SAERBERETNING FRA REVISIONSRETTEN om laanoptagelse og laangivning (Bemaerkninger, EOEF-traktatens artikel 206a og Euratom-traktatens artikel 180a)

Denne beretning er vedtaget af Revisionsretten paa sit moede den 19. juli 1982 i henhold til EOEF-traktatens artikel 206a og Euratom-traktatens artikel 180a. Den 16. april 1982 blev den fremsendt til udtalelse i Kommissionen, hvis svar er vedfoejet som bilag.

INHOLDSFORTEGNELSE

>PIC FILE= "T0035469"> >PIC FILE= "T0035470">

KAPITEL 1 INDLEDNING

Tilbageblik

1.1. Fra de foerste aar har gennemfoerelsen af Faellesskabets politik vaeret finansieret over faellesskabsbudgettet, der igen i sin helhed finansieres af budgetindtaegterne (1). I aarene 1975-1981 bemaerkes imidlertid en betydningsfuld aendring, idet Faellesskabet i stigende grad anvender laanoptagelse fremfor budgetindtaegter til at formidle finansiering af nye faellesskabsaktiviteter. Inden for disse aar indfoerte Raadet tre laaneordninger, nemlig betalingsbalancelaan, Euratom-laan og laan inden for rammerne af det ny faellesskabsinstrument (NIC). De laan, der ydes under en af disse ordninger, finansieres udelukkende af laan, som Kommissionen optager paa Faellesskabets vegne. Indfoerelsen af disse mekanismer betoed et vaesentligt supplement til de laaneordninger, der allerede bestod paa faellesskabsplan indtil 1975, nemlig laan igennem Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab (EKSF) og Den europaeiske Investeringsbank (EIB).

1.2. Der kan opstilles en oversigt over disse nye mekanismer paa grundlag af deres formaal og af det loft, som Raadet indtil den 31. december 1981 bevilgede for laanoptagelsen til hver af ordningerne.

1975:

Betalingsbalancelaan - (3 000 mio US-dollars eller 2 291 mio ECU) : Laan til medlemsstaterne med henblik paa betalingsbalancestoette (2).

1977:

Euratom-laan - (1 000 mio ECU) : Laan til udviklingen af atomkraftvaerker til produktion af elektricitet (3).

1978:

Laan inden for rammerne af Det nye Faellesskabsinstrument - (1 000 mio ECU) : Laan til fremme af investeringerne i Faellesskabet inden for energi- og industrisektoren samt paa infrastrukturomraadet med henblik paa bekaempelse af regionale skaevheder og arbejdsloesheden (4).

1981:

Laan inden for rammerne af Det nye Faellesskabsinstrument - (1 000 mio ECU ÷ EIB-laan til samme formaal): Laan til fremme af investeringerne i forbindelse med genopbygningen af produktionsapparatet og genrejsningen af den oekonomiske og sociale infrastruktur i de katastroferamte omraader i Italien efter jordskaelvet i 1980 (5). Det beloeb, som Raadet bevilgede til denne foranstaltning, er ud over de 1 000 mio. ECU, der blev ydet til NIC i 1978.

1981:

Betalingsbalancelaan - (6 000 mio ECU): Denne laaneordning traeder i stedet for 1975-mekanismen, og dens bestemmelser gaelder saaledes udelukkende de nye betalingsbalancelaan til medlemsstaterne (6).

1981:

Laan inden for rammerne af Det nye Faellesskabsinstrument - (80 mio ECU - EIB-laan til samme formaal) : Laan til fremme af investeringerne i forbindelse med genopbygningen af produktionsapparatet og genrejsningen af den oekonomiske og sociale infrastruktur i de katastroferamte omraader i Graekenland efter jordskaelvene i februar/marts 1981 (7).

Kommissionen forelagde i 1980 Raadet et forslag til aendring af NIC-mekanismen, der isaer tog sigte paa at afskaffe loftet for NIC-laanoptagelser og paa at indfoere simultantrancher for laanoptagelsen. Efter en undersoegelse af NIC-aktiviteter, foretaget i medfoer af 1978-afgoerelsen, vedtog Raadet i oktober 1980 i princippet, at NIC-mekanismen skulle viderefoeres. Raadet bemyndigede i marts 1982 Kommissionen til (1) EOEF-traktatens artikel 199 : »Indtaegter og udgifter paa budgettet skal balancere«. (2) Raadets forordning nr. 397/75/EOEF af 17.2.1975, EFT nr. L 46 af 20.2.1975. (3) Raadets afgoerelse 77/270/Euratom af 29.3.1977, EFT nr. L 88 af 6.4.1977. (4) Raadets afgoerelse 78/870/EOEF af 16.10.1978, EFT nr. L 298 af 25.10.1978. (5) Raadets afgoerelse 81/19/EOEF af 20.1.1981, EFT nr. L 37 af 10.2.1981. (6) Raadets forordning nr. 682/81/EOEF af 16.3.1981, EFT nr. L 73 af 19.3.1981. (7) Raadets afgoerelse nr. 81/1013/EOEF af 14.12.1981, EFT nr. L 367 af 23.12.1981. at optage laan til NIC-mekanismen, som ikke kan overstige et beloeb svarende til 1 000 mio ECU i hovedstol (8).

1.3. Omfanget af laan ydet i aarene 1976-1981 i henhold til disse mekanismer fremgaar af tabel 1.1.

>PIC FILE= "T0035471"> Beretningens omfang, formaal og disposition

1.4. Beretningen omfatter kun de laan, der udelukkende finansieres af Kommissionens laanoptagelser, og som ydes i henhold til betalingsbalance-, Euratom- og NIC-laanemekanismerne, herunder saerlige NIC-katastrofelaan til projekter i jordskaelvsramte omraader i Italien og Graekenland. Beretningen omhandler endvidere de rentegodtgoerelser (9), der kan ydes i forbindelse med visse NIC- og EIB-laan. Beretningen omhandler hverken laangivning igennem Det europaeiske Kul- og Staalfaellesskab (EKSF) eller laan til tredjelande i henhold til finansprotokollerne mellem Kommissionen og disse lande eller laan i forbindelse med de europaeiske udviklingsfond.

1.5. I beretningen gives en vurdering af de procedurer, der anvendes ved beslutningsprocessen i forbindelse med laanene og den oekonomiske forvaltning af mekanismerne baade inden for Kommissionen og mellem Kommissionen og dens repraesentanter, EIB og Den europaeiske Fond for monetaert Samarbejde (10) (FECOM). Disse procedurer er i foerste raekke bestemt af Raadets afgoerelser om oprettelse af mekanismerne og dernaest de bilaterale samarbejdsoverenskomster, der er indgaaet mellem Kommissionen og EIB om den praktiske gennemfoerelse af disse raadsafgoerelser. Endvidere er der foretaget undersoegelse af de for mekanismerne gaeldende eksterne revisionsbestemmelser.

1.6. Beretningen er ikke udformet paa grundlag af en saerskilt analyse af hver laanoptagelses- og udlaangivningsmekanisme, men i hoejere grad ved at tage mekanismerne op til behandling i tilknytning til et givet emne.

Kapitel 2 indeholder hovedlinjerne i den begraensede form, hvori mekanismerne i oejeblikket indgaar i faellesskabsbudgettet samt kommissionsforslag om aendring af denne udformning ved at lade laangivning og laanoptagelse indgaa i Kommissionens sektion i Faellesskabets budget.

Kapitel 3 indeholder en beskrivelse af formaalene med de forskellige mekanismer og de vilkaar, som Raadet har fastsat for deres gennemfoerelse. (8) Raadets afgoerelse 82/169/EOEF af 15.3.1982, EFT nr. L 78 af 24.3.1982. (9) i) Raadets forordning nr. 1736/79 af 3.8.1979, EFT nr. L 200 af 8.8.1979 om EMS-rentegodtgoerelser ved EIB- og NIC-laan til Italien og Irland,

ii) Raadets afgoerelse nr. 81/1013/EOEF og nr. 81/19/ EOEF om rentegodtgoerelser ved NIC- og EIB-laan til de i 1980 og 1981 jordskaelvsramte omraader i Italien og Graekenland.

(10) Den europaeiske Fond for monetaert Samarbejde (FECOM) blev oprettet i medfoer af Raadets forordning (EOEF) nr. 907/73 af 3.4.1973, EFT nr. L 89 af 5.4. 1973.

Kapitel 4 indeholder en analyse af de i Kommissionen og mellem Kommissionen og EIB gaeldende beslutningsprocesser ved laangivning.

Kapitel 5 omhandler procedurerne for den oekonomiske forvaltning af mekanismerne.

Kapitel 6 indeholder en undersoegelse af, hvorledes der er givet naermere regler for den eksterne revision af mekanismerne.

Oversigt over bemaerkningerne

Beslutningsprocesserne

1.7. Euratom-laan: a) Det er vanskeligt at undersoege enkeltheder i droeftelserne om projekter i Kommissionens EIB-Faellesgruppe, da der ikke foreligger selvstaendige referater fra moederne.

(punkt 4.37)

b) De kriterier, som EIB laegger til grund for sin vurdering af et projekt, er ikke udtrykkeligt defineret i samarbejdsoverenskomsten mellem Kommissionen og EIB.

(punkt 4.37)

1.8. NIC-laan: a) Kommissionen har ikke i forbindelse med sin opgave med at afgoere, om projekterne er stoetteberettigede, givet en klar udlaegning af Raadets almindelige retningslinjer for, hvilke NIC-laan der er stoetteberettigede.

(punkt 4.38)

b) Ligesom tilfaeldet er med Euratom-laanene, aflaegger Kommissionens EIB-Faellesgruppe ikke referat af droeftelserne om projekter, der er indstillet til NIC-laan.

(punkt 4.39)

c) Laan under NIC-ordningen synes at blive ydet paa samme vilkaar som EIB-laanene, bortset fra at NIC-laanene finansieres af Kommissionens laanoptagelser.

(punkt 4.40)

d) Der er ingen sammenhaeng mellem den ansvarsfordeling, der blev vedtaget for NIC-mekanismen i 1978, og den, der vedtoges for Euratom- mekanismen i 1977.

(punkt 4.41)

e) Retten er af den opfattelse, at det af hensyn til sammenhaengen mellem mekanismerne og som foelge af Faellesskabets direkte oekonomiske ansvar for sine laanoptagelser boer foretraekkes, at Kommissionen bemyndiges til at traeffe afgoerelser om NIC-laanene.

(punkt 4.41)

1.9. EMS-rentegodtgoerelser: a) Den af Kommissionen og EIB vedtagne samarbejdsoverenskomst om den praktiske gennemfoerelse af EMS-rentegodtgoerelserne kraever afklaring af en raekke vigtige punkter i forbindelse med beslutningsprocessen.

(punkt 4.44)

b) Samarbejdsoverenskomsten giver ingen noeje definition af de kriterier, der anvendes ved den indledende udvaelgelse af projekter, der kan komme i betragtning ved rentegodtgoerelse.

(punkt 4.44 i))

c) Samarbejdsoverenskomsten giver ingen noejere definition af de kriterier, der gaelder for fordelingen af de aarlige budgetbevillinger (200 mio. ERE) til EMS-stoette mellem NIC- og EIB- laanene.

(punkt 4.44 ii))

d) I samarbejdsoverenskomsten er der ikke gjort rede for Kommissionens fortolkninger af Raadets retningslinjer for, hvad der hjemler ret til rentegodtgoerelse.

(punkt 4.44 iii))

e) EIB traeffer afgoerelse, om der skal ydes NIC-laan og/eller EIB-laan til et projekt, hvilket atter er afgoerende for, om det paagaeldende projekt kan modtage den over faellesskabsbudgettet finansierede EMS-rentegodtgoerelse.

(punkt 4.45)

f) Denne beslutningsproces synes at vaere i strid med EOEF-traktatens artikel 205, ifoelge hvilken Kommissionen gennemfoerer budgettet paa eget ansvar.

(punkt 4.45)

OEkonomisk forvaltning

1.10. Betalingsbalance-mekanismen: a) Aftaler, som Kommissionen indgaar, forelaegges ikke Kommissionens finansinspektoer til forudgaaende paategning.

(punkt 5.24)

b) Kommissionens regnskabsfoerer boer i) soege oplysning om, efter hvilke retningslinjer FECOM reviderer Den internationale Betalingsbanks (BIS) regnskaber, og

ii) hos de begunstigede medlemsstaters udlaansbanker og/eller centralbanker faa bekraeftet, hvilke saldi der ved aarsafslutningen udestaar for laangivning og laanoptagelse.

(punkt 5.23)

1.11. Euratom- og NIC-mekanismen: a) Der er ingen sammenhaeng mellem Euratom- og NIC-mekanismerne for saa vidt angaar ordningerne for oekonomisk forvaltning heraf.

(punkt 5.9 til 5.11)

b) GD XVIII forvalter finanstransaktionerne i forbindelse med ovennaevnte mekanismer uafhaengigt af Kommissionens finansinspektoer og regnskabsfoerer.

(punkt 5.27)

c) GD XVIII har sit eget regnskabssystem uafhaengigt af Kommissionens regnskabsfoerer.

(punkt 5.26)

d) Kommissionens finansinspektoer er ikke delagtig i indgaaelse af kontrakter og bliver heller ikke anmodet om paategning af de enkelte finanstransaktioner i forbindelse med laangivning og laanoptagelse.

(punkt 5.13 til 5.14,5.25)

e) Denne centralisering af funktioner i GD XVIII er i modstrid med et grundlaeggende princip for intern kontrol og med Kommissionens egne forslag om »budgettering« af laanetransaktioner.

(punkt 5.28 til 5.31)

1.12. EMS-rentegodtgoerelser: a) Omfanget af de budgetbevillinger, der udnyttes endeligt, er i hoejere grad afhaengigt af EIB's laangivningsafgoerelser end Kommissionens afgoerelse om berettigelsen af den enkelte transaktion.

(punkt 5.16,5.32)

b) Kommissionen raader ikke over originale regnskabsbilag for udbetalingen af rentegodtgoerelser ved EIB-laan.

