++++

SAERBERETNING

vedroerende forskellige foranstaltninger i forbindelse med forvaltningen af EUGFL , garantisektionen

( Regnskabsaaret 1978 )

INDHOLDSFORTEGNELSE

* side *

Indledning * 2 *

I . Aktion " julesmoer " * 2 *

II . Medansvarsafgift * 4 *

III . Eksportrestitutioner for produkter uden for bilag II * 7 *

IV . Tilbagekoebsforanstaltninger for frugt og groensager * 9 *

Til laeseren

De bemaerkninger , der offentliggoeres i denne beretning , er tidsbestemte . Deres fulde betydning skal ses i tilknytning til disse tidspunkter .

INDLEDNING

1 . For at kunne foretage en bedoemmelse af de ordninger , der gaelder for EUGFL , garantisektionens virke i sin helhed , af de sytten faelles markedsordninger i saerdeleshed , eller af det , der er opnaaet gennem faellesskabsaktioner for saa vidt angaar den faelles landbrugspolitiks maalsaetning , er det noedvendigt at gaa tilbage i den aarlige budgetmaessige forvaltning , der er det centrale emne for de i aarsberetningen indeholdte bemaerkninger .

Retten har derfor oensket at anvende den bemyndigelse den har i henhold til traktaten til naar som helst at fremkomme med bemaerkninger i form af en skrivelse fra formanden til formanden for Kommissionen , idet den forbeholder sig ret til senere at traeffe beslutning om offentliggoerelse , enten i aarsberetningen eller i en saerberetning af disse bemaerkninger samt af de svar , der eventuelt modtages . Formanden for Kommissionen har i sit svar af 5 . september 1979 klart tilkendegivet , at han i princippet gaar ind for denne fremgangsmaade .

2 . Ved at offentliggoere disse bemaerkninger om forvaltningen af landbrugsmarkederne i form af en saerberetning har Retten vist forstaaelse for , at de baerer praeg af at vaere brudstykker . Rettens bemaerkninger , der er indeholdt i aarsberetningerne for regnskabsaaret 1977 og 1978 , har hidtil hovedsagelig omhandlet procedurerne ved budgettets gennemforelse i forbindelse med regnskabsaaret , fremgangsmaaderne ved afslutning af regnskaberne for de foregaaende regnskabsaar , den samlede forvaltning af bevillingerne og de disponible midler og endelig de bestemmelser , der er blevet truffet for at forhindre og bekaempe svig og uregelmaessigheder eller til at opdage lakuner i forordningerne . Udgifterne i forbindelse med de forskellige markedsordninger har som oftest kun vaeret betragtet ud fra , om de var i overensstemmelse med de almindelige regler for finansiering af den faelles landbrugspolitik , og om de havde nogen indvirkning paa den oekonomiske forvaltning af garantisektionen som helhed .

3 . Retten har desuagtet med udgangspunkt i den oekonomiske forvaltning paataget sig at foretage en hel eller delvis analyse af de sytten faelles markedsordninger een for een og er gaaet i gang med de mest omtaalelige for saa vidt angaar deres nuvaerende eller forventede budgetomkostninger . Dette er saaledes tilfaeldet med maelkesektoren , hvis udgifter i 1979 skulle have udgjort 42,6 % af de samlede landbrugsudgifter . Inden for dette vaeldige omraade har man i foerste raekke udset sig en af de mere paafaldende saerforanstaltninger til afsaetning af faellesskabslagrene , den saakaldte aktion " julesmoer " ; derefter , naesten samtidig , er den foerste anvendelse af forordningen om en medansvarsafgift , hvis ivaerksaettelse i afledede former for oejeblikket er kerne i omlaegningen af markedsordningen for maelkesektoren med komplicerede virkninger for Faellesskabets udgifter saavel som for dets indtaegter , blevet behandlet .

Retten har derefter taget de restitutioner , der anvendes ved udfoersel af de landbrugsraavarer ( korn , maelk , sukker ... ) , der indgaar i de paa den saakaldte liste " uden for bilag II " i traktaten af 1957 optagne forarbejdede varer , op til behandling . Udgifterne til dette formaal er i hastig vaekst : + 195 % fra 1977 til 1979 , og skoent de ikke har udgangspunkt i en egentlig markedsordning - der bestaar ikke en saadan for forarbejdede varer - saa bidrager de kraftigt til vaerdistigningen paa landbrugsraavarer .

