DA Den Europæiske Unions Tidende L 28/1

RÅDETS AFGØRELSE

af 28. november 2008

om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin

(2009/49/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum, og artikel 300, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin (1), som blev godkendt ved Rådets afgørelse 94/184/EF (2), angiver, at der er behov for yderligere forhandlinger om overgangsperioder for de i aftalens artikel 8 og 11 omhandlede betegnelser.

(2) Den 23. oktober 2000 bemyndigede Rådet Kommissionen til at forhandle en ny aftale om handel med vin mellem Fællesskabet og Australien.

(3) Disse forhandlinger er afsluttet, og begge parter paraferede den 5. juni 2007 den nye aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin (i det følgende benævnt »aftalen«).

(4) Aftalen bør derfor godkendes.

(5) For at lette aftalens gennemførelse og mulige ændringer af bilagene til aftalen bør Kommissionen bemyndiges til at vedtage de nødvendige foranstaltninger efter proceduren i artikel 75 i Rådets forordning (EF) nr. 479/2008 af 29. april 2008 om den fælles markedsordning for vin (3).

(6) Fra datoen for aftalens ikrafttræden ophæves den oprindelige aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin undertegnet i Bruxelles og Canberra den 26. januar 1994 og den 31. januar 1994, samt dens protokoller og tilhørende brevveksling —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin med dertil knyttede bilag, protokol, erklæringer og samling af brevvekslinger (i det følgende benævnt »aftalen«) godkendes herved på Fællesskabets vegne.

Teksten til aftalen er knyttet til denne afgørelse.

Artikel 2

Formanden for Rådet bemyndiges til at udpege den eller de person(er), der er beføjet til at undertegne aftalen med bindende virkning for Fællesskabet.

Artikel 3

Med henblik på anvendelsen af aftalens artikel 29, stk. 3, bemyndiges Kommissionen til i givet fald efter proceduren i artikel 113, stk. 1 eller artikel 113, stk. 2, i forordning (EF) nr. 479/2008 at træffe de foranstaltninger, som er nødvendige for at gennemføre aftalen, og for at ændre dens bilag og protokollen i overensstemmelse med aftalens artikel 29 og 30.

Artikel 4

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. november 2008. På Rådets vegne M. BARNIER Formand

(1) EFT L 86 af 31.3.1994, s. 3.

(2) EFT L 86 af 31.3.1994, s. 1.

(3) EUT L 148 af 6.6.2008, s. 1.

DA Den Europæiske Unions Tidende L 28/3

AFTALE

Mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien om handel med vin

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB,

i det følgende benævnt »Fællesskabet«,

på den ene side, og

AUSTRALIEN

på den anden side,

i det følgende benævnt »de kontraherende parter«,

SOM ØNSKER at forbedre vilkårene for en gunstig og harmonisk udvikling af samhandelen og fremme det handelsmæssige samarbejde inden for vinsektoren på grundlag af lighed, gensidige fordele og princippet om gensidighed,

SOM ERKENDER, at de kontraherende parter ønsker at etablere snævrere forbindelser inden for vinsektoren for at fremme handelen mellem de kontraherende parter,

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

Mål

De kontraherende parter forpligter sig til på grundlag af principperne om ligebehandling og gensidighed at lette og fremme deres samhandel med vin med oprindelse i Fællesskabet og Australien på de betingelser, der er fastsat i denne aftale.

Artikel 2

Omfang og anvendelsesområde

Denne aftale finder anvendelse på vine henhørende under position 22.04 i det harmoniserede system i den internationale konvention om det harmoniserede varebeskrivelses- og varenomenklatursystem, udfærdiget i Bruxelles den 14. juni 1983 (1).

Artikel 3

Definitioner

Medmindre andet fremgår, forstås i denne aftale ved:

a) »vin med oprindelse i« efterfulgt af navnet på en kontraherende part: en vin fremstillet på den kontraherende parts område udelukkende af druer, som fuldt ud er høstet på den pågældende kontraherende parts område

b) »geografisk betegnelse«: en betegnelse som defineret i artikel 22, stk. 1, i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder

c) »traditionelt udtryk«: en traditionelt anvendt betegnelse, der bl.a. refererer til produktionsmetoden, kvaliteten, farven og typen for en vin, som ifølge Fællesskabets love og forskrifter må betegnes og præsenteres som en vin med oprindelse på Fællesskabets område

d) »betegnelse«: udtryk, der anvendes ved mærkning, på transportledsagedokumenter, på handelsdokumenter, herunder især fakturaer og følgesedler, og i reklamer

e) »mærkning«: alle betegnelser og andre angivelser, symboler, geografiske betegnelser, motiver eller varemærker, der kendetegner vinen, og som optræder på samme beholder, herunder dens lukkeanordning eller etiketten på beholderen og flaskehalsens beklædning

f) »præsentation«: de betegnelser, der anvendes på beholdere, herunder på lukkemekanismen, etiketter og emballage

g) »emballage«: den beskyttende indpakning, såsom papir, halmmåtter af enhver slags, kartoner og kasser, der benyttes ved transport af én eller flere beholdere eller ved salg til de endelige forbrugere

h) »TRIPS-aftalen«: aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder, der er vedlagt som bilag 1C til WTO-aftalen

i) »WTO-aftalen«: Marrakesh-aftalen af 15. april 1994 om oprettelse af Verdenshandelsorganisationen WTO

j) med forbehold af artikel 29, stk. 3, litra e), og artikel 30, stk. 3, litra c), »en henvisning til love eller forskrifter«: en henvisning til disse love eller forskrifter som ændret og gældende på tidspunktet for aftalens undertegnelse. Hvis en kontraherende part på undertegnelsestidspunktet meddeler den anden kontraherende part, at den er nødt til at vedtage love eller forskrifter for at indfri sine forpligtelser i henhold til aftalen, er en henvisning til sådanne love eller forskrifter en henvisning til disse love og forskrifter, som er gældende på datoen for den pågældende kontraherende parts underretning af den anden kontraherende part om, at den har opfyldt kravene til aftalens ikrafttræden.

Artikel 4

Almindelige bestemmelser

1. Medmindre andet er fastsat i denne aftale, indføres og markedsføres vin i overensstemmelse med de love og forskrifter, der gælder på den importerende kontraherende parts område.

2. De kontraherende parter træffer de fornødne foranstaltninger for at sikre, at de i denne aftale fastlagte forpligtelser opfyldes. De sørger for, at de i aftalen opstillede mål nås.

AFSNIT I

ØNOLOGISKE FREMGANGSMÅDER OG KRAV TIL VINENS SAMMENSÆTNING

Artikel 5

Eksisterende ønologiske fremgangsmåder og krav til vinens sammensætning

1. Fællesskabet tillader indførsel og udbud til salg til direkte konsum på sit område af alle vine med oprindelse i Australien, som er produceret i overensstemmelse med:

a) én eller flere af de ønologiske fremgangsmåder, der er anført under punkt 1 i bilag I, del A, og

b) de krav til sammensætningen, der er fastlagt i punkt I, stk. 1, i protokollen til aftalen.

2. Australien tillader indførsel og udbud til salg til direkte konsum på sit område af alle vine med oprindelse i Fællesskabet, som er produceret i overensstemmelse med én eller flere af de ønologiske fremgangsmåder, der er anført under punkt 1 i bilag I, del B.

3. De kontraherende parter erkender, at de ønologiske fremgangsmåder i bilag I og krav til sammensætningen, der er opført i protokollen, opfylder de i artikel 7 fastsatte krav.

Artikel 6

Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder og krav til sammensætningen

1. Hvis en kontraherende part ønsker at tillade en ny eller ændre en eksisterende ønologisk fremgangsmåde eller et krav til sammensætningen med henblik på kommerciel anvendelse på dens område, og dette ikke er godkendt af den anden kontraherende part i medfør af artikel 5 og således kræver en ændring af bilag I som fastlagt i artikel 11, giver den pågældende kontraherende part så hurtigt som muligt den anden kontraherende part skriftlig meddelelse herom og rimelig mulighed for at fremsætte bemærkninger inden den endelige godkendelse af de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen.

2. Den pågældende kontraherende part fremlægger efter anmodning også teknisk materiale til støtte for den foreslåede tilladelse til at anvende de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen med henblik på de i stk. 7 fastsatte mål og krav for at gøre det nemmere for den anden kontraherende part at foretage en vurdering.

3. Den anden kontraherende part foretager den i stk. 1 omhandlede vurdering af de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen under hensyntagen til de i artikel 7 fastsatte mål og krav.

4. En kontraherende part giver den anden kontraherende part meddelelse senest 30 dage, efter at en tilladelse til at anvende nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen er trådt i kraft.

5. Den i stk. 4 omhandlede meddelelse skal omfatte en beskrivelse af de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen.

6. Hvis der ikke er blevet fremlagt teknisk materiale som fastsat i stk. 2, skal den kontraherende part, som har givet meddelelse, fremlægge det i dette stykke omhandlede tekniske materiale, hvis den anden kontraherende part anmoder herom.

7. Denne artikel finder ikke anvendelse, hvis en kontraherende part tilpasser en i bilag I, del C, omhandlet ønologisk fremgangsmåde med det ene formål at tage højde for særlige klimaforhold i et produktionsår, forudsat at tilpasningen er af mindre betydning og ikke i væsentligt omfang ændrer de ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen (»teknisk tilpasning«). Den kontraherende part, som ønsker at foretage en teknisk tilpasning, skal underrette den anden kontraherende part så tidligt som muligt og senest inden markedsføringen på den anden kontraherende parts område.

Artikel 7

Mål og krav

1. Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen, som anvendes ved produktion af vin, skal opfylde følgende krav:

a) de skal sikre beskyttelse af menneskers sundhed

b) de skal beskytte forbrugerne mod vildledende praksis

c) de skal overholde standarderne for god ønologisk praksis som anført i stk. 2.

2. God ønologisk praksis karakteriseres ved at:

I. den ikke er forbudt i henhold til oprindelseslandets love og forskrifter

II. den beskytter produktets særpræg på en sådan måde, at vinens typiske egenskaber afspejler valget af druesorter

III. den påvirkes af dyrkningsområdet, herunder især de klimatiske, geologiske og andre produktionsvilkår

IV. den baseres på et rimeligt teknologisk eller praktisk behov for bl.a. at forbedre vinens lagringsegenskaber, stabilitet eller styrke forbrugernes accept af vinen

V. den sikrer, at behandlingsmetoder eller anvendte tilsætningsstoffer begrænses til det minimum, der er nødvendigt for at opnå den ønskede virkning.

Artikel 8

Foreløbig tilladelse

Med forbehold af de i artikel 35 fastsatte foranstaltninger har vine, som produceres efter en ny eller ændret ønologisk fremgangsmåde eller sammensætning, som en af de kontraherende parter giver meddelelse om i henhold til artikel 6, stk. 4, foreløbig tilladelse til indførsel og markedsføring på den anden kontraherende parts område.

Artikel 9

Indsigelsesprocedure

1. Senest 6 måneder efter at en kontraherende part har modtaget meddelelse fra den anden kontraherende part i henhold artikel 6, stk. 4, kan den første kontraherende part gøre skriftlig indsigelse mod den nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåde eller det nye eller ændrede krav til sammensætningen med henvisning til, at målene i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), ikke er opfyldt. Hvis en kontraherende part gør indsigelse, kan begge parter anmode om, at der føres drøftelser, jf. artikel 37. Hvis spørgsmålet ikke er løst inden 12 måneder, efter at den kontraherende part har modtaget meddelelse i henhold til artikel 6, stk. 4, kan hver af parterne kræve voldgift i henhold til artikel 10.

2. Inden for to måneder efter modtagelsen af den i stk. 1 omhandlede meddelelse kan den kontraherende part indhente oplysninger eller udtalelse fra Den Internationale Vinorganisation (OIV) eller et andet relevant, internationalt organ. Hvis sådanne oplysninger eller udtalelse indhentes, kan de kontraherende parter uanset de i stk. 1 fastsatte tidsfrister i fællesskab aftale at forlænge fristen på seks måneder, inden for hvilken den kontraherende part kan gøre indsigelse.

3. De i artikel 10 omhandlede voldgiftsmænd afgør, om anmeldte nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen opfylder det i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), fastsatte mål.

4. Med hensyn til anmodninger fra en kontraherende part om tilladelse til at anvende en ønologisk fremgangsmåde eller et krav til sammensætningen, som den anden kontraherende part har givet et tredjeland tilladelse til at anvende kommercielt, nedsættes de i artikel 1 fastsatte frister til det halve.

Artikel 10

Voldgift om ønologiske fremgangsmåder

1. En kontraherende part kan kræve voldgift, jf. artikel 9, ved skriftligt at meddele den anden kontraherende part, at sagen henvises til voldgift.

2. Inden 30 dage efter modtagelsen af den i stk. 1 omhandlede meddelelse udpeger hver af de kontraherende parter en voldgiftsmand under anvendelse af de i stk. 6 fastsatte kriterier og giver den anden kontraherende part meddelelse herom.