(punkt 5.17,5.33)

c) Samarbejdsoverenskomsten mellem Kommissionen og EIB om EMS-rentegodtgoerelser indeholder ingen naermere oplysninger om, hvad der foerte til fastsaettelsen af 75 % af den aarlige rentesats til beregning af rentegodtgoerelsernes nutidsvaerdi.

(punkt 5.18,5.34)

d) Der har vaeret afvigelser i fordelingen af de rentegodtgoerelser, som EIB har ydet til projekter i Italien og i Irland.

(punkt 5.19,5.35)

Ekstern revision af mekanismen

1.13. Betalingsbalance-mekanismen: a) Fecom's direktiv til fondens repraesentant, BIS, boer indeholde en klausul om Revisionsrettens ret til revision af forvaltningen af betalingsbalance- laangivning og -laanoptagelse.

(punkt 6.2 til 6.6)

1.14. NIC-mekanismen og EMS-rentegodtgoerelser: a) De bilaterale samarbejdsoverenskomster mellem Kommissionen og EIB indeholdt supplerende revisionsbestemmelser, der er i strid med revisionsbestemmelserne i EOEF-traktatens artikel 206, og disse bestemmelser boer udgaa.

(punkt 6.4 til 6.7)

Almindelige betragtninger

1.15. Indfoerelsen af disse mekanismer kan ikke forklares som resultatet af en raadsafgoerelse om finansieringen af Faellesskabets politik. Derfor varierer fordelingen af ansvaret for ydelsen og forvaltningen af laanene fra mekanisme til mekanisme.

(punkt 7.1)

1.16. Revisionsretten er af den opfattelse, at det ville vaere bedre, om Kommissionen indfoerte interne procedurer for beslutningsprocessen og for den oekonomiske forvaltning af laangivning og laanoptagelse, som er i overensstemmelse med de i finansforordningen indeholdte procedurer.

(punkt 7.6)

1.17. Som generelt princip boer samarbejdsoverenskomster/ kontrakter, som Kommissionen eller andre faellesskabsinstitutioner har indgaaet med tredjemand, automatisk indeholde en revisionsbestemmelse, hvoraf det klart fremgaar, at traktaternes revisionsbestemmelser er gaeldende.

(punkt 7.5)

KAPITEL 2 DEN BUDGETMAESSIGE UDFORMNING AF MEKANISMERNE

Den budgetmaessige stilling

2.1. I de raadsafgoerelser, hvorved laanoptagelses- og laangivningsmekanismerne blev indfoert i aarene 1975-81, blev det for hver mekanisme udtrykkelig bestemt, at a) de laan, der ydes under den enkelte mekanisme, udelukkende finansieres af de laan, som Kommissionen har optaget paa Faellesskabets vegne, og at

b) de laan, der var optaget i henhold til den enkelte mekanisme, udelukkende skulle anvendes til ydelse af tilsvarende genudlaan.

Disse indbyrdes sammenhaengende betingelser skulle udelukke muligheden for, at de af Kommissionen laante midler kan omdirigeres til finansiering af budgetudgifter saasom Social-, Regional- eller Landbrugsfondene.

2.2. Den laangivning og laanoptagelse, der foregaar i forbindelse med NIC-, Euratom- og betalingsbalancemekanismerne, er hverken undergivet de aarlige bevillinger, der godkendes af budgetmyndighederne og omfattes af faellesskabsbudgettet, eller de bestemmelser i finansforordningen, der gaelder for dette budget. Omfanget af de laan, der er ydet eller optaget i et givet regnskabsaar, afhaenger i foerste raekke af den af Raadet for hver mekanisme bevilgede kumulative laanoptagelse og dernaest af de ansoegninger om laan, der er godkendt som berettigede. Der gaelder derfor ingen budgetmaessige indskraenkninger for indlaans- og udlaanstransaktionerne, og det er nok saa meget Raadet alene som budgetmyndighederne i faellesskab, der fastsaetter omfanget af den samlede laanemasse.

Garantistillelse over budgettet

2.3. Kommissionen har en umiddelbar retlig forpligtelse til at forvalte og tilbagebetale de laan, den optager paa Faellesskabets vegne. Hvis derfor en laanmodtager (NIC, betalingsbalancemekanismen eller Euratom) ikke iagttager forfaldsdagene, naar afdragene eller rente skal erlaegges til Kommissionen, er Kommissionen, der handler paa Faellesskabets vegne, noedt til at finansiere disse betalinger af sine budgetmidler. Kommissionens sektion i faellesskabsbudgettet indeholder derfor pro memoria poster, der skal daekke den budgetmaessige sikkerhedsstillelse for Faellesskabets laanoptagelse til betalingsbalance-, Euratom- og NIC-mekanismerne.

Foruden denne sikkerhedsstillelse over budgettet indeholdt betalingsbalancemekanismen af 1975 endvidere en bestemmelse om garantistillelse fra ikke-begunstigede medlemsstater for forvaltningen og tilbagebetalingen af betalingsbalancelaan i henhold til en i forvejen fastsat fordelingsnoegle, i det tilfaelde at en medlemsstat skulle misligholde betingelserne for et betalingsbalancelaan. Betalingsbalancemekanismen af 1981 indeholder ingen bestemmelse om garantistillelse fra ikke-begunstigede medlemsstater, og i dette tilfaelde er det udelukkende sikkerhedsstillelsen paa faellesskabsbudgettet, der er gaeldende.

Indtil den 31. december 1981 har det endnu ikke vaeret paakraevet at anvende den budgetmaessige sikkerhedsstillelse, hvilket er udtryk for mekanismernes oekonomiske styrke.

Opfoerelsen paa budgettet

2.4. Som foelge af det i det foregaaende naevnte, er opfoerelsen af de paagaeldende mekanismer paa faellesskabsbudgettet begraenset til: i) pro memoria poster (11), der angiver sikkerhedsstillelsen paa budgettet, over hvilke a) Kommissionens udgifter i forbindelse med laantagere, der ikke har opfyldt deres forpligtelser, kan afholdes, og

b) hvor der optages eventuelle indtaegter som foelge af Kommissionens regres over for betalingsudygtige debitorer.

ii) Bilag III til Kommissionens sektion af faellesskabsbudgettet : (11) F. eks. opfoertes p. m. -posterne for Euratom-laanene paa 1981-budgettet under udgifter : Artikel 3.2.9 ; indtaegter : Artikel 9.4.1.

Oplysninger om de laan, der er ydet og optaget, og forvaltningen af gaelden i denne forbindelse er indeholdt i dette bilag i medfoer af artikel 73, stk. 5, i finansforordningen af 21. december 1977 (12).

Kommissionsforslag om den budgetmaessige udformning

2.5. I 1978 forelagde Kommissionen Raadet forslag (13) om aendring af finansforordningen af 21. december 1977 vedroerende De europaeiske Faellesskabers almindelige budget, der skulle forbedre den budgetmaessige udformning af laanoptagelsen og laangivningen. Det var Kommissionens opfattelse, paa baggrund af den nuvaerende i pkt. 2.4 omtalte budgetmaessige behandling af laanoptagelse og laangivning, at a) denne metode set fra budgetmyndighedens side ikke gav den oenskede klarhed med hensyn til tilbagebetalingen af genudlaante beloeb og omkostninger, og at b) metoden set fra de oprindelige laangiveres synspunkt ikke gav anvisning paa, hvorledes den af Faellesskabet stillede sikkerhed ville virke, for at de indgaaede forpligtelser kunne blive opfyldt ved hjaelp af egne indtaegter.

2.6. Kommissionen anbefalede i sit forslag, at det almindelige budget skulle indeholde to dele.

Foerste del skulle fortsat omfatte pro memoria posterne til registrering af udgifter, der ikke var daekket af betalinger fra laanmodtagere og indtaegter som foelge af Kommissionens regres over for betalingsudygtige laanmodtagere.

Anden del skulle indeholde foelgende oplysninger om det paagaeldende regnskabsaar, indevaerende regnskabsaar og regnskabsaaret forud for dette: i) Den aarlige laanoptagelse og de tilsvarende genudlaan.

ii) De aarlige afdrag paa hovedstolen til Faellesskabet og fra Faellesskabet til de oprindelige laanydere.

iii) De aarlige rentebeloeb, der er betalt eller forfaldne til Faellesskabet, og som er betalt eller forfaldne fra Faellesskabet til de oprindelige laanydere.

iv) AArlige afdrag til daekning af de af Faellesskabet afholdte emissionsomkostninger og de beloeb, der aarligt forfalder til Faellesskabet til daekning af forvaltningsomkostningerne ved disse laanetransaktioner, samt paa udgiftssiden Faellesskabets betaling af disse omkostninger, der skal betales eller er forfaldne.

Naar der i anden del af det almindelige budget er opfoert beloeb, der medgaar til laanoptagelse og laangivning og (tilbage) betalinger af hovedstol og renter, er der herved givet bemyndigelse inden for de af Raadet i grundforordningerne fastsatte rammer til laanoptagelse, laangivning, tilbagebetaling af hovedstol og indbetaling af renter og tilhoerende omkostninger i det paagaeldende regnskabsaar.

Revisionsretten har i sin udtalelse givet tilslutning til Kommissionens forslag, men kraevede visse aendringer i teksten (14).

Raadet har endnu ikke truffet afgoerelse om Kommissionens forslag.

KAPITEL 3 BESKRIVELSE AF MEKANISMERNE

Sammenfatning

3.1. Dette kapitel indeholder en beskrivelse af maalsaetningen for de enkelte mekanismer og de betingelser for laangivning og laanoptagelse, der er gaeldende for den enkelte mekanisme.

Formaalene med mekanismerne

Betalingsbalance-mekanismen

3.2. En raekke medlemsstater kom i sidste halvdel af 1973 og 1974 ud for (12) EFT nr. L 356, af 31.12.1977. (13) EFT nr. C 160, af 6.7.1978. (14) Forelagt Raadet 27.7.1978. Offentliggjort i EFT nr. C 139 af 5.6.1979. betalingsbalancevanskeligheder, der skyldtes olieprisstigningerne. Raadet vedtog i 1975 for at boede paa disse vanskeligheder og for at rette op paa betalingsbalanceforholdet at indfoere en ny finansiel makanisme, hvorefter Kommissionen paa Faellesskabets vegne kunne optage laan enten direkte i tredjelande og i penge- og finansieringsinstitutter eller paa det internationale kapitalmarked og derefter paa samme betingelser genudlaane disse midler til medlemsstater, der soeger herom. De begunstigede medlemsstater skulle til gengaeld gaa ind paa at opfylde visse oekonomisk-politiske betingelser, der er vedtaget af Raadet, og som tager sigte paa at genoprette de paagaeldende landes betalingsbalance.

3.3. Mens den nye betalingsbalancemekanisme, der blev indfoert i 1981, i hovedtraekkene foelger de samme principper som 1975-mekanismen, afviger den herfra paa visse punkter af teknisk art. Som eksempler herpaa kan naevnes : et loft paa 6 000 mio ECU for den samlede kumulative laanoptagelse, at laanet kan udbetales i rater, ligesom der i laanekontrakten er optaget en klausul om anticiperet tilbagebetaling. Mekanismens hovedformaal er imidlertid i princippet ikke aendret.

Euratom mekanismen

3.4. Formaalet med den i 1977 indfoerte Euratom- mekanisme var at tilvejebringe midler til finansiering af udviklingen af kerneenergi til produktion af elektricitet, saaledes at Faellesskabets afhaengighed af energikilder udefra kunne nedbringes. Raadet besluttede, at Faellesskabet - i betragtning af de betydelige oekonomiske ressourcer, der er paakraevet til at fremme udviklingen af kerneenergi og isaer oprettelsen af de noedvendige primaeranlaeg - boer gaa ud paa kapitalmarkedet for at optage laan af midler hertil. Disse midler skal derefter genudlaanes til virksomhederne til finansiering af projekter med henblik paa industriel produktion af elektricitet paa kernekraftvaerker og i industrielle braendselscyklus-anlaeg.

NIC-mekanismen

3.5. Formaalet med den af Raadet i 1978 indfoerte NIC-mekanisme var at fremme investeringsprojekter inden for Faellesskabet og herved bidrage til en stigende grad af overensstemmelse og stadig stoerre integration mellem medlemsstaternes oekonomiske politik. Investeringsprojekterne inden for energi- og industrisektoren samt paa infrastrukturomraadet skal vaere i overensstemmelse med Faellesskabets hoejt prioriterede maal, idet der laegges vaegt paa at bekaempe arbejdsloeshed og regionale skaevheder.

3.6. Efter jordskaelvene i Italien (15) i november 1980 og i Graekenland (16) i februar 1981 vedtog Raadet at udvide den bestaaende NIC-afgoerelse af 1978 med bestemmelsen om at yde laan til fremme af investeringen i forbindelse med genopbygningen af produktionsapparatet og genrejsningen af den oekonomiske og sociale infrastruktur i de katastroferamte omraader i Italien og i Graekenland. Disse NIC-laan til projekter i de jordskaelvsramte omraader i Italien og Graekenland faar hvert aar uden videre fordel af en rentegodtgoerelse paa 3 procentpoints for en periode paa maksimalt 12 aar.

I henhold til raadsafgoerelsen af 1978 om NIC forelagde Kommissionen i 1980 et forslag for Raadet om viderefoerelse af NIC. Raadet vedtog i oktober 1981 efter en undersoegelse af NIC-aktiviteterne, foretaget i henhold til 1978-afgoerelsen, i princippet at godkende viderefoerelsen af NIC-mekanismen. Raadet bemyndigede i marts 1982 Kommissionen til at optage laan paa op til 1 000 mio ECU til finansiering af NIC-laanene.

