KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 20. januar 2006

om gennemførelsesbestemmelser til Rådets beslutning 2004/904/EF for så vidt angår udgifters støtteberettigelse i forbindelse med foranstaltninger, der samfinansieres af Den Europæiske Flygtningefond i medlemsstaterne

(meddelt under nummer K(2006) 51/1)

(Kun den engelske, den estiske, den finske, den franske, den græske, den italienske, den lettiske, den litauiske, den nederlandske, den polske, den portugisiske, den slovakiske, den slovenske, den spanske, den svenske, den tjekkiske, den tyske og den ungarske udgave er autentiske)

(2006/399/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets beslutning 2004/904/EF af 2. december 2004 om Den Europæiske Flygtningefond for perioden 2005-2010 (1), særlig artikel 21, stk. 3,

efter høring af det udvalg, der er nedsat i henhold til artikel 11, stk. 3, i beslutning 2004/904/EF, og

ud fra følgende betragtninger:

For at sikre at Den Europæiske Flygtningefond gennemføres effektivt i medlemsstaterne i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, bør der vedtages en række fælles regler om udgifters berettigelse til støtte fra fonden.

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Denne beslutning finder anvendelse på samfinansiering af de foranstaltninger, som er omhandlet i artikel 5, 6 og 7 i beslutning 2004/904/EF, og som forvaltes af medlemsstaterne.

Artikel 2

I denne beslutning forstås ved:

Artikel 3

1. Reglerne i bilaget til denne beslutning anvendes til at afgøre, om udgifterne til de foranstaltninger, som finansieres som led i de årlige programmer, der er omhandlet i artikel 16 i beslutning 2004/904/EF, er støtteberettigede.

2. Medlemsstaterne kan anvende nationale regler for støtteberettigelse, som er strengere end reglerne i denne beslutning.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Belgien, Den Tjekkiske Republik, Forbundsrepublikken Tyskland, Republikken Estland, Den Hellenske Republik, Kongeriget Spanien, Den Franske Republik, Irland, Den Italienske Republik, Republikken Cypern, Republikken Letland, Republikken Litauen, Storhertugdømmet Luxembourg, Republikken Ungarn, Republikken Malta, Kongeriget Nederlandene, Republikken Østrig, Republikken Polen, Den Portugisiske Republik, Republikken Slovenien, Den Slovakiske Republik, Republikken Finland, Kongeriget Sverige og Det Forenede Kongerige Storbritannien og Nordirland.

(1) EFT L 381 af 28.12.2004, s. 52.

BILAG

UDGIFTERNES STØTTEBERETTIGELSE INDEN FOR RAMMERNE AF DEN EUROPÆISKE FLYGTNINGEFOND (2005-2010)

1. GENERELLE REGLER

Regel nr. 1

Omkostningerne skal være direkte forbundet med de mål, der er beskrevet i artikel 1 i Rådets beslutning 2004/904/EF.

Regel nr. 2

Omkostningerne skal vedrøre projekter på de områder, der er beskrevet i artikel 4-7 i Rådets beslutning 2004/904/EF.

Regel nr. 3

Omkostningerne skal vedrøre projekter, der gennemføres til fordel for de målgrupper, der er omhandlet i artikel 3 i Rådets beslutning 2004/904/EF.

Regel nr. 4

Omkostningerne skal være nødvendige for gennemførelsen af de projekter, der er omfattet af de flerårige og årlige programmer, som Kommissionen har godkendt.

Regel nr. 5

Omkostningerne skal være rimelige og i overensstemmelse med principperne om forsvarlig økonomisk forvaltning, herunder navnlig princippet om tilbageholdenhed og omkostningseffektivitet (f.eks. skal personaleomkostninger i forbindelse med forvaltningen og gennemførelsen af projektet stå i et rimeligt forhold til projektets omfang). Omkostningerne betragtes helt eller delvis som støtteberettigede udgifter, afhængig af om de helt eller delvis stammer fra projektet.

