RÅDETS HENSTILLING

af 12. juli 2022

om Ungarns nationale reformprogram for 2022 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2022

(2022/C 334/17)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som henviser til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4,

som henviser til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1), særlig artikel 9, stk. 2,

som henviser til henstilling fra Europa-Kommissionen,

som henviser til beslutninger fra Europa-Parlamentet,

som henviser til konklusioner fra Det Europæiske Råd,

som henviser til udtalelse fra Beskæftigelsesudvalget,

som henviser til udtalelse fra Det Økonomiske og Finansielle Udvalg,

som henviser til udtalelse fra Udvalget for Social Beskyttelse,

som henviser til udtalelse fra Udvalget for Økonomisk Politik, og

som tager følgende i betragtning:

(1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 (2) om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten trådte i kraft den 19. februar 2021. Genopretnings- og resiliensfaciliteten yder finansiel støtte til gennemførelse af reformer og investeringer og bidrager således med en finanseffekt finansieret af Unionen. Den bidrager til den økonomiske genopretning og til gennemførelsen af bæredygtige og vækstfremmende reformer og investeringer, navnlig til fremme af den grønne og den digitale omstilling, og vil samtidig styrke modstandsdygtigheden og den potentielle vækst i medlemsstaternes økonomier. Den hjælper også med at skabe mere holdbare offentlige finanser og styrke væksten og jobskabelsen på mellemlang og lang sigt. Det maksimale finansielle bidrag for hver medlemsstat inden for rammerne af genopretnings- og resiliensfaciliteten bliver i overensstemmelse med artikel 11, stk. 2, i forordning (EU) 2021/241 ajourført i juni 2022.

(2) Den 24. november 2021 vedtog Kommissionen den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst, som markerede starten på det europæiske semester 2022 for samordning af de økonomiske politikker. Den tog behørigt hensyn til det sociale Portotilsagn underskrevet den 7. maj 2021 om at fortsætte gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder, som blev proklameret af Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen den 17. november 2017. Det Europæiske Råd godkendte prioriteterne i den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst 2022 den 25. marts 2022. Den 24. november 2021 vedtog Kommissionen på grundlag af forordning (EU) nr. 1176/2011 ligeledes rapporten om varslingsmekanismen, hvori Ungarn ikke blev udpeget som en af de medlemsstater, for hvilke der skulle gennemføres en dybdegående undersøgelse. Samme dato vedtog Kommissionen også et forslag til den fælles rapport om beskæftigelsen 2022, der indeholder en analyse af gennemførelsen af retningslinjerne for beskæftigelsen og principperne for den europæiske søjle for sociale rettigheder. Rådet vedtog den fælles rapport om beskæftigelsen den 14. marts 2022.

(3) Ruslands invasion af Ukraine i kølvandet på den globale pandemi har ændret den geopolitiske og økonomiske situation betydeligt. Invasionens indvirkning på medlemsstaternes økonomier har bl.a. kunnet mærkes gennem højere energi-, fødevare- og råvarepriser og svagere vækstudsigter. De højere energipriser presser især de mest sårbare husholdninger, som er ramt eller risikerer at blive ramt af energifattigdom, og de virksomheder, der er mest sårbare over for pludselige stigninger i energipriserne. Unionen oplever også en hidtil uset tilstrømning af personer, der flygter fra Ukraine. De økonomiske virkninger af Ruslands angrebskrig har påvirket medlemsstaterne asymmetrisk. I den forbindelse blev Rådets direktiv 2001/55/EF (3) den 4. marts 2022 taget i brug for første gang ved Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/382 (4) med henblik på at give fordrevne personer fra Ukraine ret til lovligt ophold i Unionen samt adgang til uddannelse, arbejdsmarkedet, sundhedsydelser, bolig og sociale sikringsordninger. Der er stillet ekstraordinær støtte til rådighed for Ungarn gennem initiativet om samhørighedsaktionen for flygtninge i Europa (CARE) og muligheden for yderligere forfinansiering gennem programmet for genopretningsbistand til samhørighed og til områder i Europa (REACT-EU) med henblik på hurtigt at imødekomme behovet for at modtage og integrere personer, der flygter fra Ukraine.

(4) Under hensyntagen til en økonomisk og geopolitisk situation i hastig udvikling genoptages den brede samordning af den økonomiske politik og beskæftigelsespolitikken inden for det europæiske semester i 2022, idet forløbet også tilpasses gennemførelseskravene i forbindelse med genopretnings- og resiliensfaciliteten som skitseret i den årlige undersøgelse af bæredygtig vækst 2022. Gennemførelsen af de vedtagne genopretnings- og resiliensplaner spiller en vigtig rolle for opfyldelsen af målene for samordning af den økonomiske politik under det europæiske semester, eftersom planerne indeholder foranstaltninger til at håndtere alle eller en betydelig del af de relevante landespecifikke henstillinger, der blev udstedt i forbindelse med de europæiske semesterforløb i 2019 og 2020. De landespecifikke henstillinger fra 2019 og 2020 er fortsat yderst relevante for genopretnings- og resiliensplanerne, der er blevet revideret, ajourført eller ændret i henhold til artikel 14, 18 og 21 i forordning (EU) 2021/241, hvilket gælder for alle andre landespecifikke henstillinger, der blev udstedt før datoen for indgivelsen af sådanne reviderede, ajourførte eller ændrede genopretnings- og resiliensplaner.

(5) Den generelle undtagelsesklausul i stabilitets- og vækstpagten har været aktiveret siden marts 2020. I sin meddelelse af 3. marts 2021 med titlen »Et år siden covid-19 brød ud: finanspolitisk reaktion« indtog Kommissionen den holdning, at beslutningen om, hvorvidt den generelle undtagelsesklausul skal deaktiveres eller fortsat skal anvendes, bør træffes som led i en overordnet vurdering af økonomiens tilstand med niveauet for den økonomiske aktivitet i Unionen eller i euroområdet sammenlignet med niveauet før krisen (ultimo 2019) som det bærende kvantitative kriterie. Den øgede usikkerhed og de alvorlige nedadrettede risici for de økonomiske udsigter som følge af krig i Europa samt de hidtil usete stigninger i energipriserne og de vedvarende forstyrrelser af forsyningskæderne berettiger, at stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul fortsat er aktiveret i hele 2023.