Endelig har Retten undersoegt frugt - og groensagssektoren , som med mellemrum viser sig at vaere saerlig foelsom inden for visse omraader i Faellesskabet og for den offentlige mening i al almindelighed , og hvis udgifter ligeledes stiger hastigt : + 259 % fra 1977 til 1979 . Retten har isaer vaeret opmaerksom paa tilbagekoebstransaktionerne , hvis betimelighed og virke , der hviler paa en staerkt decentraliseret opbygning af producentsammenslutninger , har syntes at kraeve en tilbundsgaaende undersoegelse .

4 . Retten udtrykker sin tilfredshed med den forstaaelse , som Kommissionen har vist ved at gaa ind i en grundig droeftelse af Rettens bemaerkninger og ved at fremkomme med velbegrundede svar hertil . Retten haaber , at den ivaerksatte fremgangsmaade vil goere det muligt yderligere at foretage en gradvis stramning af ajourfoeringen af forvaltningen af landbrugsmarkederne , og at de resultater , der saaledes indsamles , efterhaanden vil aftegne et helhedsbillede af denne forvaltning , set ud fra dens oekonomiske synsvinkel .

I . AKTION " JULESMOER "

5 . Retten har i en skrivelse af 26 . april 1979 meddelt Kommissionen resultaterne af sin undersoegelse af de foranstaltninger , der vedroerer afsaetning af smoer til nedsat pris til umiddelbart forbrug i Faellesskabet , saedvanligvis betegnet som aktion " julesmoer " , og som blev ivaerksat for vinteren 1977/78 ved Kommissionens forordning ( EOEF ) nr . 2370/77 af 28 . oktober 1977 ( 1 ) . Foranstaltningerne beroerer samtlige medlemsstater med undtagelse af Det forenede Kongerige , hvor afvigende bestemmelser er i kraft .

Retten har foelgende bemaerkninger :

6 . Markedsfoeringen af 72 000 tons smoer til ca . 30 % under normalprisen inden for et begraenset tidsrum synes ikke at have skabt stoerre markedsforstyrrelser . Virkningerne paa producentprisen paa smoer i referenceperioden maa betragtes som ubetydelige . Der er saaledes , stik imod den aengstelse som erhvervet gav udtryk for , inden aktionen blev ivaerksat , isaer i Frankrig ikke kontateret nogen synderlig nedgang i prisen for nykaernet smoer , der fortsat har fundet normal afsaetning . Udviklingen i interventionslagrene af smoer , isaer i de offentlige lagre , bekraefter denne kendsgerning , omend der forekom en vis foroegelse af lagrene i de uger , der fulgte efter aktionens afslutning .

7 . Naar der ikke er forekommet stoerre markedsforstyrrelser , skal dette ses i tilknytning til en reel forbrugsstigning , der for hele Faellesskabets vedkommende og paa grundlag af de i oejeblikket foreliggende oplysninger kan anslaas til ca . 30 % af de 72 000 tons , der er bragt paa markedet . En del af den stigning , der er konstateret under selve aktionens forlob , er kun tilsyneladende , naar der tages hensyn til visse lagerbevaegelser hos private eller handlende , bevaegelser , der kun viser sig gradvis og paa forskellige tidspunkter enten i de offentlige lagre eller i de private lagre , der modtager stoette fra det offentlige , og hvis bevaegelser er de eneste , der indgaar i de officielle statistikker .

8 . Denne gennemsnitssats paa 30 % synes at daekke over store forskelle alt efter medlemsstat ( Tyskland 50 % , Danmark 10 % ) og sandsynligvis inden for hjemmemarkedet i visse medlemsstater . Det viser sig f.eks . i Frankrig , at de omraader , der har de mest moderne og bymaessige strukturer , hvor der er befolkningsgrupper med mellemstore eller hoejere indkomster og med forholdsvis yngre husstande , har reageret gunstigst . Alle disse oplysninger er imidlertid behaeftet med en betydelig usikkerhedsfaktor .

Det er ligeledes ikke muligt at opdele den konstaterede forbrugsstigning paa , hvad der stammer fra en stigning i de samlede indkoeb af levnedsmiddelfedtstoffer , og hvad der hidroerer fra , at forbruget inden for denne varegruppe er flyttet fra margarine til smoer til nedsat pris .

Endelig kan der ikke paa grundlag af de foreliggende oplysninger drages nogen sikker konklusion med hensyn til det yderst vigtige spoergsmaal om den ene eller den anden afsaetningsforms indvirkning paa omfanget af de solgte maengder . For Frankrigs vedkommende kan det hoejst se ud , som om den fortrinsstilling , de store supermarkeder indtager , og de oekonomiske fordele , som smorpakkerierne opnaar paa aktionens rent tekniske plan , har foert til positive resultater . Denne konklusion kan endnu ikke anses for endelig , heller ikke hvis den kun begraenses til denne ene medlemsstat . Det er slet ikke muligt at generalisere for de andre faellesskabslandes vedkommende .