Regel nr. 6

Omkostningerne skal rent faktisk være afholdt, svare til betalinger, som er foretaget af støttemodtageren, være registreret i støttemodtagerens regnskaber eller skatteregnskaber og kunne identificeres og kontrolleres.

Betalinger, som er foretaget af støttemodtagerne, skal som hovedregel være understøttet af kvitterede fakturaer. Når det ikke er muligt, skal betalingerne være understøttet af regnskabsdokumenter eller bilag med tilsvarende bevisværdi.

1) Udgifter vedrørende de projekter, der er omhandlet i artikel 5 og 6 i Rådets beslutning 2004/904/EF, skal afholdes på medlemsstatens område. Udgifter vedrørende de projekter, der er omhandlet i artikel 7 i Rådets beslutning 2004/904/EF, kan afholdes på medlemsstatens område og i oprindelseslandet eller -regionen eller det land eller den region, hvor de pågældende havde deres tidligere sædvanlige opholdssted.

2) For hvert projekt skal bilagene (kvitterede fakturaer, kvitteringer, andre beviser for betaling eller regnskabsdokumenter med tilsvarende bevisværdi) registreres, nummereres og opbevares af støttemodtageren, om muligt på ét bestemt sted, der normalt er støttemodtagerens hovedsæde, i en periode på fem år efter slutdatoen for projektet med henblik på en eventuel kontrol. Kommissionen forbeholder sig retten til når som helst at anmode om fakturaer eller bilag for udgifter vedrørende projekterne med henblik på kontrol. Hvis støttemodtageren ikke kan fremlægge sådanne fakturaer eller supplerende bilag, er den pågældende udgift ikke berettiget til samfinansiering.

Støttemodtagerne skal enten have et særskilt regnskabssystem eller en passende regnskabskode for alle transaktioner med tilknytning til projektet.

Regel nr. 7

Projekter, som støttes af fonden, skal samfinansieres af offentlige eller private kilder og er ikke berettiget til støtte fra andre kilder, som er omfattet af fællesskabsbudgettet. Projektmidlerne består af de finansielle bidrag til projektet fra fonden og fra offentlige eller private kilder, herunder støttemodtagerens eget bidrag, samt indtægter fra selve projektet.

Ved »indtægter« forstås i denne regel indtægter i forbindelse med et projekt, som i den periode, der er omfattet af samfinansieringen fra fonden, fremkommer ved salg, leje, tjenester, indskrivningsgebyrer og lignende, herunder renter af Fællesskabets forfinansieringer til projektet.

De projekter, som støttes af fonden, skal være non-profit-projekter. Hvis kilderne til projektmidler, herunder indtægter, ved afslutningen af projektet overstiger udgifterne, nedsættes Den Europæiske Flygtningefonds bidrag til projektet tilsvarende.

Alle kilder til projektmidler skal registreres i støttemodtagerens regnskaber eller skatteregnskaber og skal kunne identificeres og kontrolleres.

2. KATEGORIER AF STØTTEBERETTIGEDE OMKOSTNINGER (PÅ PROJEKTNIVEAU)

2.1. Støtteberettigede omkostninger

De støtteberettigede omkostninger til projektet er de omkostninger, som under hensyntagen til de generelle betingelser for støtteberettigelse, som er fastsat i del 1, kan identificeres som specifikke omkostninger, der er direkte knyttet til gennemførelsen af projektet, og som derfor kan henføres direkte til projektet. Specielt er følgende direkte omkostninger støtteberettigede.

Regel nr. 8

Personaleomkostninger

Omkostninger til det personale, der deltager i foranstaltningen, svarende til de faktiske lønninger plus sociale bidrag og andre lønrelaterede omkostninger, er støtteberettigede. Personaleomkostningerne må hverken overstige lønningerne og de lønrelaterede omkostninger, der normalt skal betales af støttemodtageren, eller de økonomisk mest rimelige satser på det pågældende marked. Skatter og afgifter (specielt direkte skatter og socialsikringsbidrag i forbindelse med lønninger), som følger af projekter, der samfinansieres af Den Europæiske Flygtningefond, udgør dog kun støtteberettigede omkostninger, når de reelt og endeligt bæres af støttemodtageren.