3. Inden 30 dage efter udpegelsen af den anden voldgiftsmand udpeger de to voldgiftsmænd, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 2, i fællesskab en tredje voldgiftsmand. Hvis de første to voldgiftsmænd ikke kan nå til enighed om en tredje voldgiftsmand, udpeger de kontraherende parter i fællesskab den tredje voldgiftsmand inden 30 dage.

4. Hvis de kontraherende parter ikke i fællesskab er i stand til at udpege en tredje voldgiftsmand inden for den i stk. 3 nævnte frist på 30 dage, udpeges denne på foranledning af en af de kontraherende parter inden for en yderligere frist på 60 dage af præsidenten for eller et medlem af Den Internationale Domstol (valgt efter anciennitetsrækkefølge) efter kriterierne i stk. 5 og i overensstemmelse med domstolens praksis.

5. Den således udpegede tredje voldgiftsmand leder voldgiftsforhandlingerne og skal have juridiske kvalifikationer.

6. Voldgiftsmændene skal (bortset fra formanden) være ønologiske eksperter på internationalt plan, hvis upartiskhed ikke kan drages i tvivl.

7. Inden for 30 dage efter udpegelsen af den tredje voldgiftsmand fastlægger de tre voldgiftsmænd i fællesskab reglerne for voldgiftsproceduren under hensyntagen til Den Faste Voldgiftsrets frivillige regler for voldgift mellem to stater, idet procedurereglerne dog på et hvert tidspunkt kan fraviges eller ændres efter fælles overenskomst mellem de kontraherende parter.

8. De tre voldgiftsmænd drager senest 90 dage efter udpegelsen af den tredje voldgiftsmand deres konklusioner angående den pågældende sag. Disse konklusioner drages ved flertalsbeslutninger. Voldgiftsmændene skal i deres konklusioner navnlig angive deres afgørelse som fastsat i artikel 9, stk. 3.

9. Omkostningerne i forbindelse med voldgiften, herunder voldgiftsmændenes honorar, afholdes ligeligt af de kontraherende parter. Voldgiftsmændenes vederlag og udgifter er underlagt de tariffer, der er fastsat af den blandede komité.

10. Voldgiftsmændenes afgørelse er endelig og bindende.

Artikel 11

Ændring af bilag I

1. De kontraherende parter ændrer bilag I eller protokollen i overensstemmelse med artikel 29, stk. 3, litra a), eller artikel 30, stk. 3, litra a), under hensyntagen til de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen, som er meddelt i medfør af artikel 6, stk. 4, så hurtigt som muligt og senest 15 måneder efter datoen for denne meddelelse.

2. Hvis en af de kontraherende parter har gjort brug af den i artikel 9 fastsatte indsigelsesprocedure, handler de kontraherende parter uanset stk. 1 i overensstemmelse med udfaldet af drøftelserne, medmindre sagen henvises til voldgift, hvorved følgende gælder:

a) hvis voldgiftsmændene afgør, at de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen opfylder de i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), fastsatte mål, ændrer de kontraherende parter bilag I eller protokollen i overensstemmelse med artikel 29, stk. 3, litra a), eller artikel 30, stk. 3, litra a), med henblik på at tilføje de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder eller krav til sammensætningen senest 90 dage efter afgørelsen

b) hvis voldgiftsmændene derimod afgør, at de nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåde eller krav til sammensætningen ikke opfylder de i artikel 7, stk. 1, litra b) og/eller c), fastsatte krav, bortfalder den i artikel 8 omhandlede midlertidige tilladelse til indførsel og markedsføring af vine med oprindelse hos den af de kontraherende parter, der har givet meddelelsen, og som er produceret i overensstemmelse med den pågældende ønologiske fremgangsmåde eller det pågældende krav til sammensætningen, 90 dage efter en sådan afgørelse.

AFSNIT II

BESKYTTELSE AF VINBETEGNELSER OG TILKNYTTEDE BESTEMMELSER OM BETEGNELSE OG PRÆSENTATION

Artikel 12

Beskyttede betegnelser

1. Uanset artikel 15 og 17, 22 og protokollen beskyttes følgende betegnelser:

a) for så vidt angår vine med oprindelse i Fællesskabet: I. de geografiske betegnelser, som er opført i bilag II, del A II. henvisninger til den medlemsstat, hvor vinen har oprindelse, eller andre betegnelser, som anvendes til at henvise til medlemsstaten III. traditionelle udtryk, som er opført i bilag III IV. de kategorier af vin, der er angivet i artikel 54 i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin som kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder, og som er omhandlet i bilag IV, del A, og V. de varebetegnelser, der er angivet i bilag VIII, del D, punkt 2, litra c), første led, i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin som kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder, og som er omhandlet i bilag IV, del B.

b) for så vidt angår vine med oprindelse i Australien: I. de geografiske betegnelser, som er opført i bilag II, del B, og II. henvisninger til »Australia« eller andre betegnelser, som henviser til dette land

2. I tilfælde, hvor vine med oprindelse på de kontraherende parters områder udføres og markedsføres uden for deres områder, træffer de kontraherende parter de fornødne foranstaltninger for at hindre, at de i denne artikel omhandlede beskyttede betegnelser tilhørende den ene af de kontraherende parter anvendes til at betegne og præsentere en vin med oprindelse på den anden kontraherende parts område, medmindre andet er fastsat i denne aftale.

Artikel 13

Geografiske betegnelser

1. Medmindre andet er fastsat i denne aftale, gælder følgende bestemmelser:

a) i Australien gælder det for de geografiske betegnelser for Fællesskabet, som anført i bilag II, del A: I. at de er beskyttede for så vidt angår vine med oprindelse i Fællesskabet, og II. at de kun må anvendes af Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter, og

b) i Fællesskabets gælder det for de geografiske betegnelser for Australien, som anført i bilag II, del B: I. at de er beskyttede for så vidt angår vine med oprindelse i Australien, og II. at de kun må anvendes af Australien på de betingelser, der er fastsat i Australiens love og forskrifter.

2. De kontraherende parter træffer de nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med denne aftale med henblik på gensidig beskyttelse af de geografiske betegnelser, der er anført i bilag II, og som anvendes ved betegnelse og præsentation af vine med oprindelse på de kontraherende parters område. Hver kontraherende part sørger for passende retsmidler, hvormed interesserede parter kan forhindre, at en geografisk angivelse, der er anført i bilag II, anvendes til identificering af vine, der ikke har oprindelse på det sted, som fremgår af den pågældende geografiske angivelse.

3. Den i stk. 2 omhandlede beskyttelse gælder også, når:

a) vinens virkelige oprindelse er angivet

b) den pågældende geografiske betegnelse er anvendt i oversættelse, eller

c) den anvendte betegnelse ledsages af udtryk som »art«, »type«, »måde«, »efterligning«, »metode« eller lignende.

4. Den i stk. 2 og 3 omhandlede beskyttelse indskrænker ikke anvendelsen af artikel 15 og 22.

5. Registrering af et varemærke for vine, der indeholder eller består af en geografisk angivelse, der identificerer en vin som opført i bilag II, nægtes eller, hvis den på stedet gældende lovgivning giver mulighed herfor, og en interesseret part fremsætter anmodning herom, slettes for vine, der ikke har oprindelse på det sted, som fremgår af den pågældende geografiske angivelse.

6. Hvis geografiske betegnelser, som er opført i bilag II, er enslydende, skal hver betegnelse nyde beskyttelse, forudsat at denne anvendes i god tro. De kontraherende parter fastsætter i fællesskab de praktiske regler, som gør det muligt at skelne de enslydende geografiske betegnelser fra hinanden, samtidig med at der tages hensyn til behovet for, at de berørte producenter behandles lige, og at forbrugerne ikke vildledes.

7. Hvis en geografisk betegnelse opført i bilag II er enslydende med en geografisk betegnelse for et tredjeland, gælder artikel 23, stk. 3, i aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder.

8. Bestemmelserne i denne aftale forhindrer ikke på nogen måde, at enhver person er berettiget til erhvervsmæssigt at benytte sit eller sin forgængers navn, medmindre et sådant navn anvendes på en måde, der kan vildlede forbrugerne.

9. Intet i denne aftale forpligter en kontraherende part til at beskytte en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, og som tilfører den anden kontraherende part, hvis betegnelsen ikke er eller ophører med at være beskyttet i oprindelseslandet, eller er gået af brug i dette land.

10. De kontraherende parter bekræfter, at rettigheder og forpligtelser i medfør af denne aftale kun vedrører de geografiske betegnelser, som er opført i bilag II. Uanset aftalens bestemmelser om beskyttelse af geografiske betegnelser er aftalen om handelsrelaterede intellektuelle ejendomsrettigheder gældende for beskyttelse af geografiske betegnelser hos hver af de kontraherende parter.

Artikel 14

Navne og henvisninger til medlemsstaterne og Australien

1. I Australien gælder følgende for henvisninger til Fællesskabets medlemsstater og for navne, der anvendes til at angive en medlemsstat, for så vidt angår identificering af vines oprindelse:

a) at de er forbeholdt vine med oprindelse i Fællesskabet, og

b) at de kun må anvendes af Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter.

2. I Fællesskabets gælder følgende for henvisninger til Australien og for navne, der anvendes til at angive Australien, med henblik på identificering af vines oprindelse:

a) at de er forbeholdt vine med oprindelse i Australien, og

b) at de kun må anvendes af Australien på de betingelser, der er fastsat i Australiens love og forskrifter.

Artikel 15

Overgangsordninger

Beskyttelsen af de i artikel 12, stk. 1, litra a), punkt I, og artikel 13 omhandlede betegnelser er ikke til hinder for, at nedenstående betegnelser i de nedenfor anførte overgangsperioder anvendes af Australien til at betegne og præsentere vin i Australien og i tredjelande, hvor lovgivningen tillader dette:

a) 12 måneder efter denne aftales ikrafttræden for følgende betegnelser: Burgundy, Chablis, Champagne, Graves, Manzanilla, Marsala, Moselle, Port, Sauterne, Sherry og White Burgundy

b) 10 år efter denne aftales ikrafttræden for betegnelsen Tokay.

Artikel 16

Traditionelle udtryk

1. Medmindre andet er fastsat i denne aftale, gælder i Australien følgende for de traditionelle udtryk for Fællesskabet, som er opført i bilag III:

a) de må ikke anvendes med henblik på at betegne eller præsentere vine med oprindelse i Australien, og

b) de må ikke anvendes med henblik på at betegne eller præsentere vine med oprindelse i Fællesskabet, medmindre dette sker i forbindelse med vine af den oprindelse, kategori og på de sprog, der er opført i bilag III, og på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter.

2. Australien træffer de nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med denne aftale med henblik på beskyttelse i henhold til denne artikel af de traditionelle udtryk, der er opført i bilag III, og som anvendes til at betegne og præsentere vine med oprindelse på Fællesskabets område. Med henblik herpå sørger Australien for passende retsmidler til effektivt at beskytte og forhindre anvendelsen af traditionelle udtryk til at betegne et vinprodukt, der ikke er berettiget til disse traditionelle udtryk, selv når de anvendte traditionelle udtryk ledsages af udtryk som »art«, »type«, »måde«, »efterligning«, »metode« eller lignende.

3. Den i stk. 2 omhandlede beskyttelse indskrænker ikke anvendelsen af artikel 17 og 23.

4. Beskyttelsen af et traditionelt udtryk gælder kun:

a) det eller de sprog, på hvilke det er anført i bilag III, og

b) den kategori vin, i henhold til hvilken det er beskyttet for Fællesskabets som anført i bilag III.

5. Australien kan tillade anvendelsen på dets område af udtryk, der er identiske med eller ligner de traditionelle udtryk, der er opført i bilag III for vine, der ikke har oprindelse i de kontraherende parters område på betingelse af, at forbrugerne ikke vildledes, produktets oprindelse angives, og anvendelsen ikke udgør illoyal konkurrence som omhandlet i artikel 10a i Paris-konventionen om beskyttelse af industriel ejendomsret af 20. marts 1883 med senere ændringer.

6. Denne aftale er ikke til hinder for, at enhver person erhvervsmæssigt benytter sit eget eller sin forgængers navn, medmindre et sådant navn anvendes på en måde, der kan vildlede forbrugerne.

7. Uden dette indskrænker stk. 5, tillader Australien ikke registrering eller anvendelse på sit område af et varemærke, der indeholder eller består af et traditionelt udtryk, som er opført i bilag III, til at betegne og præsentere en vin, medmindre anvendelsen af det traditionelle udtryk for den pågældende vin er tilladt i henhold til denne aftale. Dog gælder følgende:

a) dette krav gælder ikke for varemærker, som er registreret lovligt og i god tro i Australien, eller som ved deres anvendelse i god tro har skabt legitime rettigheder i Australien før datoen for denne aftales undertegnelse

b) for så vidt angår traditionelle udtryk, der er optaget i bilag III efter datoen for denne aftales undertegnelse, gælder dette krav ikke for varemærker, som er registreret i god tro i Australien, eller som ved deres anvendelse i god tro har skabt legitime rettigheder i Australien, før det relevante udtryk opnåede beskyttelse i medfør af denne aftale

c) dette krav forhindrer ikke anvendelse af de i litra a) og b) nævnte varemærker i tredjelande, såfremt det pågældende tredjelands love og forskrifter tillader dette.

