FORRETNINGSORDEN (vedtaget på plenarforsamlingen den 6. juli 1995) (96/235/Euratom, EF)

PRÆAMBEL

Artikel A

Det Økonomiske og Sociale Udvalg er rådgivende organ for Rådet og Kommissionen; det har generel kompetence og repræsenterer de økonomiske og sociale interessegrupper i medlemsstaterne.

Artikel B

I medfør af artikel 194 og 195 i traktaten om Den Europæiske Union beskikkes Det Økonomiske og Sociale Udvalgs medlemmer for fire år af Rådet ved enstemmig vedtagelse og efter høring af Kommissionen.

Artikel C

ØSU kan på eget initiativ fremsætte udtalelse om ethvert spørgsmål af betydning for det europæiske samarbejde.

Artikel D

ØSU vælger af sin midte en formand, to næstformænd og de øvrige medlemmer af sit præsidium for et tidsrum af to år.

Sammensætningen af ØSU's organer skal afspejle medlemsstaternes og de forskellige økonomiske og sociale interessegruppers relative repræsentation i ØSU.

Artikel E

Inden for rammerne af Den Europæiske Unions aftaler eller konventioner med tredjelande skal ØSU varetage forbindelser til de økonomiske og sociale interesseorganisationer i disse lande.

AFSNIT I ØSU'S ORGANISATION

KAPITEL I FØRSTE INDKALDELSE AF ØSU

Artikel 1 (1)

1. ØSU udøver sin virksomhed i mandatperioder på fire år.

2. Efter nybeskikkelsen hvert fjerde år indkaldes ØSU af sit ældste medlem og træder sammen senest en måned efter, at medlemmerne har modtaget meddelelse om Rådets beslutning om deres udnævnelse.

A. Det første møde ledes af det ældste tilstedeværende medlem, aldersformanden, som bistås af de fire yngste tilstedeværende medlemmer og ØSU's generalsekretær. Disse seks personer danner tilsammen alderspræsidiet.

B. På dette første møde gør aldersformanden ØSU bekendt med den skrivelse, hvori Rådet har underrettet ham om udnævnelsen af ØSU's medlemmer, og erklærer den nye fireårige mandatperiode for indledt.

Artikel 2

ØSU omfatter følgende organer, hvis beføjelser er beskrevet i denne forretningsorden: forsamlingen, præsidiet og formandskabet.

KAPITEL II PRÆSIDIUM

Artikel 3

Valg til mandatperiodens første halvdel

1. På sit første møde, afholdt i henhold til artikel 1, vælger ØSU under alderspræsidiets ledelse et præsidium for en periode på to år regnet fra mandatperiodens begyndelse.

A. Det alderspræsidium, som er nedsat i overensstemmelse med gennemførelsesbestemmelserne til artikel 1, fungerer, indtil resultatet af valget af ØSU's præsidium er bekendtgjort. Under alderspræsidiets ledelse kan der kun forhandles om spørgsmål vedrørende valget af præsidium.

Artikel 4

Valg til mandatperiodens anden halvdel

Den afgående formand indkalder til et møde, på hvilket ØSU vælger et nyt præsidium for de sidste to år af den fireårige mandatperiode. Mødet ledes af den afgående formand og holdes i begyndelsen af plenarforsamlingen i den måned, hvor det første præsidiums mandatperiode udløber.

Artikel 5

Præsidiets sammensætning

1. ØSU's præsidium består af en formand, to næstformænd og 33 medlemmer.

Hvervet som formand, næstformand eller ordinært medlem af præsidiet er uforeneligt med hvervet som formand for en sektion.

A. Formanden vælges skiftevis blandt arbejdsgivernes, arbejdstagernes og de øvrige økonomisk-sociale interessegruppers repræsentanter i ØSU, medmindre forsamlingen forud for valget med tre fjerdedeles flertal træffer anden afgørelse.

B. Formanden og næstformændene kan efter udløbet af en første toårsperiode ikke genvælges til deres respektive hverv for den følgende toårsperiode, medmindre andet besluttes i overensstemmelse med ovenstående.

C. Næstformændene vælges blandt repræsentanterne for andre økonomisk-sociale interessegrupper end den, formanden tilhører.

D. Næstformændene må ikke have samme nationalitet. Desuden må ingen af dem have samme nationalitet som formanden.

Artikel 6

Valgprocedure

1. Med henblik på at forberede kandidatlister til valget af præsidium kan forsamlingen af sin midte nedsætte en forberedende kommission. Under overholdelse af bestemmelserne i artikel 5 fremlægger denne kommission kandidatforslag for forsamlingen. Den skal under alle omstændigheder forelægge forsamlingen alle anmeldte kandidaturer, såfremt de opretholdes af kandidaterne.

A. Den forberedende kommission foretager en forudgående prøvning af kandidaturerne til præsidievalget. Alle kandidaturer skal indgives til den forberedende kommission for at komme i betragtning. Stemmesedlerne kan således kun indeholde navne på medlemmer, hvis kandidatur er anmeldt til den forberedende kommission.

2. Forsamlingen tager stilling til samtlige kandidaturer i overensstemmelse med denne artikel.

3. Forsamlingen vælger sin formand og to næstformænd, om nødvendigt ved flere afstemninger, således at de kandidater er valgt, som ved første afstemning opnår tre fjerdedele eller ved efterfølgende afstemninger over halvdelen af de gyldigt afgivne stemmer. I tilfælde af stemmelighed ved valg af næstformænd erklæres den ældste kandidat for valgt.

4. Forsamlingen vælger de øvrige medlemmer af præsidiet, om nødvendigt ved flere afstemninger. De kandidater, som opnår flest, dog mindst en fjerdedel, af de gyldigt afgivne stemmer, er valgt. I tilfælde af stemmelighed erklæres den ældste kandidat for valgt.

5. Listen over de således valgte præsidiemedlemmer, herunder formanden og næstformændene, sættes derpå under samlet afstemning, hvor listen skal bekræftes af mindst to tredjedele af de gyldigt afgivne stemmer.

6. Afstemninger i henhold til denne artikel er hemmelige. Stemmeretten kan ikke overdrages.

7. En stemmeseddel er ugyldig, hvis den indeholder flere stemmer, end der er pladser at besætte ved den pågældende afstemning.

Artikel 7

Udskiftning af præsidiemedlemmer

Hvis et præsidiemedlem fratræder, dør eller på anden måde er ude af stand til at udøve sit mandat, besættes hans plads for den resterende del af mandatperioden efter reglerne i artikel 5 og 6.

Artikel 8

Opgaver og indkaldelse

1. Formanden indkalder præsidiet enten på embeds vegne eller på begæring af ti af dets medlemmer.

2. Efter hvert præsidiemøde udarbejdes et forhandlingsreferat. Referatet forelægges præsidiet til godkendelse.

3. Præsidiet fastlægger reglerne for sin egen forretningsgang inden for rammerne af forretningsordenen og gennemførelsesbestemmelserne.

4. Præsidiet fastlægger endvidere ØSU's organisation og interne arbejdsgang.

5. Præsidiet fastsætter gennemførelsesbestemmelser for godtgørelse af medlemmernes rejse- og opholdsudgifter på grundlag af de beslutninger, der er truffet som led i budgetproceduren.

A. Præsidiet har det politiske ansvar for den overordnede ledelse af ØSU. Det skal i den forbindelse navnlig påse, af de aktiviteter, der udfoldes af ØSU, dets organer og personale, er i overensstemmelse med ØSU's opgaver og formål som institution.

B. Præsidiet skal med henblik herpå blandt andet tilrettelægge og koordinere arbejdet i ØSU og dets organer. Det er således ansvarligt for, af de givne menneskelige, budgetmæssige og tekniske ressourcer anvendes hensigtsmæssigt til løsning af ØSU's opgaver i medfør af traktaten. Præsidiet deltager i den forbindelse navnlig i budgetproceduren og i beslutninger om sekretariatets organisation.

C. Præsidiet fastlægger i løbet af andet halvår tidsplanen for det følgende års møder i ØSU og dets organer.

D. Gruppernes formænd kan indbydes til at deltage i præsidiets møder. Gruppernes sekretærer deltager som observatorer i præsidiets møder. Sektionernes formænd kan indbydes til visse møder i præsidiet.

E. ØSU's formandskab mødes med gruppernes formænd for at forberede præsidiets møder og plenarforsamlingerne. Præsidiet tager beslutningerne på disse møder til efterretning.

F. Sektionernes formænd mødes med ØSU's formandskab og gruppernes formænd forud for præsidiets møde for at fordele nye sager mellem sektionerne og for at blive informeret om udviklingen i disses arbejde. De kan holde yderligere møder. Præsidiet tager beslutningerne på disse møder til efterretning. Som hovedregel deltager gruppernes og sektionernes formænd personligt i disse møder.

6. Præsidiet kan af sin midte nedsætte ad hoc-grupper til undersøgelse af ethvert spørgsmål, som henhører under dets kompetence. Andre medlemmer af ØSU kan medvirke i disse gruppers arbejde, medmindre det vedrører ØSU's budget og finanser eller udnævnelse af tjenestemænd.

7. Præsidiet undersøger hvert halve år på grundlag af en til formålet udarbejdet rapport, hvilken indflydelse ØSU's udtalelser har haft. Det underretter ØSU herom i en rapport, som formanden forelægger forsamlingen mindst én gang inden afslutningen af hans mandatperiode.

G. Denne rapport skal bl. a. bygge på Kommissionens regelmæssige redegørelse for, hvorledes den har taget hensyn til ØSU's udtalelser.

