KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1742/98 af 5. august 1998 om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af fiberplader (hardboard) med oprindelse i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland og om godtagelse af tilsagn fra visse eksportører i forbindelse med denne eksport

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98 (2), særlig artikel 7 og 8,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) Den 7. november 1997 offentliggjorde Kommissionen en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3) om indledning af en antidumpingprocedure (i det følgende benævnt »indledningsmeddelelsen«) vedrørende importen til Fællesskabet af fiberplader (hardboard) med oprindelse i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland.

Proceduren blev indledt på grundlag af en klage indgivet af følgende producenter i Fællesskabet: Atex Werke GmbH & Co., Funder Industrie GmbH, Hornitex Werk GmbH, Isoroy SA, Silva Srl, Suomen Kuitulevy OY, Swanboard AB og Techboard Ltd. Disse producenter tegnede sig for en væsentlig del af Fællesskabets samlede produktion af fiberplader (hardboard). Klagen indeholdt dokumentation for dumping af den pågældende vare og for væsentlig skade som følge deraf, og denne dokumentation ansås efter konsultationer for tilstrækkelig til at begrunde indledningen af en procedure.

(2) Kommissionen gav officielt de klagende producenter, eksporterende producenter og importører i Fællesskabet, som den vidste var berørt af sagen, repræsentanterne for eksportlandene samt Fællesskabets brugere og leverandører meddelelse om, at proceduren var indledt. De direkte berørte parter fik lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, der var fastsat i indledningsmeddelelsen.

(3) En række eksporterende producenter i de pågældende lande og klagende producenter, brugere og importører i Fællesskabet tilkendegav deres synspunkter skriftligt. Alle parter, der fremsatte anmodning herom inden for den fastsatte frist og godtgjorde, at der var særlige grunde til at de burde høres, indrømmedes en høring.

(4) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt, og modtog svar fra fem klagende fællesskabsproducenter, to selskaber i Brasilien, en importør, der var forretningsmæssigt forbundet med et af de brasilianske selskaber, to selskaber i Bulgarien, et selskab i Estland, et selskab i Letland og et forretningsmæssigt forbundet selskab i Letland, et selskab i Litauen, seks selskaber i Polen og et selskab i Rusland. Desuden modtog Kommissionen relevante og komplette svar fra seks uafhængige importører i Fællesskabet.

(5) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle oplysninger, som den anså for nødvendige for en foreløbig fastlæggelse af dumping, deraf følgende skade og Fællesskabets interesser, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a) Klagende fællesskabsproducenter

Tyskland:

- Atex Werke GmbH & Co., Grafenau.

Frankrig:

- Tarnaise des Panneaux SA (Groupe Isoroy SA), Castres.

- Saborec SA (Groupe Isoroy SA), Strasbourg.

Italien:

- Silva Srl, S. Michele Mondovi.

Finland:

- Suomen Kuitulevy OY (Finnish Fibreboard Ltd), Heinola.

Det Forenede Kongerige:

- Techboard Ltd., Ebbw Vale.

b) Eksporterende producenter

Brasilien:

- Duratex SA, Sáo Paulo

- Eucatex SA, Sáo Paulo.

Bulgarien:

- Fazerles AD, Silistra

- Lessoplast AD, Trojan.

Estland:

- AS Repo Vabrikud, Püssi.

Letland:

- AS »Bolderâja«, Riga

- AS »Griva-B«, Riga (forretningsmæssigt forbundet med AS »Bolderâja«).

Litauen:

- JSC Grigiskes, Grigiskes.

Polen:

- Alpex-Karlino SA, Karlino;

- Zaklady Plyt Pilsniowych w Czarnej Wodjie, Czarna Woda;

- Ekoplyta SA, Czarnkow.

- Zaklady Plyt Pilsniowych SA w Przemysle, Przemysl

- Koniecpolskie Zaklady Plyt Pilsniowych S.A., Koniecpol

- Zaklady Plyt Pilsniowych SA w Krosnie Odrzanskim, Krosno Odrzanskie.

c) Importører

- Duratex Europe GmbH (forretningsmæssigt forbundet med Duratex SA)

- Lord Forest Products Ltd, Det Forenede Kongerige.

(6) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden fra den 1. oktober 1996 til den 30. september 1997 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af skaden omfattede perioden fra den 1. januar 1993 til udgangen af undersøgelsesperioden.

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1. Den pågældende vare

(7) Den vare, der er omfattet af denne antidumpingprocedure, er fiberplader (hardboard). Ved fiberplader (hardboard) forstås træfiberplader og fiberplader af andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler, med densitet på over 0,8 g/cm3, i øjeblikket henhørende under KN-kode 4411 11 00 og ex 4411 19 00.

(8) Fiberplader (hardboard) fremstilles udelukkende ved en »våd fremstillingsproces« (modsat de nedenfor beskrevne fiberplader (fibreboard), der fremstilles ved en tør fremstillingsproces). Som følge af den våde fremstillingsproces er det et særtræk ved disse fiberplader (hardboard), at undersiden af dem i ubearbejdet stand har mærker af det vævede stof, som træfibermaterialet lå på ved indførelsen i pressemaskinen. I den bearbejdede form kan denne ru overflade være fjernet ved slibning eller anden bearbejdning. Oversiden vil svare til pressestemplets overflade og er i almindelighed glat.

Fiberplader (hardboard) har normalt en densitet på 0,85-1,05 g/cm3 og fremstilles i tykkelser på mellem 1,8 og 6,0 mm.

Fiberplader (hardboard) anvendes overvejende til møbler, inden for bygge- og automobilindustrien samt til dørbeklædning og emballage, navnlig emballage til frugt og grøntsager.

(9) En række importører og brugere anmodede om, at varesortimentet under proceduren blev udvidet til også at omfatte fiberplader (fibreboard) fremstillet ved en tør fremstillingsproces, såsom fiberplader (fibreboard) af mellemhøj og høj densitet (MDF/HDF), spånplader og krydsfiner, fordi fiberplader (hardboard) og disse andre varer udgør en og samme vare. Det blev derfor gjort gældende, at undersøgelsen af spørgsmålet om dumping og den deraf følgende skade samt spørgsmålet om Fællesskabets interesser også bør omfatte alle disse varer. Der blev i den forbindelse draget følgende konklusioner:

a) Fiberplader (fibreboard) af mellemhøj og høj densitet (i det følgende benævnt »MDF/HDF«)

(10) Anmodningen om at lade MDF/HDF omfatte af proceduren blev begrundet med, at disse varer også kan fremstilles med densiteter på over 0,8 g/cm3, og at de ligner fiberplader (hardboard) som følge af deres generelle fysiske egenskaber og anvendelsesformål.

Kommissionen nåede dog til den konklusion, at der er store forskelle mellem fiberplader (hardboard) og MDF/HDF:

i) Fremstillingsproces og deraf følgende fysiske og kemiske egenskaber, anvendelsesformål

(11) MDF/HDF fremstilles ved en »tør fremstillingsproces« modsat den »våde fremstillingsproces«, der benyttes ved fremstilling af fiberplader (hardboard). Selv om fremstillingsprocessen som sådan ikke er af afgørende betydning for fastlæggelsen af undersøgelsens dækningsområde, medfører ovennævnte forskellige fremstillingsprocesser forskellige fysiske egenskaber, da begge overflader af MDF/HDF-fiberplader (fibreboard) fremstillet ved den tørre fremstillingsproces efter presningen vil have et aftryk af de benyttede pressestempler; begge overflader vil typisk være glatte.

(12) Desuden medfører de forskellige fremstillingsprocesser for MDF/HDF sammenholdt med fremstillingsprocessen for fiberplader (hardboard), at MDF/HDF har andre fysiske og mekaniske egenskaber end fiberplader (hardboard). Den vigtigste kemiske forskel er kravet om, at der tilsættes harpiks under den tørre fremstillingsproces.

Under den tørre proces skal der tilsættes yderligere varmehærdende harpiks til de tørre træfibre til støtte for bindeprocessen i pressen. Derimod er det normalt ikke nødvendigt at tilsætte harpiks til de fiberplader (hardboard), der fremstilles ved den våde proces, da dette ville blive presset bort sammen med vandet i pressen. Den maksimale mængde harpiks, der kan fastholdes i fiberplader (hardboard) fremstillet ved den våde proces, udgør ikke mere end en tiendedel af det typiske harpiksindhold i MDF-standardfiberplader (fibreboard), der indeholder rundt regnet 13 % harpiks. Der er derfor klare kemiske forskelle mellem fiberplader (hardboard) og fiberplader (fibreboard).

(13) Desuden har fiberplader (hardboard, typisk en densitet på 0,85-1,05 g/cm3, medens de fleste MDF/HDF har en densitet på under 0,80 g/cm3, også selv om HDF-varianten af fibreboard-familien ligesom fiberplader (hardboard) har en densitet på over 0,80 g/cm3. Trods disse lighedspunkter mellem fiberplader (hardboard) og HDF adskiller sidstnævnte sig tydeligt fra fiberplader (hardboard), ikke alene som følge af de kemiske kendetegn, der som ovenfor beskrevet er fælles for alle fiberplader (fibreboard), men også som følge af forskelle i de fysiske egenskaber som f.eks. HDF-panelernes gennemsnitlige tykkelse, der som anført nedenfor har betydning for det endelige anvendelsesformål.

Fiberplader (hardboard) fremstilles i tykkelser på mellem 1,8 og 6,0 mm, medens langt størstedelen af MDF-HDF-fiberpladerne (fibreboard) har en tykkelse på mindst 7-8 mm selv om det er teknisk muligt at fremstille MDF/HDF med tykkelser på ned til 1,8 mm.

(14) Som følge af fremstillingsprocesserne har ubearbejdede fiberplader (hardboard) en glat overflade og en ru overflade med et stofaftryk, medens MDF/HDF i ubearbejdet stand er glat på begge overflader. Disse forskelle har en vis betydning for den endelige anvendelse af disse plader. Eksempelvis går branchen for frugtemballage ind for fiberplader (hardboard), ikke kun fordi den ru overflade gør det lettere at stable frugtkasser, uden at stablerne forskubber sig under transporten, men også fordi de fleste tynde MDF-plader afgiver formaldehyd i et omfang, der antages at gøre disse plader uegnede til fødevareemballage.

Desuden har fiberplader (fibreboard) fremstillet ved den tørre fremstillingsproces tendens til at blive skrøbeligere end fiberplader (hardboard) af samme tykkelse. Fiberpladernes (hardboard) større smidighed er en vigtig faktor på de anvendelsesområder, hvor pladerne skal formes, således som det f.eks. er tilfældet i automobil- og campingvognindustrien.

