Rådets forordning (EF, Euratom) nr. 723/2004

af 22. marts 2004

om ændring af vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og af ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 283,

under henvisning til protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, særlig artikel 13,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, forelagt efter samråd med Vedtægtsudvalget(1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet(2),

under henvisning til udtalelse fra Domstolen(3),

under henvisning til udtalelse fra Revisionsretten(4), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Efter vedtagelsen af den oprindelige vedtægt for tjenestemænd og ansættelsesvilkårene for øvrige ansatte i 1962 er der sket væsentlige fremskridt og fornyelser i samfundet. Disse fremskridt og fornyelser bør afspejles i rammebestemmelserne om EU-forvaltningen for at imødekomme institutionernes og personalets ændrede behov og samtidig respektere Fællesskabernes forvaltningskultur og tradition, der er baseret på princippet om at yde borgerne den bedst mulige service.

(2) Fællesskaberne bør derfor råde over en forvaltning af høj kvalitet, der lever op til de strengeste krav ved udførelsen af sit arbejde i overensstemmelse med traktaterne, når den i fremtiden bliver udsat for både interne og eksterne udfordringer.

(3) Det er derfor nødvendigt at skabe rammerne for, at Fællesskaberne kan ansætte personale, der har de bedst mulige kvalifikationer med hensyn til produktivitet og integritet, og som udvælges på så bredt et geografisk grundlag som muligt blandt medlemsstaternes borgere. Dette personale skal sættes i stand til at udføre sit arbejde under forhold, der sikrer, at forvaltningen fungerer så gnidningsløst som muligt.

(4) Det bør være et bredere mål at sikre, at de menneskelige ressourcer forvaltes så effektivt som muligt inden for en EU-forvaltning, der er karakteriseret ved såvel kompetence, uafhængighed, loyalitet, upartiskhed og kontinuitet som ved kulturel og sproglig mangfoldighed.

(5) Det vil være hensigtsmæssigt at sikre, at der er én eneste EU-administration, og at de samme regler anvendes i alle institutioner og agenturer, der udfører arbejde på Fællesskabernes vegne. En fælles personalevedtægt vil være et nyttigt redskab for fremme af samarbejdet mellem institutionerne og organerne om en personalepolitik, for problemfri forvaltning af Fællesskaberne og for effektiv udnyttelse af de menneskelige ressourcer.

(6) Agenturerne bør tages med under personalevedtægtens anvendelsesområde for at sikre en harmonisk anvendelse af reglerne og navnlig for at sikre personalemobilitet.

(7) Princippet i EF-traktaten om ikke-forskelsbehandling bør overholdes, hvilket nødvendiggør en udbygning af personalepolitikken vedrørende lige muligheder for alle uden hensyn til køn, handicap, alder, race, etnisk oprindelse, seksuel orientering og civilstand.

(8) Tjenestemænd, som lever i et ægteskabslignende forhold, der af en medlemsstat er anerkendt som et fast partnerskab, men som ikke efter lovgivningen har adgang til at indgå ægteskab, bør have de samme rettigheder som ægtepar.

(9) Der bør henvises udtrykkeligt til sociale foranstaltninger og arbejdsvilkår, der er i overensstemmelse med de relevante sikkerheds- og sundhedsstandarder. Hensigten med sådanne foranstaltninger er at gøre det lettere at kombinere arbejds- og familieliv, at fremme lige muligheder for mænd og kvinder og at beskytte den enkeltes sundhed og sikkerhed.

(10) Der er et klart behov for at styrke princippet om karriereudvikling baseret på fortjeneste, idet der bør være en tættere sammenhæng mellem præstation og løn. Der skabes større incitamenter til at yde en god præstation gennem strukturelle ændringer af karrieresystemet, og det bør samtidig sikres, at der er overensstemmelse med den gennemsnitlige karriereprofil i det nye og det gamle system under iagttagelse af stillingsoversigt og budgetdisciplin.

(11) Moderniseringen af karrieresystemet kræver, at tjenestemændenes faglige erfaring og princippet om livslang læring anerkendes i højere grad. Det er derfor ønskeligt at erstatte de nuværende personalekategorier, at foretage en ny indplacering af personalet i de nye ansættelsesgrupper for administratorer (AD) og assistenter (AST), og at gøre det lettere at gå fra en lavere gruppe til en højere ved hjælp af en ny certificeringsordning.

(12) Der er opstået et behov for at etablere et system for sikring af overensstemmelsen mellem de gennemsnitlige karriereprofiler, så det større samlede antal lønklasser som helhed opvejes af det mindre antal løntrin i hver lønklasse på en retfærdig og rimelig måde.

(13) For at bevare institutionernes flersprogede karakter bør der ved ansættelse og forfremmelse lægges større vægt på ansøgerens sprogfærdigheder og evne til at arbejde på et tredje fællesskabssprog.

(14) Upartiskhed er et grundlæggende princip i en offentlig administration og er nedfældet i Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder(5). Det er derfor vigtigt at præcisere tjenestemandens pligter i situationer, hvor der opstår en faktisk eller potentiel interessekonflikt, både før og efter hans udtræden af tjenesten.

(15) Der bør etableres retlige rammer for, hvordan spørgsmål om psykisk og seksuel chikane løses, og der bør i denne sammenhæng fastlægges klare og hensigtsmæssige definitioner.

(16) Der bør fastsættes bestemmelser om retten til ytringsfrihed, da denne er omfattet af charteret om grundlæggende rettigheder og er en af tjenestemandens grundlæggende rettigheder, og der bør fastlægges rimelige grænser for ytringsfrihedens udøvelse. Det er samtidig nødvendigt at fastsætte klare regler for offentliggørelse af dokumenter, der vedrører Fællesskabets arbejde, i de tilfælde hvor Fællesskabets legitime interesser kan være truet.

(17) Der bør skabes nye retlige rammer og garantier for retlig beskyttelse af tjenestemænd, der anmelder mulige ulovlige aktiviteter eller handlinger, som udgør et alvorligt brud på EF-tjenestemænds forpligtelser i forbindelse med deres tjeneste, til visse tydeligt angivne personer eller organer.

(18) Der bør foretages en mere konsekvent rationalisering af, hvordan disciplinærsager indledes og føres. Der bør ligeledes være større stabilitet i sammensætningen af disciplinærrådene, og reglerne vedrørende suspension af tjenestemænd bør ændres.

(19) Procedurerne for overvågning af fravær og indsendelse af lægeerklæringer bør gøres klarere.

(20) Det er nødvendigt at indføre nye retlige rammer for en samlet procedure for behandling af sager om faglig utilstrækkelighed, i henhold til hvilken de pågældende tjenestemænd er sikret retten til et forsvar. Sager vedrørende tjenestemænd, som ikke inden for et rimeligt tidsrum er i stand til at yde en præstation af den høje standard, der forventes af dem, bør behandles på grundlag af disse nye retlige rammer.

(21) Der bør fastsættes bestemmelser om indførelse af fleksible arbejdsordninger, der især omfatter de nærmere vilkår for retten til at arbejde på deltid, at indgå i jobdelingsordninger og at opnå udvidet orlov af personlige årsager. Det er ligeledes relevant at indføre bestemmelser om familieorlov og især om retten til en mere fleksibel barselsorlov, fædreorlov, adoptions- og forældreorlov samt orlov i tilfælde af et familiemedlems alvorlige sygdom.

(22) Det må sikres, at Fællesskabets tjenestemænd fortsat har en købekraft, der udvikler sig parallelt med købekraften for tjenestemænd i medlemsstaternes centraladministrationer, og det er derfor vigtigt at bevare princippet om en flerårig justeringsmekanisme for tjenestemandens løn, benævnt "metoden", ved at forlænge dens gyldighed indtil den 31. december 2012 med revision efter fire år i overensstemmelse med budgetdisciplinen.

(23) Det flerårige lønjusteringssystems fordele for tjenestemændene bør modsvares af indførelsen af et særligt lønfradrag, som afspejler udgifterne til velfærdspolitikken, de forbedrede arbejdsvilkår og Europaskolerne. Dette særlige fradrag bør underkastes årlige stigninger gældende for alle tjenestemænd i samme periode som det flerårige lønjusteringssystem.

(24) Da omkostningerne i forbindelse med de justeringskoefficienter, der anvendes ved overførsel af dele af lønnen til andre medlemsstater, er blevet uforholdsmæssigt store, bør overførsler under anvendelse af justeringskoefficienterne begrænses til en mindre procentdel af lønnen og til tilfælde, hvor overførslen er nødvendig for at dække tjenestemandens udgifter som følge af hans retlige forpligtelser over for familiemedlemmer i andre medlemsstater.

(25) Kriteriet for, hvorvidt tidligere tjenestemand fortsat er omfattet af den fælles sygesikringsordning, har været anvendt forskelligt, hvorfor det bør forenkles.

(26) Tjenestemændenes forskellige godtgørelser bør rationaliseres, idet nogle ændres og andre ikke længere vil være gældende, således at de administrative regler gøres enklere og mere gennemsigtige. Godtgørelse af rejseudgifter og udgifter til tjenesterejser bør således bringes i nøjere overensstemmelse med de faktiske omkostninger, og forvaltningen heraf bør forenkles. Uddannelsestillægget bør ligeledes i fremtiden tilpasses nøjere til de faktiske udgifter.

(27) Systemet med familietillæg bør reformeres for således at forbedre familiernes situation og i særlig grad hjælpe forældre med småbørn.

(28) Da pensionen udtrykkes som en bestemt andel af den seneste løn, er det hensigtsmæssigt at sikre, at løn og pension i fremtiden tilpasses sideløbende, dog således, at pensionsordningens aktuarmæssige grundlag bevares, at henholdsvis tjenestemanden og arbejdsgiveren fortsat indbetaler samme forholdsmæssige andel af bidragene, og at det gældende princip fortsat er, at pensionen er en post på fællesskabsbudgettet. Denne målsætning kræver, at der skabes en mekanisme til sikring af den aktuarmæssige balance i ordningen på kort og langt sigt.

(29) Demografiske forandringer og den ændrede aldersstruktur i populationen af tilknyttede til Fællesskabets pensionsordning medfører en stadig større byrde for denne ordning og kræver, at pensionsalderen hæves, og at den årlige sats for optjening af pensionsrettigheder reduceres, idet der dog træffes overgangsforanstaltninger for allerede tjenstgørende tjenestemænd.

(30) Udvidet integration af Den Europæiske Union og pensionisternes frie valg af bopæl inden for Den Europæiske Union har bevirket, at systemet med anvendelse af justeringskoefficienter på pensionerne er blevet forældet. Systemet har desuden medført, at der er opstået problemer med at kontrollere pensionisternes bopæl, hvilket der bør findes en løsning på. Systemet bør derfor afskaffes, dog med en passende overgangsordning for pensionister og tjenestemænd, som er ansat før denne forordning træder i kraft.

(31) Baggrunden for de nuværende bestemmelser om invalidepension og efterladtepension er ændret, siden de blev vedtaget, og de bør derfor ajourføres og forenkles.

(32) Reglerne om udtrædelsespenge bør ændres for at tage hensyn til EF-reglerne om overførsel af pensionsrettigheder. Det bør ske ved at korrigere en række uoverensstemmelser og indføre større fleksibilitet.

(33) Der bør i reglerne om fleksible tilbagetrækningsordninger tages hensyn til både tjenestemændenes og institutionernes interesser. Foranstaltningerne bør kun iværksættes efter anmodning fra de pågældende tjenestemænd, og de bør ledsages af passende finansielle vilkår. Anvendelsen af denne ordning bør indberettes til budgetmyndigheden. Ordningen har til formål at lette personaleforvaltningen, især i de mindre institutioner. For at være en realistisk mulighed for førtidspensionering er det nødvendigt at bevare både sygesikring og familietillæg. Disse foranstaltninger bør dog opvejes ved at hæve minimumsalderen til 55 år og indføre mulighed for at arbejde længere end til den nuværende pensionsalder.

(34) De grundlæggende ansættelsesvilkår, der omfatter det generelle løn- og pensionsniveau for tjenestemænd og øvrige ansatte, forbliver på et niveau, der gør det muligt at tiltrække og fastholde de bedste ansøgere fra alle medlemsstaterne i en europæisk forvaltning, der er karakteriseret ved uafhængighed og kontinuitet.

(35) De bestemmelser, der gælder for de videnskabelige og tekniske tjenestemænd og for tjenestemænd, der gør tjeneste i tredjelande, bør tilpasses, præciseres og bringes i overensstemmelse med de almindelige bestemmelser.

(36) Der bør oprettes en ny kategori af ikke-fastansat personale, nemlig kontraktansatte. Kontraktansatte får et ansvarsområde af mere begrænset art og vil normalt skulle arbejde under tilsyn af tjenestemænd eller midlertidigt ansatte. De ansættes bl.a. med henblik på - på langt sigt - at erstatte de hjælpeansatte og tjenestemænd af kategori D i institutionerne, på Kommissionens repræsentationskontorer og i delegationerne, agenturerne, forvaltningsorganerne og andre organer, der er oprettet ved en særlig retsakt. De kontraktansattes rettigheder og pligter med hensyn til social sikring, godtgørelser og arbejdsvilkår bør fastsættes på tilsvarende måde som for midlertidigt ansatte.

