EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS HENSTILLING

af 23. april 2008

om etablering af den europæiske referenceramme for kvalifikationer for livslang læring

(EØS-relevant tekst)

(2008/C 111/01)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION —

som henviser til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 149, stk. 4, og artikel 150, stk. 4,

som henviser til forslag fra Kommissionen,

som henviser til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

som henviser til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

som henviser til proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

som tager følgende i betragtning:

Udviklingen og anerkendelsen af borgernes viden, færdigheder og kompetencer er af afgørende betydning for den individuelle udvikling, konkurrenceevnen, beskæftigelsen og den sociale samhørighed i Fællesskabet. Denne udvikling og anerkendelse bør med henblik herpå lette den tværnationale mobilitet for arbejdstagere og studerende og bidrage til at sikre et tilstrækkeligt udbud og imødekomme efterspørgslen på det europæiske arbejdsmarked. Man bør derfor på nationalt niveau og fællesskabsniveau fremme adgangen til og deltagelsen i livslang læring for alle, herunder handicappede, og anvendelsen af kvalifikationer.

Det blev på Det Europæiske Råds møde i Lissabon i 2000 konkluderet, at øget gennemsigtighed i kvalifikationer skal være et af hovedelementerne i bestræbelserne på at tilpasse Fællesskabets uddannelsessystemer til kravene i det videnbaserede samfund. Endvidere opfordrede Det Europæiske Råd i Barcelona i 2002 til et tættere samarbejde i universitetssektoren og til en forbedring af gennemsigtigheden og anerkendelsesmetoderne inden for erhvervsuddannelse.

I Rådets resolution af 27. juni 2002 om livslang læring (4) opfordredes Kommissionen til i tæt samarbejde med Rådet og medlemsstaterne at udvikle en ramme for anerkendelsen af kvalifikationer inden for både uddannelse og erhvervsuddannelse, der bygger på resultaterne af Bologna-processen og fremmer lignende foranstaltninger inden for erhvervsuddannelse.

Det blev i Rådets og Kommissionens fælles rapporter om gennemførelsen af arbejdsprogrammet for 2010 vedrørende uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne, vedtaget i 2004 og 2006, understreget, at der er behov for at oprette en europæisk referenceramme for kvalifikationer.

På baggrund af København-processen blev der i konklusionerne fra Rådet og repræsentanterne for medlemsstaternes regeringer, forsamlet i Rådet den 15. november 2004, om fremtidige prioriteringer inden for et styrket europæisk samarbejde inden for erhvervsuddannelse givet prioritet til udviklingen af en åben og fleksibel europæisk referenceramme for kvalifikationer, der bygger på gennemsigtighed og gensidig tillid, og som skal fungere som en fælles reference for både uddannelse og erhvervsuddannelse.

Det blev på Det Europæiske Råds møder i Bruxelles i marts 2005 og marts 2006 understreget, at det er vigtigt at vedtage en europæisk referenceramme for kvalifikationer.

Der tages i denne henstilling hensyn til Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 2241/2004/EF af 15. december 2004 om en samlet fællesskabsramme for større gennemsigtighed i kvalifikationer og kompetencer (Europass) (5) og Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/962/EF af 18. december 2006 om nøglekompetencer for livslang læring (6) .

Denne henstilling er forenelig med referencerammen for det europæiske område for videregående uddannelse og de cyklusdeskriptorer, der blev godkendt af ministrene med ansvar for videregående uddannelse i 45 europæiske lande på deres møde i Bergen den 19. og 20. maj 2005 inden for rammerne af Bologna-processen.

Rådets konklusioner om kvalitetssikring af erhvervsuddannelse af 23. og 24. maj 2004, Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2006/143/EF af 15. februar 2006 om yderligere europæisk samarbejde vedrørende kvalitetssikring inden for videregående uddannelser (7) og standarderne og retningslinjerne for kvalitetssikring i europæisk videregående uddannelse, som ministrene med ansvar for videregående uddannelse godkendte på mødet i Bergen, indeholder fælles principper for kvalitetssikring til underbygning af gennemførelsen af en europæisk referenceramme for kvalifikationer.

