proevning (1994-1998) (94/803/EF)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Europa-Parlamentet og Raadet har ved afgoerelse nr. 1110/94/EF (4) vedtaget fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (FTU) for perioden 1994-1998, som bl. a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for standardisering, maaling og proevning; naervaerende beslutning tager hensyn til den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af, i hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af dette og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

et beloeb paa 173 mio. ECU skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af programmet; bevillingerne for hvert regnskabsaar fastsaettes af budgetmyndigheden under hensyntagen til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, og i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i fjerde rammeprogram;

udviklingen inden for maaling og proevning bidrager til at oege industriens konkurrenceevne ved at lette videnskabelig forskning og teknisk fornyelse;

etableringen og konsolideringen af det indre marked forudsaetter, at der loebende udvikles harmoniserede maalesystemer, proevningsmetoder og standarder, og at overensstemmelsescertifikater anerkendes gensidigt;

kun ved brug af forbedrede maale- og proevningsmetoder kan EF-lovgivningen anvendes ensartet paa omraader som den faelles landbrugspolitik, sundhed og sikkerhed, miljoe, forbrugerbeskyttelse og beskyttelse af de ydre graenser;

naervaerende program kan yde et vaesentligt bidrag til stimulering af vaeksten, forbedring af konkurrenceevnen og fremme af beskaeftigelsen i Faellesskabet, som anfoert i hvidbogen om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse;

indholdet i fjerde rammeprogram for Faellesskabets FTU-indsats er fastlagt i overensstemmelse med naerhedsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktiviteter, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres inden for standardisering, maaling og proevning;

i henhold til afgoerelse nr. 1110/94/EF (fjerde rammeprogram) er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en generel harmonisk udvikling heraf, samtidig med at den opfylder kravene om teknisk-videnskabelig kvalitet; dette program sigter mod at bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

Faellesskabet boer kun stoette FTU-aktiviteter af hoej kvalitet;

forskningsaktiviteter vedroerende standardisering, maaling og proevning inden for jern- og staalsektoren kan omfattes af naervaerende saerprogram, hvis disse aktiviteter er af praekonkurrencemaessig og multisektoriel art;

de regler for virksomheders, forskningscentres (herunder Det Faelles Forskingscenter (FFC)) og universiteters deltagelse og de regler for formidling af forskingsresultaterne, der er fastsat i bestemmelserne i traktatens artikel 130 J, finder anvendelse paa dette saerprogram;

ved gennemfoerelsen af dette program er det noedvendigt at fastsaette foranstaltninger, som fremmer smaa og mellemstore virksomheders deltagelse, navnlig ved teknologistimulerende foranstaltninger;

Kommissionens bestraebelser paa at forenkle og fremskynde ansoegnings- og udvaelgelsesprocedurerne og goere dem mere gennemsigtige boer fortsaettes med henblik paa at fremme gennemfoerelsen af programmet og lette formaliteterne for de (isaer smaa og mellemstore) virksomheder, forskningscentre og universiteter, der oensker at deltage i en FTU-aktivitet i faellesskabsregi;

dette program vil bidrage til at styrke synergien mellem de FTU-aktiviteter, der gennemfoeres inden for standardisering, maaling og proevning af forskningscentre, universiteter og virksomheder, herunder navnlig SMV, der er etableret i medlemsstaterne, og mellem disse og Faellesskabets tilsvarende FTU-aktiviteter; der boer saerlig saettes ind paa koordinering mellem forskningsprojekter, der har samme tema; med oprettelse af tematiske net kan synergien mellem grundforskning og industriforskning foroeges, og der kan ske en koordinering med andre europaeiske initiativer og samarbejdsrammer, isaer EUREKA;

den type aktiviteter, der ivaerksaettes under dette program, kraever taet samordning med aktiviteter, der gennemfoeres under andre saerprogrammer;

der boer tilskyndes til grundforskning inden for metrologi for at fremme europaeiske maaleteknisk infrastruktur;

ved gennemfoerelsen af dette program kan internationalt samarbejde med internationale organisationer og tredjelande vise sig hensigtsmaessigt;

dette program boer ogsaa omfatte stoetteforanstaltninger og foranstaltninger til formidling og udnyttelse af FTUresultater, navnlig over for smaa og mellemstore virksomheder og hovedsagelig i de medlemsstater eller regioner, der deltager mindst i programmet, samt aktiviteter til stimulering af forskermobilitet og -uddannelse inden for dette program og i det for programmets gennemfoerelse fornoedne omfang;

der boer foretages en analyse af de eventuelle oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici, der er forbundet med programmet;

der boer foretages en loebende og systematisk undersoegelse af, hvor langt gennemfoerelsen af dette program er naaet, saa det om noedvendigt kan tilpasses til den videnskabelige og teknologiske udvikling inden for dette omraade; der boer paa et passende tidspunkt foretages en uafhaengig evaluering af resultaterne fra programmet, saaledes at alle fornoedne baggrundsoplysninger er til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for femte FTU-rammeprogram; endelig boer der, naar programmet er afsluttet, foretages en sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet, sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning;