(37) Der bør fastsættes bestemmelser om en overgangsordning, ifølge hvilken de nye regler og foranstaltninger tages i anvendelse gradvist med respekt af personalets velerhvervede rettigheder inden for rammerne af den EF-ordning, der gjaldt før ikrafttrædelsen af nærværende ændringer af vedtægten, og under hensyntagen til personalets legitime forventninger.

(38) Foranstaltningerne, og sær foranstaltningerne for modernisering af karriererne og de finansielle foranstaltninger, er blevet accepteret i deres helhed af de organisationer, der repræsenterer personalet, og som er blevet hørt inden for rammerne af Samrådsudvalget, der er nedsat ved Rådets afgørelse af 23. juni 1981.

(39) Vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne som fastsat ved forordning (EØF, Euratom, EKSF) nr. 259/68(6) og senest ændret ved forordning (EF, Euratom) nr. 2182/2003(7), bør ændres i overensstemmelse hermed -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber og ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne ændres som angivet i bilag I for så vidt angår vedtægten for tjenestemænd og i bilag II for så vidt angår ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte.

Artikel 2

Denne forordning træder i kraft den 1. maj 2004.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 22. marts 2004.

På Rådets vegne

B. Cowen

Formand

(1) EFT C 291 E af 26.11.2002, s. 33.

(2) EUT C 62 E af 11.3.2004, s. 160.

(3) Udtalelse af 18.2.2004 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(4) EUT C 75 af 24.3.2004, s. 1.

(5) EFT C 364 af 18.12.2000, s. 1.

(6) EFT L 56 af 4.3.1968, s. 1.

(7) EUT L 327 af 16.12.2003, s. 3.

BILAG I

ÆNDRINGER TIL VEDTÆGTEN FOR TJENESTEMÆND I DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER

Vedtægten for tjenestemænd i De Europæiske Fællesskaber ændres således:

1) Artikel 1 og 1a affattes således:

"Artikel 1

Denne vedtægt gælder for Fællesskabernes tjenestemænd.

Artikel 1a

1. Ved anvendelsen af denne vedtægt betyder 'tjenestemand i Fællesskaberne' enhver person, der i henhold til denne vedtægt er udnævnt til en fast stilling i en af Fællesskabernes institutioner i kraft af et ansættelsesbrev udstedt af denne institutions ansættelsesmyndighed.

2. Definitionen i stk. 1 gælder også for personer, der udnævnes af fællesskabsorganer, som omfattes af denne vedtægt i henhold til de retsakter, i medfør af hvilke de oprettes (i det følgende benævnt 'agenturer'). Alle henvisninger til 'institutioner' i denne vedtægt gælder også for agenturer, medmindre andet er bestemt i denne vedtægt."

2) Følgende artikler indsættes:

"Artikel 1b

Medmindre andet er bestemt i denne vedtægt, sidestilles

a) Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg

b) Regionsudvalget

c) Den Europæiske Ombudsmand, og

d) Den Europæiske Tilsynsførende for Databeskyttelse

med fællesskabsinstitutionerne ved anvendelsen af denne vedtægt.

Artikel 1c

Enhver henvisning i denne vedtægt til en person af hankøn gælder ligeledes som henvisning til en person af hunkøn og omvendt, medmindre det af sammenhængen klart fremgår, at dette ikke er tilfældet."

3) Den tidligere artikel 1a bliver artikel 1d og ændres således:

a) Stk. 1 affattes således:

"1. Ved anvendelsen af denne vedtægt er enhver form for forskelsbehandling på grund af køn, race, hudfarve, etnisk eller social oprindelse, genetiske anlæg, sprog, religion eller tro, politiske eller andre anskuelser, tilhørsforhold til et nationalt mindretal, formueforhold, fødsel, handicap, alder eller seksuel orientering forbudt.

I henhold til denne vedtægt behandles et ægteskabslignende forhold på lige fod med ægteskab, forudsat at samtlige betingelser i artikel 1, stk. 2, litra c), i bilag VII er opfyldt."

b) I stk. 2 efter "erhvervsmæssig ligestilling mellem mænd og kvinder" indsættes:

"hvilket er et væsentligt element, der skal tages i betragtning ved gennemførelsen af samtlige aspekter af denne vedtægt,"

c) Følgende stykker tilføjes:

"4. Med henblik på stk. 1 anses en person for at være handicappet, hvis der er tale om en kronisk eller formodet kronisk fysisk eller psykisk lidelse. Lidelsen fastslås i henhold til proceduren i artikel 33.

Enhver handicappet person opfylder betingelserne i artikel 28, litra e), hvis den pågældende er i stand til ved hjælp af rimelige tilpasninger at udføre de vigtigste arbejdsopgaver i forbindelse med den pågældende stilling.

Ved 'rimelige tilpasninger' med henblik på de vigtigste arbejdsopgaver i forbindelse med en stilling forstås passende foranstaltninger, som evt. er nødvendige for at sikre en handicappet adgang til beskæftigelse og mulighed for at deltage i arbejdet og at avancere eller at deltage i undervisning, medmindre det vil udgøre en urimelig belastning for institutionen.

5. Hvis personer, der er omfattet af denne vedtægt, og som finder, at de er blevet krænket, fordi ligebehandlingsprincippet som fastlagt ovenfor ikke er blevet anvendt på dem, fremlægger oplysninger, på grundlag af hvilke man må formode, at der har fundet direkte eller indirekte forskelsbehandling sted, påhviler det institutionen at bevise, at der ikke har været tale om krænkelse af ligebehandlingsprincippet. Denne bestemmelse finder ikke anvendelse i forbindelse med disciplinærsager.

6. Da princippet om ligebehandling og princippet om proportionalitet skal overholdes, skal enhver fravigelse fra dette princip begrundes objektivt og rimeligt og under henvisning til legitime målsætninger af almen interesse inden for rammerne af personalepolitikken. Sådanne målsætninger kan blandt andet være begrundelse for, at der fastsættes en obligatorisk pensionsalder og en minimumsalder for tildeling af alderspension."

4) Følgende artikel indsættes:

"Artikel 1e

1. Tjenestemænd i aktiv tjeneste er omfattet af foranstaltninger af social art, der vedtages af institutionerne, og af serviceydelser, der ydes af de sociale velfærdsorganer, der er omtalt i artikel 9. Tidligere tjenestemænd kan være omfattet af et begrænset antal foranstaltninger af social art.

2. Tjenestemænd i aktiv tjeneste skal tildeles arbejdsvilkår, der opfylder passende sundheds- og sikkerhedsstandarder, der mindst svarer til de mindstekrav, der gælder i forbindelse med foranstaltninger, der vedtages på disse områder i henhold til traktaterne.

3. Foranstaltninger af social art, der vedtages i overensstemmelse med denne artikel, gennemføres af hver institution i snævert samarbejde med Personaleudvalget på grundlag af flerårige foreslåede aktioner. Disse foreslåede aktioner meddeles hvert år budgetmyndigheden som led i budgetproceduren."

5) Artikel 2 ændres således:

a) Det nuværende første stykke nummereres som stk. 1.

b) Andet og tredje stykke udgår.

c) Følgende stykke indsættes:

"2. En eller flere institutioner kan imidlertid overdrage udøvelsen af nogle eller alle de beføjelser, der er tildelt ansættelsesmyndigheden, til en af de andre institutioner eller et interinstitutionelt organ, dog med undtagelse af beslutninger om udnævnelser, forfremmelser eller forflyttelse af tjenestemænd."

6) Artikel 4, stk. 3, affattes således:"Hvis det ikke er muligt at besætte den ledige stilling ved forflyttelse, udnævnelse i en stilling i overensstemmelse med artikel 45a eller forfremmelse skal den bekendtgøres for personalet i de andre institutioner, og/eller der afholdes en intern udvælgelsesprøve".

7) Artikel 5, 6 og 7 affattes således:

"Artikel 5

1. Stillingerne i henhold til denne vedtægt inddeles efter deres art og de opgaver, de vedrører, i en ansættelsesgruppe for administratorer (herefter 'AD') og en ansættelsesgruppe for assistenter (herefter 'AST').

2. Ansættelsesgruppe AD omfatter 12 lønklasser svarende til ledelses-, konciperings- og rådgivningsopgaver samt til sproglige eller videnskabelige opgaver. Ansættelsesgruppe AST omfatter 11 lønklasser svarende til ekspeditionsopgaver samt til tekniske arbejdsopgaver og kontorarbejde.

3. Enhver udnævnelse til en tjenestemandsstilling kræver mindst:

a) for ansættelsesgruppe AST

i) bevis for afsluttet videregående uddannelse, eller

ii) bevis for uddannelse på gymnasialt niveau, der giver adgang til videregående uddannelse, og mindst tre års relevant erhvervserfaring, eller

iii) erhvervsuddannelse eller erhvervserfaring på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse

b) for ansættelsesgruppe AD for lønklasserne 5 og 6

i) et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier af mindst tre års varighed med bevis for afsluttet uddannelse, eller

ii) erhvervsuddannelse på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse

c) for ansættelsesgruppe AD for lønklasserne 7-16

i) et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse, hvor den normale varighed af universitetsuddannelsen er fire år eller derover, eller

ii) et uddannelsesniveau svarende til afsluttede universitetsstudier med bevis for afsluttet uddannelse og relevant erhvervserfaring af mindst et års varighed, hvor den normale varighed af universitetsuddannelsen er mindst tre år, eller

iii) erhvervsuddannelse på tilsvarende niveau, hvis det er påkrævet i tjenestens interesse.

4. En oversigt over de forskellige stillingsbetegnelser er anført i bilag I, del A. Hver institution opstiller på grundlag af denne oversigt efter udtalelse fra Vedtægtsudvalget en beskrivelse af hver enkelt stillingstypes funktioner og kompetenceområde.

5. Der gælder samme ansættelses- og karrierevilkår for tjenestemænd, der hører til samme ansættelsesgruppe.

Artikel 6

1. I den stillingsoversigt, der er vedlagt som bilag til den afdeling i budgettet, der vedrører hver institution, fastsættes antallet af stillinger i hver lønklasse og ansættelsesgruppe.

2. For at sikre ækvivalens i den gennemsnitlige karriere i karrierestrukturen før den 1. maj 2004 (den gamle karrierestruktur) og fra den 1. maj 2004 (den nye karrierestruktur) og med forbehold af princippet om forfremmelse baseret på fortjeneste som fastsat i vedtægtens artikel 45, skal denne oversigt sikre, at antallet af ledige stillinger i hver lønklasse i stillingsoversigten for hver institutions vedkommende pr. 1. januar hvert år svarer til antallet af tjenestemænd i den lavere lønklasse i aktiv tjeneste pr. 1. januar det foregående år, multipliceret med de satser, der er fastsat i bilag I, litra B, for denne lønklasse. Disse satser anvendes på grundlag af et gennemsnit over fem år fra 1. maj 2004.

3. Kommissionen forelægger hvert år på grundlag af den metode, der er defineret i stk. 5, en rapport for budgetmyndigheden om udviklingen i gennemsnitskarrierer i de to ansættelsesgrupper i alle institutioner; heri redegøres der for, om princippet om ækvivalens er blevet overholdt, og hvis dette ikke er tilfældet, i hvilket omfang det er brudt. Hvis det ikke er blevet overholdt, træffer budgetmyndigheden korrigerende foranstaltninger, der kan genoprette ækvivalensen.

4. For at sikre, at dette system er i overensstemmelse med stillingsoversigten, ækvivalensen mellem den gamle og den nye karrierestruktur og med budgetdisciplinen, tages de satser, der er fastsat i bilag I, punkt B, op til revision ved udgangen af den femårsperiode, der begynder den 1. maj 2004, på grundlag af en rapport forelagt af Kommissionen for Rådet og af et forslag fra Kommissionen.

Rådet træffer afgørelse i overensstemmelse med EF-traktatens artikel 283.

5. Ækvivalensen vurderes som et resultat af forfremmelse og anciennitet over en given referenceperiode ud fra en antagelse om, at personaleantallet forbliver uændret, mellem den gennemsnitlige karriere før den 1. maj 2004 og den gennemsnitlige karriere for tjenestemænd, der er ansat derefter.

Artikel 7

1. Ansættelsesmyndigheden skal ved udnævnelse eller forflyttelse, idet der udelukkende tages hensyn til tjenstlige synspunkter og uden hensyntagen til statsborgerskab, ansætte den enkelte tjenestemand i en stilling i hans ansættelsesgruppe, som svarer til hans lønklasse.

Tjenestemanden kan ansøge om at blive forflyttet inden for den institution, han tilhører.

2. Tjenestemanden har pligt til midlertidigt at gøre tjeneste i en stilling i samme ansættelsesgruppe, der svarer til en højere lønklasse end hans egen. Fra begyndelsen af den midlertidige tjenestes fjerde måned får den fungerende et tillæg, der er lig med forskellen mellem den for hans lønklasse og trin gældende løn og lønnen på det trin, han ville komme på ved udnævnelsen i den lønklasse, hvor han midlertidigt gør tjeneste.

Den midlertidige tjeneste er begrænset til et år, medmindre den fungerende erstatter en ansat, der af tjenstlige grunde gør midlertidig tjeneste i en anden stilling, er indkaldt til militærtjeneste eller har fået bevilget en længere sygeorlov."