Fiberplader (fibreboard) fremstillet ved den tørre fremstillingsproces er derfor kun til dels substituerbare med fiberplader (hardboard), og kun for en tynde types vedkommende, dvs. typen med den tykkelse på under 6 mm. De vigtigste anvendelsesområder for fiberplader (hardboard) er dørbeklædning, møbler (såsom bagbeklædninger, skuffebunde og divanrammer), billedrammer, frugt- og grøntsagskasser samt inden for automobilindustrien. Hvad angår brugen af tynde MDF-plader, er der tale om en vis overlapning med fiberplader (hardboard), navnlig med hensyn til bagbeklædning til møbler, skuffebunde og billedrammer. Der benyttes dog ikke fiberplader (hardboard) på det vigtigste anvendelsesområde for HDF, nemlig som underlag til færdigfremstillede parketgulve.

ii) Udviklingen i forbruget

(15) De manglende substitutionsmuligheder mellem fiberplader (hardboard) og MDF/HDF kan tydeligt påvises ved det faktum, at de seneste års kraftige vækst i fremstillingen af MDF/HDF ved den tørre fremstillingsproces ikke har fundet sted på bekostning af sektoren for fiberplader (hardboard). Forbruget af fiberplader (hardboard) er siden 1993 steget med 20 %.

iii) Konklusion

(16) På grundlag af ovenstående konkluderes det, at fiberplader (hardboard) og MDF/HDF ikke som led i denne undersøgelse kan betragtes som en og samme vare.

b) Krydsfiner

(17) Ligesom det er tilfældet for MDF/HDF, tilhører krydsfiner familien af træbaserede paneler og består af flere træbaserede lag, der er limet sammen. Denne vare har en særdeles god placering på markedet såvel med hensyn til kvalitet som pris. Eftersom krydsfiner består af træbaserede lag, der er limet sammen, er der ikke tale om en plade baseret på fibre, og den afviger stærkt fra fiberplader (hardboard) med hensyn til fysiske egenskaber. Selv om krydsfiner kan anvendes til nogle af de endelige anvendelsesformål, hvor der også anvendes fiberplader (hardboard), og i disse tilfælde kan substituere fiberplader, kan krydsfiner som følge af de forskellige fysiske egenskaber ikke betragtes som samme vare som fiberplader (hardboard) og medtages derfor ikke i undersøgelsen.

c) Spånplader

(18) Ligesom det er tilfældet for MDF/HDF, tilhører spånplader familien af træbaserede paneler. De fremstilles på grundlag af flis, der limes sammen med syntetisk varmehærdende harpiks under pres. Den benyttede flis er kun findelt, ikke defibreret, og de plader, der bliver resultatet af processen, er hverken lige så smidige som fiberplader (hardboard) eller har disses bøjningsstyrke. Deres overfladekvalitet tåler heller ikke sammenligning med fiberpladernes (hardboard).

Selv om visse begrænsede endelige anvendelsesformål for spånplader kan falde sammen med fiberpladernes (hardboard) anvendelsesformål, f.eks. bagbeklædning til visse møbler, er fiberplader (hardboard) og spånplader som følge af deres forskellige fysiske egenskaber ikke en og samme vare

2. Samme vare

(19) Kommissionen nåede til den konklusion, at der ikke var nogen forskelle med hensyn til grundlæggende egenskaber og anvendelsesformål mellem fiberplader (hardboard) importeret til Fællesskabet fra de pågældende lande og fiberplader (hardboard fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og solgt på fællesskabsmarkedet. Det samme gælder fiberplader (hardboard) fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen. (Sidstnævnte land blev benyttet som referenceland med hensyn til importen fra Rusland). Det konkluderedes derfor, at både fiberplader (hardboard) fremstillet og solgt på fællesskabsmarkedet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og fiberplader (hardboard) fremstillet og solgt på hjemmemarkedet i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen i henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«) er samme vare som fiberplader (hardboard) importeret til Fællesskabet fra de seks lande, der er omfattet af undersøgelsen.

(20) De brasilianske eksportører og en række brugere af fiberplader (hardboard), navnlig producenter af dørbeklædning, gjorde, gældende at brasilianske fiberplader (hardboard), som udelukkende fremstilles af eukalyptustræ, der er en type løvtræ, ikke er samme vare som den vare, der fremstilles af erhvervsgrenen i Fællesskabet, og derfor bør holdes uden for undersøgelsen.

Af de eksporterende producenter, som er omfattet af denne undersøgelse, er de brasilianske eksportører de eneste, der leverer fiberplader (hardboard) fremstillet af eukalyptus til Fællesskabet. Hvad angår produktionen i Fællesskabet, er der to producenter af fiberplader (hardboard) af eukalyptus i Fællesskabet, begge beliggende på Den Iberiske Halvø, omend ingen af dem var part i den klage, som førte til indledningen af denne procedure.

(21) Kommissionens analyse viste, at fiberplader (hardboard) både kan fremstilles af nåletræ og løvtræ og af blandinger af begge. Løvtræ giver som hovedregel de hårdeste plader. Det blev som led i undersøgelsen påvist, at fiberplader (hardboard) fremstillet af eukalyptustræ på mange måder adskiller sig fra andre fiberplader (hardboard). For det første giver dets særlig korte fibre de færdige fiberplader (hardboard) et meget ensartet udseende, en særlig høj densitet og større trækstyrke end fiberplader (hardboard) fremstillet af andre træsorter end eukalyptus. Eukalyptustræet har næsten ingen bark, hvilket bevirker, at fejl i de pressede fiberplader (hardboard) holdes på et minimum.

Disse særlige egenskaber gør fiberplader (hardboard) af eukalyptus særligt velegnede til endelige anvendelsesformål, som kræver en glat, regelmæssig og fejlfri overflade. Den vigtigste anvendelse er dørbeklædning til færdige døre af særlig høj kvalitet. Træpanelindustrien erkender, at fiberplader (hardboard) af eukalyptus har de egenskaber, der kræves til fremstilling af en sådan lakeret dørbeklædning af særlig høj kvalitet. Til ikke-færdigbehandlede døre, der i første omgang hvidmales, men kræver færdigbehandling af den endelige kunde, benyttes dørbeklædning fremstillet af forskellige typer træ.

Desuden blev der i undersøgelsesperioden i mindre udstrækning benyttet fiberplader (hardboard) af eukalyptus til visse anvendelsesformål i automobilindustrien og - for så vidt angår rester af fiberplader (hardboard) svarende til pressepladens fulde størrelse - til frugt- og grøntsagskasser.

(22) Selv om der ofte benyttes fiberplader (hardboard) af eukalyptus til fremstilling af lakeret dørbeklædning, udelukker denne træsorts egenskaber ikke rent teknisk, at den kan anvendes på andre områder, hvor der også benyttes andre fiberplader (hardboard), da de grundlæggende kemiske og fysiske egenskaber ved fiberplader (hardboard) af eukalyptus ligner de tilsvarende egenskaber ved fiberplader (hardboard) fremstillet af andre træsorter; det fremgår således af de oplysninger, som Kommissionen ligger inde med (jf. betragtning 107), at to tredjedele af Fællesskabets import fra Brasilien af fiberplader (hardboard) af eukalyptus konkurrerer med andre sektorer end sektoren for lakeret dørbeklædning.

(23) Det fremgår af ovenstående, at fiberplader (hardboard) fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet og fiberplader (hardboard) af eukalyptus fremstillet og eksporteret af brasilianske eksporterende producenter i vid udstrækning har samme grundlæggende fysiske egenskaber og anvendelsesformål og derfor er samme vare i henhold til artikel 1, stk. 4, i grundforordningen.

C. DUMPING

1. Generel metode

(24) I dette afsnit beskrives den generelle metode, der er benyttet til at fastlægge, om importen til Fællesskabet af den af undersøgelsen omfattede vare har fundet sted til dumpingpriser. Særlige spørgsmål i forbindelse med undersøgelsen vedrørende de enkelte berørte lande er beskrevet i afsnit 2.

a) Normal værdi

(25) Den normale værdi er for hver eksporterende producent fastlagt efter den metode, der er beskrevet i dette afsnit; dette gælder dog ikke for Rusland, for hvis vedkommende det i henhold til artikel 2, stk. 7, i grundforordningen var nødvendigt at fastsætte den normale værdi på grundlag af situationen i et tredjeland med markedsøkonomi. Den metode, der er benyttet for Ruslands vedkommende, er beskrevet i betragtning 71.

i) Repræsentativitet

(26) I henhold til artikel 2, stk. 2, i grundforordningen undersøgte Kommissionen først, om den enkelte eksporterende producents salg af fiberplader (hardboard) på hjemmemarkedet var repræsentativt. Dette var tilfældet, hvis dette salg var lig med eller større end 5 % af producentens samlede eksportsalg til Fællesskabet.

ii) Typespecifik sammenlignelighed

(27) Som følge af den pågældende vares mange forskellige udformninger blev fiberplader (hardboard) fremstillet i de pågældende lande inddelt på grundlag af følgende kriterier:

- om fiberpladerne (hardboard) var ubearbejdede (dvs. ru standardfiberplader (hardboard) med forskellig grundlæggende behandling, såsom slibning, perforering osv.) eller bearbejdede (dvs. fiberplader (hardboard), der var lakeret, malet, påtrykt motiver osv.)

- tykkelse

- størrelse, f.eks. standardstørrelse eller skåret i format.

De forskellige typer fiberplader (hardboard) blev anset for direkte sammenlignelige, hvis de havde alle ovennævnte kendetegn.

I de tilfælde, hvor det konstateredes, at fiberplader (hardboard) af en bestemt type forelå i forskellige kvaliteter, blev kun de fiberplader (hardboard), der var fælles om ovennævnte kendetegn og var af samme kvalitet, anset for direkte sammenlignelige.

iii) Typespecifik repræsentativitet

(28) Salget på hjemmemarkedet af en bestemt type blev anset for tilstrækkelig repræsentativ, hvis den mængde fiberplader (hardboard) af den pågældende type, som blev solgt på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, udgjorde 5 % eller derover af den mængde fiberplader (hardboard) af samme type, som blev solgt til eksport til Fællesskabet.

iv) Efterprøvning af salg i normal handel

(29) Kommissionen undersøgte derefter, om salget på hjemmemarkedet af hver af de eksporterede typer kunne betragtes som havende fundet sted i normal handel ved at fastlægge den procentdel, som det fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet af den tilsvarende type udgjorde:

a) I de tilfælde, hvor mængden i m2 af en type fiberplader (hardboard) solgt til en nettosalgspris, der er lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mere end 80 % af den samlede salgsmængde i m2, fastsattes den normale værdi for denne type fiberplader (hardboard) på grundlag af den faktiske pris på hjemmemarkedet beregnet som et vejet gennemsnit af priserne for alle salgstransaktioner på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden, uanset om de var fortjenstgivende eller ej.

b) I de tilfælde, hvor mængden i m2 af en type fiberplader (hardboard) solgt til en nettosalgspris, der er lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde 80 % eller derunder, men var lig med eller højere end 10 %, af den samlede salgsmængde i m2, fastsattes den normale værdi for denne type fiberplader (hardboard) alene på grundlag af det vejede gennemsnit af priserne for det fortjenstgivende salg på hjemmemarkedet.

c) I de tilfælde, hvor mængden i m2 af en type fiberplader (hardboard) solgt til en nettosalgspris, der er lig med eller højere end de beregnede produktionsomkostninger, udgjorde mindre end 10 % af den samlede salgsmængde i m2, ansås salget af den pågældende type fiberplader (hardboard) ikke for at have fundet sted i normal handel, og salgsprisen på hjemmemarkedet ansås ikke for at være et egnet grundlag for fastsættelsen den normale værdi.

v) Fastsættelse af den normale værdi på grundlag af de faktiske priser på hjemmemarkedet

(30) I de tilfælde, hvor betingelserne i betragtning 26, 27, 28 og 29, litra a) og b), var opfyldt, fastsattes den normale værdi for den pågældende types vedkommende i henhold til artikel 2, stk. 1, i grundforordningen på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales i normal handel af uafhængige kunder på eksportlandets hjemmemarked.

vi) Fastsættelse af den normale værdi på grundlag af den beregnede værdi

(31) I alle andre tilfælde fastsattes den normale værdi på grundlag af en beregnet værdi. Det skal i den forbindelse bemærkes, at den normale værdi ikke kunne fastsættes på grundlag af andre sælgeres eller producenters priser som alternativ til den beregnede normale værdi. Dette skyldtes, at i praktisk talt alle tilfælde solgte de øvrige samarbejdsvillige eksporterende producenter ikke de pågældende varetyper, eller de solgte dem ikke i repræsentative mængder eller i normal handel.

Den beregnede normale værdi fastsattes ved sammenlægning af produktionsomkostningerne for de eksporterede typer og et rimeligt beløb til dækning af salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger, i det følgende benævnt »SA& G«, og en rimelig fortjeneste.

