Kommissionens beslutning

af 27. november 2002

om Tysklands Statsstøtte til fordel for Ambau Stahl- und Anlagenbau GmbH

(meddelt under nummer K(2002) 4483)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2003/261/CE)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR-

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2, første afsnit,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger i overensstemmelse med disse artikler(1), under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I. SAGSFORLØB

(1) Ved brev af 29. december 1999 underrettede Tyskland Kommissionen om statsstøtten til fordel for Ambau Stahl- und Anlagenbau GmbH (Ambau). Sagen blev registreret under NN 11/2000. Ved brev af 21. januar, 15. maj og 26. oktober 2000 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger. Tysklands svar blev modtaget ved brev af 4. april, 22. juni og 14. december 2000.

(2) Ved brev af 16. marts 2001 underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende ovennævnte støtte og opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger(2). Sagen blev derpå registreret under C 15/2001. Tysklands bemærkninger blev modtaget den 19. og 20. juni 2001. Støttemodtagerens bemærkninger blev modtaget ved brev af 28. juni 2001. Ved brev af 28. december 2001 meddelte Kommissionen Tyskland, at den havde besluttet at udvide procedure til foranstaltninger, der angiveligt var tildelt som led i godkendte støtteordninger, og opfordrede endnu en gang interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger(3). Tysklands bemærkninger vedrørende procedurens udvidelse blev modtaget den 7. februar 2002. Ved brev af 16. september 2001 anmodede Kommissionen om yderligere oplysninger, som Tyskland afgav ved brev af 17. oktober 2001. Yderligere bemærkninger fra støttemodtageren blev modtaget ved brev af 23. maj 2002.

II. BESKRIVELSE

1. Støttemodtageren

(3) Sagen vedrører finansielle foranstaltninger til omstruktureringen af Ambaus virksomhedsenhed i Gräfenhainichen, en virksomhed med hjemsted i de nye tyske delstater, som er aktiv inden for anlægsindustrien. Ambau driver to produktionssteder i de nye tyske delstater. Det ene af disse produktionssteder ligger i Sperrenberg, Brandenburg, det andet i Gräfenhainichen, Sachsen-Anhalt.

(4) Virksomhedsenheden i Gräfenhainichen ejedes tidligere af Anhaltiner Stahl- und Anlagenbau (ASTA), en tidligere statsejet virksomhed. I 1990 blev ASTA overtaget af Treuhandanstalt (THA) og blev privatiseret i 1992 som led i en management buyout (MBO). I 1996 havde ASTA et underskud på 7,5 mio. DEM og måtte indgive konkursbegæring. Kuratoren opretholdt driften af ASTA indtil udgangen af 1997.

(5) I december 1997 overtog Ambau ASTA's produktion samt 92 af de tidligere 270 ansatte. Inden overtagelsen havde Ambau 42 ansatte i sin virksomhedsenhed i Sperrenberg. Dermed havde virksomheden efter overdragelsen af ASTA's aktiviteter til Ambau ca. 130 ansatte. Siden da er antallet af ansatte ikke steget nævneværdigt. I regnskabsåret 2000/01 beskæftigede Ambau 139 personer, heraf 25 i Sperrenberg og 114 i Gräfenhainichen. To private erhvervsdrivende ejer hver især 50 % af Ambau.

(6) Den 4. december 1997 indgik Ambau en lejeaftale med kuratoren vedrørende ASTA's aktiver. I januar 1998 overtog GSA Grundstücksfonds Sachsen-Anhalt (GSA), som indgår i et offentligt organ, aktiverne fra kuratoren og indgik senere en langsigtet lejeaftale med Ambau. I de første ti år kunne aftalen kun opsiges, såfremt der forelå "usædvanlige omstændigheder" som omhandlet i Bürgerliches Gesetzbuch (BGB)(4). I denne startfase har Ambau også mulighed for at købe aktiverne. Ambau er i henhold til aftalen ansvarlig for vedligeholdelsen og moderniseringen af virksomheden. Selv om investoren oprindeligt havde til hensigt at oprette en ny virksomhed, blev virksomheden i Gräfenhainichen på kreditorernes anmodning integreret i Ambau GmbH.

2. Omstruktureringen

(7) De væsentligste problemer, som førte til ASTA's vanskeligheder, var en mangelfuld ledelse og manglen på en klar produktprofil. Ifølge Tysklands påtog ASTA sig stort set enhver ordre, som selskabet kunne få, uden at tage hensyn til rentabiliteten herved og uden at have en klar virksomhedsstrategi.

(8) Omstruktureringsplanen indeholdt en treårig omstruktureringsperiode fra 1998 til 2001. Ifølge den nye plan skulle Ambaus virksomhedsenhed i Gräfenhainichen specialisere sig inden for nogle få hovedaktiviteter. For det første skulle den på grund af den øgede betydning af vedvarende energikilder koncentrere sig om at fremstille komponenter til nye teknologier som f.eks. vindkraft. For det andet skulle der fremstilles andre komponenter til kraftværker, såsom turbiner og udblæsningssystemer. Desuden skulle virksomhedsenheden specialisere sig inden for opstilling af ovne til den metallurgiske og kemiske industri samt fremstilling af store stålkonstruktioner som broer og tårne.