8. Præsidiet præciserer efter anmodning, hvordan forretningsordenen skal fortolkes; hersker der tvivl eller uenighed om bestemmelsernes anvendelse, træffer præsidiet den endelige afgørelse, som er bindende for samtlige medlemmer.

9. I forbindelse med nybeskikkelsen hvert fjerde år varetager præsidiet de løbende forretninger frem til det første møde i det nybeskikkede ØSU.

Artikel 9

Budgetgruppen

1. ØSU's præsidium og formand udøver de beføjelser vedrørende budgettet og finansforvaltningen, som er hjemlet i finansforordningen og ØSU's forretningsorden.

Præsidiet nedsætter af sin midte en budgetgruppe, som bistår præsidiet med at varetage dets beføjelser på dette område.

A. Budgetgruppen deltager i udarbejdelsen af budgetoverslaget og overvåger, at budgettet gennemføres korrekt.

B. Budgetgruppen forelægger præsidiet forslag, eventuelt detaljerede, som præsidiet i tilfælde af enstemmighed i budgetgruppen normalt vil godkende uden debat (A-punkt).

C. Budgetgruppen består af ni medlemmer, som udpeges for to år på forslag af de tre grupper.

D. Budgetgruppen vælger af sin midte en formand.

E. Inden for rammerne af bestemmelserne på budget- og finansområdet og uden at foregribe de ansvarlige budgetinstansers (præsidiets, formandens) beføjelser skal budgetgruppen rådgive generalsekretæren om den overordnede, finansielle planlægningsstrategi.

F. Generalsekretæren forelægger organisationsplanen for budgetgruppen til orientering, inden den forelægges for præsidiet.

G. Budgetgruppens formand deltager i budgetforhandlingerne.

H. Budgetgruppen fastlægger en statut for medlemmerne. Statutten indeholder blandt andet regler for de administrative, finansielle og organisatoriske aspekter af medlemmernes virksomhed.

I. Budgetgruppen udarbejder en redegørelse om alle spørgsmål, som forelægges den; denne redegørelse danner grundlag for præsidiets beslutninger.

J. Med generalsekretærens bistand træder budgetgruppen sammen forud for præsidiets møde; den kan ligeledes træde sammen på egen foranledning.

KAPITEL III FORMANDSKABET

Artikel 10

1. Formanden leder arbejdet i ØSU efter reglerne i denne forretningsorden og i overensstemmelse med traktaterne.

2. Formanden repræsenterer ØSU udadtil.

A. Formanden kan delegere denne beføjelse til næstformændene eller til ethvert andet medlem af ØSU.

3. Formanden underretter forsamlingen om, hvilke skridt og handlinger der er foretaget i ØSU's navn i tidsrummet mellem to plenarforsamlinger.

B. Disse meddelelser efterfølges ikke af nogen debat.

4. Næstformændene, som træder i formandens sted i dennes fravær, skal holdes løbende underrettet af formanden.

5. Konstaterer forsamlingen, at formanden er forhindret i at varetage sine opgaver, erstattes han under hele fraværet af den næstformand, fra hvis gruppe den næste formand ventes valgt; denne næstformand overtager alle de beføjelser, formanden har i medfør af forretningsordenen.

6. Det påhviler formandskabet at etablere forbindelser til formandskabet for Regionsudvalget inden for rammerne af traktaten om Den Europæiske Union.

KAPITEL IV SEKTIONERNE

Artikel 11

1. ØSU skal i henhold til traktaterne omfatte en sektion for landbrug, en sektion for transport og en sektion til behandling af atomenergispørgsmål. På forslag af præsidiet eller mindst 41 medlemmer kan der nedsættes andre sektioner med kompetence i spørgsmål, som er omfattet af traktaterne.

2. ØSU skal omfatte mindst seks sektioner, jævnfør dog stk. 1. Sektionernes navne og kompetenceområder fremgår af bilaget til denne forretningsorden.

3. Efter nybeskikkelsen hvert fjerde år nedsætter ØSU sine sektioner på den konstituerende plenarforsamling.

4. I medfør af traktaterne kan ØSU desuden af sin midte nedsætte underudvalg til at udarbejde forslag til udtalelse om specifikke spørgsmål med henblik på forelæggelse for forsamlingen.

Artikel 12

Sammensætning

1. På forslag af præsidiet træffer ØSU beslutning om sektionernes medlemstal og generelle sammensætning.

2. Hver sektion har mindst 41 og højst 84 medlemmer.

A. Maksimum og minimum for antallet af medlemmer i en sektion afhænger af antallet af sektioner

Artikel 13

Udpegelse af medlemmer

1. Med undtagelse af ØSU's formand skal ethvert medlem af ØSU være medlem af mindst en sektion.

2. Et medlem kan dog ikke have sæde i mere end tre sektioner, medmindre præsidiet dispenserer herfra med begrundelse i kravet om en ligelig repræsentation af medlemsstaterne.

A. Antallet af sektioner er afgørende for, hvor mange sektioner et medlem kan tilhøre.

3. Hver sektions medlemmer udpeges af forsamlingen på grundlag af deres særlige kvalifikationer for en toårig periode, som kan fornys.

4. Reglerne for udpegelse af medlemmer finder også anvendelse, når der skal udpeges en efterfølger for et medlem af en sektion.

B. Ethvert medlem af en sektion eller en studiegruppe kan lade sig bistå af en assistent, som dog ikke har stemmeret på sektionsmøder. Assistentens navn og stilling skal meddeles sektionens eller studiegruppens formand, således at han kan blive godkendt, før man påbegynder behandlingen af den sag, hvori hans deltagelse ønskes.

C. Ethvert medlem af en sektion eller en studiegruppe kan lade sig bistå af sin suppleant som assistent. Assistenten har ikke ret til udgiftsgodtgørelse eller dagpenge. Mødeformanden kan give assistenten ordet efter anmodning fra det medlem, han bistår

D. Mødeformanden skal som led i sin generelle ledelsesbeføjelse sørge for, at assistenten deltager under overholdelse af de gældende regler og begrænser sig til at yde bistand til et medlem.

Artikel 14

Præsidium

1. Afhængigt af sektionens størrelse består dens præsidium af seks eller af ni medlemmer, herunder en formand og to næstformænd.

2. Sektionen vælger formand og øvrige præsidiemedlemmer for et tidsrum af to år. Medmindre sektionen enstemmigt træffer anden afgørelse, er afstemningen hemmelig, og der kræves i første valgomgang absolut, i anden valgomgang relativt flertal blandt de gyldigt afgivne stemmer.

3. Valget af formand for og øvrige medlemmer af en sektions præsidium skal godkendes af forsamlingen.

4. Genvalg kan finde sted.

A. Posterne som sektionsformand går på skift mellem grupperne, således at hver gruppe afgiver én formandspost efter hver toårsperiode. Dette ændrer intet ved ovenstående bestemmelser.

Artikel 15

Opgaver - Ordførere - Studiegrupper

1. Sektionerne har til opgave at udarbejde udtalelser eller informationsrapporter om spørgsmål, som henvises til dem i henhold til artikel 25 og 26.

2. Med henblik på at undersøge de spørgsmål, som er blevet henvist til sektionen, og forberede de relevante tekster udpeger sektionen på forslag fra de i artikel 22 nævnte grupper en ordfører, som eventuelt bistås af medordførere. Ordføreren holder sig underrettet om opfølgningen af udtalelsen efter dens vedtagelse på plenarforsamlingen og rapporterer herom til sektionen.

3. Om fornødent kan sektionen på forslag fra grupperne at sin midte nedsætte en studiegruppe, hvis formand og medlemmer den udpeger.

A. I stedet for at nedsætte en studiegruppe kan sektionen udpege en ordfører uden studiegruppe eller en redaktionsgruppe.

B. En studiegruppe må ikke blive et permanent organ, medmindre ØSU's præsidium i særlige tilfælde giver forhåndstilladelse hertil. Sådanne studiegruppers sammensætning tages op til revision i forbindelse med nykonstitueringen af sektionerne efter hver toårsperiode.

C. Studiegrupperne bør sammensættes under hensyntagen til alle interessegruppers og sektorers krav på repræsentation. Dette er særlig vigtigt, når flere sektioner kan betragte sig som kompetente.

D. En studiegruppe kan som hovedregel højst bestå af femten medlemmer, medmindre præsidiet forudgående tillader et større antal. Tilladelsen gives efter indstilling fra mødet mellem formandskabet og gruppernes formænd på anmodning af den pågældende sektionsformand i samråd med sektionspræsidiet. Præsidiet fastlægger antallet af medlemmer i studiegrupper, der skal forberede initiativudtalelser.

E. På grundlag af bestemmelserne i ovenstående afsnit træffer sektionen endelig afgørelse om antallet af studiegruppemedlemmer og udpeger disse. Sektionens formand og præsidium har sammen med grupperne ansvaret for, at studiegruppen sammensættes af medlemmer, som er interesserede, står til rådighed og har særlig kompetence i spørgsmålet.

F. I hastende tilfælde kan formanden for den sektion, hvortil en sag er henvist, i forståelse med sit sektionspræsidium og i samråd med gruppeformændene udpege ordføreren og eventuelt nedsætte studiegruppen under forbehold af sektionens efterfølgende godkendelse.