Denne bestemmelse berører ikke Fællesskabets ret til at anvende det relevante traditionelle udtryk i overensstemmelse med stk. 1, litra b).

8. Uden at dette indskrænker stk. 5, 6 og 7 og artikel 23, tillader Australien ikke anvendelsen på sit område af et firmanavn, som indeholder eller består af et traditionelt udtryk, der er opført i bilag III i denne aftale, til at betegne og præsentere en vin. Dog gælder følgende:

a) dette krav gælder ikke for firmanavne, som er registreret lovligt og i god tro i Australien før datoen for denne aftales undertegnelse

b) for så vidt angår traditionelle udtryk, som er optaget i bilag III efter datoen for denne aftales undertegnelse, gælder kravet ikke for firmanavne, som er registreret lovligt og i god tro i Australien, før det relevante udtryk opnåede beskyttelse i medfør af denne aftale

c) dette krav forhindrer ikke anvendelse af sådanne firmanavne i tredjelande, såfremt det pågældende tredjelands love og forskrifter tillader dette.

Litra a), b) og c) udelukker anvendelsen af firmanavne på en måde, som kan vildlede forbrugerne.

9. Intet i denne aftale forpligter Australien til at beskytte et traditionelt udtryk, der er opført i bilag III, hvis udtrykket ikke er eller ophører med at være beskyttet i oprindelseslandet eller er gået af brug i Fællesskabet.

Artikel 17

Overgangsordninger

Beskyttelsen af de i artikel 12, stk. 1, litra a), III, og i artikel 16 omhandlede betegnelser er ikke til hinder for, at nedenstående betegnelser anvendes af Australien til at betegne og præsentere vin i Australien og i tredjelande, hvor love og forskrifter tillader dette, i en overgangsperiode på 12 måneder efter denne aftales ikrafttræden: Amontillado, Auslese, Claret, Fino, Oloroso, Spätlese.

Artikel 18

Vinkategorier og varebetegnelser

1. Medmindre andet er fastsat i denne aftale, gælder i Australien følgende for de i bilag IV, del A, opførte vinkategorier og de i bilag IV, del B, opførte varebetegnelser:

a) de er forbeholdt vine med oprindelse i Fællesskabet, og

b) de må kun anvendes af Fællesskabet på de betingelser, der er fastsat i Fællesskabets love og forskrifter.

2. Intet i denne aftale forpligter Australien til at forbeholde retten til en vinkategori eller til varebetegnelser opført i bilag IV, som ikke er eller ophører med at være forbeholdt i oprindelseslandet eller er gået af brug i Fællesskabet.

AFSNIT III

SÆRLIGE BESTEMMELSER OM PRÆSENTATION OG BETEGNELSE

Artikel 19

Generelt princip

På vinetiketter må der ikke anvendes betegnelser, der er falske eller vildledende, eller som vil kunne give et forkert indtryk af vinens karakter, sammensætning, kvalitet eller oprindelse.

Artikel 20

Frivillige angivelser

1. I handelen med vin mellem de kontraherende parter må en vin med oprindelse i Australien:

a) som er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del B, betegnes eller præsenteres i Fællesskabet med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, såfremt anvendelsen af disse angivelser er i overensstemmelse med de regler, der gælder for vinproducenter i Australien, herunder navnlig Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974 og Australia New Zealand Food Standards Code, og

b) som ikke er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del B, betegnes eller præsenteres i Fællesskabet med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, litra d), g) og l), såfremt anvendelsen af disse angivelser er i overensstemmelse med de regler, der gælder for vinproducenter i Australien, herunder navnlig Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974 og Australia New Zealand Food Standards Code.

2. I handelen med vin mellem de kontraherende parter må en vin med oprindelse i Fællesskabet:

a) som er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del A, betegnes eller præsenteres i Australien med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, såfremt vinen er etiketteret i overensstemmelse med afsnit V, kapitel II og bilag VII og VIII i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 og Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002, og anvendelsen af angivelserne ikke falsk eller vildledende for forbrugerne i henhold til Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 og Trade Practices Act 1974, og

b) som ikke er påført en geografisk betegnelse, der er opført i bilag II, del A, betegnes eller præsenteres i Australien med de frivillige angivelser, som er opført i stk. 3, litra d), g) og l), såfremt vinen er etiketteret i overensstemmelse med afsnit V, kapitel II og bilag VII og VIII i Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 og Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002, og anvendelsen af angivelserne ikke falsk eller vildledende for forbrugerne i henhold til Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980 og Trade Practices Act 1974.

3. De i stk. 1 og 2 omhandlede frivillige angivelser er:

a) årgang svarende til druernes høstår, forudsat at mindst 85 % af vinen stammer fra druer høstet i det anførte år, bortset fra vine i Fællesskabet, der stammer fra vinterhøstede druer, for hvilke det igangværende produktionsår og ikke årgangen angives

b) navnet på en druesort eller et synonym herfor i overensstemmelse med artikel 22

c) angivelse af en pris, medalje eller konkurrence og i tilfælde af en australsk pris, medalje eller konkurrence på betingelse af, at det kompetente organ i Fællesskabet har modtaget underretning herom

d) angivelse af produkttypen som anført i bilag VI

e) navnet på en vingård

f) i tilfælde af en vin med oprindelse på Fællesskabets område, navnet på vinbedriften, såfremt druerne er dyrket på den pågældende bedrift, og vinen er fremstillet på bedriften

g) en specifik farve

h) aftapningsstedet

i) med forbehold af bilag VIII, angivelse af den metode, der er anvendt ved vinfremstillingen

j) for Fællesskabets vedkommende, et traditionelt udtryk, som er opført i bilag III

k) for Australiens vedkommende, en kvalitetsvinsangivelse, som er opført i bilag V

l) navn, stillingsbetegnelse og adresse på en person, der har deltaget i markedsføringen.

Artikel 21

Præsentation

1. De kontraherende parter er enige om, at når det i henhold til den importerende parts love og forskrifter er obligatorisk at anføre bestemte angivelser på en vinetikette, kan andre angivelser anføres i samme synsfelt som de obligatoriske eller et andet sted på vinbeholderen.

2. Uanset stk. 1 skal en kvalitetsvinangivelse, der er opført i bilag V, og som anvendes som en del af den primære varebetegnelse på en vinetiket, placeres i samme synsfelt og med tilsvarende skriftstørrelse som en geografisk betegnelse for Australien, der er opført i bilag II, del B. For så vidt angår dette stykke betyder »primære varebetegnelse« den angivelse af produktet, som er synlig på den del af vinbeholderen eller emballagen, der præsenteres for forbrugeren under normale udstillingsvilkår.

3. De kontraherende parter er enige om, at de i stk. 1 omhandlede angivelser, herunder en kvalitetsvinangivelse, som er opført i bilag V, må gengives andre steder på vinbeholderen, uanset om de er placeret i samme synsfelt som en i bilag II opført geografisk angivelse.

4. Fællesskabet er indforstået med, at en vin med oprindelse i Australien må betegnes eller præsenteres i Fællesskabet med oplysninger om vinens indhold af standardgenstande, hvis anvendelsen af disse angivelser er i overensstemmelse med de regler, som gælder for vinproducenter i Australien, herunder navnlig Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974 og Australia New Zealand Food Standards Code.

Artikel 22

Druesorter

1. De kontraherende parter er enige om at give den anden kontraherende part tilladelse til at anvende navnene på én eller flere druesorter eller eventuelt synonymer herfor på deres område til at betegne og præsentere en vin, hvis følgende betingelser er opfyldt:

a) druesorterne eller synonymerne optræder i den klassifikation af druesorter, som er opstillet af Den Internationale Vinorganisation (OIV) eller af Det Internationale Råd for Plantegenetiske Ressourcer (IBPGR)

b) hvis vinen ikke er sammensat fuldstændigt af den eller de angivne druesorter eller synonymer herfor, skal mindst 85 % af vinen stamme fra den eller de angivne druesorter efter fradrag af den mængde produkter, som er anvendt til eventuel sødning, og af kulturer af mikroorganismer (mængden heraf må ikke overstige 5 % af vinen)

c) hver druesort eller tilsvarende synonymer, der angives på etiketten, udgør en større andel af vinen end sorter, der ikke er angivet på etiketten

d) hvis to eller flere druesorter eller deres synonymer er angivet, nævnes de i faldende rækkefølge svarende til deres andel i vinens sammensætning og med valgfri skriftstørrelse

e) druesorter eller deres synonymer vises enten i samme synsfelt eller uden for, afhængig af det eksporterende lands lovgivning

f) navnet på druesorten eller druesorterne eller deres synonymer må ikke anvendes på en måde, som kan vildlede forbrugerne med hensyn til vinens oprindelse. Med henblik herpå kan de kontraherende parter fastlægge de praktiske regler for anvendelsen af et navn.

2. Uanset stk. 1 og artikel 12, stk. 1, litra a), punkt I, og artikel 12, stk. 1, litra b), punkt I, er de kontraherende parter enige om følgende:

a) hvis en druesort eller dennes synonym indeholder eller består af en geografisk angivelse, der er opført i bilag II, del A, for Fællesskabets vedkommende, må Australien anvende denne druesort eller dens synonym til at betegne eller præsentere en vin med oprindelse på Australiens område, hvis druesorten eller dens synonym er opført i bilag VII, og

b) hvis en druesort eller dennes synonym indeholder eller består af en geografisk angivelse, der er opført i bilag II, del B, for Australiens vedkommende, må Fællesskabet anvende denne druesort eller dens synonym til at betegne eller præsentere en vin med oprindelse på Fællesskabets område, hvis druesorten eller dens synonym blev anvendt i god tro inden denne aftales ikrafttræden.

3. Uanset artikel 12 og denne artikel er de kontraherende parter enige om, at betegnelsen »Hermitage« i en overgangsperiode, der udløber 12 måneder efter denne aftales ikrafttræden, må anvendes for vine med oprindelse i Australien som synonym for druesorten »Shiraz« ved salg i lande uden for Fællesskabets område, forudsat at Australiens og andre landes love og forskrifter tillader dette, og forudsat at betegnelsen ikke anvendes på en måde, der kan vildlede forbrugerne.

4. Uanset denne artikel er de kontraherende parter enige om, at betegnelsen »Lambrusco« i en overgangsperiode, der udløber 12 måneder efter denne aftales ikrafttræden, må anvendes for vine med oprindelse i Australien til at betegne en form for vin, der traditionelt fremstilles og markedsføres under denne betegnelse, ved salg i lande uden for Fællesskabets område, forudsat at Australiens og andre landes love og forskrifter tillader dette, og forudsat at betegnelsen ikke anvendes på en måde, der kan vildlede forbrugerne.

Artikel 23

Kvalitetsvinangivelser

Australien må anvende de angivelser, der er opført i bilag V, til at betegne og præsentere en vin med oprindelse i Australien i overensstemmelse med de betingelser for anvendelsen, som er fastlagt i dette bilag og i overensstemmelse med artikel 20.

Artikel 24

Vine med oprindelse i Australien med en geografisk betegnelse

Uden at en mere restriktiv australsk lovgivning herved berøres, er de kontraherende parter enige om, at Australien kan anvende en geografisk angivelse, der er opført i bilag II, del B, til at betegne og præsentere en vin med oprindelse i Australien på følgende betingelser:

a) hvis der anvendes en enkelt geografisk angivelse, skal mindst 85 % af vinen være fremstillet af druer, der er høstet i det pågældende geografiske område

b) hvis indtil tre geografiske angivelser anvendes til samme vin: I. mindst 95 % af vinen skal være fremstillet af druer, der er høstet i de pågældende geografiske områder, og der skal være et mindsteindhold på 5 % af vin fra et af de anførte geografiske områder, og II. de på etiketten anførte geografiske angivelser skal anføres i aftagende rækkefølge efter den andel, de udgør.

Artikel 25

Håndhævelse af etiketteringskravene

1. Hvis en betegnelse eller præsentation af en vin, navnlig på etiketten, i officielle dokumenter eller handelsdokumenter eller i reklamer, er i modstrid med denne aftale, træffer de kontraherende parter de nødvendige administrative eller retlige foranstaltninger, som deres respektive love og forskrifter åbner mulighed for.

2. De i stk. 1 omhandlede foranstaltninger træffes navnlig i følgende tilfælde:

a) hvis betegnelser for vin, der er fastlagt i Fællesskabets eller Australiens lovgivning, er oversat til den anden kontraherende parts sprog med ord, der er vildledende med hensyn til den betegnede eller præsenterede vins oprindelse, art eller kvalitet

b) hvis der på beholdere eller emballage, i reklamer eller i officielle dokumenter eller handelsdokumenter for en vin, hvis betegnelse er beskyttet i medfør af denne aftale, er anført angivelser, varemærker, navne, indskrifter eller motiver, der direkte eller indirekte giver urigtige eller vildledende oplysninger om produktets afsendelsessted, oprindelse, art eller væsentlige egenskaber

c) hvis der anvendes emballage, som er vildledende med hensyn til vinens oprindelse.

