RAADETS BESLUTNING af 14 . marts 1989 om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for industrielle produktionsteknologier og anvendelse af avancerede materialer ( 1989-1992 ) ( BRITE/EURAM-programmet ) ( 89/237/EOEF )

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det

Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 130 Q, stk . 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1 ),

i samarbejde med Europa-Parlamentet ( 2 ),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg ( 3 ), og

ud fra foelgende betragtninger :

Ifoelge Traktatens artikel 130 K ivaerksaettes rammeprogrammet ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes i forbindelse med hver enkelt foranstaltning;

Raadet vedtog ved afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF ( 4 ), aendret ved afgoerelse 88/193/Euratom ( 5 ), et rammeprogram for Faellesskabets aktioner inden for forskning og teknologisk udvikling ( 1987-1991 ), som omfatter aktiviteter vedroerende videnskab og teknologi i industrien samt anvendelse af avancerede materialer;

ifoelge naevnte afgoerelse skal et af de saerlige maal for Faellesskabets forskning vaere at styrke den europaeiske industris videnskabelige og teknologiske grundlag og fremme dens konkurrenceevne paa internationalt plan, saaledes at en faellesskabsaktion er berettiget, naar forskningen bl.a . bidrager til at styrke Faellesskabets oekonomiske og sociale samhoerighed og fremmer dets harmoniske udvikling i almindelighed, samtidig med at kravet om videnskabelig og teknisk kvalitet overholdes; BRITE/EURAM-programmet skal

bidrage til disse maalsaetningers opfyldelse;

Raadet vedtog ved afgoerelse 85/196/EOEF ( 6 ), aendret ved afgoerelse 88/108/EOEF ( 7 ), det foerste fleraarige forsknings -

og udviklingsprogram for Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab vedroerende teknisk grundforskning og anvendelse af nye teknologier ( BRITE, 1985-1988 );

Raadet vedtog ved afgoerelse 86/235/EOEF ( 8 ) et forskningsprogram vedroerende materialer ( raastoffer og avancerede materialer ) ( 1986 til 1989 );

saafremt det industrielle fremskridt haemmes af mangelen paa grundlaeggende viden, er det noedvendigt at stoette projekter vedroerende koncentreret grundforskning;

den interesse for tvaernationalt samarbejde, som industrien har vist, kraever en passende reaktion;

smaa og mellemstore virksomheder ( SMV ) maa i videst muligt omfang inddrages i den industriteknologiske udvikling, ved at der tages hensyn til deres saerlige behov, samtidig med at programmets maalsaetninger med hensyn til videnskabelig og teknisk kvalitet fastholdes;

det er hensigtsmaessigt at drive forskning foer konkurrencestadiet inden for flyteknik for at imoedekomme teknologiske krav paa mellemlang og lang sigt; saadan forskning skal tage saerligt hensyn til oekonomiske, sikkerheds - og miljoemaessige aspekter;

programmets industrielle og tvaernationale karakter maa understreges ved et krav om, at projekter vedroerende anvendt forskning skal omfatte mindst to industrielle partnere fra to forskellige medlemsstater;

programmets industrielle karakter maa sikres ved at krav om, at projekter vedroerende koncentreret grundforskning gennemfoeres med industriel stoette fra mindst to uafhaengige virksomheder;

organisationer fra europaeiske lande uden for Faellesskabet, som har indgaaet videnskabelige og tekniske samarbejdsaftaler med Faellesskabet om industrielt orienterede forsknings - og udviklingsprojekter, kan gennem deltagelse paa passende betingelser bidrage til fremstillingsindustriens konkurrenceevne i almindelighed;

ivaerksaettelse af samordnede aktioner inden for rammerne af COST er et noedvendigt supplement til de industrielt orienterede forsknings - og udviklingsprojekter;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning ( CREST ) har afgivet udtalelse om Kommissionens forslag -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING :

Artikel 1 Et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling i Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab inden for industrielle produktionsteknologier og anvendelse af avancerede materialer som fastlagt i bilag I vedtages for en fireaarig periode fra den 1 . januar 1989 .