Med henblik herpå undersøgte Kommissionen, om de SA& G, der påløb og den fortjeneste, der opnåedes hos hver af de pågældende eksporterende producenter på hjemmemarkedet, kunne benyttes. For hver af de eksporterende producenter konstateredes det, at SA& G og fortjeneste kunne fastlægges på grundlag af den pågældendes egne data vedrørende salget på hjemmemarkedet af samme vare, jf. artikel 2, stk. 6, i grundforordningen.

b) Eksportpris

(32) I alle tilfælde, hvor eksporten af den pågældende vare gik til uafhængige kunder i Fællesskabet, fastsattes eksportprisen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 8, i grundforordningen, dvs. på grundlag af de eksportpriser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

I de tilfælde, hvor eksportprisen ikke ansås for pålidelig, fordi den pågældende vare solgtes til en forbunden part, beregnedes eksportprisen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen, dvs. på grundlag af den pris, hvortil de importerede varer første gang videresolgtes til en uafhængig køber i Fællesskabet. I sådanne tilfælde blev der foretaget justeringer for alle omkostninger, der beløb mellem indførsel og videresalg, og for fortjeneste, for at nå frem til en pålidelig eksportpris, leveret Fællesskabets grænse.

c) Sammenligning

(33) For at sikre en retfærdig sammenligning mellem den normale værdi og eksportprisen blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, i grundforordningen foretaget fradrag i form af justeringer for forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed.

Der indrømmedes følgelig i relevante og begrundede tilfælde justeringer for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, importafgifter og indirekte skatter, emballerings- og kreditomkostninger, rabatter og prisafslag, omkostninger ved kundeservice og valutaomregning.

Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen blev foretaget på grundlag af priser ab fabrik og i samme handelsled.

d) Dumpingmargener for lande med markedsøkonomi omfattet af undersøgelsen

i) Dumpingmargen for undersøgte selskaber

(34) Med henblik på at fastsætte dumpingmargenen sammenlignedes i overensstemmelse med artikel 2, stk. 11, i grundforordningen den normale værdi for hver type beregnet som et vejet gennemsnit, fastsat som omhandlet i betragtning 25-31, med den vejede gennemsnitlige eksportpris, fastsat som omhandlet i betragtning 32. Eftersom dumpingmargenerne var forskellige for de forskellige typer, beregnedes der en vejet gennemsnitlig dumpingmargen.

ii) Dumpingmargen for ikke-samarbejdsvillige selskaber

(35) For de eksporterende producenter, der hverken besvarede Kommissionens spørgeskema eller på anden måde gav sig til kende, fastsattes dumpingmargenen i overensstemmelse med artikel 18, stk. 1, i grundforordningen på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

For hvert af de lande, der er omfattet af undersøgelsen, blev der foretaget en sammenligning mellem det pågældende lands samlede eksport ifølge Eurostat og eksporten til Fællesskabet ifølge de samarbejdsvillige eksporterende producenters angivelser med henblik på at fastslå, i hvor høj grad der havde været tale om samarbejde. For alle de af undersøgelsen omfattede lande med undtagelse af Rusland kunne det fastslås, at der generelt havde været tale om stor samarbejdsvilje. For de ikke-samarbejdsvillige selskaber i de lande, der havde udvist en høj grad af samarbejdsvilje, ansås det derfor for rimeligt at fastsætte dumpingmargenen på samme niveau som den højeste eller eneste dumpingmargen, der var fastsat for et samarbejdsvilligt selskab i det pågældende land. Der er således ingen grund til at antage, at dumpingmargenen for en ikke-samarbejdsvillig eksporterende producent i et af de berørte eksportlande skulle være lavere end for en samarbejdsvillig eksporterende producent i det samme land. Ovennævnte fremgangsmåde ansås også for nødvendig for ikke at belønne manglende samarbejdsvilje og åbne mulighed for omgåelse.

e) Dumpingmargener for Rusland

(36) I overensstemmelse med artikel 9, stk. 5, i grundforordningen fastsattes der en enkelt landsdækkende dumpingmargen for dette land.

2. Særlige spørgsmål i forbindelse med fastsættelsen af dumping for hvert af de berørte lande

a) Brasilien

i) Normal værdi

(37) Den normale værdi fastsattes på grundlag af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 25-31. For begge eksporterende producenter fastsattes den normale værdi alt efter varetype på grundlag af salgspriserne på hjemmemarkedet og på grundlag af den beregnede værdi.

ii) Eksportpris

(38) For eksport til uafhængige importører fastsattes eksportpriserne på grundlag af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 32, dvs. på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales. En del af en af de brasilianske selskabers eksport gik til en med dette selskab forbunden importør i Fællesskabet, og den dertil svarende eksportpris beregnedes derfor i overensstemmelse med artikel 2, stk. 9, i grundforordningen, jf. også betragtning 32.

iii) Sammenligning

(39) På grundlag af den generelle metode indrømmedes der i relevante og begrundede tilfælde justeringer for forskelle i importafgifter og direkte skatter, rabatter, transport-, forsikrings- håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger, kreditomkostninger, omkostninger ved kundeservice og provisioner.

Justering for valutaomregning

(40) I betragtning af revalueringen af den brasilianske real i forhold til nogle af de valutaer, hvori eksportsalget faktureredes, anmodede en brasiliansk eksporterende producent om justering for valutaomregning. Den ønskede justering var baseret på den påstand, at salgsdatoen ikke burde være fakturadatoen, men kontraktdatoen. Den brasilianske eksporterende producent var imidlertid ikke i stand til at påvise, at kontraktdatoen mere korrekt afspejlede de væsentlige salgsbetingelser. Det skal i den forbindelse især bemærkes at:

- der i nogle tilfælde ikke blev fremlagt dokumentation, for at der forelå en kontrakt, som var indgået forud for leveringen

- de fremlagte kontrakter blot var rammekontrakter, disse kontrakter indeholdt således ingen endelige bestemmelser om de mængder, der skulle leveres, og om leveringsdatoerne.

Kommissionen fastslog imidlertid, at for flere valutaer, der var anvendt til fakturering af de eksporterede varer, havde der været tale om vedvarende bevægelser i vekselkurserne i undersøgelsesperioden. Kommissionen indrømmede derfor i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen begge brasilianske eksporterende producenter en justering for valutaomregning svarende til 60 dage til afspejling af sådanne bevægelser.

Justering for finansielle indtægter hidrørende fra eksportkreditter

(41) En brasiliansk eksporterende producent krævede justering på grundlag af en kreditordning under den brasilianske stat, i henhold til hvilken en brasiliansk bank på forhånd køber værdien af en eksporttransaktion i udenlandsk valuta med henblik på forhåndsfinansiering af indkøb af råmaterialer og produktionsomkostninger i forbindelse med de varer, der sælges i udlandet. Gennem denne ordning kunne selskabet opnå et forskud i lokal valuta til en fordelagtig rente. Da det brasilianske selskab har tilstrækkelig likviditet til at finansiere sine produktionsomkostninger, investeredes nævnte forskud til en højere rente på det brasilianske kapitalmarked. Selskabet gør gældende, at den finansielle gevinst ved denne transaktion bør tillægges værdien ab fabrik af den pågældende eksporttransaktion. Denne gevinst var imidlertid et resultat af en finansiel transaktion under eksportkreditordningen, og der tages ikke hensyn hertil ved fastsættelsen af salgspriserne. Ordningen påvirker således ikke prisernes sammenlignelighed, og kravet bør følgelig afvises.

Justering for finansieringsomkostninger i forbindelse med lagerføring med henblik på salg på hjemmemarkedet

(42) En brasiliansk eksporterende producent krævede justering af sin normale værdi med den begrundelse, at salget på hjemmemarkedet fandt sted fra lager med deraf følgende udgifter til finansiering af dette lager, medens der med henblik på eksportmarkedet produceres til ordre. Finansieringsomkostninger af nævnte art berettiger ikke nogen justering i henhold til artikel 2, stk. 10, i grundforordningen. Dette gælder navnlig justeringer i henhold til artikel 2, stk. 10, litra k), eftersom det pågældende selskab ikke kunne påvise, at denne forskel påvirker prisernes sammenlignelighed; det er især ikke godtgjort, at kunderne konsekvent betaler en anden pris på hjemmemarkedet på grund af denne faktor.

Justering for provisioner på salget på hjemmemarkedet

(43) En brasiliansk eksporterende producent krævede justering for provisioner, der betaltes i forbindelse med salg på hjemmemarkedet. De pågældende provisioner udgør en variabel del af lønnen til selskabets sælgere på hjemmemarkedet og anvendes som et incitament.

Sådanne betalinger berettiger ikke en justering i henhold til artikel 2, stk. 10, i grundforordningen, eftersom aflønningen af selskabets sælgere ikke i princippet påvirker prisernes sammenlignelighed; selskabet har især ikke godtgjort, at kunderne konsekvent betaler en anden pris på hjemmemarkedet på grund af denne faktor.

iv) Dumpingmargen

(44) Udtrykt som en procentdel af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør dumpingmargenerne følgende:

>TABELPOSITION>

b) Bulgarien

(45) I betragtning af den betydelige inflation i Bulgarien i undersøgelsesperioden blev efterprøvningen af, om salget fandt sted i normal handel, foretaget på månedsbasis, og de normale værdier fastsattes også på månedsbasis. Det samme gjorde sig gældende for sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen.

i) Normal værdi

(46) Hjemmemarkedssalget var for hver eksporterende producent generelt repræsentativt. Den normale værdi fastsattes på månedsbasis i overensstemmelse med den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 25-31. For de eksporterede varetyper, der solgtes på hjemmemarkedet i repræsentative mængder og i normal handel, beregnedes der derfor månedlige normale værdier på grundlag af de tilsvarende priser på hjemmemarkedet. I de tilfælde, hvor den normale værdi måtte beregnes, benyttedes der månedlige produktionsomkostninger og månedlige fortjenstmargener på hjemmemarkedet.

ii) Eksportpris

(47) Alt salg af den pågældende vare til EF-markedet fra de to bulgarske eksporterende producenter gik til uafhængige kunder. Eksportprisen fastsattes derfor på grundlag af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 32, dvs. på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

iii) Sammenligning

(48) På grundlag af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 33, indrømmedes der i relevante og begrundede tilfælde justeringer for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger og dermed forbundne omkostninger samt emballerings- og kreditomkostninger og provisioner.

Den ene af de to samarbejdsvillige bulgarske eksporterende producenter fremlagde ikke tilstrækkelig dokumentation vedrørende forskelle, der påvirkede prisernes sammenlignelighed, for så vidt angår visse justeringer med henblik på at beregne eksportsalget ab fabrik. De oplysninger, der blev fremlagt af det andet bulgarske selskab, ansås i dette tilfælde for at være det mest rimelige grundlag for de nødvendige justeringer.

iv) Dumpingmargen

(49) Udtrykt som en procentdel af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør dumpingmargenerne følgende:

>TABELPOSITION>

c) Estland

i) Normal værdi

(50) Den estiske eksporterende producent eksporterede kun én type fiberplader (hardboard) til Fællesskabet. Den normale værdi fastsattes på grundlag af den faktiske pris for alt salg på hjemmemarkedet af denne type fiberplader (hardboard) i overensstemmelse med den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 25-31.

ii) Eksportpris

(51) Alt salg af den pågældende vare til Fællesskabet fra den estiske eksporterende producent gik til uafhængige kunder. Eksportprisen fastsattes derfor på grundlag af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 32, dvs. på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

iii) Sammenligning

(52) På grundlag af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 33, indrømmedes der i relevante og begrundede tilfælde justeringer for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger og dermed forbundne omkostninger samt kredit- og emballeringsomkostninger.