Personaleomkostningerne for offentligt ansatte er kun støtteberettigede i forbindelse med aktiviteter, der ikke indgår i deres normale arbejde, og i forbindelse med opgaver, der specifikt er knyttet til gennemførelsen af projektet, på følgende betingelser:

a) Embedsmænd eller andre offentligt ansatte, der er udlånt ifølge en behørigt dokumenteret beslutning truffet af den kompetente myndighed, og som har fået til opgave at gennemføre et projekt.

b) Andre medarbejdere, der udelukkende er ansat med henblik på at gennemføre et projekt.

Regel nr. 9

Rejse- og opholdsomkostninger

Rejseomkostninger er støtteberettigede på grundlag af de faktisk afholdte omkostninger.

Godtgørelsessatserne bør baseres på den billigste form for offentlig transport, og det bør som hovedregel kun være tilladt at rejse med fly, når afstanden er over 800 km (tur-retur), eller når den geografiske beliggenhed retfærdiggør flyrejser. Ved brug af privatbil sker godtgørelsen normalt på grundlag af prisen for offentlig transport eller på grundlag af kilometertakster i overensstemmelse med offentliggjorte officielle regler i den pågældende medlemsstat.

Opholdsomkostninger er støtteberettigede på grundlag af de faktiske omkostninger eller dagpenge. Når organisationen har sine egne dagpengesatser for opholdsomkostninger, bør de anvendes inden for de lofter, som medlemsstaten har fastsat i henhold til den nationale lovgivning og praksis. Dagpenge skal normalt dække lokal transport (herunder taxa), indkvartering, måltider, lokale telefonopkald og diverse.

Regel nr. 10

Køb af jord

Omkostninger til køb af ubebygget jord er berettiget til samfinansiering, når følgende tre betingelser er opfyldt, og medmindre andet gælder i henhold til strengere nationale regler:

a) Der skal være en direkte forbindelse mellem jordkøbet og formålene med det samfinansierede projekt.

b) Jordkøbet må ikke udgøre mere end 10 % af de samlede støtteberettigede udgifter til projektet, medmindre der er fastsat en højere procentsats i den samfinansieringsbeslutning, som Kommissionen har godkendt.

c) Der skal fremlægges en erklæring fra en uafhængig skønsmand eller et autoriseret officielt organ, der bekræfter, at jordprisen ikke overstiger markedsværdien.

Regel nr. 11

Køb, opførelse, renovering eller leje af fast ejendom

Køb af fast ejendom, dvs. allerede opførte bygninger og den jord, de er bygget på, eller opførelse eller renovering af fast ejendom er berettiget til samfinansiering, hvis der er en klar forbindelse mellem købet og formålene med det pågældende projekt, på de betingelser, der er fastsat nedenfor, medmindre andet gælder i henhold til strengere nationale regler:

a) Der skal fremlægges en erklæring fra en uafhængig skønsmand eller et autoriseret officielt organ, der fastslår, at prisen ikke overstiger markedsværdien, og som enten attesterer, at den faste ejendom er i overensstemmelse med de nationale forskrifter, eller specificerer de punkter, som ikke er i overensstemmelse med forskrifterne, og som den endelige støttemodtager skal rette op på som led i foranstaltningen.

b) Der må i de foregående ti år ikke være tildelt et nationalt tilskud eller fællesskabstilskud til den faste ejendom, som kan medføre dobbeltstøtte i tilfælde af, at Den Europæiske Flygtningefond samfinansierer købet.

c) Den faste ejendom skal benyttes til det formål, der er fastsat i projektet, for en periode på mindst fem år efter slutdatoen for projektet, medmindre Kommissionen giver særlig tilladelse til at fravige dette krav.

d) Den faste ejendom må ikke bruges til andre formål end gennemførelsen af projektet.