Artikel 26

Standstill

De kontraherende parter indfører ikke i deres nationale lovgivning vilkår, som er mindre favorable end dem, der er fastsat i denne aftale eller i den nationale lovgivning, som var i kraft på datoen for denne aftales undertegnelse, herunder især den i bilag IX omhandlede lovgivning, med hensyn til betegnelse, præsentation, emballering eller sammensætning af den anden kontraherende parts vine.

AFSNIT IV

ATTESTERINGSKRAV

Artikel 27

Attestering

1. Fællesskabet tillader uden tidsbegrænsning indførsel af vin med oprindelse i Australien i overensstemmelse med de forenklede attesteringsbestemmelser, der er fastsat i artikel 24, stk. 2, andet afsnit, og i artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 883/2001 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 for så vidt angår samhandelen med vin med tredjelande. Med henblik herpå og i overensstemmelse med ovennævnte bestemmelser skal Australien:

a) forelægge attestationer og analyserapporter via det kompetente organ, eller

b) hvis det i litra a) nævnte kompetente organ finder det godtgjort, at individuelle producenter er kvalificerede til at påtage sig dette ansvar: I. individuelt godkende de producenter, der har tilladelse til at udfærdige attestationer og analyserapporter II. føre tilsyn med og inspicere de godkendte producenter III. halvårligt i januar og juli sende Kommissionen navn og adresse på de godkendte producenter sammen med deres officielle registreringsnumre IV. straks underrette Kommissionen om eventuelle ændringer af navne og adresser på de godkendte producenter, og V. straks underrette Kommissionen, såfremt en producents godkendelse tilbagekaldes.

2. Uanset artikel 26 i Kommissionens forordning (EF) nr. 883/2001 er kun følgende oplysninger med henblik på den forenklede VI 1-blanket nødvendige:

a) i attestens rubrik 2, importørens eller modtagerens navn og adresse

b) i attestens rubrik 6, en »beskrivelse af produktet«, som omfatter: det nominelle volumen (f.eks. 75 cl), varebetegnelsen (f.eks. »wine of Australia«), den beskyttede geografiske betegnelse (jf. bilag II, del B), kvalitetsvinangivelsen (jf. bilag V), druesortens/sorternes betegnelse og årgangen, hvis disse fremgår af etiketten

c) i attestens rubrik 11, det af den kompetente australske myndighed udstedte analysenummer.

3. I forbindelse med denne artikel er det kompetente organ for Australiens vedkommende Australian Wine and Brandy Corporation eller andre organer, som Australien måtte udpege som kompetent organ.

4. Med forbehold af artikel 28 underkaster Fællesskabet ikke indførslen af vin med oprindelse i Australien en mere restriktiv eller mere omfattende attesteringsordning end den ordning, der gælder pr. 1. marts 1994 for en sådan indførsel i Fællesskabet, og den ordning, som gælder for vin indført fra andre lande, hvor der anvendes tilsvarende tilsyn og kontrolforanstaltninger.

5. Med forbehold af artikel 28 underkaster Australien ikke indførslen af vin med oprindelse i Fællesskabet en mere restriktiv eller mere omfattende attesteringsordning end den ordning, der gælder pr. 1. januar 1992 for en sådan indførsel i Australien, og ordningen for vin indført fra andre lande, hvor der anvendes tilsvarende tilsyn og kontrolforanstaltninger.

Artikel 28

Midlertidig attestering

1. De kontraherende parter forbeholder sig ret til at indføre midlertidige, supplerende attesteringskrav, hvis legitime offentlige hensyn såsom sundheds- eller forbrugerbeskyttelse eller bekæmpelse af svig tilsiger det. I så fald meddeler den anden kontraherende part i god tid de oplysninger, der er nødvendige for at kunne efterkomme de supplerende krav.

2. De kontraherende parter er enige om, at sådanne krav ikke må strække sig ud over den periode, som de offentlige hensyn, der har begrundet kravenes indførelse, kræver.

AFSNIT V

FORVALTNING AF AFTALEN

Artikel 29

Samarbejde mellem de kontraherende parter

1. De kontraherende parter opretholder forbindelse med hinanden om alle spørgsmål, som vedrører denne aftale gennem deres repræsentative organer og gennem den blandede komité, der er nedsat ved artikel 30. De kontraherende parter forsøger især først indbyrdes at løse alle spørgsmål som følge af denne aftale gennem deres repræsentative organer eller den blandede komité.

2. Australien udpeger Department of Agriculture, Fisheries and Forestry (eller en anden regeringsmyndighed, som måtte overtage dette ministeriums relevante funktioner) som sit repræsentative organ. Fællesskabet udpeger Europa-Kommissionens Generaldirektorat for Landbrug og Udvikling af Landdistrikter som sit repræsentative organ. En kontraherende part underretter den anden kontraherende part, hvis denne vælger et nyt repræsentativt organ.

3. Australien, repræsenteret ved Department of Agriculture, Fisheries and Forestry, og Fællesskabet:

a) kan beslutte, at bilagene eller protokollen til denne aftale skal ændres. Bilagene eller protokollen anses for at være ændret fra den dato, som parterne aftaler

b) kan indgå aftale om de i artikel 13, stk. 6, og artikel 22, stk. 1, litra f), omhandlede praktiske regler

c) underretter hinanden skriftligt, hvis de har til hensigt at vedtage nye forskrifter eller ændringer af gældende forskrifter af interesse for offentligheden, herunder sundheds- eller forbrugerbeskyttelse, der kan få følger for vinsektoren

d) underretter hinanden skriftligt om love, forskrifter og retsafgørelser, der berører anvendelsen af denne aftale, og de meddeler hinanden de foranstaltninger, der er vedtaget på grundlag af sådanne afgørelser

e) kan aftale, at en henvisning i denne aftale til love eller forskrifter skal anses for at være en henvisning til disse love eller forskrifter som ændret og gældende på et bestemt tidspunkt efter datoen for denne aftales undertegnelse.

Artikel 30

Den blandede komité

1. Der oprettes en blandet komité bestående af repræsentanter for Fællesskabet og Australien.

2. Den blandede komité udarbejder anbefalinger og træffer afgørelser med konsensus. Den fastsætter selv sin forretningsorden. Den mødes på anmodning af en af de kontraherende parter, skiftevis i Fællesskabet og i Australien, på tider og steder og under forhold, (herunder i videokonference), som de kontraherende parter aftaler i fællesskab, dog senest 90 dage efter datoen for anmodningens fremsættelse.

3. Den blandede komité kan:

a) beslutte at ændre bilagene og protokollen til denne aftale. Bilagene eller protokollen anses for at være ændret fra den dato, som parterne aftaler

b) kan fastlægge de i artikel 13, stk. 6, og artikel 22, stk. 1, litra f), omhandlede praktiske regler, og

c) kan beslutte, at en henvisning i denne aftale til love eller forskrifter skal anses for at være en henvisning til disse love eller forskrifter som ændret og gældende på et bestemt tidspunkt efter datoen for denne aftales undertegnelse.

4. Den blandede komité sørger også for, at aftalen fungerer efter hensigten, og den kan tage ethvert spørgsmål vedrørende aftalens gennemførelse og funktion op til behandling. Den har navnlig ansvaret for:

a) udveksling af oplysninger mellem de kontraherende parter for at sikre, at aftalen fungerer så optimalt som muligt

b) fremsættelse af forslag om emner af gensidig interesse for de kontraherende parter inden for vin- og spiritussektoren

c) fastsættelse af de vederlag og omkostninger, som er omhandlet i artikel 10, stk. 9, og artikel 38, stk. 7.

5. Den blandede komité kan beslutte at indlede drøftelser om emner af gensidig interesse inden for vinsektoren.

6. Den blandede komité kan tage initiativ til at fremme kontakterne mellem de kontraherende parters vinproducenter og repræsentanter fra vinindustrien

Artikel 31

Aftalens anvendelse og forvaltning

De kontraherende parter udpeger de kontaktorganer, som er angivet i bilag X, og som er ansvarlige for aftalens anvendelse og forvaltning.

Artikel 32

Gensidig bistand mellem de kontraherende parter

1. Hvis en af de kontraherende parter har grund til at tro:

a) at en vin eller et parti vin som omhandlet i artikel 2, der er eller har været genstand for samhandel mellem Australien og Fællesskabet, ikke er i overensstemmelse med de gældende regler for vinsektoren i Fællesskabet eller i Australien eller med denne aftale, og

b) at denne manglende overensstemmelse er af særlig interesse for den anden kontraherende part, og at den kan give anledning til administrative foranstaltninger eller retsforfølgning

underretter denne kontraherende part straks via sit kontaktorgan den anden kontraherende parts kontaktorgan eller et andet relevant organ herom.

2. De oplysninger, der fremsendes i henhold til stk. 1, vedføjes officielle dokumenter, handelsdokumenter eller andre relevante bilag; endvidere skal det angives, hvilke administrative eller retlige foranstaltninger der i givet fald kan træffes. Der skal navnlig gives følgende oplysninger om den pågældende vin:

a) producenten og den person, der har rådighed over vinen

b) vinens sammensætning og organoleptiske egenskaber

c) vinens betegnelse og præsentation

d) arten af overtrædelsen af reglerne om produktion og markedsføring.

AFSNIT VI

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 33

Vin under forsendelse

Afsnit I, III og IV finder ikke anvendelse på vin:

a) der er under forsendelse gennem en af de kontraherende parters område, eller

b) har oprindelse på en af de kontraherende parters område og forsendes i små mængder mellem de kontraherende parter på de betingelser og efter de procedurer, der er fastsat i protokollens punkt II.

Artikel 34

WTO-aftalen

Denne aftale berører ikke de kontraherende parters rettigheder og forpligtelser i henhold til WTO-aftalen.

Artikel 35

Sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger

1. Bestemmelserne i denne aftale berører ikke de kontraherende parters ret til at træffe sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger, som er nødvendige af hensyn til beskyttelse af menneskers, dyrs eller planters liv og sundhed, dog forudsat at disse foranstaltninger ikke strider mod bestemmelserne i aftalen om anvendelse af sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger i WTO-aftalens bilag 1A.

2. Hver af de kontraherende parter bestræber sig på i henhold til de i artikel 29 fastsatte procedurer at underrette den anden kontraherende part ved førstgivende lejlighed om udviklinger, som for den vin, der markedsføres på dens område, kan føre til vedtagelse af foranstaltninger, som er nødvendige for at beskytte menneskers, dyrs eller planters liv eller sundhed, især foranstaltninger vedrørende fastsættelse af særlige grænser for forurenende stoffer og rester, med henblik på at aftale en fælles fremgangsmåde.

3. Uanset stk. 2 underretter en kontraherende part, der træffer eller foreslår hastende sundhedsmæssige og plantesundhedsmæssige foranstaltninger med den begrundelse, at en ønologisk fremgangsmåde eller et krav til sammensætningen er til fare for folkesundheden, den anden kontraherende part, enten gennem deres respektive repræsentative organer eller den blandede komité, inden for 30 dage efter at den pågældende foranstaltning er truffet eller foreslået, med henblik på at aftale en fælles fremgangsmåde.

Artikel 36

Geografisk anvendelsesområde

Denne aftale gælder på den ene side for de områder, hvor traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab finder anvendelse, og på de i denne traktat fastsatte betingelser, og på den anden side for Australiens område.

Artikel 37

Drøftelser

1. Hvis en af de kontraherende parter mener, at den anden kontraherende part ikke har overholdt en forpligtelse i henhold til denne aftale, og det ikke har været muligt at løse spørgsmålet, jf. artikel 29, stk. 1, kan den skriftligt anmode om drøftelser med den anden kontraherende part. De kontraherende parter drøfter senest 30 dage efter modtagelsen af denne anmodning sagen med hinanden med henblik på at finde en løsning.

2. Den kontraherende part, der anmoder om drøftelser, meddeler den anden part alle de oplysninger, der er nødvendige for en grundig undersøgelse af den pågældende sag.

3. I tilfælde, hvor en forsinkelse vil kunne medføre fare for menneskers sundhed eller forringe effektiviteten af foranstaltninger til bekæmpelse af svig, kan en kontraherende part træffe passende midlertidige beskyttelsesforanstaltninger, hvis der føres drøftelser umiddelbart efter, at de pågældende foranstaltninger er truffet.

4. Hvis spørgsmålet ikke er løst senest 60 dage efter modtagelsen af anmodningen om drøftelser, kan de kontraherende parter efter fælles aftale:

a) forlænge perioden for drøftelser, eller

b) henvise spørgsmålet til et relevant organ.

Artikel 38

Voldgift

1. Hvis det ikke er muligt at løse spørgsmålet i overensstemmelse med artikel 37 (bortset fra ved indsigelse i medfør af artikel 9), henviser de kontraherende parter efter fælles aftale spørgsmålet til voldgift og underretter herefter inden for 60 dage den anden part om udpegelsen af en voldgiftsmand under anvendelse af de i stk. 4 fastsatte kriterier.