(6) Ifølge den fremgangsmåde, der følges i Rådets henstilling af 18. juni 2021 (5) med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2021, bestemmes den overordnede finanspolitiske kurs i øjeblikket bedst ud fra ændringen i primære udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19-krisen), mens udgifter finansieret med ikketilbagebetalingspligtig støtte (tilskud) fra genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler medtages, i forhold til den potentielle vækst på mellemlang sigt (6). I forbindelse med undersøgelsen af, om den nationale finanspolitik er forsvarlig, og om sammensætningen heraf bidrager til en bæredygtig genopretning i overensstemmelse med den grønne og den digitale omstilling, lægges der foruden den overordnede finanspolitiske kurs også vægt på udviklingen i de nationalt finansierede (7) primære løbende udgifter (ekskl. diskretionære foranstaltninger på indtægtssiden og midlertidige nødforanstaltninger i forbindelse med covid-19-krisen) samt i investeringerne.

(7) Den 2. marts 2022 vedtog Kommissionen en meddelelse, som udstikker overordnede finanspolitiske retningslinjer for 2023 (»de finanspolitiske retningslinjer«) med henblik på at hjælpe medlemsstaterne med at forberede deres stabilitets- og konvergensprogrammer og dermed styrke den politiske samordning. På grundlag af de makroøkonomiske udsigter i vinterprognosen 2022 bemærkede Kommissionen, at det forekommer hensigtsmæssigt i 2023 at gå fra en samlet set understøttende finanspolitisk kurs i 2020-2022 til en overvejende neutral samlet finanspolitisk kurs, samtidig med at der udvises parathed til at reagere på udviklingen i den økonomiske situation. Kommissionen meddelte, at de finanspolitiske henstillinger for 2023 fortsat bør differentieres mellem medlemsstaterne under hensyntagen til eventuelle afsmittende virkninger mellem landene. Kommissionen opfordrede medlemsstaterne til at følge disse retningslinjer i deres stabilitets- og konvergensprogrammer. Kommissionen forpligtede sig til at følge den økonomiske udvikling nøje og tilpasse sine politiske retningslinjer efter behov og senest i forbindelse med forårspakken under det europæiske semester i slutningen af maj 2022.

(8) For så vidt angår de finanspolitiske retningslinjer tager de finanspolitiske henstillinger for 2023 hensyn til den forværrede økonomiske situation, den øgede usikkerhed og yderligere nedadrettede risici og den højere inflation sammenlignet med Kommissionens vinterprognose 2022. Den finanspolitiske reaktion skal derfor tage sigte på at forøge de offentlige investeringer i den grønne og den digitale omstilling og energisikkerhed og på at opretholde købekraften i de mest sårbare husholdninger med henblik på at afbøde virkningerne af energiprisstigningerne og begrænse inflationspresset fra anden runde-effekter ved hjælp af målrettede og midlertidige foranstaltninger. Finanspolitikken skal forblive fleksibel, så den kan tilpasses de hurtigt skiftende omstændigheder, herunder udfordringer som følge af Ruslands angrebskrig mod Ukraine med hensyn til forsvar og sikkerhed, og den skal differentiere mellem medlemsstaterne efter deres finanspolitiske og økonomiske situation, herunder med hensyn til eksponering for krisen og tilstrømningen af fordrevne personer fra Ukraine.

(9) Den 29. april 2022 fremlagde Ungarn sit nationale reformprogram for 2022 og sit konvergensprogram for 2022. For at tage hensyn til de indbyrdes sammenhænge mellem de to programmer er de blevet vurderet sammen.

(10) Den 23. maj 2022 offentliggjorde Kommissionen landerapporten for Ungarn 2022. Heri foretages der en vurdering af Ungarns fremskridt med hensyn til at gennemføre de relevante landespecifikke henstillinger, der blev vedtaget af Rådet i 2019, 2020 og 2021. Rapporten indeholder også en vurdering af Ungarns fremskridt med gennemførelsen af den europæiske søjle for sociale rettigheder og med opfyldelsen af Unionens overordnede mål vedrørende beskæftigelse, færdigheder og fattigdomsbekæmpelse samt af fremskridtene med gennemførelsen af De Forenede Nationers mål for bæredygtig udvikling.

(11) Den 29. april 2022 fremlagde Ungarn sit konvergensprogram for 2022 i overensstemmelse med fristen i artikel 4 i forordning (EF) nr. 1466/97.

(12) Den 23. maj 2022 offentliggjorde Kommissionen en rapport i medfør af artikel 126, stk. 3, i traktaten. I rapporten er der redegjort for budgetsituationen i Ungarn, eftersom landets offentlige underskud i 2021 oversteg traktatens referenceværdi på 3 % af bruttonationalproduktet (BNP), samtidig med at den offentlige gæld oversteg traktatens referenceværdi på 60 % af BNP og ikke overholdt gældsreduktionsmålet. I rapporten blev det konkluderet, at underskuds- og gældskriteriet ikke var opfyldt. I overensstemmelse med meddelelsen af 2. marts 2022 tog Kommissionen i sin vurdering af alle relevante faktorer hensyn til, at overholdelse af gældsreduktionsmålet vil indebære en for krævende fremrykket finanspolitisk indsats, der kan bringe væksten i fare. Kommissionen mener derfor ikke, at det er berettiget at overholde gældsreduktionsmålet under de nuværende ekstraordinære økonomiske forhold. Som bebudet foreslog Kommissionen ikke at indlede en ny procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud i foråret 2022, men vil i efteråret 2022 revurdere, om det er nødvendigt at indlede en sådan procedure.