EMS-rentegodtgoerelser

3.7. Det europaeiske Raads resolution af 5. december 1978 om oprettelsen af Det europaeiske monetaere System (EMS) indeholdt bestemmelser om foranstaltninger til styrkelse af oekonomien i de mindre velstillede medlemsstater. Kommissionen blev anmodet (17) om at fremsaette forslag indeholdende bestemmelser om en rentegodtgoerelse paa 3 procentpoints for NIC- og EIB-laan paa den betingelse, at den samlede kapitaliserede vaerdi af godtgoerelserne fordelt paa aarlige trancher paa hver 200 mio. ERE over en femaarsperiode ikke maatte overstige 1 000 mio. ERE. Raadet vedtog i august 1979 at indfoere EMS- rentegodtgoerelser. Det skete ud fra den betragtning, at der ved ydelse af rentegodtgoerelser skabtes en nedbringelse af omkostningerne for NIC- og EIB- laanmodtagere, hvilket ville fremme investeringerne i de mindre velstillede medlemsstater, der effektivt og fuldt ud deltager i mekanismerne under Det (15) Raadets afgoerelse 81/19/EOEF af 20.1.1981, EFT nr. L 37 af 10.2.1981. »Faellesskabets ekstraordinaere hjaelp til genopbygning af de katastroferamte omraader i Italien ved jordskaelvet i november 1980.« (16) Raadets afgoerelse 81/1013/EOEF af 14.12.1981, EFT nr. L 367 af 23.12.1981. »Faellesskabets ekstraordinaere hjaelp til genopbygning af de katastroferamte omraader i Graekenland efter jordskaelvet i februar/marts 1981.« (17) Det europaeiske Raad henstillede endvidere til faellesskabsinstitutionerne, at de ved anvendelsen af NIC- og EIB-laan i en femaarsperiode yder laan paa op til 1 000 mio. ERE aarligt til de mindre velstillede medlemsstater, der effektivt og fuldt ud deltager i Det europaeiske monetaere System. europaeiske monetaere System, nemlig Italien og Irland (18).

Formaalene med de projekter, der kan komme i betragtning ved EMS-rentegodtgoerelser, vil, ligesom tilfaeldet er med NIC-laanene, vaere at mindske arbejdsloeshed og regionale skaevheder.

Betingelser for mekanismerne

3.8. I raadsafgoerelserne om indfoerelse af mekanismerne (betalingsbalance, NIC og Euratom) gives naermere bestemmelser om de betingelser, der er gaeldende for mekanismerne. For at lette omtalen heraf er beskrivelsen af disse betingelser ikke foretaget individuelt for hver mekanisme, men ved henvisning til de generelt gaeldende betingelser. Disse oplysninger er sammenfattet i tabel 3.1.

Overensstemmelses-princippet : Kommissionen optager paa Faellesskabets vegne laan af midler til alle tre mekanismer med det ene formaal, at midlerne skal genudlaanes til laanmodtagere. Kommissionen kan kun optage laan af midler til hver enkelt mekanisme i et omfang, der svarer til de laan, Kommissionen agter at yde. Foelgelig er der for hver enkelt mekanisme en umiddelbar overensstemmelse mellem laanoptagelses- og laangivningsbeloeb.

Loft : Raadet godkender beloebsgraensen for laanoptagelsen til hver mekanisme, og ifoelge overensstemmelsesprincippet svarer dette hoejestebeloeb ogsaa til loftet for de laan, der ydes. Raadet har fra 1975 haevet lofterne for laanoptagelsen. F. eks. er loftet for de nye betalingsbalancelaan, der kan optages ifoelge 1981- mekanismen, fastlagt paa 6 000 mio. ECU alene til hovedstolen. hvorimod loftet for 1975-mekanismen var paa 2 291 mio. ECU (3 000 mio. US-dollar til kurserne pr. 31.12.1980), beregnet som hovedstol og renter. Hertil kommer, at 1981-loftet skal forstaas som den samlede udestaaende laantagning, medens 1975-loftet blev fastsat paa grundlag af den samlede akkumulerede laanoptagelse.

Den maksimalt mulige laanemasse, der kan ydes i henhold til hver mekanisme, og som i sig selv er begraenset af den af Raadet godkendte samlede laanoptagelse, androg pr. 31. december 1981 foelgende beloeb : >PIC FILE= "T0035472">

Ovennaevnte lofter er de af Raadet godkendte absolutte hoejestebeloeb for den samlede kumulative laanoptagelse for hver enkelt mekanisme med undtagelse af betalingsbalancemekanismen af 1981, hvor loftet er udtryk for den samlede udestaaende laanoptagelse.

Faellesskabsfinansiering af projekter : Indtil den 31. december 1981 drog naesten alle projekter, der fik NIC- eller Euratom-laan, ogsaa fordel af EIB-laan, omend modtagelsen af EIB-laan ikke er nogen forudsaetning for at modtage de foerstnaevnte laan.

Sikkerhedsstillelse : Der skal stilles offentlig og/eller privat sikkerhed for laanene undtagen for dem, der er ydet i henhold til betalingsbalancemekanismen. Faellesskabets sikkerhedsstillelse for sin laanoptagelse er allerede omtalt under pkt. 2.3.

Rentesats : For betalingsbalance- og Euratom-mekanismerne skal der gaelde ensartede betingelser for laanoptagelse og laangivning for saa vidt angaar betaling af hovedstol og renter. Omkostninger i forbindelse med laanoptagelses- og genudlaanstransaktioner (18) Raadets afgoerelse 79/691/EOEF af 3.8.1979, EFT nr. L 200 af 8.8.1979. >PIC FILE= "T0035473"> afholdes direkte af laanmodtageren. Hvad angaar NIC-mekanismen skal der fastsaettes laanevilkaar dels for tilbagebetaling af hovedstol og dels for rentesatsen og rentebetalingen, saaledes at omkostninger og udgifter baade i forbindelse med laanoptagelsen og genudlaanet kan daekkes igennem loebetiden for laanoptagelse og genudlaan.

Rentegodtgoerelser : a) I forbindelse med NIC- og EIB-laan (25), udelukkende til Italien og Irland (26), kan der drages fordel af kapitaliserede rentegodtgoerelser paa 3 %, som finansieres over faellesskabsbudgettet under Det europaeiske monetaere System.

b) NIC- og EIB-laan til Italien til de jordskaelvsramte omraader indebaerer i sig selv en fordel af aarlige rentegodtgoerelser (3 %) for en periode paa 12 aar, som finansieres over faellesskabsbudgettet (27).

c) NIC- og EIB-laan til Graekenland til de jordskaelvsramte omraader indebaerer i sig selv en fordel af aarlige rentegodtgoerelser (3 %) for en periode paa 12 aar, som finansieres over faellesskabsbudgettet (28).

Der ydes ikke rentegodtgoerelser i forbindelse med Euratom- og betalingsbalancelaan.

3.9. I tabel 3.1 (side 12) gives en oversigt over hovedbetingelserne for hver art mekanisme, der omhandles i denne beretning, ligesom tabellen giver oplysninger om de administrative ansvarsomraader.

KAPITEL 4 BESLUTNINGSPROCESSERNE VEDROERENDE LAAN OG RENTEGODTGOERELSER

Sammenfatning

4.1. De beslutningsprocesser, som Raadet indfoerte for laanene, afviger fra mekanisme til mekanisme. Medens visse aspekter af disse beslutningsprocesser kan vaere faelles for flere mekanismer, er det imidlertid mere hensigtsmaessigt at naevne hovedtraekkene i processerne for hver enkelt mekanisme. De laan, som Kommissionen optager, er foranlediget af en beslutning om at yde laan, der kan vaere truffet af Raadet, Kommissionen eller af EIB. Fremgangsmaaderne ved laanoptagelser behandles i kapitel 5.

Grundlaget for de beslutningsprocesser, der foerer til laanene, er i det store og hele tosidigt. I henhold til Raadets afgoerelse om indfoerelse af en mekanisme fordeles i foerste raekke de administrative, forvaltningsmaessige og finansielle opgaver. Dernaest gives der i de bilaterale samarbejdsoverenskomster mellem Kommissionen og dens repraesentanter, isaer EIB, naermere forskrifter for den praktiske gennemfoerelse af Raadests afgoerelser.

Betalingsbalancemekanismen

4.2. Der gives naermere regler for beslutningsprocesserne i forbindelse med betalingsbalancemekanismen i a) Raadets forordning (EOEF) nr. 397/75 (29) om de betalingsbalancelaan, der er indgaaet aftale om i aarene 1975-80, og

b) Raadets forordning (EOEF) nr. 682/81 (30) om nye betalingsbalancelaan, der skal ydes.

Medens 1981-mekanismen paa visse punkter afviger fra 1975-mekanismen, er der ikke sket aendringer i de i raadsforordningerne fastsatte grundlaeggende beslutningsprocesser. Da der ikke pr. 31. december 1981 var indgaaet aftaler om betalingsbalancelaan i henhold til 1981-mekanismen, tager beskrivelsen af procedurerne i det foelgende udgangspunkt i de betalingsbalancelaan, der i henhold til 1975-mekanismen er ydet til Italien og Irland i 1976 og 1977.

Kommissionens rolle

4.3. De procedurer, som Kommissionen fulgte forud for Raadets afgoerelse om ydelse af laanet, (25) Raadets forordning (EOEF) nr. 1736/79 af 3.8.1979, EFT nr. L 200 af 8.8.1979. (26) Raadets afgoerelse 79/691/EOEF af 3.8.1979 om gennemfoerelse af Raadets forordning nr. 1736/79, EFT nr. L 200 af 8.8.1979. (27) Raadets afgoerelse 81/19/EOEF, artikel 3, af 20.1.1981, EFT nr. L 37 af 10.2.1981. (28) Raadets afgoerelse 81/1013/EOEF, artikel 3, af 14.12. 1981, EFT nr. L 367 af 23.12.1981. (29) EFT nr. L 46 af 20.2.1975. >PIC FILE= "T0035474"> bestod i at foere forhandlinger og at forelaegge Raadet forslag om: a) laanevilkaar, idet der skulle gaelde ensartede vilkaar for laanoptagelsen og laangivningen for saa vidt angaar hovedstol og rentesatser, og om

b) de oekonomisk-politiske betingelser, der skulle gaelde for ydelsen af laanet.

Vilkaar

4.4. Kommissionens generaldirektorat for oekonomiske og finansielle spoergsmaal (GD II) foerte forhandlingerne med penge- og finansieringsinstitutterne om de laan, der blev optaget i 1976-77 i henhold til 1975-mekanismen. Kommissionen anmodede efter disse forhandlinger Det monetaere Udvalg (31) om en udtalelse om vilkaarene. Under hensyntagen til resultaterne af denne hoering forelagde Kommissionen Raadet sit formelle forslag om laanevilkaarene. Traf Raadet enstemmig afgoerelse om laanevilkaarene, bemyndigede Raadet herefter Kommissionen til paa Faellesskabets vegne at indgaa laanoptagelses- og laangivningskontrakter med henholdsvis penge- og finansieringsinstitutterne og repraesentanter for den paagaeldende medlemsstat. I modsaetning til beslutningsprocesserne i forbindelse med Euratom- og NIC-mekanismerne, der behandles senere i dette kapitel, er betalingsbalancemekanismen den eneste ordning, hvor Raadet og ikke Kommissionen eller EIB traeffer afgoerelse om hver enkelt laangivning.

OEkonomisk-politiske betingelser

4.5. Den erklaerede maalsaetning med mekanismen til stoette af betalingsbalancen er at hjaelpe medlemsstaterne til at imoedegaa vanskeligheder i forbindelse med de fortsatte prisstigninger paa olieprodukter. En medlemsstat, der faar et betalingsbalancelaan bevilget, maa gaa ind paa visse oekonomisk-politiske betingelser, der er en forudsaetning for ydelsen af laanet.

GD II har, ligesom ved forhandlingerne af laanevilkaarene, til opgave at udarbejde forslag om disse oekonomisk-politiske betingelser. Inden Kommissionen forelaegger forslaget for Raadet, hoeres Det monetaere Udvalg herom. Raadet traeffer i princippet afgoerelse om Kommissionens forslag samme dag, som det traeffer afgoerelse om ydelsen af laanet og vilkaarene herfor.

Kommissionen er ansvarlig for regelmaessigt og i samarbejde med Det monetaere Udvalg at foretage kontrol med, at medlemsstatens oekonomiske politik er i overensstemmelse med de betingelser, der er vedtaget for betalingsbalancelaanet (32).

Euratom-mekanismen

4.6. Procedurerne i forbindelse med afgoerelserne om Euratomlaan er beskrevet i nedennaevnte dokumenter, der indeholder hovedlinjerne i de ansvarsomraader, der paahviler henholdsvis Raadet, Kommissionen og Banken. a) Raadets afgoerelse 77/270/Euratom af 29. marts 1977, om bemyndigelse for Kommissionen til at optage Euratomlaan med henblik paa et bidrag til finansieringen af atomvaerker og industrielle braendselscyklus-anlaeg (33).

b) Raadets retningslinjer til Kommissionen af 29. marts 1977, der er indeholdt i referatet af raadsmoedet den 29. marts 1977.

c) Samarbejdsoverenskomsten (34) mellem Kommissionen og Banken om den praktiske ivaerksaettelse af Raadets afgoerelse og retningslinjer.

Meddelelse om investeringer

4.7. I henhold til den procedure for investeringsmeddelelse, der er fastlagt i Euratom-traktatens artikel 41-44, skal virksomheder inden for de industrisektorer, der er naevnt i denne traktats bilag II (35) give meddelelse til Kommissionen og orientering til den medlemsstat, paa hvis omraade det planlagte investeringsprojekt skal gennemfoeres, om de investeringsprojekter, der vedroerer nye anlaeg samt udskiftninger og aendringer. Kommissionens (30) EFT nr. L 73 af 19.3.1981. (31) Oprettet i henhold til EOEF-traktatens artikel 105, stk. 2. (32) Artikel 6 i Raadets forordning (EOEF) nr. 398/75 af 17.2.1975, EFT nr. L 46 af 20.2.1975. (33) EFT nr. L 88 af 6.4.1977. (34) EIB's skrivelse af 5.8.1977 og Kommissionens svar af 11.10.1977. (35) I Euratom-traktatens bilag II naevnes blandt industrisektorer »11. Kernereaktorer af alle typer og til alle formaal«. generaldirektorat for energi (GD XVII) gennemgaar den planlagte investering og forelaegger Kommissionen sin udtalelse. Kommissionen meddeler efter samraad med virksomheden sine synspunkter for den paagaeldende medlemsstat.