FFC kan deltage i indirekte aktioner omfattet af dette program;

FFC bidrager via sit eget program ogsaa til gennemfoerelsen af maalsaetningerne for Faellesskabets FTU inden for de omraader, der er omfattet af dette program;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, inden for standardisering, maaling og proevning som beskrevet i bilag I vedtages for en periode, som loeber fra datoen for vedtagelsen af denne beslutning indtil den 31. december 1998.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 173 mio. ECU, herunder hoejst 10,9 % til udgifter til personale og drift.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Budgetmyndigheden fastsaetter bevillingerne for hvert regenskabsaar under hensyntagen til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, og i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF om fjerde rammeprogram, samt til de principper for forsvarlig forvaltning, der er omhandlet i artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 3

1. De generelle bestemmelser for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelse nr. 1110/94/EF.

2. Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidling af forskningsresultater er fastsat i de foranstaltninger, der er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

3. Bilag III indeholder de saerlige bestemmelser for dette programs gennemfoerelse, som supplerer de i stk. 1 og 2 omhandlede bestemmelser.

Artikel 4

1. For bl. a. at sikre en omkostningseffektiv gennemfoerelse af dette program undersoeger Kommissionen loebende og systematisk, med passende bistand fra uafhaengige, eksterne eksperter, hvor langt gennemfoerelsen af programmet er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I, og som er naermere beskrevet i arbejdsprogrammet. Den undersoeger navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt forslag til tilpasning eller supplering af programmet paa grundlag af resultaterne af denne overvaagningsproces.

2. For at bidrage til den evaluering af Faellesskabets indsats, der kraeves i artikel 4, stk. 2, i afgoerelse nr. 1110/94/EF, og for at overholde den tidsplan, der er fastsat i dette stykke, lader Kommissionen kvalificerede uafhaengige eksperter foretage en ekstern vurdering af den indsats, der er gjort inden for de omraader, der er omfattet af dette program, og af forvaltningen heraf i de fem aar, der gaar forud for vurderingen.

3. Ved programmets udloeb lader Kommissionen foretage en uafhaengig sidste evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i bilag III til fjerde rammeprogram og i bilag I til naervaerende beslutning. Den endelige evalueringsrapport forelaegges for Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 5

1. Kommissionen udarbejder et arbejdsprogram, som er i overensstemmelse med maalene i bilag I og med en vejledende fordeling af de finansielle midler i bilag II, og som om noedvendigt ajourfoeres. I programmet fastlaegges i enkeltheder:

- de videnskabelige og teknologiske maal samt forskningsopgaverne

- tidsplanen for gennemfoerelsen, herunder tidspunkterne for indkaldelse af projektforslag

- de paataenkte finansielle og forvaltningsmaessige foranstaltninger, herunder saerlige regler for gennemfoerelse af teknologistimulerende foranstaltninger over for smaa og mellemstore virksomheder samt hovedtraekkene af andre foranstaltninger, herunder forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger

- foranstaltninger med henblik paa koordinering med andre FTU-aktiviteter paa dette omraade, isaer inden for rammerne af FFC-programmet og andre saerprogrammer, og i givet fald med henblik paa at sikre en bedre interaktion med aktiviteter, der gennemfoeres inden for andre programmer som f. eks. EUREKA

- foranstaltninger til formidling, beskyttelse og udnyttelse af resultaterne af FTU-aktiviteter, der gennemfoeres inden for programmet.

2. Kommissionen indkalder projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. Kommissionen bistaas i de i artikel 7, stk. 1, naevnte tilfaelde af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

3. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

4. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

5. Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

6. Har Raadet ved udloebet af en frist paa tre maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Proceduren i artikel 6, stk. 2 til 6, anvendes i forbindelse med:

- udarbejdelse og ajourfoering af det arbejdsprogram, der er omhandlet i artikel 5, stk. 1

- indholdet af indkaldelsen af projektforslag

- vurderingen af FTU-aktiviteter, som oenskes finansieret af Faellesskabet, og det beloeb, der skoennes noedvendigt til Faellesskabets bidrag til hver af disse aktiviteter, saafremt dette beloeb er paa 0,25 mio. ECU eller derover

- justering af den vejledende fordeling af midlerne, der er vist i bilag II

- saerlige regler for Faellesskabets finansielle deltagelse i de forskellige planlagte aktiviteter

- foranstaltninger og naermere betingelser vedroerende evalueringen af programmet

- enhver afvigelse fra de regler, der er anfoert i bilag III

- deltagelse i projekter af juridiske personer fra tredjelande og internationale organisationer.