9 . Retten skal saaledes fremhaeve mangelen paa oplysninger , undersoegelse og sammenfatning , saavel inden for Kommissionens ansvarlige tjenestegrene som i de enkelte medlemsstater .

For saa vidt angaar medlemsstaterne , skal Retten ganske saerlig fremhaeve Italien , der er begunstiget af en saerordning ( der vil blive omtalt senere i beretningen ) , men som ikke har afgivet nogen beretning om ordningens gennemfoerelse . Fra de oevrige medlemsstater er de oplysninger om aktionens forloeb , der burde have vaeret fremsendt , enten ikke blevet sendt , eller de er kun fremkommet i utilstraekkeligt omfang .

For saa vidt angaar foerstnaevnte kan Retten kun beklage mangelen paa en systematisk undersoegelse - gennemfoert paa grundlag af erfaringer og udfoert ved hjaelp af egnede oekonomiske metoder - af de optimale forholdsregler , som ville vaere noedvendige for at opnaa de generelle maal samt finde frem til de forbrugergrupper , der skulle tages sigte paa , omfanget af prissaenkningen , afsaetningskanalerne , osv . Kommissionen ser sig derfor , for de naeste produktionsaar , ude af stand til at fremsaette forslag , der bygger paa objektive kriterier .

Disse mangler har naturligvis ikke saa meget betydet en ulempe for aktionen i 1977 , men vil hindre en hensigtsmaessig gennemfoerelse af foranstaltninger , der hoejst sandsynligt vil blive truffet i de foelgende aar , og det er med henblik herpaa , at Retten mener at maatte fremsaette denne advarsel .

10 . De saerlige regler , der var vedtaget for Italien , bestod ganske enkelt i en bemyndigelse til denne medlemsstat til for Faellesskabets regning at yde stoette til forbrug af indenlandsk smoer af ringere kvalitet , der som foelge heraf ikke kunne oplagres hos interventionsorganerne , medens lagrene i andre medlemsstater var overfyldte . De udgjorde saaledes en tilskyndelse til overproduktion af smoer . Dette resultat forekommer at vaere i moedstrid med det grundlaeggende formaal med aktionen , nemlig en formindskelse af de bestaaende lagre , der finansieres af Faellesskabet som helhed .

11 . Paa grundlag af de ovenfor ( under pkt . 6 ) givne oplysninger er det tilladt at konkludere , at nettoresultatet af en afsaetning af 100 kg julesmoer , efter et tilstraekkeligt langt tidsrum , er en formindskelse af faellesskabslagrene paa ca . 30 kg . Ud fra et oekonomisk synspunkt er aktionens slutresultat den indtaegt , der fremkommer ved salget af disse 30 kg til en pris , der er nedsat med 30 % . Fra dette provenu skal herefter traekkes den tabte fortjeneste ved salget af de resterende 70 kg , for hvilke der ligeledes er givet et prisnedslag paa 30 % . En enkel aritmetisk beregning viser , at de to stoerrelser udligner hinanden . Foelgelig koster det noejagtig det samme at formindske de bestaaende lagre med en given maengde som at koebe denne samme maengde til interventionsprisen ( 2,30 RE/kg ) ( 2 ) .

Med andre ord , en ren og skaer afvikling af de bestaaende lagre , efter at de er opkoebt til interventionspris , er teoretisk set ikke mere bekostelig end den naevnte forbrugsfremmende foranstaltning . Denne slutning gaelder naturligvis udelukkende for aktion " julesmoer " 1977/78 og forudsat , at de nu foreliggende talangivelser sluttelig viser sig at vaere rigtige .

Det er noedvendigt at haefte sig ved dette forhold , selv om de maksimale forbrugsfremmende foranstaltninger for smoer i praksis er udtoemt . En yderligere indsats i form af andre foranstaltninger , hvad enten disse tager sigte paa kvantiteten eller tilstraeber en stoerre prisnedsaettelse , vil med andre ord efter alt at doemme medfoere endnu hoejere omkostninger end aktion julesmoer , uden at der derfor opnaas et tilsvarende maengdemaessigt resultat .