Denne henstilling berører ikke Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2005/36/EF af 7. september 2005 om anerkendelse af erhvervsmæssige kvalifikationer (8) , i medfør af hvilket både den relevante nationale myndighed og migranten gives en række rettigheder og pålægges en række forpligtelser. Henvisning til den europæiske referenceramme for kvalifikationers kvalifikationsniveauer bør ikke påvirke adgangen til arbejdsmarkedet, hvor erhvervskvalifikationer anerkendes i henhold til direktiv 2005/36/EF.

Formålet med denne henstilling er at etablere en fælles referenceramme, der skal fungere som konverteringsredskab mellem forskellige kvalifikationssystemer og deres niveauer, uanset om det drejer sig om almen og videregående uddannelse eller erhvervsuddannelse. Dette vil forbedre gennemsigtigheden, sammenligneligheden og overførbarheden af borgernes kvalifikationsbeviser udstedt i overensstemmelse med praksis i de forskellige medlemsstater. Ethvert kvalifikationsniveau bør i princippet kunne opnås gennem forskellige uddannelses- og karriereforløb. Den europæiske referenceramme for kvalifikationer bør endvidere gøre det muligt for internationale sektororganisationer at etablere henvisninger mellem deres kvalifikationssystemer og et fælles europæisk referencepunkt og således vise, hvordan de internationale sektorbestemte kvalifikationer forholder sig til de nationale kvalifikationssystemer. Denne henstilling bidrager således til de overordnede målsætninger om fremme af livslang læring og forbedring af beskæftigelsesevnen, mobiliteten og den sociale integration af arbejdstagere og studerende. Gennemsigtige kvalitetssikringsprincipper og udveksling af oplysninger vil fremme dens gennemførelse, idet dette bidrager til at opbygge gensidig tillid.

Denne henstilling erstatter eller definerer ikke nationale kvalifikationssystemer og/eller kvalifikationer. Den europæiske referenceramme for kvalifikationer indeholder ingen beskrivelse af specifikke kvalifikationer eller individuelle kompetencer, og bestemte kvalifikationer bør forsynes med henvisning til det relevante niveau i den europæiske referenceramme for kvalifikationer via de relevante nationale kvalifikationssystemer.

Denne henstilling er på grund af sin ikke-bindende natur i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet og supplerer medlemsstaternes aktiviteter ved at fremme yderligere samarbejde mellem dem for at øge gennemsigtigheden og fremme mobilitet og livslang læring. Den bør gennemføres i overensstemmelse med national lovgivning og praksis.

Målet for denne henstilling, nemlig at etablere en fælles referenceramme, der skal fungere som konverteringsredskab mellem forskellige kvalifikationssystemer og deres niveauer, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af handlingens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne henstilling ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå disse mål —

HENSTILLER TIL MEDLEMSSTATERNE:

at anvende den europæiske referenceramme for kvalifikationer som et referenceværktøj til at sammenligne kvalifikationsniveauer i forskellige kvalifikationssystemer og til at fremme såvel livslang læring som lige muligheder i det videnbaserede samfund samt yderligere integration af det europæiske arbejdsmarked, idet de nationale uddannelsessystemers rige mangfoldighed respekteres

at sørge for, at deres nationale kvalifikationssystemer inden 2010 knyttes til den europæiske referenceramme for kvalifikationer, især i kraft af tydelige henvisninger fra deres kvalifikationsniveauer til de niveauer, der er fastsat i bilag II, og, såfremt dette er nødvendigt, ved at udvikle nationale referencerammer for kvalifikationer i overensstemmelse med national lovgivning og praksis

at vedtage de nødvendige foranstaltninger, således at alle nye kvalifikationsbeviser, diplomer og Europass-dokumenter, der udstedes af de kompetente myndigheder, inden 2012 indeholder en klar henvisning via nationale kvalifikationssystemer til det relevante niveau i den europæiske referenceramme for kvalifikationer

at anvende en læringsresultatbaseret fremgangsmåde ved definitionen og beskrivelsen af kvalifikationer og at fremme valideringen af ikke-formel og uformel læring i overensstemmelse med de fælles europæiske principper, der blev fastsat i Rådets konklusioner af 28. maj 2004, idet medlemsstaterne er særligt opmærksomme på de borgere, der er mest udsatte for arbejdsløshed og usikkerhed i ansættelsen, og for hvem en sådan fremgangsmåde ville kunne øge deltagelsen i livslang læring og adgangen til arbejdsmarkedet

