Kommissionens beslutning

af 5. juni 2002

om Nederlandenes foranstaltninger til omstrukturering og privatisering af Koninklijke Schelde Groep

(meddelt under nummer K(2002) 2007)

(Kun den nederlandske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2003/45/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

Under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om det europæiske økonomiske samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

Efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler(1) samt under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1. SAGSFORLØB

(1) I maj og juni 2000 modtog Kommissionen to breve om formodet støtte til Koninklijke Schelde Groep BV, i det følgende benævnt "KSG", i forbindelse med salget af denne virksomhed til Damen Shipyards Group, i det følgende benævnt "Damen". I sit brev af 30. maj 2000 (D/53220) bad Kommissionen om oplysninger om denne sag.

(2) I deres brev af 6. juli 2000 (registreret 7. juli 2000 under nummer nr. A/35591) underrettede de nederlandske myndigheder Kommissionen om de foranstaltninger, der var blevet truffet til fordel for KSG. De erklærede, at disse foranstaltninger var omfattet af EF-traktatens artikel 296. Skulle dette alligevel ikke være tilfældet, skulle deres brev betragtes som en anmeldelse i henhold til artikel 88, stk. 3. Økonomiministeren føjede en bemærkning til denne "betingede anmeldelse" i en samtale med kommissær Mario Monti den 4. september 2000. Kommissionen bad om yderligere oplysninger i sine breve af 8. september 2000 (D/54316) og 1. marts 2001 (D/50927). Før det sidste brev var blevet besvaret, bad de nederlandske myndigheder i deres brev af 12. marts 2001 (registreret 15. marts 2001 under nr. A/32227) om en udsættelse, som de fik med Kommissionens brev af 23. marts 2001 (D/51254). De nederlandske myndigheder svarede derpå med deres breve af 5. oktober 2000 (registeret den 11. oktober 2000 under nr. A/38308) og 11. juli 2001 (registreret den 16. juli 2001 under nr. A/35724).

(3) Den nederlandske økonomiminister havde allerede i 1998 underrettet kommissær Karel van Miert om de dengang trufne foranstaltninger (brev af 4. december 1998, registreret den 8. december 1999 under nr. C/06585). Derpå bad Kommissionen om oplysninger med sine breve af 7. januar 1999 (D/50038) og 26. februar 1999 (D/50890). De nederlandske myndigheder svarede med deres breve af 2. februar 1999 (registeret den 4. februar 1999 under nr. A/30915) og 23. marts 1999 (registreret den 25. marts 1999 under nr. A/32377).

(4) Med sin beslutning af 25. juli 2001 indledte Kommissionen proceduren i EF-traktatens artikel 88, stk. 2, over for disse foranstaltninger. Kommissionen underrettede Nederlandene om denne beslutning med sit brev af 30. juli 2001 (D/290603). Efter at de nederlandske myndigheder først havde bedt om udsættelse (med deres breve af henholdsvis 31. august 2001 og 27. september 2001, registreret den 31. august 2001 under nr. A/36875 og den 1. oktober 2001 under nr. A/37626), som de fik med Kommissionens breve af 11. september 2001 (D/53695) og 5. oktober 2001 (D/54096), reagerede de på beslutningen med deres brev af 15. oktober 2001 (registreret den 15. oktober 2001 under nr. A/38035).

(5) Beslutningen blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(2), og de interesserede parter blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger til den pågældende støtteforanstaltning. Kommissionen modtog fire bidrag. De nederlandske myndigheder blev derpå ved brev af 25. oktober 2001 (D/54431) bedt om at reagere. Kommissionen stillede supplerende spørgsmål i sine breve af 6. november 2001 (D/54572), 24. januar 2002 (D/50281) og 4. marts 2002 (D/50919). Efter at de nederlandske myndigheder med deres brev af 29. november 2001 (registreret den 3. december 2001 under nr. A/39352) havde anmodet om en udsættelse, som de fik med Kommissionens brev af 11. december 2001 (D/55144), reagerede de på de interesserede parters bemærkninger og besvarede Kommissionens spørgsmål med deres breve af 14. december 2001 (registreret samme dag under nr. A/39978), 7. februar 2002 (registreret den 13. februar 2002 under nr. A/31096) og 25. marts 2002 (registreret den 2. april 2002 under nr. A/32413). Damen sendte sine egne bemærkninger, svar og supplerende oplysninger med sine breve af 17. december 2001 (registreret samme dag under nr. A/39992) og 17. april 2002 (registreret samme dag under nr. A/32876). Den 3. og den 15. april 2002 blev der afholdt møder mellem repræsentanter for Kommissionen, Damen og Nederlandene.

(6) Et af Kommissionens spørgsmål gjaldt den pris, Damen havde købt virksomheden KSG for. De nederlandske myndigheder fremskaffede en ekspertrapport over KSG's værdi på privatiseringstidspunktet. Kommissionen lod en uafhængig ekspert foretage en kritisk gennemgang af den anvendte metode og de finansielle oplysninger i denne rapport. Denne ekspert påbegyndte sit arbejde i januar 2002 og forelagde den endelige rapport i marts 2002.

2. DETALJERET BESKRIVELSE AF FORANSTALTNINGERNE

2.1. Koninklijke Schelde Groep

(7) KSG blev oprettet i 1875 som Koninklijke Maatschappij "De Schelde", i det følgende "KMS". Dets vigtigste skibsværft har altid ligget i Vlissingen i provinsen Zeeland. Efter en række sammenslutninger i 1960'erne og begyndelsen af 1970'erne blev KMS en del af Rijn-Schelde-Verolme Scheepswerven en Machinefabrieken NV. Da dette foretagende i 1983 gik konkurs, overtog staten og provinsen Zeeland henholdsvis 90 % og 10 % af KMS's aktier. I 1992 skiftede KMS navn til KSG(3).

(8) Lige siden sin grundlæggelse har KMS, senere KSG, leveret skibe til den nederlandske marine, men har også bygget civilfartøjer. I de seneste 40 år har det også udviklet forskellige andre industriaktiviteter. Nogle af de datterselskaber, der beskæftigede sig med disse aktiviteter, var fuldgyldige medlemmer af holdingselskabet KSG, andre var kun delvis underlagt KSG's myndighed. Foretagendets struktur blev flere gange ændret. I det følgende gives en oversigt over de juridiske enheder og de dertil svarende aktiviteter, som situationen så ud i 1999.

Schelde Maritiem BV:

- Schelde Scheepsnieuwbouw: militær og civil skibsbygning

- Scheldepoort: skibsreparationer

- Schelde Offshore: offshore-aktiviteter

Schelde Industriële Productiebedrijven BV Industriproduktionsafdeling:

- Schelde Machinefabriek BV: maskinel forarbejdning af halvfabrikata og dele, samling af maskiner og maskinkonstruktioner, handel med reservedele til skibsmotorer (senere Schelde Marine Services BV)

- Schelde Gears: tandhjulsudvekslinger til skibe og industriformål.

- Schelde Technology Services BV: konsulentvirksomhed og teknisk bistand inden for materiale- og svejseteknologi

- Schelde Exotech: specaludstyr og krævende reparationer til forarbejdningsindustrien og kraftværker (bl.a.)

- Rederij "De Schelde" BV: drift af skibe, som bygges af KSG

- Schelde Onroerend goed BV: besiddelse og forvaltning af fast ejendom

KSG Deelnemingen BV aktieapital:

- Fabricom Installation Technology (45 %): industriel konstruktion

- Schelde Industrial Engineers & Contractors (100 %): fremstilling af kedelanlæg og energiomdannelsessystemer, termiske affaldsforarbejdningsanlæg

- Schelde Heron (60 %): turbiner til kraft-varmeproduktion

- Polymarin BV (100 %): avancerede, fiberforstærkede plastkonstruktioner til luft- og rumfart, skibsbygning osv., formstykker af termoplast og hærdeplast

- KNM Steel Construction SDN BHD (36 %): kraft-varmeanlæg, affaldsforbrænding og industrielle konstruktioner i Sydøstasien

- (indtil 1998) Schelde Apparaten- en Ketelfabriek (AKF): maskinbygning

(9) Den samlede omsætning i 1999 var på 226,7 mio. EUR, hvoraf 64 % skyldtes skibsbygning og skibsreparation. Den kongelige nederlandske marine er KSG's vigtigste kunde. I 1998 (forhandlingerne om denne kontrakt var allerede blevet indledt i 1998) påbegyndtes den vigtigste ordre, nemlig bygningen af fire fregatter. I april 2000 blev den første fregat døbt. Den sidste vil blive leveret i 2004. Disse fartøjers samlede værdi beløber sig til ca. 1,5 mia. EUR KSG's andel i kontrakten andrager ca. 540 mio. EUR. Mange af delene leveres direkte til marinen, men monteres i fartøjerne af KSG. Da disse fregatter lagde så stort beslag på kapaciteten, blev den civile skibsbygning i 2000/2001 bragt ned på 0. KSG har dog tidligere fremstillet civile fartøjer, som var omfattet af Rådets forordning (EF) nr. 1540/98 af 29. juni 1998 om statsstøtte til skibsbygningsindustrien(4).

2.2. Damen Shipyards Group

(10) Damen blev oprettet i 1927 i Hardinxveld-Giessendam af to brødre. I 1970 blev virksomheden delt, og anlæggene i Beneden-Hardinxveld blev overtaget af en søn af en af de to brødre. Dengang var de vigtigste kunder store opmudringsvirksomheder. I begyndelsen af 1980'erne havde Damen udviklet sig til specialist i slæbebåde og små marinefartøjer. I de følgende år blev flere andre foretagender sammensluttet med koncernen, og heriblandt var to store skibsreparationsværfter og et værft, som var specialiseret i store luxusyachter. Den øverste myndighed over Damen ligger stadig hos hr. Damen, der sammen med sine børn er foretagendets ejer. Damens konsoliderede omsætning er på nuværende tidspunkt iberegnet KSG på ca. 680 mio. EUR. Firmaet havde i 2000 ca. 7000 ansatte(5).

2.3. De nederlandske foranstaltninger

(11) I løbet af 1998 kom KSG i alvorlige finansielle vanskeligheder først og fremmest på grund af sine aktiviteter uden for skibsbygningssektoren. For at undgå øjeblikkelig konkurs og udfylde tidsrummet, indtil KSG skulle privatiseres, ydede Nederlandene i 1999 et konvertibelt, ansvarligt lån på 35 mio. NLG (15,9 mio. EUR)(6) og en ekstra forskudsbetaling for fregatterne på 15 mio. NLG (6,8 mio. EUR). Desuden skulle den kongelige marine på forhåndsbetingelser købe et ekstra amfibietransportfartøj af KSG, som skulle være færdigt i 2007(7). Disse foranstaltninger blev gjort afhængige af en holdbar driftsplan og samarbejde om at finde en privat interessent med henblik på privatisering af KSG.