12 . Kommissionen paapegede i sit svar af 24 januar 1980 , at EUGFL's omkostninger ved salget af " julesmoer " , udtrykt i maengden af yderligere afsat smoer - saaledes som Retten har konstateret - ganske rigtigt er hoeje og klart viser , at de maksimale forbrugsfremmende foranstaltninger for smoer i praksis er udtomt . For en stor del af den maengde , der saaledes er solgt , drejer det sig i virkeligheden om en udskiftning af interventionslagrene . En saadan udskiftning er af stor teknisk betydning og ved valget mellem forskellige foranstaltninger taler denne metode til fordel for en fremgangsmaade som den saakaldte aktion " julesmoer " , der beroerer og naar ud til samtlige forbrugere , som i et vist tidsrum har oeget deres indkoeb med 30 % .

13 . Virkningen af aktion " julesmoer " er blevet undersoegt af Kommissionens tjenestegrene paa grundlag af de oplysninger . Kommissionen har modtaget fra samtlige medlemsstater . Kommissionen finder det dog oenskeligt med en grundigere undersoegelse , isaer af langtidsvirkningen ved anvendelsen af smoer i stedet for andre fedtstoffer og af aktionens reklamemaessige virkning . Denne undersoegelse kan imidlertid kun foretages af hoejt specialiserede afdelinger paa dette forskningsomraade .

14 . De saerlige bestemmelser for saa vidt angaar Italien skyldes de saerlige markedsforhold , der gjorde sig gaeldende i dette land , nemlig , at der i det store og hele ikke fandtes interventionslagre . At forsyne det italienske marked med interventionssmoer under aktion " julesmoer " ved overfoersler mellem interventionsorganer eller andre mekanismer ville have medfoert ekstraomkostninger i form af udfoerselstold , udgifter til oplagring og transport og ville derudover have skabt vanskeligheder af kontrolmaessig art .

II . MEDANSVARSAFGIFT

15 . Problemerne i forbindelse med anvendelsen af medansvarsafgiften paa mejeriproduktionen , der indfoeres i henhold til forordning ( EOEF ) nr . 1079/77 af 17 . maj 1977 ( 3 ) , har foranlediget Retten til i skrivelse af 14 . maj 1979 at fremsaette foelgende bemaerkninger om de almindelige oekonomiske aspekter ved foranstaltningen og endvidere om de saerlige finanstransaktioner , der vedroerer afgiftsopkraevningen i det paagaeldende tidsrum .

Almindelige betragtninger

16 . Det er ikke Rettens hensigt , paa undersoegelsernes nuvaerende stade , hverken at foretage en vurdering af , hvorvidt en nedsaettelse af den nettopris , der udbetales producenterne , vil medfoere en formindskelse af overskudet af mejeriprodukter , eller at vurdere de noedvendige betingelser ( isaer stoerrelsen af prisnedsaettelsen ) for at dette resultat eventuelt kan opnaas .

Retten konstaterer blot , at betragtningerne til forordning ( EOEF ) nr . 1079/77 viser , at hovedformaalet med den foranstaltning , der indfoeres ved denne forordning er at paavirke maelkeproduktionen i retning af en stabilisering eller i det mindste en daempning af produktionsmaengden .

17 . Ud fra dette synspunkt har gennemfoerelsen af afgiften i stor udstraekning vaeret ensbetydende med et prisfald paa mejerimaelken , der kunne vaere opnaaet gennem en passende aendring af interventionspriserne . I virkeligheden medfoerer afgiftssatsen ingen aendring . Den er givetvis underkastet undtagelsesbestemmelser , der kun vedroerer en ubetydelig del af produktionen og et mindre antal producenter ( bjergomraader ) .

Direkte udbetalinger til producenterne kunne muligvis have erstattet disse undtagelsesbestemmelser i tilfaelde , hvor den almindelige foranstaltning snarere ville have betydet en nedsaettelse af produktionsprisen end opkraevningen af en afgift .

18 . Saaledes ville to forskellige raekker af foranstaltninger have gjort det muligt at gennemfoere den samme politik . Deres indbyrdes praktiske forskel var uden betydning for producenterne . Men det var det til gengaeld paa faellesskabsplan . I foerste raekke har medansvarsafgiften medfoert en foroegelse af faellesskabsmidlerne . En nedgang i interventionspriserne ville derimod have fremkaldt en formindskelse af udgifterne under EUGFL-garantisektionen . I anden raekke har afgiftsopkraevningen medfoert en forogelse af det administrative arbejde for mejerivirksomhederne og medlemsstaternes myndigheder , hvis omkostninger , som vanskeligt kan angives noejagtigt , sikkert udgoer en betydelig del af de paagaeldende beloeb . I beretningen om forholdene inden for maelke - og mejerisektoren ( dok . KOM/78 430 endelig udg . af 27 . september 1978 ) paapeges det , at " ... provenuet fra den naesten ikke overstiger opkraevningsomkostningerne ... " ( pkt . 23 , side 6 ) .