2. Inden 30 dage efter udpegelsen af den anden voldgiftsmand udpeger de to voldgiftsmænd, der er udpeget i overensstemmelse med stk. 1, efter fælles aftale en tredje voldgiftsmand. Hvis de første to voldgiftsmænd ikke er i stand til at enes om en tredje voldgiftsmand, udpeger de kontraherende parter i fællesskab den tredje voldgiftsmand inden for 30 dage.

3. Såfremt de kontraherende parter ikke i fællesskab er i stand til at udpege en tredje voldgiftsmand inden for den i stk. 2 omhandlede frist på 30 dage, udpeges denne på foranledning af en af de kontraherende parter inden for en yderligere frist på 60 dage af præsidenten for eller et medlem af Den Internationale Domstol (valgt efter anciennitetsrækkefølge) efter kriterierne i stk. 4 og i overensstemmelse med domstolens praksis.

4. Den således udpegede tredje voldgiftsmand leder voldgiftsforhandlingerne og skal have juridiske kvalifikationer. Voldgiftsmændene (bortset fra formanden) skal være tilstrækkeligt kvalificerede inden for det område, som voldgiftspanelet skal behandle.

5. Inden for 30 dage efter udpegelsen af den tredje voldgiftsmand fastlægger de tre voldgiftsmænd i fællesskab reglerne for voldgiftsproceduren under hensyntagen til Den Faste Voldgiftsrets frivillige regler for voldgift mellem to stater, idet procedurereglerne dog på et hvert tidspunkt kan fraviges eller ændres efter fælles overenskomst mellem de kontraherende parter.

6. De tre voldgiftsmænd drager senest 90 dage efter udpegelsen af den tredje voldgiftsmand deres konklusioner angående den pågældende sag. Disse konklusioner drages ved flertalsbeslutninger.

7. Omkostningerne i forbindelse med voldgiften, herunder voldgiftsmændenes honorar, afholdes ligeligt af de kontraherende parter. Voldgiftsmændenes vederlag og udgifter er underlagt de tariffer, der er fastsat af den blandede komité.

8. Voldgiftsmændenes afgørelse er endelig og bindende.

9. De kontraherende parter kan efter fælles aftale henvise alle andre spørgsmål vedrørende bilateral handel med vin til voldgift.

Artikel 39

Samarbejde inden for vinsektoren

1. De kontraherende parter kan efter fælles overenskomst ændre denne aftale med henblik på at øge samarbejdet inden for vinsektoren. De er enige om at indlede drøftelser med henblik på en harmonisering af reglerne om etikettering af vin.

2. Inden for aftalens rammer kan en kontraherende part fremsætte forslag om en udvidelse af samarbejdet under hensyntagen til de erfaringer, der er opnået ved aftalens anvendelse.

Artikel 40

Eksisterende lagre

Vin, der på tidspunktet for aftalens ikrafttræden eller ved udgangen af de respektive overgangsperioder, der er omhandlet i artikel 15, 17, 22, stk. 3 og 4, lovligt er blevet fremstillet, betegnet og præsenteret på en måde, der er forbudt ved aftalen, kan markedsføres på følgende betingelser:

a) hvis vinen er blevet produceret under anvendelse af én eller flere ønologiske fremgangsmåder, der ikke er anført i bilag I, kan den markedsføres, indtil lagrene er opbrugt

b) hvis vinen er betegnet og præsenteret under anvendelse af betegnelser, der er forbudt i denne aftale, kan den markedsføres: I. af grossister: A. for hedvine, i en periode på fem år B. for andre vine, i en periode på tre år II. af detailhandlere, indtil lagrene er opbrugt.

Artikel 41

Aftale

Den protokol og de bilag, der er knyttet til denne aftale, udgør en integrerende del heraf.

Artikel 42

Autentiske sprog

Aftalen er udfærdiget i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Artikel 43

Ophævelse af 1994-aftalen

De kontraherende parter er enige om, at følgende instrumenter ophæves fra og med datoen for denne aftales ikrafttræden

a) aftalen mellem Australien og Det Europæiske Fællesskab om handel med vin med tilhørende protokol, indgået i Bruxelles og Canberra (26.–31. januar 1994)

b) den tilhørende brevveksling i Bruxelles og Canberra (26.–31. januar 1994): I. om betingelserne for produktion og etikettering af »bottle fermented« mousserende vine med oprindelse i Australien II. om betingelserne for produktion og etikettering af australske vine, der betegnes og præsenteres som »botrytis« eller lignende, »noble late harvested« eller »special late harvested« III. om artikel 8 og 14 i aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien [Australien og Det Europæiske Fællesskab] om handel med vin IV. om forbindelsen mellem aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien [Australien og Det Europæiske Fællesskab] om handel med vin og artikel 24, stk. 1, i aftalen om handelsaspekter vedrørende intellektuel ejendomsret V. om aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Australien [Australien og Det Europæiske Fællesskab] om handel med vin VI. om anvendelsen af udtrykket »frontignac« i Australien.

Artikel 44

Ikrafttræden

1. Denne aftale træder i kraft på den første dag i den anden måned efter den dato, hvor de kontraherende parter skriftligt har givet hinanden meddelelse om, at deres respektive krav for denne aftales ikrafttræden er blevet opfyldt.

2. Hver kontraherende part kan opsige aftalen med et års skriftligt varsel til den anden kontraherende part.

Съставено в Брюксел на първи декември две хиляди и осма година. Hecho en Bruselas el uno de diciembre de dosmil ocho. V Bruselu dne prvního prosince dva tisíce osm. Udfærdiget i Bruxelles den første december to tusind og otte. Geschehen zu Brüssel am ersten Dezember zweitausendacht. Kahe tuhande kaheksanda aasta detsembrikuu esimesel päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, την πρώτη Δεκεμβρίου δύο χιλιάδες οκτώ. Done at Brussels on the first day of December in the year two thousand and eight. Fait à Bruxelles, le premier décembre deux mille huit. Fatto a Bruxelles, addì primo dicembre duemilaotto. Briselē, divtūkstoš astotā gada pirmajā decembrī. Priimta du tūkstančiai aštuntų metų gruodžio pirmą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-nyolcadik év december első napján. Magħmul fi Brussell, fl-ewwel jum ta' Diċembru tas-sena elfejn u tmienja. Gedaan te Brussel, de eerste december tweeduizend acht. Sporządzono w Brukseli dnia pierwszego grudnia roku dwa tysiące ósmego. Feito em Bruxelas, em um de Dezembro de dois mil e oito. Întocmit la Bruxelles, la întâi decembrie două mii opt. V Bruseli dňa prvého decembra dvetisícosem. V Bruslju, dne prvega decembra leta dva tisoč osem. Tehty Brysselissä ensimmäisenä päivänä joulukuuta vuonna kaksituhattakahdeksan. Som skedde i Bryssel den första december tjugohundraåtta. За Европейската общност Por la Comunidad Europea Za Evropské společenství For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Euroopa Ühenduse nimel Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Eiropas Kopienas vārdā Europos bendrijos vardu Az Európai Közösség részéről Għall-Komunità Ewropea Voor de Europese Gemeenschap W imieniu Wspólnoty Europejskiej Pela Comunidade Europeia Pentru Comunitatea Europeană Za Európske spoločenstvo Za Evropsko skupnost Euroopan yhteisön puolesta För Europeiska gemenskapen За Австралия Por Australia Za Austrálii For Australien Für Australien Austraalia nimel Για τηυ Αυστραλία For Australia Pour l'Australie Per l'Australia Austrālijas vārdā Australijos vardu Ausztrália részéről Għall-Awstralja Voor Australië W imieniu Australii Pela Austrália Pentru Australia Za Austráliu Za Avstralijo Australian puolesta För Australien

(1) ATS 1988 Nr. 30 (uden bilag); UNTS 1503 s. 168 (med bilag).

I

Ønologiske fremgangsmåder som nævnt i artikel 5

DEL A

For vine med oprindelse i Australien

1. Liste over ønologiske fremgangsmåder, der er tilladt for vin med oprindelse i Australien på betingelser, der er fastlagt efter australske regler, herunder især Australian Wine and Brandy Corporation Act 1980, Trade Practices Act 1974, og Australia New Zealand Food Standards Code (medmindre andet er anført i dette bilag) og med følgende forskrifter: 1. luftning eller gennemstrømning med argon, nitrogen eller oxygen 2. varmebehandling 3. anvendelse i tørre vine og i mængder, der ikke overstiger 5 %, af frisk vinbærme, der er sund og ufortyndet, og som indeholder vingær, der stammer fra nylig fremstilling af tørre vine 4. centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af inaktivt filtertilsætningsstof på betingelse af, at der ikke efterlades uønskede rester i det således behandlede produkt 5. anvendelse af vingær 6. anvendelse af kuldioxid, argon eller nitrogen, enten alene eller blandet med hinanden, udelukkende med henblik på at frembringe en inaktiv atmosfære og behandle produktet uden luftens indvirkning 7. tilsætning af kulturer af mikroorganismer, herunder frie gærvækster med eller uden en eller flere af følgende stoffer til fremme af gærudviklingen: — diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat — ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit — thiamindihydroklorid 8. anvendelse af mælkesyrebakterier i en vinopløsning 9. tilsætning af kuldioxid, forudsat at kulsyreindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 2 g/l 10. anvendelse på de i fællesskabsreglerne fastsatte vilkår af svovldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, også kaldet kaliumdisulfit eller kaliumphyrosulfit 11. tilsætning af sorbinsyre eller af kaliumsorbat, forudsat at det endelige indhold af sorbinsyre i det behandlede produkt, som overgår til direkte konsum, ikke overstiger 200 mg/l 12. tilsætning af L-ascorbinsyre eller erythorbinsyre (isoascorbinsyre), dog højst 300 mg/l 13. tilsætning af citronsyre til stabilisering af vinen, forudsat det endelige indhold heraf i den behandlede vin ikke overstiger 1 g/l 14. anvendelse af vinsyre, mælkesyre eller æblesyre til syring, forudsat at det oprindelige syreindhold ikke øges med mere end 4,0 g/l udtrykt som vinsyre 15. klaring ved hjælp af et eller flere af nedenstående stoffer til ønologisk brug: — spiselig gelatine — husblas — kasein og kaliumkaseinater — mælk eller kondenseret mælk — animalsk albumin — bentonit — siliciumdioxid som gel eller kolloid opløsning — kaolin — tannin — pektolytiske enzymer — enzymer godkendt til anvendelse i levnedsmidler 16. tilsætning af tannin 17. behandling med kulstof til ønologisk brug (aktivt kul) 18. behandling af: — hvidvin og rosévin med kaliumferrocyanid — rødvin med kaliumferrocyanid eller med calciumphytat, forudsat at den således behandlede vin indeholder en vis mængde jern 19. tilsætning af meta-vinsyre, dog højst 100 mg/l 20. anvendelse af et af følgende stoffer ved fremstilling af mousserende vin ved gæring på flaske, når bærmen udskilles ved degorgering: — calciumalginat, eller — kaliumalginat 21. tilsætning af kaliumbitartrat for at fremme udfældningen af vinsten 22. anvendelse af gærcellemembraner, dog højst 40 g/hl 23. anvendelse af polyvinylpyrrolidon, forudsat at indholdet af polyvinylpyrrolidon i den således behandlede vin ikke overstiger 100 mg/l 24. anvendelse af indtil 1 g/hl af kobbersulfat til fjernelse af uønsket smag eller lugt i vinen, forudsat at kobberindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 1 mg/l 25. tilsætning af karamel til forstærkning af hedvines farve 26. tilsætning af vin, destillat af tørrede druer eller neutral vinalkohol ved fremstilling af hedvin 27. tilsætning af druemost og koncentreret druemost til sødning af vin 28. anvendelse af calciumcarbonat med henblik på afsyring 29. anvendelse af kationbytterharpiks med henblik på stabilisering af vinen, forudsat at harpiksen er tilstrækkelig stabil til, at der ikke til vinen overføres stoffer i mængder, som kan være til fare for folkesundheden (1) 30. anvendelse af egetræsstykker 31. anvendelse af »spinning cone«-teknologi 32. anvendelse af gummi arabicum/akacie 33. anvendelse af calciumtartrat med henblik på afsyring 34. anvendelse af elektrodialyse 35. anvendelse af urease til at begrænse vinens indhold af urea 36. anvendelse af lysozym 37. anvendelse af omvendt osmose 38. anvendelse af dimethyldicarbonat 39. anvendelse af hydrogenperoxid i druesaft, druekoncentrat eller druemost 40. anvendelse af modstrømsekstraktion 41. anvendelse af vegetabilske proteiner 42. anvendelse af kobbercitrat 43. tilsætning af druebrændevin, brandy og sukker til mousserende vin 44. tilsætning af mistella.

2. Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.