(12) Lånet og forskuddet blev givet til KSG Maritieme en Industriële Bedrijven, hvor KSG's skibsbygningsaktiviteter var samlet. Renten af lånet beløb sig til AIBOR-procenten for en måneds indlån plus 175 basispunkter. KSG betalte en provision på 175000 NLG (79000 EUR). Lånet skulle tilbagebetales den 1. oktober 1999 eller tidligere, hvis de nederlandske myndigheder traf endelig beslutning om et kapitalindskud. Da forhandlingerne om privatiseringen varede længere end forventet, blev tilbagebetalingen udsat.

(13) Det ekstra forskud gjaldt indkomst, der ellers skulle have været betalt i lige store rater i 2002 og 2003. Derfor beløber rentetilskuddet til forskudsbetalingen sig til 1,41 mio. EUR (kapitalværdi i slutningen af 2000).

(14) For at kunne privatisere KSG førte de nederlandske myndigheder drøftelser med forskellige interesserede parter. Til sidst var kun Damen tilbage som det eneste foretagende, der ville overtage KSG. I 1999 blev forhandlingerne videreført. I februar 2000 nåede staten og Damen til enighed om de grundlæggende principper for overtagelsen. Efter en "due-diligence"-undersøgelse blev forhandlingerne afsluttet den 14. juli 2000.

(15) Privatiseringen omfattede følgende foranstaltninger:

De nederlandske myndigheder gav KSG et nyt konvertibelt, ansvarligt lån på 70 mio. NLG (31,8 mio. EUR)(8).

Forsvarsministeriet var villigt til at yde et rentefrit lån på 45 mio. NLG (20,4 mio. EUR) til flytning af de militære aktiviteter fra det nuværende anlæg i centrum af Vlissingen til et KSG-anlæg ca. 10 km længere østpå, hvad der blev anset for nødvendigt, fordi de sluser, der giver adgang til det nuværende anlæg, kun har begrænset størrelse. Lånet blev betinget af, at det nye anlæg blev opført til samlede omkostninger på 125 mio. NLG (56,7 mio. EUR) og færdiggjort på fem år. Hvis det efter fem år skulle vise sig, at omkostningerne var lavere, skulle Damen betale den tilsvarende del af lånet tilbage i de sjette år. Den resterende del skulle tilbagebetales i ti årlige rater. Lånet udbetales i 2002 og 2003. Omkostningerne til udflytningen forventes på nuværende tidspunkt at begrænse sig til 45,4 mio. EUR(9); derfor beløber rentetilskuddet sig til 6,0 mio. EUR (kapitalværdi i slutningen af 2000).

(16) Regeringen har til hensigt foruden det allerede i 1998 bestilte amfibietransportfartøj at købe endnu en række andre marinefartøjer af KSG.

(17) Da disse foranstaltninger var truffet, overlod de nederlandske myndigheder den 29. september 2000 det nye lån og det ansvarlige lån fra 1998 samt KSG's aktier til Damen for en symbolsk pris på 4 NLG. Damen forpligtede sig til at færdigbygge de fire fregatter i overensstemmelse med de eksisterende kontrakter.

3. BEGRUNDELSE FOR INDLEDNING AF PROCEDUREN I ARTIKEL 88, STK. 2

(18) Da Kommissionen indledte proceduren i artikel 88, stk. 2, gjorde den klart, at foranstaltningerne berørte både KSG's militære og civile aktiviteter, men at den på grundlag af de foreliggende oplysninger ikke kunne fastslå, om foranstaltningerne var omfattet af traktatens artikel 296. Desuden kunne den ikke udelukke, at der var tale om statsstøtte, og var i tvivl om, hvorvidt kravene i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder(10), i det følgende benævnt "rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering", og i forordning (EF) nr. 1540/98 er opfyldt. Denne tvivl gjaldt især forholdet mellem foranstaltningerne og omstruktureringsplanen, opgivelsen af strukturelt tabsgivende aktiviteter, omstruktureringens følger for konkurrerende virksomheder og spørgsmålet om, hvorvidt støtten var begrænset til et minimum.

(19) Desuden kunne Kommissionen ikke være sikker på, at Damen havde betalt markedsprisen for KSG, især ikke da der ikke havde været afholdt et åbent udbud, hvor alle konkurrenter kunne optræde på lige fod, disponerede over de samme oplysninger og på samme tidspunkt havde adgang til en gennemsigtig procedure.

4. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

(20) Efter procedureindledningens offentliggørelse(11) modtog Kommissionen bemærkninger fra Det Forenede Kongerige og Spanien fra et konkurrerende skibsreparationsværft og fra det foretagende, foranstaltningerne gjaldt. De sidste var stort set overensstemmende med Nederlandenes bemærkninger. Et sammendrag er gengivet under ét i afsnit 5.

4.1. Det Forenede Kongeriges bemærkninger

(21) Det Forenede Kongerige deler Kommissionens bekymringer og bemærker, at både KSG og Damen er direkte konkurrenter til britiske skibsværfter. Det forekommer sandsynligt, at foranstaltningerne indeholder støtte til kommerciel skibsbygning. Megayachter udgør et voksende marked for forskellige britiske skibsværfter, og ved enhver eventuel støtte til konkurrerende værfter i Nederlandene er der stor risiko for konkurrenceforvridning. Hvis et blandet værft overtages af en kommerciel skibsbygningsvirksomhed, kan dette forhold efter Det Forenede Kongeriges opfattelse ikke være helt omfattet af traktatens artikel 296, da det tydeligvis drejer sig om kommerciel skibsbygning.

(22) Det Forenede Kongerige har kun ringe tiltro til påstanden om, at alle interesserede foretagender var blevet underrettet om de nederlandske myndigheders forsøg på at finde en køber til KSG-aktierne, da de britiske virksomheder efter dets formodning ville have vist interesse.

4.2. Spaniens bemærkninger

(23) Spanien finder, at foranstaltningerne ligger fuldstændig uden for traktatens anvendelsesområde, da 1) KGS's vigtigste kunde er den nederlandske marine, 2) de fleste af dets aktiviteter tager sigte på forsvaret, 3) de fire fregatter skal danne rygraden i den nederlandske flåde, og 4) det eneste krav i forbindelse med privatiseringen var sikring af den militære kapacitet. Desuden skulle Kommissionen, hvis der var tvivl om, hvorvidt traktatens artikel 296 fandt anvendelse, sammen med Nederlandene undersøge, om støtten ville få indflydelse på fremstillingen af produkter, der ikke direkte var bestemt til militært brug eller handelen med dem, samt betingelserne for, at støtteforanstaltningerne kunne tilpasses traktatens bestemmelser. Under alle omstændigheder måtte proceduren i artikel 88, stk. 2, være begrænset til KSG's civile produktion, dvs. dets fremstilling af produkter, der ikke var direkte bestemt til militære formål.

(24) Endelig spurgte de spanske myndigheder, om forordning (EF) nr. 1540/98 fandt anvendelse, da foranstaltningerne gjaldt tidsrummet 1998-2000, og KSG i dette tidsrum ikke havde indhentet nye ordrer på civile fartøjer.

4.3. Bemærkninger fra et konkurrerende skibsreparationsværft

(25) Et konkurrerende skibsreparationsværft hævder, at foranstaltningerne forvrider konkurrencen og sætter KSG i stand til at konkurrere på markedet for skibsreparation på illoyale betingelser og forlange urealistisk lave priser. Al støtte til dette foretagende ville være til direkte skade for konkurrentens konkurrencemæssige stilling.

5. NEDERLANDENES OG DAMENS BEMÆRKNINGER

(26) Damens og Nederlandenes bemærkninger stemmer overens med hensyn til de vigtigste konklusioner og supplerer hinanden, hvad enkelthederne angår. Disse bemærkninger gengives derfor under ét.

(27) Nederlandene fremsætter den generelle bemærkning, at de anmeldte foranstaltningerne blev anmeldt til Kommissionen i 1998 og 2000. De beklager, at Kommissionen ikke gav udtryk for sin tvivl på et tidligere stadium.

5.1. Anvendelsen af traktatens artikel 296

(28) Nederlandene anfører, at traktatens artikel 296 finder anvendelse, fordi det på kort sigt er vigtigt at levere de fire militære fregatter, og fordi det på mellemlangt og langt sigt militærstrategisk set er vigtigt at sikre bygningen af marinefartøjer i Nederlandene. At den nederlandske forsvarsindustris niveau bevares skal ses i sammenhæng med sikkerhedsområdets øvrige elementer.

(29) Den nederlandske sikkerhedspolitik er beskrevet i en såkaldt notits om hovedretningslinjerne (Hoofdlijnennotitie) fra januar 1999 og i forsvarsnotatet (Defensienota) fra november 2000(12). En bestemt industriproduktion med grundlæggende militærteknologisk kapacitet inden for bygning af marinefartøjer anses for uundværlig for, at væsentlige nationale sikkerhedsinteresser kan beskyttes. Sådan forholder det sig i de fleste NATO-lande. Ordrer i forbindelse med militære nyanskaffelser bliver under overholdelse af de nærmere betingelser i EF-traktatens artikel 296 i princippet overladt til nederlandske leverandører. Der fremføres forskellige andre argumenter, heriblandt følgende.

(30) Den nederlandske marine skal være operationelt uafhængig med henblik på f.eks. militær bistand og anden form for bistand i Nederlandene eller i Nederlandenes oversøiske områder. Et andet vigtigt hensyn knytter sig til samarbejdet med andre NATO- og EU-lande og til dets kapacitet og intensitet.

(31) De fire LCF-fregatter skal danne rygraden i den kongelige marine og betragtes som afgørende for, at den kan udføre sine opgaver. Hvis den rettidige levering af disse fregatter kommer i fare, kan den kongelige marine ikke give sine arbejdsopgaver en fyldestgørende kommandostruktur og en tilfredsstillende luftforsvarskapacitet.

(32) Der foregår et intensivt internationalt samarbejde om sensor-, våben- og kommandosystemer. Dette samarbejde bringes i fare, hvis fregatordrens udførelse forsinkes og/eller forstyrres. I så fald vil udgangspunktet for den forsvars- og sikkerhedspolitik, der skal føres, komme direkte i vanskeligheder.