Artikel 16

Eksperter

1. Hvis det viser sig nødvendigt for behandlingen af en sag, kan sektionen på eget initiativ eller på forslag af sit præsidium og med tilladelse fra ØSU's formand bemyndige ordføreren og medordførerne til hver især at lade sig bistå af en ekspert, som i kraft af sin sagkundskab og erfaring er særlig kvalificeret til at oplyse om det pågældende emne.

2. Om nødvendigt kan der på forslag af sektionens præsidium yderligere udnævnes op til tre eksperter.

3. Eksperter udnævnt i henhold til denne artikel får godtgjort rejse- og opholdsudgifter.

A. Ud fra sagens indhold skal sektionen, eventuelt på forslag af sit præsidium, vurdere, om det er hensigtsmæssigt at inddrage eksperter i behandlingen.

B. Anvendelsen af eksperter skal være begrundet i et reelt behov for at få klarlagt tekniske spørgsmål i tilknytning til sagen og må således ikke foregå automatisk.

C. Hver af de tre grupper kan foreslå en ekspert udpeget, men forslag fra én gruppe forpligter ikke de andre til også at foreslå eksperter.

D. Både ordførerens og gruppernes eksperter har til opgave at bidrage til informeringen af medlemmerne; eksperterne kan ikke tage stilling til forslagene på medlemmernes vegne. Derfor er eksperternes deltagelse især værdifuld i den indledende sagsbehandling. På sektionsniveau er den mindre påkrævet, og sektionsformændene skal sørge for, at eksperterne ikke overskrider deres mandat, når de bidrager med indlæg under forhandlingerne.

E. Eksperternes mandat udløber med afslutningen af den givne sags behandling på sektionsniveau. Ordførerekspertens mandat udløber dog senest med tekstens behandling på plenarforsamlingen.

Artikel 17

Suppleanter

1. Ved forfald kan ØSU-medlemmerne lade sig repræsentere af en suppleant i de studiegrupper, de er medlem af.

2. Med henblik på godkendelse af suppleanten skal hans navn og stilling meddeles ØSU's præsidium.

3. I studiegruppen har suppleanten samme funktion som det medlem, han repræsenterer.

A. Suppleanten skal være fra samme medlemsstat og tilhøre samme interessegruppe som det ordinære medlem. Medlemmet kan til enhver tid bringe suppleantens mandat til ophør, det være sig på egen foranledning eller efter suppleantens ønske. Medlemmet skal underrette præsidiet herom. Suppleantens mandat ophører under alle omstændigheder samtidig med medlemmets.

B. Suppleanten deltager på anmodning af det fraværende medlem, som skal give den pågældende studiegruppes formand meddelelse derom i henhold til artikel 52.

C. Ordningen skal bl. a. give personer, som ikke er medlemmer af ØSU, mulighed for at blive inddraget i den forberedende sagsbehandling. I den henseende adskiller ordningen sig fra den form for repræsentation og afløsning, som finder sted medlemmerne imellem i henhold til artikel 53 og 54.

D. Suppleanter modtager godtgørelser i forbindelse med mødedeltagelse efter regler, som fastlægges af ØSU's præsidium, dog således, at der kun kan udbetales godtgørelse af rejse- og opholdsudgifter til enten ØSU-medlemmet eller hans suppleant.

E. En person med status som suppleant kan udnævnes til ekspert i henhold til artikel 16. I så fald suspenderes den pågældendes status som suppleant, så længe han eller hun deltager i ØSU's arbejde som ekspert.

Artikel 18

Høringer

1. I forbindelse med særligt vigtige spørgsmål kan sektionen foretage høring af personer udefra. Sektionen skal forinden anmode om præsidiets tilladelse, og anmodningen skal ledsages af et program med en begrundet redegørelse for, hvilke aspekter af sagen det skønnes nødvendigt at belyse med bistand udefra.

A. Når ØSU's præsidium har givet sin tilladelse, iværksættes høringen af sektionens formand i samarbejde med studiegruppens formand og på grundlag af eventuelle oplysninger fra grupperne. Der skal drages omsorg for, at de forskellige opfattelser af spørgsmålet kan komme til udtryk under høringen.

KAPITEL V UNDERUDVALG

Artikel 19

Nedsættelse - Opgaver - Sammensætning

1. I spørgsmål af generel karakter eller i sager, som henhører under flere sektioners kompetenceområde, kan ØSU på præsidiets initiativ undtagelsesvis nedsætte underudvalg af sin midte til udarbejdelse af forslag til udtalelse, som forelægges plenarforsamlingen til vedtagelse.

2. Præsidiet kan i tidsrummet mellem to plenarforsamlinger nedsætte underudvalg under forbehold af forsamlingens efterfølgende godkendelse. Et underudvalg kan kun nedsættes til behandling af en enkelt sag. Det opløses, så snart forsamlingen har stemt om underudvalgets forslag til udtalelse.

3. Hvis en sag henhører under flere sektioners kompetenceområde, sammensættes underudvalget af medlemmer fra disse sektioner.

4. Reglerne for sektioner gælder analogt for underudvalg.

KAPITEL VI HOVEDORDFØRER

Artikel 20

ØSU's forsamling kan udpege en hovedordfører til behandling af ethvert spørgsmål, som den har fået forelagt.

KAPITEL VII ØSU-DELEGATIONER

Artikel 21

På præsidiets initiativ kan forsamlingen af sin midte nedsætte delegationer med henblik på varetagelse af kontakten med interesseorganisationer i lande uden for Den Europæiske Union.

KAPITEL VIII GRUPPER

Artikel 22

1. ØSU's medlemmer kan frit oprette grupper til repræsentation af arbejdsgiverne, arbejdstagerne og de øvrige interessegrupper.

A. Grupper, der har mindst 40 medlemmer, vælger formand og næstformænd og deltager i forberedelsen, tilrettelæggelsen og samordningen af sagsbehandlingen i ØSU og dets organer. Grupperne hjælper med at tilvejebringe informationer hertil. Hver gruppe råder over et sekretariat.

B. Generalsekretariatet giver de medlemmer, som står uden for grupperne, den materielle og tekniske bistand, som er nødvendig for udøvelsen af deres mandat.

C. Det påhviler præsidiet at sikre, at denne artikel anvendes i overensstemmelse med traktaterne.

D. ØSU's grupper træder regelmæssigt sammen i forbindelse med plenarforsamlingerne. Om nødvendigt kan de efter tilladelse fra ØSU's formand eller generalsekretær holde yderligere møder, helst i tilknytning til andre møder i ØSU's organer.

E. ØSU-medlemmer, som deltager i gruppemøder afholdt efter disse regler, har ret til godtgørelse af rejse- og opholdsudgifter.

F. Grupperne bidrager til tilrettelæggelsen af sagsbehandlingen i ØSU ved at forberede deres medlemmer til møderne i de forskellige organer. Sammen med ØSU's præsidium har grupperne en vigtig funktion i tilrettelæggelsen af plenarforsamlingen, især med hensyn til visse debatter.

G. Grupperne kan bidrage til udformningen af plenarforsamlingens dagsorden ved at foreslå præsidiet, at resolutionsudkast eller forslag om udarbejdelse af initiativudtalelser sættes på dagsordenen.

H. Grupperne bistås af generalsekretariatet.

I. Gruppernes sekretariater skal navnlig fungere som kontaktled mellem grupperne og ØSU's sekretariat. De bidrager til af sikre, at arbejdet tilrettelægges på en for ØSU hensigtsmæssig måde. Grupperne råder over de til formålet nødvendige stillinger, som indgår i stillingsfortegnelsen for ØSU.

J. På organisationsplanen figurerer gruppesekretariaternes stillinger under formandens særlige sekretariat.

K. Ansættelse og udnævnelse i disse stillinger foretages af ansættelsesmyndigheden i forståelse med den pågældende gruppes formand efter de ansættelsesprocedurer, som er fastlagt i EF-tjenestemandsvedtægten og de hertil knyttede regler for kontraktansættelse. Grupperne kan vælge at besætte stillingerne ved detachering af tjenestemænd i ØSU eller en anden EF-institution eller ved kontraktansættelse i henhold til artikel 2, litra c), i »Vilkårene for øvrige ansatte«. Grupperne kan ændre deres beslutninger herom, hvis de meddeler det så betids, at de fornødne budgetmæssige foranstaltninger kan træffes.

L. Uanset deres juridiske status er de ansatte undergivet de regler, som gælder for alle tjenestemands- og kontraktansatte i EF-institutionerne. De er underlagt deres overordnedes, i sidste instans generalsekretærens myndighed.

M. Gruppernes sekretærer udøver deres funktioner med ansvar over for deres gruppeformand. Administrativt - for så vidt angår de personaleretlige regler og bestemmelserne om arbejdsgangen i generalsekretariatet - er de underlagt generalsekretærens myndighed.

AFSNIT II FORRETNINGSGANGEN

KAPITEL I HØRINGEN AF ØSU

Artikel 23

Indkaldelse

1. ØSU indkaldes af formanden for at udarbejde udtalelser, som Rådet eller Kommissionen har anmodet om.

2. ØSU indkaldes af formanden i samråd med præsidiet for at videreføre behandlingen af spørgsmål, som det allerede har fremsat udtalelse om.

3. På præsidiets forslag og med samtykke fra et flertal af ØSU's medlemmer kan forsamlingen indkaldes af formanden for på eget initiativ at fremsætte udtalelse om ethvert spørgsmål vedrørende de opgaver, som er pålagt Den Europæiske Union.

A. Uanset om udtalelsen udarbejdes efter anmodning fra institutionerne, på ØSU's eget initiativ eller som tillæg til en tidligere udtalelse, er forelæggelsen for og behandlingen på plenarforsamlingen underlagt samme procedurer.