at fremme og anvende de principper for kvalitetssikring inden for uddannelse og erhvervsuddannelse, der er fastlagt i bilag III, når videregående uddannelses- og erhvervsuddannelseskvalifikationer i nationale kvalifikationssystemer sammenholdes med den europæiske referenceramme for kvalifikationer

at fremme deltagelse fra alle relevante berørte parter, herunder, i overensstemmelse med national lovgivning og praksis, institutioner inden for videregående uddannelse og erhvervsuddannelse, arbejdsmarkedets parter, sektorer og eksperter i sammenligningen og anvendelsen af kvalifikationer på europæisk niveau

at give de berørte parter adgang til information og rådgive dem om, hvorledes de nationale kvalifikationer gennem de nationale kvalifikationssystemer er knyttet til den europæiske referenceramme for kvalifikationer

at sikre, at der anvendes en gennemsigtig metodologi til at etablere henvisninger mellem de nationale kvalifikationsniveauer og den europæiske referenceramme for kvalifikationer med henblik på dels at lette sammenligningen mellem disse, dels at de beslutninger, der træffes i denne forbindelse, offentliggøres

at etablere henvisninger mellem kvalifikationsniveauer i de nationale kvalifikationssystemer og den europæiske referenceramme for kvalifikationer som beskrevet i bilag II

at udpege nationale koordinationspunkter knyttet til de strukturer og krav, der findes i de pågældende medlemsstater, for at støtte og i forening med andre relevante nationale myndigheder styre forholdet mellem nationale kvalifikationssystemer og den europæiske referenceramme for kvalifikationer med henblik på at fremme kvaliteten og gennemsigtigheden af dette forhold.

OG STØTTER, AT KOMMISSIONEN HAR TIL HENSIGT:

at støtte medlemsstaterne i gennemførelsen af ovennævnte opgaver og de internationale sektororganisationer i anvendelsen af referenceniveauerne og principperne i den europæiske referenceramme for kvalifikationer som fastsat i denne henstilling, særlig ved at fremme samarbejde, ved udveksling af bedste praksis og afprøvning, bl.a. gennem frivillig peer-evaluering og gennem pilotprogrammer inden for rammerne af fællesskabsprogrammer, idet der indledes oplysningsaktioner og høring af udvalgene for den sociale dialog, og ved at udvikle støttemateriale og vejledninger

inden af 23. april 2009 at etablere en rådgivningsgruppe for den europæiske referenceramme for kvalifikationer (bestående af repræsentanter for medlemsstaterne og med inddragelse af de europæiske arbejdsmarkedsparter og andre berørte parter, alt efter behov) med ansvar for at sikre den overordnede sammenhæng og fremme gennemsigtigheden i etableringen af henvisninger mellem kvalifikationssystemerne og den europæiske referenceramme for kvalifikationer

i samarbejde med medlemsstaterne og efter at have konsulteret de berørte parter at vurdere og evaluere de foranstaltninger, der træffes i medfør af denne henstilling, herunder rådgivningsgruppens mandat og varighed, og senest den 23. april 2013 at aflægge rapport til Europa-Parlamentet og Rådet om de opnåede erfaringer og følgerne for fremtiden, herunder om nødvendigt en eventuel genovervejelse og revision af denne henstilling

at fremme tætte forbindelser mellem den europæiske referenceramme for kvalifikationer og nuværende eller kommende europæiske systemer for overførsel og akkumulering af kvalifikationer i højere uddannelse og erhvervsuddannelse med henblik på at forbedre borgernes mobilitet og anerkende læringsresultater.

(1) EUT C 175 af 27.7.2007, s. 74.

(2) EUT C 146 af 30.6.2007, s. 77.

(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 24. oktober 2007 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 14. februar 2008.

(4) EFT C 163 af 9.7.2002, s. 1.

(5) EUT L 390 af 31.12.2004, s. 6.

(6) EUT L 394 af 30.12.2006, s. 10.

(7) EUT L 64 af 4.3.2006, s. 60.

(8) EUT L 255 af 30.9.2005, s. 22. Direktiv ændret ved Rådets direktiv 2006/100/EF (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 141).