Den estiske eksporterende producent krævede en justering af den normale værdi for forskelle i handelsled. Det fremgik imidlertid af undersøgelsen, at der hverken var forskelle i de funktioner, som selskabet varetog, eller en konsekvent og tydelig forskel i priserne for salg på eksportlandets hjemmemarked i de påståede forskellige handelsled. Der indrømmedes derfor ikke nogen justering.

iv) Dumpingmargen

(53) Udtrykt som en procentdel af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør dumpingmargenerne følgende:

>TABELPOSITION>

d) Letland

i) Normal værdi

(54) Den lettiske eksporterende producent hvis forhold var undersøgt, havde en betydelig aktiepost i et andet selskab, der producerede fiberplader (hardboard) på hjemmemarkedet. Denne anden producent på hjemmemarkedet færdigforarbejdede visse typer fiberplader (hardboard), der eksporteredes til Fællesskabet. Med henblik på at fastsætte den normale værdi for sådanne varetyper gennemførtes repræsentativitetsprøven og prøven vedrørende normal handel på grundlag af de to parters samlede salg på hjemmemarkedet og aggregerede produktionsomkostninger for hver af de varetyper, som de to selskaber fremstillede.

I alle andre henseender fastsattes den normale værdi på grundlag af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 25-31.

I relevante tilfælde beregnedes den normale værdi ved sammenlægning af begge selskabers produktionsomkostninger for de eksporterede typer, og et rimeligt beløb til dækning af SA& G og fortjeneste. Eftersom det samlede salg på hjemmemarkedet var repræsentativt, benyttedes det vejede gennemsnit af de SA& G, der påløb hos den eksporterende producent og den dermed forbundne producent på hjemmemarkedet. Den fortjenstmargen, der benyttedes, var i overensstemmelse med artikel 2, stk. 6, i grundforordningen det vejede gennemsnit af de fortjenstmargener, der opnåedes af den eksporterende producent og den dermed forbundne producent på hjemmemarkedet.

ii) Eksportpris

(55) En del af den lettiske producents eksportsalg gik til en kunde i Fællesskabet, som havde en mindre aktiepost i det lettiske produktionsselskab (betydeligt mindre end 5 %). Da det af en sammenligning mellem vilkårene for dette eksportsalg og vilkårene for andet eksportsalg til uafhængige kunder fremgik, at førstnævnte havde fundet sted på normale forretningsmæssige betingelser, besluttedes det at fastsætte eksportprisen for alle eksporttransaktioner på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales, jf. artikel 2, stk. 8, i grundforordningen og som omhandlet i betragtning 32.

iii) Sammenligning

(56) På grund af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 33, indrømmedes der i relevante og begrundede tilfælde justeringer for forskelle i transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger og dermed forbundne omkostninger samt kreditomkostninger.

Justering for valutaomregning

(57) I betragtning af revalueringen af den lettiske lat i forhold til nogle af de valutaer, hvori eksportsalget faktureredes, anmodede den lettiske eksporterende producent om justering for valutaomregning. Den ønskede justering var baseret på en sammenligning mellem det beløb i lat som selskabet ville have opnået ved anvendelse af vekselkursen på tidspunktet for indgåelse af kontrakten, og det beløb, selskabet faktisk opnåede. Det konstateredes imidlertid, at de kontrakter, som den lettiske eksporterende producent fremlagde, ikke på korrekt vis afspejlede de væsentlige salgsbetingelser, og at disse betingelser mere korrekt fremgik af fakturaen. Betingelserne er således blevet ændret i løbet af kontrakternes gyldighedsperiode. Det kunne derfor fastslås, at salgsdatoen bør være fakturadatoen. Da betingelserne for at foretage en justering for vedvarende bevægelser i vekselkurserne desuden ikke var opfyldt, afvistes anmodningen.

iv) Dumpingmargen

(58) Det fremgik af sammenligningen, at der fandt dumping sted. Udtrykt som en procentdel af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør dumpingmargenerne følgende:

>TABELPOSITION>

e) Litauen

i) Normal værdi

(59) Den normale værdi for den litauiske eksporterende producent, hvis forhold var undersøgt, fastsattes på grundlag af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 25-31. For to varetyper fastsattes den normale værdi således på grundlag af salgspriserne på hjemmemarkedet, medens den for en tredje type måtte beregnes.

ii) Eksportpris

(60) Alt salg af den pågældende vare til Fællesskabet fra den litauiske eksporterende producent gik til uafhængige kunder. Eksportprisen fastsattes derfor på grundlag af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 32, dvs. på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

iii) Sammenligning

(61) På grundlag af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 33, indrømmedes der i relevante og begrundede tilfælde justeringer for forskelle i transport-, håndterings- og lasteomkostninger og dermed forbundne omkostninger samt kredit- og emballeringsomkostninger, provisioner og valutaomregning.

Justering for handelsled

(62) Den litauiske eksporterende producent anmodede om en justering af den normale værdi for forskelle i handelsled, idet han gjorde gældende, at eksportsalget til Fællesskabet fandt sted via forhandlere og grossister, der købte store mængder, medens salget på hjemmemarkedet gik til forhandlere, detailhandlere, forarbejdningsvirksomheder og de endelige brugere. Selskabet kunne imidlertid hverken påvise, at der var forskelle i priserne i de forskellige handelsled på eksportlandets hjemmemarked. Anmodningen om justering kunne derfor ikke imødekommes.

Justering for valutaomregning

(63) I betragtning af revalueringen af den litauiske litas i forhold til nogle af de valutaer, hvori eksportsalget faktureredes, anmodede den litauiske eksporterende producent om justering for valutaomregning. Den ønskede justering var baseret på en sammenligning mellem det beløb i litas, som selskabet ville have opnået ved anvendelse af vekselkursen på tidspunktet for indgåelse af kontrakten, og det beløb, selskabet faktisk opnåede (dvs. ved anvendelse af den vekselkurs, der var gældende på betalingsdagen). Det konstateredes imidlertid, at de kontrakter, som den litauiske eksporterende producent fremlagde, ikke på korrekt vis afspejlede de væsentlige salgsbetingelser, og at disse betingelser mere korrekt fremgik af fakturaen.

Kommissionen fastslog imidlertid, at for flere valutaer, der var anvendt til fakturering af de eksporterede varer, havde der været tale om vedvarende bevægelser i vekselkurserne i undersøgelsesperioden, og den indrømmede derfor i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, litra j), i grundforordningen den pågældende eksportør en justering for valutaomregning svarende til 60 dage til afspejling af sådanne bevægelser.

iv) Dumpingmargen

(64) Det fremgik af sammenligningen, at der fandt dumping sted. Udtrykt som en procentdel af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør dumpingmargenerne følgende:

>TABELPOSITION>

f) Polen

i) Normal værdi

(65) Den normale værdi fastsattes på grundlag af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 25-31. For alle seks polske eksporterende producenter fastsattes den normale værdi alt efter varetype på grundlag af salgspriserne på hjemmemarkedet og på grundlag af den beregnede værdi.

En af de polske eksporterende producenter anmodede om en justering af den normale værdi i forbindelse med opstart af en produktionsproces for bearbejdede fiberplader (hardboard). Den ønskede justering svarede til den reduktion af enhedsomkostningerne ved fremstilling af forarbejdede fiberplader (hardboard), der ville være opnået ved en kapacitetsudnyttelse på 70 %. På grundlag af de oplysninger, som selskabet fremlagde, ansås en opstartfase af en rimelig længde imidlertid for at være udløbet forud for undersøgelsesperioden. Endvidere var der ikke tale om en efterfølgende forøgelse af kapacitetsudnyttelsen, som i hele undersøgelsesperioden holdt sig på 20 %. Under disse omstændigheder kunne der ikke indrømmes nogen justering for startomkostninger.

ii) Eksportpris

(66) Alt salg af den pågældende vare til Fællesskabet fra de seks polske eksporterende producenter gik til uafhængige kunder. Eksportpriserne fastsattes derfor på grundlag af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 32, dvs. på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales.

iii) Sammenligning

(67) På grundlag af den generelle metode, der er omhandlet i betragtning 33, indrømmedes der i relevante og begrundede tilfælde justering for forskelle i fysiske egenskaber, importafgifter, transport-, håndterings- og lasteomkostninger og dermed forbundne omkostninger samt rabatter, kredit- og emballeringsomkostninger og valutaomregning.

iv) Dumpingmargen

(68) Det fremgik af sammenligningen, at der fandt dumping sted. Udtrykt som en procentdel af importprisen, cif Fællesskabets grænse, ufortoldet, udgør dumpingmargenerne følgende:

>TABELPOSITION>

g) Rusland

i) Referenceland

(69) Rusland er omfattet af bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, og det var derfor nødvendigt at fastsætte den normale værdi på grundlag af situationen i et tredjeland med markedsøkonomi, dvs. et referenceland. Klagende parter foreslog Amerikas Forenede Stater, Chile og Argentina som mulige referencelande. Det var imidlertid ikke muligt at opnå tilsagn om samarbejde fra producenter af fiberplader (hardboard) i disse lande. Under disse omstændigheder besluttedes det at anvende et af de lande, der var omfattet af undersøgelsen.

Med henblik herpå foreslog de russiske myndigheder et af de central- og østeuropæiske lande, især Bulgarien, som et egnet valg.

De russiske myndigheder anmodedes om at begrunde, hvorfor de foreslog Bulgarien, og om at fremlægge konkrete oplysninger om dette lands egnethed. Hidtil er der imidlertid ikke modtaget noget svar.

Af de central- og østeuropæiske lande, der er omfattet af undersøgelsen, ansås Polen for at være det bedst egnede referenceland. For det første er det polske hjemmemarked det største, og det er kendetegnet ved, at der findes et betydeligt antal konkurrerende producenter. Salget på det polske hjemmemarked er mere end tre gange større end hjemmemarkedssalget i de øvrige central- og østeuropæiske lande, der er omfattet af undersøgelsen, og det er repræsentativt, når det sammenlignes med importen fra Rusland til Fællesskabet. For det andet er det polske marked også åbent for import af fiberplader (hardboard) fra andre lande. Det skal i den forbindelse anføres, at den konventionelle polske importtold på fiberplader (hardboard) er 9 %. Importen af fiberplader (hardboard) fra Fællesskabet og fra EFTA-landene pålægges en told på 1,8 % og importen af fiberplader (hardboard) fra udviklingslandene og visse central- og østeuropæiske lande (Tjekkiet, Ungarn, Slovakiet, Letland osv.) er toldfri. Under disse omstændigheder ansås Polen i overensstemmelse med artikel 2, stk. 7, i grundforordningen for at være et egnet tredjeland med markedsøkonomi med henblik på at fastsætte den normale værdi for Rusland.

ii) Samarbejde

(70) Kun én russisk producent, som eksporterede til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, besvarede spørgeskemaet. På grundlag af de importtal, der er registreret i Eurostat, repræsenterede dette selskab langt mindre end 10 % af den samlede import af russiske fiberplader (hardboard) til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. Desuden eksporterede det russiske selskab kun én kategori af fiberplader (hardboard), nemlig ubearbejdede fiberplader, medens Eurostat registrerede importen af de to kategorier af den pågældende vare, dvs. både ubearbejdede og bearbejdede fiberplader.

På baggrund af denne mangelfulde medvirken i undersøgelsen og i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen blev undersøgelsesresultaterne vedrørende den øvrige import fra Rusland fastlagt på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger.

iii) Normal værdi

(71) Den normale værdi for Rusland beregnedes på grundlag af det vejede gennemsnit af de normale værdier, der var fastsat for de samarbejdsvillige polske selskaber, jf. betragtning 65. Den normale værdi for den varetype, som det samarbejdsvillige russiske selskab eksporterede, beregnedes på grundlag af den vejede gennemsnitlige normale værdi, der var fastsat for den tilsvarende varetype fra de samarbejdsvillige polske eksporterende producenter. Den normale værdi for de resterende ubearbejdede fiberplader (hardboard) med oprindelse i Rusland beregnedes på grundlag af den vejede gennemsnitlige normale værdi, der var fastsat for alle ubearbejdede varetyper, der eksporteredes til Fællesskabet af de samarbejdsvillige polske selskaber. Den normale værdi for bearbejdede fiberplader (hardboard) med oprindelse i Rusland beregnedes på grundlag af den vejede gennemsnitlige normale værdi, der var fastsat for alle bearbejdede varetyper, som eksporteredes til Fællesskabet af de samarbejdsvillige polske selskaber.

iv) Eksportpris

(72) Den russiske eksport til Fællesskabet, for hvilken der var fremlagt rimeligt detaljerede oplysninger i løbet af undersøgelsesperioden, gik direkte til uafhængige importører i Fællesskabet. Eksportprisen for disse transaktioner fastsattes følgelig på grundlag af de priser, der faktisk var betalt eller skulle betales af uafhængige importører til den eneste kendte russiske eksportør for de solgte fiberplader (hardboard).