B. Således skal også tillægsudtalelsen fremlægges af ordføreren, underkastes en generel debat, gennemgås punkt for punkt, gøres til genstand for eventuelle ændringsforslag og vedtages gennem en formel afstemning. Derefter tilstilles den som enhver anden udtalelse institutionerne og offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende i henhold til artikel 55 og gældende bestemmelser.

C. Initiativretten sætter ØSU i stand til at foregribe Kommissionens anmodning om udtalelse om visse forslag, at udtale sig om problemer af generel karakter, som ØSU ikke forventes af blive rådspurgt om, og at markere sin holdning til aktuelle og politisk væsentlige problemer.

D. Initiativretten skal bruges til at udarbejde regulære udtalelser, som vedtages ved afstemning på plenarforsamlingen; den må ikke resultere i tekster af akademisk karakter eller forhastede erklæringer. Når det besluttes at udarbejde en initiativudtalelse, skal der være sikkerhed for, at forslaget om anvendelse af initiativretten har bred tilslutning i ØSU.

E. Sådanne forslag kan fremsættes af sektionerne og af grupperne og skal være ledsaget af en udførlig begrundelse.

F. Forslag om anvendelse af initiativretten skal indgives skriftligt til ØSU's præsidium for at komme i betragtning.

Artikel 24

Anmodning om udtalelse

1. Rådets og Kommissionens anmodning om ØSU's udtalelse rettes til ØSU's formand. I samråd med præsidiet tilrettelægger formanden sagens behandling i ØSU, således at der tages størst mulig hensyn til den frist, som Rådet eller Kommissionen har fastsat.

A. Fristen for sektionens arbejde fastsættes således, at ØSU's udtalelse kan nå at få indflydelse på EF-beslutningsprocessen; der skal tages hensyn til den hørende institutions prioritering, til det forelagte spørgsmåls betydning og til arbejdsbyrden såvel i ØSU som i den pågældende sektion.

KAPITEL II ARBEJDETS TILRETTELÆGGELSE

A. SEKTIONERNE

Artikel 25

Henvisningsprocedure

1. Når der skal udarbejdes en udtalelse eller informationsrapport, træffer ØSU's formand i overensstemmelse med artikel 8 afgørelse om, hvilken sektion der skal være ansvarlig for det forberedende arbejde. Hvis spørgsmålet entydigt henhører under en bestemt sektions kompetenceområde, udpeger ØSU's formand denne sektion og underretter præsidiet om sin afgørelse.

2. ØSU's formand giver formanden for den udpegede sektion meddelelse om emnet for høringen og om den frist, der er sat for forelæggelsen af teksterne.

3. ØSU's formand underretter samtlige medlemmer om sagens henvisning og oplyser, på hvilken plenarforsamling sagen vil blive behandlet.

Artikel 26

Informationsprocedure

1. På forslag af præsidiet kan ØSU beslutte at udarbejde en informationsrapport til belysning af ethvert spørgsmål vedrørende de opgaver, som er pålagt Den Europæiske Union, jævnfør dog artikel 23, stk. 3.

A. Informationsrapporten offentliggøres ikke i EF-Tidende, men forsamlingen kan beslutte at sende den til institutionerne.

B. Informationsrapporten kan omhandle spørgsmål af særlig interesse, hvorom Rådet eller Kommissionen har forelagt ØSU en tekst til orientering, eller spørgsmål, hvorom ØSU i henhold til traktaten skal eller kan høres.

C. Informationsrapporten er et sektionsdokument og forpligter ikke ØSU som sådant. Den forelægges forsamlingen af ordføreren og underkastes en generel debat, men kan ikke ændres.

D. En informationsrapport kan endvidere danne grundlag for udarbejdelse af en initiativudtalelse. Når informationsrapporten er færdigbehandlet, skal forsamlingen således på præsidiets forslag afgøre, om det er ønskeligt at udarbejde en kort initiativudtalelse på grundlag af informationsrapporten.

E. Hvis der under det forberedende arbejde synes at aftegne sig en klar holdning til spørgsmålet, kan præsidiet imidlertid på sektionens anmodning foreslå forsamlingen at ændre det juridiske grundlag for sagsbehandlingen, så der afgives en initiativudtalelse i stedet for en informationsrapport. Det juridiske grundlag kan ligeledes ændres, hvis ØSU modtager en anmodning om udtalelse om det pågældende spørgsmål.

Artikel 27

Fælles møder

Sektionerne har som hovedregel ikke fælles forhandlinger. ØSU's formand kan dog i forståelse med præsidiet bemyndige flere sektioner til at holde møde sammen, hvis han finder det nødvendigt af hensyn til udarbejdelsen af en given udtalelse. Under samme betingelser kan en sektion bemyndiges til at holde møde sammen med et udvalg under Europa-Parlamentet eller et underudvalg under Regionsudvalget.

Artikel 28

Indkaldelse

Når en sektion har fået en sag henvist i overensstemmelse med disse regler, indkaldes den af sin formand.

Artikel 29

Mødernes forberedelse

1. Sektionsmøder forberedes af sektionens formand i samråd med sektionens præsidium.

2. Forslag til dagsorden samt øvrige mødedokumenter sendes i god tid til sektionens medlemmer og efter anmodning også til ethvert andet medlem af ØSU til orientering.

3. Møderne ledes af sektionens formand eller, i dennes fravær, af en af næstformændene.

A. I tilfælde af formandens og næstformændenes fravær ledes mødet af det ældste medlem af sektionens præsidium.

B. Sektionens formand og præsidium påser, at udtalelserne udarbejdes inden for de tidsfrister, som fastsættes af ØSU's præsidium på institutionernes anmodning.

C. Sektionernes formænd og præsidier skal sammen med deres forslag til procedure fremlægge et forslag til tidsplan for sagsbehandlingen udarbejdet i samarbejde med ordføreren og sekretariatet, således at de medlemmer, som ønsker at deltage i studiegruppen, har fuld indsigt i arbejdsprogrammet. I forslaget til tidsplan skal der tages hensyn til tidsfristen for sektionens udtalelse, og der skal være tid til at forberede mødedokumenterne fra møde til møde. Datoerne for studiegruppens møder og for sektionens behandling af forslaget til udtalelse skal fremgå af tidsplanen.

D. Bortset fra særlige tilfælde skal møderne berammes med et interval på mellem fire og seks uger, så teksterne kan tilgå sekretariatet i tide, og præsidiets frist kan overholdes.

E. Artikel 43, 44 og 45 om plenarforsamlingens debatter gælder analogt for sektionsmøder.

Artikel 30

Beslutningsdygtighed

1. En sektion er beslutningsdygtig, når over halvdelen af dens medlemmer er til stede.

2. Hvis sektionen ikke er beslutningsdygtig, hæver formanden mødet og foranstalter efter en af ham fastsat frist inden for samme dag et nyt møde, på hvilket sektionen er beslutningsdygtig uanset antallet af tilstedeværende medlemmer.

Artikel 31

Udarbejdelse af udtalelser

Sektionen udarbejder sin udtalelse på grundlag af det materiale, som ordføreren, redaktionsgruppen eller studiegruppen har forberedt.

Artikel 32

Udtalelsen

1. Sektionens udtalelse må intet indeholde, som ikke er vedtaget af sektionen efter afstemningsreglerne i artikel 49.

2. Teksten til forkastede ændringsforslag vedføjes som bilag til udtalelsen med angivelse af afstemningsresultatet, når ændringsforslaget har opnået mindst en fjerdedel af det samlede antal afgivne stemmer. Dette krav gælder også modudtalelser.

A. Ændringsforslag skal forelægges efter regler svarende til dem, der gælder for plenarforsamlingen. Medlemmerne skal indgive deres ændringsforslag skriftligt forud for mødet. Sektionsformanden afgør, om der kan dispenseres fra denne regel, således at medlemmerne kan fremsætte ændringsforslag mundtligt.

Artikel 33

Tilstilling af udtalelser

1. Sektionens formand tilstiller ØSU's formand sektionens udtalelse og eventuelle bilag i medfør af artikel 32, og præsidiet forelægger dokumenterne for forsamlingen så hurtigt som muligt. De skal tilsendes ØSU's medlemmer i god tid.

A. Samtlige forretningsordensbestemmelser vedrørende forberedelsen af udtalelser gælder analogt for udarbejdelsen af informationsrapporter.

B. For at sikre en effektiv sagsbehandling skal sektionsudtalelser - idet der ses bort fra hastesager - vedtages mindst to uger før den pågældende plenarforsamling, således at sagens tekster kan fremsendes til ØSU's medlemmer i god tid.

Artikel 34

Referat

1. For hvert sektionsmøde udarbejdes et kortfattet referat, som forelægges sektionen til godkendelse.

A. Referaterne af sektionernes møder skal redegøre for trufne beslutninger samt debatpunkter, som har givet anledning til kontroverser. Referaterne udarbejdes umiddelbart efter møderne og skal i princippet foreligge forud for de følgende møde.

Artikel 35

Genbehandling af udtalelsen i sektionen

ØSU's formand kan i forståelse med præsidiet eller forsamlingen kræve, at en sektion genbehandler en sag, når han mener, at forretningsordenens regler for udtalelsens udarbejdelse ikke er fulgt, eller at yderligere undersøgelse af sagen er påkrævet.