DEL B

For vine med oprindelse i Fællesskabet

1. Liste over ønologiske fremgangsmåder, der er tilladt for vin med oprindelse i Fællesskabet på betingelser, der er fastlagt i Fællesskabets regler, herunder især Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 og Kommissionens forordning (EF) nr. 1622/2000, (medmindre andet er angivet) og med følgende forskrifter: 1. luftning eller gennemstrømning med argon, nitrogen eller oxygen 2. varmebehandling 3. anvendelse i tørre vine og i mængder, der ikke overstiger 5 %, af frisk vinbærme, der er sund og ufortyndet, og som indeholder vingær, der stammer fra nylig fremstilling af tørre vine 4. centrifugering og filtrering med eller uden anvendelse af inaktivt filtertilsætningsstof på betingelse af, at der ikke efterlades uønskede rester i det således behandlede produkt 5. anvendelse af vingær 6. anvendelse af gærcellemembraner, dog højst 40 g/hl 7. anvendelse af polyvinylpyrrolidon, dog højst 80 g/hl 8. anvendelse af mælkesyrebakterier i en vinopløsning 9. tilsætning af en eller flere af følgende stoffer til fremme af gærudviklingen: — tilsætning af: i) diammoniumfosfat eller ammoniumsulfat, dog højst 0,3 g/l ii) ammoniumsulfit eller ammoniumbisulfit, dog højst 0,2 g/l Disse produkter kan ligeledes anvendes sammen inden for en samlet grænseværdi på 0,3 g/l, uden at dette berører ovennævnte grænseværdi på 0,2 g/l — tilsætning af thiamindihydroklorid, dog højst 0,6 mg/l udtrykt som thiamin 10. anvendelse af kulsyre, argon eller nitrogen, enten alene eller blandet med hinanden, udelukkende med henblik på at frembringe en inaktiv atmosfære og behandle produktet uden luftens indvirkning 11. tilsætning af kuldioxid, forudsat at kulsyreindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 2 g/l 12. anvendelse i overensstemmelse med de australske regler af svovldioxid, kaliumbisulfit eller kaliummetabisulfit, også kaldet kaliumdisulfit eller kaliumpyrosulfit 13. tilsætning af sorbinsyre eller af kaliumsorbat, forudsat at det endelige indhold af sorbinsyre i det behandlede produkt, som overgår til direkte konsum, ikke overstiger 200 mg/l 14. tilsætning af L-ascorbinsyre, dog højst 250 mg/l 15. tilsætning af citronsyre til stabilisering af vinen, forudsat det endelige indhold heraf i den behandlede vin ikke overstiger 1 g/l 16. anvendelse af vinsyre til syring, forudsat at vinens oprindelige syreindhold højst øges med 2,5 g/l udtrykt som vinsyre 17. anvendelse af et eller flere af følgende stoffer til afsyring: — neutralt kaliumtartrat — kaliumbicarbonat — calciumcarbonat, eventuelt indeholdende ringe mængder dobbeltcalciumsalt af L +) vinsyre og L (-) æblesyre — calciumtartrat eller vinsyre — en homogen blanding af vinsyre og calciumcarbonat i lige forhold og fint pulveriseret 18. klaring ved hjælp af et eller flere af nedenstående stoffer til ønologisk brug: — spiselig gelatine — vegetabilske proteiner — husblas — kasein og kaliumkaseinater — æggealbumin, mælkealbumin — bentonit — siliciumdioxid som gel eller kolloid opløsning — kaolin — tannin — pektolytiske enzymer — enzympræparater med betaglucanase 19. tilsætning af tannin 20. behandling med kulstof til ønologisk brug (aktivt kul), dog højst 100 g tørstof pr. hektoliter 21. Behandling af: — af hvidvin og rosévin med kaliumferrocyanid — af rødvin med kaliumferrocyanid eller med calciumphytat, forudsat at den således behandlede vin indeholder en vis mængde jern 22. tilsætning af meta-vinsyre, dog højst 100 mg/l 23. anvendelse af akacie efter gæringens ophør 24. anvendelse af DL-vinsyre, også kaldet druesyre, eller af neutrale kaliumsalte heraf med henblik på bundfældning af overskydende calcium 25. anvendelse af følgende stoffer ved fremstilling ved gæring på flaske af mousserende vine, hvis bærme udskilles ved degorgering: — calciumalginat, eller — kaliumalginat 26. anvendelse af indtil 1 g/hl af kobbersulfat til fjernelse af uønsket smag eller lugt i vinen, forudsat at kobberindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 1 mg/l 27. tilsætning af kaliumbitartrat eller calciumtartrat for at fremme udfældningen af vinsten 28. tilsætning af Aleppofyr-harpiks, men udelukkende for at opnå en »retsina-vin«, der kun må fremstilles i Grækenland 29. tilsætning af karamel til forstærkning af hedvines farve 30. anvendelse af calciumsulfat til fremstilling af visse hedvine fra et bestemt dyrkningsområde, forudsat at sulfatindholdet i den således behandlede vin ikke overstiger 2,5 g/l udtrykt som kaliumsulfat 31. tilsætning af vin, destillat af tørrede druer eller neutral vinalkohol ved fremstilling af hedvin 32. tilsætning af saccharose, koncentreret druemost eller rektificeret koncentreret druemost for at forøge det naturlige alkoholindhold i druer, druemost eller vin 33. tilsætning af druemost eller rektificeret koncentreret druemost til sødning af vin 34. elektrodialyse for at stabilisere vinens syreindhold 35. anvendelse af urease til at begrænse vinens indhold af urea 36. tilsætning af lysozym 37. delvis koncentrering ved fysiske processer, herunder omvendt osmose, for at øge det naturlige alkoholindhold i druemost eller vin 38. tilsætning af dimethyldicarbonat (DMDC) for at sikre dens mikrobiologiske stabilisering 39. anvendelse af stykker af egetræ ved vinfremstillingen.

2. Nye eller ændrede ønologiske fremgangsmåder, som de kontraherende parter eller den blandede komité har godkendt i overensstemmelse med proceduren i artikel 29 eller 30.

DEL C

Tekniske tilpasninger af ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder som omhandlet i artikel 6, stk. 7

For Fællesskabet, ønologiske fremgangsmåder som fastsat i bilag I, del B:

16. anvendelse af vinsyre til syring, forudsat at vinens oprindelige syreindhold højst øges med 2,5 g/l udtrykt som vinsyre

32. tilsætning af saccharose, koncentreret druemost eller rektificeret koncentreret druemost for at forøge det naturlige alkoholindhold i druer, druemost eller vin

37. delvis koncentrering ved fysiske processer, herunder omvendt osmose, for at øge det naturlige alkoholindhold i druemost eller vin.

For Australien, ønologiske fremgangsmåder som fastsat i bilag I, del A:

Ingen

(1) Denne ønologiske fremgangsmåde er tilladt fra 1. marts 1994.

BILAG II

Geografiske betegnelser

som omhandlet i artikel 12 De geografiske betegnelser, som er omfattet af denne aftale, er følgende:

DEL A.

FOR VINE MED OPRINDELSE I DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB

1. Geografiske betegnelser i medlemsstaterne:

Østrig

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder Bestemte dyrkningsområder Burgenland Carnuntum Donauland Kamptal Kärnten Kremstal Mittelburgenland Neusiedlersee Neusiedlersee-Hügelland Niederösterreich Oberösterreich Salzburg Steiermark Südburgenland Süd-Oststeiermark Südsteiermark Thermenregion Tirol Traisental Vorarlberg Wachau Weinviertel Weststeiermark Wien

2. Bordvine med en geografisk betegnelse Bergland Steirerland Weinland Wien

Belgien

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder Navne på bestemte områder Côtes de Sambre et Meuse Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn Heuvellandse wijn Vlaamse mousserende kwaliteitswijn

2. Bordvine med en geografisk betegnelse Vin de pays des jardins de Wallonie Vlaamse landwijn

Bulgarien

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder Bestemte dyrkningsområder Асеновград (Asenovgrad) Черноморски район (Black Sea Region) Брестник (Brestnik) Драгоево (Dragoevo) Евксиноград (Evksinograd) Хан Крум (Han Krum) Хърсово (Harsovo) Хасково (Haskovo) Хисаря (Hisarya) Ивайловград (Ivaylovgrad) Карлово (Karlovo) Карнобат (Karnobat) Ловеч (Lovech) Лозица (Lozitsa) Лом (Lom) Любимец (Lyubimets) Лясковец (Lyaskovets) Мелник (Melnik) Монтана (Montana) Нова Загора (Nova Zagora) Нови Пазар (Novi Pazar) Ново село (Novo Selo) Оряховица (Oryahovitsa) Павликени (Pavlikeni) Пазарджик (Pazardjik) Перущица (Perushtitsa) Плевен (Pleven) Пловдив (Plovdiv) Поморие (Pomorie) Русе (Ruse) Сакар (Sakar) Сандански (Sandanski) Септември (Septemvri) Шивачево (Shivachevo) Шумен (Shumen) Славянци (Slavyantsi) Сливен (Sliven) Южно Черноморие (Southern Black Sea Coast) Стамболово (Stambolovo) Стара Загора (Stara Zagora) Сухиндол (Suhindol) Сунгурларе (Sungurlare) Свищов (Svishtov) Долината на Струма (Struma valley) Търговище (Targovishte) Върбица (Varbitsa) Варна (Varna) Велики Преслав (Veliki Preslav) Видин (Vidin) Враца (Vratsa) Ямбол (Yambol)

2. Bordvine med en geografisk betegnelse Дунавска равнина (Danube Plain) Тракийска низина (Thracian Lowlands)

Cypern

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder På græsk På engelsk Bestemte dyrkningsområder Underområder (også med navnet på et bestemt dyrknings-område foranstillet) Bestemte dyrkningsområder Underområder (også med navnet på et bestemt dyrkningsområde foranstillet) Κουμανδαρία Commandaria Λαόνα Ακάμα Laona Akama Βουνί Παναγιάς – Vouni Panayia — Αμπελίτης Ambelitis Πιτσιλιά Αφάμης eller Pitsilia Afames eller Κρασοχώρια Λεμεσού Λαόνα Krasohoria Lemesou Laona

2. Bordvine med en geografisk betegnelse På græsk På engelsk Λεμεσός Lemesos Πάφος Pafos Λευκωσία Lefkosia Λάρνακα Larnaka

Den Tjekkiske Republik

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder Bestemte dyrkningsområder (også efterfulgt af navnet på underområdet) Underområder også efterfulgt af navnet på en vindyrkningskommune og/eller navnet på et vinbrug Čechy litoměřická mělnická Morava mikulovská slovácká velkopavlovická znojemská