Ansoegning om Euratom-laan

4.8. Hvis den paagaeldende virksomhed overvejer muligheden for et Euratom-laan til finansiering af en del af investeringen, optages der forhandlinger mellem GD XVII (energi), GD XVIII (laan og investering, Banken og initiativtagernes egne bankforbindelser. Hvis virksomheden derefter fremsaetter formel anmodning om et Euratom-laan, forelaegger Kommissionen Banken projektet til udtalelse i henhold til samarbejdsoverenskomsten pkt. 2 og 3.

Kvalificeringskriterier

4.9. De kriterier, der anvendes for at bestemme, om projekter kan komme i betragtning ved et Euratom-laan, er indeholdt i raadsafgoerelse 77/270/Euratom af 29. marts 1977 og i Raadets politiske retningslinjer til Kommissionen (36). a) Faelleskabets politiske kriterier

Projektet i) skal meddeles til Kommissionen i henhold til de i Euratom-traktatens artikel 41-44 naevnte procedurer,

ii) skal, efter Kommissionen opfattelse, opfylde formaalene med og kriterierne for Faellesskabernes energi- og miljoe-politik,

iii) skal vaere i tilknytning til industriel produktion af elektricitet i atomkraftvaerker og til industrielle braendselscyklus-anlaeg,

iv) skal vaere i overensstemmelse med Faellesskabets konkurrenceregler.

Der gives fortrinsret til projekter, der omfatter flere medlemsstater.

b) OEkonomiske kriterier: i) Den virksomhed, der har ansvar for projektet, skal efter Kommissionens bedoemmelse, der bygger paa EIB's udtalelse, kunne udvise oekonomisk soliditet.

ii) Der skal foreligge foersteklasses garantier og sikkerhedsstillelse.

iii) Euratom-laan er begraenset til 20 % af projektets samlede omkomstninger.

iv) Da et kerneenergiudviklingsprojekt ofte kan drage fordel baade af Euratom- og EIB-laan, kan der for hvert projekt fastsaettes en maksimal procentdel for den samlede faelleskabsfinansiering.

Til ovennaevnte kriterier kommer yderligere de af EIB selv fastsatte kriterier, som Banken stort set anvender ved sin undersoegelse af projektet. Konklusionerne af EIB's undersoegelse indgaar i dens udtalelse til Kommissionen.

EIB's rolle

4.10. Banken kan modtage ansoegning om et Euratom-laan enten gennem Kommissionen eller direkte som led i en finansieringsanmodning stilet til Banken. I saa tilfaelde underretter Banken Kommissionen herom.

Det er i samarbejdsaftalen for Euratom bestemt, at Banken skal anvende de samme finansielle, oekonomiske og tekniske kriterier ved vurderingen af et projekt, der er indstillet til Euratom-laan, som anlaegges ved bedoemmelsen af det samme projekt i forbindelse med et EIB-laan. Samarbejdsaftalen indeholder imidlertid ikke naermere oplysninger om Bankens kriterier.

Banken har en frist paa 2 maaneder til at afgive udtalelse til Kommissionen om et Euratom-laan til et projekt. Et projekt, der modtager Euratom-laan, har som regel allerede faaet eller vil ogsaa modtage laan fra Banken.

Kommissionens rolle

Kommissionens EIB-Faellesgruppe

4.11. Bankens udtalelse om et projekt, der er indstillet til et Euratom-laan, gennemgaas i detaljer af Kommissionens EIB-Faellesgruppe. Denne staaende faellesgruppe blev oprettet af Kommissionen i 1975 for at beskaeftige sig med de forbindelser, der var under udvikling mellem Kommissionen og Banken. Faellesgruppen virker som raadgivningsorgan for Kommissionen, og selv om gruppens synspunkter ikke forpligter Kommissionen, indtager den ikke desto mindre en central plads i beslutningsprocessen inden for Kommissionen. (36) Raadsmoedereferatet af 29.3.1977 om gennemfoerelsen af Euratom-afgoerelsen 77/270/Euratom.

Gruppen bestaar af repraesentanter for 18 af Kommissionens generaldirektorater samt Kommissionens finansinspektoer. GD II er sekretaer for gruppen og foerer endvidere forsaedet.

Gruppen gennemgaar samtlige projekter, som Banken forelaegger Kommissionen med henblik paa en kommissionsudtalelse, som det er tilfaeldet med EIB-laanet i henhold til artikel 21 i Bankens vedtaegter, eller for at indhente Kommissionens afgoerelse om et Euratom-laan eller en afgoerelse, om kriterierne for NIC-laan og EMS-rentegodtgoerelser er opfyldt.

Der er ingen fast praksis for, at Kommissionens EIB-Faellesgruppe optager moedereferater. Giver et projekt anledning til modstridende opfattelser inden for Faellesgruppen, rundsendes imidlertid de skriftlige indlaeg fra de paagaeldende generaldirektorater til medlemmerne af Faellesgruppen.

Kommissionens beslutningsprocesser efter forlaeggelsen af Faellesgruppens udtalelse om et projekt varierer alt efter, om den paagaeldende mekanisme vedroerer et EIB-, NIC- eller Euratom-laan eller en EMS-rentegodtgoerelse.

Kommissionens afgoerelse om Euratom-laan

4.12. Vedtager Kommissionens EIB-Faellesgruppe efter at have gennemgaaet Bankens indstilling og undersoegt projektet fra gruppens forskellige synspunkter enstemmigt at afgive en positiv udtalelse om et Euratom-laan til projektet, giver Kommissionen sin godkendelse ved den skriftlige forhandling, der indledes af GD XVIII. GD XVIII's forslag til Kommissionen indeholder: a) en beskrivelse af projektet

b) Bankens indstilling

c) en henvisning til Faellesgruppens udtalelse.

Er der ikke enstemmig opfattelse inden for EIB- Faellesgruppen, traeffes afgoerelsen paa et kommissionsmoede. Efter Kommissionens afgoerelse om at yde laan, bemyndiges GD XVIII til at optage de noedvendige laan.

Det nye Faellesskabsinstrument (NIC-)mekanismen

4.13. De procedurer, der vedroerer laaneafgoerelser i henhold til NIC-mekanismen af 1978, er naermere beskrevet i foelgende dokumenter, der giver oplysninger om henholdsvis Raadets, Kommissionens og Bankens ansvarsomraader: a) Raadets afgoerelse 78/870/EOEF af 16. oktober 1978 (37).

b) Vedtaegterne for Den europaeiske Investeringsbank (38).

c) Samarbejdsoverenskomsten af 27. november 1978 mellem Banken og Kommissionen med et bilag af samme dato, der indeholder forklarende noter til overenskomsten.

EMS-rentegodtgoerelser paa 3 % kan ydes ved NIC- og EIB-laan (39) til projekter i Italien og Irland (40), naar betingelserne herfor er opfyldt. Disse godtgoerelser, som finansieres over Kommissionens budget, blev indfoert i 1979, og de aarlige budgetbevillinger hertil er fastsat til 200 mio. ERE. Procedurerne i forbindelse med disse godtgoerelser omtales i pkt. 4.24 til 4.34.

4.14. Da Raadet i 1981 indfoerte NIC-laan til projekter i jordskaelvsramte omraader i Italien og Graekenland, antog NIC-mekanismen stoerre omfang. Selv om ansvarsfordelingen mellem Kommissionen og Banken for disse laan fortsat er uaendret, er der afvigelser i beslutningsprocesserne. Disse afvigelser, sammenlignet med fremgangsmaaderne ved NIC- laanemekanismen af 1978, omtales under pkt. 4.23.

I forbindelse med disse laan opnaas umiddelbart fordelen af aarlige rentegodtgoerelser paa 3 % for en periode paa maksimalt tolv aar. For disse rentegodtgoerelser er der atter tale om procedureforskelle, naar der foretages sammenligning med fremgangsmaaderne ved EMS-rentegodtgoerelser, jfr. pkt. 4.35 og 4.36.

Ansoegning om NIC-laan

4.15. Alle ansoegninger om NIC-laan fremsendes til Banken, enten direkte eller gennem Kommissionen eller medlemsstaten. Herefter anmoder Banken Kommissionen om at traeffe afgoerelse, om projektet er berettiget til et NIC-laan.

Kvalificeringskriterier

4.16. Artikel 2 i raadsafgoerelsen af 1978 om NIC indeholder en bestemmelse om, at Raadet, som (37) EFT nr. L 298 af 25.10.1978. (38) Protokol vedroerende vedtaegterne for Den europaeiske Investeringsbank, EOEF-traktaten. (39) Raadets forordning nr. 1736/79 af 3.8.1979, EFT nr. L 200 af 8.8.1979. (40) Raadets afgoerelse 79/691/EOEF om gennemfoerelse af forordning (EOEF) nr. 1736/79, EFT nr. L 200 af 8.8. 1979. traeffer afgoerelse med enstemmighed, skal godkende hver NIC-laanetranche og fastlaegge retningslinjer, i henhold til hvilke Kommissionen traeffer afgoerelse om, hvilke projekter der kan komme i betragtning ved NIC-laan. De kvalificeringsretningslinjer, som Raadet fastlagde for de to laanetrancher paa i alt 1 000 mio. ERE, der til dato (31.12.1981) er bevilget til NIC-laan, gik ud paa foelgende: a) Investeringerne skal vaere i overensstemmelse med de gaeldende faellesskabsregler paa de paagaeldende omraader;

b) Investeringerne skal bidrage til at loese Faellesskabets vigtigste strukturproblemer og isaer til at reducere de regionale skaevheder i Faellesskabet samt til at forbedre beskaeftigelsessituationen.

Raadet traf endvidere, ud over disse kvalificeringsretningslinjer, afgoerelse om, til hvilke former for investeringer inden for hver laanetranche der kunne ydes NIC-laan inden for energi- og infrastruktursektoren og paa industriomraadet (41).

Kommissionens rolle

Faellesgruppen

4.17. Alle anmodninger om en afgoerelse, om et projekt kan komme i betragtning ved et NIC-laan, forelaegges Kommissionens EIB-Faellesgruppe til udtalelse. Inden for Faellesgruppen er GD XVI (regionalpolitik) og GD XVII (energi) tillagt saerlige befoejelser i forbindelse med gennemgang af henholdsvis infrastruktur- og energiprojekter.

I perioden 1979-81 er det ofte sket, at en anmodning fra Banken til Kommissionen om en udtalelse om et EIB-laan til et givet projekt er gaaet forud for Bankens anmodning til Kommissionen om at traeffe afgoerelse, om et projekt kunne komme i betragtning ved et NIC-laan.

4.18. Ud over oplysninger, som Kommissionens enkelte generaldirektorater kan have fremskaffet om et paataenkt projekt i kraft af deres regelmaessige forbindelser med medlemsstaternes nationale myndigheder og organisationer, er der to grunddokumenter, der af Banken formidles til GD II, som danner udgangspunkt for gruppens vurdering af et projekt: a) Bankens meddelelse til underretning til Kommissionen med anmodning om dennes udtalelse om et EIB-laan til et projekt. Den paagaeldende meddelelse indeholder en almindelig beskrivelse af projektet.

b) Bankens note til Kommissionen med anmodning om Kommissionens afgoerelse om, hvorvidt det samme projekt kan komme i betragtning ved et NIC-laan.

I denne note i) gives en kortfattet ajourfoering af projektets beskaffenhed (f. eks. aendringer i tidsplanen for afslutningen af projektet, aendringer osv.),

ii) angives Bankens begrundelse for, at projektet er berettiget til et NIC-laan,

iii) naevnes hovedlinjerne i den almindelige finansieringsplan, idet der angives den procentvise fordeling af midler fra Banken, BIC samt andre faellesskabs- og statsmidler,

iv) gives oplysning om de samlede EIB-laan, der allerede er ydet til projektet.

Kommissionens afgoerelse om kvalificeringskriterier

4.19. Artikel 2 i Raadets afgoerelse af 1978 indeholder en bestemmelse om, at Kommissionen i overensstemmelse med de af Raadet fastlagte retningslinjer traeffer afgoerelse om, hvilke projekter der kan komme i betragtning ved NIC-laan (jf. ovenstaaende pkt. 4.16). Hvis Faellesgruppen afgiver en positiv udtalelse om et projekt, traeffer det kommissionsmedlem, der har ansvaret for direktoratet for oekonomiske og finansielle spoergsmaal, paa Kommissionens vegne afgoerelse, om projektet kan komme i betragtning ved NIC-laan. Er der divergerende opfattelser inden for gruppen, droeftes projektet, og afgoerelse herom traeffes inden for Kommissionen.

(41) Artikel 2 i Raadets afgoerelse 79/486/EOEF af 14.5. 1979, EFT nr. L 125 af 22.5.1979, og eneste artikel i Raadets afgoerelse 80/1103/EOEF af 25.11.1980, EFT nr. L 326 af 2.12.1980.

Energi-investeringer omfatter projekter, der bidrager til stoerre uafhaengighed, sikkerhed og differentiering i Faellesskabets forsyning med energi, og som kan sikre udvikling, udnyttelse, transport og oplagring af energi, idet opmaerksomheden navnlig skal vaere rettet mod energibesparelser og udvikling af alternative energikilder.

Infrastrukturinvesteringer vedroerer transport, telekommunikation, strukturforbedringer inden for landbruget, vandbygning og miljoebeskyttelse.

Industriinvesteringer til fabrikker opfoert med henblik paa fremtidige behov og til boliger, forudsat at de udgoer en del af et helhedsprojekt for oekonomisk og industriel udvikling, der har regional interesse.

Hvis Kommissionen traeffer afgoerelse om, at projektet ikke kan komme i betragtning, kan Banken ikke yde NIC-laan til projektet ; traeffes der positiv afgoerelse, gennemgaar Banken ansoegningen og traeffer afgoerelse om, hvorvidt og paa hvilke vilkaar laanet kan ydes.

Bankens rolle

4.20. Hvis Kommissionen udtaler sig for, at et projekt er berettiget til et NIC-laan, traeffer Banken afgoerelse om, hvorvidt laanet skal ydes. Banken traeffer afgoerelse i overensstemmelse med sine egne vedtaegter og saedvanlige kriterier (42). Den anvender ved gennemgang af projekterne de samme kriterier for NIC-laan som for EIB-laan.