B. FORBEREDENDE ARBEJDE

Artikel 36

1. Inden for rammerne af de retningslinjer, sektionen fastlægger, skal ordføreren, der eventuelt bistås af en studiegruppe og/eller medordførere, undersøge det forelagte spørgsmål, tilvejebringe og ordne det materiale, som danner grundlag for forslaget til udtalelse, og sammenstille sagsdokumenterne, som tilstilles sektionens formand.

A. Studiegruppens møder ledes af den formand, som sektionen har valgt i henhold til artikel 15. I formandens fravær ledes mødet af et studiegruppemedlem, som udpeges af de tilstedeværende medlemmer.

B. Studiegrupperne afholder ikke afstemninger.

C. I samråd med sektionens sekretariat fastlægger sektionens formand og ordføreren mødedatoerne. Som led i den edb-styrede mødeplanlægning (»planification calendrier«) opstiller sekretariatet et forslag til mødeplan, som forelægges de pågældende medlemmer til godkendelse.

D. For hvert møde i en studiegruppe udarbejdes et kort notat til brug for formanden, ordføreren og sekretariatet. Notatet skal indeholde en liste over de medlemmer, suppleanter, eksperter og assistenter, som har deltaget i mødet.

E. Ordføreren udarbejder et arbejdsdokument til studiegruppens første møde. Efter dette møde udarbejder ordføreren bistået af sektionens sekretariat og eventuelt af eksperter enten et foreløbigt forslag til udtalelse, som forelægges studiegruppen, eller et forslag til udtalelse, som forelægges sektionen.

F. Den generelle debat om det pågældende emne finder sted enten på det sektionsmøde, hvor sagens behandling tilrettelægges, eller på studiegruppens første møde; medmindre sektionen beslutter andet, afholdes der desuden en generel debat, når sektionen behandler og vedtager forslaget til udtalelse.

G. Efter reglerne i denne artikel skal møderne tilrettelægges således, at alle medlemmer (eller deres suppleanter), eksperter og assistenter har god tid til at sætte sig ind i de pågældende tekster. Med henblik herpå skal ordførerens forslag tilgå medlemmerne mindst tre dage før studiegruppemødet, og i modsat fald skal formanden afgøre, om mødet bør udsættes. Møderne bør desuden tilrettelægges således, at medlemmerne kan nå at sætte sig ind i ordførerens tekst for, eventuelt skriftligt, at kunne fremføre kritik og ændringsforslag samt rådføre sig med de berørte interesseorganisationer.

H. Studiegruppens formand har over for sektionens formand og denne har over for ØSU's præsidium ansvaret for, at de udarbejdede tekster er så korte som muligt, og at regler og frister overholdes. Møderne skal ledes i overensstemmelse med disse krav.

I. Studiegruppen må ikke holde mere end tre møder uden af rådføre sig med sektionens præsidium, som skal informere ØSU's præsidium. Således at dette eventuelt kan gribe ind. Disse regler gælder analogt for udarbejdelsen af initiativudtalelser.

J. Studiegruppen kan arbejde på fire sprog, som studiegruppens formand fastlægger forud for det første møde under hensyntagen til studiegruppens sammensætning. Hertil kan føjes det af ordføreren valgte arbejdssprog, hvis det ikke er blandt de fire valgte sprog.

K. Som ansvarlig for den planmæssige afvikling af sektionens arbejde kan den pågældende sektionsformand deltage som observatør i studiegruppernes møder.

C. PLENARFORSAMLINGEN

Artikel 37

Indkaldelse

1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg træder sammen som plenarforsamling, hvortil samtlige medlemmer indkaldes.

A. Plenarforsamlingerne, som indkaldes i overensstemmelse med artikel 23, finder som hovedregel sted inden for månedens sidste syv dage efter en mødeplan, som præsidiet har fastlagt i løbet af andet halvår af det forudgående år.

Artikel 38

Forberedelse

1. Plenarforsamlingen forberedes af formanden i samråd med præsidiet og i overensstemmelse med artikel 8. For at tilrettelægge møderne træder præsidiet sammen forud for hver plenarforsamling og eventuelt under plenarforsamlingen.

Præsidiet kan for hver udtalelse fastlægge en tidsramme for den generelle debat under plenarforsamlingen.

Artikel 39

Dagsorden

1. Præsidiet fastlægger på formandens og gruppeformændenes forslag et dagsordensforslag, som formanden senest femten dage før plenarforsamlingens åbning tilstiller alle ØSU's medlemmer samt Rådet og Kommissionen; denne bestemmelse gælder dog ikke, når hasteproceduren i henhold til artikel 50 anvendes.

2. Forslaget til dagsorden forelægges forsamlingen til vedtagelse ved plenarforsamlingens åbning. Alle punkter på den vedtagne dagsorden behandles på det møde, de figurerer under. De dokumenter, der er nødvendige for forsamlingens forhandlinger, tilsendes medlemmerne i overensstemmelse med artikel 33.

Artikel 40

Beslutningsdygtighed

1. Forsamlingen er beslutningsdygtig, når mere end halvdelen af medlemmerne er til stede.

2. Er forsamlingen ikke beslutningsdygtig, hæver formanden mødet, og efter en af ham fastsat frist, men under samme plenarforsamling, indkalder han til et nyt møde, på hvilket forsamlingen er beslutningsdygtig uanset antallet af tilstedeværende medlemmer.

A. Hvis antallet af tilstedeværende og repræsenterede medlemmer ved afslutningen af et møde klart er utilstrækkeligt, kan mødeformanden udsætte en særlig vigtig afstemning til næste møde eller plenarforsamling.

Artikel 41

Spørgetid

1. Hvis ØSU's rolle og funktionsmåde er på dagsordenen som debatpunkt, meddeler formanden dette under vedtagelsen af dagsordenen.

A. ØSU's medlemmer kan rette skriftlige forespørgsler til formanden om ØSU's rolle og funktionsmåde. Sådanne forespørgsler skal indgives senest to uger forud for den plenarforsamling, hvor de ønskes behandlet. Særligt hastende forespørgsler kan dog indgives helt frem til plenarforsamlingens åbning.

B. Forespørgslerne besvares af formanden under plenarforsamlingen. Spørgeren kan få ordet for at forklare sin forespørgsel, inden den besvares. Forespørgsler, som ikke kan besvares på under en time, besvares skriftligt eller sættes på dagsordenen for den næste plenarforsamling, hvis spørgeren ønsker det.

C. Hvis en forespørgsel efter formandens skøn kræver behandling for lukkede døre, sættes den sidst på dagsordenen. Sager, som er under behandling i studiegrupper eller sektioner, kan ikke gøres til genstand for forespørgsler.

Artikel 42

Resolutioner

1. Forsamlingen kan ændre forslaget til dagsorden for at behandle resolutionsudkast, som en eller flere grupper har indgivet efter den gældende procedure.

A. En gruppe eller dens formand kan til ØSU's præsidium eller formand indgive et udkast til resolution om ethvert spørgsmål, som falder ind under Den Europæiske Unions kompetence.

B. Udkastet skal i regelen tilgå formanden mindst en arbejdsdag forud for præsidiets møde. Præsidiet behandler udkastet. Hvis der ikke rejses indsigelse fra en af grupperne, kan præsidiet beslutte at sætte resolutionsudkastet på dagsordenen for samme eller for den følgende plenarforsamling.

C. Resolutionsudkastet forelægges de øvrige grupper til behandling. Efter gruppernes møder træder præsidiet eller formandskabet sammen med gruppernes formænd for at fastlægge den ordlyd af resolutionsudkastet, som skal forelægges plenarforsamlingen.

D. Ved plenarforsamlingens åbning foreslår formanden, at resolutionsudkastet sættes på dagsordenen for det efterfølgende møde.

E. Efter eventuel høring af en talsmand for hver gruppe tager forsamlingen stilling til udkastet uden at kunne ændre det. Hvis to tredjedele af de tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer stemmer for resolutionen betragtes den som vedtaget og oversendes af ØSU's formand til Den Europæiske Unions institutioner.

Artikel 43

Arbejdets afvikling

1. Formanden åbner mødet, leder forhandlingerne og påser, at forretningsordenen overholdes. Han bistås af næstformændene.

2. I formandens fravær træder næstformændene i hans sted. I næstformændenes fravær ledes møderne af præsidiets ældste medlem.

3. Forsamlingen forhandler på grundlag af tekster fra den sektion, som har kompetence til at rapportere over for forsamlingen.

A. Ordføreren fremlægger den af sektionen vedtagne udtalelse. Hvis ordføreren ikke kan være til stede, skal han efter aftale med den pågældende sektionsformand udpege et medlem, som træder i hans sted.

B. Herefter føres en generel debat om det spørgsmål, hvorom der skal afgives udtalelse; ordet gives til de medlemmer, som skriver sig på talerlisten hos formanden.

C. Formanden kan begrænse taletiden.

D. Når der skal afholdes debat om et givet punkt på dagsordenen, kan ethvert medlem af ØSU tage del i den generelle debat inden for den fastsatte tidsramme. Formanden oplæser talerlisten efter indlægget ved ordføreren eller repræsentanten for Rådet/Kommissionen og opfordrer grupperne til at oplyse, om yderligere talere skal opføres på listen. Talerlisten er lukket for indskrivning, når den generelle debat indledes. Kun de indskrevne medlemmer kan få ordet.

4. Når en tekst er vedtaget i sektionen uden stemmer imod, kan præsidiet på grundlag af de oplysninger, den kompetente sektions formand har indgivet i henhold til artikel 33, foreslå forsamlingen at anvende en procedure med afstemning uden debat. Denne procedure må kun anvendes, hvis der ikke rejses indsigelse. Efter denne procedure finder afstemningen om teksten sted ved håndsoprækning, medmindre der rejses indsigelse herimod.