I tilfælde af renovering er det kun betingelse c) og d), der finder anvendelse.

Leje af fast ejendom er berettiget til samfinansiering, når der er en klar forbindelse mellem lejen og formålene med det pågældende projekt, på de betingelser, der er fastsat nedenfor, medmindre andet gælder i henhold til strengere nationale regler:

a) Der må i de foregående ti år ikke være tildelt et nationalt tilskud eller fællesskabstilskud til køb af den faste ejendom, som kan medføre dobbeltstøtte i tilfælde af, at Den Europæiske Flygtningefond samfinansierer lejen.

b) Den faste ejendom må ikke bruges til andre formål end gennemførelsen af projektet.

Hvad enten der er tale om køb, opførelse, renovering eller leje, skal den faste ejendom have de tekniske karakteristika, der kræves for projektet, og være i overensstemmelse med gældende normer og standarder.

Leje af kontorlokaler til støttemodtagerens normale aktiviteter skal betragtes som indirekte omkostninger (se regel nr. 22).

Regel nr. 12

Køb af udstyr

Generelt er den foretrukne løsning for udstyr (f.eks. pc'er, inventar og biler) leasing eller leje (regel nr. 13).

Hvis leasing eller leje ikke er mulig på grund af projektets korte varighed eller den hurtige afskrivning, kan udgifterne til køb være støtteberettigede.

Udstyret skal have de tekniske karakteristika, der kræves for projektet, og være i overensstemmelse med gældende normer og standarder.

Udgifterne til køb af udstyr er støtteberettigede, hvis de svarer til normale markedsomkostninger, og det pågældende udstyrs værdi afskrives i overensstemmelse med de skatte- og regnskabsregler, som gælder for støttemodtageren. Kun den del af afskrivningen af udstyret, der svarer til projektets varighed, kan medregnes.

Køb af brugt udstyr kan betragtes som støtteberettigede udgifter, hvis følgende to betingelser yderligere er opfyldt, medmindre andet gælder i henhold til strengere nationale regler:

a) Sælgeren af udstyret skal afgive en erklæring, der attesterer dets oprindelse, og som bekræfter, at det ikke i de foregående syv år er blevet købt ved hjælp af nationale tilskud eller tilskud fra Fællesskabet.

b) Prisen på det brugte udstyr må ikke overstige dets markedsværdi og skal være lavere end prisen på tilsvarende nyt udstyr.

Regel nr. 13

Leasing

Udgifter til leasing kan samfinansieres af Den Europæiske Flygtningefond på de betingelser, der er fastsat i punkt A og B.

A. STØTTE VIA LEASINGGIVER

A.1. Leasinggiveren er den indirekte modtager af samfinansieringen fra Fællesskabet, som benyttes til at reducere leasingtagers leasingafgifter for de aktiver, der er omfattet af leasingaftalen.

A.2. Leasingaftaler, som finansieres med støtte fra Fællesskabet, skal indeholde en købsoption eller en minimumsleasingperiode, som er lig med levetiden for det aktiv, som leasingaftalen vedrører.

A.3. Hvis en leasingaftale bringes til ophør inden udløbet af minimumsleasingperioden uden de kompetente myndigheders forudgående godkendelse, skal leasinggiver forpligte sig til at tilbagebetale den del af støtten fra Fællesskabet, der svarer til resten af leasingperioden, til de pågældende nationale myndigheder (til kredit for Den Europæiske Flygtningefond).

A.4. Leasinggivers køb af aktivet, understøttet af en kvitteret faktura eller et regnskabsdokument med tilsvarende bevisværdi, udgør den udgift, der er berettiget til samfinansiering. Det maksimumsbeløb, der er berettiget til samfinansiering fra Fællesskabet, må ikke overstige det leasede aktivs markedsværdi.