2. Naar Faellesskabets bidrag er paa mindre end 0,25 mio. ECU jf. stk. 1, tredje led, underretter Kommissionen udvalget om aktiviteterne og resultatet af vurderingen heraf.

3. Kommissionen underretter regelmaessigt udvalget om udviklingen i gennemfoerelsen af det samlede program.

Artikel 8

Juridiske personer fra tredjelande kan deltage i enkeltprojekter under programmet uden finansiel stoette fra Faellesskabet, naar en saadan deltagelse bidrager effektivt til gennemfoerelsen af programmet, og der tages hensyn til princippet om gensidig fordel.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 23. november 1994.

Paa Raadets vegne

J. BORCHERT

Formand

(1) EFT nr. C 228 af 17. 8. 1994, s. 68, og EFT nr. C 262 af 20. 9. 1994, s. 14.(2) EFT nr. C 205 af 25. 7. 1994.(3) Udtalelse afgivet den 14. og 15. september 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).(4) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.

BILAG I

DET VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE INDHOLD OG MAAL 1. Generelt

Dette saerprogram afspejler fuldt ud retningslinjerne i fjerde rammeprogram, idet det foelger udvaelgelseskriterierne og praeciserer det videnskabelige og teknologiske maal.

Punkt 2, omraade d), under foerste foranstaltning i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

2. Videnskabelige og teknologiske maal for forskningsprogrammet inden for standardisering, maaling og proevning

Paalidelige og praecise maalinger inden for fysisk, kemi og biologi er grundlaget for, at det moderne samfund kan fungere. Uden dem gaar industrien, og da navnlig den hoejteknologiske, helt i staa; handelen plages af stridigheder; sygdomsbehandlingen maa bygge paa ren empiri; retsforskrifter paa saa forskellige omraader som miljoebeskyttelse og beskyttelse af arbejdstagerne, den faelles landbrugspolitik og det indre marked kan ikke gennemfoere effektivt. Derfor bruger de industrielt avancerede lande over 6 % af deres bruttonationalindkomst paa maalinger og paa aktiviteter, der er relateret til maalinger. Faellesskabets indsats for at tilvejebringe harmoniserede maalesystemer, referencematerialer og standarder falder saaledes godt i traad med naerheds- og samhoerighedsprincipperne og stoetter maalene i Kommissionens hvidbog om vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse. Behovet er isaer akut i medlemsstater, hvor de maale- og proevetekniske infrastrukturer er mindre udviklede.

Hvis industrien har adgang til praecise maalinger og kendskab til deres usikkerhedsmargener, saa raader den - og det gaelder ikke mindst for den hoejteknologiske industri - ogsaa over de fornoedne redskaber til effektiv produkt- og procesudvikling og til at tage de kontrolprocesser og kvalitetssikringsprocedurer i brug, som er noedvendige for konkurrenceevnen. Det er ikke mange produkter, der fremstilles udelukkende af materialer fra samme virksomhed; derfor er det en forudsaetning for industriens udvikling, at der findes en faelles maale- og proeveteknisk infrastruktur, som styrkes ved gensidig anerkendelse af resultater og ved hensigtsmaessige tekniske standarder.

Ud fra den erkendelse, at uenighed om maaleresultater eller deres fortolkning paavirker erhvervslivet, er der udstedt en raekke direktiver om maaleharmonisering inden for Faellesskabet. Heri fastlaegges det i detaljer, hvilke teknikker og procedurer der skal benyttes for at paavise overensstemmelsen. Disse procedurer er unoedvendigt indviklede og er saaledes en hindring for fremskridt. Derfor bygger de direktiver, der er udstedt for at faa det indre marked etableret, paa den saakaldte nye metode. Direktiverne foreskriver, hvilke vaesentlige krav der skal opfyldes, og giver mulighed for at paavise overensstemmelse paa mange forskellige maader, hvoraf den enkleste er at benytte europaeiske standarder. For at underbygge denne politik maa der goeres en standardforberedende forskningsindsats paa baade kort og laengere sigt paa EF-plan for at forberede de mange tusind standarder, som CEN, CENELEC og ETSI skal udarbejde efter mandat fra Kommissionen inden udgangen af dette aarti. Hvor meget det haster at faa etableret en saadan teknisk stoette, og hvilken bistand akkrediteringsorganerne har brug for, fremgik tydeligt af en rundspoerge i 1993 hos de saakaldte Euro Infor-Centre (EIC'er) om gennemfoerelsen af det indre marked.

Af de EIC'er, der svarede, pegede 81 % paa virksomheder, som af praktiske eller forretningsmaessige grunde ansaa det for noedvendigt at faa deres varer certificeret i andre medlemsstater, og 47 % var stoedt paa problemer med at faa nationale standarder eller proevninger anerkendt i andre medlemsstater.