»kompetence«: en dokumenteret evne til at anvende viden, færdigheder og personlige, sociale og/eller metodologiske evner i arbejds- eller studiesituationer og i faglig og personlig udvikling. I den europæiske referenceramme for kvalifikationer beskrives kompetence i form af ansvar og selvstændighed.

»færdigheder«: evnen til at anvende viden og knowhow til at udføre opgaver og løse problemer. I den europæiske referenceramme for kvalifikationer beskrives færdigheder som kognitive (brug af logisk, intuitiv og kreativ tænkning) eller praktiske (brug af praktisk håndelag og af metoder, materialer, værktøj og instrumenter)

»viden«: resultatet af en assimilering af information gennem læring. Viden er den samling fakta, principper, teorier og praksis, der vedrører et arbejds- eller studieområde. I den europæiske referenceramme for kvalifikationer beskrives viden som teoretisk og/eller faktuel

»læringsresultater«: en opgørelse over, hvad en studerende ved, forstår og er i stand til at udføre efter en afsluttet læringsproces, og som defineres i form af viden, færdigheder og kompetence

»national referenceramme for kvalifikationer«: et instrument til klassificering af kvalifikationer i henhold til et sæt kriterier for specifikke læringsniveauer, som sigter på at integrere og koordinere nationale delsystemer for kvalifikationer og forbedre kvalifikationernes gennemsigtighed, tilgængelighed, udvikling og kvalitet i forhold til arbejdsmarkedet og civilsamfundet

»nationalt kvalifikationssystem«: alle aspekter af en medlemsstats aktivitet, der vedrører anerkendelse af læring og andre mekanismer, der knytter uddannelse og erhvervsuddannelse til arbejdsmarkedet og civilsamfundet. Dette omfatter udvikling og gennemførelse af institutionelle ordninger og processer vedrørende kvalitetssikring, evaluering og tildeling af kvalifikationer. Et nationalt kvalifikationssystem kan bestå af flere delsystemer og kan omfatte en national referenceramme for kvalifikationer

»kvalifikation«: et formelt anerkendt resultat af en evaluerings- og valideringsproces, der opnås, når en kompetent myndighed fastslår, at en bestemt person har opnået læringsresultater i henhold til bestemte standarder

BILAG II

Deskriptorer til definition af niveauerne i den europæiske referenceramme for kvalifikationer (EQF)