For al anden import fra Rusland, som udgjorde mere end 90 % af de samlede importerede mængder fra Rusland, konkluderedes det foreløbigt at eksportpriserne måtte fastsættes på grundlag af Eurostat. Det skal imidlertid i den forbindelse anføres, at der hersker nogen tvivl om, hvorvidt Eurostat-tallene er egnede (bl.a. fordi der i Eurostat ikke sondres mellem de forskellige typer fiberplader (hardboard), og den pågældende vare omfatter ikke i sig selv en hel KN-kode). Dette er grunden til, at spørgsmålet vil blive undersøgt nærmere i løbet af undersøgelsen.

v) Sammenligning

(73) Sammenligningen mellem den normale værdi og eksportprisen fandt sted på grundlag af værdien beregnet henholdsvis »fob polsk grænse« og »fob russisk grænse«. Med hensyn til den normale værdi benyttedes alle de justeringer, der var indrømmet de polske eksporterende producenter, også ved fastsættelsen af den normale værdi for Rusland. Derefter blev der foretaget de nødvendige justeringer for at nå frem til den normale værdi »fob polsk grænse«.

Hvad angår eksportprisen er der foretaget justeringer for at tage hensyn til transport- og forsikringsomkostninger. Disse omkostninger beregnedes på grundlag af oplysninger fremlagt af en samarbejdsvillig, uafhængig importør.

vi) Dumpingmargen for Rusland

(74) Det fremgik af ovennævnte sammenligning, at der fandt dumping sted i forbindelse med importen af fiberplader (hardboard) fra Rusland. Der er beregnet en enkelt dumpingmargen for Rusland på 31,1 %.

D. SKADE

1. Indledende bemærkninger

(75) Importbetingede skadesindikatorer vedrørende hele den betragtede periode er fortrinsvis angivet på grundlag af antal tons, fordi oplysningerne vedrørende årene forud for undersøgelsesperioden hovedsagelig er hentet i Eurostat, der kun indeholder oplysninger om importen angivet i tons. For at sikre større nøjagtighed er de skadesindikatorer, der vedrører udviklingen i EF-erhvervsgrenens salg og salgspriser samt ikke-klagende EF-producenters priser, angivet i m2, da dette er den enhed, som hele den pågældende erhvervsgren anvender (indbefattet de eksporterende producenter). En omregning af nedenstående tal udtrykt i m2 til tons ville i øvrigt ikke have ændret vurderingerne af og konklusionerne vedrørende skade. Det skal endelig anføres, at tallene vedrørende underbud og skadestærskler er fastsat på grundlag af data udtrykt i m2.

2. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet

(76) Fem af de otte klagende EF-producenter besvarede Kommissionens spørgeskema inden for den fastsatte frist. De øvrige producenter medvirkede ikke i undersøgelsen. De fem samarbejdsvillige producenter tegnede sig for 43 % af den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare i undersøgelsesperioden; af de ikke-klagende producenter var der kun én, der modsatte sig klagen vedrørende importen fra Brasilien, og den pågældende tegnede sig for ca. 5 % af produktionen i Fællesskabet. De samarbejdsvillige EF-producenter tegner sig derfor for en betydelig del af produktionen i Fællesskabet og udgør således i henhold til artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen den pågældende erhvervsgren i Fællesskabet. I det følgende forstås ved »EF-erhvervsgrenen« alene nævnte fem samarbejdsvillige producenter.

3. Forbrug

(77) Den samlede produktion i Fællesskabet af den pågældende vare omfattende både samarbejdsvillige og ikke-samarbejdsvillige producenter steg fra 668 900 tons i 1993 til 777 000 tons i undersøgelsesperioden.

(78) Det samlede synlige forbrug i Fællesskabet fastsattes på grundlag af ovennævnte produktion i Fællesskabet med tillæg af den samlede import til Fællesskabet og fradrag af den samlede eksport fra Fællesskabet. Der var tale om en stigning på 20 %, nemlig fra 989 497 tons i 1993 til 1 188 557 tons ved udgangen af undersøgelsesperioden.

4. Importen fra de berørte lande

a) Kumulering

(79) Det undersøgtes, om følgevirkningerne af importen af fiberplader (hardboard) med oprindelse i de berørte lande burde vurderes kumulativt i overensstemmelse med artikel 3, stk. 4, i grundforordningen.

De samarbejdsvillige brasilianske eksportører gjorde gældende, at importen til Fællesskabet fra Brasilien ikke burde kumuleres med importen fra de øvrige lande, der er omfattet af proceduren, da konkurrencevilkårene var forskellige for brasilianske fiberplader og fiberplader fra de øvrige lande og fiberplader fremstillet i Fællesskabet. De anførte, at fiberplader (hardboard), der fremstilles i Brasilien og eksporteres til Fællesskabet, har andre fysiske egenskaber og en anden kvalitet end fiberplader (hardboard), der fremstilles i de øvrige lande, der er omfattet af denne undersøgelse og de sælges derfor på andre markeder, til andre priser og gennem andre salgskanaler. Endvidere gjorde de gældende, at denne import hvad mængder og markedsandel angår havde udviklet sig anderledes i den betragtede periode end importen fra de øvrige berørte lande.

Det skal i den forbindelse anføres, at de dumpingmargener, der er fastlagt for de pågældende brasilianske eksportører, er noget højere end de mindsteværdier, der er fastsat i artikel 9, stk. 3, i grundforordningen; desuden er den andel af EF-markedet, som denne import tegner sig for, ikke ubetydelig som omhandlet i artikel 5, stk. 7, i grundforordningen. Det samme er tilfældet for import fra andre berørte lande. Hvad endeligt angår konkurrencen mellem brasilianske fiberplader (hardboard) og fiberplader fra de øvrige lande samt fiberplader fremstillet i Fællesskabet er det ovenfor under behandlingen af spørgsmålet om samme vare fastslået, at fiberplader (hardboard) af brasiliansk oprindelse konkurrerer med fiberplader (hardboard), der importeres til Fællesskabet fra de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen, og med fiberplader fremstillet i Fællesskabet. Det er også fastslået, at der for importen fra alle de berørte lande, indbefattet Brasilien, er tale om underbud i forhold til EF-erhvervsgrenens priser (jf. betragtning 82). Betingelserne i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen for en kumulativ vurdering af følgevirkningerne af importen af den pågældende vare fra Brasilien og fra de øvrige berørte lande er således opfyldt.

b) Udviklingen i mængder, værdi og markedsandel

(80) Importen fra de berørte lande steg med 18 % i den betragtede periode, nemlig fra 234 083 tons i 1993 til 276 992 tons i undersøgelsesperioden. Målt i værdi svarede dette til en stigning fra 46 824 000 ECU til 64 828 000 ECU, eller 38 %.

Markedsandelen for den pågældende import steg fra 23,7 % i 1993 til 27,7 % i 1995, hvorefter den faldt igen i undersøgelsesperioden, hvor den udgjorde 23,3 %.

c) Prisudviklingen

(81) For perioden forud for undersøgelsesperioden foreligger der ikke for det enkelte selskab oplysninger om eksportpriserne opdelt på varetyper. For at fastlægge trenden for prisudviklingen siden 1993 var det nødvendigt at benytte oplysninger fra Eurostat om enhedsværdierne.

Af de foreliggende oplysninger fremgik det, at de gennemsnitlige enhedsværdier for importen fra de berørte lande steg støt i hele perioden, nemlig fra 200 til 234 ECU pr. ton. Udtrykt som indekstal var der tale om en stigning fra 100 i 1993 til 117 ved udgangen af undersøgelsesperioden. I undersøgelsesperioden var priserne på de importerede varer fra alle berørte lande imidlertid fortsat væsentligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser, jf. nærmere nedenfor.

d) Prissammenligning prisunderbud

(82) Prisunderbud blev fastlagt på grundlag af en sammenligning mellem EF-producenternes priser og eksportpriserne for importen fra de berørte lande, beregnet cif Fællesskabets grænse, fortoldet og i samme handelsled.

Til alle sammenligninger benyttedes så vidt muligt priserne for identiske varetyper. De eksporttransaktioner, der benyttedes til sammenligningen, tegner sig for en andel på mindst 21 % af hver eksporterende producents samlede eksport og mindst 78 % af den samlede eksport fra hvert af de berørte lande.

Der konstateredes følgende underbud:

>TABELPOSITION>

5. EF-erhvervsgrenens situation

a) Generelle bemærkninger

(83) Nedenstående oplysninger indbefatter ikke en af de klagende EF-producenter, den britiske producent Techboard Ltd, som påbegyndte produktionen af fiberplader (hardboard) i december 1995. I undersøgelsesperioden var dette selskab ikke alene langt fra fuld kapacitetsudnyttelse, men også ude af stand til at opnå salgspriser, der kunne give dækning for de variable omkostninger. Techboards resultater ansås derfor ikke for at være tilstrækkeligt repræsentative til, at de kunne aggregeres med de øvrige EF-producenters, og de pågældende tal, navnlig selskabets betydelige finansielle tab, ville fordreje billede af EF-erhvervsgrenens situation. Der er derfor ved fastlæggelsen af den forvoldte skade ikke taget hensyn til data vedrørende dette selskab.

b) Produktion og kapacitetsudnyttelse

(84) Produktionen faldt med 2 %, nemlig fra tons i 1993 til 302 653 tons i undersøgelsesperioden. Produktionskapaciteten var uændret 412 083 tons, medens kapacitetsudnyttelsen faldt fra 75 til 73 %.

c) Salg i Fællesskabet: omfang og markedsandel

(85) Salget i EF udtrykt i m2 steg med 13 % i den betragtede periode, nemlig fra ca. 91,6 mio. i 1993 til 103,6 mio. i undersøgelsesperioden. EF-erhvervsgrenens markedsandel faldt fra 28 % i 1993 til 25,3 % i 1995, hvorefter den steg til 26,9 % i 1996 og faldt igen til 26,4 % i undersøgelsesperioden.

d) Salg i Fællesskabet: omsætning og priser

(86) Salgsomsætningen faldt med 5 % fra 101,7 mio. ECU i 1993 til 96,3 mio. ECU i undersøgelsesperioden. De gennemsnitlige enhedspriser faldt med 16 %, fra 1,11 ECU pr. m2 til 0,93 ECU pr. m2 i samme periode.

e) Produktionsomkostninger

(87) De gennemsnitlige produktionsomkostninger steg fra 379 ECU pr. ton i 1993 til 400 ECU pr. ton i 1995, hvorefter de faldt til 380 ECU pr. ton i undersøgelsesperioden. Denne udvikling i enhedsomkostningerne skyldtes ikke svingninger i råvarepriserne, men afspejlede produktiviteten i den pågældende erhvervsgren, som forringedes mellem 1993 og 1995, hvorefter den forbedredes i kraft af bestræbelser for at øge effektiviteten.

f) Rentabilitet

(88) Rentabiliteten inden for EF-erhvervsgrenen var aldrig positiv i den betragtede periode, idet der registreredes tab, som øgedes fra 8,1 % af omsætningen i 1993 til 12,7 % i 1994. Efter en mindre bedring i 1995, da tabet udgjorde 10,9 %, forværredes EF-erhvervsgrenens situation igen med tab på 12,6 % i 1996 og 13 % i undersøgelsesperioden. Denne negative udvikling var en følge af prisfald, der oversteg den nedgang i omkostningerne pr. produceret enhed, som EF-erhvervsgrenen kunne opvise fra og med 1995.

g) Beskæftigelse

(89) Beskæftigelsen i forbindelse med den pågældende vare faldt i løbet af den betragtede periode med 13 %, nemlig fra 1 054 beskæftigede i 1993 til 912 i undersøgelsesperioden.

h) Investeringer

(90) Investeringerne faldt betydeligt, nemlig fra 4,3 mio. ECU i 1993 til 2,9 mio. ECU i undersøgelsesperioden, altså en nedgang på 33 %.