8) Artikel 9 ændres således:

a) I stk. 1, litra a), indsættes som fjerde led:

"- et paritetisk rådgivende udvalg for utilstrækkelig faglig indsats eller, hvis antallet af tjenestemænd på tjenestestederne nødvendiggør det, flere paritetiske rådgivende udvalg for utilstrækkelig faglig indsats".

b) Stk. 2, andet afsnit, affattes således:"En liste over medlemmerne af disse organer meddeles personalet i institutionen".

c) Stk. 5 affattes således:

"5. Bedømmelsesudvalget skal høres:

a) om, hvad der skal ske efter udløbet af en prøveperiode, og

b) om opstilling af listen over tjenestemænd, der berøres af en reduktion i antallet af stillinger.

Det kan af ansættelsesmyndigheden få til opgave at sørge for en harmonisering af bedømmelsen af personalet i institutionen."

d) Der tilføjes følgende stykke:

"6. Det Paritetiske Rådgivende Udvalg for Utilstrækkelig Faglig Indsats anmodes om at afgive udtalelse, når artikel 51 anvendes."

9) Artikel 10 affattes således:

"Artikel 10

Der oprettes et vedtægtsudvalg, bestående af repræsentanter for Fællesskabernes institutioner og et lige så stort antal repræsentanter for disses Personaleudvalg. Proceduren for udnævnelse af medlemmer af Vedtægtsudvalget fastlægges efter fælles aftale mellem institutionerne. Agenturerne har fælles repræsentation i henhold til de bestemmelser, der fastsættes efter aftale mellem disse og Kommissionen.

Vedtægtsudvalget høres af Kommissionen om alle forslag til ændring af vedtægten; det fremsætter sin udtalelse inden for den af Kommissionen fastsatte frist. Udvalget kan udover de funktioner, det tildeles i henhold til denne vedtægt, formulere forslag til ændring af vedtægten. Udvalget træder sammen på begæring af formanden, en institution eller en institutions personaleudvalg.

Vedtægtsudvalgets mødeprotokoller skal videregives til de kompetente myndigheder."

10) Følgende artikler indsættes i afsnit I:

"Artikel 10b

De i artikel 24b omhandlede fagforeninger eller andre faglige sammenslutninger varetager personalets interesser, uden at dette indskrænker personaleudvalgenes vedtægtsmæssige beføjelser.

Kommissionens forslag, jf. artikel 10, kan gøres til genstand for høringer af de repræsentative fagforeninger og faglige sammenslutninger.

Artikel 10c

Hver institution kan indgå aftaler om sit personale med dens repræsentative fagforeninger og faglige sammenslutninger. Sådanne aftaler må ikke medføre ændringer af vedtægten eller nogen budgetmæssige forpligtelser, ligesom de ikke må påvirke arbejdsgangen i den pågældende institution. De repræsentative fagforeninger og faglige sammenslutninger, som undertegner sådanne aftaler, er i udøvelsen af deres virke i hver institution underlagt Personaleudvalgets vedtægtsmæssige beføjelser."

11) I artikel 11 indsættes som sidste punktum i stk. 1:

"Han udfører de opgaver, han har fået tildelt, objektivt og upartisk, idet han respekterer sin forpligtelse til loyalitet over for Fællesskaberne."

12) Følgende artikel indsættes:

"Artikel 11a

1. udøvelsen af sit arbejde, og medmindre andet er fastsat i det følgende, behandler en tjenestemand ikke spørgsmål, hvori han direkte eller indirekte har personlig interesse, navnlig familiemæssig eller finansiel, som kan bringe hans uafhængighed i fare.

2. En tjenestemand, som ved udøvelsen af sit arbejde får til opgave at behandle en sag, som omhandlet i stk. 1, gør straks ansættelsesmyndigheden opmærksom på dette. Denne træffer de nødvendige foranstaltninger og kan for eksempel fritage tjenestemanden for ansvaret i denne sag.

3. En tjenestemand kan hverken direkte eller indirekte opretholde eller erhverve interesser i virksomheder, der kontrolleres af den institution, han arbejder i, eller som har forbindelse med denne, hvis de er af en sådan art eller et sådant omfang, at de vil kunne påvirke hans uafhængighed i forbindelse med udførelsen af hans arbejde."

13) Artikel 12 affattes således:

"Artikel 12

En tjenestemand skal afholde sig fra enhver handling og enhver adfærd, der kan skade den anseelse, der er forbundet med hans funktion."

14) Følgende artikler indsættes:

"Artikel 12a

1. Tjenestemanden skal afholde sig fra enhver form for psykisk eller seksuel chikane.

2. En tjenestemand, der har været offer for psykisk eller seksuel chikane, må ikke udsættes for sanktioner fra institutionens side. En tjenestemand, der har afgivet vidnesbyrd om psykisk eller seksuel chikane, må ikke udsættes for sanktioner fra institutionens side, forudsat at tjenestemanden har handlet i god tro.

3. Ved 'psykisk chikane' forstås enhver form for misbrug, der over en periode gentagne gange eller systematisk kommer til udtryk i adfærd, ord, handlinger, bevægelser eller på skrift, som er forsætlige, og som er et angreb på en persons værdighed, personlighed eller psykiske eller fysiske integritet.

4. Ved 'seksuel chikane' forstås en adfærd med seksuelle undertoner, som er uønsket af den person, der udsættes for den, og som har til formål eller virkning at krænke den pågældende persons værdighed eller skabe en truende, fjendtlig, krænkende eller forstyrrende atmosfære. Seksuel chikane anses som diskrimination på grundlag af køn.

Artikel 12b

1. En tjenestemand, der har til hensigt at udøve lønnet eller ulønnet virksomhed eller besætte et mandat uden for fællesskabsinstitutionerne, skal først indhente ansættelsesmyndighedens forudgående samtykke, jf. dog artikel 15. Der gives kun samtykke, hvis den pågældende virksomhed eller det pågældende mandat ikke skader tjenestemandens arbejde eller ikke er uforenelig med institutionens interesser.

2. Tjenestemanden oplyser ansættelsesmyndigheden om alle ændringer af ovennævnte virksomhed eller mandat, som finder sted efter han har anmodet om ansættelsesmyndighedens samtykke på de i stk. 1 fastsatte betingelser. Tilladelsen kan trækkes tilbage, hvis aktiviteten eller mandatet ikke længere opfylder de i stk. 1, sidste punktum, omhandlede betingelser."

15) I slutningen af artikel 13 indsættes "eller" mellem "stilling" og "forflyttes", og ordene "eller afskediges uden ansøgning" udgår.

16) Artikel 14 udgår.

17) Artikel 15 affattes således:

"Artikel 15

1. En tjenestemand, som ønsker at påtage sig et offentligt hverv, underretter ansættelsesmyndigheden herom. Denne beslutter, om den pågældende med henblik på tjenestens interesse:

a) skal forelægge en anmodning om tjenestefrihed af personlige årsager

b) skal søge årlig ferie

c) kan få tilladelse til at arbejde på deltid, eller

d) fortsat kan udføre sine opgaver som hidtil.

2. Ved valg eller udnævnelse til et offentligt hverv informerer tjenestemanden straks ansættelsesmyndigheden. Afhængigt af tjenestens interesse, betydningen af de pågældende hverv, de forpligtelser, de medfører, samt de vederlag og godtgørelser, de giver ret til, træffer ansættelsesmyndigheden en af de i stk. 1 nævnte afgørelser. Hvis den træffer afgørelse om tjenestefrihed af personlige årsager eller giver tilladelse til deltidsarbejde bliver dette for en periode, der svarer til tjenestemandens mandatperiode."

18) Artikel 16 affattes således:

"Artikel 16

En tjenestemand skal efter tjenesteperiodens ophør overholde pligten til at udvise hæderlighed og tilbageholdenhed med hensyn til overtagelse af visse hverv eller opnåelse af visse fordele.

En tjenestemand, som ønsker at udøve erhvervsvirksomhed, uanset om den er indtægtsgivende eller ej, inden for to år efter udtrædelsen af tjenesten, er forpligtet til at meddele det til den institution, han har arbejdet for. Hvis denne virksomhed har forbindelse med det arbejde, den pågældende har udført i de tre sidste tjenesteår og risikerer at være i modstrid med institutionens legitime interesser, kan ansættelsesmyndigheden, alt efter tjenestens interesse, enten forbyde tjenestemanden at udføre denne virksomhed eller stille de betingelser herfor, som den måtte anse for nødvendige. Institutionen meddeler sin afgørelse inden for tredive hverdage fra modtagelsen af oplysningen efter høring af Det Paritetiske Udvalg. Hvis denne meddelelse ikke er foretaget ved udgangen af denne periode, anses dette for at være en stiltiende accept."

19) Artikel 17 affattes således:

"Artikel 17

1. En tjenestemand skal afholde sig fra enhver uberettiget afsløring af oplysninger, som han har fået kendskab til i forbindelse med udøvelsen af sit arbejde, medmindre disse oplysninger allerede er offentliggjort, eller offentligheden har fået adgang hertil.

2. Tjenestemanden er fortsat pålagt denne forpligtelse efter udtrædelse af tjenesten."

20) Følgende artikel indsættes:

"Artikel 17a

1. En tjenestemand har ret til frit at ytre sig, dog under behørig overholdelse af principperne om loyalitet og upartiskhed.

2. En tjenestemand, der alene eller i samarbejde med andre, agter at offentliggøre eller lade offentliggøre et dokument, der vedrører Fællesskabernes aktiviteter, skal på forhånd underrette ansættelsesmyndigheden herom, jf. dog artikel 12 og 17.

Hvis ansættelsesmyndigheden kan påvise, at offentliggørelsen er af en sådan art, at den udgør en trussel mod Fællesskabernes legitime interesser, underretter den skriftligt tjenestemanden om sin afgørelse, senest 30 dage efter den er blevet underrettet. Hvis der ikke er meddelt nogen afgørelse inden for den fastsatte frist, anses ansættelsesmyndigheden for ikke at have haft nogen indvendinger."

21) Artikel 18 affattes således:

"Artikel 18

1. Alle rettigheder i forbindelse med arbejde, udført af tjenestemanden under hans udøvelse af tjenesten, tilkommer det Fællesskab, til hvis virksomhed dette arbejde er knyttet. Fællesskaberne kan gøre krav på at erhverve ophavsretten til dette arbejde.

2. Opfindelser, en tjenestemand måtte gøre under udøvelsen af sit arbejde eller i forbindelse hermed, tilhører retmæssigt Fællesskaberne. Institutionen kan for egen regning og på Fællesskabernes vegne ansøge om patent i ethvert land. Opfindelser, tjenestemanden måtte gøre i løbet af det år, som følger efter udtrædelsen af tjenesten, anses, indtil det modsatte bevises, for at være gjort under udøvelsen af den pågældendes arbejde eller i forbindelse hermed, når de vedrører Fællesskaberne. Når der tages patent på en opfindelse, skal opfinderen/opfinderne nævnes.

3. Institutionen kan eventuelt tildele en præmie, hvis beløb den fastsætter, til en tjenestemand, der er ophavsmand til en patenteret opfindelse."

22) I artikel 20 indsættes som andet punktum:

"Han meddeler ansættelsesmyndigheden sin adresse og giver straks denne besked om enhver ændring heraf."

23) I artikel 21 udgår stk. 3.

24) Følgende artikel indsættes:

"Artikel 21a

1. Hvis en tjenestemand anser en tjenstlig ordre for at være forbundet med uregelmæssigheder, eller han mener, at udførelsen af denne kan medføre alvorlige ulemper, underretter han sin umiddelbart overordnede, som, hvis der har været tale om skriftlig underretning, ligeledes svarer skriftligt. Hvis den umiddelbart overordnede bekræfter den tjenstlige ordre, og tjenestemanden mener, at denne bekræftelse er utilstrækkelig i betragtning af de fremsatte forbehold, henvender han sig skriftligt til den pågældendes umiddelbart overordnede, jf. dog stk. 2. Hvis denne skriftligt bekræfter den tjenstlige ordre, skal tjenestemanden udføre den, medmindre den er klart ulovlig eller strider mod de gældende sikkerhedsbestemmelser.

2. Hvis tjenestemandens umiddelbart overordnede finder, at den tjenstlige ordre skal udføres straks, skal tjenestemanden udføre den, medmindre den er klart ulovlig eller strider mod de gældende sikkerhedsbestemmelser. På tjenestemandens anmodning er den overordnede forpligtet til at give denne form for tjenstlig ordre skriftligt."

25) Følgende artikler indsættes:

"Artikel 22a

1. Hvis en tjenestemand under udøvelsen af eller i forbindelse med udøvelsen af sit arbejde bliver opmærksom på forhold, som lader formode, at der eventuelt finder ulovlige handlinger sted, herunder svig eller korruption til skade for Fællesskabernes interesser, eller adfærd under udførelsen af arbejdsopgaver, som kan være et alvorligt brud på de forpligtelser, der påhviler Fællesskabernes tjenestemænd, underretter han straks sin umiddelbart overordnede eller sin generaldirektør, eller hvis han finder det formålstjenligt, generalsekretæren eller andre i tilsvarende stillinger eller direkte Det Europæiske Kontor for Bekæmpelse af Svig (OLAF).

De i første afsnit nævnte oplysninger fremsættes skriftligt.

Dette stykke gælder også, hvis der er tale om et alvorligt brud på en tilsvarende forpligtelse, der påhviler et medlem af en institution eller enhver anden person, som er i en institutions tjeneste eller udfører arbejde for denne.

2. Enhver tjenestemand, som modtager de i stk. 1 nævnte oplysninger, sender straks alt materiale, han har kendskab til, og hvoraf de i stk. 1, nævnte formodede uregelmæssigheder kan udledes, til OLAF.