Retten oensker saaledes at faa oplyst , hvilke aarsager der har foert til , at den ene af de to mulige loesninger er blevet foretrukket fremfor den anden .

Retten oensker isaer oplyst , om der under forundersoegelserne er blevet udarbejdet en sammenlignende omkostningsanalyse for hver af de to loesninger .

19 . Som foelge af indfoerelsen af afgiften er der sket en foroegelse af faellesskabsmidlerne , der har vaeret genstand for en formaalsbestemmelse til fordel for visse nye udgifter , der i oevrigt i ret uklar form er omhandlet i forordning ( EOEF ) nr . 1079/77 , omend det havde vaeret fuldt ud lige saa rimeligt at lade provenuet indgaa i Faellesskabets samlede egne indtaegter .

I den europaeiske Domstols dom i sag 138/78 stadfaestes det ganske vist , at indfoerelsen af medansvarsafgiften er retsgyldig . Det tilkommer imidlertid Revisionsretten at bedoemme forsvarligheden af den oekonomiske forvaltning , og isaer ud fra denne synsvinkel at vurdere grundbestanddelene i den vedtagne foranstaltning . Det gaelder saaledes ganske saerligt anvendelsen af indtaegten fra medansvarsafgiften til aktioner , der skal forbedre ligevaegten inden for markedet for mejeriprodukter .

De oplysninger , der i dag foreligger om midlernes anvendelse , og som i oejeblikket er yderst sparsomme og kun foreloebige , goer det imidlertid endnu ikke muligt at foretage nogen bedoemmelse . Retten skal dog paa undersoegelsens nuvaerende stade ikke desto mindre konstatere , at en fremgangsmaade der formaalsbestemmer indtaegterne ikke er tilladt i henhold til artikel 3 , stk . 1 , foerste afsnit , i finansforordningen af 21 . december 1977 ( 4 ) .

Bemaerkninger om opkraevning af afgiften

20 . Medens opkraevningen af afgiften i de fleste medlemsstater foretages paa vilkaar , der i det store og hele kan betegnes som tilfredsstillende , giver de i Frankrig konstaterede forhold Retten anledning til adskillige indvendinger .

20.1 . Opkraevningen af afgiften i Frankrig paahviler FORMA ( Fonds d'Orientation et de Régularisation des Marchés Agricoles ) , et interventionsorgan med befoejelser paa omraadet for mejeriprodukter . Af den revision , som Retten foretog paa FORMA's hovedkontor , fremgaar det , at FORMA , for tidsrummet fra den 16 . september 1977 ( datoen for afgiftens ikrafttraeden ) til den 31 . december 1977 , som medansvarsafgift til EUGFL har opgivet et beloeb paa 28 000 000 ffr . , der svarer til det provenu , der kunne forventes i loebet af den paagaeldende periode , naar der er taget hensyn til afgiftssatsen og maengden af produceret maelk . I virkeligheden er dette beloeb imidlertid ikke opkraevet paa stoerstedelen af mejerivirksomhederne : et mindre antal leveringsangivelser og checks er modtaget af FORMA og af dette organ sendt tilbage til afsenderne .

20.2 . Denne fremgangsmaade kan ikke godkendes . Det fremgaar af betragtningerne i forordning ( EOEF ) nr . 1079/77 , at formaalet med afgiften var at bremse maelkeproduktionen ved at goere prisen herfor mindre gunstig . Ved at undlade at opkraeve denne afgift har FORMA hverken handlet efter faellesskabsforordningens aand eller bogstav , men har bidraget til at opretholde den uligevaegt , der skulle bekaempes . Desuden har organet fordrejet konkurrencen paa europaeisk plan . Ved at betale beloeb , der skyldtes Kommissionen , med nationale midler , har organet indirekte ydet stoette til de franske producenter , en stoette der ikke er tilladt i henhold til Rom-traktaten .

FORMA lader til at ville betragte 3 1/2-maanedsperioden i 1977 som endelig afsluttet , hvilket vil sige , at de beloeb , der er forfaldne i denne periode , aldrig vil blive opkraevet . Uregelmaessigheden vil saaledes paa en vis maade blive stadfaestet .