E. Udtalelser, som behandles efter proceduren uden debat, sættes under afstemning i begyndelsen af samlingen.

F. Forsamlingen giver i så tilfælde afkald på sektionsformandens og ordførerens redegørelser, den generelle debat og gennemgangen punkt for punkt. For at udelukke enhver uklarhed og indirekte debat kan der derfor heller ikke afgives stemmeforklaring eller erklæringer til mødereferatet.

G. Hvis en debat alligevel viser sig påkrævet, udsættes behandlingen til slutningen af mødet eller plenarforsamlingen.

H. Efter afslutningen af den generelle debat gennemgår forsamlingen sektionens tekst punkt for punkt og vedtager sin udtalelse på basis af denne samt eventuelle vedtagne ændringsforslag.

I. Forsamlingen kan også anvende denne procedure, når der ikke er indgivet ændringsforslag; i så fald sætter formanden udtalelsen som helhed direkte under afstemning. Forsamlingen kan ligeledes begrænse behandlingen til en generel debat uden gennemgang punkt for punkt, navnlig hvis sektionen anmoder om det.

J. Hvis der er indgivet mange ændringsforslag, kan forsamlingen give afkald på den generelle debat og gå direkte over til gennemgangen punkt for punkt.

K. Disse regler gælder analogt for sektionernes møder, medmindre der træffes anden beslutning.

5. Hvis sektionens udtalelse forkastes, kan ØSU's formand i forståelse med forsamlingen enten pålægge sektionen at genbehandle udtalelsen eller udpege en hovedordfører, som under samme eller en senere plenarforsamling fremlægger et nyt forslag til udtalelse.

Artikel 44

Ændringsforslag

1. Ændringsforslag affattes skriftligt, underskrives af forslagsstillerne og indgives til generalsekretariatet forud for plenarforsamlingens åbning.

2. For at sikre en effektiv afvikling af plenarforsamlingen fastsætter præsidiet de nærmere regler for indgivelse af ændringsforslag.

3. Dog accepterer forsamlingen, at der indgives ændringsforslag forud for det enkelte møde, hvis de er underskrevet af mindst seks medlemmer.

4. Under behandlingen af et ændringsforslag kan ordføreren med forslagsstillerens billigelse mundtligt fremsætte kompromisforslag, som forsamlingen så skal tage stilling til.

5. Ændringsforslag skal indeholde angivelse af, hvilket punkt i teksten de omhandler, og være ledsaget af en kort begrundelse.

6. ØSU's formand kan i samråd med den kompetente sektions formand og ordfører foreslå forsamlingen en fremgangsmåde for behandlingen af ændringsforslag, som kan sikre en sammenhængende endelig tekst.

A. Begrundelsen til et ændringsforslag skal være kort, men tilstrækkelig udførlig til at sikre den rette forståelse af forslaget.

B. Hvis et ændringsforslag angår flere punkter i den udtalelse, som forsamlingen skal debattere, skal der for hvert enkelt punkt formuleres et separat ændringsforslag, således at forsamlingen under gennemgangen punkt for punkt kan tage særskilt stilling til de enkelte afvigelser fra den oprindelige tekst og træffe formel beslutning om de enkelte foreslåede ændringer.

C. ØSU's formand kan foreslå forsamlingen for hvert ændringsforslag at høre forslagsstilleren, et indlæg imod samt ordføreren.

D. Selv om et ændringsforslag er indgivet i overensstemmelse med reglerne, bliver det kun sat under debat, hvis det fremsættes for forsamlingen af forslagsstilleren eller et andet medlem.

E. Når der er tale om en modudtalelse, som i en kort tekst med reference til første side af sektionens udtalelse har til formål at udtrykke en opfattelse, som fundamentalt afviger fra sektionens, skal præsidiet eller ØSU's formand i samråd med sektionens formand og ordføreren afgøre, om ændringsforslaget i uændret form kan forelægges forsamlingen til behandling, eller om udtalelsen skal sendes til genbehandling i sektionen i henhold til artikel 35. Som følge heraf skal ændringsforslag af denne art indgives til sekretariatet forud for præsidiets møde.

Artikel 45

Debattens afslutning

1. Formanden kan på eget initiativ eller efter anmodning fra et medlem opfordre forsamlingen til at beslutte at begrænse taletiden, udsætte mødet eller afslutte debatten. Efter debattens afslutning kan et medlem kun få ordet for at afgive stemmeforklaring efter afstemningen inden for en af formanden fastsat taletid.

A. Under en debat kan et medlem efter anmodning til enhver tid få ordet frem for andre til et procedureindlæg, som har til formål:

- at kræve dagsordenen overholdt

- i med henvisning til en bestemt artikel at kræve forretningsordenen overholdt eller bragt i erindring

- på en gruppes vegne at foreslå mødet afbrudt, debatten afsluttet eller taletiden begrænset

B. Et procedureindlæg må i intet tilfælde vedrøre det drøftede spørgsmål.

Artikel 46

Referat

1. Der udarbejdes et referat for hver plenarforsamling. Referatet forelægges forsamlingen til godkendelse.

2. Referatet underskrives i sin endelige form af ØSU's formand og af generalsekretæren.

A. Som bilag til dette referat vedføjes referater af forsamlingens forhandlinger om udtalelserne med gengivelse af alle ændringsforslag, som har været sat under afstemning, samt med angivelse af afstemningsresultatet; hvis der har været stemt ved navneopråb, opføres navnene på deltagerne. Desuden vedføjes til referatet de kompetente sektioners udtalelser samt ethvert andet dokument, som forsamlingen anser for væsentligt for forståelsen af debatten.

Artikel 47

Udtalelser

1. ØSU's udtalelser består af en indledning med en redegørelse for udtalelsens juridiske grundlag og for den procedure, som er fulgt ved udarbejdelsen, samt en begrundelse; herefter følger en hoveddel, som indeholder ØSU's opfattelse af det forelagte spørgsmål som helhed samt særlige bemærkninger til spørgsmålets enkelte aspekter.

A. Udtalelsen er et kortfattet dokument, som udtrykker en begrundet stillingtagen til det emne, den omhandler, f. eks. et forslag fra Kommissionen. Begrundelser anføres i det omfang, det er væsentligt for forståelsen af ØSU's holdninger. Udtalelsen omfatter eventuelle konkrete forslag til løsning af omhandlede problemer. Der bør derfor ikke refereres til tekster, som ikke er omfattet af høringen. Desuden kan udtalelsen indeholde et resumé af ØSU's vigtigste henstillinger i spørgsmålet samt et bilag med et kort resumé af Kommissionens forslag.

2. Resultatet af afstemningen om udtalelsen som helhed vedføjes som bilag. Når der har været stemt ved navneopråb, anføres navnene på de stemmeafgivende personer.

3. Ordlyden af og begrundelserne for ændringsforslag, som plenarforsamlingen har forkastet, men som har opnået mindst en fjerdedel af det samlede antal afgivne stemmer, vedføjes ligeledes som bilag til udtalelsen med angivelse af afstemningsresultatet. Dette krav gælder også modudtalelser.

4. Passager i sektionsudtalelser, der på plenarforsamlingen forkastes til fordel for ændringsforslag, vedføjes ligeledes ØSU's udtalelser sammen med afstemningsresultatet, såfremt mindst en fjerdedel af det samlede antal afgivne stemmer var for bevarelse af disse passager.

B. Afstemning om et globalt ændringsforslag, dvs. en modudtalelse, og om udtalelsen som helhed sker ved navneopråb som fastsat i artikel 49, stk 4, andet punktum, medmindre der anvendes hemmelig afstemning i henhold til artikel 49, stk. 6.

5. Når en af ØSU's grupper eller en af de i ØSU repræsenterede økonomisk-sociale kategorier i enighed indtager et divergerende standpunkt til et spørgsmål, som er forelagt forsamlingen til behandling, og spørgsmålets behandling er afsluttet med afstemning ved navneopråb, kan dette standpunkt resumeres i en kort erklæring, som vedføjes udtalelsen som bilag.

C. Det er nødvendigt at undgå, at der opstår for mange grupperinger med ret til at fremsætte mindretalserklæringer efter denne procedure. Da formålet først og fremmest er at skabe mulighed for kollektiv fremførelse af divergerende synspunkter, bør procedurens anvendelse ikke afhænge af, hvor mange medlemmer der går sammen om en erklæring, men derimod af, om de pågældende medlemmer er repræsentative for specifikke interesser inden for forsamlingens generelle vifte af interesseområder.

D. Derfor skal proceduren være forbeholdt bestemte, identificerbare mindretal, dvs. dels de grupper, der er konstitueret i overensstemmelse med artikel 22, dels økonomisk-sociale interessekategorier, som er organiseret på europæisk plan og repræsenteret i ØSU, og hvis sammensætning i forvejen er meddelt præsidiet.

E. Det flertal, som kræves for, at en kollektiv stemmeerklæring betragtes som repræsentativ for en gruppe eller en kategori, er for gruppernes vedkommende fastsat til tre fjerdedele af de under afstemningen tilstedeværende eller repræsenterede medlemmer af gruppen og for kategoriernes vedkommende til to tredjedele.