3. Tjenestemanden må ikke udsættes for sanktioner fra institutionens side, fordi han har meddelt de i stk. 1 og 2 omhandlede oplysninger, forudsat at han har handlet rimeligt og i god tro.

4. Stk. 1 til 3 gælder ikke for dokumenter, akter, rapporter, noter eller informationer, uanset medium, som opbevares med henblik på eller er udarbejdet eller udleveret til tjenestemanden i forbindelse med en igangværende eller afsluttet retssag.

Artikel 22b

1. En tjenestemand, der fremlægger de i artikel 22a definerede oplysninger for formanden for Kommissionen, formanden for Revisionsretten, formanden for Rådet, formanden for Europa-Parlamentet eller Den Europæiske Ombudsmand, må ikke udsættes for sanktioner af den institution, han er ansat i, forudsat at alle betingelser i det følgende er opfyldt:

a) tjenestemanden er oprigtigt overbevist om, at de fremlagte oplysninger og de heri indeholdte påstande i det store og hele er sande, og

b) tjenestemanden har tidligere fremlagt de samme oplysninger for OLAF eller for den institution, han arbejder i, og har givet kontoret eller nævnte institution den tidsfrist, som OLAF eller institutionen i betragtning af sagens beskaffenhed har fastsat, til at iværksætte passende foranstaltninger. Tjenestemanden underrettes om denne tidsfrist inden 60 dage.

2. Den tidsfrist, der er nævnt i stk. 1, gælder ikke, hvis tjenestemanden kan påvise, at den er urimelig i betragtning af alle omstændighederne i sagen.

3. Stk. 1 og 2 gælder ikke for dokumenter, akter, rapporter, noter eller informationer, uanset medium, som opbevares med henblik på eller er udarbejdet eller udleveret til tjenestemanden i forbindelse med en igangværende eller afsluttet retssag."

26) I artikel 23 ændres "lønklasse A 1 til A 4" til "lønklasse AD 12 til AD 16".

27) Artikel 24 og 24a ændres således:

a) artikel 24, stk. 3 og 4, bliver herefter den nye artikel 24a

b) i den nye artikel 24a, stk. 1, ændres "De" til "Fællesskaberne".

28) Den nuværende artikel 24a bliver herefter artikel 24b.

29) Artikel 25 ændres således:

a) Stk. 1 affattes således:"Tjenestemanden kan forelægge en ansøgning vedrørende spørgsmål omfattet af denne vedtægt for ansættelsesmyndigheden ved sin institution."

b) Stk. 3 affattes således:"Afgørelser angående ansættelse, fastansættelse, forfremmelse, forflyttelse, fastlæggelse af den tjenesteretlige stilling og fratræden offentliggøres i den institution, som tjenestemanden hører under. Alle ansatte skal have adgang til denne offentliggørelse i et passende tidsrum."

30) Artikel 26 ændres således:

a) I stk. 3 indsættes efter "rekommanderet brev":"til den seneste af tjenestemanden opgivne adresse."

b) Stk. 4 erstattes af følgende stykker:"Akterne vedrørende den enkelte tjenestemand må ikke indeholde oplysninger om tjenestemandens politiske, fagforeningspolitiske, filosofiske eller religiøse aktiviteter og overbevisninger eller om dennes racemæssige eller etniske oprindelse eller seksuelle orientering.

Stk. 4 forbyder imidlertid ikke, at der i akterne indsættes administrative dokumenter og bilag, som tjenestemanden er bekendt med, og som er nødvendige af hensyn til anvendelsen af denne vedtægt."

c) I slutningen af det nuværende stk. 6 indsættes "og til at tage kopier heraf" efter "akter, der vedrører ham".

d) I det nuværende stk. 7 indsættes "eller på et sikkert elektronisk medium" efter "administrationsafdelingens kontorer".

e) I det nuværende stk. 7, andet punktum, ændres ", såfremt denne behandler en sag vedrørende tjenestemanden," til ", såfremt der indbringes en sag vedrørende tjenestemanden."

31) Følgende artikel indsættes i afsnit II:

"Artikel 26a

En tjenestemand har ret til at gøre sig bekendt med sin lægejournal i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat af institutionerne."

32) I artikel 27 udgår stk. 2.

33) Artikel 29 affattes således:

"Artikel 29

1. Ved besættelse af ledige stillinger i en institution skal ansættelsesmyndigheden først tage følgende i betragtning:

a) mulighederne for at besætte stillingen ved

i) forflyttelse, eller

ii) udnævnelse i overensstemmelse med artikel 45a, eller

iii) forfremmelse

inden for institutionen,

b) eventuelle anmodninger om overførsel af tjenestemænd i samme lønklasse fra andre institutioner og/eller mulighederne for afholdelse af en udvælgelsesprøve inden for institutionen udelukkende for tjenestemænd og midlertidigt ansatte, som omhandlet i artikel 2 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i De Europæiske Fællesskaber,

og skal derpå gennemføre udvælgelsesproceduren baseret enten på kvalifikationsbeviser, på prøver eller på både kvalifikationsbeviser og prøver. Udvælgelsesproceduren er fastsat i bilag III.

Denne procedure kan også gennemføres med henblik på oprettelse af en ansættelsesreserve.

2. Ved ansættelse af seniormanagere (generaldirektører eller tilsvarende i lønklasse AD 16 eller 15 og direktører eller tilsvarende i lønklasse AD 15 eller 14) samt i særlige tilfælde for ansættelse til stillinger, der kræver specielle kvalifikationer, kan ansættelsesmyndigheden anvende en anden procedure end udvælgelsesproceduren.

3. Institutionerne kan afholde interne udvælgelsesprøver for hver enkelt ansættelsesgruppe på grundlag af kvalifikationer og prøver for den pågældende institution på lønklasse AST 6-niveau eller højere eller lønklasse AD 9-niveau eller højere.

Disse udvælgelsesprøver er kun åbne for midlertidigt ansatte, som institutionen har ansat i henhold til artikel 2, litra c), i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte i Fællesskaberne. Som minimumskvalifikationer kræver institutionerne ved disse udvælgelsesprøver mindst ti års tjeneste som midlertidigt ansat, og at ansættelsen som midlertidigt ansat er sket på grundlag af en udvælgelsesprocedure under overholdelse af de samme standarder som ved udvælgelse af tjenestemænd i henhold til artikel 12, stk. 4, i de nævnte ansættelsesvilkår. Uanset stk. 1, litra a), i nærværende artikel vurderer ansættelsesmyndigheden i den institution, der har ansat den midlertidigt ansatte, inden en ledig stilling i institutionen besættes, mulighederne for overførsel af tjenestemænd inden for institutionen sideløbende med mulighederne for ansættelse af ansøgere, der har bestået disse interne udvælgelsesprøver.

4. I overensstemmelse med stk. 3, andet afsnit, afholder Europa-Parlamentet hvert femte år en intern udvælgelsesprøve på grundlag af kvalifikationer og prøver for hver ansættelsesgruppe på lønklasse AST 6-niveau eller højere og lønklasse AD 9-niveau eller højere."

34) Artikel 31 affattes således:

"Artikel 31

1. De på denne måde valgte ansøgere udnævnes i lønklassen for den ansættelsesgruppe, der er anført i meddelelsen om den udvælgelsesprøve, de har bestået.

2. Tjenestemænd ansættes kun i lønklasserne AST 1 til AST 4 eller AD 5 til AD 8, jf. dog artikel 29, stk. 2. Lønklassen i meddelelsen om udvælgelsesprøve fastlægges af institutionen i overensstemmelse med følgende kriterier:

a) målsætningen om at ansætte tjenestemænd, der opfylder de højeste krav som defineret i artikel 27,

b) kvaliteten af de krævede erhvervserfaringer.

For at imødekomme institutionernes særlige behov kan der også ved ansættelsen af tjenestemænd tages hensyn til de herskende arbejdsmarkedsforhold i Fællesskabet.

3. Uanset stk. 2 kan institutionen efter forholdene give tilladelse til afholdelse af udvælgelsesprøver i lønklasserne AD 9, AD 10, AD 11 og i ganske særlige tilfælde lønklasse AD 12. Det samlede antal kandidater, der udpeges til ledige stillinger i disse lønklasser, må ikke overstige 20 % af de samlede antal udnævnelser i ansættelsesgruppe AD pr. år i overensstemmelse med artikel 30, stk. 2."

35) Artikel 32, stk. 2, affattes således:"Ansættelsesmyndigheden kan for at tage hensyn til den pågældendes erhvervserfaring ved udnævnelsen tildele ham en anciennitetsforbedring på maksimalt 24 måneder. Der vedtages almindelige gennemførelsesbestemmelser til denne artikel."

36) Artikel 34, stk. 1, første afsnit, affattes således:"Alle tjenestemænd har en prøvetid på 9 måneder, inden de kan fastansættes."

37) I artikel 35 tilføjes følgende litra:

"f) forældreorlov eller familieorlov".

38) Artikel 37 ændres således:

a) I stk. 1, litra a), affattes andet led således:

"- til at gøre midlertidig tjeneste hos en person, der udøver et hverv i henhold til traktaterne eller hos en valgt formand for en af Fællesskabernes institutioner eller organer eller en af Europa-Parlamentets politiske grupper eller i en af Europa-Parlamentets politiske grupper eller Regionsudvalget eller en gruppe i Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg."

b) Følgende tilføjes som sidste stykke:"Enhver tjenestemand i aktiv tjeneste, eller som har tjenestefrihed af personlige årsager kan indgive en anmodning om udstationering eller foreslås udstationeret i tjenestens interesse. Når tjenestemanden er blevet udstationeret, ophører tjenestefriheden af personlige årsager."

39) Artikel 39 ændres således:

a) I litra d), andet afsnit, ændres "invalidepension og efterladtepension" til "invaliditetsydelse eller efterladtepension".

b) Litra e) bliver til litra f) og "den kategori eller lønklasse" ændres til "den ansættelsesgruppe".

c) Følgende litra indsættes:

"e) i udstationeringsperioden bevarer tjenestemanden sin ret til at rykke op i løntrin."

40) Artikel 40 ændres således:

a) Stk. 2 affattes således:

"2. Med forbehold af artikel 15 er varigheden af denne tjenestefrihed begrænset til et år. Tjenestefriheden kan forlænges for yderligere perioder.

Hver forlængelse kan ikke være på mere end et år. Den samlede varighed af tjenestefrihed af personlige årsager må ikke overstige 15 år i løbet af tjenestemandens samlede karriere.

Hvis en tjenestemand imidlertid ansøger om en sådan tjenestefrihed for at kunne:

i) opdrage et barn, der betragtes som et barn, over for hvem der består forsørgerpligt, jf. artikel 2, stk. 2, i bilag VII, og som lider af et alvorligt mentalt eller fysisk handicap, der er anerkendt af institutionens læge, og som kræver stadig pasning eller tilsyn, eller

ii) følge sin ægtefælle, som også er tjenestemand eller ansat i Fællesskaberne, og som i udførelsen af sit arbejde er nødt til at vælge fast bolig i en sådan afstand fra den ansøgende tjenestemands tjenestested, at etableringen af den fælles bolig på det pågældende sted ville være til ulempe for den ansøgende tjenestemand i udførelsen af dennes arbejde,

kan tjenestefriheden forlænges uden begrænsninger, forudsat at de betingelser, der lå til grund for bevillingen af tjenestefrihed, fortsat er opfyldt ved hver forlængelse."

b) Stk. 3, andet afsnit, første punktum, affattes således:"En tjenestemand, der ikke udøver lønnet virksomhed, kan, hvis han anmoder om det senest en måned efter hans tjenestefrihed af personlige årsager er begyndt, fortsat drage fordel af den i disse artikler fastsatte dækning, forudsat at han betaler de nødvendige bidrag til dækning af de i artikel 72, stk. 1, og i artikel 73, stk. 1, omhandlede risici med halvdelen i det første år af hans tjenestefrihed af personlige årsager og med det fulde beløb i resten af orlovsperioden. Han kan dog ikke dækkes mod de i artikel 73 omhandlede risici, hvis han ikke ligeledes er dækket mod de i artikel 72 omhandlede risici. Bidragene beregnes på grundlag af tjenestemandens seneste grundløn."

c) I stk. 4, litra d), ændres "i den kategori eller tjenestegruppe" til "i den ansættelsesgruppe" og i sidste punktum efter "genindtræder" indsættes "eller udstationeres."

41) Artikel 41, stk. 3, ændres således:

a) I andet afsnit ændres "i hans kategori eller tjenestegruppe" til "i hans ansættelsesgruppe".

b) Sjette, syvende, ottende og niende afsnit erstattes af følgende afsnit:"Der anvendes ingen justeringskoefficient på godtgørelsen.

Godtgørelsen og det seneste samlede vederlag i henhold til fjerde afsnit korrigeres imidlertid med den vægtning, der er nævnt i artikel 3, stk. 5, første afsnit, i bilag XI, til den sats, der er fastsat for den medlemsstat, hvor tjenestemanden dokumenterer at have bopæl, forudsat at denne medlemsstat var tjenestemandens seneste tjenestested. Hvis medlemsstatens valuta ikke er euro, beregnes godtgørelsen ved hjælp af den valutakurs, der er fastsat i artikel 63 i denne vedtægt."