6. Konklusion vedrørende skade

(91) På baggrund af ovenstående konkluderes det, at EF-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade. Selv om produktionen og markedsandelen kun udviste et mindre fald, og salget målt i mængde steg i den betragtede periode, opnåedes dette på bekostning af en betydelig nedgang i salgspriserne, hvilket forårsagede øgede finansielle tab og en likviditet, der ikke var tilstrækkelig til at sikre investeringer i fornyelse og vedligeholdelse af produktionsapparatet. EF-erhvervsgrenen udfoldede således mellem 1995 og undersøgelsesperioden bestræbelser for at øge effektiviteten, og den opretholdt samme produktionsniveau med en betydelig reduktion af produktionsomkostninger og beskæftigelse, hvorved det lykkedes at nedbringe enhedsomkostningerne til samme niveau som i 1993. Disse bestræbelser havde imidlertid ringe indvirkning på forværringen af den finansielle situation.

E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1. Følgevirkninger af importen fra de berørte lande

(92) Målt i mængde steg importen fra de berørte lande med 18 % mellem 1993 og undersøgelsesperioden. Selv om importpriserne steg i samme periode, nemlig i gennemsnit med 17 %, var de fortsat væsentligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Sidstnævntes priser faldt udtrykt i indekstal fra 100 til 84 i den betragtede periode. Dette viser klart, at EF-erhvervsgrenen var udsat for et kraftigt nedadgående pres i priserne. Det kraftige fald i salgspriserne i Fællesskabet bekræftes af udviklingen i de gennemsnitspriser, hvortil EF-erhvervsgrenen solgte sine varer i tredjelande. Disse priser var i undersøgelsesperioden betydeligt højere end priserne i Fællesskabet, idet de steg med 17 % i den betragtede periode.

Det lykkedes stort set EF-erhvervsgrenen at opretholde produktion og kapacitetsudnyttelse og endog at øge salget, målt i mængde. Det skal anføres, at i betragtning af denne erhvervsgrens høje faste omkostninger er det for at kontrollere produktionsomkostningerne og holde dem på et rimeligt niveau af afgørende betydning at sikre fuld og stabil kapacitetsudnyttelse. De faldende salgspriser indebar imidlertid, at EF-producenternes omsætning faldt med 5 % i den betragtede periode.

EF-erhvervsgrenens markedsandel bedredes delvis ved udgangen af undersøgelsesperioden (26,4 %), efter at være faldet til 25 % i 1995, men den nåede dog ikke op på samme niveau som i 1994 (28 %). Samtidig forøgedes EF-erhvervsgrenens tab, og ved udgangen af undersøgelsesperioden udgjorde tabet 13 % af omsætningen.

Alle disse faktorer peger i retning af, at EF-erhvervsgrenen for at opretholde salget var tvunget til at tilpasse sine priser til priserne på dumpingvarerne. Resultatet var en forværring af en allerede tabsgivende situation.

2. Andre faktorer

a) Import fra andre tredjelande

(93) En række eksporterende producenter gjorde gældende, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, var forårsaget af import fra andre lande, der ikke er omfattet af den foreliggende undersøgelse. De påpegede, at de af undersøgelsen omfattede landes markedsandel siden 1995 er faldet fra 28 % til 23 %, medens andre tredjelandes og EF-erhvervsgrenens markedsandel er steget i samme periode.

Det fremgår af nedenstående tabel, som er baseret på Eurostat-data, at der faktisk har været tale om en betydelig stigning i de importerede mængder fra tredjelande og en samtidig forøgelse af disse landes markedsandel med 3,6 procentpoint fra 1993 og frem til undersøgelsesperioden, og ved udgangen heraf nåede den op på 15,5 %.

>TABELPOSITION>

Eurostat-statistikkerne vedrørende enhedsværdier viser to ting. For det første at prisen pr. ton for andre tredjelandes eksport til Fællesskabet steg med 23 % i perioden fra 1993 til undersøgelsesperioden. For det andet, at prisen pr. ton for andre tredjelandes eksport altid var betydeligt højere end enhedsværdien for de berørte lande, og den var mere end dobbelt så høj som de berørte landes pris ved udgangen af undersøgelsesperioden. I hele perioden var den højere end EF-erhvervsgrenens priser.

Da det således af de foreliggende oplysninger fremgår, at tredjelandes eksportpriser ikke var lavere end EF-erhvervsgrenens priser, er det ikke sandsynligt, at eventuelle skadelige virkninger for EF-erhvervsgrenens priser og rentabilitet som følge af denne eksport kan have haft større omfang.

b) Konkurrence fra ikke-samarbejdsvillige producenter i Fællesskabet

(94) Kommissionen undersøgte, om EF-erhvervsgrenen påførtes skade som følge af konkurrence fra andre producenter i Fællesskabet, som ikke er parter i den foreliggende klage. Som anført ovenfor steg den samlede produktion i Fællesskabet af samme vare med 16 % mellem 1993 og undersøgelsesperioden, medens EF-erhvervsgrenens produktion faldt med 2 % i samme periode. Forskellen udlignedes af en stigning i de ikke-klagende producenters produktion.

For at analysere situationen gjorde Kommissionen brug af data vedrørende salgsmængder og -værdi, som nogle af de ikke-samarbejdsvillige EF-producenter fremlagde. Af de foreliggende oplysninger fremgår det, at de ikke-klagende EF-producenters enhedspriser pr. m2, beregnet som vejede gennemsnit, udgjorde følgende:

>TABELPOSITION>

Som det fremgår af ovenstående tabel, var de ikke-klagende EF-producenters enhedspriser kun lavere end EF-erhvervsgrenens priser indtil 1995. Siden da har EF-erhvervsgrenens priser været lavere end de ikke-klagende EF-producenters priser. Det er derfor ikke sandsynligt, at de ikke-klagende EF-producenter var årsag til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, navnlig eftersom priserne på de importerede varer fra de pågældende eksportlande var væsentligt lavere end både klagende og ikke-klagende parters enhedspriser.

c) Konkurrence fra fiberplader (fibreboard) af mellemhøj og høj densitet

(95) Flere eksporterende producenter gjorde gældende, at den skade, som EF-erhvervsgrenen havde lidt, ikke var forårsaget af dumpingimporten, men af konkurrencen fra MDF/HDF. MDF/HDF påstås at være en vare af høj kvalitet, som er konkurrencedygtig, og hvoraf forbruget er steget betydeligt i de senere år. Ifølge de eksporterende producenter erstatter denne vare efterhånden fiberplader (hardboard) til de fleste anvendelsesformål.

Kommissionen har nærmere undersøgt MDF/HDF's rolle i udviklingen af den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

Det fremgår af undersøgelsen, at trods en kraftig vækst i markedet for MDF/HDF i de senere år, er dette ikke, som anført ovenfor i afsnittet om »den pågældende vare«, sket på bekostning af markedet for fiberplader (hardboard). Forbruget af fiberplader (hardboard) er således steget siden 1993. Det fremgår også af undersøgelsen, at kun tynde MDF-plader, som i 1997 tegnede sig for ca. 14 % af EF-produktionen af MDF, konkurrerer med fiberplader (hardboard), og kun i nogle markedssegmenter; substitution er derfor kun mulig i begrænset omfang.

Det skal i den forbindelse anføres, at tallene ikke peger i retning af, at der har været tale om substitution, eftersom EF-erhvervsgrenen opretholdt sit salg, målt i mængde, om end til lavere priser som følge af det kraftige prisfald, der skyldes presset fra dumpingimporten. Da der ikke er fundet, bevis for, at MDF/HDF sælges til lavere priser end EF-erhvervsgrenens fiberplader (hardboard), er der ikke konstateret nogen sammenhæng mellem de lave priser og væksten i forbruget af MDF/HDF.

d) Fiberplader (hardboard) som en vare i tilbagegang

(96) Flere interesserede parter gjorde gældende, at hardboard-industrien er en industri i tilbagegang, idet den fremstiller en vare, hvis livscyklus er ved at være slut. Det anførtes, at denne påståede forældelse er hovedårsagen til EF-erhvervsgrenens vanskeligheder.

Kommissionen deler ikke denne anskuelse. Som det påvistes ovenfor, steg forbruget af den pågældende vare med 20 % mellem 1993 og udgangen af undersøgelsesperioden. Stigende efterspørgsel er ikke et kendetegn for et marked i tilbagegang. Dette gør sig så meget des mere gældende, eftersom denne vækst i forbruget af fiberplader (hardboard) har fundet sted samtidig med en betydelig vækst i markedet for tynde MDF-plader.

3. Konklusion vedrørende årsagssammenhæng

(97) Det fremgår af ovenfor omhandlede undersøgelse at EF-erhvervsgrenen måtte tilpasse sine priser til priserne på dumpingimporten for at opretholde omfanget af produktion, salg og kapacitetsudnyttelse i bestræbelserne for at holde enhedsomkostningerne nede. Dette medførte, at EF-erhvervsgrenens tab øgedes betydeligt. Selv om konkurrencen fra import fra andre tredjelande og fra de ikke-klagende EF-producenter samt stigningen i forbruget af substituerende varer, såsom tynde MDF-plader, også kan have bidraget til den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt, er disse følgevirkninger ikke så alvorlige, at de kan anses for at have brudt årsagssammenhængen mellem dumpingimporten fra de berørte eksportlande og den væsentlige skade, der er påført EF-erhvervsgrenen.

F. FÆLLESSKABETS INTERESSER

1. Generelle betragtninger

(98) På grundlag af de fremlagte oplysninger undersøgte Kommissionen i overensstemmelse med artikel 21 i grundforordningen:

- for det første de sandsynlige positive og negative virkninger af henholdsvis at træffe eller ikke træffe foranstaltninger, og

- for det andet, om det klart kunne konkluderes, at det ikke er i Fællesskabets overordnede interesse at indføre foranstaltninger i det foreliggende tilfælde.

(99) Ved indledningen af proceduren underrettede Kommissionen de relevante erhvervssammenslutninger, der repræsenterer brugerindustrien og EF-erhvervsgrenens leverandører; der rettedes henvendelse til 35 sammenslutninger. Kommissionen tilrådede derefter alle interesserede parter, der havde givet sig til kende inden for de fastsatte frister, at indgive dokumenterede oplysninger om spørgsmål, der havde tilknytning til Fællesskabets interesser. For at forenkle denne proces opfordrede Kommissionen interesserede parter til at udfylde spørgeskemaer, der var udarbejdet specielt for hver kategori af potentielt berørte økonomiske aktører. Der sendtes således spørgeskemaer til leverandørvirksomheder, der optrådte i tidligere led i produktionskæden end EF-erhvervsgrenen, samt til hardboard-brugerindustrien. Det spørgeskema, der tilsendtes uafhængige importører i Fællesskabet, indeholdt også et afsnit vedrørende Fællesskabets interesser.

2. Følgevirkninger for EF-erhvervsgrenen

a) Beskrivelse af erhvervsgrenen

(100) EF-erhvervsgrenen er en veletableret industri, som har fremstillet fiberplader (hardboard) i mere end fire årtier. De pågældende selskaber er typisk mellemstore virksomheder, og de fremstiller sædvanligvis en række træbaserede panelprodukter, således at produktionen af fiberplader (hardboard) kun er en del af deres varesortiment.