(33) Foruden LCF-fregatterne har marinen brug for endnu en "landing platform dock" (LPD). Det er meningen, at denne anden LPD skal bygges af KSG, ligesom den første. Det bliver stadig vigtigere at kunne disponere direkte over transportkapacitet, hvad der tydeligt er fremgået af de seneste kriser i f.eks. det tidligere Jugoslavien og Etiopien/Eritrea. Det Europæiske Råd understregede på sit møde i Helsinki i december 1999 behovet for transportkapacitet og opstillede konkrete målsætninger. Den anden LPD har stor betydning for, at disse målsætninger kan opfyldes.

(34) Der foregår et intensivt teknisk samarbejde mellem marinen og KSG. Kontinuitet er af afgørende vigtighed for dette samarbejde.

(35) Udflytningen til Vlissingen Oost, hvor man får rådighed over en overdækket byggedok med tilstrækkelige dimensioner, er af afgørende vigtighed for bygningen af marinefartøjer. Det rentefrie lån kan ikke betragtes isoleret fra forsvars- og sikkerhedspolitikken.

5.2. Staten optrådte, som et privat firma ville have gjort

(36) De nederlandske myndigheder deler den opfattelse, at private virksomheder ikke er ansvarlige for forsvars- og sikkerhedspolitikken. Alligevel har de i deres særlige situation truffet de samme foranstaltninger, som en privat virksomhed ville have gjort.

(37) Staten havde som aktionær indtil 1998 ingen indflydelse på KSG. KSG var en virksomhed under den såkaldte strukturordning (structuur-regime). Efter nederlandsk ret betyder det, at bestyrelsen står under repræsentantskabets opsyn. Repræsentantskabet bestod af fem personer, hvoraf to var udpeget af staten. Ifølge loven tager repræsentanterne sig af selskabets interesser uden at kunne pålægges påbud eller kræves til regnskab. Først i 1998, da den økonomiske situation blev forværret, kunne staten stille betingelser, inden den indskød eventuel ny kapital.

(38) Staten har stillet sådanne betingelser. For det første skulle KSG afvikle alle udenomsaktiviteter og kun beholde den militære og civile skibsbygning. For det andet skulle KSG samarbejde med staten om at finde en strategisk partner med henblik på overtagelse. For det tredje skulle KSG samarbejde med en potentiel køber om en fælles forretningsplan. De foranstaltninger, der blev truffet i december 1998, var en midlertidig løsning, også når det gjaldt det forventede regeringsdokument om forsvarspolitikken. Betalingsstandsning var uacceptabelt på grund af risikoen for, at LCF-fregatterne ikke bliver færdige, og usikkerheden omkring bygning af marinefartøjer i Nederlandene.

(39) Desuden ville færdigbygning af LCF'erne i en konkurssituation have medført endnu større omkostninger, selv om der kun var blevet taget hensyn til businesslike omkostninger(13). De blev anslået til mindst 123 mio. EUR, og garantierne til leverandørerne skal sikre endnu et ekstra beløb på 131 mio. EUR. Da de økonomiske problemer var koncentreret omkring aktiviteterne uden for skibsbygningssektoren, undersøgte Nederlandene mulighederne for at opsplitte virksomheden. Det ville imidlertid betyde en krænkelse af kreditorernes lovlige rettigheder (actio Pauliana). Derfor skulle den eventuelle køber af KSG overtage hele virksomheden.

(40) I begyndelsen af 1990'erne indledte Nederlandene en proces for at få solgt aktierne i KSG. Ved hjælp af en investeringsbank blev der rettet henvendelse til forskellige kandidater. I pressen fik dette forsøg på at finde et firma, der ville overtage KSG, stor opmærksomhed. Desuden er virksomhederne på dette særlige marked godt orienteret om, hvad der foregår i Europa. En af de interesserede kandidater var en tysk industrikoncern. Staten udelukkede ingen virksomheder på forhånd. Til sidst var dog kun Damen tilbage. Den eneste betingelse for privatisering var sikring af den militære aktivitet. Der blev derudover ikke stillet betingelser, som ikke var af forretningsmæssig art.

(41) Endelig har forholdet mellem den kongelige marine og KSG altid været rent forretningsmæssigt. Den kendsgerning, at staten var aktionær, spillede ingen rolle for, at marinen lancerede sine ordrer hos KSG. I 1992, da proceduren for afgivelse af fregatordren hos KSG blev indledt, kunne det ikke forudses, at virksomheden otte år senere ville komme i svære vanskeligheder.

5.3. Ingen urimelig konkurrenceforvridning

(42) De nederlandske myndigheder afviser, at rammebestemmelserne for statsstøtte til redning om omstrukturering finder anvendelse, men bekræfter, at de har handlet i disse rammebestemmelsers ånd. Det første bevis herpå kan være, at de foranstaltninger, der blev truffet i 1998, var strengt nødvendige for KSG's videreførelse og bestod i et ansvarligt lån til markedsrente.

(43) Urimelig konkurrenceforvridning skulle være undgået ved indstilling af aktiviteterne mellem 1998 og 2000. Personalet blev indskrænket med ca. 500 personer, dvs. 30 % af det samlede personale. Damens forretningsplan fastsætter yderligere koncentration omkring kerneaktiviteterne: bygning af marinefartøjer, megayachter, skibsreparation og den dertil knyttede maskinfabrik. Udsigterne for disse aktiviteter er gunstige.

(44) Støtten blev begrænset til et minimum og årsagerne til tabene fjernet. Omstruktureringen af KSG medførte store omkostninger, især i forbindelse med lukningen af kedelbygningsanlægget og omlægning og afrunding af en udenlandsk forsvarskontrakt. Manglen på erfaring med store projekter i udlandet førte til enorme tab og høj risiko. Tabene i forbindelse med civil skibsbygning skyldtes den strategi, der fra midten af 1990'erne blev fulgt ved bygning af nye skibstyper, og som KSG havde utilstrækkelige erfaringer med. KSG led også betydelige tab i gasturbinesektoren. Alle disse aktiviteter er blevet indstillet og/eller solgt eller vil, som for gasturbineproduktionens vedkommende, blive det i løbet af kort tid. Skibsreparationsaktiviteterne vil blive tilpasset Damen-koncernens øvrige aktiviteter. Bygningen af marinefartøjer vil blive videreført, og bygningen af yachter er blevet påbegyndt. På grundlag af alt dette konkluderer Nederlandene, at forretningsplanen vil føre til genoprettelse af KSG's rentabilitet uden spill-over-effekter og med minimale omkostninger for staten.

(45) Nederlandene hævder, at statens bidrag er i overensstemmelse med KSG's negative værdi på privatiseringstidspunktet. Dette bidrag har sat Damen i stand til at genoprette KSG's rentabilitet uden "spill-overs". Staten har ikke stillet midler til rådighed ud over det beløb, som var strengt nødvendigt for privatiseringen. Ifølge Damens udtalelser var det vigtigste indhold i aftalen mellem Damen og den nederlandske regering, at Damen skulle sørge for, at KSG's skibsbygnings- og skibsreparationsaktiviteter (i samvirke med Damens egne aktiviteter på disse områder) på længere sigt blev indtægtsgivende, mens den nederlandske regering skulle bære de finansielle omkostninger ved afvikling af KSG's urentable aktiviteter uden for skibsbygningssektoren. Damen forklarede, at KSG havde opbrugt lånet fra 1998 inden privatiseringen, og at det udelukkende brugte det nye lån til afvikling af KSG's udestående gældsposter. Det viste sig siden, at kapitalindskuddet ikke var tilstrækkeligt til at dække alle de gældsposter, Damen havde påtaget sig ansvaret for.

5.4. Damens omstruktureringsplan for KSG

(46) Damen henviste til den forretningsplan, det havde udarbejdet for KSG, og som allerede havde været drøftet på et tidligere stadium, og knyttede sine bemærkninger til den igangværende udførelse af omstruktureringsplanen. De nærmere enkeltheder gengives i følgende afsnit.

5.5. Markedsprisen

(47) Nederlandene og Damen har fremlagt en ekspertrapport, som indeholder en vurdering af KSG's værdi på det tidspunkt, hvor aktierne blev solgt til Damen. Det konkluderes i denne rapport, at KSG's aktier på daværende tidspunkt havde en negativ værdi på mellem [...](14) og [...] mio. EUR. Kerneaktiviteterne viste et svagt positivt resultat, men den negative værdi var bl.a. følgen af de store finansieringskrav og risici, den lave kapacitetsudnyttelsesgrad og den usikre ordrebeholdning i forbindelse med produktionsaktiviteterne. Derfor ville salget ikke indebære nogen fordele for køberen, dvs. Damen.

5.6. Bemærkninger til bemærkningerne fra andre interesserede parter

(48) Nederlandene henviser i det store og hele til bemærkningerne fra Damen. Damen kan tilslutte sig Spaniens bemærkninger, som det hilser velkommen. Nederlandene henviser til de standpunkter, som det allerede har gjort rede for. Damen bekræfter Det Forenede Kongeriges bemærkning om, at markedet for megayachter er voksende. Virksomheden er forbløffet over, at Det Forenede Kongerige ikke mener, at alle interesserede er blevet orienteret om den nederlandske regerings plan om at privatisere KSG. Ikke alene blev den i sin tid offentliggjort vidt og bredt i både den nationale og den internationale presse, det viste sig også, at andre, ikke-nederlandske skibsbygningsforetagender var underrettet om den, idet de optog kontakt med de nederlandske myndigheder for at få flere oplysninger om mulighederne for at overtage KSG. Damen har bedt en uafhængig britisk yachtagent om at udtale sig. Denne agent angiver fem britiske skibsværfter, der for nylig har vist interesse for bygning af store motoryachter eller sejlyachter. Tre af dem bygger i virkeligheden sejlførende yachter, ikke motoryachter. Han erklærer, at han "ikke for øjeblikket kan se, at der i Det Forenede Kongerige er noget foretagende, der kan sammenlignes eller konkurrere med nederlandske yachtbyggere som Amels".

(49) Hvad de konkurrerende skibsværfters bemærkninger angår, anfører Nederlandene og Damen, at KSG's skibsreparationsaktiviteter er underordnet dets skibsbygningsaktiviteter (dvs. bygning af marinefartøjer). Intet af støtten har givet KSG's skibsreparationsaktiviteter fordele eller er blevet benyttet til dette formål.