Artikel 2 De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse beloeber sig til 499,5 mio ECU, herunder personaleudgifter, der ikke maa overstige 4,5 % af Faellesskabets bidrag .

En vejledende fordeling af disse midler er anfoert i bilag IV .

Artikel 3 De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse samt stoerrelsen af Faellesskabets finansielle deltagelse er anfoert i bilag II .

Artikel 4 1 . I loebet af programmets tredje aar foretager Kommissionen en gennemgang af programmet og sender Europa-Parlamentet og Raadet rapport om resultater heraf . Denne rapport ledsages om fornoedent af forslag til aendring eller forlaengelse af programmet .

For saa vidt angaar flyteknisk forskning foretages gennemgangen i loebet af det andet aar .

2 . Ved programmets afslutning foretager Kommissionen en evaluering af de opnaaede resultater og aflaegger rapport herom til Europa-Parlamentet og Raadet.

3 . Naevnte rapporter udarbejdes under hensyntagen til de i bilag III til denne beslutning anfoerte maal og skal vaere i overensstemmelse med artikel 2, stk . 2, i det rammeprogram, der er fastlagt ved afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF .

Artikel 5 1 . Kommissionen er ansvarlig for programmets gennemfoerelse .

2 . Kommissionen bistaas af et udvalg, i det foelgende benaevnt »udvalget«, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand .

3 . I de kontrakter, som indgaas af Kommissionen, fastlaegges de enkelte parters rettigheder og forpligtelser, saerlig ordningerne for udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresultaterne .

Artikel 6 1. For saa vidt angaar forskning, der udfoeres under omraade 1 til 4 i bilag I, anvendes foelgende fremgangsmaade :

iii ) Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes . Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til de paagaeldende spoergsmaals hastende karakter, i givet fald ved afstemning .

iii ) Udtalelsen optages i udvalgets moedeprotokol; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indfoeres i moedeprotokollen .

iii ) Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse . Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse .

2 . For saa vidt angaar forskning, der skal udfoeres under omraade 5 i bilag I, anvendes foelgende fremgangsmaade :

iii ) Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes . Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til det paagaeldende spoergsmaals hastende karakter . Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk . 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen . Under afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel . Formanden deltager ikke i afstemningen .

iii ) Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse .

iii ) Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller hvis der ikke er afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes . Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal .

iv ) Har Raadet efter udloebet af en frist, som under ingen omstaendigheder kan vaere paa over to maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet, ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen .

Artikel 7 Fremgangsmaaden i artikel 6, stk . 1 og 2, gaelder med forbehold af bestemmelserne i disse stykker saerlig for :

- udarbejdelse af en plan for det forskningsarbejde, der skal udfoeres under omraade 5 i bilag I;

- videnskabelig og teknisk bedoemmelse af modtagne forslag;

- enhver afvigelse fra de gennemfoerelsesregler, som er fastsat i bilag II;

- deltagelse i projekter af organisationer eller virksomheder uden for Faellesskabet som omhandlet i artikel 8;

- eventuelle tilpasninger af den interne vejledende fordeling af midlerne som fastsat i bilag IV;

- foranstaltninger, som skal traeffes med henblik paa at vurdere programmet;

- ordninger for udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af resultaterne af den forskning, som udfoeres under programmet .

Artikel 8 1 . Er der indgaaet rammeaftaler om videnskabeligt og teknisk samarbejde mellem europaeiske tredjelande og De Europaeiske Faellesskaber, kan organisationer og virksomheder med hjemsted i disse lande paa grundlag af princippet om gensidige fordele, blive partnere i projekter, der gennemfoeres som led i programmet .

2 . Kontrahenter, der har hjemsted uden for Faellesskabet, og som deltager som partnere i projekter under programmet, kan ikke modtage finansieringstilskud fra Faellesskabet i medfoer af programmet . Saadanne kontrahenter skal bidrage til de generelle administrationsomkostninger .