(9) Den nye produktprofil gjorde det nødvendigt at øge driftsmidlerne (lagre og beholdninger) samt at oparbejde en ny fast kundekreds. Desuden skulle forældede maskiner udskiftes og den overdimensionerede infrastruktur, som oprindeligt var forbundet med for store faste omkostninger, reduceres.

(10) De væsentligste investeringer i forbindelse med omstruktureringen vedrørte modernisering af produktionsanlæg, udskiftning og vedligeholdelse af en række maskiner samt indførelse af ny edb og software. Omstruktureringsomkostningerne blev oprindeligt anslået til at udgøre 11249000 DEM.

(11) Ifølge planen forventedes oprindeligt følgende udvikling i virksomheden:

>TABELPOSITION>

3. Statslige finansielle foranstaltninger til omstruktureringen

(12) Inden beslutningen om at indlede den formelle undersøgelsesprocedure (beslutningen om procedurens indledning) blev følgende foranstaltninger angivet som offentlige midler, der blev ydet til omstruktureringen efter overtagelsen i 1997:

Tabel 1

Foranstaltninger, der oprindeligt blev angivet som offentlige midler

>TABELPOSITION>

4. Finansielle bidrag fra andre kilder

(13) Ifølge de oplysninger, som Tyskland havde afgivet inden beslutningen om procedurens indledning, omfattede finansieringen af omstruktureringen følgende bidrag fra den støttemodtagende virksomhed og private kilder:

Tabel 2

Foranstaltninger, der oprindeligt blev angivet som private bidrag

>TABELPOSITION>

5. Markedsanalyse

(14) I virksomhedsenheden i Gräfenhainichen er Ambau aktiv inden for maskiner til almen anvendelse (NACE Rev. 1, 29.1 og 29.2) samt maskiner til særlige formål (NACE Rev. 1, 29.4 og 29.5).

(15) Ifølge de første oplysninger havde Ambau mellem 1998 og 1999 30 % af sin omsætning i Tyskland og 70 % via direkte og indirekte eksport. Ambaus andel af det tyske marked for produktionsanlæg udgjorde i slutningen af 1998 2,5 % med hensyn til vindkraftsektoren og 0,089 % med hensyn til udstyr til den metallurgiske og kemiske industri. Ifølge Tysklands oplysninger er Ambaus andel af det europæiske marked ikke tilstrækkelig stor til, at den kan angives i procent. De enkelte områders bidrag til omsætningen på 18,5 mio. DEM i regnskabsåret 2000/01 var følgende: kraftværksturbiner (35 %), vindkraftanlæg (35 %), maskiner til metalforarbejdnings- og maskinindustrien samt reparationer (30 %).

(16) Ifølge de oplysninger, der først blev fremsendt, ville kapaciteten i Gräfenhainichen forblive uændret.

6. Beslutninger om indledning og udvidelse af proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2

(17) I beslutningen om procedurens indledning blev støtten vurderet på grundlag af Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder(5) fra 1994 (rammebestemmelserne fra 1994), da støtten blev ydet inden offentliggørelsen af de nye rammebestemmelser(6) i 1999 (rammebestemmelserne fra 1999).

(18) I beslutningen om procedurens indledning gav Kommissionen udtryk for tvivl med hensyn til følgende punkter:

a) Om lejeaftalen mellem GSA og investoren kan udgøre en støtteforanstaltning, da GSA er et offentligt organ, og Kommissionen ikke rådede over tilstrækkelige oplysninger til at kunne vurdere, om aftalen er indgået på markedsvilkår.

b) Om den ad hoc-støtte, der er ydet til virksomheden, opfylder betingelserne i rammebestemmelserne fra 1994. I den henseende rejste der sig følgende spørgsmål:

i) om støttemodtageren er berettiget til omstruktureringsstøtte

ii) om omstruktureringsplanen - i betragtning af virksomhedens begrænsede ressourcer og navnlig virksomhedens faldende egenkapital - kunne genoprette virksomhedens rentabilitet inden for et rimeligt tidsrum

iii) om støtten ikke kunne have konkurrencefordrejende virkninger, da det på grundlag af de markedsoplysninger, der forelå på tidspunktet for procedurens indledning, ikke kunne udelukkes, at der var behov for, at Ambaus kapacitet blev nedskåret, og det på dette tidspunkt kun blev angivet, at kapaciteten ikke blev forøget

iv) om støtten stod i et rimeligt forhold til omkostningerne og fordelene ved omstruktureringen, da det var tvivlsomt, om foranstaltning 8 og 9 i tabel 2 kunne vurderes som støttemodtagerens bidrag af egne midler eller gennem finansiering udefra. Foranstaltning 8 - lån refinansieret af DtA - blev tilsyneladende til dels finansieret ved hjælp af offentlige midler og kunne dermed indeholde støtte. Det var heller ikke klart, om foranstaltning 9 - lån fra Sparkasse Teltow - blev anvendt til virksomhedsenheden i Sperrenberg eller i Gräfenhainichen.

(19) Da det endvidere ikke var klart, om garantien på 56 % fra delstaten Sachsen-Anhalt (foranstaltning 6 i tabel 1) samt WSA's passive kapitalinteresse (foranstaltning 7(7)) er i overensstemmelse med de ordninger, på grundlag af hvilke de ifølge Tyskland blev ydet, udstedte Kommissionen over for Tyskland et påbud om oplysninger i henhold til artikel 10, stk. 3, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93(8).