6. OMSTRUKTURERINGSPLANEN

(50) Under forhandlingerne med Nederlandene foretog Damen en due diligence-undersøgelse og udarbejdede en omstruktureringsplan for KSG. De vigtigste led i omstruktureringsplanen er 1) koncentration om kerneaktiviteterne og udvikling af bygningen af megayachter, 2) afvikling eller salg af de fleste af KSG's aktiviteter uden for kerneaktiviteterne, 3) koncentration omkring yderligere skibsbygningsaktiviteter på de områder, KSG er bedst udrustet til, 4) indskrænkning af ledelsesstrukturen og forenkling af den juridiske struktur. Som allerede nævnt var afviklingen af de tabsgivende aktiviteter uden for kerneaktiviteterne en betingelse for de foranstaltninger, der blev truffet i 1998. Omstruktureringen blev derfor allerede påbegyndt, inden privatiseringsaftalen var afsluttet.

6.1. Koncentration omkring kerneaktiviteterne, udvikling af bygningen af megayachter

(51) KSG's kernaktivitet forbliver bygning af marinefartøjer. Stillingen som den nederlandske marines foretrukne leverandør er naturligvis en vigtig fordel, og der er forholdsvis faste udsigter til ordrer. Desuden forventes det, at skibsbygningen vil få fordel af Damens salgsorganisation og den måde, hvorpå dette foretagende udfører ordreanskaffelsen og bygningen af skibe. Produktsortimentet skal tilpasses patruljeringsformål. I sammenligning med 1970'erne og 1980'erne skal de marinefartøjer, der bygges, være mindre og mindre komplicerede. For at opnå fuld kapacitetudnyttelse, især efter færdiggørelse af fregatterne i 2003/2004, skal markedsaktiviteterne rettes mod vækstøkonomier som Indien, Malaysia osv. Fartøjerne vil i voksende grad kunne bygges lokalt i disse lande.

(52) Et vigtigt led i virksomhedsplanen er orlogsværftets udflytning fra Vlissingens centrum til lokaliteten "Vlissingen Oost", 8 km længere borte. Denne udflytning er nødvendig, fordi slusens størrelse sætter grænser for, hvor store marinefartøjer der kan bygges. Der vil blive opført en produktionshal over to eksisterende dokker i "Vlissingen Oost". Svejseafdelingen, blokfabrikken og sektionsbyggeriet er allerede flyttet.

(53) Særlige omstruktureringsforanstaltninger for aktiviteterne i forbindelse med det igangværende byggeri af fire fregatter anses ikke for nødvendige. Damen kom på grundlag af sin analyse af virksomheden til den konklusion, at bygningen af fregatterne forløb planmæssigt. Selv om enkelte risikomomenter kunne skelnes, var der ingen grund til at forvente, at de ville bringe virksomhedens forventede fortjeneste af denne ordre i fare. For tiden føres der forhandlinger med den nederlandske marine om to søopmålingsfartøjer, et amfibietransportfartøj og en ubemandet, fjernstyret minestryger. Ud over flytningen er yderligere omstruktureringsforanstaltninger for marineaktiviteterne ikke nødvendige.

(54) Et vigtigt led i omstruktureringsplanen er planen om at lade KSG gå i gang med yachtbyggeri. Damen bygger allerede megayachter hos Amels i Makkum, og behovet for at finde yderligere kapacitet for at kunne tilfredsstille efterspørgslen har været en [...] drivfjeder i forbindelse med overtagelsen af KSG. I omstruktureringsplanen regnes der med bygning af mindst én yacht om året til en værdi af [...] mio. EUR. Den nuværende ordrebeholdning svarer til [...] mio. EUR i 2003 og vokser til [...] mio. EUR i 2006. KSG's produktionsanlæg kan forholdsvis let omstilles til yachtbyggeri. Flytningen af en del af aktiviteterne til Vlissingen Ost giver mulighed for at tage en tidligere dok, som var opfyldt med sand, i brug igen. Bygningen af privatyachter omfattes ikke af forordning (EF) nr. 1540/98, da denne forordning kun finder anvendelse på handelsskibe(15).

(55) Ifølge Damen er markedet for megayachter (dvs. motoryachter med stålskrog og aluminiumsstruktur og en længde på over 40 m, udformet efter bestilling) et verdensomspændende marked med en særdeles livlig handel. I 2000 var der i verden som helhed mere end 80 af den slags skibe under opførelse mod 25 i 1995. Den vigtigste konkurrence kan komme fra Feadship (Nederlandene), Lürssen (Tyskland) eg Benetti (Italien). Det drejer sig om et yderst specialiseret marked, der kan sammenlignes med markedet for racerbiler. Kunden vælger skibsværft efter særlige udformningskrav og teknisk sagkundskab snarere end efter pris. Der er næppe tale om overkapacitet: i al den tid, Amels har eksisteret, har virksomhedens ordrebeholdning ikke været så god som nu. Konkurrenternes ordrebeholdning, betragtet som samlet længde under opførelse, formodes at være lige så god eller måske endnu bedre. Ud over disse fire skibsværfter, findes der et stort antal mindre megayachtbyggere, hvis produktionskapacitet er på rundt regnet en yacht hvert andet år.

6.2. Afvikling af salget og aktiviteterne uden for kerneaktiviteterne

(56) Omstruktureringsplanen fastsætter bevarelse af tre aktiviteter, som har tilknytning til skibsbygningen, men ikke berører den direkte. Det drejer sig om procesteknologien (Exotech), maskinfabrikken og handelen med reservedele til maskiner [...].

(57) Langt de fleste tab skete i forbindelse med aktiviteterne uden for skibsbygningssektoren, det gælder især kedelbygningen og i mindre omfang gasturbinerne. De vigtigste grunde til tabene var manglende erfaring ved indtræden på nye markeder, utilstrækkelige finansielle ressourcer til tekniske risici i store enkeltprojekter og for ringe størrelse til at kunne udnytte stordriftsfordele og opbygge erfaring. Et andet projekt, som medførte betydelige tab, var opførelsen af [...] i [...].

(58) Disse aktiviteter er nu næsten alle afviklet eller afhændet, og de vigtigste fordringer er indløst. SIEC (kedelbygning) gik konkurs i 1999, NEM-Schelde (industrial engineering) og Schelde-Heron (gasturbiner) blev nedlagt i 2000/2001. Andre aktiviteter uden for kerneaktiviteterne er blevet opgivet: aktiviteterne i forbindelse med processtyring og teknologi (Franken & Goes) og udrustningsteknologi (Fabricom Installatie-techniek) blev solgt i 1999. Aktiviteterne på stålområdet (KNM Steel construction) og, efter omstruktureringen, i forbindelse med plastprodukter (Polymarin) blev solgt i 2000. For nylig blev afviklingen af [...] i forbindelse med [...] begyndt.

(59) Det er nødvendigt at foretage en omstrukturering af Exotech og af handelsaktiviteterne i forbindelse med reservedele til skibsdieselmotorer. Derimod blev maskinfabrikken omstruktureret på grund af de stadig dårlige markedsudsigter. Desuden blev den i 1999 skåret ned til det halve. I 2001 blev der forventet en rimelig kapacitetsudnyttelse og et neutralt resultat [...].

6.3. Omlægning af de øvrige skibsbygningsaktiviteter

(60) I sammenligning med tabene på aktiviteterne uden for skibsbygningssektoren er tabene på den civile skibsbygning forholdsvis begrænsede. Selv om det er muligt at påvise bestemte årsager til tabene på individuelle ordrer, er der samtidig tale om mere almene faktorer. En af dem er naturligvis den vanskelige markedssituation, europæisk skibsbygning befinder sig i. De begrænsede opgaver for den nederlandske marine og værftets ringe størrelse giver desuden stadig KSG strukturbetingede problemer, så det har svært ved at opnå maksimal kapacitetsudnyttelse ved at skaffe tilstrækkelige ordrer til at kunne udfylde perioderne mellem ordrene fra marinen. For i det mindste at kunne dække de faste omkostninger skal enhver ejer være villig til at acceptere en ringe fortjenstmargen eller endda små tab på "opfølgningsordrer". Problemet forværres af, at KSG's personale er uddannet på mellemhøjt niveau og er specialiseret i bygning af marinefartøjer. Det betyder, at de enten mangler erfaring eller er overkvalificerede i forbindelse med arbejde på andre skibstyper. Under disse omstændigheder har KSG's direktion accepteret ordrer med ringe fortjenstmargen og høj risiko. Desuden har KSG måttet kæmpe med vanskelige markedsvilkår i forbindelse med transportskibe på grund af den høje dollarkurs.

(61) Damens fremgangsmåde består i at sætte ind på bygning af de skibe, KSG er bedst udrustet til, som personalets kvalifikationer svarer til, og som ikke belastes af overkapacitet. Omstruktureringsplanen fastsætter fuldstændig afvikling af aktiviteterne i forbindelse med fragtskibe, da Damen er overbevist om, at KSG under de nuværende omstændigheder aldrig bliver i stand til at gøre disse aktiviteter indtægtsgivende. I stedet for skal KSG koncentrere sig om bygning af marinefartøjer til tredjelande og af stærkt specialiserede skibe til særlige opgaver, f.eks. bøjeudlægningsfartøjer, forsyningsskibe, havforskningsskibe osv.(16)

(62) Damen har allerede en stærk markedsstilling inden for afsnittet specialskibe. Desuden har Damen en salgsorganisation, som efter skibsbygningens målestok er ganske stor. Det er umuligt at sige noget om, hvordan markedet for skibe til specialopgaver vil udvikle sig. Disse skibe bruges ikke intensivt, og deres levetid er derfor forholdsvis lang.

(63) Hvad skibsreparation angår, skyldes tabene både den vanskelige markedssituation og en række dårligt beregnede projekter (to i 1999). Igen hænger vanskelighederne til en vis grad sammen med de store ombygningsprojekter [...]. Damen har til hensigt at afvikle den slags projekter, og i slutningen af 2000 blev foretagendet grundigt omorganiseret. Damen forventer, at Scheldepoort vil nyde godt af samvirket med Damens skibsreparationsaktiviteter, især på de "fjerntliggende" markeder, og vil kunne overtage de aktiviteter fra Damens skibsreparationsafdeling, som det er bedst udrustet til. Damen venter ingen forbedring af markedssituationen for skibsreparation i den nærmeste fremtid, men Scheldepoort har en strategisk beliggenhed ved den stærkt befærdede Scheldeflod og vil kunne opnå fordele i forbindelse med de stadig strengere sikkerhedsnormer for skibe. Damen forventer derfor, at KSG's skibsreparationsaktiviteter kan opretholdes nogenlunde på det nuværende niveau, som er betragteligt lavere end det, der prægede slutningen af 1990'erne.

(64) Følgende tabel viser udviklingen:

>TABELPOSITION>

(0 == ingen virksomhed

+ == tiltagende

- == aftagende

= == stabil).