(13) I sin henstilling af 20. juli 2020 (8) henstillede Rådet, at Ungarn i 2020 og 2021 skulle træffe alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med den generelle undtagelsesklausul til effektivt at imødegå covid-19-pandemien, understøtte økonomien og støtte den efterfølgende genopretning. Det henstillede også, at Ungarn skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre en holdbar gæld, og samtidig øge investeringerne, så snart den økonomiske situation tillader det. Ifølge data valideret af Eurostat faldt Ungarns offentlige underskud fra 7,8 % af BNP i 2020 til 6,8 % i 2021. Ungarns finanspolitiske reaktion understøttede den økonomiske genopretning i 2021, mens de midlertidige nødforanstaltninger faldt fra at udgøre 4,0 % af BNP i 2020 til 0,8 % i 2021. De foranstaltninger, som Ungarn har truffet i 2021, var i overensstemmelse med Rådets henstilling af 20. juli 2020. De diskretionære budgetforanstaltninger, som regeringen traf i 2020 og 2021, var hovedsagelig enten af midlertidig karakter eller opvejet af udlignende foranstaltninger. Samtidig var nogle af de diskretionære foranstaltninger, som regeringen har truffet i perioden 2020-2021, ikke af midlertidig karakter eller opvejet af udlignende foranstaltninger, primært nedsættelsen af socialsikringsbidragene for arbejdsgivere, afskaffelsen af uddannelsesafgiften, fritagelsen for personlig indkomstskat for ansatte under 25 år, genindførelsen af en 13. månedlig pensionsudbetaling og en forhøjelse af lægernes løn. Ifølge data valideret af Eurostat faldt den offentlige gæld fra 79,6 % af BNP i 2020 til 76,8 % af BNP i 2021.

(14) Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for budgetfremskrivningerne, i konvergensprogrammet for 2022 er gunstigt. Regeringen forventer en realvækst i BNP på 4,3 % i 2022 og 4,1 % i 2023. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 ventes derimod en lavere realvækst i BNP på 3,6 % i 2022 og 2,6 % i 2023, hvilket hovedsageligt tilskrives antagelsen om mere langvarige makroøkonomiske virkninger af Ruslands angrebskrig mod Ukraine. Ifølge Kommissionens prognose ventes en lavere vækst i privatforbruget, navnlig i 2023, og en lavere vækst i investeringerne i både 2022 og 2023. Ifølge konvergensprogrammet for 2022 forventer regeringen, at det samlede underskud vil falde til 4,9 % af BNP i 2022 og til 3,5 % i 2023. Faldet i 2022 afspejler hovedsagelig en fortsat dynamisk vækst i det nominelle BNP. Ifølge konvergensprogrammet for 2022 vil den offentlige gældskvote falde til 76,1 % i 2022 og yderligere til 73,8 % i 2023. På grundlag af de politiske foranstaltninger, der var kendt på skæringsdatoen for prognosen, forventes det offentlige underskud ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 at udgøre henholdsvis 6,0 % og 4,9 % af BNP i 2022 og 2023. Dette er højere end underskuddet ifølge konvergensprogrammet for 2022, hovedsagelig som følge af det forventede mindre gunstige makroøkonomiske scenario, navnlig i 2023, og den forventede højere vækst i udgifterne, som omfatter kapitaltilførsler til forsyningsvirksomheder på 1,1 % af BNP i 2022 og yderligere 0,7 % i 2023. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 vil den offentlige gældskvote være højere og udgøre 76,4 % i 2022 og 76,1 % i 2023. Forskellen skyldes en højere primær saldo og en mindre gunstig udvikling i det nominelle BNP. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 anslås den potentielle produktionsvækst på mellemlang sigt (gennemsnit over 10 år) at være på 3,2 %. Dette skøn tager dog ikke højde for virkningerne af de reformer, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, og som kan øge Ungarns potentielle vækst.

(15) I 2022 udfasede regeringen størstedelen af de foranstaltninger, der blev truffet som reaktion på covid-19-krisen, og de midlertidige nødforanstaltninger forventes således at aftage fra 0,8 % af BNP i 2021 til 0,0 % af BNP i 2022. Det offentlige underskud påvirkes af de foranstaltninger, der er vedtaget for at afbøde de økonomiske og sociale virkninger af stigningen i energipriserne, som ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 anslås til 1,2 % af BNP i 2022 og 0,7 % af BNP i 2023 (9). Foranstaltningerne består i kompensation til forsyningsvirksomhederne fra regeringen med kapitaloverførsler til forventede tab som følge af regulerede energipriser, en midlertidig nedsættelse af punktafgifterne på brændstof samt kompensation til mindre tankstationer. Alle foranstaltninger på nær de permanente prislofter på detailpriserne for gas og elektricitet er meldt ud som værende af midlertidig karakter. Hvis energipriserne imidlertid forbliver høje i 2023, kan nogle af disse foranstaltninger videreføres. Nogle af disse foranstaltninger er ikke af målrettet karakter, navnlig det generelle prisloft over detailpriserne på energi og nedsættelsen af punktafgifterne. Det offentlige underskud påvirkes også af omkostningerne til midlertidig beskyttelse af fordrevne personer fra Ukraine, som ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 forventes at udgøre 0,2 % af BNP i 2022 og 0,3 % 2023 (10).

(16) I sin henstilling af 18. juni 2021 henstillede Rådet, at Ungarn i 2022 fastholder en understøttende finanspolitisk kurs, som omfatter finanseffekten af genopretnings- og resiliensfaciliteten, og opretholder nationalt finansierede investeringer. Rådet henstillede også, at Ungarn, når den økonomiske situation tillader det, skulle føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt og sikre finanspolitisk holdbarhed på mellemlang sigt, og samtidig skulle øge investeringerne med henblik på at løfte vækstpotentialet.

(17) Ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 og de oplysninger, der er indeholdt i Ungarns konvergensprogram for 2022, forventes den finanspolitiske kurs i 2022 at være overvejende neutral med - 0,1 % af BNP, hvorimod Rådet henstillede en understøttende finanspolitisk kurs (11). Ungarn agter løbende at støtte genopretningen ved at udnytte genopretnings- og resiliensfaciliteten til at finansiere yderligere investeringer som henstillet af Rådet. Det positive bidrag til den økonomiske aktivitet fra udgifter finansieret med tilskud under genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at falde med 1,0 procentpoint af BNP i forhold til 2021 på grund af en forventet nedgang i absorptionen af EU-midler (12). Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et ekspansivt bidrag til den finanspolitiske kurs på 0,2 procentpoint i 2022 (13). Ungarn planlægger derfor at opretholde nationalt finansierede investeringer som henstillet af Rådet. Samtidig ventes væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) i 2022 at indebære et ekspansivt bidrag på 0,4 procentpoint til den samlede finanspolitiske kurs. Dette omfatter den yderligere virkning af foranstaltningerne til afhjælpning af de økonomiske og sociale følger af stigningen i energipriserne (0,1 % af BNP) samt omkostningerne til midlertidig beskyttelse til fordrevne personer fra Ukraine (0,2 % af BNP). Adskillige diskretionære foranstaltninger bidrager endvidere til væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) såsom genindførelsen af den 13. månedlige pensionsudbetaling, lønfordele for retshåndhævelses- og militærpersonale samt en nedsættelse af socialsikringsbidragene for arbejdsgivere og af uddannelsesafgiften.