Artikel 9 Kommissionen sikrer, at der fastlaegges procedurer for samarbejde med COST-aktiviteter, som beroerer de forskningsomraader, programmet omfatter, gennem regelmaessig udveksling af oplysninger mellem naevnte udvalg og det paagaeldende COST-forvaltningsudvalg .

Artikel 10 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne .

Udfaerdiget i Bruxelles, den 14 . marts 1989 .

Paa Raadets vegne

J . SOLANA MADARIAGA

Formand

( 1 ) EFT nr . C 228 af 3 . 9 . 1988, s . 3, og EFT nr . C 19 af

25 . 1 . 1989, s . 10 .

( 2 ) EFT nr . C 326 af 19 . 12 . 1988, s . 150, og EFT nr . C 69

af 20 . 3 . 1989 .

( 3 ) EFT nr. C 56 af 6 . 3 . 1989, s . 14, og udtalelse af 22 . februar

1989 ( endnu ikke offentliggjort i EFT ).

( 4 ) EFT nr . L 302 af 24 . 10. 1987, s . 1 .

( 5 ) EFT nr . L 89 af 6 . 4 . 1988, s . 35 .

( 6 ) EFT nr . L 83 af 25 . 3 . 1985, s . 8 .

( 7 ) EFT nr . L 59 af 4 . 3 . 1988, s . 23.(8 ) EFT nr . L 159 af 14 . 6 . 1986, s . 36 . BILAG I PROGRAMMETS INDHOLD OG MAAL

1 .

AVANCEREDE MATERIALETEKNOLOGIER

Arbejdet paa dette omraade skal koncentrere sig om udvikling af forbedrede eller nye materialer og ny eller forbedret materialeforarbejdning i forbindelse md en lang raekke forskellige anvendelser, undtagen anvendelser med direkte tilknytning til informationsteknologi, som omfattes af ESPRIT ( 1 ), vedtaget ved afgoerelse 84/130/EOEF ( 2 ).

Det drejer sig isaer om :

1.1 .

Metalliske materialer og kompositmaterialer med metallisk matrix

Maal :

- Udvidelse af komponenters brugstid

- Hoejere driftstemperaturer med henblik paa oeget varmeeffektivitet

- Bedre og mere effektive materialeforarbejdningsteknikker .

1.2 .

Materialer til magnetiske, optiske, elektriske og superledende anvendelser

Maal :

- Forbedrede materialer og forbedret materialeforarbejdning med henblik paa optiske, magnetiske, elektriske og superledende anvendelser

1.3 .

Ikke-metalliske hoejtemperaturmaterialer

Maal :

- Konstruktionsmetodologier for produkter, som er baseret paa keramik, glas og amorfe materialer

- Forbedrede monolitiske og keramiske kompositmaterialer og metalliske/keramiske graenseflader til industrielle anvendelser

- Bedre procesteknikker og kvalitetskontrolstrategier .

1.4 .

Polymerer og kompositmaterialer med organisk matrix

Maal :

- Udvikling af polymerer til saerlige anvendelser

- Mere rentable procesteknikker til fremstilling af dele af polymerer og kompositmaterialer med polymer matrix

- Konstruktionsregler med henblik paa specifikation og fremstilling af tekniske polymerer og kompositmaterialer

- Nye polymerer med forbedrede genbrugsegenskaber

- Forbedrede produktsikkerhedsteknikker .

1.5 .

Materialer til saerlige anvendelser

Maal :

- Forbedrede materialer og forbedret forarbejdning af dem med henblik paa saerlige anvendelser .

2 .