Hvert af de 8 EQF-niveauer er defineret af et sæt deskriptorer, der angiver de læringsresultater, som er relevante for kvalifikationer på det pågældende niveau i ethvert kvalifikationssystem. Viden Færdigheder Kompetence I forbindelse med EQF'en beskrives viden som teoretisk og/eller faktuel I forbindelse med EQF'en beskrives færdigheder som kognitive (herunder brug af logisk, intuitiv og kreativ tænkning) og praktiske (brug af praktisk håndelag og af metoder, materialer, værktøjer og instrumenter) I forbindelse med EQF'en beskrives kompetence som et udtryk for ansvar og selvstændighed Niveau 1 De for niveau 1 relevante læringsresultater er: generel grundlæggende viden grundlæggende færdigheder til at udføre simple opgaver arbejde eller studere under direkte opsyn under strukturerede forhold Niveau 2 De for niveau 2 relevante læringsresultater er: faktuel grundlæggende viden inden for et arbejds- eller studieområde grundlæggende kognitive og praktiske færdigheder, der kræves til at anvende relevant information med henblik på at udføre opgaver og løse rutineprægede problemer ved hjælp af simple regler og værktøjer arbejde eller studere under opsyn med en vis grad af selvstændighed Niveau 3 De for niveau 3 relevante læringsresultater er: viden om fakta, principper, processer og generelle begreber inden for et arbejds- eller studieområde et sæt kognitive og praktiske færdigheder, der kræves til at udføre opgaver og løse problemer ved at udvælge og anvende grundlæggende metoder, værktøjer, materialer og information tage ansvaret for færdiggørelsen af arbejds- eller studieopgaver tilpasse egen adfærd til omstændigheder i løsning af problemer Niveau 4 De for niveau 4 relevante læringsresultater er: faktuel og teoretisk viden i en bredere kontekst inden for et arbejds- eller studieområde et sæt kognitive og praktiske færdigheder, der kræves til at finde løsninger på specifikke problemer inden for et arbejds- eller studieområde udøve selvledelse inden for arbejds- eller studierammer, der normalt er forudsigelige, men som er genstand for forandringer overvåge rutinearbejde, der udføres af andre personer, tage en del af ansvaret for evaluering og forbedring af arbejds- og studieaktiviteter Niveau 5 (1) De for niveau 5 relevante læringsresultater er: alsidig, specialiseret, faktuel og teoretisk viden inden for et arbejds- eller studieområde og bevidsthed om grænserne for denne viden et alsidigt sæt kognitive og praktiske færdigheder, der kræves til at udvikle kreative løsninger på abstrakte problemer udøve ledelse og supervision i forbindelse med arbejds- eller studieaktiviteter, hvor der sker uforudsigelige ændringer evaluere og udvikle egne og andres præstationer Niveau 6 (2) De for niveau 6 relevante læringsresultater er: avanceret viden inden for et arbejds- eller studieområde, der omfatter kritisk forståelse af teorier og principper avancerede færdigheder, der afspejler professionalisme og nytænkning, som kræves til at løse komplekse og uforudsigelige problemer inden for et specialiseret arbejds- eller studieområde forvalte komplekse tekniske eller faglige aktiviteter eller projekter, og tage ansvaret for at træffe beslutninger i uforudsigelige arbejds- eller studiesituationer tage ansvaret for forvaltningen af den faglige udvikling af enkeltpersoner eller grupper Niveau 7 (3) De for niveau 7 relevante læringsresultater er: højt specialiseret viden, hvoraf en del er på forkant med udviklingen inden for et arbejds- eller studieområde, som basis for nytænkning og/eller forskning kritisk opmærksomhed på viden på et område eller ved grænsefladen mellem flere områder specialiserede færdigheder til problemløsning, der kræves inden for forskning og/eller innovation, med henblik på at udvikle ny viden og procedurer og integrere viden fra forskellige områder forvalte og ændre arbejds- eller studiesituationer, der er komplekse, uforudsigelige og kræver nye strategiske fremgangsmåder tage ansvaret for at bidrage til faglig viden og praksis og/eller for at evaluere gruppers strategiske præstationer Niveau 8 (4) De for niveau 8 relevante læringsresultater er: viden på den absolutte forkant med udviklingen inden for et arbejds- eller studieområde og ved grænsefladen mellem områder de mest avancerede og specialiserede færdigheder og teknikker, herunder syntese og evaluering, der kræves til at løse kritiske problemer inden for forskning og/eller innovation, og til at udvide og omdefinere eksisterende viden eller faglig praksis udvise betydelig myndighed, innovation, selvstændighed, videnskabelig og faglig integritet samt vedvarende forpligtelse til udviklingen af nye idéer eller processer, der er på forkant med udviklingen inden for flere arbejds- eller studieområder, herunder forskning Referencerammen for kvalifikationer inden for det europæiske område for videregående uddannelser indeholder cyklusdeskriptorer. Hver cyklusdeskriptor indeholder en generisk definition af de typiske forventninger til resultater og evner i forhold til de kvalifikationer, der afspejler afslutningen på den pågældende cyklus.

(1) Deskriptoren for den korte cyklus inden for videregående uddannelse (inden for eller knyttet til første cyklus), udviklet inden for rammerne af det fælles kvalitetsinitiativ som led i Bologna-processen, svarer til læringsresultaterne for EQF-niveau 5.

(2) Deskriptoren for den første cyklus inden for referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser, som ministrene med ansvar for videregående uddannelse godkendte på mødet i maj 2005 i Bergen inden for rammerne af Bologna-processen, svarer til læringsresultaterne for EQF-niveau 6.

(3) Deskriptoren for den anden cyklus i referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser, som ministrene med ansvar for videregående uddannelse godkendte på mødet i maj 2005 i Bergen inden for rammerne af Bologna-processen, svarer til læringsresultaterne for EQF-niveau 7.

(4) Deskriptoren for den tredje cyklus i referencerammen for kvalifikationer i det europæiske område for videregående uddannelser, som ministrene med ansvar for videregående uddannelse godkendte på mødet i maj 2005 i Bergen inden for rammerne af Bologna-processen, svarer til læringsresultaterne for EQF-niveau 8.