(20) I tilknytning hertil fremsendte Tyskland yderligere oplysninger om anvendelsen af støtteordningerne. Med hensyn til garantien på 56 % (foranstaltning 6(9)) oplyste Tyskland Kommissionen om, at denne foranstaltning blev tildelt Ambau i 1996, dvs. inden overtagelsen af ASTA's virksomhed i Gräfenhainichen, og derfor ikke til en kriseramt virksomhed. Med hensyn til den passive kapitalinteresse (foranstaltning 7(10)) informerede Tyskland Kommissionen om, at denne foranstaltning rent faktisk blev truffet som led i en anden støtteordning end oprindeligt angivet(11). Med hensyn til DtA-lånet (foranstaltning 8(12)), som oprindeligt blev angivet som bidrag fra støttemodtageren, korrigerede Tyskland sine oplysninger og konstaterede, at denne foranstaltning blev finansieret som led i en støtteordning(13) og derfor skal betragtes som eksisterende støtte.

(21) I beslutningen om at udvide den formelle undersøgelsesprocedure konstaterede Kommissionen med hensyn til garantien på 56 % (foranstaltning 6(14)), at denne ikke behøvede at blive vurderet nærmere, da den ifølge de yderligere oplysninger tilsyneladende opfylder betingelserne i den pågældende ordning. Endvidere var Kommissionen af den opfattelse, at den passive kapitalinteresse (foranstaltning 7) ikke opfyldte betingelserne i den af Tyskland anførte ordning, da den var blevet kumuleret med andre omstruktureringsforanstaltninger; den skulle derfor vurderes som ad hoc-støtte. DtA-lånet (foranstaltning 8) skulle ligeledes vurderes som ad hoc-støtte, da rentesatsen var lavere end fastsat i den af Tyskland anførte støtteordning, og foranstaltningen ikke, som fastsat i ordningen, blev tildelt i de første fire år efter virksomhedens oprettelse.

(22) Disse to foranstaltninger skal derfor ligeledes vurderes som individuel støtte i denne beslutning.

III. BEMÆRKNINGER FRA TYSKLAND OG STØTTEMODTAGEREN

(23) Som led i den formelle undersøgelsesprocedure fremsendte Tyskland følgende nye eller ændrede oplysninger. Disse indeholder også støttemodtagerens bemærkninger, som blev modtaget efter beslutningerne om procedurens indledning og udvidelse.

(24) Med hensyn til den nye lejeaftale mellem Ambau og GSA fremsendte Tyskland en ekspertudtalelse, hvoraf det fremgik, at der i forbindelse med lejen skulle tages højde for den særdeles ringe bygningstilstand, som Ambau ifølge aftalen var forpligtet til at istandsætte og vedligeholde, samt det forhold, at Ambau også påtog sig at administrere og vedligeholde dele af bygningen, som virksomheden ikke selv anvendte.

(25) Tyskland har bemærket, at Ambau inden overtagelsen af ASTA's virksomhed i Gräfenhainichen var en meget lille virksomhed med begrænsede ressourcer og under 50 ansatte. Mellem 1993 og 1997 havde Ambau i gennemsnit haft et årligt overskud på ca. 20000 DEM og en årsomsætning på 10 mio. DEM. Tyskland har endvidere anført, at de oprindelige aktiviteter i Sperrenberg kun have krævet en lille driftskapital, da de især havde omfattet samlearbejde. De nye aktiviteter i Gräfenhainichen krævede derimod en væsentlig højere driftskapital, som Ambau ikke udelukkende kunne finansiere ved hjælp af egne midler. Som følge af overtagelsen af løbende ordrer fra ASTA var der desuden opstået tab på 1,2 mio. DEM. Overtagelsen af aktiviteterne fra ASTA havde derfor medført et fald i Ambaus egenkapital og en stigning i virksomhedens gæld.

(26) Tyskland har endvidere fremsendt oplysninger, hvoraf det fremgår, at alle statslige finansielle foranstaltninger udelukkende blev anvendt til omstruktureringen af virksomhedsenheden i Gräfenhainichen.

(27) Med hensyn til gennemførligheden af omstruktureringsplanen har Tyskland gjort opmærksom på, at Ambaus effektive egenkapitalandel er højere end anført i virksomhedsdataene, da den modtagne støtte i første omfang skal opføres i balancen på passivsiden, indtil den godkendes af Kommissionen.

(28) Desuden blev der fremlagt følgende oplysninger om Ambaus faktiske udvikling:

>TABELPOSITION>

(29) Med hensyn til en eventuel konkurrencefordrejning har Tyskland fremsendt yderligere markedsoplysninger, hvoraf det fremgår, at markederne for produktionsanlæg og navnlig vindkraft er i vækst. Tyskland har anført, at det samlede antal mulige produktionstimer i Gräfenhainichen efter omstruktureringen vil være lavere end det antal timer, der tidligere var muligt hos ASTA inden overtagelsen. Kapaciteten i Sperrenberg bibeholdes. Ambaus faktiske markedsandele inden for selskabets vigtigste aktiviteter udgjorde følgende:

>TABELPOSITION>

(30) Med hensyn til spørgsmålet, om støtten står i et rimeligt forhold til omkostningerne og fordelene ved omstruktureringen, har Tyskland meddelt Kommissionen, at de faktiske omstruktureringsomkostninger udgjorde 15,3 mio. DEM og omfattede følgende:

>TABELPOSITION>

NB:

Tabellen indeholder afrundede tal.