KONSTRUKTIONSMETODOLOGI SAMT PRODUKT - OG PROCESSIKKERHED

Udvikling af teknikker, hvormed produkternes kvalitet samt strukturernes og produktionssystemernes paalidelighed og holdbarhed kan forbedres, idet maalene for konstruktion af produkter og processer klarlaegges, og de kriterier, hvorefter deres egenskaber bedoemmes, goeres bedre . Dette afsnit omfatter ogsaa udnyttelse af materialer til anvendelse af sensorer og nedsaettelse af sensorernes levetidsomkostninger . Dette

supplerer det arbejde, som udfoeres i forbindelse med Faellesskabets informationsteknologiprogrammer, hvor man beskaeftiger sig med on-line kontrol, herunder overvaagning og diagnostik, forudsigelig vedligeholdelse og kvalitetssikkerhed .

Det drejer sig naermere betegnet om :

2.1 .

Kvalitet, paalidelighed og vedligeholdelsesmulighed industrien

Maal :

- Forbedrede ydelsesmaalinger af produktionsoperationer i en lang raekke forskellige industrier

- Forbedrede og mere forudsigelige fysiske og miljoemaessige produktegenskaber

- Forbedrede kvalitetskontrolstrategier

- Konstruktionsregler med henblik paa at goere komponenter, strukturer og systemer, herunder maskindrift under forskellige forhold, paalidelige og holdbare .

2.2 .

Proces - og produktsikkerhed

Maal :

- Nedsaettelse af levetidsomkostningerne i forbindelse med sensorsystemer til processtyring

- Udnyttelse af materialeegenskaber til anvendelse i sensorer

- Udnyttelse af avancerede maaleteknikker til mere rentable topologiundersoegelser

- Forbedret energistyring i forbindelse med industrielle anvendelser

- Forbedrede ikke-destruktive testmetoder i forbindelse med produktsikkerhed .

3 .

ANVENDELSE AF PRODUKTIONSTEKNOLOGIER

Opgaven bestaar her i at konstatere og behandle fabriksindustriens behov, navnlig i de mindre udviklede sektorer, hvor stoerstedelen af virksomhederne er smaa eller mellemstore . Et vigtigt redskab for udviklingen forventes at blive modellering af fysiske processer . Ogsaa problemerne i de industrier, som er baseret paa udnyttelse af fleksible materialer, vil blive behandlet . Arbejdet kommer isaer til at dreje sig om produkt - og procesudvikling samt overfoersel og tilpasning af teknologi, som allerede benyttes i andre sektorer . Dette skal supplere arbejdet i ESPRIT, hvor man er i faerd med at udvikle informationsteknologisystemer med henblik paa avanceret produktion og CIM .

Det drejer sig isaer om :

3.1 .

Avancerede produktionsmetoder

Maal :

- Udarbejdelse af fremgangsmaader, hvormed produktionsmetoderne i bestemte sektorer kan forbedres

- Overfoersel og tilpasning af teknologi, som allerede benyttes i andre sektorer .

3.2 .

Produktionsprocesser for fleksible materialer

Maal :

- OEget procesfleksibilitet

- Reduktion af materialetab

- Forbedret proces - og produktkvalitet .

4 .

PRODUKTIONSPROCESTEKNOLOGIER

Forbedrede teknikker til formning, sammenfoejning, samling, overfladebehandling, kemisk forarbejdning og partikelteknologi hoerer til industriens grundlaeggende behov . Udvikling af disse processer er afgoerende for at sikre produktionens konkurrenceevne .

Det drejer sig isaer om :

4.1 .

Overfladeteknikker

Maal :

- Rentable overfladebehandlinger i forbindelse med industrielle anvendelser

- Teknikker til kvalitetssikring og styring af behandlingsprocesser .

4.2 .

Formning, samling og sammenfoejning

Maal :

- Forbedrede metodologier for formningsprocesser og samling

- Forbedrede sammenfoejningsteknikker med henblik paa at forbedre paalideligheden og saenke fejlniveauet

- Metoder til afproevning af svejsede og sammenklaebede sammenfoejninger for at forbedre resultatets paalidelighed og anvendelsesevnens forudsigelighed

- Konstruktionsmetodologi med henblik paa sammenfoejning

- Bedre forstaaelse af de gensidige paavirkninger mellem beam og arbejdsemne ved industrielle power beam processer .