42) Følgende afdeling og artikler indsættes i afsnit III, kapitel 2:

"Afdeling 6

Forældre- og familieorlov

Artikel 42a

Enhver tjenestemand har for hvert barn ret til en forældreorlov af en varighed på højst seks måneder, under hvilken der ikke udbetales grundløn, og som skal tages i de første tolv år efter barnets fødsel eller adoption. Orlovens varighed kan fordobles for enlige forsørgere, der anerkendes som sådanne ifølge de almindelige gennemførelsesbestemmelser, der vedtages af institutionerne. Orloven kan opdeles i flere perioder, hver af en varighed på mindst en måned.

Under forældreorloven bevarer tjenestemanden sit medlemsskab af de sociale sikringsordninger. Han erhverver fortsat pensionsrettigheder og bevarer retten til børnetilskud og uddannelsestillæg for børn, som han har forsørgerpligt over for. Han bevarer ligeledes sin stilling, sin ret til at avancere til højere løntrin og muligheden for at komme i betragtning ved forfremmelse. Orloven kan tages i form af en periode helt uden arbejde eller i form af halvtidsarbejde. Hvis forældreorloven tages i form af halvtidsarbejde, fordobles den maksimale varighed, der er nævnt i stk. 1. Under forældreorloven har tjenestemanden krav på en godtgørelse på 798,77 EUR om måneden eller 50 % af dette beløb i tilfælde af halvtidsarbejde, men han må ikke udføre nogen anden form for lønnet arbejde. Institutionen afholder hele bidraget til de i artikel 72 og 73 fastsatte sociale sikringsordninger, og dette beregnes på grundlag af tjenestemandens grundløn. I tilfælde af en orlov i form af halvtidsarbejde finder denne bestemmelse dog kun anvendelse på forskellen mellem den fulde grundløn og den forholdsvis nedsatte grundløn. For den faktisk udbetalte del af grundlønnen beregnes tjenestemandens bidrag ved anvendelse af de samme procenter som dem, der ville blive anvendt ved fuldtidsarbejde.

Godtgørelsen forhøjes til 1065,02 EUR om måneden, eller 50 % af dette beløb i tilfælde af halvtidsarbejde, for enlige forsørgere som omhandlet i stk. 1 og i de første tre måneder af forældreorloven, når faderen tager denne under barselsorloven, eller en af forældrene tager den umiddelbart efter barselsorloven, under adoptionsorloven eller umiddelbart efter adoptionsorloven. Beløbene i denne artikel tilpasses på de samme betingelser som lønnen.

Artikel 42b

Hvis tjenestemandens ægtefælle, en af hans slægtninge i opstigende linje, en af hans efterkommere eller en bror eller søster rammes af en alvorlig sygdom eller et alvorligt handicap, som er attesteret af en læge, har tjenestemanden ret til en familieorlov, under hvilken der ikke udbetales grundløn. Den samlede varighed af sådan orlov er under hele tjenestemandens karriere begrænset til ni måneder.

Artikel 42a, stk. 2, finder anvendelse."

43) Artikel 43 affattes således:

"Artikel 43

Regelmæssigt og mindst hvert andet år udfærdiges der for hver tjenestemand en udtalelse vedrørende hans kvalifikationer, tjenstlige indsats og adfærd i henhold til de betingelser, hver institution fastsætter i overensstemmelse med artikel 110. Hver institution fastsætter bestemmelser, som giver ret til at indgive en appel under bedømmelsesproceduren, og denne ret skal være udnyttet, inden der klages i henhold til artikel 90, stk. 2.

Fra lønklasse 4 kan udtalelsen for tjenestemænd i ansættelsesgruppe AST også indeholde en tilkendegivelse af, om den pågældende i betragtning af den præsterede indsats har de nødvendige forudsætninger for at kunne varetage en stilling som administrator.

Tjenestemanden gøres bekendt med udtalelsens indhold. Han har ret til at tilføje enhver bemærkning, han finder nødvendig."

44) I artikel 44 tilføjes følgende stykke:"Når en tjenestemand udnævnes til kontorchef, direktør eller generaldirektør i samme lønklasse, og forudsat at han har udført sine nye arbejdsopgaver tilfredsstillende de første ni måneder, stiger han med tilbagevirkende kraft et løntrin i denne lønklasse på det tidspunkt, hvor udnævnelsen får virkning. Denne stigning skal medføre en forhøjelse af den månedlige grundløn med samme procent som den, der i hver lønklasse opnås ved stigning fra første til andet løntrin. Hvis forhøjelsen er mindre, eller hvis tjenestemanden allerede befinder sig på sidste løntrin i sin lønklasse, modtager han en forhøjelse af grundlønnen, så han faktisk opnår forhøjelsen mellem første og andet løntrin, indtil den næste forfremmelse får virkning."

45) Artikel 45 og 46 affattes således:

"Artikel 45

1. Forfremmelse sker ved afgørelse truffet af ansættelsesmyndigheden under iagttagelse af artikel 6, stk. 2. Den medfører, at tjenestemanden udnævnes til den nærmeste højere lønklasse inden for sin ansættelsesgruppe. Den foretages udelukkende på grundlag af en udvælgelse blandt de tjenestemænd, der har en minimumsanciennitet på to år i deres lønklasse; udvælgelsen sker blandt de tjenestemænd, der kan komme i betragtning ved forfremmelsen, efter sammenligning af deres fortjenester. Ved sammenligningen af deres fortjenester tager ansættelsesmyndigheden især hensyn til udtalelserne om tjenestemændene, brugen af andre sprog i udøvelsen af deres hverv end det sprog, som de har godtgjort, at de har indgående kendskab til, jf. artikel 28, litra f), og, efter omstændighederne, hvor stort ansvar de har.

2. Tjenestemænd skal før deres første forfremmelse efter ansættelsen påvise, at de har evne til at arbejde på et tredje sprog blandt dem, der er omtalt i EF-traktatens artikel 314. Institutionerne fastsætter ved indbyrdes aftale almindelige bestemmelser til gennemførelse af dette stykke. Disse bestemmelser skal fastsætte, at tjenestemændene skal have adgang til undervisning i et tredje sprog, og fastlægge de nærmere regler for vurdering af tjenestemændenes evne til at arbejde på et tredje sprog, jf. artikel 7, stk. 2, litra d), i bilag III.

Artikel 45a

1. Uanset artikel 5, stk. 3, litra b) og c), kan en tjenestemand i ansættelsesgruppe AST fra lønklasse 5 udnævnes til en stilling i ansættelsesgruppe AD, forudsat at

a) han er blevet udvalgt i overensstemmelse med proceduren i stk. 2 i nærværende artikel til at deltage i et obligatorisk uddannelsesprogram, jf. litra b) i nærværende stykke,

b) han har fuldført et uddannelsesprogram, der er fastlagt af ansættelsesmyndigheden, og som omfatter et sæt obligatoriske uddannelsesmoduler, og

c) han er på listen opstillet af ansættelsesmyndigheden over kandidater, der har bestået en mundtlig og en skriftlig prøve, som godtgør, at han med gunstigt resultat har deltaget i uddannelsesprogrammet som nævnt under litra b) ovenfor. Indholdet af prøverne fastsættes i overensstemmelse med artikel 7, stk. 2, litra c), i bilag III.

2. Ansættelsesmyndigheden udarbejder en foreløbig liste over AST-tjenestemænd, der udvælges til at deltage i ovennævnte uddannelsesprogram på grundlag af de regelmæssige udtalelser om dem, jf. artikel 43, på grundlag af deres uddannelsesniveau og under hensyntagen til tjenestegrenenes behov. Den foreløbige liste forelægges et paritetisk udvalg til høring.

Udvalget kan høre tjenestemænd, som har ansøgt om at deltage i ovennævnte uddannelsesprogram, og repræsentanter for ansættelsesmyndigheden. Det afgiver med stemmeflerhed en begrundet udtalelse om den foreløbige liste, der foreslås af ansættelsesmyndigheden. Ansættelsesmyndigheden vedtager listen over tjenestemænd, som har ret til at deltage i ovennævnte uddannelsesprogram.

3. Udnævnelse til en stilling i ansættelsesgruppe AD får ikke indflydelse på den lønklasse og det løntrin, hvor tjenestemanden befinder sig på udnævnelsestidspunktet.

4. Antallet af udnævnelser til stillinger i ansættelsesgruppe AD som fastsat i stk. 1-3 i nærværende artikel må ikke overstige 20 % af det samlede antal udnævnelser, der foretages hvert år i overensstemmelse med artikel 30, stk. 2.

5. Institutionerne fastsætter almindelige gennemførelsesbestemmelser til denne artikel i overensstemmelse med artikel 110.

Artikel 46

En tjenestemand, der udnævnes til en højere lønklasse i overensstemmelse med artikel 45, indplaceres på det første løntrin i denne lønklasse. Tjenestemænd i lønklasserne AD 9 til AD 13, der fungerer som kontorchef, og som udnævnes til en højere lønklasse, indplaceres dog på andet løntrin i deres nye lønklasse. Det samme gælder for tjenestemænd,

a) som forfremmes til direktør eller generaldirektør, eller

b) som varetager en stilling som direktør eller generaldirektør, og som er omfattet af artikel 44, stk. 2, sidste punktum."

46) Artikel 48, stk. 3, affattes således:"Afskedigelsen får virkning fra det tidspunkt, der er fastsat af ansættelsesmyndigheden. For tjenestemænd i ansættelsesgruppe AD kan dette tidspunkt ikke fastsættes til senere end tre måneder efter det af tjenestemanden i afskedigelsesbegæringen foreslåede, og for tjenestemænd i ansættelsesgruppe AST ikke senere end en måned efter dette tidspunkt."

47) I artikel 49, stk. 1, udgår "13,".

48) Artikel 50 ændres således:

a) I stk. 1 ændres "Fastansatte tjenestemænd i lønklasserne A 1 og A 2" til "Seniormanagere, jf. artikel 29, stk. 2,".

b) I stk. 3 udgår "i den kategori eller tjenestegruppe".

c) Stk. 5 erstattes af følgende stykker:"Den berørte tjenestemand har pligt til på skriftlig anmodning at fremlægge bevis for og at give sin institution meddelelse om ethvert forhold, der kan påvirke retten til godtgørelsen.

Godtgørelsen korrigeres ikke med en justeringskoefficient.

Artikel 45, stk. 3, 4 og 5, i bilag VIII finder tilsvarende anvendelse."

49) I afdeling 4 ændres overskriften "Afskedigelse på grund af utilstrækkelig faglig indsats" til "Procedurer ved utilstrækkelig faglig indsats".

50) Artikel 51 affattes således:

"Artikel 51

1. Hver institution fastlægger procedurer med henblik på at afsløre, behandle og afhjælpe tilfælde af utilstrækkelig faglig indsats på en forebyggende og hensigtsmæssig måde. Fører disse procedurer ikke til det ønskede resultat, kan en tjenestemand, hvis faglige indsats i tjenesten på grundlag af flere på hinanden følgende af de i artikel 43 nævnte regelmæssige rapporter viser sig at være utilstrækkelig, afskediges, degraderes eller indplaceres i en lavere ansættelsesgruppe med opretholdelse af lønklassen eller i en lavere lønklasse.

2. Enhver indstilling om afskedigelse, degradering eller indplacering i en lavere ansættelsesgruppe af en tjenestemand skal være begrundet og meddeles den pågældende tjenestemand. Indstillingen fra ansættelsesmyndigheden forelægges for Det Paritetiske Rådgivende Udvalg, der er nævnt i artikel 9, stk. 6.

3. Tjenestemanden har ret til at blive gjort bekendt med alle de akter, der vedrører ham, samt til at tage genparter af alle sagens akter. Til forberedelse af forsvaret har han en frist på mindst 15 dage fra datoen for modtagelsen af indstillingen. Han kan lade sig bistå af en person efter eget valg. Tjenestemanden kan forelægge sine bemærkninger skriftligt. Tjenestemanden høres af Det Paritetiske Rådgivende Udvalg. Han kan også indkalde vidner.

4. Institutionen repræsenteres over for Det Paritetiske Rådgivende Udvalg af en tjenestemand, som ansættelsesmyndigheden har bemyndiget hertil. Denne har samme rettigheder som den tjenestemand, hvis sag er til behandling.

5. På grundlag af indstillingen, jf. stk. 2, og under hensyn til tjenestemandens og vidnernes eventuelle skriftlige eller mundtlige udtalelser afgiver Det Paritetiske Rådgivende Udvalg med stemmeflerhed en begrundet udtalelse om den eventuelle foranstaltning, det finder berettiget ud fra de faktiske omstændigheder, der har kunnet konstateres. Det meddeler ansættelsesmyndigheden og tjenestemanden denne udtalelse senest to måneder efter den dag, hvor sagen blev forelagt for udvalget. Formanden deltager kun i Det Paritetiske Rådgivende Udvalgs afgørelser, når der er tale om procedurespørgsmål eller i tilfælde af stemmelighed.

Ansættelsesmyndigheden træffer sin afgørelse inden for en frist på to måneder fra dens modtagelse af Det Paritetiske Rådgivende Udvalgs udtalelse og efter at have hørt den pågældende tjenestemand. Afgørelsen skal begrundes. Den fastsætter den dato, fra hvilken den får virkning.