(31) Med hensyn til lånet fra Sparkasse Teltow (foranstaltning 9(15)) har Tyskland anført, at dette er blevet anvendt til omstruktureringen i Gräfenhainichen. Det skal derfor vurderes som et bidrag fra støttemodtageren til omstruktureringen.

(32) Endvidere har de ansatte indgået aftale om en virksomhedslønoverenskomst ("Haustarifvertrag"), der fraviger den kollektive overenskomst, og som indebærer besparelser på 1919000 DEM, og Ambaus underleverandører har indrømmet forlængede betalingsfrister til en værdi af i alt 2150000 DEM. Begge elementer skal vurderes som støttemodtagerens bidrag til omstruktureringen.

(33) Med hensyn til spørgsmålet, om foranstaltning 7 i tabel 1 - WSA's passive kapitalinteresse - opfylder betingelserne i den af Tyskland anførte ordning, har Tyskland korrigeret sine tidligere oplysninger, hvorefter denne udgør en eksisterende støtte, og nu konstateret, at denne foranstaltning skal vurderes som ad hoc-støtte.

(34) Med hensyn til spørgsmålet, om DtA-lånet (foranstaltning 8 i tabel 1) opfylder betingelserne i den af Tyskland anførte ordning, har Tyskland gjort gældende, at fristen på fire år til støttens tildeling ifølge ordningen kan overskrides i undtagelsestilfælde. Endvidere er de rentesatser, der skal anvendes i forbindelse med ordningen, fleksible og rent faktisk faldet. Derfor overstiger lånevilkårene ikke den støtteintensitet, der er fastsat i ordningen.

(35) Ifølge de nye oplysninger finansieres omstruktureringen på følgende måde:

Tabel 3

Foranstaltninger, der blev angivet som offentlige midler efter beslutningen om procedurens indledning((Se tillige tabel 2.))

>TABELPOSITION>

Tabel 4

Foranstaltninger, der blev angivet som private bidrag efter beslutningen om procedurens indledning((Se tillige tabel 2.))

>TABELPOSITION>

IV. VURDERING AF STØTTEN

(36) I henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, er støtte, som ydes ved hjælp af statsmidler under enhver tænkelig form, og som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencevilkårene ved at begunstige visse virksomheder, uforenelig med fællesmarkedet i det omfang, den påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne. Foranstaltninger, der er omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og som ikke er eksisterende støtte, er som hovedregel ikke forenelige med fællesmarkedet, medmindre undtagelsesbestemmelserne i artikel 87, stk. 2 eller 3, finder anvendelse på dem.

1. Statsstøtte

(37) I betragtning af de yderligere oplysninger, som Tyskland har fremsendt, og navnlig ekspertudtalelsen vedrørende den nye lejeaftale mellem Ambau og GSA, hvorefter der i forbindelse med lejen blev taget højde for de usædvanlige finansielle byrder, der var knyttet til det lejede, konstaterer Kommissionen, at den tvivl, som den nærede med hensyn til, om aftalen kunne udgøre en støtteforanstaltning, blev fjernet.

(38) EF-traktatens artikel 87, stk. 1, finder anvendelse på Tysklands øvrige finansielle foranstaltninger til fordel for den støttemodtagende virksomhed. Kommissionen konstaterer, at Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS) ligesom som sin forgænger, THA, har til opgave at privatisere statsvirksomheder i de nye tyske delstater. BvS er en del af forbundsadministrationen og er ansvarlig over for denne. Derfor skal de foranstaltninger, som BvS har truffet, henføres til staten.

(39) Ved hjælp af alle de foranstaltninger, som Tyskland har truffet, opnår en bestemt virksomhed økonomiske fordele, som den ikke ville have opnået fra private kilder. Der er derfor tale om støtte i forbindelse med disse foranstaltninger. En sådan støtte kan på grund af sin art fordreje konkurrencevilkårene. I betragtning af denne støttes art og det forhold, at der er samhandel inden for Fællesskabet i de sektorer, som den støttemodtagende virksomhed er aktiv inden for, er de pågældende finansielle foranstaltninger omfattet af EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

(40) Da afkaldet på tilbagebetalingen af BvS-lånet på 1 mio. DEM (foranstaltning 1(16)) tilsyneladende ikke blev ydet på grundlag af en støtteordning, der er godkendt af Kommissionen, skal det vurderes som ad hoc-støtte i denne beslutning.

(41) Med hensyn til den statsstøtte, der angiveligt er ydet som led i godkendte ordninger, kan det konstateres, at navnlig på grundlag af de yderligere oplysninger, som Tyskland har fremsendt, opfylder foranstaltning 2 til 6(17) samt foranstaltning 8(18) tilsyneladende betingelserne i forbindelse med de enkelte støtteordninger. Disse foranstaltninger behøver ikke at blive vurderet nærmere i denne beslutning.

(42) Med hensyn til WSA's passive kapitalinteresse på 1,5 mio. DEM (foranstaltning 7(19)), som ifølge Tysklands tidligere oplysninger var blevet ydet i henhold til en godkendt støtteordning, har Tyskland meddelt Kommissionen, at denne foranstaltning ikke er omfattet af bestemmelserne for den oprindeligt nævnte ordning. Derfor skal denne foranstaltning også vurderes som ad hoc-støtte.