4.3 .

Kemiske processer

Maal :

- Forbedret forudsigelighed og ydelse i forbindelse med kemiske processer

- Membranmaterialer med forbedrede egenskaber

- Forbedring af membranprocessers ydelse

- Nye systemer for udskillelse i agressive omgivelser .

4.4 .

Partikel - og pulverprocesser

Maal :

- Forbedrede teknikker i forbindelse med partikelfremstilling med henblik paa at give produktet den bedst mulige form, struktur og stabilitet

- Rentable teknikker med henblik paa partikelklassificering og procesydelse

- Bedre fremgangsmaader i forbindelse med behandling og udskillelse

- Rentable ruter for smaa partier pulver af hoej kvalitet .

5 .

SAERLIGE AKTIVITETER I FORBINDELSE MED FLYTEKNIK

Denne del daekker forskning foer konkurrencestadiet paa teknologiske omraader af overordentlig stor betydning for flyteknik ( navnlig fly og helikoptere ), som endnu ikke er daekket af andre programmer .

5.1 .

Aerodynamik

Maal :

- Konfigurationsanalyse og -optimering for supersoniske fly, inkl . overslag over den aerotermodynamiske varmebelastning

- Undersoegelse af teknologi i forbindelse med laminare stroemninger

- Udvikling af numeriske metoder

- Integrering af edb-styret konstruktionsteknologi.

5.2 .

Akustik

Maal :

- Identifikation af kilder til flystoej, forudberegning og reduktion af flystoej

- Grundlaeggende undersoegelse af akustisk materialetraethed og hermed forbundet skadetolerance for avancerede kompositmaterialer

- Undersoegelse af forskellige konstruktionsmetoder

- Udvikling og anvendelse af simulationsmodeller til svarberegninger under udvalgte akustiske belastninger .

5.3 .

Flysystemer og -udstyr

Maal :

- Integration og drift af moderne systemer og udstyr og tilsvarende ny arkitektur

- Undersoegelser vedroerende anvendelsen af flybaarne intelligente videnbaserede systemer ( IKBS : Intelligent Knowledge Based Systems )

- Undersoegelser af begrebet »fuldt elektriske fly «.

5.4 .

Fremdriftssystemer

Maal :

- Integrering af avancerede propel - og propel-rotorsystemer

- Udarbejdelse af matematiske modeller til forskellige konstruktionsevalueringer

- Specificering og konstruktion af vindtunnelmodeller og disses komponenter

- Specifikke aspekter ved atmosfaeriske forbraendingsmotorer .

( 1 ) De materialeudviklinger, som allerede omfattes af ESPRIT, drejer sig f.eks . om magnetisk, magneto-optisk og optisk tyndfilm til sensorer, optagemedier og tonehoveder, optiske lag og saerlige materialer til opto-elektronik, keramik og polymerer til indfatning og saerlige substrater til integrerede kredsloeb og superledende tyndfilm til lavspaendingsanvendelser og lavspaendingsanordninger .

( 2 ) EFT nr . L 67 af 9 . 3 . 1984, s . 54 . BILAG II NAERMERE BESTEMMELSER FOR GENNEMFOERELSE AF PROGRAMMET OG STOERRELSEN AF FAELLESSKABETS FINANSIELLE DELTAGELSE

Kommissionen gennemfoerer programmet paa grund af det videnskabelige og tekniske indhold, som er detaljeret beskrevet i bilag I .

Kommissionen udsender informationsmateriale paa samtlige faellesskabssprog, der skal ledsage opfordringen til at deltage, saaledes at der sikres lige muligheder for virksomheder, universiteter og forskningscentre i medlemsstaterne .

Programmet udfoeres hovedsageligt gennem forskningskontrakter med omkostningsdeling, som tildeles efter en udvaelgelsesprocedure, som er baseret paa indkaldelser af forslag, der offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende .

Deltagerne kan vaere industrivirksomhedere, forskningsinstitutter og universiteter med hjemsted i Faellesskabet . Hver kontrahent forventes at yde et vaesentligt bidrag til projekterne . Kontrahenterne forventes at afholde en vaesentlig del af omkonstningerne, hvoraf hoejst 50 % som regel afholdes af Faellesskabet .

Anvendt industriforskning

Den vigtigste stoette til anvendt industriforskning foer konkurrencestadiet ydes gennem aktioner med omkostningsdeling . Hvert projekt skal have deltagelse af mindst to selvstaendige industrivirksomheder fra forskellige medlemsstater . Det forventes, at hver deltager yder et afgoerende bidrag til projektet . Deltagerne paatager sig en vaesentlig del af omkostningerne, hvoraf Faellesskabet som regel afholder op til 50 %. Som et alternativ kan Faellesskabet for universiteter og forskningsinstitutter, der gennemfoerer projekter, inden for ovennaevnte graenser for dets finansielle bidrag afholde op til 100 % af de supplerende omkostninger .

I erkendelsen af den vigtige rolle, som smaa og mellemstore virksomheder spiller for udviklingen af Faellesskabets produktionsgrundlag, og de fordele, der er forbundet med deres deltagelse i programmet, vil Kommissionen i samarbejde med udvalget undersoege, hvorledes forskningsinstitutterne bedst kan opfylde de smaa og mellemstore virksomheders forsknings - og udviklingsbehov inden for programmet . Projekterne skal omfatte aktiviteter svarende til mindst ti mandaar, der er det realistiske minimum for et effektivt samarbejdsprojekt, og de samlede projektomkostninger skal ligge paa mellem 1 og 3 mio ECU .

Koncentreret grundforskning

Forskningsprojekter, der drejer sig om koncentreret grundforskning, skal omfatte mindst to partnere med hjemsted i forskellige medlemsstater . Hvis partnerne er universiteter eller forskningsinstitutter, skal projektet godkendes af mindst to juridisk uafhaengige industrivirksomheder, og Faellesskabet kan afholde universiteters og forskningsinstitutters graenseomkostninger med indtil 100 %. Projekterne skal omfatte aktiviteter svarende til mindst ti mandaar, og de samlede projektomkostninger skal ligge paa mellem 0,4 og 1 mio ECU .

Gennemfoerlighedstilskud til smaa og mellemstore virksomheder

Kommissionen har i sinde at indfoere en forsoegsordning med gennemfoerlighedstilskud for at hjaelpe de smaa og mellemstore virksomheder med at konstatere, om en opfindelse, proces eller idé kan udfoeres, og derved oege deres muligheder for at finde en partner ved en senere indkaldelse af forslag til en aktion med omkostningsdeling . Kommissionen vil bidrage med indtil 75 % ( dog hoejst 25 000 ECU ) af forskningsomkostningerne i indtil seks maaneder . Hoeje bedoemmelsesstandarder skal sikre, at tilskuddenes uddeling er staerkt konkurrencepraeget, og at de anerkendes som prestigegivende .

Koordinerede aktiviteter

I de tilfaelde, hvor der allerede er aktiviteter i gang, som stoettes med nationale midler eller finansieres helt privat, kan Kommissionens rolle blive begraenset til blot at koordinere dette arbejde, og Faellesskabets finansiering indskraenker sig derfor til blot at daekke koordinationens omkostninger . I visse tilfaelde, hvor det er klart, at strategisk betydningsfuldt arbejde kraever mere end blot koordination, kan Kommissionen imidlertid i samraad med udvalget overveje et stoerre faellesskabsbidrag .

Forskning i forbindelse med flyteknik

Der udarbejdes et arbejdsprogram med henblik paa at fastlaegge praecise maalsaetninger og udpege de vigtigste forskningsemner inden for omraade 5 i bilag I .

Kommissionen udarbejder paa baggrund af arbejdsprogrammet indkaldelse af forslag til projekter paa dette omraade .