(18) I 2023 forventes den finanspolitiske kurs ifølge Kommissionens forårsprognose 2022 at ligge på + 1,9 % af BNP under antagelse af en uændret politik (14). Ungarn ventes fortsat at anvende tilskuddene under genopretnings- og resiliensfaciliteten i 2023 til at finansiere yderligere investeringer til støtte for genopretningen. Det positive bidrag til den økonomiske aktivitet fra udgifter finansieret med tilskud under genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-midler forventes at stige med 0,3 procentpoint af BNP i 2023. Nationalt finansierede investeringer skønnes at indebære et ekspansivt bidrag til den finanspolitiske kurs på 0,4 procentpoint i 2023 (15). Samtidig ventes væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter (ekskl. nye foranstaltninger på indtægtssiden) i 2023 at indebære et kontraktivt bidrag på 1,9 procentpoint til den samlede finanspolitiske kurs. Dette omfatter virkningerne af udfasningen af foranstaltningerne til at håndtere stigningen i energipriserne (0,1 % af BNP) og yderligere omkostninger ved at yde midlertidig beskyttelse til fordrevne personer fra Ukraine (0,1 % af BNP).

(19) Ifølge konvergensprogrammet for 2022 forventes det offentlige underskud gradvist at aftage til 2,5 % af BNP i 2024 og til 1,5 % senest i 2025. Det offentlige underskud ventes derfor at falde til under 3 % af BNP senest i 2024. Ifølge konvergensprogrammet for 2022 vil den offentlige gældskvote falde senest i 2025, nærmere bestemt til 70,4 % i 2024 og 66,9 % i 2025. Ifølge Kommissionens analyse forekommer risiciene for gældsholdbarheden at være middel på mellemlang sigt.

(20) Konsekvenserne af en aldrende befolkning og stigningen i den offentlige gæld under covid-19-krisen forventes at skærpe udfordringerne med at sikre Ungarns finanspolitiske holdbarhed på lang sigt. Pensionsudgifterne forventes at stige væsentligt, fra ca. 8 % i 2019 til over 12 % af BNP i 2070. Indikatorerne for finanspolitisk holdbarhed antyder, at risiciene for den finanspolitiske holdbarhed er middel på mellemlang sigt og høje på lang sigt. De seneste politiske foranstaltninger forværrer problemet med at sikre finanspolitisk holdbarhed ved at øge regeringens langsigtede pensionsforpligtelser. Den 13. månedlige pensionsudbetaling, der blev genindført i 2021 og 2022, forventes at øge pensionsudgifterne. Ændringer i skatte- og pensionssystemerne i de seneste ti år forventes at øge pensionsudgifterne til højtlønnede, der går på pension, og forstærke uligheden blandt pensionister. Ændringerne omfatter fjernelse af loftet over pensionsgivende indkomst og pension samt indførelse af en standardsats for personlig indkomstskat, der hæver den pensionsgivende indkomst for højtlønnede. Minimumspensionen er nominelt forblevet uændret siden 2008, hvilket påvirker situationen for personer med huller i deres beskæftigelseshistorik og lav gennemsnitlig indtjening i løbet af deres karriere.

(21) Ungarn forelagde programmeringsdokumenterne vedrørende samhørighedspolitikken med henblik på partnerskabsaftalen, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 (16), den 30. december 2021 og med henblik på programmet for økonomisk udvikling og innovation plus den 26. januar 2022. Ungarn skal i overensstemmelse med forordning (EU) 2021/1060 tage hensyn til de relevante landespecifikke henstillinger i forbindelse med programmeringen af midlerne under samhørighedsfondene for perioden 2021-2027. Dette er en forudsætning for at øge effektiviteten og få størst mulig merværdi af den finansielle støtte, der modtages via samhørighedsfondene, og samtidig fremme koordinering, komplementaritet og sammenhæng mellem disse samhørighedsfonde og Unionens øvrige instrumenter og fonde. En vellykket gennemførelse af programmerne vedrørende samhørighedspolitikken kræver også, at flaskehalsene for investeringer til støtte for den grønne og den digitale omstilling og en afbalanceret territorial udvikling fjernes.

(22) Situationen på Ungarns arbejdsmarked er overordnet set god, men der er fortsat udfordringer for så vidt angår den lave beskæftigelsesfrekvens blandt kvinder og dårligt stillede grupper. Mødre med små børn har tendens til at blive væk fra arbejdsmarkedet i en lang periode, delvis på grund af knapheden på børnepasningspladser til børn under tre år. Antallet af børnepasningspladser stiger gradvist takket være målrettede programmer, men også førskoleinstitutionerne lider under personalemangel. Der er i høj grad plads til forbedring, når det gælder om at øge beskæftigelsesfrekvensen for visse dårligt stillede grupper såsom lavtuddannede, langtidsledige, personer med handicap samt romaer. Disse grupper kunne mobiliseres bedre ved at udstyre dem med færdigheder og aktivt hjælpe dem med at finde job. Bistanden i forbindelse med jobsøgning er begrænset, og kun halvdelen af de registrerede arbejdsløse modtager økonomiske ydelser. Dagpengeperioden er blandt de korteste i Unionen. Arbejdsløsheden er koncentreret i de mindre udviklede regioner og i landdistrikterne.