(43) Dermed skal støtte på 2,5 mio. DEM (foranstaltning 1 og 7(20)) vurderes i denne beslutning med hensyn til, om den er forenelig med fællesmarkedet.

(44) Kommissionen konstaterer endvidere, at Tyskland ikke har opfyldt sin forpligtelse i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, til rettidigt at underrette Kommissionen om den påtænkte støtte. I formel henseende er der derfor tale om ulovlig støtte. Dette indebærer imidlertid ikke nødvendigvis, at støtten er uforenelig med fællesmarkedet. De enkelte foranstaltninger skal derfor undersøges på grundlag af EF-traktatens artikel 87.

2. Undtagelsesbestemmelser i henhold til EF-traktatens artikel 87

(45) I artikel 87, stk. 2 og 3, fastlægges betingelserne for, at støtte er forenelig med fællesmarkedet eller kan betragtes som forenelig med fællesmarkedet: I denne forbindelse er artikel 87, stk. 3, litra c), relevant, da formålet med den pågældende støtte var omstruktureringen af støttemodtageren og ingen andre af undtagelserne i stk. 2 og 3 blev anført eller kan finde anvendelse.

(46) I rammebestemmelserne vedrørende statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder har Kommissionen indgående redegjort for betingelserne for, hvornår den vil godkende støtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Da den samlede støtte, der skal vurderes, ifølge Tysklands oplysninger blev ydet til støttemodtageren inden offentliggørelsen af rammebestemmelserne fra 1999, finder rammebestemmelserne fra 1994 anvendelse i henhold til betragtning 101 i rammebestemmelserne fra 1999.

(47) I beslutningen om procedurens indledning gav Kommissionen udtryk for tvivl med hensyn til, om følgende betingelser, der anført i rammebestemmelserne fra 1994, er opfyldt.

a) Berettigelse til omstruktureringsstøtte

1) Kriseramte virksomheder

(48) I henhold til rammebestemmelserne fra 1994 kan der ydes omstruktureringsstøtte til virksomheder, der er kriseramte og ikke kan klare sig ved hjælp af egne midler eller ved at rejse den fornødne kapital hos aktionærer eller gennem låntagning. I rammebestemmelserne fra 1994 er der ingen entydig definition af en kriseramt virksomhed. Imidlertid beskrives de typiske symptomer i forbindelse med kriseramte virksomheder: faldende indtjeningsevne eller voksende overskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overkapacitet, forringet cashflow, øget rente- og afdragsbyrde og lav nettoformue. I akutte tilfælde kan virksomheden allerede været blevet insolvent eller være trådt i likvidation (afsnit 2.1 i rammebestemmelserne fra 1994).

(49) Indledningsvis bemærkes, at inden ASTA's aktiviteter blev videreført af Ambau, var virksomheden kendetegnet ved en lang række af de symptomer, der er nævnt i afsnit 2.1 i rammebestemmelserne fra 1994, og som i sidste instans tvang den til at gå i betalingsstandsning og medførte den senere konkursbehandling. ASTA havde derfor været berettiget til omstruktureringsstøtte, inden virksomhedens aktiviteter blev overdraget til Ambau. På den anden side konstateres det, at Ambau var en sund virksomhed, inden den overtog ASTA's aktiviteter. De foranstaltninger, der skal vurderes i den foreliggende beslutning, blev tildelt efter overdragelsen af ASTA's aktiviteter til Ambau. Det skal derfor undersøges, om Ambau var berettiget til omstruktureringsstøtte efter overdragelsen.

(50) Som hovedregel kan det forventes af en sund investor, som integrerer en virksomhed i sit eget selskab, at den pågældende finansierer omstruktureringen af egne midler eller gennem finansiering udefra. Derfor kan en sund investor, som integrerer en kriseramt virksomhed i sit eget selskab uden selv at være kriseramt, principielt ikke modtage omstruktureringsstøtte.

(51) Rammebestemmelserne fra 1994 (afsnit 3.2.4) er imidlertid mindre restriktive med hensyn til omstruktureringsstøtte til SMV. I det foreliggende tilfælde var det tilsyneladende kun virksomhedens specifikke problemer som SMV, der nødvendiggjorde den retlige integrering af den virksomhed, der skulle omstruktureres. Ambau er en meget lille virksomhed med begrænsede ressourcer, som på overtagelsestidspunktet også var væsentlig mindre end ASTA. Selv efter integreringen forblev Ambau en SMV med en begrænset adgang til finansiering udefra, hvis investorer var to private erhvervsdrivende, som ikke blev støttet af en større gruppe.