Det indre markeds udvikling og Maastricht-traktatens ikrafttraeden har ogsaa kastet lys over behovet for at harmonisere de forskriftsmaessige maale- og proevningsmetoder, som benyttes af myndighederne selv. For eksempel dem, som toldlaboratorierne bruger ved EF's ydre graenser for at hindre import af ulovlige varer, varer af utilstraekkelig kvalitet, forfalskninger eller svigagtigt maerkede varer. En tilsvarende indsats er noedvendigt for gennemfoerelsen af den faelles landbrugspolitik.

Det er dog ikke kun i fremstillingsindustrien og handelen, at der er brug for paalidelige maalinger. De har ogsaa afgoerende betydning i sundhedsbeskyttelsen og ved anvendelsen af miljoe og arbejdsmiljoelovgivningen. Ofte er der i disse sammenhaenge brug for maalinger ved anvendelse af kemiske eller biologiske analyser, hvor sporbarheden er utilstraekkelig i forhold til den udvikling, der er sket inden for fysiske maalinger i de sidste 100 aar. Det sker ofte, at forskellene mellem resultater af tilsyneladende identiske analyser foretaget af forskellige laboratorier overstiger den usikkerhed, der var anslaaet paa forhaand, hvis der overhovedet forelaa saadanne forhaandsskoen. Det er indlysende, at det kan faa foelger for menneskers og dyrs sundhed, hvis der for eksempel sker fejl i biotekniske analyser, eller hvis foedevarer forurenes med rester af giftige stoffer. Udviklingen af maalemetoder med kendte usikkerhedsfaktorer maa gaa haand i haand med et anerkendt referencesystem, der kan foere tilbage til de grundenheder, der er fastlagt i meterkonventionen. Dette arbejde har saa stor betydning for livskvaliteten og for gennemfoerelsen af EF's politikker, at det er rimeligt at goere en samordnet indsats paa europaeisk plan.

Paa alle omraader inden for maaling og proevning har dette program foelgende maal:

- at forbedre alle europaeiske industrisektorers (herunder isaer smaa og mellemstore virksomheders) konkurrenceevne ved at tilskynde til bedre maalinger inden for forskning og teknologisk udvikling, bedre fastlaeggelse og bedre kontrol med produkters kvalitet, mere effektive maalinger under produktionen samt teknisk bistand med henblik paa gensidig anerkendelse af certifikater i overensstemmelse med den globale metode for overensstemmelsesvurdering

- at fremme forskning og anden teknisk stoette, som er noedvendigt for at udvikle og ivaerksaette andre EF-politikker (indre marked, miljoe, landbrug og fiskeri, sundhed, transport og beskyttelse af EF's ydre graenser)

- at fremme forskning til stoette for arbejdet i CEN, CENELEC, ETSI og andre europaeiske organisationer, hvis formaal er at opretholde eller opstille kvalitetskrav via nye eller eksisterende standarder eller kodekser for god praksis

- at stoette udviklingen af en fremtidig europaeisk maaleteknisk infrastruktur ved at goere det lettere at samordne nationale aktiviteter og at udvikle kalibreringsstandarder, avancerede metoder og systemer samt at opnaa gensidig anerkendelse af resultater og akkrediteringssystemer

- at fremme formidling og anvendelse af god metrologisk praksis over hele Europa, og ikke mindst at udbrede den i de ugunstigst stillede regioner (f. eks. ved af afholde kurser og etablere netvaerk).

For at naa ovennaevnte maal, vil arbejdet under programmet for standardisering, maaling og proevning blive noeje samordnet med andre saerprogrammer. Endvidere vil arbejdet paa at styrke den maaletekniske infrastruktur paa europaeisk plan blive gennemfoert i samraad med de eksisterende net af nationale laboratorier som f. eks. EUROMET, EURACHEM, EUROLAB, WECC og WELAC. I betragtning af den stigende betydning det tillaegges at loese uforudsete vanskeligheder paa kort og mellemlang sigt, der opstaar under udviklingen og gennemfoerelsen af en lang raekke faellesskabspolitikker, bliver det ogsaa noedvendigt at oprette nye tematiske ekspertnet. Saadanne net kunne anvendes til at loese videnskabelige og tekniske problemer og desuden fungere som referencepunkter for (isaer smaa og mellemstore) virksomheder, der producerer varer og tjenesteydelser, centre til analyse af nationale behov og til formidling og viderebringelse af oplysningeroplysninger og som avancerede uddannelsescentre.