F. En kategori kan bestå af medlemmer fra forskellige grupper. Et medlem kan ikke tilhøre mere end én kategori.

G. For at den kollektive stemmeerklæring kan bevare sin relevans, må den kun anvendes i tilknytning til helt væsentlige problemstillinger inden for den debatterede sag, og erklæringen skal være i overensstemmelse med den stedfundne debat. Den skal tjene til formulering af et standpunkt, som er blevet fremført og støttet under forsamlingens debat. Den skal sammenfatte grundene til, at underskriverne går imod udtalelsen, hvilket adskiller den fra stemmeforklaringen i henhold til artikel 45.

H. Stemmeerklæringen kan ikke efterfølges af en debat. Den kan under ingen omstændigheder give anledning til individuelle stemmeforklaringer.

Artikel 48

Tilstilling af udtalelse og referat

1. ØSU's udtalelser, sektionernes udtalelser samt referatet af plenarforsamlingen tilstilles Rådet og Kommissionen.

A. De samme dokumenter tilsendes Europa-Parlamentet og om fornødent Regionsudvalget.

B. Endvidere sendes ØSU's udtalelser og referatet af plenarforsamlingen til alle ØSU's medlemmer så hurtigt som muligt efter hver plenarforsamling. Disse dokumenter skal under alle omstændigheder fremsendes inden den følgende plenarforsamling.

AFSNIT III GENERELLE BESTEMMELSER

KAPITEL I AFSTEMNINGSREGLER

Artikel 49

1. En gyldig stemme er enten for, imod eller hverken for eller imod.

2. Tekster vedtages og beslutninger træffes i ØSU og dets organer ved simpelt flertal af de afgivne stemmer for og imod, medmindre andet er fastsat i forretningsordenen.

3. Afstemning finder sted ved håndsoprækning, ved navneopråb eller hemmeligt.

4. Afstemning om et ændringsforslag skal ske ved navneopråb, hvis en fjerdedel af ØSU's medlemmer anmoder derom. Afstemning om den enkelte udtalelse som helhed skal ske ved navneopråb, dersom mindst seks medlemmer ytrer ønske herom.

5. Formanden kan beslutte, at der stemmes ved navneopråb i spørgsmål, hvorom der allerede er stemt ved håndsoprækning, hvis resultatet af afstemningen forekommer ham uklart.

6. Hemmelig afstemning holdes, hvis et flertal af ØSU's medlemmer anmoder derom, jævnfør dog artikel 6 og 14.

7. ØSU's eller sektionens formand stemmer normalt ikke. Hvis der på plenarforsamlingen eller i sektionen er afgivet lige mange stemmer for og imod, afgiver formanden den afgørende stemme.

8. Ordførerens godkendelse af et ændringsforslag er ingen begrundelse for at lade den sædvanlige afstemning om ændringsforslaget bortfalde.

A. Da stemmer hverken for eller imod har en neutral virkning på afstemningen om en udtalelse, tæller kun stemmer for og imod ved beregningen af flertallet.

KAPITEL II HASTEPROCEDURE

Artikel 50

Hasteprocedure på ØSU-niveau

1. I tilfælde hvor uopsætteligheden beror på den frist, som Rådet eller Kommissionen i henhold til traktatens artikel 198, stk. 2, har pålagt ØSU for fremsættelse af udtalelse, kan det besluttes at anvende hasteproceduren, hvis formanden finder det nødvendigt, for at ØSU's udtalelse kan foreligge i tide.

2. Når ØSU's behandling af en sag således er uopsættelig, kan formanden umiddelbart træffe alle nødvendige foranstaltninger til varetagelse af ØSU's arbejde uden på forhånd at rådføre sig med præsidiet. Han skal dog underrette præsidiet om sine beslutninger.

3. Der kan ses bort fra de frister, som gælder i den ordinære procedure.

4. De foranstaltninger, formanden har truffet, skal forelægges forsamlingen til godkendelse på den følgende plenarforsamling.

Artikel 51

Hasteprocedure på sektionsniveau

1. Hvis uopsætteligheden beror på den frist, som er pålagt en sektion, kan dennes formand med samtykke fra ØSU's formand og i samråd med sektionens præsidium fravige forretningsordenens bestemmelser ved tilrettelæggelsen af sagens behandling.

2. De foranstaltninger, sektionens formand har truffet, skal forelægges sektionen til godkendelse på dennes følgende møde.

A. Sektionen kan endvidere i hastende sager afholde en generel, orienterende debat, på baggrund af hvilken det pålægges ordføreren at udarbejde et forslag til udtalelse, som forelægges på det følgende sektionsmøde eller eventuelt direkte for plenarforsamlingen ved anvendelse af hovedordførerproceduren i henhold til artikel 20.

KAPITEL III FRAVÆR OG REPRÆSENTATION

Artikel 52

Fravær

1. Ethvert medlem, som er forhindret i at deltage i en plenarforsamling eller et sektions- eller studiegruppemøde, skal forudgående underrette den pågældende formand enten direkte eller gennem sin gruppes sekretariat.

2. Hvis et medlem uden at lade sig repræsentere og uden anerkendt gyldig grund har været fraværende fra mere end tre på hinanden følgende plenarforsamlinger, kan ØSU's formand efter høring af præsidiet og efter at have opfordret medlemmet til at begrunde sit fravær anmode Rådet om at bringe medlemmets mandat til ophør.

3. Hvis et medlem af en sektion uden at lade sig repræsentere og uden anerkendt gyldig grund har været fraværende fra mere end tre på hinanden følgende sektionsmøder, kan sektionens formand efter at have opfordret medlemmet til at begrunde sit fravær anmode medlemmet om at lade sig afløse i den pågældende sektion.

Artikel 53

Overdragelse af stemmeret

1. Ethvert medlem, som er forhindret i at deltage i en plenarforsamling eller i et sektionsmøde, kan skriftligt overdrage sin stemmeret til et andet medlem af forsamlingen eller af sektionen efter at have underrettet den gældende formand enten direkte eller gennem sin gruppes sekretariat.

2. Såvel på plenarforsamlingen som i sektionen kan et medlem kun råde over én stemmefuldmagt.

A. Overdragelse af stemmeret skal ske skriftligt ved hjælp af en særlig blanket, som fås i gruppesekretariaterne, og som skal underskrives af fuldmagtsgiveren.

B. Disse skriftlige fuldmagter skal anvendes efter præcise instrukser fra fuldmagtsgiveren.

C. Et medlems stemmeret kan kun overdrages én gang under samme møde; den kan tages tilbage under samme møde. Kun den personlige stemmeret kan overdrages; en stemmefuldmagt kan således ikke videredelegeres.

D. Inden der foretages afstemning, skal formanden foranstalte en prøvelse af fuldmagterne.

E. Et medlem, som repræsenterer et medlem af en sektion i henhold til artikel 54, stk. 1, overtager alle det repræsenterede medlems rettigheder. Repræsentanten kan således modtage fuldmagt til stemmeafgivning i henhold til denne artikel fra et andet fraværende medlem af sektionen.

Artikel 54

Repræsentation og afløsning

1. Ethvert sektions- eller studiegruppemedlem, som er forhindret i at deltage i et møde, kan lade sig repræsentere af et andet medlem af ØSU efter skriftligt at have underrettet den pågældende formand enten direkte eller gennem sin gruppes sekretariat.

A. Bemyndigelse til repræsentation skal gives skriftligt ved hjælp af en særlig blanket, som fås i gruppesekretariaterne, og som skal underskrives af udstederen. Bemyndigelsen skal være sekretariatet i hænde inden mødet.

2. Bemyndigelsen gælder alene for det møde, for hvilket den er givet.

B. Denne form for repræsentation kan ikke anvendes, hvis det medlem, som ønsker at lade sig repræsentere, selv er til stede på mødestedet samme dag.

3. Ved nedsættelsen af en studiegruppe kan ethvert af dens medlemmer anmode om at blive afløst af et andet medlem af ØSU. En sådan afløsning, som gælder behandlingen af en bestemt sag til og med færdigbehandlingen i sektionen, kan ikke tilbagekaldes.

C. Anmodningen om afløsning skal fremsættes, når studiegruppen nedsættes, og der skal straks gives skriftlig meddelelse til generalsekretæren.

D. Det afløsende medlem deltager i sektionens møder som stedfortræder for det afløste sektionsmedlem, idet hans deltagelse er begrænset til den sag, i hvilken han er afløser. Det afløste medlem kan i fuldt omfang deltage i behandlingen af andre punkter på samme dagsorden.

E. Disse forskellige muligheder for bemyndigelse medlemmerne imellem skal benyttes på en sådan måde, at den eksisterende balance, f. eks. mellem de tre grupper, ikke forrykkes.

KAPITEL IV OFFENTLIGHED

Artikel 55

Offentliggørelse

1. Det Økonomiske og Sociale Udvalg offentliggør sine udtalelser i De Europæiske Fællesskabers Tidende i henhold til de bestemmelser, som fastsættes af Rådet og Kommissionen efter høring af ØSU's præsidium.

2. Sammensætningen af ØSU, dets præsidium og dets sektioner samt løbende ændringer heri offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 56

Mødeoffentlighed

1. Plenarforsamlingerne er offentlige.

2. Efter anmodning fra den berørte institution eller på forslag af præsidiet kan forsamlingen beslutte, at visse forhandlinger føres for lukkede døre.

3. Sektionernes møder er offentlige, medmindre sektionens formand træffer anden beslutning.

4. De øvrige møder er ikke offentlige.

A. For at sikre de bedst mulige fysiske vilkår for afviklingen af forsamlingens forhandlinger er adgangen til salen forbeholdt medlemmerne og det personale, hvis tilstedeværelse er nødvendig af tjenstlige grunde. Af personalet må kun mødebetjentene bevæge sig rundt i salen.