(52) I denne henseende fremgår det af de oplysninger, som Tyskland har fremsendt, at støtten udelukkende blev anvendt til omstruktureringen af den tidligere virksomhedsenhed i Gräfenhainichen (tidligere ASTA) og ikke til at finansiere andre af virksomhedens aktiviteter. Som selvstændig virksomhed ville virksomhedsenheden i Gräfenhainichen kunne være betragtet som berettiget til omstruktureringsstøtte. Den retlige integrering af virksomhedsenheden i Gräfenhainichen i Ambau skete udelukkende på kreditorernes anmodning med henblik på at opnå tilstrækkelig sikkerhed for de lån, der var ydet. Denne integrering skyldtes Ambaus meget begrænsede ressourcer. De to investorer bidrog allerede til finansieringsplanen med garantier, som de hæftede personligt for. For at tilvejebringe yderligere finansiering udefra kunne investorerne således ikke stille anden sikkerhed end at bidrage med deres virksomhedsenhed i Sperrenberg. Denne yderligere finansiering var imidlertid uomgængelig nødvendig, da Ambau på overtagelsestidspunktet ikke rådede over tilstrækkelig kapital til finansieringen og omstruktureringen af den nyerhvervede virksomhedsenhed i Gräfenhainichen.

(53) Under de særlige omstændigheder, der gør sig gældende i denne sag, skete integreringen derfor ikke med henblik på at forene de to virksomhedsenheders aktiviteter, men udelukkende af eksterne grunde, dvs. for at opnå finansiering udefra. I den forbindelse var det tilsyneladende kun virksomhedens problemer som SMV, der nødvendiggjorde den retlige integrering af den principielt støtteberettigede virksomhedsenhed i investorens virksomhed med henblik på at forbedre sikkerheden. En sådan situation kan sammenlignes med ændringer i ejendomsforholdet i den kriseramte virksomhed. I henhold til rammebestemmelserne fra 1994 berøres en virksomheds støtteberettigelse imidlertid ikke af ændringer i ejendomsforholdet.

(54) I betragtning af de særlige omstændigheder, som virksomheden stod over for som SMV, kan omstruktureringsstøtten til Ambaus virksomhedsenhed i Gräfenhainichen vurderes på grundlag af rammebestemmelserne fra 1994.

2) Overtagelse af den kriseramte virksomhed

(55) Overdragelsen af aktiviteterne i den konkursramte virksomhed ASTA til Ambau kan vurderes som oprettelse af en ny virksomhed i tilknytning til en konkursbehandling. Principielt er en nyoprettet virksomhed ikke berettiget til omstruktureringsstøtte, heller ikke hvis den fra begyndelsen er kriseramt. På grund af de usædvanlige omstændigheder i de nye tyske delstater er det imidlertid Kommissionens faste praksis at anvende rammebestemmelserne fra 1994 på de såkaldte "redningsløsninger" (Auffanglösungen)(21) i disse delstater, såfremt disse er opstået inden udgangen af december 1999. Denne undtagelse anvendes, når virksomhedens aktiviteter videreføres, og der ikke er tale om et rent salg af enkelte aktiver(22).

(56) I den foreliggende sag ligner overdragelsen af virksomheden i Gräfenhainichen i økonomisk henseende i høj grad de såkaldte redningsløsninger, da investorerne overtog alle ASTA's aktiviteter og en betydelig del af de ansatte. Da Ambau for øjeblikket imidlertid kun har lejet aktiverne i Gräfenhainichen, rejser der sig det spørgsmål, om dette kan vurderes som en overtagelse af den kriseramte virksomhed.

(57) Investorerne havde oprindeligt til hensigt at købe aktiverne i Gräfenhainichen. På grund af Ambaus meget begrænsede ressourcer var dette imidlertid ikke muligt på overdragelsestidspunktet, da de disponible finansielle midler allerede var blev anvendt fuldt ud til andre omstruktureringsforanstaltninger. I denne forbindelse bemærkes endvidere, at Ambau ikke har modtaget nogen form for støtte til købet af aktiverne, selv om dette havde været muligt på grundlag af Kommissionens praksis i henhold til rammebestemmelserne fra 1994. Ambau indgik derfor en langsigtet lejeaftale vedrørende hele virksomhedsenheden, som også indeholdt mulighed for køb af aktiverne. Forpligtelserne i henhold til aftalen, såsom den begrænsede opsigelsesret og vedligeholdelsesforpligtelsen, tog sigte på at binde investoren til virksomhedsenheden på lang sigt. Ambau investerede efterfølgende 1,7 mio. DEM i istandsættelsen af enheden. Ambau overtog løbende ordrer fra ASTA, som medførte tab på 1,2 mio. DEM. Endvidere bidrog de to investorer med deres eksisterende virksomhedsenhed i Sperrenberg samt personlig sikkerhedsstillelse til omstruktureringen.

(58) Lejeaftalen vedrørende aktiverne blev derfor ikke indgået på grund af investorernes manglende engagement i omstruktureringen, men på grund af deres begrænsede finansielle midler. På grundlag af lejeaftalen overtog investorerne ligeledes hele virksomheden og ikke kun enkelte aktiver. Investorernes engagement i virksomheden bekræftes også af den langsigtede lejeaftale med forkøbsret samt investeringerne og flytningen af arbejdskraft til Gräfenhainichen. Med de tabsgivende løbende ordrer blev de oprindelige aktiviteter desuden overtaget med de dermed forbundne problemer. Endelig har investorerne påtaget sig betydelige personlige risici, som er knyttet til resultatet af omstruktureringen. Ambau har derfor, selv om virksomheden ikke blev ejer af aktiverne, rent faktisk overtaget den kriseramte virksomhed.