(23) Risikoen for fattigdom er faldet markant, men mange mennesker har stadig ikke råd til basale fornødenheder. Andelen af personer, der lider materielle og sociale afsavn, er fortsat blandt de højeste i Unionen, især blandt børn. Fattigdom og social udstødelse er koncentreret i specifikke grupper og områder. Fattigdomsraten er tre til fire gange højere for romaer, hvilket delvis skyldes deres mere begrænsede adgang til arbejdsmarkedet og til offentlige tjenester. Det sociale sikkerhedsnet er blevet svækket for familier uden stabil beskæftigelse i de seneste ti år, og fattigdomskløften er også blevet større i den seneste tid. Skattesystemet pålægger lavtlønnede arbejdstagere en uforholdsmæssigt stor byrde. Lavindkomstfamilier har også mindre sandsynlighed for at kunne nyde godt af indkomstskattefradraget pr. barn. Deres vigtigste indtægtskilder såsom lønnen for offentligt arbejde, mindsteindkomsten og familieydelsen er ikke fulgt med leveomkostningerne. De regulerede energipriser for privathusholdninger er forblevet uændrede, hvilket delvis har beskyttet husholdningerne mod de seneste stigninger i råvarepriserne. Dette hjælper imidlertid ikke de fattige husholdninger i landdistrikterne, der anvender fast brændsel til opvarmning. Stigende boligpriser udgør en yderligere udfordring for lavindkomstfamilier, som har svært ved at få adgang til støtteordningerne tilknyttet almennyttige boliger. Samtidig er der knaphed på socialt boligbyggeri, der ofte også er nedslidt.

(24) Ungarns resultater på uddannelsesområdet ligger under EU-gennemsnittet. For 15-årige ligger de grundlæggende færdigheder betydeligt under EU-gennemsnittet og det regionale gennemsnit og er blevet dårligere i løbet af det seneste årti. I modsætning til tendensen i Europa er skolefrafaldet ikke formindsket i det seneste årti: andelen udgjorde 12,0 % i 2021, hvilket er over EU-gennemsnittet på 9,7 %. Skolefrafaldet er højere i de mindst udviklede distrikter og seks gange højere blandt romaer end blandt ikkeromaer. Andelen af 25-34-årige med en videregående uddannelse er steget siden 2010, men er fortsat blandt de laveste i Unionen. Deltagelsen i voksenuddannelse er på lige over halvdelen af EU-gennemsnittet. Der er mangel på digitale færdigheder, især blandt de fattige. I de to laveste indkomstkvartiler er det kun 13 % og 18 % af ungarerne, der som minimum har grundlæggende digitale færdigheder, hvilket er nogle af de laveste andele i Unionen. Dårligt stillede elever har ringe chancer for at komme ind på videregående uddannelser. Ulighed på uddannelsesområdet indskrænker muligheden for social mobilitet. Den lave effektivitet og lighed i skolesystemet hænger sandsynligvis sammen med den lave grad af autonomi i læseplanerne, manglen på socioøkonomisk mangfoldighed i skolerne samt lave lærerlønninger. Manglen på lærere er et stigende problem. Selv om aggregerede indikatorer såsom andelen af elever pr. lærer ikke viser tegn på akut mangel, er der ifølge en mere detaljeret analyse lærermangel inden for specifikke fag som f.eks. matematik, naturvidenskab og fremmedsprog. Lærermanglen er også forbundet med skolesystemets fragmentering, da halvdelen af alle skoler på primær- og sekundærtrinnet har færre end 150 elever. Navnlig skoler med en høj andel af dårligt stillede elever lider under manglen på kvalificerede lærere. Over halvdelen af de færdiguddannede fra læreruddannelsen ender med at skifte karriere på grund af lærernes store arbejdsbyrde og lave løn, navnlig i begyndelsen af deres karriere. Som følge af den centraliserede skoleforvaltning har skolelederne derudover kun begrænset autonomi og begrænsede værktøjer til at forbedre undervisningens kvalitet.

(25) Sundhedsresultaterne halter efter de fleste andre medlemsstater, hvilket afspejler både usund livsstil og begrænset effektivitet med hensyn til levering af sundhedsydelser. Udbredelsen af rygning, alkoholmisbrug og fedme er blandt de højeste i Unionen. Ungarerne er blandt de EU-borgere, der har den største risiko for at dø for tidligt på grund af dårlig luftkvalitet. Antallet af undgåelige dødsfald er blandt de højeste i Unionen, til dels på grund af utilstrækkelig screening og forvaltning af den primære sundhedspleje. Der er væsentlige socioøkonomiske forskelle i adgangen til kvalitetspleje som følge af en betydelig mangel på sundhedspersonale, især alment praktiserende læger og sygeplejersker. Hospitalsnettet er fragmenteret, og antallet af hospitalssenge er højt. Ungarske patienter er de patienter i hele Unionen, der tilbringer længst tid på hospitalet, fordi udbredelsen af dagkirurgi fortsat er lav i forhold til EU-gennemsnittet. De seneste reformer har tilskyndet alment praktiserende læger til at samarbejde, hvilket vil forbedre udbuddet af tjenesteydelser. Der er truffet betydelige tiltag for at udrydde uformelle betalinger og afhjælpe lægemanglen.

(26) Utilstrækkeligt uafhængige kontrolmekanismer og tætte forbindelser mellem politik og visse virksomheder er befordrende for korruption. I sager med alvorlige påstande om korruption er der systematisk mangel på en målrettet indsats for at efterforske og indlede retssager, hvis sagerne involverer højtstående embedsmænd eller deres nærmeste kreds. Ansvarligheden i forbindelse med afgørelser om at lukke undersøgelser giver fortsat anledning til bekymring, idet der ikke findes effektive retsmidler til at anfægte anklagemyndighedens beslutninger om ikke at retsforfølge i sager med mistanke om lovovertrædelser. Civilsamfundets stedse færre tilsynsmuligheder i forbindelse med begrænsninger af mediefriheden, et fjendtligt miljø for civilsamfundsorganisationer og tilbagevendende udfordringer i forbindelse med anvendelsen af reglerne om gennemsigtighed og adgang til offentlige oplysninger svækker yderligere rammerne for korruptionsbekæmpelse. I december 2021 udsatte regeringen gennemførelsen af de fleste foranstaltninger i sin strategi til bekæmpelse af korruption for perioden 2020-2022 (17).