20.3 . Gennem leveringserklaeringerne for 1978 er der konstateret vaegringer , forsinkelser med indlevering af erklaeringerne , forsinkelser ved betalingen og en fuldstaendig mangel paa kontrol paa de enkelte mejerier , i det mindste indtil oktober 1978 . Paa dette tidspunkt var der ud af 1 250 afgiftspligtige ( dette antal varierer fra maaned til maaned ) , endnu ca . 320 der naegtede at afgive erklaeringer . Der er stadig uorden i forbindelse med indsendelse af erklaeringerne og betaling af afgifterne . FORMA har fra foerste faerd ikke truffet nogen inddrivelsesforanstaltninger til trods for de retlige muligheder , organet har faaet i medfoer af artikel 6 i dekret 77-1041 af 14 . september 1977 .

20.4 . Det staar imidlertid Retten klart , at FORMA har set sig stillet over for alvorlige vanskeligheder , da medansvarsordningen traadte i kraft , og at de vanskeligheder , der bestod i 1978 , synes at vaere begraenset til ret faa departementer . Det er et sporgsmaal , om opkraevningsordningen er tilpasset de faktiske forhold i disse departementer , nemlig de oestlige egne af Frankrig ( Doubs , Jura-bjergene , Oevre Savoyen , Savoyen ) , der har specialiseret sig i fremstillingen af en bestemt type ost , der indebaerer , at maelken indsamles af talrige meget smaa andelsforetagender , der undertiden kun omfatter fire eller fem producenter . Kommissionen har i sine svar paa forskellige parlamentariske spoergsmaal aldrig naevnt opkraevningsvanskelighederne i Frankrig eller disse saerlige forhold . Retten betvivler ogsaa , om Kommissionen er bekendt med forholdene i Frankrig . Retten erfarer isaer gerne , om Kommissionen har foretaget kontrol paa stedet .

21 . For saa vidt angaar de oevrige medlemsstater , har Retten konstateret et vist antal uregelmaessigheder .

21.1 . Der er forekommet mindre vanskeligheder i Belgien ved optaellinger paa afgiftspligtige mejerier . Der er ogsaa i dette land konstateret nogle forsinkelser ved betalingen .

21.2 . Der er konstateret en fejl paa Pund 3 000 til fordel for et andelsforetagende i Irland . Virksomheden havde som foelge af en fejlpostering tilbageholdt dette beloeb i ca . 5 maaneder .

21.3 . Der er ikke nogen medlemsstat , i hvilken interventionsorganet , der skal opkraeve afgiften , noejagtigt har kunnet angive hvilke maengder maelk , der unddrager sig afgiftsordningen ( bjergomraader , markedsfoering af maelk , der er koebt af en anden producent ) .

21.4 . Revisionsretten har ikke kunnet faa nogen noejagtig oplysning om den fysiske kontrol , der skulle vaere foretaget i forbindelse med maengden af maelkeleverancer til mejerierne , og navnlig ikke om hvordan og hvornaar denne kontrol er foretaget . Kun

i Det forenede Kongerige har Retten kunnet konstatere , at visse maengder er blevet berigtiget som foelge af kontrol af indholdet af de tanke eller beholdere , der blev anvendt ved leveringen .

22 . Kommissionen udtalte i sit svar af 24 . januar 1980 , at det , for at kunne styre udgifterne i maelkesektoren , er blevet undersoegt , hvilke fordele der var , oekonomiske saavel som politiske , ved paa den ene side at saenke interventionsprisen og paa den anden side at indfoere en medansvarsafgift . Det resulterede i , at man valgte medansvarsafgiften , da den er et fordelagtigt middel til at foere en mere selektiv politik , der goer det muligt samtidig at imoedekomme kravene om ligevaegten paa markederne og at tage hensyn til indkomsterne for de mindre brug . Raadet har klart taget standpunkt for indfoerelsen af medansvarsafgiften og i givet fald for en udbygning heraf fremfor en nedsaettelse af interventionsprisen , som politisk set var mindre tilfredsstillende .

23 . Kommissionen tilslutter sig Rettens opfattelse med hensyn til bemaerkningen om , at opkraevningsomkostningerne ved afgiften er hoeje i forhold til indtaegterne . Kommissionen bemaerker imidlertid , at de paagaeldende indtaegter er resultatet af anvendelsen af en medansvarssats , der er sat meget lavt ( 0,5 % ) . Uanset det regnskabsmaessige resultat er det Kommissionens opfattelse , at denne medansvarsordning , naar den foerst er indfoert og har vundet indpas paa politisk og administrativt plan , boer forblive i kraft for senere at kunne anvendes i mere vaesentligt omfang .

I oevrigt skal de nye medansvarforanstaltninger , som Kommissionen har foreslaaet Raadet , bedoemmes under denne synsvinkel .