2. Bordvine med en geografisk betegnelse české zemské víno moravské zemské víno

Frankrig

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder Alsace Grand Cru, efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Alsace, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Alsace eller Vin d’Alsace, også efterfulgt af»Edelzwicker«eller navnet på en druesort eller navnet på et mindre geografisk område Ajaccio Aloxe-Corton Anjou, også efterfulgt af Val de Loire eller Coteaux de la Loire eller Villages Brissac Anjou, også efterfulgt af»Gamay«, »Mousseux«eller»Villages« Arbois Arbois Pupillin Auxey-Duresses eller Auxey-Duresses Côte de Beaune eller Auxey-Duresses Côte de Beaune-Villages Bandol Banyuls Barsac Bâtard-Montrachet Béarn eller Béarn Bellocq Beaujolais Supérieur Beaujolais, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Beaujolais-Villages Beaumes-de-Venise også med»Muscat de«foranstillet Beaune Bellet eller Vin de Bellet Bergerac Bienvenues Bâtard-Montrachet Blagny Blanc Fumé de Pouilly Blanquette de Limoux Blaye Bonnes Mares Bonnezeaux Bordeaux Côtes de Francs Bordeaux Haut-Benauge Bordeaux, også efterfulgt af»Clairet«eller»Supérieur«eller»Rosé«eller»mousseux« Bourg Bourgeais Bourgogne, også efterfulgt af»Clairet«eller»Rosé«eller navnet på et mindre geografisk område Bourgogne Aligoté Bourgueil Bouzeron Brouilly Buzet Cabardès Cabernet d'Anjou Cabernet de Saumur Cadillac Cahors Canon-Fronsac Cap Corse, også med»Muscat de«foranstillet Cassis Cérons Chablis Grand Cru, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Chablis, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Chambertin Chambertin Clos de Bèze Chambolle-Musigny Champagne Chapelle-Chambertin Charlemagne Charmes-Chambertin Chassagne-Montrachet eller Chassagne-Montrachet Côte de Beaune eller Chassagne-Montrachet Côte de Beaune-Villages Château Châlon Château Grillet Châteaumeillant Châteauneuf-du-Pape Châtillon-en-Diois Chenas Chevalier-Montrachet Cheverny Chinon Chiroubles Chorey-lés-Beaune eller Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune eller Chorey-lès-Beaune Côte de Beaune-Villages Clairette de Bellegarde Clairette de Die Clairette du Languedoc, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Clos de la Roche Clos de Tart Clos des Lambrays Clos Saint-Denis Clos Vougeot Collioure Condrieu Corbières, også efterfulgt af Boutenac Cornas Corton Corton-Charlemagne Costières de Nîmes Côte de Beaune, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Côte de Beaune-Villages Côte de Brouilly Côte de Nuits Côte Roannaise Côte Rôtie Coteaux Champenois, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Coteaux d’Aix-en-Provence Coteaux d’Ancenis, også efterfulgt af navnet på en druesort Coteaux de Die Coteaux de l’Aubance Coteaux de Pierrevert Coteaux de Saumur Coteaux du Giennois Coteaux du Languedoc Picpoul de Pinet Coteaux du Languedoc, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Coteaux du Layon eller Coteaux du Layon Chaume Coteaux du Layon, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Coteaux du Loir Coteaux du Lyonnais Coteaux du Quercy Coteaux du Tricastin Coteaux du Vendômois Coteaux Varois Côte-de-Nuits-Villages Côtes Canon-Fronsac Côtes d’Auvergne, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Côtes de Beaune, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Côtes de Bergerac Côtes de Blaye Côtes de Bordeaux Saint-Macaire Côtes de Bourg Côtes de Brulhois Côtes de Castillon Côtes de Duras Côtes de la Malepère Côtes de Millau Côtes de Montravel Côtes de Provence, også efterfulgt af Sainte Victoire Côtes de Saint-Mont Côtes de Toul Côtes du Frontonnais, også efterfulgt af Fronton eller Villaudric Côtes du Jura Côtes du Lubéron Côtes du Marmandais Côtes du Rhône Côtes du Rhône Villages, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Côtes du Roussillon Côtes du Roussillon Villages, også efterfulgt af kommunenavnene Caramany eller Latour de France eller Lesquerde eller Tautavel Côtes du Ventoux Côtes du Vivarais Cour-Cheverny Crémant d’Alsace Crémant de Bordeaux Crémant de Bourgogne Crémant de Die Crémant de Limoux Crémant de Loire Crémant du Jura Crépy Criots Bâtard-Montrachet Crozes Ermitage Crozes-Hermitage Echezeaux Entre-Deux-Mers eller Entre-Deux-Mers Haut-Benauge Ermitage Faugères Fiefs Vendéens, også efterfulgt af Mareuil eller Brem eller Vix eller Pissotte Fitou Fixin Fleurie Floc de Gascogne Fronsac Frontignan Gaillac Gaillac Premières Côtes Gevrey-Chambertin Gigondas Givry Grand Roussillon Grands Echezeaux Graves Graves de Vayres Griotte-Chambertin Gros Plant du Pays Nantais Haut Poitou Haut-Médoc Haut-Montravel Hermitage Irancy Irouléguy Jasnières Juliénas Jurançon L’Etoile, også efterfulgt af»mousseux« La Grande Rue Ladoix eller Ladoix Côte de Beaune eller Ladoix Côte de Beaune-Villages Lalande de Pomerol Languedoc, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Latricières-Chambertin Les-Baux-de-Provence Limoux Lirac Listrac-Médoc Loupiac Lunel, også med»Muscat de«foranstillet Lussac Saint-Émilion Mâcon eller Pinot-Chardonnay-Macôn Mâcon, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Mâcon-Villages Macvin du Jura Madiran Maranges Côte de Beaune eller Maranges Côtes de Beaune-Villages Maranges, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Marcillac Margaux Marsannay Maury Mazis-Chambertin Mazoyères-Chambertin Médoc Menetou Salon, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Mercurey Meursault eller Meursault Côte de Beaune eller Meursault Côte de Beaune-Villages Minervois Minervois-la-Livinière Mireval Monbazillac Montagne Saint-Émilion Montagny Monthélie eller Monthélie Côte de Beaune eller Monthélie Côte de Beaune-Villages Montlouis, også efterfulgt af»mousseux«eller»pétillant« Montrachet Montravel Morey-Saint-Denis Morgon Moselle Moulin-à-Vent Moulis Moulis-en-Médoc Muscadet Muscadet Coteaux de la Loire Muscadet Côtes de Grandlieu Muscadet Sèvre-et-Maine Musigny Néac Nuits Nuits-Saint-Georges Orléans Orléans-Cléry Pacherenc du Vic-Bilh Palette Patrimonio Pauillac Pécharmant Pernand-Vergelesses eller Pernand-Vergelesses Côte de Beaune eller Pernand-Vergelesses Côte de Beaune-Villages Pessac-Léognan Petit Chablis, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Pineau des Charentes Pinot-Chardonnay-Macôn Pomerol Pommard Pouilly Fumé Pouilly-Fuissé Pouilly-Loché Pouilly-sur-Loire Pouilly-Vinzelles Premières Côtes de Blaye Premières Côtes de Bordeaux, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Puisseguin Saint-Émilion Puligny-Montrachet eller Puligny-Montrachet Côte de Beaune eller Puligny-Montrachet Côte de Beaune-Villages Quarts-de-Chaume Quincy Rasteau Rasteau Rancio Régnié Reuilly Richebourg Rivesaltes, også med»Muscat de« foranstillet Rivesaltes Rancio Romanée (La) Romanée Conti Romanée Saint-Vivant Rosé des Riceys Rosette Roussette de Savoie, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Roussette du Bugey, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Ruchottes-Chambertin Rully Saint Julien Saint-Amour Saint-Aubin eller Saint-Aubin Côte de Beaune, eller Saint-Aubin Côte de Beaune-Villages Saint-Bris Saint-Chinian Sainte-Croix-du-Mont Sainte-Foy Bordeaux Saint-Émilion Saint-Emilion Grand Cru Saint-Estèphe Saint-Georges Saint-Émilion Saint-Jean-de-Minervois, også med»Muscat de«foranstillet Saint-Joseph Saint-Nicolas-de-Bourgueil Saint-Péray Saint-Pourçain Saint-Romain eller Saint-Romain Côte de Beaune eller Saint-Romain Côte de Beaune-Villages Saint-Véran Sancerre Santenay eller Santenay Côte de Beaune, eller Santenay Côte de Beaune-Villages Saumur Champigny Saussignac Sauternes Savennières Savennières-Coulée-de-Serrant Savennières-Roche-aux-Moines Savigny eller Savigny-lès-Beaune Seyssel Tâche (La) Tavel Thouarsais Touraine Amboise Touraine Azay-le-Rideau Touraine Mesland Touraine Noble Joue Touraine, også efterfulgt af»mousseux«eller»pétillant« Tursan Vacqueyras Valençay Vin d’Entraygues et du Fel Vin d’Estaing Vin de Corse, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Vin de Lavilledieu Vin de Savoie eller Vin de Savoie-Ayze, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Vin du Bugey, også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område Vin Fin de la Côte de Nuits Viré Clessé Volnay Volnay Santenots Vosne-Romanée Vougeot Vouvray, også efterfulgt af»mousseux«eller»pétillant«

2. Bordvine med en geografisk betegnelse Vin de pays de l’Agenais Vin de pays d’Aigues Vin de pays de l’Ain Vin de pays de l’Allier Vin de pays d’Allobrogie Vin de pays des Alpes de Haute-Provence Vin de pays des Alpes Maritimes Vin de pays de l’Ardèche Vin de pays d’Argens Vin de pays de l’Ariège Vin de pays de l’Aude Vin de pays de l’Aveyron Vin de pays des Balmes dauphinoises Vin de pays de la Bénovie Vin de pays du Bérange Vin de pays de Bessan Vin de pays de Bigorre Vin de pays des Bouches du Rhône Vin de pays du Bourbonnais Vin de pays du Calvados Vin de pays de Cassan Vin de pays Cathare Vin de pays de Caux Vin de pays de Cessenon Vin de pays des Cévennes, også efterfulgt af Mont Bouquet Vin de pays Charentais, også efterfulgt af Ile de Ré eller Ile d’Oléron eller Saint-Sornin Vin de pays de la Charente Vin de pays des Charentes-Maritimes Vin de pays du Cher Vin de pays de la Cité de Carcassonne Vin de pays des Collines de la Moure Vin de pays des Collines rhodaniennes Vin de pays du Comté de Grignan Vin de pays du Comté tolosan Vin de pays des Comtés rhodaniens Vin de pays de la Corrèze Vin de pays de la Côte Vermeille Vin de pays des coteaux charitois Vin de pays des coteaux d’Enserune Vin de pays des coteaux de Besilles Vin de pays des coteaux de Cèze Vin de pays des coteaux de Coiffy Vin de pays des coteaux Flaviens Vin de pays des coteaux de Fontcaude Vin de pays des coteaux de Glanes Vin de pays des coteaux de l’Ardèche Vin de pays des coteaux de l’Auxois Vin de pays des coteaux de la Cabrerisse Vin de pays des coteaux de Laurens Vin de pays des coteaux de Miramont Vin de pays des coteaux de Montélimar Vin de pays des coteaux de Murviel Vin de pays des coteaux de Narbonne Vin de pays des coteaux de Peyriac Vin de pays des coteaux des Baronnies Vin de pays des coteaux du Cher et de l’Arnon Vin de pays des coteaux du Grésivaudan Vin de pays des coteaux du Libron Vin de pays des coteaux du Littoral Audois Vin de pays des coteaux du Pont du Gard Vin de pays des coteaux du Salagou Vin de pays des coteaux de Tannay Vin de pays des coteaux du Verdon Vin de pays des coteaux et terrasses de Montauban Vin de pays des côtes catalanes Vin de pays des côtes de Gascogne Vin de pays des côtes de Lastours Vin de pays des côtes de Montestruc Vin de pays des côtes de Pérignan Vin de pays des côtes de Prouilhe Vin de pays des côtes de Thau Vin de pays des côtes de Thongue Vin de pays des côtes du Brian Vin de pays des côtes de Ceressou Vin de pays des côtes du Condomois Vin de pays des côtes du Tarn Vin de pays des côtes du Vidourle Vin de pays de la Creuse Vin de pays de Cucugnan Vin de pays des Deux-Sèvres Vin de pays de la Dordogne Vin de pays du Doubs Vin de pays de la Drôme Vin de pays Duché d’Uzès Vin de pays de Franche-Comté, også efterfulgt af Coteaux de Champlitte Vin de pays du Gard Vin de pays du Gers Vin de pays des Hautes-Alpes Vin de pays de la Haute-Garonne Vin de pays de la Haute-Marne Vin de pays des Hautes-Pyrénées Vin de pays d’Hauterive, også efterfulgt af Val d’Orbieu eller Coteaux du Termenès eller Côtes de Lézignan Vin de pays de la Haute-Saône Vin de pays de la Haute-Vienne Vin de pays de la Haute vallée de l’Aude Vin de pays de la Haute vallée de l’Orb Vin de pays des Hauts de Badens Vin de pays de l’Hérault Vin de pays de l’Ile de Beauté Vin de pays de l’Indre et Loire Vin de pays de l’Indre Vin de pays de l’Isère Vin de pays du Jardin de la France, også efterfulgt af Marches de Bretagne eller Pays de Retz Vin de pays des Landes Vin de pays de Loire-Atlantique Vin de pays du Loir et Cher Vin de pays du Loiret Vin de pays du Lot Vin de pays du Lot et Garonne Vin de pays des Maures Vin de pays de Maine et Loire Vin de pays de la Mayenne Vin de pays de Meurthe-et-Moselle Vin de pays de la Meuse Vin de pays du Mont Baudile Vin de pays du Mont Caume Vin de pays des Monts de la Grage Vin de pays de la Nièvre Vin de pays d’Oc Vin de pays du Périgord, også efterfulgt af Vin de Domme Vin de pays de la Petite Crau Vin de pays des Portes de Méditerranée Vin de pays de la Principauté d’Orange Vin de pays du Puy de Dôme Vin de pays des Pyrénées-Atlantiques Vin de pays des Pyrénées-Orientales Vin de pays des Sables du Golfe du Lion Vin de pays de la Sainte Baume Vin de pays de Saint Guilhem-le-Désert Vin de pays de Saint-Sardos Vin de pays de Sainte Marie la Blanche Vin de pays de Saône et Loire Vin de pays de la Sarthe Vin de pays de Seine et Marne Vin de pays du Tarn Vin de pays du Tarn et Garonne Vin de pays des Terroirs landais, også efterfulgt af Coteaux de Chalosse eller Côtes de L’Adour eller Sables Fauves eller Sables de l’Océan Vin de pays de Thézac-Perricard Vin de pays du Torgan Vin de pays d’Urfé Vin de pays du Val de Cesse Vin de pays du Val de Dagne Vin de pays du Val de Montferrand Vin de pays de la Vallée du Paradis Vin de pays du Var Vin de pays du Vaucluse Vin de pays de la Vaunage Vin de pays de la Vendée Vin de pays de la Vicomté d’Aumelas Vin de pays de la Vienne Vin de pays de la Vistrenque Vin de pays de l’Yonne