6.4. Forenkling af den juridiske struktur, formindskelse af generalomkostningerne og en ny IKT-infrastruktur

(65) Straks efter overtagelsen gennemførte Damen en forenkling af virksomhedens juridiske struktur og dens ledelsesstruktur, og KSG's generalomkostninger blev skåret ned. Aktiviteternes udflytning vil medføre yderligere besparelser i ledelsesomkostningerne.

(66) Endelig er IKT-infrastrukturen for omfattende og for omstændelig til KSG's aktiviteter. Der er fastsat investering i en ny IKT-infrastruktur.

6.5. Omstruktureringsomkostninger, finansiering og planlagt finansiel situation

(67) Omstruktureringen medfører følgende omkostninger.

(68) I 1999 blev forhandlingerne om privatisering indledt. Samtidig påbegyndte KSG en omstrukturering, men led sideløbende hermed yderligere tab. Disse tab kan betragtes som omstruktureringsomkostninger, da de var uundgåelige og nødvendige for at genoprette rentabiliteten. Tabene i 1999 var enorme: 137 mio. NLG (62,2 mio. EUR), hvoraf 43 mio. NLG (19,5 mio. EUR) skyldtes driftstab, renter og skatter. De resterende tab på 94 mio. EUR NLG udgøres af engangsomkostninger i forbindelse med afviklingen af SIEC og NEM, omorganiseringer og vurdering af deltagelse. Kun en lille del, 15 mio. NLG (16,8 mio. EUR), blev faktisk brugt i 1999, resten blev lagt til side som hensættelse til senere år. Damen har leveret tallene for de senere års omstruktureringsomkostninger, derfor er det relevante beløb for 1999 summen af 43 mio. NLG og 15 mio. NLG eller 58 mio. NL (26,3 mio. EUR). Som kapitalværdi i slutningen af 2000 svarer det til 27,8 mio. EUR.

(69) Fra privatiseringstidspunktet til december 2001 måtte Damen tage sig af omkostningerne i forbindelse med afvikling af tabsgivende aktiviteter for i alt 71,7 mio. EUR jf. følgende tabel. For enkelte af posterne er det sandsynligt, at der vil opstå yderligere omkostninger, men Kommissionen mener ikke, at den slags yderligere omkostninger kan anses for at have direkte forbindelse med omstruktureringsplanen, men derimod skal betragtes som normale driftsomkostninger. Det samme gælder de begrænsede omkostninger i forbindelse med bygning af marinefregatterne og de uspecificerede foranstaltninger, der skal træffes for at dække erstatningskrav fra tidligere arbejdstagere, som er kommet i berøring med asbest.

>TABELPOSITION>

(70) I 2000 blev de samlede omkostninger ved at flytte aktiviteterne i forbindelse med bygning af marinefartøjerne til Vlissingen Oost anslået til ca. 56,7 mio. EUR, mens de på nuværende tidspunkt vurderes til 45,4 mio. EUR. Som kapitalværdi i slutningen af 2000 svarer det til 38,8 mio. EUR(17).

(71) Investeringerne i bygningen af megayachter beløb sig til 5,4 mio. EUR. De forventede investeringer i IKT-infrastruktur beløber sig til 2,3 mio. EUR. Som kapitalværdi i slutningen af 2000 svarer det til 2,1 mio. EUR.

(72) Omstruktureringen finansieres ved hjælp af støtteforanstaltninger med indtægterne fra afvikling, fra salg af overskydende parceller i centrum af Vlissingen og ved hjælp af egne midler i KSG og som bankbeholdning. Følgende tabel indeholder en fuldstændig finansiel oversigt.

>TABELPOSITION>

(73) De finansielle tal i planen gælder tidsrummet 2000-2005. I omstruktureringsplanen opstilles der følgende forventninger til status.

>TABELPOSITION>

(74) Ifølge planen skulle rentabiliteten i begrænset omfang være genoprettet i 2001. Følgende tabel viser de vigtigste indikatorer for samtlige skibsbygnings- og skibsreparationsaktiviteter. Den oprindelige plan gik ud fra bygning af mindst én yacht om året. Det er der desuden blevet opstillet et scenario over. Hvad yachtbyggeriet angår, er der stor overensstemmelse mellem den nuværende ordrebeholdning og dette scenario.

>TABELPOSITION>

7. VURDERING

7.1. Anvendelse af artikel 296

(75) Det hedder i EF-traktatens artikel 296, stk. 1, litra b), at "hver medlemsstat kan træffe de foranstaltninger, som den anser for nødvendige til beskyttelse af sine væsentlige sikkerhedsinteresser, og som vedrører fabrikation af eller handel med våben, ammunition og krigsmateriel; disse foranstaltninger må ikke forringe konkurrencevilkårene inden for Fællesmarkedet for varer, som ikke er bestemt specielt til militære formål". Når en foranstaltning, som omfattes af definitionen på statsstøtte i den i artikel 87, stk. 1, anvendte betydning, derimod har indflydelse både på den militære og den civile produktion eller på produktion til begge formål, kan den ikke begrundes udelukkende ved henvisning til artikel 296. Kommissionen deler ikke de nederlandske og spanske myndigheders opfattelse, når de mener, at hele foranstaltningen på grund af de militære aspekter falder ind under artikel 296, selv om der skulle være en tydelig påvirkning af konkurrencen uden for den militære sektor. En sådan fortolkning er klart i strid med artiklens ordlyd.

(76) Nederlandene har givet oplysninger om de væsentlige sikkerhedsinteresser, som spiller ind i denne sag. Kommissionen kan ikke nægte, at der foreligger sådanne interesser. Alligevel er det tydeligt, at de foranstaltninger, Nederlandene har truffet, har reddet og omstruktureret hele virksomheden, ikke kun dens militære del. De finansielle midler, KSG har fået, har det ikke i første række brugt til sine militære aktiviteter, men snarere til de civile. Det er derfor tydeligt, at foranstaltningerne faktisk har ændret konkurrencevilkårene for de civile produkter. Derfor skal Kommissionen, i overensstemmelse med sin faste politik, undersøge foranstaltningerne på grundlag af statsstøttereglerne, for så vidt som de forvrider konkurrencen på markedet for produkter, der ikke omfattes af artikel 296, eller truer med at gøre det.

7.2. Nederlandenes sags fremstilling

(77) Kommissionen bestrider ikke, at salget af KSG til Damen kan være den billigste løsning, hvormed statens interesser i dens egenskab af aftager sikres(18), eller at en privat aftager i samme situation ville have forsøgt at begrænse sine tab til et minimum på lignende måde. De nederlandske myndigheder henviser ganske vist ikke direkte til De Europæiske Fællesskabers Domstols dom i de forenede sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Hytasa(19), men deres argumentation viser en vis overensstemmelse med den. I præmis 21 og 22 fastslog Domstolen følgende:

"For at kunne afgøre, om sådanne foranstaltninger udgør statsstøtte, må det undersøges, om en privat investor af en størrelse, der kan sammenlignes med organer, som forestår forvaltningen af den offentlige sektor, under tilsvarende omstændigheder kunne tænkes at ville have indskudt en kapital af den omhandlede størrelse (...). Der må i denne forbindelse sondres mellem de forpligtelser, staten skal hæfte for som ejer af et selskabs aktiekapital og de forpligtelser, der kan påhvile den som offentlig myndighed."

De nederlandske myndigheders argumentation bygger på, at der må skelnes mellem de forpligtelser, staten har som aftager med en kontrakt på fire fregatter, og de forpligtelser, der påhviler den som offentlig myndighed.

(78) En privat aftager ville imidlertid aldrig befinde sig i samme situation. Staten er ikke kommet i en uheldig situation på grund af forretningsmæssige erhvervelser under normale konkurrencebetingelser, men på grund af en ordre på marinefartøjer, som ikke er nogen "forretningsmæssig" erhvervelse. Som det er almindeligt inden for national forsvarspolitik i hele Den Europæiske Union har Nederlandene i princippet forbeholdt sin egen industri, dvs. KSG, ordren. Der har ikke været nogen åben, konkurrencebaseret udbudsprocedure. Denne politiske afgørelse bliver ikke nogen forretningsmæssig afgørelse, fordi skibsværftet kommer i vanskeligheder og behøver statsstøtte for at kunne overleve og for at kunne sikre færdiggørelsen af fregatterne. Da der er tale om en politisk afgørelse, som skulle sikres, kan staten med andre ord ikke hævde, at støtten til værftet er berettiget, fordi en privat virksomhed under lignende omstændigheder ville have gjort det samme. Hvor det drejer sig om den oprindeligt politiske afgørelse og ønsket om at sikre dens udførelse, optræder staten, og den optræder hele tiden som offentlig myndighed. En skelnen mellem de forpligtelser, staten må påtage sig som aftager med en kontrakt på fire fregatter, og de forpligtelser, der påhviler den som offentlig myndighed, er således ikke rimelig. Foranstaltningerne kan derfor ikke unddrages en vurdering på grundlag af traktatens artikel 87 og 296.

7.3. Privatisering: mulig støtte til Damen

(79) Kommissionen indrømmer, at Nederlandene har fulgt forholdsvis åbne procedurer, og at konkurrenterne godt kan have været orienteret om planerne om at privatisere KSG og haft mulighed for at tilkendegive deres interesse. I den ekspertrapport, Nederlandene har forelagt, bekræftes det, at Damen har betalt (mere end) KSG's markedsværdi. Rapporten nåede frem til en negativ værdi på mellem 150 og 200 mio. NLG, hvad der ligger langt under den negative pris. Kommissionen har bedt en uafhængig ekspert foretage en kontrolundersøgelse af rapporten. Denne ekspert kritiserede forskellige enkeltheder i beregningen af KSG's værdi i den oprindelige rapport. Men når der tages hensyn til disse kritiske punkter, er deres virkning på det endelige resultat stort set neutralt, og eksperten når frem til nogenlunde den samme samlede værdi. Kommissionen har dermed sikkerhed for, at den pris, som KSG er blevet solgt til Damen for, ikke indeholder noget statsstøtteelement til fordel for den overtagende virksomhed.

7.4. Vurdering på baggrund af rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering

(80) Der er ingen tvivl om, at de foranstaltninger, Nederlandene har truffet, er blevet finansieret med statsmidler og begunstiger bestemte virksomheder - navnlig KSG og indirekte dens nye aktionær, Damen. Lige så lidt er der tvivl om, at foranstaltningerne påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, da der er intens handel med den type produkter, som fremstilles af KSG. Derfor omfattes foranstaltningerne af definitionen på statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, anvendte betydning.