24 . Hensigten med medansvarsafgiften er at skabe en mere direkte forbindelse mellem produktions - og afsaetningsleddene , for isaer at lette den oekonomiske byrde . Dens udfoerelse ledsagedes af nye tillaegsbestemmelser , der tog sigte paa en udvidelse af markedet for maelk og mejeriprodukter . Der er udarbejdet programmer med henblik herpaa efter samraad med mejerierhvervet . De foerste aar , disse programmer har vaeret i kraft , har udgifterne naesten ligget paa hoejde med afgiftsindtaegterne . Der er saaledes ikke tale om indtaegter , der er anvendt uden hjemmel i finansforordningen .

25 . Ivaerksaettelsen af medansvarsafgiften skal i denne startfase have skabt visse problemer paa nationalt plan . Skont Kommissionen , i forbindelse med den kontrol der skal foretages , forbeholder sig at undersoege de loesninger , som nogle medlemsstater har valgt i denne begyndelsesperiode , finder Kommissionen dog at forholdene i oejeblikket er tilfredsstillende .

Kommissionens svar foranlediger Retten til foelgende vurdering :

26 . Kommissionen erkender , at der " de facto " har fundet en anvendelse af indtaegter sted , uden at det dog gaar saa vidt , at der opstaar en situation , der paa baggrund af finansforordningen er direkte uforsvarlig . Kommissionen begrunder sin tidligere holdning med noedvendigheden af at have et mere selektivt middel end en nedsaettelse af interventionsprisen . For saa vidt angaar de fremtidige foranstaltninger , henviser den til de forslag , den har forelagt Raadet i december 1979 .

Retten bemaerker , at det for forvaltningen af markedet er noedvendigt at have et selektivt middel , som goer det muligt samtidig at imoedekomme kravet om en samlet ligevaegt og om mere specielle hensyn . Fra denne synsvinkel er afgoerelsen fra 1977 i princippet positiv .

Det er imidlertid helt klart , at opfoerelsen af en indtaegt som en negativ bevilling under et bestemt kapitel i budgettet er det samme som at anvende dette indtaegtsbeloeb til de tilsvarende udgifter under samme kapitel , og ved modregning at nedsaette udgiftens tilsyneladende stoerrelse . I aarsberetningen for regnskabsaaret 1978 ( 5 ) har Retten klart gjort rede for dette forhold .

27 . De saaledes skabte forhold kraever imidlertid , at der skabes en passende juridisk ramme . Af Kommissionens svar fremgaar det , at denne ramme aabenbart ikke eksisterer paa nuvaerende tidspunkt . Med forbehold af de meget specielle tilfaelde , som opregnes i artikel 3 og 22 , fastlaegges der i finansforordningens almindelige bestemmelser hverken at indtaegter skal anvendes til bestemte udgifter eller at udgifter skal modregnes af indtaegter i form af negative udgifter , som afholdes over samme kapitel .

Hvis det i saerlige tilfaelde skulle vise sig noedvendigt at bevare en direkte forbindelse mellem indtaegter og udgifter , som indgaar i forvaltningen af et bestemt marked , boer dette foregaa efter klart og tydeligt fastlagte regler , saa meget mere som det vil dreje sig om en afvigelse fra finansforordningens almindelige bestemmelser .

III . EKSPORTRESTITUTIONER FOR PRODUKTER UDEN FOR BILAG II

28 . Retten har i skrivelse af 15 . juni 1979 over for Kommissionen givet udtryk for sine synspunkter med hensyn til en af den faelles landbrugspolitiks grundlaeggende mekanismer , nemlig bevarelsen af et europaeisk prisniveau over for verdensmarkedets priser ved hjaelp af afgifter og restitutioner . Denne ordning gaelder for alle landbrugsprodukter , som er omfattet af en markedsordning . For disse produkters vedkommende sikrer ordningen saaledes konkurrencelighed mellem operatoererne , som virker paa begge sider af faellesskabsgraenserne .

29 . De levnedsmidler , som fremstilles af landbrugsprodukter ( produkter fra kiks - og chokoladefabrikker , bryggerier osv . ) , er ikke omfattet af en saadan mekanisme . De er ikke desto mindre landbrugsprodukter , blot forarbejdede . Hvis der ikke havde vaeret ivaerksat nogen korrigerende mekanisme , ville der vaere forekommet konkurrencefordrejninger . For at undgaa disse er der som led i den faelles landbrugspolitik fastsat en importafgift i form af et mobilt element , som laegges til toldafgifterne , og en eksportstoette i form af restitutioner . Forordning ( EOEF ) nr . 2682/72 af 12 . december 1972 ( 6 ) har til formaal at definere metoderne til fastsaettelse af denne restitution . Det er vedroerende disse metoder , at Retten oensker at fremfoere foelgende bemaerkninger .