(59) På baggrund heraf var Ambau støtteberettiget som omhandlet i rammebestemmelserne fra 1994 med hensyn til omstruktureringen af den kriseramte virksomhed, der blev overtaget i Gräfenhainichen.

b) Genoprettelse af rentabiliteten

(60) I henhold til rammebestemmelserne fra 1994 skal omstruktureringsplanen genoprette virksomhedens rentabilitet inden for et rimeligt tidsrum, hvorefter virksomheden ved egen hjælp kan konkurrere på markedet. Dette skal først og fremmest opnås ved interne foranstaltninger og indebære, at de strukturelt betingede tabsgivende aktiviteter opgives.

(61) Med hensyn til gennemførligheden af omstruktureringsplanen var der tvivl med hensyn til, om virksomheden var i stand til at nå målene i planen på grund af virksomhedens faldende egenkapital. Tyskland har fremsendt yderligere oplysninger, hvoraf det fremgår, at den lave egenkapitalandel skyldes det forhold, at støtten opføres på passivsiden, så længe den ikke er godkendt af Kommissionen. Endvidere er egenkapitalandelen ikke den afgørende faktor ved vurderingen af mulighederne for at gennemføre planen. På nuværende tidspunkt må det konstateres, at der via den betydelige nedskæring af arbejdsstyrken i virksomhedsenheden i Gräfenhainichen, moderniseringen af produktionsanlæggende samt koncentrationen om nogle få kerneaktiviteter på passende måde blev gjort noget ved de hovedproblemer, der havde medført ASTA's vanskeligheder. Det kan derfor antages, at omstruktureringsplanen, ifølge hvilken Gräfenhainichen igen skulle være rentabel inden for to-tre år efter overtagelsen, vil kunne genoprette virksomhedens rentabilitet.

(62) Den tvivl, som Kommissionen oprindeligt gav udtryk for med hensyn til, om omstruktureringsplanen kan genoprette virksomhedens rentabilitet, er derfor fjernet. Denne konklusion bekræftes tydeligvis af den faktiske udvikling i virksomheden.

c) Forhindring af konkurrencefordrejende virkninger

(63) I henhold til rammebestemmelserne fra 1994 er det desuden en betingelse, at der træffes foranstaltninger for i videst muligt omfang at opveje eventuelle skadelige virkninger på konkurrenterne. Hvis virksomheden er aktiv på markeder, hvor der er overkapacitet, bør dette medføre en nedskæring af virksomhedens kapacitet.

(64) På grundlag af de oplysninger, der var til rådighed inden beslutningen om procedurens indledning, kunne det ikke konstateres, om Ambau var forpligtet til at nedskære sin kapacitet.

(65) Tyskland har fremsendt yderligere oplysninger, hvoraf det fremgår, at Ambaus markedsandele er ubetydelige. På grundlag af de nye oplysninger kan det desuden konkluderes, at Ambau er aktiv på vækstmarkeder, og at virksomheden rent faktisk i en vis udstrækning har nedskåret sin egen kapacitet. Tvivlen med hensyn til, om den støtte, der er ydet til Ambau, har haft konkurrencefordrende virkninger, kunne derfor fjernes.

d) Støtte i forhold til omstruktureringsomkostninger og -fordele

(66) I henhold til rammebestemmelserne fra 1994 skal støtten være begrænset til det for omstruktureringen strengt nødvendige minimum. Derfor skal støttemodtageren yde et betydeligt bidrag til omstruktureringen af egne midler eller gennem finansiering udefra. Ved sidstnævnte skal forstås finansiering udefra på markedsvilkår.

(67) Ifølge de seneste oplysninger udgjorde omstruktureringsomkostningerne 15,3 mio. DEM. Tyskland har anført, at støttemodtagerens bidrag til disse omkostninger udgjorde 6,2 mio. DEM, dvs. ca. 40 %. Bidragene er anført som foranstaltning 9 til 14 i tabel 4.

(68) I sin beslutning om procedurens indledning gav Kommissionen imidlertid udtryk for tvivl med hensyn til, om DtA-lånet (foranstaltning 8(23)) og lånet fra Sparkasse Teltow (foranstaltning 9(24)) kan vurderes som bidrag fra støttemodtageren.

(69) I de senest fremsendte oplysninger er Tyskland selv af den opfattelse, at DtA-lånet skal vurderes som støtte og derfor ikke kan betragtes som bidrag fra støttemodtageren.

(70) Med hensyn til lånet fra Sparkasse Teltow var der tvivl med hensyn til, om dette kan betragtes som et bidrag, da det ikke var klart, om det blev anvendt til omstruktureringen i Gräfenhainichen. Tyskland har fremsendt yderligere oplysninger om anvendelsen af dette lån i virksomhedsenheden i Gräfenhainichen samt om de vilkår, hvorpå det blev ydet. Det kan konstateres, at Sparkasse Teltow er et offentligt finansieringsinstitut. I betragtning af, at Ambau på det tidspunkt, da lånet blev ydet, var en meget lille virksomhed, og der udelukkende blev stillet personlig sikkerhed for lånet, fremgår det ikke entydigt, om den faktiske rentesats på 8,5 % virkelig svarede til markedsvilkårene, og om lånet dermed kan accepteres som finansiering udefra. Selv hvis der ikke tages hensyn til denne foranstaltning som et bidrag fra støttemodtageren gennem finansiering udefra, har dette imidlertid ingen indflydelse på resultatet af proportionalitetsvurderingen.