6. En tjenestemand, der afskediges på grund af utilstrækkelig faglig indsats i tjenesten, har i den i stk. 7 fastlagte periode ret til en månedlig afskedigelsesgodtgørelse svarende til den månedlige grundløn for en tjenestemand på første løntrin i lønklasse 1. Tjenestemanden har i samme periode også ret til de familietillæg, der er omhandlet i artikel 67. Husstandstillægget beregnes på grundlag af den månedlige grundløn for en tjenestemand i lønklasse 1 i overensstemmelse med artikel 1 i bilag VII.

Denne godtgørelse udbetales ikke, hvis tjenestemanden tager sin afsked efter indledningen af den i stk. 1, 2 og 3 omhandlede procedure, eller hvis han allerede umiddelbart har ret til fuld pensionsudbetaling. Hvis han har erhvervet ret til arbejdsløshedsunderstøttelse i henhold til en national arbejdsløshedsordning, fradrages denne understøttelse i ovennævnte godtgørelse.

7. Den periode, i hvilken de i stk. 6 omhandlede udbetalinger foretages, beregnes således:

a) hvis den pågældende på den dato, hvor afgørelsen om afskedigelse træffes, har en tjenestetid på under fem år, er perioden på tre måneder

b) hvis den pågældende har en tjenestetid på fem år eller derover, men på under ti år, er perioden på seks måneder

c) hvis den pågældende har en tjenestetid på ti år eller derover, men på under tyve år, er perioden på ni måneder

d) hvis den pågældende har en tjenestetid på over tyve år, er perioden på tolv måneder.

8. Når en tjenestemand degraderes eller indplaceres i en lavere ansættelsesgruppe på grund af utilstrækkelig faglig indsats i tjenesten, kan han efter en periode på seks år anmode om, at enhver omtale af den pågældende foranstaltning slettes i hans personlige aktmappe.

9. Tjenestemanden har ret til godtgørelse af de rimelige omkostninger, han har haft i forbindelse med sagens behandling, blandt andet salær til en forsvarer, der ikke er ansat ved institutionen, hvis den i denne artikel omhandlede procedure afsluttes, uden at der træffes afgørelse om afskedigelse, degradering eller indplacering i en lavere ansættelsesgruppe."

51) Artikel 52 affattes således:

"Artikel 52

Med forbehold af bestemmelserne i artikel 50 pensioneres en tjenestemand:

a) uden ansøgning, den sidste dag i den måned, han fylder 65 år, eller

b) efter ansøgning, den sidste dag i den måned, han ønsker at fratræde, såfremt han er mindst 63 år, eller såfremt han er mellem 55 og 63 år og opfylder betingelserne for, at pensionsudbetaling straks kan begynde, i overensstemmelse med bilag VIII, artikel 9. Artikel 48, stk. 2, andet punktum, finder tilsvarende anvendelse.

Undtagelsesvist kan en tjenestemand imidlertid efter egen anmodning, og udelukkende i tilfælde af at ansættelsesmyndigheden finder, at dette er i tjenestens interesse, fortsætte med at arbejde, indtil han fylder 67 år, i hvilket tilfælde han pensioneres automatisk den sidste dag i den måned, han fylder 67 år."

52) I artikel 54 ændres "i sin egen eller den nærmeste højere stillingsgruppe" til "i sin egen eller den nærmeste højere lønklasse".

53) Artikel 55a affattes således:

"Artikel 55a

1. Enhver tjenestemand kan anmode om tilladelse til at arbejde på deltid.

Ansættelsesmyndigheden kan give tilladelse hertil, hvis det er foreneligt med tjenestens interesser.

2. Tilladelse skal gives i følgende tilfælde:

a) for at tage sig af et barn på under 9 år

b) for at tage sig af et barn mellem 9 og 12 år, hvis arbejdstidsnedsættelsen ikke overstiger 20 % af den normale arbejdstid

c) for at tage sig af en alvorligt syg eller handicappet ægtefælle, slægtning i opstigende linje, efterkommer, bror eller søster

d) for at følge en supplerende uddannelse, eller

e) fra en alder af 55 år i de sidste fem år inden pensionering.

Når der anmodes om tilladelse til deltidsbeskæftigelse for at følge supplerende uddannelse eller fra en alder af 55 år, kan ansættelsesmyndigheden kun undtagelsesvist afslå anmodningen eller udskyde det tidspunkt, fra hvilket tilladelsen får virkning, hvis der foreligger afgørende tjenstlige grunde til at gøre dette.

Hvis tilladelsen gives for at tage sig af en alvorligt syg eller handicappet ægtefælle, slægtning i opstigende linje, efterkommer, bror eller søster eller for at følge en supplerende uddannelse, må den samlede længde af disse perioder ikke overstige fem år i løbet af tjenestemandens karriere.

3. Ansættelsesmyndigheden besvarer tjenestemandens anmodning inden for en frist på 60 dage.

4. De nærmere regler for deltidsbeskæftigelse og proceduren for meddelelse af tilladelse hertil er fastsat i bilag IVa."

54) Følgende artikel indsættes:

"Artikel 55b

En tjenestemand kan anmode om tilladelse til halvtidsbeskæftigelse i form af delejob i en stilling, for hvilken ansættelsesmyndigheden har fastslået, at den egner sig til denne arbejdsform. En tilladelse til halvtidsbeskæftigelse i form af delejob er ikke tidsbegrænset. Ansættelsesmyndigheden kan dog med et varsel på seks måneder tilbagekalde tilladelsen, hvis dette er i tjenestens interesse. På samme måde kan ansættelsesmyndigheden tilbagekalde tilladelsen efter anmodning fra den pågældende tjenestemand med et varsel på mindst seks måneder. I så fald kan tjenestemanden forflyttes til en anden stilling.

Artikel 59a og bilag IVa, artikel 3, undtagen stk. 2, tredje punktum, finder anvendelse.

Ansættelsesmyndigheden kan fastlægge nærmere regler om anvendelsen af disse bestemmelser."

55) Artikel 56 ændres således:

a) I stk. 2 ændres "i kategorierne A og B og i sprogtjenesten" til "i ansættelsesgruppe AD og i ansættelsesgruppe AST 5 til 11".

b) I stk. 3 ændres "i kategorierne C og D" til "i lønklasse AST 1 til AST 4".

56) Følgende artikel indsættes:

"Artikel 56c

Der kan ydes tillæg til bestemte tjenestemænd under hensyntagen til særligt belastende arbejdsbetingelser.

Rådet fastlægger på forslag af Kommissionen, udarbejdet efter samråd med Vedtægtsudvalget, hvilke personalekategorier der skal have sådanne tillæg, betingelserne herfor og tillæggenes størrelse."

57) Artikel 58 affattes således:

"Artikel 58

Ud over den ferie og orlov, der er omhandlet i artikel 57, har en gravid kvinde mod fremlæggelse af lægeattest ret til en orlov på tyve uger. Orloven kan tidligst påbegyndes seks uger inden den i attesten anførte forventede fødselsdato og slutter tidligst 14 uger efter nedkomsten. I tilfælde af flerfødsel, for tidlig fødsel eller fødsel af et handicappet barn er orloven på 24 uger. I denne bestemmelse forstås ved for tidlig fødsel en fødsel, der finder sted inden udgangen af den 34. svangerskabsuge."

58) Artikel 59 affattes således:

"Artikel 59a

1. Såfremt en tjenestemand godtgør, at han som følge af sygdom eller ulykke er forhindret i at gøre tjeneste, har han uden videre ret til sygeorlov.

Den pågældende skal snarest muligt give sin institution meddelelse om sin uarbejdsdygtighed og samtidig angive sit opholdssted. Han skal efter tre dages tjenestefravær fremlægge en lægeattest. Attesten skal fremsendes senest den femte fraværsdag, idet poststemplets dato er afgørende. Hvis dette ikke sker, betragtes fraværet som uberettiget, medmindre grundene til den manglende fremsendelse af attesten ikke kan tilregnes tjenestemanden.

En tjenestemand på sygeorlov kan på et hvilket som helst tidspunkt underkastes en lægeundersøgelse, der foranstaltes af institutionen. Hvis en sådan undersøgelse ikke kan finde sted som følge af forhold, der må tilregnes tjenestemanden, betragtes hans fravær som uberettiget fra datoen for den planlagte undersøgelse.

Såfremt det ved undersøgelsen vurderes, at tjenestemanden er i stand til at gøre tjeneste, betragtes hans fravær som uberettiget fra datoen for undersøgelsen, jf. dog nedenstående afsnit.

Hvis den pågældende finder, at konklusionerne på grundlag af den af ansættelsesmyndigheden foranstaltede undersøgelse ikke er lægeligt begrundede, kan tjenestemanden eller en læge, der handler på hans vegne, inden for en frist på to arbejdsdage anmode institutionen om, at en uafhængig læge som opmand foretager en efterfølgende undersøgelse.

Institutionen sender straks en sådan anmodning til en anden læge, der udpeges efter aftale mellem tjenestemandens læge og institutionens læge. Kan der ikke inden for fem dage opnås en sådan aftale, vælger institutionen en af de personer, der er opført på den liste over uafhængige læger, som med henblik herpå hvert år opstilles efter aftale mellem ansættelsesmyndigheden og Personaleudvalget. Tjenestemanden kan inden for en frist på to arbejdsdage modsætte sig institutionens valg, og institutionen vælger i så fald en anden læge på listen, og dette valg er endeligt.

Den udtalelse, som den uafhængige læge afgiver efter at have rådført sig med henholdsvis tjenestemandens og institutionens læge, er bindende. Hvis den uafhængige læges udtalelse bekræfter konklusionen af den af institutionen foranstaltede undersøgelse, betragtes fraværet som uberettiget fra datoen for undersøgelsen. Hvis den uafhængige læges udtalelse ikke bekræfter konklusionen af denne undersøgelse, betragtes fraværet i enhver henseende som berettiget.

2. Når fravær på grund af sygdom på højst tre dage uden lægeattest i en periode på 12 måneder overstiger 12 dage i alt, skal tjenestemanden fremlægge lægeattest for hvert nyt fravær på grund af sygdom. Fraværet betragtes som uberettiget fra den 13. fraværsdag på grund af sygdom uden lægeattest.

3. Med forbehold af en eventuel anvendelse af reglerne for disciplinær forfølgning fratrækkes fravær, der betragtes som uberettiget i henhold til stk. 1 og 2, i den pågældende tjenestemands årlige ferie. Såfremt tjenestemanden ikke har ret til yderligere ferie, mister han retten til sit vederlag for den pågældende periode.

4. Ansættelsesmyndigheden kan for den tjenestemand, hvis sygeorlov overstiger 12 måneder inden for en periode på tre år, henvise sagen til Invaliditetsudvalget.

5. Tjenestemanden kan på grundlag af en lægeundersøgelse foretaget af institutionens læge få beordret sygeorlov, hvis hans sundhedstilstand kræver det, eller hvis en smitsom sygdom er udbrudt i hans husstand.

I tilfælde af indsigelse finder proceduren i stk. 1, femte til syvende afsnit, anvendelse.

6. Tjenestemanden skal hvert år lade sig underkaste en forebyggende lægeundersøgelse enten hos en af ansættelsesmyndigheden udpeget læge eller hos en læge efter eget valg.

I sidstnævnte tilfælde godtgøres lægehonoraret af institutionen indtil et bestemt maksimumsbeløb, som ansættelsesmyndigheden fastsætter for en periode på højst tre år efter udtalelse fra Vedtægtsudvalget."

59) Artikel 59a affattes således:

"Artikel 59a

Den årlige ferie for en tjenestemand, der arbejder på deltid, nedsættes forholdsvist for perioden med deltidsbeskæftigelse."

60) I artikel 66 udskiftes tabellen med følgende tabel:

">TABELPOSITION>"

61) Artikel 66a affattes således:

"Artikel 66a

1. I perioden 1. maj 2004 til 31. december 2012 indføres en midlertidig foranstaltning, i det følgende benævnt 'særligt lønfradrag', der som undtagelse fra artikel 3, stk. 1, i Rådets forordning (EØF,Euratom,EKSF) nr. 260/68 af 29. februar 1968 om fastlæggelse af betingelserne for og fremgangsmåden ved opkrævning af skat til De Europæiske Fællesskaber(1) gælder for de vederlag, der udbetales af Fællesskaberne til tjenestemænd i aktiv tjeneste.

2.

>TABELPOSITION>

3. a) Beregningsgrundlaget for det særlige lønfradrag er den grundløn, som anvendes ved beregning af vederlaget, efter fradrag:

i) af bidrag til sociale sikrings- og pensionsordninger samt af den skat, en tjenestemand, der ikke har forsørgerpligt i henhold til artikel 2 i bilag VII, i samme lønklasse og på samme løntrin skulle betale før fradrag af den særlige afgift, og

ii) af et beløb, der er lig med grundlønnen for en tjenestemand i første lønklasse, første løntrin.

b) De elementer, der indgår i beregningsgrundlaget for det særlige lønfradrag, udtrykkes i euro og tildeles justeringskoefficienten 100.

4. Det særlige lønfradrag opkræves hver måned i form af fradrag i lønnen; provenuet føres som indtægt på Den Europæiske Unions almindelige budget."

62) Artikel 68a affattes således:

"Artikel 68a

Tjenestemænd med deltidsbeskæftigelse har ret til et vederlag, der beregnes i henhold til bilag IVa"

63) Artikel 70 affattes således:

"Artikel 70

I tilfælde af en tjenestemands død er den efterladte ægtefælle eller de uforsørgede børn indtil udgangen af den tredje måned efter den måned, i hvilken ægtefællen død, berettiget til at oppebære afdødes fulde vederlag.