(81) Kommissionen har undersøgt, om undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, finder anvendelse. Undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, er grundlag for, om støtten kan erklæres for forenelig med fællesmarkedet. Imidlertid forholder det sig sådan, at de pågældende foranstaltninger: a) ikke er støtte af social karakter til enkelte forbrugere, b) ikke har til formål at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller andre usædvanlige begivenheder, og c) ikke er nødvendige for at opveje de økonomiske ulemper, som skyldes Tysklands deling. Heller ikke undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), b) og d), finder anvendelse. Det drejer sig jo ikke om støtte til fremme af den økonomiske udvikling i områder, hvor levestandarden er usædvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskæftigelse, og det drejer sig heller ikke om støtte, der kan fremme virkeliggørelsen af vigtige projekter af fælles europæisk interesse eller om støtte til fremme af kulturen og bevarelse af kulturarven.

(82) Nederlandene har heller ikke forsøgt at retfærdiggøre støtten med en af begrundelserne i punkt 81.

(83) Med hensyn til første del af undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c) - støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene - bemærker Kommissionen, at støttens formål ikke var F & U, miljøbeskyttelse eller SMV-investeringer. Det fremgår klart, at støtten havde til formål at redde og omstrukturere KSG. Kommissionen har derfor undersøgt støtten på grundlag af rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering og til en vis grad på grundlag af forordning (EF) nr. 1540/98.

(84) Nederlandene har reddet hele virksomheden, og omstruktureringsplanen gjaldt alle dens aktiviteter. Desuden er de aktiviteter, der omfattes af forordning (EF) nr.1540/98, uløseligt forbundet med de militære skibsbygningsaktiviteter, da anlæggene og - til en vis grad - de ansatte og den juridiske struktur er fælles. Følgende vurdering gælder derfor også KSG's militære aktiviteter. Faktisk er det - undtagen i forbindelse med vurdering af redningsstøtten - ikke nødvendigt at skelne mellem de foranstaltninger, som er berettigede i henhold til artikel 296, og de foranstaltninger, som har indflydelse på den civile produktion og på produktionen til begge formål. Derimod var det, som det nærmere vil fremgå, nødvendigt at finde ud af, om omstruktureringsforanstaltningerne havde indflydelse på den civile skibsbygning, som omfattes af forordning (EF) nr.1540/98. Ifølge denne forordnings artikel 5 kan Kommissionen undtagelsesvis erklære støtte til redning og omstrukturering forenelig med fællesmarkedet, forudsat den opfylder bestemmelserne i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder. Den samme artikel indeholder dog en række yderligere betingelser, som ligeledes skal opfyldes. I dette afsnit undersøges foranstaltningerne på grundlag af rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering. Undersøgelsen på grundlag af forordning (EF) nr.1540/98 findes i punkt 7.5.

Kriseramte virksomheder

(85) KSG kan fra 1998 til og med privatisering i 2000 med rette betragtes som en kriseramt virksomhed. Den viste sig jo ikke med egne midler eller midler fra sine kreditorer i stand til at bremse tabene, som - uden myndighedernes støtte udefra - temmelig sikkert ville have tvunget virksomheden til på kort sigt at indstille sine aktiviteter. Tallene i årsregnskaberne efterlader ingen tvivl om, at konkurstruslen var reel. Som allerede nævnt kan de foranstaltninger, staten traf i 1998, ikke sammenlignes med et kapitalindskud på forretningsmæssige betingelser.

Redningsstøtte

(86) Foranstaltningerne fra slutningen af 1998 virker med deres fulde nominelle værdi på 22,7 mio. EUR som redningsstøtte. I kraft af disse foranstaltninger kunne KSG overleve i den tid, der var nødvendig for at finde et overtagelsesvilligt firma og udarbejde en omstruktureringsplan. I rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering(20) opstilles der tydelige betingelser for denne form for støtte.

(87) For det første skal støtten bestå af kontant støtte i form af lånegarantier eller lån til normal markedsrente. De ansvarlige lån opfylder dette krav. Det ekstra forskud har samme virkning som et lån, men der skal ikke betales renter af det.

(88) For det andet skal støtten være begrænset til, hvad der er strengt nødvendigt for at sikre virksomhedens fortsatte beståen. Kommissionen konstaterer, at denne betingelse er opfyldt. I forbindelse med omstruktureringsforanstaltningerne blev der i tidsrummet indtil privatiseringen brugt et større beløb. Desuden viser årsberetningen for 1999, at den finansielle situation er vanskelig trods støtten.

(89) For det tredje må støtten kun ydes i det tidsrum, der er nødvendigt for at få fastlagt de fornødne og gennemførlige saneringsforanstaltninger. Dette tidsrum må som regel ikke være over seks måneder, men i dette tilfælde kom den endelige privatisering - som var en absolut forudsætning for redningsplanen - først i stand i september 2000. Denne forsinkelse skyldtes til en vis grad, at regeringen havde vedtaget en betydelig nedskæring af forsvarsbudgettet, så der opstod usikkerhed over den fremtidige politik med hensyn til ordrer til marinen. Yderligere forsinkelse blev forårsaget af vanskelighederne i forbindelse med afslutning af privatiseringsaftalen, samtidig med at KSG's situation blev betydelig forværret. I dette særlige tilfælde kan Kommissionen acceptere, at det pågældende tidsrum varede længere.

(90) De ansvarlige lån blev til at begynde med ydet for et tidsrum på under 12 måneder. Da det viste sig, at privatisering inden for dette tidsrum var umulig, blev tilbagebetalingen stiltiende udsat, indtil privatiseringsaftalen var kommet i stand. Derimod har forskuddet virkninger, der strækker sig over et længere tidsrum, da disse betalinger oprindelig var planlagt til 2002 og 2003.

(91) Endelig skal støtten være begrundet i alvorlige sociale vanskeligheder og ikke have uacceptable virkninger for industrien i andre medlemsstater. Foruden det militære argument kan Kommissionen også tage hensyn til det forhold, at KSG er den største arbejdsgiver i provinsen Zeeland. En øjeblikkelig, ukontrolleret konkurs uden nogen social plan ville have medført alvorlige sociale vanskeligheder. Kommissionen betragter den ugunstige virkning på industrisituationen i andre medlemsstater i overgangsperioden som begrænset og ikke overdreven. Støtten blev trods alt brugt til afvikling af fordringer i forbindelse med forskellige projekter, hvoraf de fleste blev udført for udenlandske aftagere.

(92) Det må konkluderes, at de ansvarlige lån opfylder rammebestemmelsernes kriterier, men at det ekstra forskud ikke opfylder disse kriterier, når det gælder formen og det tidsrum, hvori virkningerne gjorde sig gældende. Det udgør imidlertid kun 30 % af den samlede redningsstøtte og svarer således til marineaktiviteternes andel af den samlede omsætning. Det kan derfor begrundes under henvisning til traktatens artikel 296. For så vidt som redningsstøtten ikke ændrer konkurrencevilkårene på det fælles marked for produkter, der ikke er bestemt til bestemte militære formål, kommer Kommissionen til det resultat, at den redningsstøtte, der blev vedtaget i december 1998, er forenelig med fællesmarkedet.

Omstruktureringsstøtte

(93) Følgende støtteelementer (kapitalværdi i slutningen af 2000) omfattes af definitionen på omstruktureringsstøtte i den i punkt 11 i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering anvendte betydning. For det første fik KSG med det nye ansvarlige lån midler, som det ikke havde kunnet få på markedsbetingelser. Lånet indgik som led i privatiseringsaftalen mellem staten, provinsen Zeeland og Damen, og kan, som det fremgår af punkt 7.2, ikke begrundes ved at hævde, at det drejer sig om optræden som privat investor eller privat aftager. Støtteelementet udgøres således af den nominelle værdi på 70 mio. NLG (31,8 mio. EUR). Det samme gælder det oprindelige ansvarlige lån på 35 mio. NLG (15,9 mio. EUR) som blev bevilget i 1998(21). Både det ene og det andet bekræftes af, at Damen konverterede 100 mio. NLG (45,4 mio. EUR) af lånene til aktiekapital. For det andet skal støtteelementet i forskuddet - 1,41 mio. EUR - også betragtes som omstruktureringsstøtte, da det blev benyttet som omstruktureringsstøtte i et tidsrum, der strakte sig indtil privatiseringen var afsluttet. Endelig udgør det formodede støtteelement i det rentefrie lån, således som det fremgår af punkt 15, 6,0 mio. EUR. Det må konkluderes, at KSG i alt har modtaget 55,1 mio. EUR i omstruktureringsstøtte.

(94) Kommissionen vurderer støtten på grundlag af kriterierne i punkt 3.2.2 i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering.

Spørgsmålet om, hvorvidt virksomheden er støtteberettiget

(95) Som det fremgår af punkt 85, er KSG en kriseramt virksomhed i rammesbestemmelsernes betydning.

Genoprettelse af virksomhedens rentabilitet

(96) Som det fremgår af betragtning 31-34 i rammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering, kan Kommissionen kun erklære omstruktureringsstøtten for forenelig med fællesmarkedet, hvis der foreligger en omstruktureringsplan, som sikrer virksomhedens rentabilitet. Kommissionen bemærker først og fremmest, at det, at Damen var villig til at overtage virksomheden og investere betydelige beløb i den, tyder stærkt på, at KSG's resterende aktiviteter er rentable.

(97) Omstruktureringsplanen fastsætter afvikling eller salg af de fleste af de aktiviteter, som ikke hører til KSG's kerneaktiviteter. For de øvrige aktiviteters vedkommende tog Damen som beskrevet i afsnit 6 fat på årsagerne til de seneste års tab og stillede tydelige muligheder for genoprettelse af rentabiliteten i udsigt. Kommissionen anser udsigterne til bygning af fartøjer til den nederlandske marine, til bygning af yachter og til skibsreparation for at være velfunderede. Kommissionen bemærker, at ingen af de interesserede parter har hævdet, at markedet for megayachter eller for bygning af specialskibe skulle være i vanskeligheder. Det Forenede Kongerige bekræftede tværtimod i sine bemærkninger, at markedet for megayachter er voksende. Med hensyn til skibsreparation bygger Damens omstruktureringsplan på en forsigtig vurdering af dette marked.

(98) Den største usikkerhed gælder stadig de øvrige skibsbygningsaktiviteter. Som allerede nævnt har KSG strukturelle problemer, der gør det svært at opnå fuld kapacitetsudnyttelse på grundlag af egnede ordrer, der sagtens kunne udføres mellem de militære ordrer. Da der ikke er planlagt konkrete ordrer til den nederlandske marine, er udsigterne usikre, især fra 2007.