Hvis projektet kommer i betragtning baade ved EIB- og NIC-laan, fastlaegger Banken den mest hensigtsmaessige finansiering af projektet (43) a) enten ved et NIC-laan,

b) eller ved et EIB-laan,

c) eller ved et EIB- eller NIC-laan samt forholdet mellem disse to laaneformer.

Denne bestemmelse er vigtig, idet samtlige projekter, der inden den 31. december 1981 modtog et NIC-laan, paa naer nogle ubetydelige undtagelser, ogsaa modtog et EIB-laan.

4.21. Bankens bestyrelse traeffer paa forslag fra sin direktion beslutning om laanetransaktionerne. Medlemsstaterne udnaevner medlemmerne af bestyrelsen (44), og Kommissionen udpeger yderligere et medlem af bestyrelsen. Hvis direktionen beslutter ikke at anbefale bestyrelsen et NIC-laan til et projekt, som Kommissionen allerede er gaaet ind for, underretter Banken Kommissionen herom. Kommissionen kan derefter raadfoere sig med Banken og delegere en repraesentant til at gennemgaa sagsakterne. Direktionen bevarer imidlertid retten til at opretholde sin beslutning (45). Saavidt Revisionsretten er underrettet, er en saadan situation endu ikke (pr. 31. december 1981) forekommet. Gaar Banken ind for at yde et NIC-laan, undertegnes laaneaftalen af Banken og Kommissionen.

4.22. Det fremgaar klart af pkt. 3.1 i den forklarende skrivelse, der er bilag til samarbejdsoverenskomsten, at det, som fastsat i Raadets afgoerelse om NIC, er Kommissionen, der traeffer afgoerelse om, hvilke projekter der kan komme i betragtning. Det fremgaar imidlertid endvidere heraf, at eftersom Banken gennemgaar og viderebehandler de enkelte projekter med de eventuelle laanmodtagere, er det, for at NIC-mekanismen kan fungere gnidningsloest, en forudsaetning, at Bankens tjenestegrene er i stand til at afgive en forhaandsudtalelse, om de projekter, der indstilles til NIC-laan, kan komme betragtning. Banken har derfor i henhold til overenskomstens vilkaar soegt oplysninger om, hvordan Kommissionen ville fortolke Raadets retningslinjer for, hvilke kriterier der skal opfyldes, nemlig en formindskelse af regionale skaevheder og arbejdsloeshed, og har sat sig ind i projektets art, dets beliggenhed og de med projektet tilsigtede socialoekonomiske virkninger. Kommissionen har ikke gjort klart rede for disse kriterier.

NIC »jordskaelvs«-laan

4.23. Procedurerne i forbindelse med NIC »jordskaelvs«-laan foelger de i henhold til NIC-afgoerelsen af 1978 gaeldende procedurer, jfr. ovenstaaende pkt. 4.13-4.22, nemlig at Kommissionen traeffer afgoerelse, om projekterne kan komme i betragtning, og Banken traeffer afgoerelse, om laanene kan ydes.

Indtil den 31. december 1981 er det kun i forbindelse med NIC-laan til jordskaelvsramte omraader i Italien, at samarbejdsoverenskomsten er blevet anvendt ved den praktiske gennemfoerelse af Raadets afgoerelse af 20. januar 1981.

Der er i virkeligheden tale om to samarbejdsoverenskomster: i) En trepartssamarbejdsoverenskomst af 3. februar 1981 mellem Italien, Banken og Kommissionen.

ii) En bilateral samarbejdsoverenskomst af 30. marts 1981 mellem Banken og Kommissionen med tillaegsbestemmelser ud over de i samarbejdsoverenskomsten om NIC af 27. november 1978 gaeldende (jfr. pkt. 4.13).

Ifoelge en tillaegsbestemmelse i samarbejdsoverenskomsten af 30. marts 1981 hedder det, at naar et projekt, der allerede har faaet et NIC-laan af Banken, ikke er afsluttet, kan det italienske finansministerium med Bankens og Kommissionens tilslutning lade et andet projekt indtraede i laanerettighederne. (42) Artikel 5 i Raadets afgoerelse 78/870/EOEF af 16.10. 1978, EFT nr. L 298 af 25.10.1978 og samarbejdsoverenskomst mellem EIB og Kommissionen af 27.11.1978, pkt. 9, samt brev med naermere oplysninger om samarbejdsoverenskomsten af 27.11.1978, pkt. 5.1 (sidstnaevnte 2 dokumenter foreligger ikke paa dansk). (43) Samarbejdsoverenskomst af 27.11.1978, pkt. 10 (ingen dansk udgave). (44) Vedtaegter for EIB, artikel 11, stk. 2. (45) Pkt. 5.2 i skrivelse med oplysninger som bilag til samarbejdsoverenskomsten.

Rentegodtgoerelser inden for Det europaeiske monetaere System

4.24. Beslutningsprocesserne i forbindelse med EMS-rentegodtgoerelser er naermere beskrevet i nedenanfoerte dokumenter, hvori der gives en afgraensning af de bemyndigelser, der er tillagt henholdsvis Kommissionen, Banken og medlemsstaten. a) Raadets forordning nr. 1736/79 af 3. august 1979 om rentegodtgoerelse ved visse laan, ydet inden for rammerne af Det europaeiske monetaere System (46).

b) Raadets afgoerelse 79/691/EOEF af 3. august 1979 om gennemfoerelse af denne forordning (47).

c) Samarbejdsoverenskomst af 17. september 1979 mellem Kommissionen og Banken.

4.25. Raadet vedtog (48), at Italien og Irland opfyldte den dobbelte betingelse 1 : at vaere mindre velstillede medlemsstater, 2 : at de effektivt og fuldt ud deltager i mekanismerne under Det europaeiske montaere System. Som foelge heraf har indtil den 31. december 1981 udelukkende projekter i Italien og Irland vaeret berettiget til at drage fordel af EMS-rentegodtgoerelser i forbindelse med EIB- og NIC-laan.

4.26. Raadet vedtog for at lette udvaelgelsen af projekter, der kunne drage fordel af rentegodtgoerelser, at de paagaeldende medlemsstater i forstaaelse med Kommissionen skulle udarbejde retningsgivende programmer, der isaer skulle indeholde oplysninger om investeringernes samlede omfang og de paagaeldende investeringskategorier (49).

I henhold til denne bestemmelse forelagde de paagaeldende medlemsstater (Italien og Irland) fra begyndelsen Kommissionen deres regionale udviklingsprogrammer paa infrastrukturomraadet.

Retningslinjer for, hvilke projekter der kan komme i betragtning

4.27. De retningslinjer, der er gaeldende for at kunne komme i betragtning ved rentegodtgoerelser, er fastlagt i artikel 5 i Raadets forordning (EOEF) nr. 1736/79 af 3. august 1979: a) investeringen skal vaere i overensstemmelse med de gaeldende faellesskabsregler paa de paagaeldende omraader;

b) laanene skal hovedsagelig anvendes til finansiering af infrastrukturprojekter og -programmer;

c) investeringen skal bidrage til at loese de vigtigste strukturproblemer i den paagaeldende stat, og navnlig til at mindske de regionale skaevheder og forbedre beskaeftigelsessituationen;

d) investeringen skal opfylde traktatens bestemmelser vedroerende konkurrencevilkaar.

Disse kriterier foelger til en vis grad de retningslinjer, der gaelder for at kunne komme i betragtning ved NIC-laan (jfr. pkt. 4.16).

Udvaelgelse af projekter

4.28. Den indledende forudvaelgelse af projekter foretages af Banken i forstaaelse med den paagaeldende medlemsstat.

Dette forhold fremgaar af artikel 4 i Raadets forordning (EOEF) nr. 1736/79, hvori det hedder:

»Ansoegningerne om ydelsen af den i naervaerende forordning fastsatte rentegodtgoerelse forelaegges til udtalelse hos den medlemsstat, paa hvis omraade projektet skal gennemfoeres«,

samt i henhold til en klausul i samarbejdsoverenskomsten hvori det hedder, at:

»naar EIB i overensstemmelse med sine vedtaegter modtager en ansoegning om laan i forbindelse med det projekt, der umiddelbart forekommer berettiget til rentegodtgoerelse ... anmoder Banken den paagaeldende medlemsstat om en udtalelse om laanet, og anmoder Kommissionen om at traeffe afgoerelse om, hvorvidt rentegodtgoerelse kan komme i betragtning« (50).

Medlemsstatens udtalelse

4.29. Efter denne foerste udvaelgelse af de projekter, der kan komme i betragtning, anmoder Banken om en udtalelse fra den medlemsstat, paa hvis omraade projektet skal gennemfoeres. Er medlemsstatens udtalelse positiv (51), anmoder Banken Kommissionen om at afgoere, om projektet kan komme i betragtning. Ydelsen af rentegodtgoerelse er derfor betinget af medlemsstatens positive udtalelse. (46) EFT nr. L 200 af 8.8.1979. (47) EFT nr. L 200 af 8.8.1979. (48) Raadets afgoerelse 79/691/EOEF af 3.8.1979, EFT nr. L 200 af 8.8.1979. (49) Artikel 3 i Raadets forordning nr. 1736/79 af 3.8.1979. (50) Artikel 6 i Samarbejdsoverenskomsten af 17.9.1979 (foreligger ikke paa dansk, o. a.). (51) Artikel 5 i Raadets forordning (EOEF) nr. 1736/79 af 3.8.1979, EFT nr. L 200 af 8.8.1979.

Kommissionens rolle

Faellesgruppen

4.30. Er medlemsstatens udtalelse positiv, forelaegger Banken projektet for Kommissionen, der traeffer afgoerelse, om det kan komme i betragtning. Projektet behandles i Faellesgruppen, for at det kan fastslaas, om det er i overensstemmelse med retningslinjerne for at kunne komme i betragtning. Banken henviser i bekraeftende fald i sin anmodning til Kommissionen om en afgoerelse om berettigelsen, til tidligere kommissionsafgoerelser og udtalelser om NIC- og/eller EIB-laan til samme projekt.

Kommissionsafgoerelsen om projektets berettigelse

4.31. Afgiver Faellesgruppen en enstemmig positiv udtalelse om et projekts berettigelse, bemyndiges det medlem af Kommissionen, der har ansvaret for oekonomiske og finansielle spoergsmaal (GD II), til paa Kommissionens vegne at traeffe en afgoerelse og underrette Banken herom. Afgiver gruppen ikke enstemmig udtalelse, bliver projektet droeftet, og Kommissionen traeffer afgoerelse.

Traeffer Kommissionen afgoerelse om, at et projekt kan komme i betragtning, medfoerer denne afgoerelse en forpligtelse paa Kommissionens budget, naar foelgende betingelser er opfyldt: a) at laaneaftalen, det vaere sig et EIB- eller NIC- laan, undertegnes,

b) at medlemsstaten paa underskriftstidspunktet stadig er medlem af EMS, og

c) at der foreligger disponible budgetbevillinger.

Traeffer Kommissionen afgoerelse om, at et projekt ikke kan komme i betragtning, kan Banken ikke yde rentegodtgoerelse til det paagaeldende projekt, saafremt det skulle blive begunstiget af et NIC- eller EIB-laan.

Investeringsbankens rolle

4.32. Den indledende forudvaelgelse af projekter, som Banken foretager i forstaaelse med medlemsstaten, er tidligere omtalt under pkt. 4.28. Bankens endelige afgoerelse om at yde laan med rentegodtgoerelse i henhold til artikel 6 i Raadets forordning (EOEF) nr. 1736/79 er imidlertid betinget af, a) at medlemsstatens udtalelse er positiv,

b) og at Kommissionen, hvis dette er tilfaeldet, traeffer afgoerelse om, at projektet kan komme i betragtning.

Det tilkommer herefter Bankens bestyrelse paa forslag fra direktionen at traeffe afgoerelse, om der, som naevnt i pkt. 4.21, kan ydes laan med rentegodtgoerelse til projektet.

4.33. Saafremt Banken traeffer afgoerelse om at yde EIB- eller NIC-laanet med rentegodtgoerelse, giver Banken underretning til Kommissionen om den for indgaaelse af kontrakten fastsatte dato. Er de i pkt. 4.31 omtalte betingelser opfyldt, er Kommissionen forpligtet til inden to maaneder fra kontraktdato at overfoere et beloeb, der svarer til den af Banken beregnede rentegodtgoerelse.

4.34. I aarene 1979-1981 blev i gennemsnit 88 % af EMS-rentegodtgoerelserne tildelt i forbindelse med EIB-laan, mens 12 % blev ydet i forbindelse med NIC-laan.

Rentegodtgoerelser ved NIC- og EIB-»jordskaelvs«-laan til Italien og Graekenland

4.35. Som naevnt i pkt. 4.23 er der kun indgaaet en samarbejdsoverenskomst mellem Kommission og Banken i forbindelse med laan til jordskaelvsramte omraader i Italien. Selv om der blev indgaaet laanekontrakter, blev der ikke foretaget udbetalinger af rentegodtgoerelser over Kommissionens budget i 1981 ved EIB- eller NIC-jordskaelvslaan til Italien.

4.36. Beslutningsprocesserne for disse rentegodtgoerelser afviger fra EMS-rentegodtgoerelserne i foelgende henseender: i) Naar en medlemsstat forelaegger Banken en indstilling om et EIB- eller NIC-laan til et projekt, er det ensbetydende med, at medlemsstaten udtaler sig positivt til, at projektet kan faa rentegodtgoerelse (52).

ii) Kommissionen traeffer afgoerelse om ydelse af rentegodtgoerelse i modsaetning til EMS-godtgoerelserne, hvor Kommissionen kun traeffer afgoerelse, om projektet kan komme i betragtning (53).

iii) I modsaetning til, hvad der gaelder for EMS-rentegodtgoerelser, er der ikke til disse rentegodtgoerelser knyttet saerskilte kriterier for at komme i (52) Artikel 4 i trepartssamarbejdsoverenskomsten af 3.2. 1981 (ingen dansk udgave, o. a.). (53) Artikel 3 i Raadets afgoerelse 81/19/EOEF af 20.1.1981, EFT nr. L 37 af 10.2.1981. betragtning, hvilket haenger sammen med, at et projekt i et jordskaelvsramt omraade, hvortil der ydes NIC- og/eller EIB-laan uden videre er begunstiget af den aarlige rentegodtgoerelsessats paa 3 procentpoints (54).

iv) Er et projekt kun delvis afsluttet eller ikke gennemfoert, kan det italienske finansministerium lade et andet projekt, der er godkendt af Kommissionen og Banken, traede i stedet, og dette projekt vil faa ikke blot laanet, men ogsaa den rentegodtgoerelse, der var bevilget til det oprindeligt godkendte projekt (55).