Projekter vedroerende flyteknik skal omfatte to industrivirksomheder fra forskellige medlemsstater . Der laegges saerlig vaegt paa at sikre :

- at forskning paa dette omraade supplerer de aktiviteter, der finder sted inden for rammerne af medlemsstaternes programmer samt andre fora for tvaernationalt europaeisk samarbejde, herunder Eureka;

- at forskningsinstitutter, universiteter samt smaa og mellemstore virksomheder deltager;

- at teknologiske omraader uden for flysektoren nyder stoerst mulig fordel heraf .

Bestemmelserne for finansieringen af anvendt industriforskning og koncentreret grundforskning anvendes paa passende vis paa finansieringen af forskningsprojekter vedroerende flyteknik .

BILAG III KRITERIER OG MAALSAETNINGER FOR EVALUERING AF PROGRAMMET

De resultater, programmet skal bedoemmes efter, skal afspejle baade programmets egne og rammeprogrammets mere omfattende maalsaetninger .

1 . Da den vigtigste maalsaetning er at forbedre Faellesskabets fabriksindustris konkurrencemaessige stilling, skal evalueringen afgoere:

- i hvilken udstraekning projekterne er blevet udvalgt paa grundlag af paalidelige og maalelige industrikriterier;

- i hvilken udstraekning det stoettede arbejde har medfoert betydelige produkt - eller procesudviklinger .

2 . En anden maalsaetning er at fremme samarbejdet om strategisk industriforskning paa tvaers af graenserne . Evalueringen skal derfor afgoere :

- i hvilken udstraekning der foer og efter projektets afslutning er tale om varige forbindelser mellem partnerne med henblik paa forskning, udvikling, produktion, markedsfoering eller personaleuddannelse .

3 . En yderligere maalsaetning er at fremme teknologioverfoerslen paa tvaers af Faellesskabets graenser og mellem sektorerne, navnlig sektorer med et stort antal smaa og mellemstore virksomheder . Evalueringen skal derfor afgoere :

- i hvilken udstraekning de smaa og mellemstore virksomheder har udnyttet teknologier og nye materialer, som er resultatet af heldigt gennemfoerte projekter;

- i hvilken udstraekning resultaterne patentbeskyttes eller videreformidles for at skabe opmaerksomhed i europaeiske forsknings - og teknologikredse .

For saa vidt angaar flyteknisk forskning vil evalueringen ogsaa navnlig omfatte foelgende kriterier :

- denne forsknings bidrag til den europaeiske flytekniske industris teknologiske konkurrenceevne;

- fordele for andre teknologiske omraader end flyteknik;

- den oegede vaerdi af maalrettet faellesskabsforskning paa dette omraade .

4 . I rammeprogrammets bredere sammenhaeng skal evalueringen foretages paa baggrund af alle de udvaelgelseskriterier, der er anfoert i bilag III til rammeprogrammet, som er vedtaget ved afgoerelse 87/516/Euratom, EOEF, herunder at forskningen skal bidrage til at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet .

Evalueringen vil blive foretaget af uafhaengige bedoemmere .

BILAG IV VEJLEDENDE INTERN FORDELING AF MIDLERNE

%

II .

FORSKNINGS - OG UDVIKLINGSSEKTORER

1 . Avancerede materialeteknologier

28,

2 . Konstruktionsmetodologi samt produkt - og processikkerhed

19,

3 . Anvendelse af produktionsteknologier

19,

4 . Produktionsprocesteknologier

20,

5 . Specifikke aktiviteter i forbindelse med flyteknik

7,

II .

PERSONALE - OG ADMINISTRATIONSOMKOSTNINGER

Personaleomkostninger

4,5

Administrationsomkostninger

2,5

100,0

Mellem 7 og 10 % af budgettet skal stilles til raadighed for grundforskning paa ovennaevnte omraader, hvor den industrielle udvikling haemmes af mangler i den grundlaeggende videnskabelige viden .

Op til 0,45 % af det til raadighed vaerende budget kan anvendes til de gennemfoerlighedstilskud, der omtales i

bilag II .