(99) Om det vil lykkes Damen at skaffe sig ordrer på marinefartøjer til tredjelande, må tiden vise: Før der kan underskrives kontrakter, går der som regel fem år med kontakter og forhandlinger. Kommissionen bemærker, at der på dette markedsafsnit er hård konkurrence, men den er samtidig klar over, at et forholdsvis begrænset antal ordrer kan være tilstrækkeligt til at "udfylde" kapaciteten, og under alle omstændigheder er Kommissionen ikke i besiddelse af oplysninger, som tyder på, at Damens planer på dette område skulle mislykkes. Kommissionen gentager desuden, at Damen allerede har en stærk stilling på markedet for specialskibe og råder over en salgsorganisation, som er usædvanlig stor efter denne skibsbygningssektors standard. Det er klart, at Damen kan blive nødt til at acceptere en lavere rentabilitetsprocent for civil skibsbygning, og det kan vanskeligt udelukkes, at virksomheden måske vil lide forbigående tab, men det ville være overdreven pessimisme at betragte de civile skibsbygningsaktiviteter som "strukturelt tabsgivende" i den i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering anvendte betydning.

(100) Kommissionen konkluderer, at udgangspunkterne for de fremtidige driftsbetingelser må betragtes som rimelige og realistiske. Damens omstruktureringsplan giver Kommissionen den nødvendige tillid til, at KSG's rentabilitet kan genoprettes.

Forhindring af urimelig konkurrenceforvridning

(101) Ifølge punkt 35-39 i rammebestemmelserne skal der træffes foranstaltninger for mest muligt at afbøde støttens eventuelle skadelige virkninger for konkurrenterne. I så henseende har KSG og Damen i vid udstrækning begrænset de skadelige virkninger ved at afvikle/sælge de fleste af aktiviteterne uden for kerneaktiviteterne og ved at omlægge de civile skibsbygningsaktiviteter til de mere fremgangsrige markeder for megayachter og specialskibe. Beregnet i forhold til beskæftigelse og omsætning er produktionsniveauet faldet betydeligt. Mellem 1994 og september 2000 er beskæftigelsen gået tilbage med 2309 heltidsækvivalenter. Omsætningen faldt med 50 %.

(102) Kommissionen konkluderer, at den foretagne kapacitetsindskrænkning af aktiviteterne uden for kerneaktiviteterne er tilstrækkelig til at afbøde støttens skadelige virkninger. Desuden er urimelig konkurrenceforvridning, når det gælder aktiviteterne uden for kerneaktiviteterne, blevet undgået. Vurderingen af skibsbygnings- og skibsreparationsaktiviteterne på baggrund af forordning (EF) nr. 1540/98 findes i punkt 7.5.

Støttens begrænsning til et minimum

(103) Støttens størrelse og intensitet skal være begrænset til det strengt nødvendige minimum, så omstruktureringen gennemføres som en funktion af virksomhedens, aktionærernes eller den pågældende koncerns finansielle muligheder (punkt 40 i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering). I det foreliggende tilfælde stemmer støttebeløbet imidlertid for det første overens med den "negative pris", hvortil Damen ville overtage KSG, iberegnet al gæld og alle løbende kontrakter(22). Det indebærer, at der var forventning om, at støtten var tilstrækkelig til både at dække omstruktureringsomkostningerne i den udstrækning, KSG's egne midler ikke slog til, og til at opnå tilstrækkelig indtjening på de resterende aktiviteter ved hjælp af den investerede kapital. Ud fra det synspunkt forekommer indtægtsprognosen, som den har opstillet i omstruktureringsplanen, ikke usædvanlig høj.

(104) Kommissionen har undersøgt omfanget af KSG's gæld og konstateret, at finansieringsproblemerne trods redningsstøtten vedblev, indtil privatiseringen fandt sted. Bankerne havde indskrænket deres kreditfaciliteter betydeligt, og staten ville ikke stille yderligere kapital til rådighed, før privatiseringsaftalen var i stand. Efter privatiseringen blev nettopengestrømmen yderst positiv. I virkeligheden udviste status pr. 31. december 2000 en nettobeholdning af likvide midler på [...] mio. EUR - i stedet for de forudberegnede [...] mio. EUR. Det svarer imidlertid til ratebetalingen på fregatterne (statusposten "igangværende arbejde minus afbetalinger" androg [...] mio. EUR negativt - i stedet for de forudberegnede minus 8 mio. EUR) og de finansielle behov på grund af [...]-projektet og udflytningen. Der var ikke noget kasseoverskud, som kunne bruges til aggressive, markedsforstyrrende aktiviteter, der ikke havde nogen forbindelse med omstruktureringsprocessen.

(105) Damens bidrag består først og fremmest i den betydelige risiko, det påtog sig med sin garanti for, at de fregatter, som var på beddingen, ville blive færdigbygget. For det andet har Damen som nævnt omsat lån for 100 mio. NLG (45,4 mio. EUR) til aktiekapital.

(106) På denne baggrund konkluderer Kommissionen, at støtten var begrænset til et minimum, således som rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering forlanger.

Andre betingelser

(107) Ifølge punkt 43 i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering betragter Kommissionen det som misbrug af støtten, hvis planen ikke udføres. Kommissionen skal ifølge rammebestemmelsernes punkt 45 og 46 forlange en årlig rapport over omstruktureringen.

(108) Som konklusion kommer Kommissionen til det resultat, at betingelserne i rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering er blevet opfyldt.

7.5. Vurdering på grundlag af forordning (EF) nr. 1540/98

(109) På grund af skibsbygningssektorens strukturvanskeligheder fører Kommissionen en streng politik for omstruktureringsstøtte til virksomheder, som er aktive inden for denne sektor. Denne politik fremgår især af artikel 5 i forordning (EF) nr.1540/98, der handler om omstruktureringsstøtte. Denne form for støtte skal ikke alene følge rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering, men også opfylde en række særlige, supplerende betingelser.

(110) Omstruktureringsforanstaltningerne påvirker den civile skibsbygning, som omfattes af forordning (EF) nr.1540/98, på følgende måde:

- af tabene fra 1999 skyldes 7,1 mio. EUR den civile skibsbygning eller kan tilskrives den(23)

- alle omkostninger til nedlægning af aktiviteter uden for kerneaktiviteterne og afvikling af udestående fordringer gælder aktiviteter uden for skibsbygningen og [...]-projektet. De har ingen forbindelse med de civile skibsbygningsaktiviteter

- udflytningen har konsekvenser for bygningen af marinefartøjer, den civile skibsbygning, som omfattes af forordning (EF) nr. 1540/98, og en del af yachtbyggeriet. På grundlag af disse aktiviteters forventede omsætning tilskriver Kommissionen 8 % af omkostningerne - eller 3,1 mio. EUR - aktiviteter, der omfattes af forordning (EF) nr. 1540/98(24)

- investeringerne i yachtbyggeriet har ikke indflydelse på den civile skibsbygning, der omfattes af forordning (EF) nr. 1540/98;

- de forventede investeringer i IKT-infrastruktur kommer alle skibsbygningsaktiviteter til gode, det gælder også yachtbyggeri og skibsreparation. På grundlag af en beregning, som kan sammenlignes med den, der blev foretaget før udflytningen, anslår Kommissionen det til 11,9 % af omkostningerne - eller 0,3 mio. EUR.

Det må konkluderes, at ca. 10,5 mio. EUR (eller 7,2 %) af de samlede omstruktureringsomkostninger kan betragtes som bestemt til skibsbygningsaktiviteter, der omfattes af forordning (EF) nr. 1540/98. 7,2 % af den samlede støtte eller 4 mio. EUR kan derfor betragtes som begunstigelse af disse aktiviteter. For at afgøre, om denne støtte er forenelig med fællesmarkedet, må Kommissionen undersøge, om betingelserne i forordning (EF) nr. 1540/98 er blevet opfyldt.

(111) Den første betingelse - artikel 5, stk. 1, første led er opfyldt, da KSG ikke har modtaget støtte til redning og omstrukturering i henhold til Rådets forordning (EF) nr. 1013/97 af 2. juni 1997 om støtte til bestemte skibsværfter, der er under omstrukturering(25).

(112) Nederlandene har ikke givet noget klart og utvetydigt tilsagn om, at der ikke vil blive ydet yderligere støtte til virksomheden eller dens retssuccessorer i fremtiden, således som det forlanges i artikel 5, stk. 1, andet led.

(113) Ifølge artikel 5, stk. 1, tredje led, i forordning (EF) nr. 1540/98 skal der ske en reel og definitiv reduktion af den pågældende virksomheds skibsbygnings-, reparations- eller ombygningskapacitet, der står i forhold til støtteniveauet. Kapaciteten er imidlertid snarere blevet forøget på grund af omstruktureringen. Her kan der skelnes mellem følgende virkninger:

- de militære aktiviteters udflytning til Vlissingen Oost indebærer en betydelig nedskæring af det areal, der bruges til samling, panelbygning, svejsning af stål, rørarbejde og forskellige andre aktiviteter. Dog kan den samlede virkning tilskrives en effektivitets- og kapacitetsforøgelse, der skyldes overdækningen af dokkerne. Den vigtigste dok i Vlissingen centrum, der for øjeblikket benyttes til de militære fregatter, bliver ikke lukket. Den kendsgerning, at den hovedsagelig benyttes til skibsbygning, der ikke omfattes af forordning (EF) nr. 1540/98, er ikke lig med lukning: den kan benyttes til civil skibsbygning, der omfattes af den nævnte forordning, i en periode på ti år, og dokkens anvendelse til de angivne formål er ikke uafhængig af Damen (artikel 5, stk. 1, femte og sjette led)

- en del af anlægget i Vlissingens centrum, herunder 500 m kaj, vil blive solgt. Ganske vist vil KSG bygge en ny kaj på 200 m ved anlæggets vigtigste dok. I Vlissingen Oost blev en kaj forlænget med en mole på 66 m, for at de to fregatter kunne færdigbygges ved siden af hinanden. Derved bliver kajernes og molernes samlede længde forkortet med 234 m. Dog synes molernes og kajernes længde ikke at have været noget problem for produktionen i tidsrummet før støttetildelingen. Damen har påvist, at alle kajer og moler indtil da var anvendelige, og at de måske alle har været i brug indtil for nylig. Det er dog ikke blevet påvist, at formindskelsen skulle medføre en kapacitetsnedskæring, der står i forhold til den faktiske produktions omfang i de fem forudgående år

- hvad skibsreparationen angår, betød omstruktureringen en personalenedskæring fra 155 ansatte i 1998 til 139 i 2000 (- 10 %). Damen og KSG har ingen betydelige investeringer foretaget i skibsreparationsværftet. Produktionens værdi anslås til [...] mio. EUR om året, hvad der ligger betydelig under niveauet i 1998 og 1999. Hverken Damen eller Nederlandene har givet noget tilsagn om at begrænse produktionen, hvis efterspørgslen udvikler sig gunstigere end forventet.