(27) Retssystemets uafhængighed, effektivitet og kvalitet er afgørende for at tiltrække virksomheder og åbne mulighed for økonomisk vækst. Der er fortsat bekymringer hvad angår retsvæsenets uafhængighed. Det er fortsat vanskeligt for det nationale domstolsråd at danne modvægt til de beføjelser, der er tildelt formanden for det nationale kontor for retsvæsenet. Reglerne for valg af formanden for højesteret skaber risiko for politisk indflydelse på landets øverste domstol. Den manglende gennemsigtighed i sagsfordelingsordningen giver ikke parterne mulighed for at kontrollere, om der er anvendt et urimeligt skøn. Der er blevet rejst spørgsmål om forfatningsdomstolens rolle, der består af medlemmer valgt af parlamentet uden retsvæsenets inddragelse, i forbindelse med prøvelse af de almindelige domstoles domme.

(28) Ungarn scorer lavt blandt medlemsstaterne for så vidt angår social dialog, inddragelse af interessenter i udviklingen af primær ret, høring af arbejdsmarkedets parter, civilsamfundet og anvendelse af evidensbaserede instrumenter. Der er systematisk set bort fra nationale regler om obligatoriske offentlige høringer i forbindelse med udkast til retsakter og de tilhørende konsekvensanalyser. Antallet af love, der er genstand for høring, er faldet betydeligt i de seneste år.

(29) Der er gennemført foranstaltninger med henblik på at forbedre skattesystemet yderligere, men der er fortsat udfordringer. Skatten på arbejde er faldet, men er fortsat høj for mange lavtlønnede. Sektorspecifikke skatter og en lang række mindre skatter komplicerer skattesystemet og øger omkostningerne til overholdelse af reglerne, navnlig for mindre virksomheder.

(30) Lovgivningsmæssige hindringer og statslig indblanding på produktmarkederne hæmmer udvælgelsen af effektive virksomheder og begrænser konkurrencen. Ad hoc-undtagelser fra konkurrencekontrol i tilfælde af forretningstransaktioner hindrer markedet i at fungere og hæmmer investeringer. Den retlige rammes uforudsigelighed udgør endnu et problem, navnlig i detailbranchen, som i de seneste år har oplevet, at reglerne ofte er blevet ændret. Regler og afgifter kan forhindre virksomheder i at vokse, navnlig inden for detail- og forsyningsvirksomhed. Reguleringen af erhverv er også fortsat restriktiv. Langsommelige og dyre insolvensprocedurer kan hindre omstrukturering af konkurstruede virksomheder. Markedet for offentlige udbud er fortsat sårbart over for konkurrencebegrænsende praksis. Andelen af kontrakter, der tildeles i udbud med deltagelse af blot én tilbudsgiver, er fortsat en af de højeste i Unionen. Myndighederne forbedrede tilsynet med, at offentlige udbud foregår i overensstemmelse med reglerne, som reaktion på de tidligere resultater af Kommissionens række af revisioner inden for forvaltning af EU-midler, der blev gennemført i 2014, 2015 og 2017, og hvor der blev konstateret alvorlige, systemiske mangler og uregelmæssigheder, navnlig i forbindelse med anvendelsen af rammeaftaler. Hvorvidt alle de tidligere konstaterede mangler er blevet afhjulpet fuldt ud, er endnu ikke afklaret i praksis. For nylig er der opstået nye risici med den tilsyneladende udelukkelse af truster af offentlig interesse fra reglerne om offentlige udbud. I februar 2021 satte regeringen sig et ambitiøst mål om at nedbringe andelen af offentlige udbudsprocedurer med kun et enkelt bud til under 15 %, dog uden en fast tidsplan.

(31) Omstillingen til en klimaneutral økonomi befinder sig stadig på et tidligt stadium. Halvdelen af det ungarske område er i betydelig grad udsat for risici i forbindelse med klimaændringer, herunder tørke og oversvømmelse. Dette skaber behov for bæredygtige klimatilpasningsløsninger, især gennem naturbaseret vandbinding, herunder ved at genoprette naturlig hydrologi, tilpasse landbrugsmetoder og omhyggeligt overvåge indvinding af grund- og overfladevand til kunstvanding. Luft- og vandkvaliteten giver fortsat anledning til bekymring. De væsentligste luftforureningskilder er udledninger fra fast brændsel til boligopvarmning samt fra landbruget og transportsektoren. En stor del af drikkevandsforsyningsnettet er i dårlig stand, og de lovgivningsmæssige rammer skaber hindringer for investeringer. Den cirkulære økonomi er stadig i den indledende fase, genanvendelsen af kommunalt affald er underudviklet og de økonomiske instrumenter er utilstrækkelige til at håndtere miljømæssige udfordringer. Regeringen har omorganiseret affaldshåndteringen i flere trin. Ændringerne har begrænset konkurrencen i sektoren med den bivirkning, at effektivitets- og genanvendelsesprocenten har været faldende. Sektorer, der sandsynligvis vil opleve tilbagegang eller vil skulle omstille sig som følge af den grønne omstilling, beskæftiger knap 4 % af alle arbejdstagere, som kan have særligt behov for opkvalificering og omskoling. Mangel på arbejdskraft i energisektoren kan hindre omstillingen til klimaneutralitet.

(32) Transportinfrastrukturen kendetegnes ved et tæt motorvejsnet og et elektrificeret jernbanenet. Ungarn har oplevet en kraftig stigning i emissionerne inden for transportsektoren, som hurtigt er ved at blive den sektor, der udleder flest emissioner. Ungarn er blandt de medlemsstater, der har den højeste trafikbelastning, med et stigende antal tabte timer pr. fører i byområderne. Andelen af nyregistrerede nulemissionskøretøjer og antallet af ladestandere stiger støt. Selv om de tilsvarende indikatorer viser, at landet er længere fremme end sammenlignelige lande i regionen, ligger det stadig under EU-gennemsnittet.

(33) Forskning og innovation er en afgørende drivkraft for langsigtet vækst og konkurrencedygtighed. Ungarn regnes for en innovator på vej frem. Udgifterne til forskning og udvikling er stigende og nåede i 2020 op på 1,61 % af BNP. Manglen på højt kvalificeret arbejdskraft er en væsentlig hindring for innovation. Gennemførelsesgraden for videregående uddannelser er blandt de laveste i Unionen. Den nylige fritagelse for personlig indkomstskat for unge arbejdstagere samt andre strukturelle ændringer, der hindrer akademisk frihed, gør de videregående uddannelser mindre attraktive. Digitale færdigheder og brugen af digitale teknologier i virksomheder og offentlige tjenester ligger fortsat under EU-gennemsnittet.