FFC vil inden for sine kompetenceomraader ivaerksaette supplerende foranstaltninger i taet samarbejde med nationale laboratorier, navnlig for saa vidt angaar standardisering paa byggeomraadet og udvikling af nye maalemetoder og nye referencematerialer. De referencematerialer, der fremstilles under programmet for standardisering, maaling og proevning vil blive distribueret af FFC (IRMM).

VIDENSKABELIGT OG TEKNOLOGISK INDHOLD

Programaktiviteterne kan grupperes i tre emneomraader efter deres maal:

Emneomraade I - Maalinger til gavn for europaeiske kvalitetsprodukter

Emneomraade II - Forskning vedroerende standarder og teknisk bistand til samhandelen

Emneomraade III - Maalinger i forhold til samfundets behov.

Paa grund af de mange forskellige behov kraeves der betydelig fleksibilitet, og derfor er nogle emner naevnt under flere overskrifter. Der vil blive taget teknologistimulerende initiativer for at tilskynde og lette de smaa og mellemstore virksomheders deltagelse, idet der ogsaa vil blive taget hensyn til de mindst udviklede regioners behov.

I noedvendigt omfang vil foelgende aktiviteter alle omfatte udarbejdelse af nye referencematerialer, komparative ringanalyser af videnskabelige og tekniske resultater af forskellige laboratoriers maale- eller proevemetoder samt stoette til oprettelse af laboratorienet.

Emneomraade I - Maalinger til gavn for europaeiske kvalitetsprodukter Baggrund

I hvidbogens overvejelser over betingelserne for vaekst og konkurrenceevne understreges betydningen af at stimulere virksomhederne til at frembringe nye generationer af produkter ved at udnytte alle til raadighed staaende teknologier bedst muligt og til at goere en indsats for at indarbejde innovationer i deres fremstillingsprocesser og produkter. Industriens konkurrenceevne afhaenger af dens evne til at saette forskning i gang og udvikle resultaterne af denne forskning til produkter af hoej kvalitet paa det rigtige tidspunkt og til konkurrencedygtige priser. Til hver af disse opgaver kraeves der maale- og/eller proevemetoder, som har en kendt og relevant oploesningsevne, repeterbarhed og reproducerbarhed, kombineret med effektive kvalitetssikringsprocedurer, der svarer til den paagaeldende industris behov.

Der foreslaas foelgende FTU-aktiviteter:

- Udvikling af maale- og instrumenteringsmetoder, som forskere har brug for til at undersoege og udnytte fysiske, kemiske og biologiske faenomener paa makro- og mikroskopisk niveau med henblik paa mulig udvikling af nye produkter. Arbejdet skal koordineres paa europaeisk plan og dermed omfatte tilvejebringelse af hoejkvalitets referencedata, som er vigtige for udvikling og validering af videnskabelige teorier og for opstilling af systemmodeller. Hvis man udnytter nettene af nationalt ansvarlige laboratorier, kan der opnaas forbedringer ved fastlaeggelsen og sporbarheden af de maaleskalaer, der bruges i forskningslaboratorier, forsoegslaboratorier, handel og industri. Desuden vil der blive ivaerksat forskning for at forbedre analyser og udnyttelsen af data, herunder udvikling af ekspertsystemer til beslutningstagning.

- Udvikling af generiske maale- og proevningsmetoder, referencematerialer og instrumenteringer, som der er brug for i forbindelse med produktudvikling. Saadanne metoder er noedvendige for at optimere udformningen og afproevningen af produkterne med hensyn til deres funktionelle, ergonomiske, miljoemaessige, sikkerhedsmaessige osv. egenskaber. Hvis raamaterialer, komponenter og faerdigvarer karakteriseres bedre, kan man mindske spild, der skyldes uheldig produktformning eller kassering af mislykkede produkter. Bedre maalinger vil ogsaa bidrage til, at miljoeet paavirkes mindre af industriprocesserne og af anvendelsen og bortskaffelsen af produkter (genbrug, nedbrydelighed). Teknisk stoette til udvikling af generiske produkter eller af procedurer eller kalibreringsstandarder vil oege europaeisk industris effektivitet og demed dens konkurrencedygtighed.

- Udvikling af generiske maalemetoder, kalibreringsstandarder og instumenter, som der er behov for i fremstillingsprocessen for at opnaa et bedre forhold mellem produktkvalitet og produktionsomkostninger. Hovedvaegten vil blive lagt paa anvendelse af avancerede kalibreringsmetoder, paa resultaternes sporbarhed, processtyring og kvalitetssikring etc. Arbejdet vil omfatte maalinger i forbindelse med detektion, diagnosticering, automatisk fabrikation og ikke-destruktiv proevning under fremstillingsprocessen. Der vil blive gjort en saerlig indsats for at give smaa og mellemstore virksomheder mulighed for at tage ny teknik i anvendelse og etablere smaa systemer, som svarer til deres behov. I noedvendigt omfang vil der blive ydet stoette til standardforberedende forskning med det formaal at hjaelpe industrien til at opfylde krav fra EF-lovgivning, ikke mindst vedroerende forbrugerbeskyttelse, affaldshaandtering og miljoebeskyttelse.