EF-erhvervsgrenen har i årenes løb måttet foretage store investeringer for at opfylde Fællesskabets kriterier for miljøbeskyttelse. Dette har almindeligvis omfattet installering af vandfiltrerings- og rensningsanlæg for den våde produktionsproces, idet fortsat produktion ifølge loven ikke ville være tilladt uden sådanne anlæg.

EF-erhvervsgrenen har udviklet sig til en industrisektor, der tilfredsstiller en stadig efterspørgsel efter en vare, hvortil der fortsat findes anvendelsesmuligheder på mange forskellige områder lige fra automobilindustri til indendørs dekoration, gør det selv-sektoren og frugtemballage. EF-erhvervsgrenen har i tidens løb investeret i ny teknologi og produktionsteknik, som har øget produktiviteten. Varernes høje kvalitet og den effektive fremstilling heraf, selv under overholdelse af en streng miljølovgivning i Fællesskabet, sikrer dens levedygtighed og konkurrencedygtighed i fremtiden.

(101) EF-erhvervsgrenens største problem, som omhandlet i afsnittet om skade, skyldes det forhold, at den har måttet sænke priserne for at tilpasse sig priserne på dumpingvarerne med det formål at søge at opretholde markedsandel og produktionsomfang. Som følge af denne strategi forringedes rentabiliteten, således at det vejede gennemsnitlige tab i forhold til omsætningen forøgedes og nåede op på 13 % ved udgangen af undersøgelsesperioden, trods bestræbelserne for at øge effektiviteten. Under disse omstændigheder fastslås det, at hvis priserne stiger igen, efter at dumpingimportens handelsfordrejende virkninger er afhjulpet, vil EF-erhvervsgrenen kunne mindske sine tab og være i stand til at møde de øvrige udfordringer på markedet for træbaserede paneler.

b) Konkurrence fra andre varer

(102) En af importørerne gjorde gældende, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger ikke vil være en hjælp for EF-erhvervsgrenen, da det nuværende prisniveau for tynde MDF-plader angiveligt virker som et loft over udviklingen i priserne på fiberplader (hardboard). Det anførtes, at prisniveauet for de to varekategorier stort set er det samme. Gøres der derfor forsøg på at hæve prisen på EF-fremstillede fiberplader (hardboard), vil dette blot medføre øget efterspørgsel efter tynde MDF-plader på bekostning af efterspørgslen efter fiberplader (hardboard) fremstillet af EF-producenterne.

Denne påstand er baseret på den antagelse, at tynde MDF-plader fuldt ud kan substituere fiberplader (hardboard). Som det fremgår af redegørelsen i afsnittet om »samme vare« er dette imidlertid ikke tilfældet, da der fortsat findes endelige anvendelsesformål, hvor de to varetyper ikke kan substituere hinanden. Af de oplysninger, der foreligger om priserne på MDF/HDF, fremgår det, at priserne på tynde MDF-plader først for nylig er begyndt at falde til samme niveau som priserne på EF-fremstillede fiberplader (hardboard) af samme tykkelse. Selv om denne udviklingstendens skulle fortsætte i nær fremtid, er det i betragtning af, at de to varetyper ikke fuldt ud kan substituere hinanden, imidlertid ikke klart, at et forsøg på at hæve prisen på fiberplader (hardboard) blot vil resultere i øget efterspørgsel efter tynde MDF-plader.

3. Følgevirkninger for tidligere led i produktionskæden

(103) Ved henvendelse til nationale sammenslutninger af leverandørvirksomheder konstateredes der en vis manglende interesse for den foreliggende procedure.

European Sawmills Organisation, der inden for den fastsatte frist havde givet sig til kende som en interesseret part, fremlagde ikke yderligere bemærkninger.

Kommissionen sendte også spørgeskemaer til fem selskaber, som angiveligt var interesserede i at medvirke i undersøgelsen. Ingen besvarelser blev imidlertid returneret inden for den fastsatte frist. Da der således ikke forelå nogen oplysninger fra hardboard-producenternes leverandører, har Kommissionen ikke kunnet tage dem i betragtning ved fastlæggelsen af sine foreløbige konklusioner.

(104) Tre producenter af maskiner, der benyttes af hardboard-industrien, gav sig også til kende. I den nuværende fase i undersøgelsen gør de foreliggende oplysninger det imidlertid ikke muligt for Kommissionen at drage endelige konklusioner om eventuelle foranstaltningers følgevirkninger for denne sektor.

4. Følgevirkninger for importører/forhandlere

(105) Kommissionen sendte spørgeskemaer til 38 importører i Fællesskabet. Den modtog seks brugbare besvarelser inden for den fastsatte frist.

I almindelighed blev der i besvarelserne givet udtryk for den opfattelse, at konkurrencen mellem fiberplader (hardboard) og tynde MDF-plader ville være bestemmende for eventuelle antidumpingforanstaltningers følgevirkninger for importørerne, jf. nærmere i betragtning 102. Den påståede substituering af fiberplader (hardboard) med tynde MDF-plader ville ifølge det anførte skade importører/forhandlere og endog muligvis nødsage dem til at lukke.

Som anført ovenfor bekræftes det af de i øjeblikket foreliggende oplysninger, at prisen på tynde MDF-plader er faldet støt i løbet af de seneste år og nærmer sig prisniveauet for fiberplader (hardboard) af tilsvarende tykkelser fremstillet af EF-erhvervsgrenen. Prisen for tynde MDF-plader er imidlertid stadig noget højere end gennemsnitsprisen for dumpingvarerne fra de af undersøgelsen omfattede lande. Det er derfor ikke sandsynligt, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger vil forårsage en substituering mellem importerede fiberplader (hardboard) og tynde MDF-plader.

Selv om der sker en delvis substituering af fiberplader (hardboard) med MDF/HDF-plader eller andre produkter, er det endvidere uklart, hvilke følgevirkninger dette kan få for importørerne. Eftersom fiberplader (hardboard) ikke udgør en større del af omsætningen for de importører, der har indsendt oplysninger, er det sandsynligt, at de let kan skifte over til alternative produkter, hvis efterspørgslen efter sådanne produkter stiger.

5. Følgevirkninger for brugerne

(106) Af de 43 spørgeskemaer, der blev sendt til brugervirksomheder, modtog Kommissionen 10 brugbare besvarelser. Besvarelserne kom udelukkende fra producenter af døre, som i deres produktion af døre anvender fiberplader (hardboard) som dørbeklædning. Ifølge de parter, der indgav svar, tegnede deres indkøb af fiberplader (hardboard) sig for 3 % af forbruget i Fællesskabet af denne vare i undersøgelsesperioden.

Nævnte ti selskaber havde 1 389 beskæftigede i 1997, svarende til en samlet omsætning på 100 mio. ECU, og de fremstillede over 4,2 mio. døre i dette år.

(107) Dørproducenternes bemærkninger vedrører udelukkende eksporten fra Brasilien. De ti producenter, der indgav svar, indkøbte i 1997 ca. 34 % af de mængder, der eksporteredes fra Brasilien (svarende til 41 % udtrykt i værdi). Hele Brasiliens eksport til Fællesskabet af fiberplader (hardboard) er fremstillet på grundlag af eukalyptustræ. Fællesskabets dørproducenter gør opmærksom på, at der blandt de klagende EF-producenter ikke er nogen, der fremstiller fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ. De gør derfor gældende, at det ikke kan være i Fællesskabets interesse at indføre antidumpingforanstaltninger mod importen af en vare, som end ikke fremstilles af EF-erhvervsgrenen.

Dørproducenterne bekræftede også den påstand, der allerede er omhandlet ovenfor i afsnittet om »samme vare«, nemlig at fiberplader (hardboard) fremstillet af eukalyptus har visse naturlige fordele, som gør dem særlig egnet til fremstilling af lakerede døre af høj kvalitet. Selv om der fremstilles fiberplader (hardboard) af eukalyptus af nogle af de producenter af fiberplader, som ikke er part i den klage, der førte til indledningen af denne procedure, er deres produktion angiveligt ikke tilstrækkelig til at tilfredsstille efterspørgslen i Fællesskabet efter fiberplader (hardboard) fremstillet af eukalyptus.

Producenterne af lakerede døre gjorde endvidere gældende, at EF-erhvervsgrenen ikke fremstiller fiberplader (hardboard) af den kvalitet, som er nødvendig til fremstilling af lakerede døre. Deres strenge kvalitetskontrol indebærer en vis frasortering af produktionen af dørbeklædninger. Denne frasorteringssats vil nå op på 20 %, hvis der til produktionen af lakerede dørbeklædninger anvendes EF-producerede fiberplader (hardboard) fremstillet på grundlag af alternative løvtræssorter. Anvendes der fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ til fremstilling af dørbeklædninger, falder frasorteringsprocenten til 2. En frasorteringssats på 20 % er ensbetydende med en uacceptabel forøgelse af omkostningerne ved fremstillingen af dørbeklædninger af fiberplader (hardboard) af andre træsorter end eukalyptus.

Kommissionen undersøgte disse påstande nærmere.

(108) Som anført ovenfor i afsnittet om »samme vare« konkluderede Kommissionen, at brasilianske fiberplader (hardboard) er samme vare som fiberplader (hardboard) fremstillet i Fællesskabet. Af undersøgelsen af Fællesskabets interesser fremgik det endvidere, at fiberplader (hardboard) tegnede sig for 9 % af dørproducenternes produktionsomkostninger beregnet som et vejet gennemsnit. Hardboardråmaterialet tegner sig derfor ikke for en betydelig del af dørproducenternes omkostninger. Disse procentsatser giver anledning til at antage, at en told på i gennemsnit ca. 30 % for Brasilien maksimalt vil medføre en stigning i produktionsomkostningerne på 3 % for dørproducenterne i Fællesskabet. Det skal erindres, at det af undersøgelsen fremgik, at målt i værdi indkøbte disse brugere 54 % af deres forbrug af fiberplader (hardboard) fra Brasilien. Den endelige virkning på salgspriserne for lakerede døre forventes derfor at blive mindre end 3 %, hvor det endog antages, at en omkostningsforøgelse forårsaget af tolden i fuldt omfang overvæltes på køber, hvilket er muligt i betragtning af de oplysninger om rentabiliteten hos producenterne af lakerede døre, som Kommissionen er i besiddelse af på nuværende tidspunkt.

En eventuel omkostnings- og prisforhøjelse forventes imidlertid ikke at stå i et urimeligt forhold til de fordele, som EF-erhvervsgrenen forventes at opnå ved afhjælpning af dumpingimportens skadelige virkninger. Det skal endvidere tilføjes, at medens dørproducenterne påstår, at anvendelsen af EF-fremstillede fiberplader (hardboard) er for kostbar til at være et økonomisk alternativ, gør EF-erhvervsgrenen gældende, at selv om den ikke fremstiller fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ, fremstiller den andre typer af fiberplader, som vil være konkurrencedygtige ved fremstillingen af lakerede døre til priser, som ikke er fordrejede som følge af dumping.

6. Følgevirkninger af ikke at træffe foranstaltninger mod importen fra Brasilien

(109) Som nævnt i betragtning 107 indkøbte de ti producenter af lakerede døre, som besvarede Kommissionens spørgeskema, kun ca. 34 % af de mængder, der eksporteredes fra Brasilien (svarende til 41 % udtrykt i værdi). Eftersom disse producenter påstår, at de sidder på ca. 90 % af markedet for lakerede døre, må det konkluderes, at ca. to tredjedele af den brasilianske eksport er bestemt for andre sektorer end markedet for lakerede døre. I disse sektorer er der endnu stærkere konkurrence mellem fiberplader (hardboard) af eukalyptustræ indført til dumpingpriser og fiberplader (hardboard) fremstillet af EF-erhvervsgrenen.