I tilfælde af en pensionsberettigets eller en invaliditetsydelsesberettigets død finder stk. 1 tilsvarende anvendelse, for så vidt angår afdødes pension eller invaliditetsydelse."

64) Artikel 70a udgår.

65) Artikel 72 ændres således:

a) I stk. 1 indsættes som andet og tredje afsnit:"En tjenestemands ugifte partner behandles som ægtefælle i forbindelse med sygeforsikringsordningen, hvis de tre første betingelser i bilag VII, artikel 1, stk. 2, litra c), er opfyldt.

Institutionerne kan i forbindelse med den i første afsnit nævnte ordning bemyndige en af institutionerne til at fastsætte reglerne for godtgørelse af udgifter efter proceduren i artikel 110."

b) I stk. 1a, første punktum, ændres "godtgør, at han ikke kan dækkes af nogen anden offentlig sygeforsikringsordning" til "ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse".

c) I stk. 1b ændres "og som kan godtgøre ikke at være dækket af nogen anden offentlig sygeforsikringsordning" til "og som ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse".

d) Stk. 2 affattes således:

"2. Den tjenestemand, der er forblevet i Fællesskabernes tjeneste indtil sit 63. år, eller som modtager invaliditetsydelse, omfattes efter fratræden fra tjenesten ligeledes af bestemmelserne i stk. 1. Bidragets størrelse udregnes på grundlag af pensionen eller ydelsen.

De samme bestemmelser gælder for den, der modtager efterladtepension efter en tjenestemand, der ved sin død var i aktiv tjeneste, eller en tjenestemand, der er forblevet i Fællesskabernes tjeneste til sit 63. år, eller én, der modtog invaliditetsydelse. Bidragets størrelse udregnes på grundlag af efterladte pensionen."

e) Stk. 2a affattes således:

"2a. Bestemmelserne i stk. 1 gælder ligeledes for følgende personer på betingelse af, at de ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse:

i) tidligere tjenestemænd, der oppebærer alderspension, og som er fratrådt Fællesskabernes tjeneste før deres 63. år

ii) personer, der modtager efterladtepension efter en afdød tjenestemand, som er fratrådt Fællesskabernes tjeneste før sit 63. år.

Det bidrag, der nævnes i stk. 1, beregnes på grundlag af den tidligere tjenestemands alderspension inden den eventuelle anvendelse af den nedsættelseskoefficient, der er anført i bilag VIII, artikel 9.

Bestemmelserne i stk. 1 finder dog kun efter anmodning anvendelse på personer, der modtager børnepension. Bidraget beregnes på grundlag af børnepensionen."

f) Følgende stykker indsættes:

"2b. For personer, der modtager alderspension eller efterladtepension, kan det i stk. 2 og 2a nævnte bidrag ikke være mindre end et bidrag beregnet på grundlag af grundlønnen i første lønklasse, første løntrin.

2c. En tjenestemand, der er afskediget ifølge artikel 51, og som ikke har ret til alderspension, omfattes ligeledes af stk. 1 på betingelse af, at han ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse, og at han betaler et bidrag svarende til halvdelen af det på grundlag af hans sidste grundløn beregnede bidrag."

66) I artikel 76 indsættes efter "langvarig sygdom eller" "et handicap eller".

67) Følgende artikel indsættes:

"Artikel 76a

En efterlevende ægtefælle, der har en alvorlig eller langvarig sygdom, eller som er handicappet, kan af institutionen få tildelt en finansiel støtte til forhøjelse af pensionen under sygdomsperioden, eller så længe handicappet varer, på grundlag af en undersøgelse af den pågældendes sociale og sundhedsmæssige stilling. Gennemførelsesbestemmelser til denne artikel fastsættes efter fælles aftale mellem institutionerne efter høring af Vedtægtsudvalget."

68) I afsnit V, kapitel 3, affattes overskriften således: "Pensioner og invaliditetsydelse".

69) Artikel 77 ændres således:

a) I stk. 1 ændres "60" til "63".

b) I stk. 2 indsættes følgende punktum i stedet for andet og tredje punktum: "For hvert tjenesteår, udregnet på grundlag af artikel 3 i bilag VIII, udbetales 1,90 % af tjenestemandens seneste grundløn."

c) I stk. 5 ændres "60." til "63.".

70) Artikel 78 affattes således:

"Artikel 78

I henhold til de i artikel 13-16 i bilag VIII fastsatte betingelser er den tjenestemand, der er ramt af vedvarende invaliditet, som anses for fuldstændig, og medfører, at den pågældende er ude af stand til at gøre tjeneste i en stilling i hans ansættelsesgruppe, berettiget til invaliditetsydelse.

Artikel 52 finder tilsvarende anvendelse på personer, der modtager invaliditetsydelse. Hvis modtageren af en invaliditetsydelse tager sin afsked inden det fyldte 65. år og uden at have opnået den maksimale pensionsret, finder de almindelige regler vedrørende alderspension anvendelse. Alderspensionen fastsættes på grundlag af lønnen for den lønklasse og det løntrin, som tjenestemanden var indplaceret i på tidspunktet for hans overgang til invaliditetsydelse.

Invaliditetsydelsen fastsættes til 70 % af tjenestemandens seneste grundløn. Ydelsen kan dog ikke være mindre end eksistensminimummet.

Invaliditetsydelsen er betinget af, at der betales bidrag til pensionsordningen, beregnet på grundlag af den pågældende ydelse.

Hvis invaliditeten skyldes en ulykke under udøvelsen eller i forbindelse med udøvelsen af tjenesten, en erhvervssygdom eller en opofrende handling i offentlig interesse eller, at tjenestemanden har sat sit liv på spil for at redde menneskeliv, kan invaliditetsydelsen ikke være mindre end 120 % af eksistensminimummet. Endvidere afholdes hele bidraget til pensionsordningen i så fald af institutionen eller organet jf. artikel 1b."

71) Artikel 79 ændres således:

a) I stk. 1 og 2 ændres "enke" til "efterladte ægtefælle", "hendes ægtefælle" til "ægtefællen", "han" til "tjenestemanden" og "enken" til "den efterladte ægtefælle".

b) I stk. 1 ændres "af alderspensionen eller den invalidepension" til "af alderspensionen eller den invaliditetsydelse".

c) I stk. 3 ændres "artikel 78, afsnit 2," til "artikel 78, stk. 5,".

72) Artikel 79a udgår.

73) Artikel 80 ændres således:

a) Stk. 1 affattes således:"Når en tjenestemand eller en til alderspension eller invaliditetsydelse berettiget tjenestemand afgår ved døden uden at efterlade en ægtefælle, der er berettiget til efterladtepension, har de børn, han på tidspunktet for dødsfaldet har forsørgerpligt over for i henhold til artikel 2 i bilag VII, ret til børnepension i henhold til de i artikel 21 i bilag VIII fastsatte betingelser."

b) I stk. 3 ændres "alders- eller invalidepension" til "alderspension eller invaliditetsydelse".

c) Stk. 4 affattes således:"For personer, der jf. bilag VII, artikel 2, stk. 4, ligestilles med et barn, over for hvilket der består forsørgerpligt, kan børnepensionen ikke overstige et beløb svarende til det dobbelte af børnetilskuddet."

d) Som stk. 5 indsættes følgende:"I tilfælde af adoption kan de biologiske forældres afgang ved døden ikke give ret til børnepension, idet adoptivforældrene er trådt i de biologiske forældres sted."

e) Stk. 5 bliver stk. 6. I dette stk. ændres "60." til "63.".

f) Som stk. 7 indsættes følgende:"En person, der har ret til børnepension, kan ikke oppebære flere børnepensioner fra Fællesskaberne samtidig. Hvis vedkommende har ret til mere end én EF-pension modtager han den største af pensionerne."

74) Artikel 81, stk. 1, affattes således:"Personer, der er berettigede til alderspension eller til invaliditetsydelse eller til efterladtepension, har under de i bilag VII fastsatte betingelser krav på de familietillæg, der er nævnt i artikel 67; husstandstillægget udregnes på grundlag af den berettigedes pension eller invaliditetsydelse. En modtager af efterladtepension har kun ret til disse tillæg med hensyn til børn, over for hvem tjenestemanden eller den tidligere tjenestemand på tidspunktet for dødsfaldet havde forsørgerpligt."

75) Artikel 81a ændres således:

a) I stk. 1 foretages følgende ændringer:

i) I litra c) ændres "alders- eller invalidepension" til "alderspension eller invaliditetsydelse".

ii) I litra d) ændres "60." til "63." og "60" til "63".

b) I stk. 3, andet afsnit, ændres "tredje og fjerde" til "og tredje".

76) Artikel 82 affattes således:

"Artikel 82

1. De ovenfor nævnte pensioner udregnes på grundlag af den lønskala, der er gældende den første dag i den måned, hvor retten til pension kan gøres gældende.

Der anvendes ingen justeringskoefficient for pensioner.

Pensioner, der er udtrykt i euro, udbetales i en af de valutaer, der er nævnt i artikel 45 i bilag VIII.

2. Når Rådet i medfør af artikel 65, stk. 1, beslutter at tilpasse vederlagene, tilpasses pensionerne tilsvarende.

3. Stk. 1 og 2 gælder tilsvarende for modtagere af en invaliditetsydelse."

77) Artikel 83 ændres således:

a) I stk. 2 ændres "8,25 %" til "9,25 %" og følgende punktum tilføjes:"Bidraget tilpasses i overensstemmelse med reglerne i bilag XII."

b) Stk. 4 udgår.

78) Følgende artikel indsættes:

"Artikel 83a

1. Balancen i pensionsordningen sikres efter de nærmere regler i bilag XII.

2. Agenturer, der ikke modtager tilskud fra Den Europæiske Unions almindelige budget, indbetaler de samlede bidrag, der er nødvendige til finansiering af pensionsordningen, til dette budget.

3. I forbindelse med den aktuarberegning, der hvert femte år foretages i henhold til bilag XII, træffer Rådet afgørelse om bidragssatsen og en eventuel ændring af pensionsalderen med henblik på at sikre, at der er balance i ordningen.

4. Kommissionen forelægger hvert år Rådet en ajourført aktuarberegning i overensstemmelse med bilag XII, artikel 1, stk. 2. Hvis denne beregning viser en afvigelse på mindst 0,25 point mellem den gældende bidragssats og den, der er nødvendig for en opretholdelse af den aktuarmæssige balance, undersøger Rådet, om der er grund til at ændre satsen efter de nærmere regler, der er fastsat i bilag XII.

5. Ved anvendelsen af stk. 3 og 4 træffer Rådet på forslag af Kommissionen afgørelse med kvalificeret flertal som fastsat i EF-traktatens artikel 205, stk. 2, første led. Ved anvendelsen af stk. 3 forelægges Kommissionens forslag, efter at der er indhentet udtalelse fra Vedtægtsudvalget."

79) I artikel 85 tilføjes følgende stykke:"Kravet om tilbagebetaling skal fremsættes inden for en frist på 5 år, der begynder at løbe på datoen for udbetalingen af beløbet. Denne frist kan dog ikke påberåbes over for ansættelsesmyndigheden, hvis denne kan godtgøre, at den pågældende forsætligt har vildledt administrationen med henblik på at opnå udbetaling af det omhandlede beløb."

80) I artikel 85a, stk. 2, sjette led, ændres "invalidepension" til "invaliditetsydelse".

81) Artikel 86, stk. 2 og 3, affattes således:

"2. Hvis ansættelsesmyndigheden eller OLAF gøres bekendt med beviselementer, der lader formode, at pligter ikke er blevet opfyldt som omhandlet i stk. 1, kan de indlede en administrativ undersøgelse med henblik på at konstatere, om der har været tale om en sådan manglende opfyldelse af pligter.

3. Reglerne, procedurerne og foranstaltningerne for disciplinær forfølgning og reglerne og procedurerne for administrative undersøgelser er fastsat i bilag IX."

82) Artikel 87, 88 og 89 udgår.

83) Artikel 90, stk. 3, udgår.

84) Følgende artikler indsættes:

"Artikel 90a

Enhver person, der er omfattet af denne vedtægt, kan forelægge direktøren for OLAF en ansøgning som omhandlet i artikel 90, stk. 1, om for sit vedkommende at træffe en beslutning vedrørende en af OLAF's undersøgelser. Enhver sådan person kan også til direktøren for OLAF indgive en klage som omhandlet i artikel 90, stk. 2, over en af OLAF vedtagen akt, der går ham imod, og som vedrører en af OLAF's undersøgelser.

Artikel 90b

Enhver person, der er omfattet af denne vedtægt, kan forelægge den europæiske tilsynsførende for databeskyttelse en ansøgning eller en klage som omhandlet i artikel 90, stk. 1 og 2, inden for hans ansvarsområde.

Artikel 90c

Ansøgninger og klager vedrørende områder, der omfattes af artikel 2, stk. 2, forelægges for den ansættelsesmyndighed, der har fået overdraget disse beføjelser."

85) Artikel 91a affattes således:

"Artikel 91a

Klager vedrørende områder, der omfattes af artikel 2, stk. 2, rettes mod den institution, som den beføjede ansættelsesmyndighed hører under."

86) Artikel 92, 93 og 94 affattes således:

"Artikel 92

Dette afsnit fastlægger de særlige bestemmelser for de af Fællesskabernes tjenestemænd, der har en stilling, som aflønnes over forsknings- og investeringsbudgettet, og som er klassificeret i overensstemmelse med bilag I, del A.