Disse rentegodtgoerelser afviger endvidere for saa vidt angaar deres beregningsmetode samt den maade, Kommissionen anvender ved udbetaling heraf, og disse afvigelser behandles naermere under pkt. 5.20 og 5.36.

Bemaerkninger

Euratom-laan

4.37. Medens de formelle aspekter ved Kommissionens beslutningsproces er helt klare, er det vanskeligt at faa indblik i enkelthederne i selve behandlingen inden for Kommissionens tjenestegrene, da der ikke foreligger referater af moederne i Kommissionens EIB-Faellesgruppe (jfr. pkt. 4.17).

Paa grund af manglende referater er det ikke klart, paa hvilket grundlag Kommissionens EIB-Faellesgruppe vurderer Bankens anbefaling af et projekt, eftersom Bankens saerlige (oekonomiske, finansielle og tekniske) vurderingskriterier for projekterne ikke udtrykkeligt er indeholdt i samarbejdsoverenskomsten. Det er Rettens opfattelse, at der i forbindelse med de regler for beslutningsprocessen, som Kommissionen og Banken har tilsluttet sig, i samarbejdsoverenskomsten boer gives udtrykkelige retningslinjer for Bankens vurderingskriterier.

NIC-laan

4.38. Beslutningsprocesserne i forbindelse med et NIC-laan til et projekt sker hovedsagelig i to faser. i) Kommissionen traeffer afgoerelse, om et projekt kan komme i betragtning ved et NIC-laan,

ii) saafremt kommissionsafgoerelsen er positiv, traeffer Banken afgoerelse, om NIC-laanet kan ydes.

Med hensyn til i), om projektet kan komme i betragtning, er der i den oplysende skrivelse til samarbejdsoverenskomsten indeholdt en bestemmelse om, at Kommissionen paa objektiv maade underretter Banken om sin udlaegning af Raadets retningslinjer for, om projektet kan komme i betragtning, nemlig med henblik paa formindskelse af regionale skaevheder og arbejdsloeshed. Kommissionen har over for Retten oplyset, at Banken ikke har paaberaabt sig denne bestemmelse, og at Kommissionen ikke udtrykkeligt har fastsat saadanne kriterier.

De af Raadet vedtagne retningslinjer for, om et projekt kan komme i betragtning ved NIC-laan, er af generel beskaffenhed. Retten er derfor af den opfattelse, at Kommissionen ved fortolkningen af disse retningslinjer boer fastlaegge de kvalificeringskriterier, som Kommissionen anvender ved vurderingen af, om et projekt opfylder Raadets retningslinjer. Udarbejdelsen af saadanne kriterier boer foretages inden Kommissionens beslutningsproces og ikke mindst inden behandlingen i Kommissionens EIB- Faellesgruppe.

4.39. Det er vanskeligt at undersoege fremgangsmaaden ved vurdering af projekter i forbindelse med NIC-laan inden for Kommissionens Faellesgruppe, og om vurderingen foretages efter kriterier, der er enighed om inden for gruppen, men som ikke er fastlagt skriftligt. Dette skyldes flere omstaendigheder.

For det foerste har Kommissionen, som tidligere naevnt, ikke givet naermere regler for de kriterier, den anvender ved fortolkingen af Raadets kvalificeringsretningslinjer.

For det andet afgiver hverken GD XVI (regionalpolitik) eller GD XVII (energi) skriftlige rapporter til gruppen om deres detaljerede undersoegelser af infrastruktur- og energiprojekter.

For det tredje indeholder Faellesgruppens moedereferat kun en fortegnelse over afgoerelserne (dvs. positive, negative, med forbehold osv.), uden bemaerkninger om de undersoegte projekter.

4.40. Hidtil har laan ydet til projekter i henhold til NIC-mekanismen vaeret tillaeg til laan ydet af Banken i henhold til Bankens egen ordning, hvilket fremgaar af den omstaendighed, at saa godt som samtlige NIC-laan i aarene 1979/81 blev ydet til projekter, der allerede havde modtaget eller stod for at modtage EIB-laan. Dette forhold er ikke tilfaeldigt, men snarere en konsekvens af foelgende omstaendigheder : (54) Artikel 2 i Raadets afgoerelse 81/19/EOEF af 20.1.1981, EFT nr. L 37 af 10.2.1981. (55) Artikel 6 i trepartssamarbejdsoverenskomsten af 3.2. 1981 (ingen dansk udgave, o. a.).

for det foerste traeffer Banken ogsaa afgoerelse om NIC-laan, foruden at den traeffer afgoerelse om sine egne laan;

for det andet anvender Banken til vurdering af projekter de samme finansielle, oekonomiske og tekniske kriterier i forbindelse med NIC-laan som med EIB-laan;

for det tredje er der en lighed mellem formaalene med retningslinjerne for at komme i betragtning ved NIC-laan, nemlig formindskelse af regionale skaevheder og af arbejdsloesheden, og formaalene med Bankens opgaver, nemlig ydelse af laan og sikkerhedsstillelse, hvilket letter finansieringen af projekter til udvikling af underudviklede omraader;

for det fjerde har Kommissionen ikke gjort naermere rede for sin egen fortolkning af Raadets almindelige retningslinjer for projekter, der kan komme i betragtning;

for det femte er der mange lighedspunkter mellem de sektorer og omraader, der kommer i betragtning ved investering i henhold til baade NIC- og EIB-ordningerne.

Det fremgaar af ovenstaaende, at NIC-mekanismen paa naer betegnelsen i alle henseender svarer til Bankens udlaan af egne indtaegter med den undtagelse, at det i forbindelse med NIC-ordningen er Kommissionen, der optager laan af de noedvendige midler.

4.41. Opgaverne i forbindelse med NIC-mekanismen er i oejeblikket fordelt saaledes, at Kommissionen optager laan af midlerne og traeffer bestemmelse om, hvilke projekter der kan komme i betragtning, medens Banken traeffer afgoerelse, om der kan ydes NIC-laan til disse projekter. Efter at Banken har truffet afgoerelse om et NIC-laan, hvilket foerst kan ske, efter at Kommissionen har truffet positiv afgoerelse om berettigelsen hertil, er Kommissionen ifoelge pkt. 7.1 foelgebrevet til samarbejdsoverenskomsten forpligtet til sammen med Banken at medundertegne NIC-laaneaftalen.

Revisionsretten er af den opfattelse, at det ville vaere mere hensigtsmaessigt, hvis Kommissionen ogsaa fik befoejelser til at traeffe afgoerelse om ydelse af NIC- laan. Denne kompetencedeling ville vaere mere logisk og i overensstemmelse med, hvad der er gaeldende for Euratom-mekanismen, i henhold til hvilken Kommissionen optager laan af midlerne og traeffer afgoerelse om de laan, der kan ydes, medens Banken optraeder som Kommissionens repraesentant, og i denne egenskab undersoeger projekterne og forvalter laanene.

Bortset fra at dette ville vaere en mere logisk og konsekvent kompetencedeling, ville det ogsaa i hoejere grad vaere udtryk for Kommissionens oekonomiske ansvar for de laan, den paa Faellesskabets vegne optager til NIC-mekanismen, et ansvar der fremgaar af p. m. -posteringen i Kommissionens sektion paa faellesskabsbudgettet og af foelgende artikler.

I artikel 5 i Raadets afgoerelse 78/870/EOEF af 16. oktober 1978 hedder det:

»Investeringsbankens transaktioner inden for rammerne af denne bemyndigelse foretages paa Faellesskabets vegne og for dettes regning og risiko.«

Under pkt. 17 i samarbejdsoverenskomsten hedder det, at:

»Bankens ansvar begraenses til i overensstemmelse med almindelig bankpraksis at udfoere ovennaevnte opgaver paa korrekt maade.«

Under pkt. 8.1 i bilag med oplysninger i tilknytning til samarbejdsoverenskomsten af 17. oktober 1978 mellem Kommissionen og Banken hedder det, at:

»det er noedvendigt, at ansvaret for forsinkelser ved overfoersler af afdrag og renter paahviler faellesskabsbudgettet.«

Retten oensker i anledning af Kommissionens svar (bilag 2) at understrege, at Retten med sine bemaerkninger tager sigte paa en rationalisering af beslutningsprocessen for mekanismerne til laangivning og laanoptagelse. Denne rationalisering skulle indebaere, at der for NIC-mekanismen boer gaelde den samme ansvarsfordeling, som siden 1977 har bestaaet for Euratom-mekanismen, dvs. Kommissionen optager laan og traeffer afgoerelse om laanydelser, og Banken virker som raadgiver.

Retten foeler sig desuden ikke overbevist om de i Kommissionens svar fremfoerte argumenter om de saakaldte vaesentlige forskelle mellem Euratom- og NIC-mekanismerne. Der ses i Kommissionens svar bort fra det forhold, at Banken spiller en vigtig rolle i forbindelse med Euratom-mekanismen ; dels ved til Kommissionen at afgive udtalelser om projekterne, dels ved at udfoere forvaltningen af de ydede laan. Retten er af den opfattelse, at Banken lige saa vel kunne varetage disse opgaver for NIC.

4.42. Med hensyn til fordelingen af befoejelserne i forbindelse med beslutningsprocessen for NIC-jordskaelvslaan til Italien og Graekenland goer de samme betragtninger sig gaeldende (jfr. punkt 4.41).

Raadets afgoerelse af 15. marts 1982 vedroerende NIC-mekanismen om Kommissionens bemyndigelse til at optage laan op til 1 000 mio. ECU til finansiering af NIC-laan indeholder den samme kompetencedeling som afgoerelsen af 1978 om NIC- mekanismen (56). (56) Raadets afgoerelse 82/169/EOEF af 15.3.82, EFT nr. L 78 af 24.3.82.

EMS-rentegodtgoerelser

4.43. Efter at Banken i henhold til samarbejdsoverenskomsten har foretaget den foerste udvaelgelse af projekter, falder beslutningsprocesserne med hensyn til EMS-rentegodtgoerelser stort set i tre afsnit: a) Medlemsstatens udtalelse om rentegodtgoerelse til et projekt.

b) Hvis medlemsstatens udtalelse er positiv, traeffer Kommissionen afgoerelse, om projektet kan komme i betragtning.

c) Hvis denne afgoerelse er positiv, traeffer Banken afgoerelse, om projektet kan faa laan med rentegodtgoerelse, og rentegodtgoerelsen finansieres direkte over Kommissionens budget.

4.44. Retten er, efter at have gennemgaaet de gaeldende beslutningsprocesser, af den opfattelse, at det i stedet for Banken boer vaere Kommissionen, der foretager den indledende forudvaelgelse af projekter, der kan komme i betragtning ved rentegodtgoerelser, inden der traeffes afgoerelse om berettigelse til at modtage laan, idet de budgetmaessige bevillinger er beroert heraf. Desuden boer der skabes klarhed om foelgende punkter. i) De kriterier der anvendes ved den indledende udvaelgelse af projekter.

ii) De kriterier der anvendes ved fordelingen mellem NIC-laan og EIB-laan af de samlede aarlige budgetbevillinger (200 mio. ERE) til EMS-rentegodtgoerelser.

iii) De kriterier, der - paa samme maade som med NIC-laanene - anvendes til at bedoemme, om de forelagte projekter er i overensstemmelse med Raadets retningslinjer for projekter, der kan komme i betragtning.

Med hensyn til ovenstaaende pkt. i) og ii) finder der en udvaelgelse af projekter sted. Der gaelder ensartede kriterier for, om NIC-laan og EMS-rentegodtgoerelser kan komme i betragtning ; der gaelder de samme kriterier for Bankens vurdering af NIC- og EIB-laan ; samtlige EIB- og NIC-laan, ydet til Italien og Irland til investeringer paa infrastrukturomraadet, kan i princippet komme i betragtning ved EMS-rentegodtgoerelser. Der ydes imidlertid ikke rentegodtgoerelser i forbindelse med alle EIB- og NIC-laan til projekter i Italien og Irland. Det er derfor noedvendigt med en udvaelgelse om ikke andet saa paa grund af stoerrelsen af de disponible aarlige budgetbevillinger (200 mio. ERE).

4.45. Den nuvaerende kompetencedeling mellem Kommissionen og Banken med hensyn til EMS-rentegodtgoerelser giver anledning til et principielt problem. EMS-rentegodtgoerelserne finansieres over Kommissionens sektion i faellesskabsbudgettet. I henhold til artikel 205 i EOEF-traktaten gennemfoerer Kommissionen derfor budgettet paa eget ansvar og inden for rammerne af de givne bevillinger.

Der er imidlertid hverken i Raadets afgoerelse eller i samarbejdsoverenskomsten om EMS-rentegodtgoerelserne givet nogen bestemmelse om, at Kommissionen skal traeffe afgoerelse om rentegodtgoerelserne, hvorimod det er fastsat, at Kommissionen traeffer afgoerelse, om projekterne kan komme i betragtning, og Banken traeffer afgoerelse om, hvilke laan der kan faa rentegodtgoerelse. Kommissionens kvalificeringsafgoerelse kan, og dette er hvad der i reglen sker, give anledning til, at der ydes rentegodtgoerelse. Det er derimod Banken, der ved sin afgoerelse, om der kan ydes et NIC- eller EIB-laan til et projekt, i virkeligheden bestemmer om, og i hvilket omfang Kommissionens budgetbevillinger anvendes (56.1).