Emneomraade II - Forskning vedroerende standarder og teknisk bistand til samhandelen Baggrund

Hvidbogen fastslaar, at det er afgoerende at optimere udbyttet af det indre marked. Den naevner endvidere, at EF skal vaere en aaben og solidarisk partner, og anbefaler, at der fastsaettes strengere og mere harmoniske regler for verdensoekonomien. Til dette formaal er der behov for forskning og teknologisk udvikling med sigte paa tilvejebringelse og anvendelse af et faelles system af direktiver, regelsaet og standarder, som gennem gensidig anerkendelse af resultater og certifikater ikke blot danner grundlag for handelen med goder, varer og tjenesteydelser paa det indre marked, men samtidig ogsaa for forbruger- og miljoebeskyttelse.

Der foreslaas foelgende FTU-aktiviteter:

- Stoette til lovgivningen: Forskning i maalemetoder og instrumentering er noedvendig, naar der til lovgivningsformaal skal fastlaegges vaesentlige krav i direktivforslag. I forbindelse med direktiverne efter den nye metode er der behov for standardforberedende forskning, naar der ikke foreligger noget egnet videnskabeligt eller teknisk grundlag for at udvikle saadanne standarder. Der bliver ogsaa behov for stoette til at loese problemer, naar eksisterende direktiver eller standarder skal ivaerksaettes eller revideres, enten fordi de nuvaerende maalemetoder ikke er praecise nok, eller fordi de giver modstridende resultater. Denne kategori omfatter ogsaa maalinger og kalibreringsstandarder, der er noedvendige for at opdage svig i forbindelse med anvendelsen af EF-politikker, ikke mindst paa landbrugsomraadet, og endelig vil standardforbedrende forskning give industrien bedre mulighed for at overholde EF-lovgivningen.

- Stoette til udvikling af standarder i industrien: Ogsaa paa omraader, der ikke er underlagt EF-lovgivning, kan industrien i samraad med CEN, CENELEC og ETSI fremsaette oensker om udvikling af harmoniserede standarder for at fremme innovation, integration, handel eller ibrugtagning af avancerede fremstillingsteknikker eller nye materialer. Det er derfor vigtigt at udvikle de harmoniserede maale-, analyse- og proevningsmetoder, der er noedvendige for udarbejdelsen eller indfoerelsen af saadanne standarder. Den hurtige udvikling inden for international standardisering betyder, at der loebende opstaar nye prioriteringer, og at situationen derfor maa nyvurderes med jaevne mellemrum.

- Fremme af en europaeisk maaleteknisk infrastruktur: Det indre marked faar kun sin fulde virkning, hvis der skabes en effektiv og paalidelig europaeisk maaleteknisk infrastruktur, som bygger paa sporbarhed i forhold til anerkendte fysiske, kemiske og biologiske standarder. Dertil kraeves en samordnet forsknings- og udviklingsindsats inden for fundamentale og afledte kalibreringsstandarder, referencematerialer og sporbarhed, saa det undgaas, at medlemsstaternes indsats overlapper hinanden unoedigt. Et struktureret kemisk maalesystem, oprettet ved hjaelp af en samordnet europaeisk indsats og i samarbejde med EURACHEM og EUROMET, ville oege sporbarheden af maalinger paa dette omraade i forhold til internationalt anerkendte referencer, saadan som det i oejeblikket er tilfaeldet for fysiske maalinger. OEget sporbarhed mellem medlemsstaternes laboratorier ville vaere saerlig gavnligt for de mindre lande, og den uddannelse, der tilflyder de ugunstigt stillede regioner, vil styrke samhoerigheden. I den udstraekning det gavner europaeiske interesser, kan der ogsaa blive tale om et bredere internationalt samarbejde med organisationer som BIPM, WHO og NIST.

- Teknisk stoette til gensidig anerkendelse og akkreditering: Der er brug for teknisk stoette, for at de europaeiske kalibrerings-, proevnings- og akkrediteringssystemer samt netvaerk kan fungere tilfredsstillende. Det drejer sig om organisationer, der beskaeftiger sig med typegodkendelser, overensstemmelses- og kompetencekontrol og kvalitetssikring i industrien, (f. eks. WECC, WELAG, og EOTC).