Artikel 93

For at tage hensyn til særligt belastende arbejdsbetingelser kan der ydes tillæg til bestemte tjenestemænd, der er nævnt i artikel 92.

Rådet fastlægger på forslag af Kommissionen, hvem der skal have sådanne tillæg, betingelserne herfor og tillæggenes størrelse.

Artikel 94

Som en undtagelse fra artikel 56a, stk. 2, og artikel 56b, stk. 2, og kun hvis der foreligger ganske særlige omstændigheder, som er begrundet i tjenestens krav, sikkerhedsbestemmelserne eller nationale eller internationale forpligtelser, kan ansættelsesmyndigheden udpege tjenestemænd som omhandlet i artikel 92, der kan omfattes af de nævnte artikler."

87) Artikel 95, 96, 97, 98, 99, 100, 101, 102, 106 og 107 udgår.

88) Følgende artikel indsættes:

"Artikel 107a

Der er fastsat overgangsbestemmelser i bilag XIII."

89) Artikel 110 affattes således:

"Artikel 110

1. De almindelige gennemførelsesbestemmelser til denne vedtægt vedtages af hver institution efter høring af Personaleudvalget og efter udtalelse fra Vedtægtsudvalget. Agenturerne vedtager efter høring af deres respektive personaleudvalg og efter aftale med Kommissionen de nærmere bestemmelser, der er nødvendige for gennemførelsen af denne vedtægt.

2. I forbindelse med vedtagelse af ordninger ved fælles aftale mellem institutionerne betragtes agenturerne ikke som institutioner. Kommissionen hører dog agenturerne, inden sådanne ordninger vedtages.

3. Enhver sådan almindelig gennemførelsesbestemmelse samt alle ordninger, der vedtages ved fælles aftale mellem institutionerne, bekendtgøres for personalet.

4. Institutionernes administrationer skal regelmæssigt rådføre sig med hinanden vedrørende anvendelsen af denne vedtægt. Ved sådanne rådslagninger repræsenteres agenturerne af en fælles repræsentant efter regler, som agenturerne fastsætter ved indbyrdes aftale."

90) Bilag I affattes således:

"BILAG I

A. Stillingsbetegnelser i hver ansættelsesgruppe, jf. artikel 5, stk. 3

>TABELPOSITION>

B. Vejledende multiplikationsfaktorer for ækvivalens mellem gennemsnitlige karriereforløb

>TABELPOSITION>"

91) Bilag II ændres således:

a) Artikel 1 ændres således:

i) I stk. 2 indsættes følgende punktum efter første punktum:

"Institutionen kan dog bestemme, at valgbetingelserne fastsættes under hensyntagen til et ønske, som institutionens personale giver udtryk for ved en afstemning."

ii) I stk. 4 ændres "alle de kategorier og tjenestegrupper" til "begge de ansættelsesgrupper".

b) I artikel 3a ændres "artikel 2, stk. 3," til "artikel 2, stk. 2,".

c) Hele afdeling 3 ("Disciplinærråd"), herunder artikel 4, 5 og 6, udgår.

d) Afdeling 4 og 5 bliver til henholdsvis afdeling 3 og 4.

e) Artikel 10 affattes således:

"Artikel 10

Medlemmerne af Bedømmelsesudvalget udpeges hvert år med samme antal af ansættelsesmyndigheden og af Personaleudvalget blandt institutionens tjenestemænd i ansættelsesgruppe AD. Udvalget vælger selv sin formand. Medlemmer af Det Paritetiske Samarbejdsudvalg kan ikke samtidig være medlemmer af Bedømmelsesudvalget.

Når Bedømmelsesudvalget anmodes om at give en anbefaling, der vedrører en tjenestemand, hvis umiddelbart overordnede er medlem af udvalget, deltager denne sidste ikke i udvalgets drøftelser."

f) Som afdeling 5 indsættes følgende:

"Afdeling 5

Det Paritetiske Rådgivende Udvalg for Utilstrækkelig Faglig Indsats

Artikel 12

Det Paritetiske Rådgivende Udvalg for Utilstrækkelig Faglig Indsats består af en formand og mindst to medlemmer, der mindst skal være tjenestemænd i lønklasse AD 14. Formanden og medlemmerne udpeges for en periode på tre år. Halvdelen af medlemmerne udpeges af Personaleudvalget, og den anden halvdel udpeges af ansættelsesmyndigheden. Formanden udnævnes af ansættelsesmyndigheden på grundlag af en kandidatliste, der opstilles i samråd med Personaleudvalget.

I sager, der vedrører en tjenestemand i lønklasse AD 14 eller derunder, udvides Det Paritetiske Rådgivende Udvalg med to supplerende medlemmer, der udpeges på samme måde som de faste medlemmer, og som skal være i samme ansættelsesgruppe og i samme lønklasse som den pågældende tjenestemand.

Når Det Paritetiske Rådgivende Udvalg skal behandle sager vedrørende en seniormanager, jf. vedtægtens artikel 29, stk. 2, nedsættes der et særligt paritetisk rådgivende ad hoc-udvalg bestående af to medlemmer udpeget af Personaleudvalget og to medlemmer udpeget af ansættelsesmyndigheden, som mindst skal være i samme lønklasse som den pågældende tjenestemand.

Ansættelsesmyndigheden og Personaleudvalget aftaler en ad hoc-procedure for udpegningen af de to supplerende medlemmer, der er omhandlet i stk. 2, og som skal deltage, når sagen vedrører en tjenestemand, der gør tjeneste i et land uden for Unionen, eller en kontraktansat."

92) Bilag III ændres således:

a) I artikel 1, stk. 1, foretages følgende ændringer:

i) andet afsnit ændres således:

A) I litra c) tilføjes følgende: "samt den foreslåede ansættelsesgruppe og lønklasse".

B) I litra d) tilføjes følgende: "under henvisning til artikel 5, stk. 3, i denne vedtægt".

ii) I tredje afsnit ændres "artikel 2, stk. 3," til "artikel 2, stk. 2,".

b) Artikel 3 ændres således:

i) Stk. 1 affattes således:"Udvælgelseskomitéen består af en formand, der udpeges af ansættelsesmyndigheden, og af medlemmer, hvoraf et lige stort antal udpeges af ansættelsesmyndigheden og af Personaleudvalget."

ii) I stk. 2 ændres "artikel 2, stk. 3," til "artikel 2, stk. 2,".

iii) I stk. 4 ændres "samme lønklasse" til

"samme ansættelsesgruppe og lønklasse".

iv) Følgende stykke tilføjes:"Hvis udvælgelseskomitéen består af mere end fire medlemmer, skal hvert køn mindst være repræsenteret med to medlemmer".

c) Følgende artikel tilføjes:

"Artikel 7

1. Efter høring af Vedtægtsudvalget overdrager institutionerne De Europæiske Fællesskabers Personaleudvælgelseskontor, i det følgende benævnt 'kontoret', ansvaret for, at de nødvendige foranstaltninger træffes, så det sikres, at der anvendes ensartede standarder i procedurerne for udvælgelse af Fællesskabernes tjenestemænd og i de vurderinger og prøver, der omhandles i vedtægtens artikel 45 og 45a.

2. Kontorets opgaver består i:

a) efter anmodning fra de enkelte institutioner at afholde almindelige udvælgelsesprøver

b) efter anmodning fra de enkelte institutioner at yde teknisk støtte til interne udvælgelsesprøver, som de afholder

c) at fastlægge indholdet af alle prøver, som afholdes af institutionerne, med det formål at sikre, at kravene i vedtægtens artikel 45a, stk. 1, litra c), overholdes på en standardiseret og ensartet måde.

d) at tage det generelle ansvar for at definere og organisere vurderingen af sproglige kvalifikationer med henblik på at sikre at kravene i vedtægtens artikel 45, stk. 2, opfyldes på en harmoniseret og ensartet måde.

3. Kontoret kan efter anmodning fra de enkelte institutioner udføre andre opgaver med tilknytning til udvælgelse af tjenestemænd.

4. Kontoret yder efter anmodning fra de forskellige institutioner disse bistand med henblik på udvælgelse af midlertidigt ansatte og kontraktansatte, særligt ved at fastlægge indholdet af prøverne og tilrettelægge udvælgelsesprocedurerne inden for rammerne af artikel 12 og 82 i ansættelsesvilkårene for de øvrige ansatte."

93) I den eneste artikel i bilag IV foretages følgende ændringer:

a) I stk. 1 og 1a ændres "60." til "63.".

b) Stk. 1.a) bliver stk. 4, og første afsnit affattes således:"En tjenestemand som omhandlet i vedtægtens artikel 41 og 50 har, for sig selv og for de personer, der er forsikret gennem ham i den periode, hvor han er godtgørelsesberettiget, og i de seks følgende måneder, ret til de ydelser, som er garanteret ved den i artikel 72 i vedtægten fastsatte sygesikringsordning, forudsat at han indbetaler et bidrag, som alt efter tilfældet beregnes på grundlag af grundlønnen eller på grundlag af den i stk. 1 i denne artikel omhandlede del heraf, og at han ikke har nogen indtægtsgivende erhvervsmæssig beskæftigelse."

94) Bilag IVa affattes således:

"BILAG IVa

DELTIDSBESKÆFTIGELSE

Artikel 1

Anmodning om tilladelse til deltidsarbejde indgives af tjenestemanden til dennes umiddelbart overordnede mindst to måneder inden datoen for den ønskede påbegyndelse, medmindre sagen haster som følge af særlige behørigt begrundede omstændigheder.

Tilladelse kan gives for en periode på mindst en måned og på højst tre år, jf. dog vedtægtens artikel 15 og artikel 55a, stk. 2, litra e).

Tilladelsen kan fornyes på de samme betingelser. En fornyelse forudsætter, at den pågældende tjenestemand indgiver en anmodning herom mindst to måneder inden udløbet af den periode, for hvilken tilladelsen er givet. Ved arbejde på deltid kan arbejdstiden ikke være under halvdelen af den normale arbejdstid.

Enhver periode med deltidsbeskæftigelse skal starte den første dag i en måned, medmindre der foreligger særlige behørigt begrundede omstændigheder.

Artikel 2

Ansættelsesmyndigheden kan efter anmodning fra den pågældende tjenestemand tilbagekalde tilladelsen inden udløbet af den periode, for hvilken den er givet. Datoen for tilbagekaldelsen må ikke ligge mere end to måneder efter den af tjenestemanden foreslåede dato, eller mere end fire måneder efter, hvis tilladelsen til deltidsbeskæftigelse er givet for en periode på over et år.

I ekstraordinære tilfælde kan ansættelsesmyndigheden i tjenestens interesse med et varsel på to måneder tilbagekalde tilladelsen inden udløbet af den periode, for hvilken den er givet.

Artikel 3

Tjenestemanden har i den periode, i hvilken han har tilladelse til at arbejde på deltid, krav på den procentdel af sit vederlag, der svarer til procentdelen af den normale arbejdstid. Denne procentdel finder dog ikke anvendelse på børnetilskud, på familietillæggets grundbeløb eller på uddannelsestillæg.

Bidragene til sygeforsikringsordningen beregnes på grundlag af grundlønnen for en fuldtidsbeskæftiget tjenestemand. Bidragene til pensionsordningen beregnes på grundlag af grundlønnen for en deltidsbeskæftiget tjenestemand. Tjenestemanden kan dog anmode om, at bidragene til pensionsordningen beregnes på grundlag af grundlønnen for en fuldtidsbeskæftiget tjenestemand i overensstemmelse med vedtægtens artikel 83. Ved anvendelsen af artikel 2, 3 og 5 i bilag VIII beregnes de erhvervede pensionsrettigheder i forhold til de indbetalte bidrag i procent.

I perioden med deltidsbeskæftigelse må tjenestemanden ikke udføre overarbejde eller udføre nogen form for lønnet arbejde, bortset fra aktiviteter i henhold til vedtægtens artikel 15.

Artikel 4

Uanset artikel 3, stk. 1, første punktum, har en tjenestemand på over 55 år, der har fået tilladelse til at arbejde på halv tid for at forberede sin pensionering, ret til en nedsat grundløn, som procentuelt svarer til den højeste af følgende procenter:

a) enten 60 %,

b) eller den procent, der, beregnet på tidspunktet for halvtidsbeskæftigelsens påbegyndelse, svarer til de pensionsgivende tjenesteår i den i bilag VIII, artikel 2, 3, 4, 5, 9 og 9a, omhandlede forstand, forhøjet med 10 %.

En tjenestemand, som omfattes af denne artikel, er forpligtet til ved halvtidsbeskæftigelsens ophør enten at lade sig pensionere eller at tilbagebetale de beløb ud over 50 % af grundlønnen, som han har modtaget i perioden med halvtidsarbejde.

Artikel 5

Ansættelsesmyndigheden kan fastsætte nærmere regler om anvendelsen af nærværende bestemmelser."

95) Bilag V ændres således:

a) Artikel 6 ændres således:

i) Stk. 1 ændres således:

A) I syvende led udgår "fødsel eller".

B) Efter syvende led indsættes følgende led:

"- et barns fødsel: ti dage, som skal tages i løbet af de første 14 uger efter fødslen

- hustruens død under barselsorlov: et antal dage svarende til den resterende barselsorlov; hvis hustruen ikke er tjenestema