Retten skal over for Kommissionen rejse det spoergsmaal, om ikke dette forhold er i modstrid med artikel 205 i traktaten. Forholdet kan ikke afhjaelpes ved blot at indfoere en aendring i Raadets afgoerelse, hvorved det bestemmes, at Kommissionen skal traeffe afgoerelse om rentegodtgoerelser. Det er snarere, som af Retten i pkt. 4.41 foreslaaet, noedvendigt, at der ved (56.1) Det hedder i artikel 8 i samarbejdsoverenskomsten, at naar Kommissionen traeffer en positiv afgoerelse om berettigelse til et laan, betyder det en forpligtelse for faellesskabsbudgettet, saafremt : a) laaneaftalen er undertegnet, b) Kommissionen ikke har underrettet Banken om, at den paagaeldende medlemsstat ikke laengere effektivt og fuldt ud deltager i Det europaeiske monetaere System eller ikke har opfyldt en anden betingelse i forordningen, og hvis, c) der foreligger tilstraekkelige budgetbevillinger til betaling af rentegodtgoerelsen. beslutningsprocessen i forbindelse med NIC-laan sker en omlaegning af bemyndigelserne fra Banken til Kommissionen.

Som svar paa Kommissionens bemaerkninger (bilag II) skal Retten understrege, at naar Kommissionen foerst har truffet afgoerelse om ydelse af laan, har den kun meget begraensede befoejelser med hensyn til omfanget af de rentegodtgoerelser, der udbetales inden for en given periode. Med hensyn til de »tre betingelser« er der kun én heraf, der er afhaengig af Kommissionen, nemlig attestering for bevillingernes tilstedevaerelse. For saa vidt angaar undertegnelsen af laanekontrakterne sker dette udelukkende efter Bankens skoen hvad angaar Bankens egen laangivning (88 % af bevillingerne i forbindelse med EMS-rentegodtgoerelserne 1979-1981), medens Kommissionen, hvor det drejer sig om NIC-laan, er forpligtet til at medundertegne laanekontrakten sammen med Banken, som allerede naevnt under pkt. 4.41, foerste afsnit, naar Kommissionen har truffet positiv afgoerelse om at yde laan. Med hensyn til den betingelse, der forudsaetter, at medlemsstaten effektivt og fuldt ud deltager i EMS, ligger dette ogsaa klart uden for Kommissionens omraade.

Rentegodtgoerelser ved NIC- og EIB-»jordskaelvs«-laan

4.46. Medens bestemmelserne i Raadets afgoerelse om rentegodtgoerelser til Italien sammenholdt med Raadets forordning om EMS-rentegodtgoerelser kan forekomme mere praecist formuleret, naar det heri hedder, at Kommissionen bevilger rentegodtgoerelserne, gaelder i virkeligheden samme forhold som for EMS-rentegodtgoerelserne.

For det foerste kan alle EIB- og NIC-laan til jordskaelvsramte omraader uden videre drage fordel af rentegodtgoerelser i modsaetning til EMS-rentegodtgoerelserne, hvor kun visse laan til Italien og Irland begunstiges heraf.

For det andet og betinget af, at der er disponible bevillinger paa budgettet, traeffer Banken afgoerelse om at yde de NIC-eller EIB-laan, der er bestemmende for, om der kan ydes rentegodtgoerelse og i bekraeftende fald dens omfang.

Medens Kommissionen i dette tilfaelde har den formelle bemyndigelse til at afgoere, om der skal ydes rentegodtgoerelse, og traktatens bestemmelser (artikel 205) saaledes er opfyldt, er det ikke desto mindre Bankens afgoerelse om laangivningen, der i virkeligheden er bestemmende for, om Kommissionens budgetbevillinger skal anvendes til rentegodtgoerelserne. De i pkt. 4.41 fremsatte betragtninger gaelder derfor ogsaa for en omlaegning af befoejelserne fra Banken til Kommissionen, naar der skal traeffes afgoerelser om NIC-laan.

KAPITEL 5 DEN OEKONOMISKE FORVALTNING AF MEKANISMERNE

Sammenfatning

5.1. I dette kapitel traekkes hovedlinjerne op i de oekonomiske og administrative procedurer, der er resultatet af de under kapitel 4 omtalte laaneafgoerelser. Disse procedurer varierer paa samme maade som beslutningsprocesserne fra mekanisme til mekanisme og afhaenger i al vaesentligt af i) raadsafgoerelsen om oprettelse af mekanismen for saa vidt angaar den samlede fordeling af bemyndigelser, af

ii) de bilaterale samarbejdsoverenskomster for saa vidt angaar den praktiske gennemfoerelse af Raadets afgoerelse, og af

iii) de interne forvaltningsordninger, som Kommissionen har vedtaget.

Betalingsbalance-mekanismen

Laanoptagelsen

5.2. Samtlige inden den 31. december 1981 bevilgede betalingsbalancelaan blev optaget i aarene 1976-1977. Disse laanoptagelser, der finansierede betalingsbalancelaan til medlemsstaterne, blev oprindelig forhandlet paa Kommissionens vegne af generaldirektoratet for oekonomiske og finansielle spoergsmaal (GD II). Som det fremgaar af pkt. 4.3-4.6, skulle de betingelser, der vedtoges, isaer med hensyn til rentesats og loebetid, vaere gaeldende for baade laanoptagelses- og laangivningskontrakter.

Forvaltning af mekanismen

5.3. Selv om Kommissionen optager laanene, varetager den ikke kasse- og regnskabsopgaverne i forbindelse med betalingsbalancemekanismen. Raadet gav Den europaeiske fond for monetaert Samarbejde (FECOM) (57) bemyndigelse til at traeffe de noedvendige foranstaltninger med henblik paa forvaltningen af betalingsbalancelaanene. FECOM har derefter som sin repraesentant (58) udpeget Den internationale Betalingsbank (BIS) til at varetage den egentlige forvaltning. (57) Artikel 10 i Raadets forordning (EOEF) nr. 398/75 om gennemfoerelse af Raadets forordning (EOEF) nr. 397/75 om faellesskabslaan. (58) FECOM's vedtaegter, artikel 3 : Styrelsesraadet (FECOM) kan til en repraesentant delegere befoejelser til gennemfoerelsen af de tekniske foranstaltninger i forbindelse med fondens transaktioner. (Vedtaegterne foreligger ikke paa dansk, o. a.).

5.4. Naar Kommissionen har indgaaet laanoptagelseseller laangivningsaftaler, overfoerer udlaansbankerne midlerne direkte til Den internationale Betalingsbank (BIS) for videre udbetaling til centralbanken i den begunstigede medlemsstat. Paa samme maade overfoeres medlemsstaternes afdrag og indbetalinger af renter og omkostninger direkte fra den paagaeldende centralbank til BIS, der derefter foretager overfoersel til udlaansbankerne. Hverken de laan, der paa Faellesskabets vegne er optaget og genudlaant af Kommissionen, eller de skyldnertransaktioner, der staar i forbindelse med laanoptagelsen og laangivningen, gaar derfor paa noget tidspunkt over Kommissionens kassebogholderi eller regnskaber.

5.5. FECOM udstedte i marts 1976 et direktiv til sin repraesentant, BIS, om forvaltningen af betalingsbalancelaanetransaktionerne, i henhold til hvilket (59) Kommissionen for hver transaktion, der vedroerer tilbagebetaling eller transaktioner i forbindelse med betalingsbalance-laanoptagelse eller -laangivning, fra BIS modtager: i) Kopi af telexmeddelelser til centralbankerne i de begunstigede medlemsstater med angivelse af forfaldsdage for afdrag og/eller renter,

ii) en skriftlig bekraeftelse fra BIS paa modtagelsen fra medlemsstaten(erne) af de forfaldne beloeb og paa BIS's senere overfoerelse heraf paa Kommissionen vegne til udlaansbankerne,

iii) bankudskrifter af BIS's konti, der attesterer overfoerslen fra centralbanken til BIS's konti og den efterfoelgende overfoersel fra BIS til udlaansbankerne.

5.6. Den af BIS udarbejdede aarsberetning om betalingsbalancelaangivning og -laanoptagelse forelaegges FECOM's Styrelsesraad til godkendelse. I henhold til artikel 1 i FECOM's vedtaegter kan et medlem af eller en repraesentant for Kommissionen vaere til stede paa Styrelsesraadets moede. Herefter oversender FECOM beretningen til Kommissionen med anmodning om Kommissionens godkendelse af beretningen inden for en maaned. I beretningen gives naermere oplysninger om: i) Indtaegter og betalinger for hvert laan der er ydet, og hvert laan der er optaget, samt

ii) loebende laangivning og laanoptagelse ved regnskabsaarets udgang.

Euratom- og NIC-mekanismerne

Laanoptagelse

5.7. Raadet giver Kommissionen bemyndigelse til i medfoer af Euratom- saavel som NIC-mekanismen at optage laan af de noedvendige midler. Provenuerne af disse laanoptagelser anvendes herefter til finansiering af de tilsvarende Euratom-laan og NIC-laan. Kommissionen bemyndiger GD XVIII (laan og investering) til paa Kommissionens vegne at forhandle om optagelse af de noedvendige laan.

Forvaltning af mekanismerne

Optagelse af NIC- og Euratom-laan

5.8. Naar laaneaftalerne er indgaaet, er GD XVIII herefter bemyndiget til at forvalte optagelsen af Euratom- og NIC-laan, hvilket indebaerer, at generaldirektoratet skal erlaegge ydelser til landet i form af afdrag og betalinger af renter og omkostninger i forbindelse hermed. GD XVIII foerer med henblik herpaa sine egne bankkonti, og disse konti er adskilt fra de konti, for hvilke Kommissionens regnskabsfoerer har ansvaret.

Ydelser af NIC- og Euratom-laan

5.9. Investeringsbanken varetager forvaltningen ved ydelser af baade Euratom- og NIC-laan. For saa vidt angaar Euratom-laanene gav Kommissionen i 1977 Banken bemyndigelse til at handle paa Euratom's vegne i forbindelse med forvaltningen af laanene, hvorimod det var i medfoer af Raadets afgoerelse om oprettelse af NIC-mekanismen i 1978, at Banken fik bemyndigelse til at fovalte NIC-laanene.

5.10. Ved indgaaelse af kontrakter om laanoptagelse for Euratom eller NIC overfoerer GD XVIII midlerne til Banken, der udbetaler dem som (59) Artikel 6 :

15 arbejdsdage inden hver forfaldsdag (for afdrag og/eller indbetaling af renter) giver repraesentanten paa fondens vegne meddelelse herom til centralbanken i det land, der staar som debitor overfor Faellesskabet.

Artikel 7 :

Repraesentanten giver oejeblikkelig paa fondens vegne Kommissionen (GD II) meddelelse om de transaktioner, der er udfoert for Faellesskabets regning.

Artikel 8 :

Repraesentanten udarbejder og forelaegger (FECOM's) Styrelsesraad den beretning, som fonden afgiver til underretning for Kommissionen ved udgangen af hvert kalenderaar om de finanstransaktioner, den har udfoert i loebet af aaret i forbindelse med laanoptagelse og laangivning. (Ingen dansk udgave, o. a.).

Euratom-eller NIC-laan til de begunstigede. Banken paaser herefter, at a) der indgaar indtaegter ved afdrag og betaling af renter, og at

b) de modtagne beloeb (med fradrag af Bankens provision) overfoeres til Kommissionen, der atter betaler afdrag paa og ydelser for laanoptagelsen.

Banken modtager som provision for sin forvaltning 0,125 % p. a. paa det udestaaende laanebeloeb, og denne provision er indeholdt i den rentesats, der opkraeves paa Euratom- eller NIC-laanet til laantageren. Kommissionen afholder derfor ikke selv denne udgift.

5.11. Banken sender Kommissionen, som led i sine befoejelser som repraesentant for Euratom og i henhold til samarbejdsoverenskomstens punkt 6, en aarsberetning om udoevelsen af disse befoejelser. Kommissionen forelaegger for sit vedkommende Raadet og Europa-Parlementet en aarlig oversigt over sin laanepolitik, der knytter sig til budgetoverslaget (60).

Regnskabssystemer

5.12. GD XVIII foerer sine egne regnskaber over saavel optagelse som ydelse af Euratom-laan, idet generaldirektoratet har ansvaret for beslutningsprocessen ved baade laanoptagelse og laangivning. For saa vidt angaar NIC foerer GD XVIII imidlertid kun regnskab over laanoptagelser, idet ansvaret for laangivning paahviler Banken.

Finanskontrol

5.13. GD XVIII skal ikke indhente Kommissionens finansinspektoers paategning for laanekontrakter, som er indgaaet i forbindelse med Euratom- og NIC-mekanismerne.

5.14. De finanstransaktioner, der udfoeres af GD XVIII i forbindelse med Euratom- og NIC- mekanismerne, kraever ikke paategning af Kommissionens finansinspektoer.

NIC-»jordskaelvs«-laan

5.15. Da disse laan ydes indenfor rammerne af Det nye Faellesskabsinstrument (NIC), oprettet i 1978, gaelder de ovennaevnte procedurer for NIC endvidere for de NIC-laan, der er ydet til jordskaelvsramte omraader i Italien og Graekenland.

EMS-rentegodtgoerelser

5.16. EMS-rentegodtgoerelserne finansieres direkte over Kommissionens budget, artikel 570 (61), og er derfor underkastet de interne kommissionsprocedurer i forbindelse med forpligtelser og betalinger i henhold til bestemmelserne i finansforordningen vedroerende De europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Efter at Banken har truffet afgoerelse om at yde et NIC- og/eller EIB-laan med rentegodtgoerelse til et projekt, og efter at laanekontrakten er undertegnet, skal rentegodtgoerelsen fremsendes til Banken inden to maaneder. Med henblik herpaa fremsender Banken sin beregning af rentegodtgoerelsen til Kommissionen (GD II). Kommissionen forelaegger derefter i sin egenskab af anvisningsberettiget og i henhold til de i finansforordningen fastsatte regler forpligtelsen og betalingsordrerne til finansinspektoeren til paategning og til regnskabsfoereren til udbetaling og regnskabsfoering.