Tyskland

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder Navne på bestemte områder (også efterfulgt af navnet på et underområde) Underområder Ahr Walporzheim eller Ahrtal Baden Badische Bergstraße Bodensee Breisgau Kaiserstuhl Kraichgau Markgräflerland Ortenau Tauberfranken Tuniberg Franken Maindreieck Mainviereck Steigerwald Hessische Bergstraße Starkenburg Umstadt Mittelrhein Loreley Siebengebirge Mosel-Saar-Ruwer eller Mosel eller Saar eller Ruwer Bernkastel Burg Cochem Moseltor Obermosel Saar Ruwertal Nahe Nahetal Pfalz Mittelhaardt Deutsche Weinstraße (Weinstrasse) Südliche Weinstraße (Weinstrasse) Rheingau Johannisberg Rheinhessen Bingen Nierstein Wonnegau Saale-Unstrut Mansfelder Seen Schloß Neuenburg Thüringen Sachsen Elstertal Meißen Württemberg Bayerischer Bodensee Kocher-Jagst-Tauber Oberer Neckar Remstal-Stuttgart Württembergisch Unterland Württembergischer Bodensee

2. Bordvine med en geografisk betegnelse Landwein Tafelwein Ahrtaler Landwein Badischer Landwein Bayerischer Bodensee-Landwein Landwein Main Landwein der Mosel Landwein der Ruwer Landwein der Saar Mecklenburger Landwein Mitteldeutscher Landwein Nahegauer Landwein Pfälzer Landwein Regensburger Landwein Rheinburgen-Landwein Rheingauer Landwein Rheinischer Landwein Saarländischer Landwein der Mosel Sächsischer Landwein Schwäbischer Landwein Starkenburger Landwein Taubertäler Landwein Albrechtsburg Bayern Burgengau Donau Lindau Main Mosel Neckar Oberrhein Rhein Rhein-Mosel Römertor Stargarder Land

Grækenland

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder Bestemte dyrkningsområder På græsk På engelsk Σάμος Samos Μοσχάτος Πατρών Moschatos Patra Μοσχάτος Ρίου — Πατρών Moschatos Riou Patra Μοσχάτος Κεφαλληνίας Moschatos Kephalinia Μοσχάτος Λήμνου Moschatos Lemnos Μοσχάτος Ρόδου Moschatos Rhodos Μαυροδάφνη Πατρών Mavrodafni Patra Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας Mavrodafni Kephalinia Σητεία Sitia Νεμέα Nemea Σαντορίνη Santorini Δαφνές Dafnes Ρόδος Rhodos Νάουσα Naoussa Ρομπόλα Κεφαλληνίας Robola Kephalinia Ραψάνη Rapsani Μαντινεία Mantinia Μεσενικόλα Mesenicola Πεζά Peza Αρχάνες Archanes Πάτρα Patra Ζίτσα Zitsa Αμύνταιο Amynteon Γουμένισσα Goumenissa Πάρος Paros Λήμνος Lemnos Αγχίαλος Anchialos Πλαγιές Μελίτωνα Slopes of Melitona

2. Bordvine med en geografisk betegnelse På græsk På engelsk Ρετσίνα Μεσογείων, også efterfulgt af Αττικής Retsina of Mesogia, også efterfulgt af Attika Ρετσίνα Κρωπίας eller Ρετσίνα Κορωπίου, også efterfulgt af Αττικής Retsina of Kropia eller Retsina Koropi, også efterfulgt af Attika Ρετσίνα Μαρκοπούλου, også efterfulgt af Αττικής Retsina of Markopoulou, også efterfulgt af Attika Ρετσίνα Μεγάρων, også efterfulgt af Αττικής Retsina of Megara, også efterfulgt af Attika Ρετσίνα Παιανίας eller Ρετσίνα Λιοπεσίου, også efterfulgt af Αττικής Retsina of Peania eller Retsina of Liopesi, også efterfulgt af Attika Ρετσίνα Παλλήνης, også efterfulgt af Αττικής Retsina of Pallini, også efterfulgt af Attika Ρετσίνα Πικερμίου, også efterfulgt af Αττικής Retsina of Pikermi, også efterfulgt af Attika Ρετσίνα Σπάτων, også efterfulgt af Αττικής Retsina of Spata, også efterfulgt af Attika Ρετσίνα Θηβών, også efterfulgt af Βοιωτίας Retsina of Thebes, også efterfulgt af Viotias Ρετσίνα Γιάλτρων, også efterfulgt af Ευβοίας Retsina of Gialtra, også efterfulgt af Evvia Ρετσίνα Καρύστου, også efterfulgt af Ευβοίας Retsina of Karystos, også efterfulgt af Evvia Ρετσίνα Χαλκίδας, også efterfulgt af Ευβοίας Retsina of Halkida, også efterfulgt af Evvia Βερντεα Ζακύνθου Verntea Zakynthou Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Mount Athos Agioritikos Τοπικός Οίνος Αναβύσσου Regional wine of Anavyssos Αττικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Attiki-Attikos Τοπικός Οίνος Βιλίτσας Regional wine of Vilitsas Τοπικός Οίνος Γρεβενών Regional wine of Grevena Τοπικός Οίνος Δράμας Regional wine of Drama Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος Regional wine of Dodekanese — Dodekanissiakos Τοπικός Οίνος Επανομής Regional wine of Epanomi Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Heraklion — Herakliotikos Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Thessalia — Thessalikos Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος Regional wine of Thebes — Thivaikos Τοπικός Οίνος Κισσάμου Regional wine of Kissamos Τοπικός Οίνος Κρανιάς Regional wine of Krania Κρητικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Crete — Kritikos Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Lasithi — Lassithiotikos Μακεδονικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Macedonia — Macedonikos Μεσημβριώτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Nea Messimvria Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος Regional wine of Messinia — Messiniakos Παιανίτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Peanea Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Pallini — Palliniotikos Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος Regional wine of Peloponnese — Peloponnisiakos Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου Regional wine of Slopes of Ambelos Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου Regional wine of Slopes of Vertiskos Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα Regional wine of Slopes of Kitherona Κορινθιακός Τοπικός Οίνος Regional wine of Korinthos — Korinthiakos Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας Regional wine of Slopes of Parnitha Τοπικός Οίνος Πυλίας Regional wine of Pylia Τοπικός Οίνος Τριφυλίας Regional wine of Trifilia Τοπικός Οίνος Τυρνάβου Regional wine of Tyrnavos Σιατιστινός Τοπικός Οίνος Regional wine of Siastista Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδος Regional wine of Ritsona Avlidas Τοπικός Οίνος Λετρίνων Regional wine of Letrines Τοπικός Οίνος Σπάτων Regional wine of Spata Τοπικός Οίνος Βορείων Πλαγιών Πεντελικού Regional wine of Slopes of Penteliko Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Aegean Sea Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου Regional wine of Lilantio Pedio Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου Regional wine of Markopoulo Τοπικός Οίνος Τεγέας Regional wine of Tegea Τοπικός Οίνος Ανδριανής Regional wine of Adriana Τοπικός Οίνος Χαλικούνας Regional wine of Halikouna Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής Regional wine of Halkidiki Καρυστινός Τοπικός Οίνος Regional wine of Karystos — Karystinos Τοπικός Οίνος Πέλλας Regional wine of Pella Τοπικός Οίνος Σερρών Regional wine of Serres Συριανός Τοπικός Οίνος Regional wine of Syros — Syrianos Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού Regional wine of Slopes of Petroto Τοπικός Οίνος Γερανείων Regional wine of Gerania Τοπικός Οίνος Οπουντίας Λοκρίδος Regional wine of Opountias Lokridos Τοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδος Regional wine of Sterea Ellada Τοπικός Οίνος Αγοράς Regional wine of Agora Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης Regional wine of Valley of Atalanti Τοπικός Οίνος Αρκαδίας Regional wine of Arkadia Παγγαιορείτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Pangeon — Pangeoritikos Τοπικός Οίνος Μεταξάτων Regional wine of Metaxata Τοπικός Οίνος Ημαθίας Regional wine of Imathia Τοπικός Οίνος Κλημέντι Regional wine of Klimenti Τοπικός Οίνος Κέρκυρας Regional wine of Corfu Τοπικός Οίνος Σιθωνίας Regional wine of Sithonia Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων Regional wine of Mantzavinata Ισμαρικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Ismaros — Ismarikos Τοπικός Οίνος Αβδήρων Regional wine of Avdira Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων Regional wine of Ioannina Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας Regional wine of Slopes of Egialia Τοπικός Οίνος Πλαγιές του Αίνου Regional wine of Slopes of Enos Θρακικός Τοπικός Οίνος eller Τοπικός Οίνος Θράκης Regional wine of Thrace — Thrakikos eller Regional wine of Thrakis Τοπικός Οίνος Ιλίου Regional wine of Ilion Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος Regional wine of Metsovo — Metsovitikos Τοπικός Οίνος Κορωπίου Regional wine of Koropi Τοπικός Οίνος Φλώρινας Regional wine of Florina Τοπικός Οίνος Θαψανών Regional wine of Thapsana Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος Regional wine of Slopes of Knimida Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Epirus — Epirotikos Τοπικός Οίνος Πισάτιδος Regional wine of Pisatis Τοπικός Οίνος Λευκάδας Regional wine of Lefkada Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος Regional wine of Monemvasia — Monemvasios Τοπικός Οίνος Βελβεντού Regional wine of Velvendos Λακωνικός Τοπικός Οίνος Regional wine of Lakonia — Lakonikos Τοπικός Οίνος Μαρτίνου Regional wine of Martino Αχαϊκός Τοπικός Οίνος Regional wine of Achaia Τοπικός Οίνος Ηλιείας Regional wine of Ilia Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης Regional wine of Thessaloniki Τοπικός Οίνος Κραννώνος Regional wine of Krannona Τοπικός Οίνος Παρνασσού Regional wine of Parnassos Τοπικός Οίνος Μετεώρων Regional wine of Meteora Τοπικός Οίνος Ικαρίας Regional wine of Ikaria Τοπικός Οίνος Καστοριάς Regional wine of Kastoria

Ungarn

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder Bestemte dyrkningsområder Underområder (også med navnet på det bestemte dyrkningsområde foranstillet) Ászár-Neszmély(-i) Ászár(-i) Neszmély(-i) Badacsony(-i) Balatonboglár(-i). Balatonlelle(-i) Marcali Balatonfelvidék(-i). Balatonederics-Lesence(-i) Cserszeg(-i) Kál(-i) Balatonfüred-Csopak(-i) Zánka(-i) Balatonmelléke eller Balatonmelléki Muravidéki Bükkalja(-i) Csongrád(-i). Kistelek(-i) Mórahalom eller Mórahalmi Pusztamérges(-i) Eger eller Egri Debrő(-i), også efterfulgt af Andornaktálya(-i) eller Demjén(-i) eller Egerbakta(-i) eller Egerszalók(-i) eller Egerszólát(-i) eller Felsőtárkány(-i) eller Kerecsend(-i) eller Maklár(-i) eller Nagytálya(-i) eller Noszvaj(-i) eller Novaj(-i) eller Ostoros(-i) eller Szomolya(-i) eller Aldebrő(-i) eller Feldebrő(-i) eller Tófalu(-i) eller Verpelét(-i) eller Kompolt(-i) eller Tarnaszentmária(-i) Etyek-Buda(-i) Buda(-i) Etyek(-i) Velence(-i) Hajós-Baja(-i) Kőszegi Kunság(-i) Bácska(-i) Cegléd(-i) Duna mente eller Duna menti Izsák(-i) Jászság(-i) Kecskemét-Kiskunfélegyháza eller Kecskemét-Kiskunfélegyházi Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) Kiskőrös(-i) Monor(-i) Tisza mente eller Tisza menti Mátra(-i) Mór(-i) Pannonhalma (Pannonhalmi) Pécs(-i) Versend(-i) Szigetvár(-i) Kapos(-i) Szekszárd(-i) Somló(-i) Kissomlyó-Sághegyi Sopron(-i) Köszeg(-i) Tokaj(-i) Abaújszántó(-i) eller Bekecs(-i) eller Bodrogkeresztúr(-i) eller Bodrogkisfalud(-i) eller Bodrogolaszi eller Erdőbénye(-i) eller Erdőhorváti eller Golop(-i) eller Hercegkút(-i) eller Legyesbénye(-i) eller Makkoshotyka(-i) eller Mád(-i) eller Mezőzombor(-i) eller Monok(-i) eller Olaszliszka(-i) eller Rátka(-i) eller Sárazsadány(-i) eller Sárospatak(-i) eller Sátoraljaújhely(-i) eller Szegi eller Szegilong(-i) eller Szerencs(-i) eller Tarcal(-i) eller Tállya(-i) eller Tolcsva(-i) eller Vámosújfalu(-i) Tolna(-i) Tamási Völgység(-i) Villány(-i) Siklós(-i), også efterfulgt af Kisharsány(-i) eller Nagyharsány(-i) eller Palkonya(-i) eller Villánykövesd(-i) eller Bisse(-i) eller Csarnóta(-i) eller Diósviszló(-i) eller Harkány(-i) eller Hegyszentmárton(-i) eller Kistótfalu(-i) eller Márfa(-i) eller Nagytótfalu(-i) eller Szava(-i) eller Túrony(-i) eller Vokány(-i)

Italien

1. Kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder D.O.C.G. (Denominazio