(34) I overensstemmelse med den opfordring, som Unionens stats- og regeringschefer fremsatte i Versailleserklæringen, er formålet med Kommissionens forslag til REPowerEU-planen at udfase Unionens afhængighed af import af fossile brændstoffer fra Rusland så hurtigt som muligt. Med henblik herpå agter Kommissionen at identificere de bedst egnede projekter, investeringer og reformer på nationalt, regionalt og EU-plan. Disse foranstaltninger skal reducere den samlede afhængighed af fossile brændstoffer og flytte importen af fossile brændstoffer væk fra Rusland.

(35) Ungarns energisektor er stærkt afhængig af Rusland, når det gælder fossile brændstoffer. Ifølge data fra 2020 (18) kommer næsten al importeret naturgas fra Rusland (95 % sammenlignet med EU-gennemsnittet på 44 %). For så vidt angår olie er afhængigheden af Rusland også højere end EU-gennemsnittet (61 % sammenlignet med 26 %), mens den for kul er lavere (22 % sammenlignet med 54 %). Andelen af naturgas i energimikset er højere end EU-gennemsnittet (35 % i forhold til 24 %), hvorimod andelen af olie (30 % i forhold til 33 %) og kul (7 % i forhold til 11 %) er lavere. Andelen af vedvarende energikilder på 13,9 % af det endelige energiforbrug er en af de laveste i Unionen. Ungarn sigter mod i højere grad at basere sin energiforsyning på solenergi, mens potentialet for vindenergi og geotermisk energi fortsat er underudnyttet. Der er behov for investeringer i elnettet, herunder inden for intelligent måling, producentforbrugerordninger, energifællesskaber og dynamisk prissætning for at tage højde for mere vedvarende energi. Desuden kan tilladelsesprocedurerne for etablering af anlæg, der anvender vedvarende energikilder, forenkles. Det anbefales så vidt muligt at fremtidssikre nye gasrelaterede infrastruktur- og netinvesteringer, således at de gøres mere bæredygtige på lang sigt ved at tilbyde fremtidige anvendelsesmuligheder for bæredygtige brændstoffer. Med henblik på at mindske afhængigheden yderligere er der et stort potentiale for at forbedre energieffektiviteten i boligsektoren. Anvendelsen af strengere miljøstandarder for nye boliger blev udsat med 18 måneder indtil juni 2022. Det nuværende boligrenoveringsprogram har ikke fokus på energieffektivitet og udelukker reelt de mest sårbare familier. Det ensartede lave niveau for regulerede energipriser, uanset husstandsindkomst eller forbrugsniveau, øger indkomstuligheden og skaber ikke incitamenter til energibesparelser. Ambitionsniveauet vedrørende reduktion af drivhusgasemissioner, mere anvendelse af vedvarende energi og øget energieffektivitet skal øges yderligere, hvis Ungarn skal opfylde »Fit for 55«-målene.

(36) Den hurtigere omstilling til klimaneutralitet og væk fra brugen af fossile brændstoffer vil medføre betydelige omstruktureringsomkostninger i adskillige sektorer, men Ungarn vil som led i samhørighedspolitikken kunne trække på mekanismen for retfærdig omstilling til at mindske omstillingens socioøkonomiske virkning i de hårdest ramte områder. Ungarn vil også kunne trække på Den Europæiske Socialfond Plus, der er oprettet ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 (19), til at forbedre beskæftigelsesmulighederne og styrke den sociale samhørighed.

(37) Rådet har på baggrund af Kommissionens vurdering gennemgået konvergensprogrammet for 2022, og dets holdning (20) afspejles i henstilling 1,

HENSTILLER, at Ungarn i 2022 og 2023 træffer foranstaltninger med henblik på at:

1. sikre i 2023, at væksten i nationalt finansierede primære løbende udgifter er i overensstemmelse med en overordnet neutral finanspolitisk kurs, under hensyntagen til fortsat midlertidig og målrettet støtte til husholdninger og virksomheder, som er mest sårbare over for stigninger i energipriserne, og til personer på flugt fra Ukraine; være rede til at tilpasse de løbende udgifter til den omskiftelige situation; øge de offentlige investeringer i den grønne og den digitale omstilling og i energisikkerhed under hensyntagen til REPowerEU-initiativet, herunder ved at anvende genopretnings- og resiliensfaciliteten og andre EU-fonde; for perioden efter 2023, føre en finanspolitik, der tager sigte på at opnå en forsvarlig budgetstilling på mellemlang sigt; forbedre pensionssystemets holdbarhed på lang sigt og samtidig opretholde pensionernes tilstrækkelighed, navnlig ved at afhjælpe indkomstuligheden

2. afslutte forhandlingerne med Kommissionen angående programmeringsdokumenterne vedrørende samhørighedspolitikken for 2021-2027 snarest med henblik på at påbegynde gennemførelsen

3. fortsætte integrationen på arbejdsmarkedet af de mest sårbare grupper, navnlig gennem opkvalificering, og forlænge dagpengeperioden; forbedre tilstrækkeligheden af den sociale bistand og sikre adgang for alle til væsentlige tjenester og til en passende bolig; forbedre resultaterne på uddannelsesområdet og øge deltagelsen af dårligt stillede grupper, navnlig romaer, i almen uddannelse af høj kvalitet; forbedre adgangen til forebyggende og primære sundhedsydelser af høj kvalitet

4. styrke rammen til bekæmpelse af korruption, herunder ved at forbedre anklagemyndighedens indsats og adgangen til offentlige oplysninger, og styrke retsvæsenets uafhængighed; forbedre beslutningsprocessens kvalitet og gennemsigtighed gennem social dialog, engagement med andre interessenter samt regelmæssige konsekvensanalyser; fortsætte med at forenkle skattesystemet; forbedre konkurrencen og den reguleringsmæssige forudsigelighed i servicesektoren, navnlig inden for detail- og forsyningsvirksomhed, og systematisk foretage konkurrencekontrol i forbindelse med forretningstransaktioner; forbedre konkurrencen inden for offentlige udbud

5. fremme reformer og investeringer i bæredygtig vandforvaltning og affaldshåndtering og cirkulariteten i økonomien, digitalisering af virksomheder, grønne og digitale færdigheder samt forskning og innovation

6. mindske afhængigheden af fossile brændstoffer generelt ved at fremskynde udbredelsen af vedvarende energikilder, navnlig ved at strømline tilladelsesprocedurerne og opgradere elinfrastrukturen; diversificere importen af fossile brændstoffer, bl.a. ved at styrke sammenkoblingerne med deltagelse af andre lande; mindske afhængigheden af fossile brændstoffer i bygninger og inden for transport ved at øge indsatsen vedrørende energieffektivitetsforanstaltninger for alle, navnlig når det gælder boliger og bæredygtig transport, navnlig gennem elektrificering.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. juli 2022. På Rådets vegne Z. STANJURA Formand

(1) EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.