A.5. Bortset fra udgifterne i punkt A.4 er andre omkostninger i forbindelse med leasingaftalen (bl.a. skat, leasinggivers fortjeneste, rentefinansieringsomkostninger, generalomkostninger og forsikringsudgifter) ikke støtteberettigede.

A.6. Den støtte fra Fællesskabet, der udbetales til leasinggiver, skal i sin helhed anvendes til fordel for leasingtager i form af en ensartet reduktion af alle leasingafgifter i leasingperioden.

A.7. Leasinggiver skal ved hjælp af en specificeret opdeling af leasingafgifterne eller ved hjælp af en alternativ metode, der giver tilsvarende sikkerhed, godtgøre, at fællesskabsstøtten overføres fuldstændigt til leasingtager.

A.8. De omkostninger, der er nævnt i punkt A.5, og anvendelsen af eventuelle skattefordele, der følger af leasingen, samt de øvrige betingelser i kontrakten bør være de samme som dem, der gælder, når der ikke ydes støtte fra Fællesskabet.

B. STØTTE TIL LEASINGTAGER

B.1. Leasingtager er den direkte modtager af samfinansieringen fra Fællesskabet.

B.2. De leasingafgifter, som leasingtager betaler til leasinggiver, understøttet af kvitterede fakturaer eller et regnskabsdokument med tilsvarende bevisværdi, udgør den udgift, der er berettiget til samfinansiering.

B.3. For leasingaftaler, der indeholder en købsoption, eller som fastsætter en minimumsleasingperiode, der svarer til levetiden for det aktiv, som aftalen vedrører, kan det maksimumsbeløb, der berettiger til samfinansiering fra Fællesskabet, ikke overstige det leasede aktivs markedsværdi. Andre omkostninger i forbindelse med leasingaftalen (skatter, leasinggivers fortjeneste, rentefinansieringsomkostninger, generalomkostninger og forsikringsudgifter osv.) er ikke støtteberettigede.

B.4. Støtten fra Fællesskabet i forbindelse med de leasingkontrakter, der er nævnt i punkt B.3, betales til leasingtager i én eller flere rater for faktisk betalte leasingafgifter. Hvis leasingaftalen fortsætter med at løbe efter slutdagen for det projekt, som samfinansieres af Fællesskabet, kan kun de leasingafgifter, der er forfaldne og betalt af leasingtageren frem til slutdatoen for det projekt, som samfinansieres af Fællesskabet, betragtes som støtteberettigede.

B.5. For leasingaftaler, der ikke indeholder en købsoption, og hvis løbetid er kortere end levetiden for det aktiv, som leasingaftalen vedrører, er leasingafgifterne berettiget til samfinansiering fra Fællesskabet i forhold til den periode, som det støtteberettigede projekt varer. Leasingtageren skal imidlertid kunne bevise, at leasing var den mest omkostningseffektive måde, hvorpå der kunne opnås brugsret til udstyret. Hvis omkostningerne ville have været mindre, hvis man havde anvendt en alternativ metode (f.eks. leje af udstyret), trækkes ekstraomkostningerne fra de støtteberettigede udgifter.

Regel nr. 14

Omkostninger til hjælpematerialer og leverancer

Omkostningerne til hjælpematerialer og leverancer er støtteberettigede, hvis de kan identificeres og direkte kan henføres til projektet. De omfatter alle materialer og al bistand, der leveres til personer, der tilhører de målgrupper, som er omhandlet i artikel 3 i Rådets beslutning 2004/904/EF, såsom mad, tøj, lægehjælp og materialer til genopbygning eller renovering af fast ejendom. Leverancer omfatter også fødevareforsyninger til personer, der tilhører de målgrupper, som er omhandlet i artikel 3 i Rådets beslutning 2004/904/EF.

Omkostninger til f.eks. kontormaterialer og brevpapir (kuglepenne, papir, mapper, blækpatroner, disketter), elektricitet til kontoret, telefon og posttjenester, opkoblingstid på internettet, software osv. skal angives som indirekte omkostninger, når de leveres til det team, der gennemfører projektet (se regel nr. 22).