(71) Med hensyn til fravigelsen af den kollektive overenskomst (foranstaltning 13(25)), som første gang blev nævnt i de oplysninger, der blev fremsendt efter beslutningen om procedurens indledning, konstaterer Kommissionen, at hvis de ansatte ikke selv er virksomhedens investorer, kan deres bidrag hverken vurderes som investorbidrag eller som offentlig finansiering.

(72) Med hensyn til de forlængede betalingsfrister, som underleverandørerne har indrømmet Ambau, gentager Kommissionen det standpunkt, som den gav udtryk for i sin beslutning om at udvide den formelle undersøgelsesprocedure, at det er tvivlsomt, om en sådan kortsigtet udsættelse kan vurderes som finansiering udefra i forbindelse med en omstrukturering. Selv hvis der ikke tages hensyn til denne foranstaltning, har dette imidlertid ingen indflydelse på resultatet af proportionalitetsvurderingen.

(73) Støttemodtagerens bidrag af egne midler eller gennem finansiering udefra beløber sig således til 1,9 mio. DEM, dvs. 12,41 %. Endvidere er Ambau en SMV, der er beliggende i et støtteberettiget område, og som på nuværende tidspunkt har ca. 140 ansatte. I tidligere tilfælde har Kommissionen under helt særlige omstændigheder godkendt støtte til SMV med et relativt lavt investorbidrag(26). Desuden har de to investorer bidraget med deres oprindelige virksomhedsenhed i Sperrenberg samt deres personlige ejendom, da banklån til virksomheden også blev sikret ved personlige garantier fra investorerne. Investorerne har således påtaget sig betydelige personlige risici, som er knyttet til resultatet af omstruktureringen. Desuden fik virksomheden heller ikke som følge af støtten tilført overskudlikviditet, som kunne resultere i konkurrencefordrejende aktiviteter til skade for konkurrenterne.

(74) På baggrund heraf er Kommissionen af den opfattelse, at investorbidraget kan vurderes som betydeligt som omhandlet i rammebestemmelserne fra 1994 og opfylder betingelserne i afsnit 3.2.2, nr. iii) i rammebestemmelserne fra 1994 med hensyn til støttens proportionalitet.

(75) På grundlag af de yderligere oplysninger, som Tyskland fremsendte som led i den formelle undersøgelsesprocedure, blev den tvivl, der oprindeligt blev givet udtryk for med hensyn til, om støtten opfylder betingelserne i rammebestemmelserne fra 1994, fjernet.

V. KONKLUSIONER

Kommissionen konstaterer, at Tyskland har ydet støtten på 2,5 mio. DEM i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3. På baggrund af ovenstående når Kommissionen imidlertid til den konklusion, at disse foranstaltninger er forenelige med fællesmarkedet -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Tysklands statsstøtte til Ambau Stahl- und Anlagenbau GmbH til et beløb af 1,28 mio. EUR er forenelig med fællesmarkedet efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 27. november 2002.

På Kommissionens vegne

Mario Monti

Medlem af Kommissionen

(1) EFT C 179 af 23.6.2001, s. 6, og EFT C 105 af 1.5.2002, s. 7.

(2) Se fodnote 1.

(3) Se fodnote 1.

(4) Omstændigheder, som gør det uacceptabelt for den anden part at fortsætte aftalen, f.eks. en alvorlig tilsidesættelse af forpligtelserne i henhold til aftalen eller manglende mulighed for at gøre brug af den pågældende genstand som fastsat i aftalen (§§ 543, 569 BGB a.F. (tidligere BGB), som ændret ved §§ 542 ff.).

(5) EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12.

(6) EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2.

(7) Se tabel 1.

(8) EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

(9) Se tabel 1.

(10) Se tabel 1.

(11) SG(97) D/6976 af 12.8.1997 (C 337/97).

(12) Se tabel 2.

(13) SG(99) D/9273 af 28.1.1999 (N 463/98).

(14) Se tabel 1.

(15) Se tabel 2.

(16) Se tabel 1 og 3.

(17) Se tabel 1 og 3.

(18) Se tabel 2 og 3.

(19) Se tabel 1 og 3.

(20) Se tabel 1 og 3.

(21) Nye virksomheder, der er blevet oprettet i tilknytning til en konkursbehandling, og som viderefører den konkursramte virksomheds aktiviteter.

(22) Denne undtagelse er eksplicit fastlagt i fodnote 10 i rammebestemmelserne fra 1999: "De eneste undtagelser fra denne regel er de tilfælde, der behandles af 'Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben' inden for rammerne af dens privatiseringsopgaver, og andre lignende tilfælde i de nye delstater - og det gælder kun for de tilfælde, hvor virksomheden er opstået ved likvidation eller overtagelse indtil den 31. december 1999."

(23) Se tabel 2 og 3.

(24) Se tabel 2 og 4.

(25) Se tabel 4.

(26) Støttesag KHK Verbindetechnik GmbH Brotterode (11,5 %) (EFT L 31 af 1.2.2002, s. 80); GMB Magnete Bitterfeld (12 %) (EFT C 50 af 17.2.1998, s. 6); Stahl-und Maschinenbau Rostock (12 %) (EFT C 365 af 18.12.1999, s. 9); Draiswerke (11 %) (EFT L 108 af 27.4.1999, s. 44).