- Metrologi til brug for toldlaboratorier: Skal EF's ydre graenser beskyttes mod import af ulovlige stoffer, varer af ringe kvalitet, forfalskninger og svigagtigt maerkede materialer, maa der udarbejdes nye, forbedrede og harmoniserede proeveudtagnings- og maalingsmetoder. Der vil isaer blive lagt vaegt paa maalinger, der kontrollerer, at indholdet svarer til maerkningen af hensyn til beskyttelsen af forbrugerne og miljoeet. Derudover skal der foretages maalinger for at afgoere, hvor store afgiftsbeloeb der skal opkraeves eller tilbagebetales.

Emneomraade III - Maalinger i forhold til samfundets behov Baggrund

Der er andre maalinger og proevninger end dem, der er noedvendige for handel og industri, som har vaesentlige virkninger for samfundet. De bruges til at afgoere, om stoffer, strukturer eller situationer indebaerer en eventuel risiko for miljoeet eller paavirker det paa en vanskeligt gennemskuelig og farlig maade. Analyser, der benyttes til at stille medicinske diagnoser eller i kriminologiske undersoegelser, kan faa alvorlige foelger for enkeltpersoner. Her er der behov for komparative ringanalyser til at forbedre metoder og instrumenter og til at bestemme, hvilken usikkerhed der er forbundet med disse maalinger.

Der foreslaas foelgende FTU-aktiviteter:

- Sundhed og sikkerhed: Gennemfoerelse af EF-lovgivningen forudsaetter maalinger af, i hvor hoej grad arbejdstagere udsaettes for bestemte fysiske, kemiske og biologiske paavirkninger, samt vurderinger af, hvor stor risikoen og hvor effektive de risikoreducerende foranstaltninger er. Der er endvidere et stort behov for at forbedre maalinger og proevninger, der benyttes til at vurdere menneskers og dyrs sundhedstilstand, levnedsmidlers hygiejniske tilstand, produktsikkerhed og arbejdstageres sikkerhed paa arbejdspladsen. Om noedvendigt vil der blive udviklet nye eller forbedrede maalemetoder og/eller kalibreringsstandarder med henblik paa anvendelsen af en saadan lovgivning.

- Overvaagning af miljoeet: Miljoelovgivningens gennemfoerelse og Det Europaeiske Miljoeagenturs virksomhed kraever uundgaaeligt nye eller forbedrede maaleteknikker til bestemmelse af miljoeets kvalitet (luft, ferskvand, havvand, jord, affaldshaandtering, giftighed, mikrobiologisk aktivitet osv.).

- Retsvaesen: Det er noedvendigt at samordne indsatsen for at udvikle og harmonisere specialiseret metrologi inden for kriminalistik og isaer narkotikabekaempelse - som stoette for det nyoprettede retlige samarbejde. Til trods for at saadanne maalinger kun beroerer ret faa laboratorier, er de saa banebrydende og deres resultater saa vidtraekkende, at en samordnet indsats er berettiget.

- Stoette for Europas kulturarv: Hvor godt det skal lykkes at bevare Europas kulturarv, afhaenger af, hvor godt kulturgenstandenes tilstand kan bestemmes kvantitativt, herunder bygningers og andre anlaegs bevaringstilstand, og hvor effektive de forureningsbeskyttende og konserverende metoder og produkter er.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKOENNES NOEDVENDIGE

"(mio. ECU)

"" ID="1">Emneomraade I - Maalinger til gavn for europaeiske kvalitetsprodukter> ID="2">69"> ID="1">Emneomraade II - Forskning vedroerende standarder og teknisk bistand til samhandelen> ID="2">61"> ID="1">Emneomraade III - Maalinger i forhold til samfundets behov> ID="2">43"> ID="1">I alt> ID="2">173 (1) (1)""Opdelingen paa forskellige emneomraader udelukker ikke, at et projekt kan hoere ind under flere emneomraader.

>

(1) Herunder:

- hoejst 8,7 % til personaleudgifter og 2,2 % til driftsudgifter

- hoejst 5 % til forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger, inklusive 2 mio. ECU til formidling og udnyttelse af resultater

- op til 10 % til specifikke foranstaltninger til fordel for smaa og mellemstore virksomheder.(1) Et beloeb paa 115 mio. ECU, som udgoer forskellen mellem det beloeb, der skoennes noedvendigt til dette program, og det beloeb, der i fjerde rammeprogram er afsat til standardisering, maaling og proevning, er opfoert i FTU-saerprogrammet, der skal gennemfoeres dels ved hjaelp af direkte foranstaltninger (FFC) og dels ved hjaelp af konkurrencebaserede aktiviteter som teknisk-videnskabelig stoette til Faellesskabets politikker (1995-1998).