Regel nr. 15

Udgifter til underentrepriser

Som hovedregel skal støttemodtagerne have kapacitet til at udføre arbejdet selv. Underentrepriser er en undtagelse fra denne hovedregel og er begrænset til særlige tilfælde.

Underentrepriserne kan kun vedrøre en begrænset del af projektet. De centrale elementer i projektet kan derfor generelt ikke gives i underentreprise.

For alle underentrepriser skal underkontrahenterne forpligte sig til at give revisions- og kontrolorganerne alle de nødvendige oplysninger om de aktiviteter, der er givet i underentreprise.

I givet fald skal støttemodtagerne, når de giver dele af projektet i underentreprise, overholde reglerne for offentlige indkøb.

Støttemodtagerne tildeler kontrakten til den bydende, der fremsætter det økonomisk mest fordelagtige bud, dvs. det bud, hvor der er det bedste forhold mellem pris og kvalitet, under overholdelse af principperne om gennemsigtighed og ligebehandling af potentielle bydende, idet de sørger for at undgå interessekonflikter.

Uden at dette berører anvendelsen af strengere nationale regler, kan samfinansiering fra Den Europæiske Flygtningefond ikke dække udgifter i forbindelse med følgende underentrepriser:

a) underentrepriser, som øger projektomkostningerne uden at tilføre projektet en værdi, der står i forhold hertil

b) underentrepriser med formidlere eller konsulenter, hvor betalingen er fastsat som en procentdel af de samlede omkostninger til projektet, medmindre den endelige støttemodtager begrunder en sådan betaling med henvisning til arbejdets eller tjenesternes faktiske værdi.

Regel nr. 16

Omkostninger, som følger direkte af forpligtelser i forbindelse med samfinansieringen fra EU

Omkostninger i forbindelse med offentlig omtale af projektet og samfinansieringen fra EU (udbredelse af oplysninger, specifik evaluering af projektet, oversættelse, reproduktion mv.) er støtteberettigede.

Regel nr. 17

Bankgebyrer for konti

Når samfinansiering fra Den Europæiske Flygtningefond kræver, at der åbnes en eller flere særskilte konti for at gennemføre et projekt, er bankgebyrerne for oprettelse og administration af kontiene støtteberettigede.

Regel nr. 18

Eksperthonorarer

Omkostninger vedrørende juridisk rådgivning, notaromkostninger, omkostninger til teknisk eller finansiel ekspertbistand og regnskabs- eller revisionsomkostninger er støtteberettigede, hvis de er direkte forbundet med projektet og er nødvendige for forberedelsen eller gennemførelsen af projektet, eller hvis de er en følge af den ansvarlige myndigheds krav.

Regel nr. 19

Omkostninger til garantier fra en bank eller en anden finansiel institution

Disse omkostninger er støtteberettigede, hvis der kræves garantier i henhold til den nationale lovgivning eller fællesskabslovgivningen eller Kommissionens beslutning om godkendelse af samfinansieringen.

Regel nr. 20

Moms og andre skatter og afgifter

Moms er ikke en støtteberettiget udgift, undtagen når den reelt og endeligt bæres af den endelige støttemodtager eller af den individuelle modtager i forbindelse med støtteordninger efter traktatens artikel 87 eller støtte ydet af organer udpeget af medlemsstaterne. Moms, der kan tilbagebetales, uanset hvordan, kan ikke betragtes som støtteberettiget, heller ikke selv om den faktisk ikke tilbagebetales til den endelige støttemodtager eller den individuelle modtager.

Hvis den endelige støttemodtager eller den individuelle modtager er underlagt standardmoms i henhold til afsnit XIV i Rådets sjette momsdirektiv 77/388/EØF af 17. maj 1977 om harmonisering af medlemsstaternes lovgivning om omsætningsafgifter — Det fælles merværdiafgiftssystem: ensartet beregningsgrundlag (1), anses momsen for at kunne tilbagebetales i henhold til første afsnit.