Den brasilianske eksport til disse sektorer indbefatter afskæringer, der undertiden sælges til priser, som er væsentligt lavere end EF-erhvervsgrenens priser på samme varetype, med en stærkt destabiliserende virkning i den lavere ende af markedet til følge. Med den samtidige dumpingimport af varer af høj kvalitet indebærer dette, at priserne i den høje ende af markedet presses nedad.

Indføres der således ikke foranstaltninger mod Brasilien, vil hovedparten af eksporten fra dette land fortsat undergrave EF-erhvervsgrenens priser, og EF-erhvervsgrenen vil derfor ikke fuldt ud kunne drage fordel af den prisforhøjelse, som de foranstaltninger, der indføres mod de øvrige berørte lande, vil forårsage.

Samtidig vil de brasilianske eksporterende producenter opnå fordelen af prisforhøjelsen på den import, der er omfattet af foranstaltninger, eftersom brugerne vil kunne købe fiberplader (hardboard) af en bedre kvalitet til ca. samme pris som fiberplader (hardboard) af almindelig kvalitet fra et af de andre eksportlande, som er omfattet af antidumpingforanstaltninger, og efterspørgslen vil dermed delvis blive omdirigeret og rettet mod Brasilien. Den generelle effektivitet af foranstaltningerne vil dermed blive alvorligt svækket.

Indføres der ikke foranstaltninger, vil det således kunne føre til en påstand fra de øvrige eksportlande om forskelsbehandling til fordel for Brasilien. Det må således fastslås, at der for Brasiliens vedkommende er konstateret skadevoldende dumpingimport, således som det også er konstateret for de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen.

7. Handelsfordrejende virkninger

(110) I betragtning af, at EF-erhvervsgrenen havde en markedsandel på 26 % i undersøgelsesperioden, og at importen fra andre lande, der ikke er omfattet af undersøgelsen, tegnede sig for 16 % af markedet, forventes indførelsen af midlertidige antidumpingforanstaltninger ikke at medføre, at EF-erhvervsgrenen vil få en dominerende stilling på EF-markedet. Alternative forsyningskilder, nemlig EF-producenter af fiberplader (hardboard), som ikke medvirker i proceduren, eller leverandører i tredjelande, som tilsammen repræsenterer halvdelen af markedet i Fællesskabet, vil fortsætte leverancerne uberørt af foranstaltningerne.

8. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesser

(111) Det er konstateret, at dumpingimporten fra de berørte lande har påført EF-erhvervsgrenen skade, og Kommissionen fastslår, at det af ovenstående grunde er i Fællesskabets overordnede interesse at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger.

Ovennævnte konklusion gælder også for importen af eukalyptusbaserede fiberplader (hardboard) fra Brasilien. Indføres der ikke foranstaltninger mod Brasilien, vil det således undergrave de fordele, som EF-erhvervsgrenen forventes at opnå af indførelsen af foranstaltninger mod de øvrige lande, der er omfattet af undersøgelsen.

G. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER

(112) På grundlag af ovennævnte konklusioner vedrørende dumping og skade vurderede Kommissionen omfanget af de midlertidige foranstaltninger, der skal vedtages. Med henblik herpå er der taget hensyn til fastlagte dumpingmargener og den told, der er nødvendig for at afhjælpe den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt.

1. Skadestærskel

(113) For at hindre, at der forvoldes yderligere skade som følge af dumpingimporten, anser Kommissionen det for påkrævet at indføre midlertidige antidumpingforanstaltninger. Med henblik på at fastlægge omfanget af disse foranstaltninger tog Kommissionens i betragtning, af EF-producenternes priser på EF-markedet, beregnet som vejede gennemsnit, faldt betydeligt i perioden fra 1993 til 1997 under indtryk af konkurrencen fra dumpingimporten, og at priserne på dumpingvarerne følgelig bør hæves til et ikke-skadevoldende niveau.

Den nødvendige prisforhøjelse bestemtes på grundlag af en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige importpris for hver enkelt type, beregnet cif Fællesskabets grænse, fortoldet, og EF-erhvervsgrenens vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger pr. enhed, beregnet ab fabrik og med tillæg af en fortjeneste på 7 %. Det fremgik af undersøgelsen, at en fortjenstmargen på 7 % måtte anses for at være et passende minimum under hensyntagen til behovet for investeringer på lang sigt i en industri, der må beregnes som kapitalintensiv, og den fortjeneste, som EF-erhvervsgrenen med rimelighed ville kunne forventes at opnå, hvis der ikke fandt skadevoldende dumping sted.

Det beløb, der er nødvendigt for at afhjælpe skaden, benævnt skadestærsklen, blev fastsat for hver af de berørte eksporterende producenter på grundlag af denne sammenligning og beregnedes i procent af cif-værdien af deres eksport til Fællesskabet.

2. Midlertidig told

(114) I henhold til artikel 7, stk. 2, i grundforordningen skal den midlertidige told være lig med dumpingmargenen eller det beløb, der er nødvendigt for at afhjælpe skaden, hvad der måtte være lavest.

For alle undersøgte selskaber i Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland var skadestærsklen i alle tilfælde højere end den fastlagte dumpingmargen. Den midlertidige told for de undersøgte selskaber i ovennævnte lande bør følgelig fastsættes på grundlag af den fastlagte dumpingmargen.

For de to undersøgte brasilianske selskaber var skadestærsklerne lavere end den fastlagte dumpingmargen. Den midlertidige told for de brasilianske selskaber bør derfor fastsættes på grundlag af skadestærsklerne.

3. Tilsagn

(115) Nogle producenter i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen og Polen afgav pristilsagn i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i grundforordningen. Kommissionen finder, at de pågældende eksporterende producenters tilsagn bør godtages, forudsat at de omfatter et begrænset antal varetyper og kun op til et kvantitativt loft af en vis højde. Uden disse to betingelser vil det således ikke være praktisk muligt at føre tilsyn med tilsagnene, og selskaberne vil være tilskyndede til at omgå dem ved at erklære varetyper for omfattet af tilsagnene, som ikke er det. Nogle selskabers tilsagn er i overensstemmelse med ovennævnte betingelser og kan derfor godtages.

For at sikre, at importen af de typer af fiberplader (hardboard), som fritages for værditolden, ikke overstiger den mængde, for hvilken tilsagnet er blevet godtaget, bør fritagelsen være betinget af, at der for medlemsstaternes toldmyndigheder fremlægges en gyldig tilsagnsfaktura med tydelig angivelse af producenten og indeholdende de oplysninger, der er anført i bilaget.

(116) Kommissionen påpeger, at hvis tilsagn misligholdes eller trækkes tilbage, kan der i henhold til artikel 8, stk. 9 og 10, i grundforordningen indføres midlertidig antidumpingtold.

(117) Det skal endvidere anføres, at i overensstemmelse med artikel 8, stk. 6, i grundforordningen vil undersøgelsen af spørgsmålet om dumping, skade og Fællesskabets interesser blive fuldført uanset godtagelsen af tilsagn i løbet af undersøgelsen.

H. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

(118) Af hensyn til en rimelig forvaltning bør der fastsættes en frist, inden for hvilken de berørte parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Det skal endvidere anføres, at alle undersøgelsesresultater med henblik på denne forordning er foreløbige og eventuelt skal tages op til yderligere undersøgelse med henblik på indførelse af en endelig told, som Kommissionen måtte foreslå -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af fiberplader (hardboard), der defineres som vådtforarbejdede træfiberplader og fiberplader af andre træagtige materialer, også agglomereret med harpiks eller andre organiske bindemidler, med densitet på over 0,8 g/cm3, i øjeblikket henhørende under KN-kode ex 4411 11 00 og ex 4411 19 00 (Taric-kode 4411 11 00 * 10 og 4411 19 00 * 10) og med oprindelse i Brasilien, Bulgarien, Estland, Letland, Litauen, Polen og Rusland.

2. Den midlertidige told fastsættes til følgende, beregnet af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for den pågældende vare fremstillet af nedenstående selskaber:

>TABELPOSITION>

3. Medmindre andet er fastsat, finder gældende bestemmelser for told anvendelse.

4. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af de varer, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

1. Uanset artikel 1 finder tolden ikke anvendelse på import af fiberplader (hardboard), som de i stk. 3, anførte selskaber fremstiller, eksporterer direkte og fakturerer til et importerende selskab i Fællesskabet, idet de tilsagn, der er afgivet for denne import, godtages, forudsat at betingelserne i stk. 2 er overholdt.

2. Ved fremlæggelse af angivelse til fri omsætning er toldfritagelsen betinget af, at der for medlemsstaternes kompetente toldmyndigheder fremlægges en gyldig tilsagnsfaktura, som er udstedt af et af de selskaber, der er anført i stk. 3. Tilsagnsfakturaen, hvis vigtigste indhold er anført i bilaget, skal være i overensstemmelse med de bestemmelser for sådanne fakturaer, som er fastsat i det tilsagn, som Kommissionen har godtaget.

3. Import, der ledsages af en tilsagnsfaktura, angives under følgende Taric-tillægskoder:

>TABELPOSITION>

Artikel 3

1. I medfør af artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de parter, der gav sig til kende inden udløbet af den frist, der er anført i meddelelsen om indledning af proceduren, inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen, jf. dog artikel 20, stk. 2 og 3, i forordning (EF) nr. 384/96.

2. I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.

Artikel 4

Medlemsstaternes indberetninger til Kommissionen i henhold til artikel 14, stk. 6, i forordning (EF) nr. 384/96 skal for hver overgang til fri omsætning indeholde oplysninger om indførselsår og -måned, Taric-koder og Taric-tillægskoder, foranstaltningens art, oprindelsesland, mængde, værdi, størrelsen af en eventuel antidumpingtold og den importerende medlemsstat.

Artikel 5

Denne forordning træder i kraft på dagen for offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 1 i denne forordning gælder i seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 5. august 1998.

På Kommissionens vegne

Leon BRITTAN

Næstformand

(1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1.

(2) EFT L 128 af 30. 4. 1998, s. 18.

(3) EFT C 336 af 7. 11. 1997, s. 2.

BILAG

Den i artikel 2, stk. 2, nævnte tilsagnsfaktura skal indeholde følgende oplysninger

1. Vareindberetningskoden (som fastsat i den pågældende eksporterende producents tilsagn).

2. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder:

- selskabsvarekoden (CPC); om de pågældende fiberplader (hardboard) er ubearbejdede eller bearbejdede; panelets tykkelse og nøjagtige mål med angivelse i en parentes, om det har standardmål (STA) eller er afskåret efter mål (CTS)

- KN-kode

- den Taric-tillægskode, under hvilken de fakturerede varer kan toldbehandles ved Fællesskabets grænse (som anført i forordningen)

- mængde (angives i m2).

3. Beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:

- pris pr. kvadratmeter (1);

- gældende betalingsbetingelser

- gældende leveringsbetingelser

- samlede rabatter og prisafslag

4. Navnet på den importør, til hvem selskabet direkte har udstedt fakturaen.

5. Navnet på den medarbejder i det pågældende selskab, som har udstedt tilsagnsfakturaen, samt følgende underskrevne erklæring:

»Undertegnede bekræfter, at salget af de varer, der er omfattet af denne faktura, og som er solgt for direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab, finder sted inden for rammerne af og på betingelserne i det tilsagn, der er afgivet af [selskabets navn] og godtaget af Europa-Kommissionen ved forordning (EF) nr. 1742/98. Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte.«

(1) For tilsagnsfakturaer, der udstedes af den lettiske eksporterende producent AS »Bolderâja«, kan prisen pr. kvadratmeter for så vidt angår salg via salgsagenter i Fællesskabet anføres på den tillægsfaktura, som agenten udsteder, i stedet for på den tilsagnsfaktura, som udstedes af AS »Bolderâja«. Er dette tilfældet, skal navnet på agenten også anføres på tilsagnsfakturaen.