BILAG III

SAERLIGE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE Programmet gennemfoeres ved hjaelp af indirekte foranstaltninger, hvor Faellesskabet bidrager til finansieringen af FTU-aktiviteter, som gennemfoeres af tredjeparter eller FCC's institutter i samarbejde med tredjeparter:

1. Foelgende typer foranstaltninger med omkostningsdeling:

a) FTU-projekter, som gennemfoeres af virksomheder, forskningscentre og universiteter

Faellesskabsfinansieringen overstiger normalt ikke 50 % af projektomkostningerne med en gradvis lavere procentsats jo naermere projektet er paa markedet. Universiteter og andre institutioner, der ikke selv foerer omkostningsregnskab, faar refunderet deres ekstraudgifter hertil med 100 %.

b) Tematiske net i et samarbejde mellem industrivirksomheder, slutbrugere, universiteter og forskningscentre omkring et enkelt omraade inden for maaling, analyse eller proevning vil blive anvendt til at lette overfoersel af teknologi eller viden samt forskermobilitet og til at sikre stoerre hensyntagen til markedsbehovene. Faellesskabsfinansieringen af net overstiger normalt ikke 10 000 ECU i gennemsnit pr. partner aarligt, hvilket daekker op til 100 % af ekstraomkostningerne til samordning af foranstaltningen. Medlemmer af et net kan ogsaa ansoege om forskningsprojekter efter de normale procedurer.

c) Teknologistimulerende foranstaltninger, som skal tilskynde til og lette smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i FTU-aktiviteter

i) ved hjaelp af praemier til gennemfoerelse af en FTU-foranstaltnings forundersoegelsesfase, herunder soegning efter partnere, i en periode paa op til tolv maaneder. Praemien ydes efter udvaelgelsen af forslag, som normalt kan forelaegges af mindst to ikke-forbundne smaa og mellemstore virksomheder fra to forskellige medlemsstater. Praemien daekker op til 75 % af omkostningerne i forbindelse med forundersoegelsesfasen, dog hoejst 45 000 ECU eller 22 500 ECU, hvis der undtagelsesvis er tale om, at kun en enkelt virksomhed ansoeger; og

ii) ved at stoette forskningsprojekter, som der samarbejdes om, hvorved smaa og mellemstore virksomheder, der har lignende tekniske problemer uden at have relevante forskningsfaciliteter, kan engagere andre juridiske personer til at udfoere FTU paa deres vegne. Faellesskabsfinansieringen af forskningssamarbejdsprojekter, der omfatter mindst fire ikke-forbundne smaa og mellemstore virksomheder fra mindst to forskellige medlemsstater, daekker normalt 50 % af forskningsomkostningerne.

Efter en foerste indkaldelse kan forslag i begge tilfaelde forelaegges paa et hvilket som helst tidspunkt i loebet af den periode, som det igangvaerende arbejdsprogram daekker.

Disse aktiviteter suppleres med saerlige forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger.

2. Forberedelses-, ledsage- og stoetteforanstaltninger saasom:

- undersoegelser til stoette for dette program og til forberedelse af eventuelle fremtidige foranstaltninger

- stoette til udveksling af oplysninger, konferencer, seminarer, workshopper og andre videnskabelige eller tekniske moeder, herunder sektorbestemte eller tvaerfaglige koordineringsmoeder

- brug af ekstern ekspertviden, herunder adgang til videnskabelige databaser

- videnskabelige publikationer og aktiviteter til formidling, fremme og udnyttelse af resultaterne, samordnet med de aktiviteter, der gennemfoeres under tredje foranstaltning; der tages fra begyndelsen og under hele FTU-projekternes forloeb hensyn til faktorer, der kan fremme udnyttelsen af resultaterne, idet projektparterne udgoer et centralt netvaerk for formidling og udnyttelse af resultaterne

- analyse af de eventuelle sociooekonomiske konsekvenser og teknologiske risici, der er forbundet med programmet, hvilket ogsaa vil bidrage til saerprogrammet for maalrettet sociooekonomisk forskning

- uddannelse i forbindelse med den forskning, der er omfattet af programmet, for at oege beskaeftigelseseffekten og lette teknologioverfoersel til industrien

- uafhaengig evaluering af programmets forvaltning og ivaerksaettelse og af aktiviteternes gennemfoerelse

- foranstaltninger til stoette for driften af nettene med henblik paa oeget bevidstgoerelse og decentraliseret bistand til smaa og mellemstore virksomheder, samordnet med Euromanagementforanstaltningen vedroerende FTU-audit.

Faellesskabsfinansieringen kan daekke op til 100 % af omkostningerne i forbindelse med disse foranstaltninger.

3. Samordnede foranstaltninger, der bestaar i koordinering af FTU-projekter, der allerede finansieres af offentlige myndigheder eller private organer.

Samordnede foranstaltninger kan under dette program ogsaa anvendes til forundersoegelser og til fastlaeggelse af indholdet af forslagene til forskningsforanstaltninger med omkostningsdeling.

Faellesskabsfinansieringen kan daekke op til 100 % af omkostningerne i forbindelse med samordningen.