Regel nr. 21

Offentlige myndigheders udgifter i forbindelse med gennemførelsen af projekter

Følgende udgifter afholdt af offentlige myndigheder er berettiget til samfinansiering uden for teknisk bistand, hvis de vedrører gennemførelsen af et projekt, forudsat at de ikke er en følge af den offentlige myndigheds lovbestemte ansvar eller myndighedens løbende forvaltnings-, overvågnings- og kontrolopgaver:

a) Omkostninger i forbindelse med de faglige tjenesteydelser, som en offentlig tjeneste leverer i forbindelse med gennemførelsen af et projekt. Omkostningerne skal enten være faktureret til en endelig støttemodtager (offentlig eller privat) eller bekræftet ved hjælp af dokumenter med tilsvarende bevisværdi, der giver mulighed for at identificere de faktiske omkostninger, som er betalt af den pågældende offentlige tjeneste i forbindelse med gennemførelsen af projektet.

b) Omkostninger i forbindelse med gennemførelsen af et projekt, herunder udgifter til tjenesteydelser, der er betalt af en offentlig myndighed, som selv er den endelige støttemodtager, og som udfører et projekt for egen regning uden hjælp fra eksterne teknikere eller andre virksomheder. De pågældende udgifter skal vedrøre de faktisk og direkte betalte udgifter til det samfinansierede projekt og bekræftes ved hjælp af dokumenter, der giver mulighed for at identificere de faktiske omkostninger, som er betalt af den pågældende offentlige tjeneste i forbindelse med gennemførelsen af projektet.

2.2. Støtteberettigede indirekte omkostninger

Regel nr. 22

Indirekte omkostninger

En fast procentdel på højst 7 % af de samlede støtteberettigede direkte omkostninger er støtteberettigede som indirekte omkostninger, forudsat at dette tal er medtaget i det foreløbige budget for projektet. Indirekte omkostninger er støtteberettigede, forudsat at de ikke omfatter omkostninger, der henhører under en anden af projektets budgetposter, ikke kan opføres som direkte omkostninger og ikke finansieres af andre kilder. Indirekte omkostninger er ikke støtteberettigede, hvis støtteaftalen eller en tilsvarende form for juridisk instrument, som er indgået med støttemodtageren, vedrører finansiering af et projekt, der gennemføres af en enhed, som allerede modtager driftsstøtte fra Fællesskabet og/eller en national myndighed.

3. IKKE-STØTTEBERETTIGEDE UDGIFTER

Regel nr. 23

Ikke-støtteberettigede omkostninger

1) Følgende omkostninger er ikke støtteberettigede: kapitalafkast, gæld og gældsydelser, debetrenter, valutaomvekslingsgebyrer og kurstab, hensættelser til dækning af eventuelle fremtidige tab eller forpligtelser, debetrenter, moms (medmindre denne er omfattet af betingelserne i regel nr. 20), dubiøse fordringer, bøder, økonomiske sanktioner, omkostninger i forbindelse med retssager og uforholdsmæssigt store eller unødvendige udgifter.

2) Repræsentationsomkostninger, som udelukkende er brugt på projektpersonalet, er ikke støtteberettigede. Rimelige omkostninger ved sociale arrangementer i forbindelse med projektet, f.eks. et arrangement ved afslutningen af projektet eller møder i projektstyregruppen, er tilladt.

3) Omkostninger, der er anmeldt af støttemodtageren og dækket i forbindelse med et andet projekt eller arbejdsprogram, hvortil der er ydet et fællesskabstilskud, er ikke støtteberettigede.

Regel nr. 24

Bidrag i naturalier

Bidrag i naturalier er normalt ikke støtteberettigede omkostninger.

I tilfælde af bidrag i naturalier skal bidragene værdiansættes, og det samme beløb medtages i omkostningerne til projektet som ikke-støtteberettigede omkostninger og i indtægterne fra foranstaltningen.