B. Eksperter og assistenter skal tage plads på tilhørertribunen. Dog kan ordførerens ekspert, hvis det er påkrævet, tage plads ved siden af ordføreren i forbindelse med behandlingen af den sag, han har medvirket ved.

C. Til personer, der er godkendt af en af ØSU's grupper, kan ØSU's formand udstede adgangskort til plenarforsamlingerne. Adgangskortene kan være permanente eller gælde for en enkelt plenarforsamling, men giver ikke ret til at overvære forhandlinger, som føres for lukkede døre.

Artikel 57

Institutioners og andre organers tilstedeværelse

1. Medlemmer af institutionerne kan deltage med taleret i møderne i ØSU og dets organer.

2. Medlemmer af andre organer samt behørigt bemyndigede embedsmænd fra institutioner og organer kan indbydes til at deltage samt til at tage ordet eller besvare spørgsmål under mødeformandens ledelse.

KAPITEL V MEDLEMMERNES TITEL, PRIVILEGIER OG IMMUNITETER

Artikel 58

1. ØSU's medlemmer bærer titlen medlem af Det Økonomiske og Sociale Udvalg.

2. ØSU-medlemmernes privilegier og immuniteter er fastlagt i artikel 10 og 11 i traktatens protokol vedrørende privilegier og immuniteter.

KAPITEL VI MEDLEMSMANDATETS OPHØR

Artikel 59

1. ØSU-medlemmernes mandat udløber ved udgangen af den fireårige periode, som fastlægges af Rådet i forbindelse med nybeskikkelsen.

2. Det enkelte medlems mandat ophører ved fratræden, mandatets ophævelse, dødsfald, force majeure og hvervsuforenelighed.

3. Medlemskab af ØSU er uforeneligt med medlemskab af en regering, et nationalt parlament og en af De Europæiske Fællesskabers institutioner, herunder Regionsudvalget og Den Europæiske Investeringsbanks bestyrelse, samt med aktiv tjeneste som tjenestemands- eller kontraktansat i en af Fællesskabets institutioner.

4. Fratrædelse meddeles skriftligt til ØSU's formand.

5. Et mandat kan ophæves under de omstændigheder, der er anført i artikel 52. Hvis Rådet i så fald beslutter at bringe mandatet til ophør, iværksætter Rådet proceduren for udnævnelse af en efterfølger i mandatet.

6. I tilfælde af fratrædelse, dødsfald, force majeure eller hvervsuforenelighed underretter ØSU's formand Rådet, som iværksætter proceduren for udnævnelse af en efterfølger. I tilfælde af fratrædelse viderefører medlemmet sit hverv, indtil efterfølgerens mandat træder i kraft, medmindre det fratrædende medlem giver anden meddelelse.

A. I praksis kan medlemmet tilbagekalde sin fratrædelse, så længe der ikke er udnævnt en efterfølger.

7. I alle de tilfælde, der er nævnt i stk. 2, udnævnes det nye medlem for den resterende del af mandatperioden.

KAPITEL VII ØSU'S ADMINISTRATION

Artikel 60

Generalsekretariatet

1. ØSU bistås af et generalsekretariat under ledelse af en generalsekretær, der i udøvelsen af sine funktioner er underlagt ØSU's formand, som repræsenterer præsidiet.

2. Generalsekretæren deltager uden stemmeret i præsidiets møder og udfærdiger mødereferaterne.

3. Generalsekretæren gennemfører de beslutninger, der træffes af plenarforsamlingen, præsidiet eller formanden i henhold til forretningsordenen, og forelægger hver tredje måned formanden en skriftlig rapport om trufne eller påtænkte foranstaltninger vedrørende administrative og organisatoriske forhold samt personalespørgsmål.

4. Generalsekretæren kan delegere sine beføjelser inden for de grænser, formanden fastsætter.

5. Generalsekretæren forpligter sig højtideligt over for præsidiet til at udøve sine funktioner samvittighedsfuldt og upartisk.

6. På forslag af generalsekretæren fastlægger præsidiet organisationsplanen for generalsekretariatet på en sådan måde, at sekretariatet kan sikre, at ØSU og dets organer fungerer bedst muligt, og kan bistå medlemmerne i udøvelsen af deres mandat, herunder tilrettelæggelsen af møderne i ØSU og udarbejdelsen af udtalelserne.

7. ØSU og Regionsudvalget råder over fælles tjenestegrene, hvis struktur og administration fastlægges efter indbyrdes aftale.

8. Generalsekretærerne for ØSU og Regionsudvalget regulerer efter indbyrdes aftale de anliggender, der angår de fælles tjenestegrene.

Artikel 61

Udnævnelser og vedtægtsbestemte beføjelser

1. De beføjelser, som i vedtægten for EF-institutionernes tjenestemænd tillægges ansættelsesmyndigheden, udøves:

- for så vidt angår generalsekretæren: af præsidiet

- for så vidt angår tjenestemænd i lønklasse A3, A2 og A1 samt LA3: af præsidiet på forslag af generalsekretæren, når vedtægtens artikel 13, 29, 30, 31, 32, 40, 41, 49, 50, 51, 78 og 90, stk. 1, anvendes; når vedtægtens øvrige artikler, herunder artikel 90, stk. 2, anvendes: af formanden på forslag af generalsekretæren

- for så vidt angår tjenestemænd i lønklasse A4 og A5 samt LA4 og LA5: af ØSU's formand på forslag af generalsekretæren

- for så vidt angår tjenestemænd i lønklasse A6 A8 og LA6 LA8 samt i kategori B, C og D: af generalsekretæren.

2. De beføjelser til at indgå ansættelseskontrakter, som i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte tillægges ansættelsesmyndigheden, udøves:

- for så vidt angår midlertidigt ansatte i lønklasse A6 A8 og LA6 LA8 samt i kategori B, C og D: af generalsekretæren; for så vidt angår midlertidigt ansatte i lønklasse A4 og A5 samt LA4 og LA5: af formanden på forslag af generalsekretæren; for så vidt angår andre midlertidigt ansatte: af præsidiet på forslag af generalsekretæren

- for så vidt angår særlige rådgivere: af formanden i henhold til artikel 82 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte

- for så vidt angår hjælpeansatte i kategori A, gruppe I: af formanden på forslag af generalsekretæren; for så vidt angår alle andre hjælpeansatte: af generalsekretæren

- for så vidt angår lokalt ansatte: af generalsekretæren.

3. Formanden udøver de beføjelser, som i vedtægtens artikel 110 er tillagt institutionen med hensyn til vedtagelse og iværksættelse af generelle gennemførelsesbestemmelser til samme vedtægt og med hensyn til ordninger indført ved fælles overenskomst mellem institutionerne.

4. Præsidiet kan delegere sine beføjelser i medfør af denne artikel til formanden.

5. Generalsekretæren kan delegere sine beføjelser i medfør af denne artikel.

Artikel 62

Formandens sekretariat

1. ØSU's formand råder over et særligt sekretariat.

2. Medarbejderne i dette sekretariat ansættes inden for budgettet som midlertidigt ansatte, og formanden udøver den beføjelse til at indgå ansættelseskontrakter, der er tillagt ansættelsesmyndigheden.

Artikel 63

Overslag over indtægter og udgifter

1. Inden 1. juni hvert år forelægger generalsekretæren præsidiet et udkast til overslag over ØSU's indtægter og udgifter for det følgende regnskabsår. Præsidiet udarbejder overslaget over ØSU's indtægter og udgifter. Præsidiet oversender dette overslag i overensstemmelse med bestemmelserne og fristerne i De Europæiske Fællesskabers finansforordning.

A. Inden udarbejdelsen af overslaget over ØSU's indtægter og udgifter afsluttes, redegør budgetgruppens formand på præsidiets vegne over for plenarforsamlingen for overslagets hovedtræk; forsamlingen kan fremsætte bemærkninger hertil.

B. Formanden underretter forsamlingen om det budget, som budgetmyndighederne har bevilget ØSU, og kommenterer det i hovedtræk. Ved udløbet af hvert regnskabsår orienterer han ligeledes forsamlingen om budgettets gennemførelse. Disse redegørelser efterfølges ikke af nogen debat.

2. Det påhviler ØSU's formand at gennemføre budgettet eller lade det gennemføre inden for rammerne af finansforordningen.

Artikel 64

Korrespondance

Korrespondance til Det Økonomiske og Sociale Udvalg stiles til formanden eller til generalsekretæren.

KAPITEL VIII REVISION AF FORRETNINGSORDENEN

Artikel 65

1. ØSU kan med absolut flertal blandt medlemmerne beslutte at revidere denne forretningsorden.

2. Med henblik på revisionen nedsætter ØSU et forretningsordensudvalg. I overensstemmelse med artikel 20 pålægger ØSU en hovedordfører at udarbejde en rapport og et tekstforslag, på grundlag af hvilke ØSU vedtager nye bestemmelser med absolut flertal blandt medlemmerne. Samtidig med forslaget til ændret forretningsorden forelægger forretningsordensudvalget de tilsvarende ændringer i gennemførelsesbestemmelserne til godkendelse i forsamlingen, som er garant for en korrekt fortolkning af forretningsordenen.

3. Forretningsordensudvalgets størrelse afhænger af, hvor omfattende en revision der påtænkes.

4. Den nye forretningsorden træder i kraft, så snart den er vedtaget af forsamlingen.

(1) Gennemførelsesbestemmelserne er trykt i kursiv.