(114) Trods Kommissionens anmodninger har hverken Nederlandene eller Damen forelagt et acceptabelt forslag til en kapacitetsnedskæring i den i forordning (EF) nr. 1540/98 anvendte betydning. På baggrund af den samlede virkning af de ovennævnte forhold konkluderer Kommissionen, at der ikke sker nogen kapacitetsreduktion, som i den i forordning (EF) nr. 1540/98, artikel 5, stk. 1, tredje til sjette led anvendte betydning står i forhold til støtteniveauet. Støtten på 4 mio. EUR til den civile skibsbygning, som omfattes af forordning (EF) nr. 1540/98, er derfor uforenelig med fællesmarkedet.

8. KONKLUSIONER

(115) Det ansvarlige lån fra 1998 og det ekstra forskud udgør statsstøtte i den i traktatens artikel 87, stk. 1, anvendte betydning. De udgør redningsstøtte. Den del af støtten, der ikke omfattes at artikel 296, er forenelig med fællesmarkedet i kraft af rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering.

(116) Privatiseringsaftalen, hvorefter både KSG's aktier og de ansvarlige lån er blevet overladt til Damen for en symbolsk pris, indeholder ikke statsstøtteelementer til fordel for Damen.

(117) Det ansvarlige lån fra 1998, rentestøtten i det ekstra forskud, det nye ansvarlige lån og det rentefrie lån udgør statsstøtte til fordel for KSG i den i traktatens artikel 87, stk. 1, anvendte betydning. At KSG's konkurs ville have fået fregatternes omkostninger til at stige med et beløb, der overstiger støtten, ændrer ikke noget i denne analyse. Nederlandene har henvist til traktatens artikel 296, men den er ikke relevant i dette tilfælde, da størstedelen af støtten kan erklæres for forenelig med fællesmarkedet på grundlag af rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering. Kommissionen har konstateret, at omstruktureringsplanen danner et solidt grundlag for genoprettelse af rentabiliteten, og at støtten er begrænset til et minimum. Urimelig konkurrenceforvridning i forbindelse med aktiviteter, der ikke omfattes af forordning (EF) nr. 1540/98, er blevet undgået. Dog er den støtte på 4 mio. EUR, som gælder aktiviteter, der omfattes af forordning (EF) nr. 1540/98, uforenelig med fællesmarkedet, da der ikke sker nogen kapacitetsreduktion, som står i forhold til støtteniveauet. Denne del af støtten skal tilbagebetales af støttemodtageren -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Privatiseringsaftalen mellem Nederlandene og Damen Shipyards Group, i det følgende benævnt "Damen", indeholder ingen statsstøtte til fordel for Damen i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, anvendte betydning.

Foranstaltningerne for redning og omstrukturering af Koninklijke Schelde Groep, i det følgende benævnt "KSG", udgør statsstøtte til fordel for KSG i den i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og EØS-aftalens artikel 61, stk. 1, anvendte betydning.

Artikel 2

Den statsstøtte, Nederlandene har ydet KSG, er, i den udstrækning den gælder aktiviteter, som ikke omfattes af forordning (EF) nr. 1540/98, forenelig med fællesmarkedet.

Artikel 3

Den statsstøtte på 4 mio. EUR, Nederlandene har ydet KSG, er, i den udstrækning den gælder aktiviteter, som omfattes af forordning (EF) nr. 1540/98, uforenelig med fællesmarkedet.

Artikel 4

1. Nederlandene træffer alle nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge den i artikel 3 nævnte støtte, som allerede ulovligt er blevet udbetalt til KSG.

2. Tilbagesøgningen skal ske omgående i overensstemmelse med den nationale lovgivning, hvis denne giver mulighed for at efterkomme beslutningen hurtigt og effektivt. Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil den er blevet tilbagebetalt. Renterne beregnes på grundlag af den referencesats, der benyttes i forbindelse med beregning af subventionsækvivalenten for regionalstøtte.

Artikel 5

Nederlandene forelægger hvert år en rapport over omstruktureringens forløb i tidsrummet til og med 2007 eller til et senere tidspunkt, hvis omstruktureringens udførelse forsinkes.

Artikel 6

Nederlandene underretter senest to måneder efter at have fået meddelelse om denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger de har truffet for at efterkomme den.

Artikel 7

Denne beslutning er rettet til Kongeriget Nederlandene.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. juni 2002.

På Kommissionens vegne

Mario Monti

Medlem af Kommissionen

(1) EFT C 254 af 13.9.2001, s. 6.

(2) Se fodnote 1.

(3) Internet: http://www.schelde.com.

(4) Internet: http://www.damen.nl.

(5) EFT L 202 af 18.7.1998, s. 1.

(6) Lånet blev givet af den nederlandske investeringsbank og til dels finansieret af økonomiministeriet (25 mio. NLG (11,3 mio. EUR)) og forsvarsministeriet (10 mio. NLG (4,5 mio. EUR)).

(7) Der skete en forsinkelse på grund af usikkerhed om marinens materielpolitik. I sommeren 1998 havde den nye regering vedtaget en betragtelig nedskæring af forsvarsbudgettet. Der skulle udarbejdes et regeringsdokument, som opstillede hovedretningslinjerne for, hvordan denne nedskæring skulle finde sted. Dette dokument blev færdigt i januar 1999 og danner grundlaget for marinens materielpolitik indtil 2010.

(8) Dette er lånets nettoværdi. Lånets bruttoværdi var på 38,2 mio. EUR, som til dels blev ophævet af et selskabsbeskatningskrav på 6,4 mio. EUR.

(9) En uafhængig ekspert har bekræftet, at tallet 100 mio. NLG er det mest realistiske.

(10) EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

(11) Se fodnote 1.

(12) "Defensienota 2000", Andet kammer, samling 1999-2000, 26900, nr. 1-2.

(13) Disse ekstraomkostninger skyldes 1) kreditorer, som kun vil levere basisprodukter til fregatterne, hvis regeringen også betaler, hvad den skylder på andre kontakter, 2) højere personaleomkostninger for at forhindre arbejdstagerne i at rejse, 3) ekstraomkostninger efter levering af fregatterne, 4) en konkurssituation ville betyde mindst ét års forsinkelse og dermed ekstra omkostninger i forbindelse med tilknyttede kontrakter om levering til fregatterne og højere omkostninger i forbindelse med istandsættelse af de gamle fregatter.

(14) [...] = Forretningshemmelighed.

(15) Artikel 1 i forordning (EF) nr. 1540/98.

(16) Yachtbyggeri vil ikke kunne udfylde hele KSG's kapacitet, da der er tale om en særskilt aktivitet, som kræver andre færdigheder og faciliteter.

(17) Det bygger på den antagelse, at omkostningerne spredes jævnt over tidsrummet 2002-2007. Hverken Damen eller Nederlandene har fremlagt en detaljeret tidsplan.

(18) Kommissionen tager imidlertid ikke hensyn til de garantier, myndighederne skal give leverandørerne. For aftageren betyder sådanne garantier ikke omkostninger ud over dem, der følger med den oprindelige kontrakt. Alligevel var privatiseringsudgifterne klart mindre end udgifterne til en konkurs.

(19) Domstolens dom af 14. september 1994, i de forenede sager C-278/92, C-279/92 og C-280/92, Spanien mod Kommissionen, sml. 1994, s. 4103.

(20) Da redningsstøtten helt og holdent blev tildelt i tidsrummet, før rammebestemmelserne af 1999 for statsstøtte til redning og omstrukturering af 1999 trådte i kraft, vurderer Kommissionen denne støtte på grundlag af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12). Meddelelsen om disse rammebestemmelsers forlængelse, indtil de nye rammebestemmelser trådte i kraft, blev offentliggjort i EFT C 74 af 10.3.1998, s. 31.

(21) Da lånet fra 1998 var til markedsrente, havde støtteelementet ved overdragelsen til Damen stadig lånets nominelle værdi.

(22) I punkt 6.6 undersøges det, om forhandlingerne mellem Nederlandene og Damen kunne sikre en korrekt "markedspris".

(23) 4,9 mio. EUR kan direkte tilskrives aktiviteterne inden for civil skibsbygning. Et beløb på 9 mio. EUR hidrører både fra civile og militære aktiviteter. Den andel, der tilskrives den civile skibsbygning, er blevet beregnet på grundlag af den civile produktions andel af den samlede produktion i tidsrummet 1995-1999. Beløbet 7,1 mio. EUR er kapitalværdien i slutningen af 2000.

(24) Tallene for den forventede omsætning var med i Nederlandenes og Damens bemærkninger idet de indgik i ekspertundersøgelsen af KSG's værdi på privatiseringstidspunktet. Tallene bygger på Damens forventninger på tidspunktet for due diligence-undersøgelsen. Kommissionen betragter scenariet med intensiv bygning af yachter som det bedst egnede til denne beregning, hvad der bekræftes af Damen. Kommissionen anser tidsrummet 2002-2007 for det bedst egnede: udflytningen begyndte ganske vist allerede i 2000, mens dens virkninger på kapacitetsudnyttelsen vil ikke kunne mærkes før 2002. Tal for perioden efter 2007 foreligger ikke og ville heller ikke være pålidelige. Udflytningen påvirker kun yachtbyggeriet i den udstrækning, arbejdsbyrden overstiger den dertil genindrettede doks kapacitet (den tilsvarende omsætning anslås til [...] mio. NLG i overensstemmelse med ordrebogens tal for det pågældende år, og arbejdet udføres udelukkende i den genindrettede dok, mens det lidt højere tal for 2004 til dels bliver realiseret i den "gamle" militære dok). Ud fra disse udgangspunkter blev det beregnet, at "opfyldningsordrene" udgør [...] % af den samlede forventede omsætning, som bliver resultatet af udflytningen. Det forholder sig faktisk sådan, at "opfyldningsordrene" også kan omfatte bygning af marinefartøjer til tredjelande, hvad der betyder, at den civile skibsbygning, der omfattes af forordning (EF) nr. 1540/98, må have en lavere andel i den samlede omsætning, som bliver resultatet af udflytningen. Også den nuværende ordrebeholdning tyder på, at den civile skibsbygning er mere begrænset end forventet på privatiseringstidspunktet. På den anden side kan den civile skibsbygning, som omfattes af forordningen, måske tage til efter 2007, især når de militære ordrer bliver begrænsede. Kommissionen betragter derfor 8,0 % som det bedste foreliggende overslag.

(25) EFT L 148 af 6.6.1997, s. 3.