I velbegrundede undtagelsestilfælde kan samfinansieringen af projektet dog delvis bestå af bidrag i naturalier fra tredjemand. Sådanne bidrag må højst udgøre 30 % af de støtteberettigede omkostninger til projektet eller 20 % for de medlemsstater, som er omfattet af Samhørighedsfonden.

I så fald gælder følgende regler:

— Bidrag i naturalier må kun bestå af levering af udstyr eller materialer, forskning eller erhvervsmæssige aktiviteter eller ulønnet frivilligt arbejde; omkostninger til jord eller fast ejendom kan under ingen omstændigheder betragtes som bidrag i naturalier.

— Værdien af bidragene i naturalier kan vurderes og revideres uafhængigt og må ikke overstige de faktisk afholdte omkostninger dokumenteret ved regnskabsbilag fra de tredjemænd, som gratis har ydet disse bidrag til støttemodtageren, men afholder de tilsvarende omkostninger, og den må ikke overstige de omkostninger, der normalt accepteres på det pågældende marked for den pågældende type bidrag, hvis der ikke er afholdt nogen omkostninger; når der er tale om ulønnet frivilligt arbejde, fastsættes værdien af arbejdet under hensyntagen til den tid, der er brugt, og den normale time- og dagløn for dette arbejde.

4. KATEGORIER AF FORVALTNINGS-, GENNEMFØRELSES-, OVERVÅGNINGS- OG KONTROLUDGIFTER, SOM ER BERETTIGEDE TIL FINANSIERING SOM TEKNISK OG ADMINISTRATIV BISTAND

Følgende omkostninger er berettigede til finansiering som teknisk bistand, jf. i artikel 18 i Rådets beslutning 2004/904/EF:

a) Omkostninger i forbindelse med forberedelsen, udvælgelsen, evalueringen og opfølgningen af de foranstaltninger, som samfinansieres af Den Europæiske Flygtningefond. Der kan bl.a. være tale om undersøgelser, seminarer, oplysningsforanstaltninger, evaluering og køb eller leasing af edb-systemer til forvaltning, overvågning og evaluering.

b) Omkostninger i forbindelse med revision og kontrol på stedet og kontrol af projekterne.

c) Omkostninger i forbindelse med synligheden af samfinansieringen fra Den Europæiske Flygtningefond.

d) Udgifter til udvalgsmøder vedrørende gennemførelsen af de flerårige og årlige programmer. Disse udgifter kan også omfatte omkostningerne til eksperter og andre deltagere i disse udvalg, når formanden for udvalgene mener, at deres tilstedeværelse er afgørende for en effektiv gennemførelse af samfinansieringen fra fonden.

Lønrelaterede udgifter, herunder socialsikringsbidrag, er kun støtteberettigede i følgende tilfælde:

— Fastansatte embedsmænd, som midlertidigt er udlånt i henhold til en formel beslutning truffet af den ansvarlige myndighed, og som skal udføre de opgaver, der er anført under punkt a) og b).

— Midlertidigt ansatte eller ansatte i den private sektor, som udelukkende er ansat med henblik på at udføre de opgaver, der er anført i punkt a), b) og d).

Udlånings- eller ansættelsesperioden skal senest slutte på den slutdato for udgifternes støtteberettigelse, som er fastsat i den beslutning om samfinansiering, som Kommissionen har vedtaget.

Udgifter til løn til tjenestemænd eller andre offentligt ansatte i forbindelse med gennemførelsen af sådanne foranstaltninger er ikke støtteberettigede, hvis disse foranstaltninger er en følge af den offentlige myndigheds lovbestemte ansvar eller myndighedens løbende forvaltnings-, overvågnings- og kontrolopgaver.

(1) EFT L 145 af 13.6.1977, s. 1. Senest ændret ved direktiv 2005/92/EF (EUT L 345 af 28.12.2005, s. 19).