5.17. Kommissionen er som medundertegner af laanekontrakten bekendt med vilkaarene for de NIC- laan, der ydes. GD II (den anvisningsberettigede) kontrollerer derfor beregningsgrundlaget ved modtagelsen af Bankens beregning af nutidsvaerdien af rentegodtgoerelsen ved et NIC-laan og oversender til finanskontrollen forpligtelsen og betalingsordrerne ledsaget af de i henhold til finansforordningen noedvendige originale bilag (62). Forholdene er imidlertid anderledes for saa vidt angaar EIB-laan, der mellem 1979 og 1981 lagde beslag paa henved 88 % af budgetbevillingerne til EMS-rentegodtgoerelser. GD II, der handler som anvisningsberettiget, raader i saadanne tilfaelde hverken over EIB-laanekontrakterne eller udbetalingsmeddelelserne.

5.18. Rentegodtgoerelserne over Kommissionens budget udbetales ikke aarligt for hvert enkelt (60) Artikel 4 i Raadets afgoerelse 77/270/EURATOM af 29.3.1977. (61) Artikel 520 i faellesskabsbudgettet for regnskabsaaret 1982. (62) Artikel 41 i finansforordningen af 21.12.1977 : »Betalingsordren vedlaegges de originale bilag ...« kontraheret laanydelse, men som en fast engangsbetaling til daekning af samtlige kommende rentebetalinger, der forfalder for de enkelte laan. Kommissionen og Banken indgik i den bilaterale samarbejdsoverenskomst aftale om beregningsmetoden for denne nutidsvaerdi for rentegodtgoerelsen:

Den rentes rentesats, der skal anvendes til beregning af nutidsvaerdien af godtgoerelsen, svarer til 75 % af den aarlige rentesats, som laanet ville have baaret, hvis det ikke havde vaeret begunstiget af rentegodtgoerelse (63).

5.19. Der har vaeret indbyrdes variationer i anvendelsen af EMS-rentegodtgoerelserne, efter at Kommissionen har overfoert dem til Banken.

For saa vidt angaar de irske projekter, har de begunstigede i Irland modtaget beloebet for rentegodtgoerelsen. Derefter indbetaler modtagerne de forfaldne renter paa NIC- eller EIB-laanet til Banken med det fulde rentebeloeb.

Med hensyn til projekterne i Italien har Banken tilbageholdt godtgoerelsen. Foelgelig indbetaler de begunstigede i Italien renterne paa NIC- og/eller EIB-laan til Banken med fradrag af rentegodtgoerelsen. Derefter foretager Banken tilbagebetaling til Kommissionen af forskellen mellem det fulde rentebeloeb og de rentebetalinger, som Banken med fradrag af godtgoerelsen modtager fra de italienske modtagere. Det er foelgelig i nok saa hoej grad Banken som laanmodtageren, der disponerer over forskelsbeloebet i forhold til nutidsvaerdien.

Rentegodtgoerelser ved »jordskaelvs«-laan

5.20. Den vaesentligste forskel paa rentegodtgoerelserne til NIC- og EIB-laan sammenlignet med EMS- rentegodtgoerelserne er, at Kommissionen udbetaler de foerstnaevnte, naar rentebetalingerne forfalder.

Kommissionen modtager rentebetalinger for NIC- laan med godtgoerelse via Banken fra laanmodtagerne med fradrag af rentegodtgoerelsen. Kommissionen afholder derefter forskellen, der svarer til rentegodtgoerelsen, direkte over Kommissionens budget, naar de forfaldne renteydelser paa NIC-laantagningen skal betales.

Med hensyn til EIB-laan betaler Kommissionen over budgettet til hver forfaldsdag til Banken forskellen mellem den fulde rentesats og den i EIB-laaneaftalen med den begunstigede fastsatte rentegodtgoerelsessats.

Bemaerkninger

Betalingsbalancemekanismen

5.21. Kommissionen har paa Faellesskabets vegne ansvar for de laante midler, der er optaget til finansieringen af betalingbalancelaan. Dette ansvar fremgaar af: a) pro memoria posteringerne paa budgettet,

b) den omstaendighed, at FECOM til Kommissionen forelaegger i) oplysninger om samtlige transaktioner, ii) den aarlige beretning til godkendelse og,

c) at betalingsbalancelaanoptagelsen og -laangivningen opfoeres paa Kommissionens status som Kommissionens aktiver og passiver.

5.22. Kommissionen har ikke indfoert noget regnskabssystem for transaktionerne ved betalingsbalancelaan, eftersom midlerne ikke gaar over Kommissionens bankkonti. Det ville simpelthen vaere dobbelt arbejde at oprette et regnskabssystem inden for Kommissionen, da det ville vaere paa grundlag af tal fra BIS, hvor der allerede findes et regnskabssystem.

5.23. Betalingsbalancelaanene er omfattet af Kommissionens status, og Retten er af den opfattelse, at Kommissionens regnskabsfoerer i forbindelse med udarbejdelsen af denne status boer a) skaffe oplysninger om, efter hvilken metode FECOM efterproever rigtigheden af de konti og de oplysninger, der er indeholdt i den aarsberetning, der udarbejdes af dens repraesentant, Den internationale Betalingsbank (64), og

b) foretage afstemning med udlaansbankerne og/eller centralbankerne af de ved aarsafslutningen udestaaende saldi for den laangivning, der er ydet og de laan, der er optaget.

5.24. Kontrakterne paa betalingsbalance-laanoptagelse og -laangivning for aarene 1976-1977 blev efter Raadets godkendelse indgaaet paa Kommissionens vegne af generaldirektoratet for oekonomiske og finansielle spoergsmaal (GD II), uden at Kommissionens finansinspektoer var inddraget heri.

Revisionsretten ser gerne, at de laaneaftaler, som Kommissionen indgaar paa Faellesskabets vegne, forelaegges Kommissionens finansinspektoer til (63) Artikel 11 i Samarbejdsoverenskomsten mellem Kommissionen og Investeringsbanken af 17.9.1979. (64) FECOM's ledsageskrivelse af 13.1.1981 til aarsberetningen for 1980 (ingen dansk udgave, o. a.). paategning, inden de underskrives, da Faellesskabet, som det fremgaar af pro memoria posteringerne i Kommissionens budget, har ansvaret for disse laanetransaktioner.

Indfoerelsen af disse interne procedurer er saa meget mere relevant i betragtning af, at mekanismen til stoette af betalingsbalancerne blev genoptaget i 1981. Det loft paa 6 000 mio. ECU, som Raadet fastsatte for de samlede udestaaende betalingsbalancelaan, tyder paa, at medlemsstaterne sandsynligvis vil fremsaette nye anmodninger om betalingsbalancelaan.

Euratom- og NIC-mekanismerne

Finanskontrollen

5.25. Raadsafgoerelserne (65) om indfoerelsen af Euratom- og NIC-mekanismerne indeholder begge en bestemmelse om, at finanskontrollen og Kommissionens regnskabskontrol foretages i overensstemmelse med finansforordningen vedroerende De europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Denne bestemmelse har ikke vaeret anvendt i praksis. i) GD XVIII (laan og investering) forelaegger ikke aftaler om laanoptagelse og laangivning i forbindelse med Euratom- og NIC-mekanismerne til paategning hos Kommissionens finansinspektoer.

ii) GD XVIII's oekonomiske forvaltning af Euratom- laanoptagelse og laangivning og NIC-laanoptagelse goeres ikke til genstand for finansinspektoerens kontrol og paategning.

Derfor er Kommissionens finansinspektoer, uanset Kommissionens oekonomiske ansvar herfor og uanset raadsafgoerelserne herom, ikke inddraget i den oekonomiske forvaltning af Euratom-laanoptagelsen og -laangivningen eller af NIC-laanoptagelsen.

Regnskabssystemer

5.26. GD XVIII har udviklet sit eget regnskabssystem for laanetransaktioner. Kommissionens regnskabsfoerer er ligesom finansinspektoeren ikke inddraget i de finanstransaktioner, som GD XVIII udfoerer i forbindelse med laanoptagelse og laangivning. GD XVIII arbejder uafhaengig af Kommissionens regnskabsfoerer, hvilket fremgaar af de paagaeldende bankkonti, der foeres, uden at Kommissionens regnskabsfoerer har tilsyn hermed.

5.27. GD XVIII varetager baade kasse- og regnskabsfunktioner for NIC-laanoptagelsen og Euratom-laanoptagelsen og -laangivningen, og dette forhold er i direkte modsaetning til regnskabstransaktionerne i forbindelse med budgetindtaegter og -udgifter, hvor Kommissionens regnskabsfoerer har ansvaret.

Dette forhold medfoerer naturligvis problemer for Kommissionens regnskabsfoerer, naar Kommissionens status skal udarbejdes, hvis regnskabsfoereren ikke har mulighed for at kontrollere de af GD XVIII fremlagte regnskaber, der skal indgaa i statusopgoerelsen.

Retten er desuden af den opfattelse, at et selvstaendigt regnskabssystem i GD XVIII, der i virkeligheden er unddraget kontrol af Kommissionens regnskabsfoerer, ikke er foreneligt med forsvarlig oekonomisk forvaltning.

Gennemfoerelse af finansforordningen

5.28. Grundprincippet for en effektiv intern kontrol af et givet funktionsomraade er en hensigtsmaessig adskillelse af funktionerne. Denne adskillelse af funktionerne fremgaar, som det er fastsat i traktaten, af finansforordningen af 21. december 1977 vedroerende De europaeiske Faellesskabers almindelige budget ved ansvarsfordelingen mellem den anvisningsberettigede, regnskabsfoereren og finansinspektoeren. De tilsvarende funktioner for saa vidt angaar Euratom- og NIC-mekanismerne varetages i Kommissionen alene af GD XVIII. Det gaelder baade for saa vidt angaar forhandling om og indgaaelse af kontrakter paa Euratom-laanoptagelse og -laangivning, NIC-laanoptagelse samt for kasse- og bogholderifunktioner i forbindelse med disse transaktioner. Kommissionens regnskabsfoerer og finansinspektoer har ingen opgaver, der er paa linje med de hverv, de varetager i tilknytning til indtaegter og udgifter over det almindelige budget.

5.29. Naar der i GD XVIII forekommer en saadan centralisering af funktioner ved Euratom-laanoptagelse og -laangivning og i forbindelse med NIC-laanoptagelse, er det ikke alene i strid med principperne om forsvarlig intern kontrol, men ogsaa med Raadets afgoerelser om oprettelse af Euratom- og NIC-meka- (65) NIC : Artikel 6 i Raadets afgoerelse 78/870/EOEF af 16.10.1978, EFT nr. L 298 af 25.10.1978.

Euratom : Artikel 5 i Raadets afgoerelse 77/270/Euratom af 29.2.1977, EFT nr. L 88 af 6.4.1977.

nismerne, hvori det hedder, at finanskontrollen og Kommissionens regnskabskontrol foretages i overensstemmelse med finansforordningen.

5.30. Retten er af den opfattelse, at det er noedvendigt at indfoere interne procedurer for laanoptagelse og laangivning paa linje med dem, der er gaeldende for budgetmaessige forpligtelser og betalinger i henhold til finansforordningen, indtil laanoptagelse og laangivning bliver indordnet i faellesskabsbudgettet og bliver underkastet bestemmelserne i finansforordningen af 21. december 1977, en aendring som Kommissionen har foreslaaet (66), og som Revisionsretten har tilsluttet sig (67). Procedurer af denne art ville inddrage finansinspektoeren i beslutningsprocesserne ved laanoptagelse og laangivning og regnskabsfoereren i kasse- og regnskabsfunktionerne. Hvis saadanne procedurer blev indfoert, ville det vaere i overensstemmelse med Kommissionens egne forslag til Raadet om at optage laanetransaktionerne paa budgettet, og det ville inden for Kommissionen medfoere en adskillelse af de funktioner, der varetages af henholdsvis den anvisningsberettigede, finansinspektoeren og regnskabsfoereren, funktioner der i oejeblikket er sammenlagt inden for GD XVIII.

5.31. Ovenstaaende bemaerkninger gaelder endvidere for NIC-laan til projekter i jordskaelvsramte omraader i Italien og Graekenland, da den ordning, der blev indfoert for NIC-mekanismen i 1978, viderefoeres uden aendringer.

EMS-rentegodtgoerelser

5.32. Ifoelge samarbejdsoverenskomsten og for saa vidt de tre i pkt. 4.31 naevnte betingelser er opfyldt, vil der efter en positiv kommissionsafgoerelse om berettigelsen af en rentegodtgoerelse uden videre foelge en budgetmaessig forpligtelse og betaling. Det er derfor i nok saa hoej grad Bankens afgoerelse om at yde laan som Kommissionens afgoerelse om berettigelse, der bestemmer det egentlige omfang af budgetbevillinger, der bliver forpligtet og betalt.

5.33. Som naevnt i pkt. 5.17 raader GD II som anvisningsberettiget hverken over EIB-laanekontrakterne eller udbetalingsmeddelelserne vedroerende laanet for at kunne udbetale EMS-rentegodtgoerelser paa EIB-laan.

Kommissionen er derfor ikke i stand til at fastslaa, om beregningen er rigtig, da den ikke raader over de oprindelige bilag, der attesterer rigtigheden af de laanevilkaar, der indgaar i den paagaeldende beregning. Det er Rettens opfattelse, at Kommissionen boer paase, at der i samarbejdsoverenskomsten optages egnede bestemmelser, der vil goere det muligt for Kommissionen at foelge den i finansforordningen fastlagte fremgangsmaade for bilag.

5.34. Samarbejdsoverenskomsten indeholder ingen oplysninger om, hvordan og paa hvilket grundlag 75 % af den aarlige rentefod, som laanet ville have baaret, hvis det ikke modtog godtgoerelse, blev fastlagt som den rentes rente, der skal anvendes til beregning af nutidsvaerdien for godtgoerelsen. Dette forhold gaelder uanset de omfattende budgetbevillinger (200 mio. ERE aarligt), der er tale om. 75 % -satsen har direkte indflydelse paa stoerrelsen af de budgetbevillinger, der udbetales af Kommissionen som EMS-rentegodtgoerelser til Banken. Retten er af den opfattelse, at der derfor af hensyn til den forsvarlige oekonomiske forvaltning og i betragtning af den oekonomiske betydning af denne procentsats boer gives en klar begrundelse for fastsaettelsen af denne sats.

Retten finder ikke, at Kommissionens svar imoedekommer Rettens anmodning om en fyldestgoerende begrundelse for valget af 75 % -satsen.

5.35. Efter at have bem