(2) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/241 af 12. februar 2021 om oprettelse af genopretnings- og resiliensfaciliteten (EUT L 57 af 18.2.2021, s. 17).

(3) Rådets direktiv 2001/55/EF af 20. juli 2001 om minimumsstandarder for midlertidig beskyttelse i tilfælde af massetilstrømning af fordrevne personer og om foranstaltninger, der skal fremme en ligelig fordeling mellem medlemsstaterne af indsatsen med hensyn til modtagelsen af disse personer og følgerne heraf (EFT L 212 af 7.8.2001, s. 12).

(4) Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2022/382 af 4. marts 2022 om konstatering af massetilstrømning af fordrevne personer fra Ukraine som omhandlet i artikel 5 i direktiv 2001/55/EF og deraf følgende indførelse af midlertidig beskyttelse (EUT L 71 af 4.3.2022, s. 1).

(5) Rådets henstilling af 18. juni 2021 med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2021 (EUT C 304 af 29.7.2021, s. 78).

(6) Skønnene vedrørende den finanspolitiske kurs og dens komponenter i denne henstilling stammer fra skøn foretaget af Kommissionen på basis af de antagelser, der ligger til grund for Kommissionens forårsprognose 2022. Kommissionens forventninger til den potentielle vækst på mellemlang sigt tager ikke højde for de positive virkninger af reformer, der indgår i genopretnings- og resiliensplanen, og som kan øge den potentielle vækst.

(7) Dvs. ikke finansieret med tilskud under genopretnings- og resiliensfaciliteten eller andre EU-midler.

(8) Rådets henstilling af 20. juli 2020 om Ungarns nationale reformprogram for 2020 og med Rådets udtalelse om Ungarns konvergensprogram for 2020 (EUT C 282 af 26.8.2020, s. 107).

(9) Tallene angiver niveauet for de årlige budgetomkostninger ved de foranstaltninger, der er truffet siden efteråret 2021, inkl. løbende indtægter og udgifter samt – hvis det er relevant – investeringsforanstaltninger.

(10) Det forventes, at det samlede antal fordrevne personer fra Ukraine til Unionen gradvist vil nå op på 6 millioner ved udgangen af 2022, og deres geografiske fordeling anslås på grundlag af størrelsen af den eksisterende diasporabefolkning, den relative befolkningsstørrelse i den modtagende medlemsstat og den faktiske fordeling af fordrevne personer fra Ukraine i hele Unionen pr. marts 2022. Hvad angår budgetomkostninger pr. person baseres skønnene på Kommissionens Fælles Forskningscenters Euromod-mikrosimuleringsmodel, idet der tages hensyn til både kontantoverførsler og naturalydelser såsom uddannelse og sundhedspleje, som de berørte kan komme i betragtning til.

(11) Hvis indikatoren er negativ, betyder det, at væksten i de primære udgifter ligger over den økonomiske vækst på mellemlang sigt, hvilket er tegn på en ekspansiv finanspolitik.

(12) Der er tale om Kommissionens fremskrivninger. Kommissionen har endnu ikke vurderet Ungarns genopretnings- og resiliensplan.

(13) Andre nationalt finansierede investeringsudgifter skønnes at indebære et ekspansivt bidrag på 0,4 procentpoint af BNP, hvilket hovedsagelig skyldes den finanspolitiske virkning af rekapitaliseringen af forsyningsvirksomhederne.

(14) Hvis indikatoren er positiv, betyder det, at væksten i de primære udgifter ligger under den økonomiske vækst på mellemlang sigt, hvilket er tegn på en kontraktiv finanspolitik.

(15) Andre nationalt finansierede investeringsudgifter skønnes at indebære et kontraktivt bidrag på 0,6 procentpoint af BNP, hvilket hovedsagelig skyldes udfasningen af boligrenoveringstilskud til familier og en lavere anslået rekapitalisering af forsyningsvirksomhederne end i 2022.

(16) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1060 af 24. juni 2021 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond Plus, Samhørighedsfonden, Fonden for Retfærdig Omstilling og Den Europæiske Hav-, Fiskeri- og Akvakulturfond og om finansielle regler for nævnte fonde og for Asyl-, Migrations- og Integrationsfonden, Fonden for Intern Sikkerhed og instrumentet for finansiel støtte til grænseforvaltning og visumpolitik, (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 159).

(17) Kommissionen sendte en skriftlig meddelelse til Ungarn den 27. april i henhold til artikel 6, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) 2020/2092 af 16. december 2020 om en generel ordning med konditionalitet til beskyttelse af Unionens budget (EUT L 433I af 22.12.2020, s. 1).

(18) Eurostat (2020), import fra Rusland i forhold til den samlede import af naturgas, råolie og stenkul. For gennemsnittet for EU-27 er den samlede import baseret på import fra lande uden for EU-27. For Ungarn omfatter den samlede import handel inden for EU. Råolie omfatter ikke raffinerede olieprodukter. Det skal bemærkes, at mens Ungarn er stærkt afhængig af importen af russisk gas, eksporterer det selv en betydelig mængde gas til sine nabolande. Derfor er landets afhængighed af gas til indenlandsk forbrug sandsynligvis lavere end de indberettede tal, selv om den stadig er betydelig.

(19) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2021/1057 af 24. juni 2021 om oprettelse af Den Europæiske Socialfond Plus (ESF+) og om ophævelse af forordning (EU) nr. 1296/2013 (EUT L 231 af 30.6.2021, s. 21).

(20) I henhold til artikel 9, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1466/97.