Indviklede bestemmelser

30 . Med det formaal saa noejagtigt som muligt at fastlaegge stoettemodtagernes rettigheder , er der i forordning ( EOEF ) nr . 2682/72 fastsat en beregningsmetode for restitutionerne ud fra de reelle maengder af basisprodukter , som er anvendt til fremstillingen af hver sending udfoerte faerdigvarer . Denne metode har foert til , at der i et vist antal bilag til forordning ( EOEF ) nr . 2682/72 er opstillet en liste over restitutionsberettigede basisprodukter og en liste over landbrugsfoedevareprodukter med fast sammensaetning ( dejvarer , oel osv . ) .

Forordning ( EOEF ) nr . 2682/72 aabner ligeledes mulighed for anvendelsen af koefficienter ved forarbejdning til basisprodukter ved anvendelse af ligestillede halvfabrikata . Endelig fastholdes muligheden for at fastsaette restitutionssatser , der er tilpasset hvert enkelt basisprodukt .

Alt i alt er der derfor tale om en yderst indviklet ordning .

Tung administrativ forvaltning

31 . Overholdelsen af disse bestemmelser medfoerer en stor administrativ byrde for de paagaeldende tjenestegrene , som ved hver eneste restitutionsansoegning skal kende maengden af hvert udfoert forarbejdet produkt , disse produkters noejagtige sammensaetning af basisprodukter samt de ved udfoerselen gaeldende restitutionssatser for hvert basisprodukt . De skal endvidere foretage de noedvendige beregninger for hver enkel tolddeklaration . Disse tjenestegrene modtager et meget stort antal restitutionsansoegninger , og i visse tilfaelde udgoer disse ansoegninger mere end 50 % af samtlige modtagne ansoegninger . Arbejdet i forbindelse hermed tager lang tid og skal vaere noejagtigt . Risikoen for alvorlige fejl er betydelig .

Dette forhold indvirker paa de private virksomheder , som er meget foelsomme over for administrative hindringer . Veletablerede firmaer kan absorbere dette ekstra arbejde , men det forholder sig anderledes for smaa og mellemstore virksomheder , som saaledes saerlig haemmes i deres eksportbestraebelser .

Svagt kontrolsystem

32 . Artikel 8 i forordning ( EOEF ) nr . 2682/72 hjemler kontrolforanstaltninger i medlemsstaterne samt pligt til at underrette de andre medlemsstater og Kommissionen herom . Som foelge af Rettens undersoegelser har det vaeret muligt at konstatere , at der praktisk talt ikke forekommer nogen gensidig udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne og Kommissionen . Kommissionen har ikke kendskab til de virkelige kontrolmetoder . Der findes heller ingen samordning medlemsstaterne imellem . Hver medlemsstat har naturligvis anvendt de i medlemsstaten allerede eksisterende kontrolmetoder til at udfoere de opgaver , der er dem paalagt i henhold til forordning ( EOEF ) nr . 2682/72 .

Der er derfor noedvendigvis vaesentlige forskelle i de anvendte metoder : kemisk analyse af faerdigprodukterne eller fysisk kontrol af fremstillingen i virksomheden . Det forenede Kongerige og Frankrig anvender saaledes isaer den kemiske analyse ; Nederlandene praktiserer begge metoder ; i Irland omfatter visse kontrolbesoeg i virksomhederne kun anvendelsen af et enkelt basisprodukt ( sukker ) osv .

Endelig varierer kontrolhyppigheden meget fra den ene stat til den anden .

Lakuner i bestemmelserne

33 . Paa trods af at bestemmelserne er indviklede og detaljerede indeholder de visse lakuner . Der er saaledes ikke udtrykkelig fastsat regler for , hvordan tab ved fremstillingen kan accepteres , selv om disse tab i visse tilfaelde kan udgoere indtil 30 % af basisproduktets vaegt . Der forekommer saaledes ligeledes en risiko for dobbelt betaling af restitutioner i tilfaelde af udfoersel af fruktose . En given maengde sukker goer det nemlig muligt at fremstille en vis maengde fruktose og glykose . Der vil direkte kunne opnaas restitutioner for glykosen paa den ene side og indirekte for den samlede anvendte maengde sukker i tilfaelde af udfoersel paa den anden side .

Hetorogen ordning for produkter uden for bilag II

34 . Ordningen for produkter uden for bilag II bygger paa opkraevningen af et " mobilt element " ved indfoersel og betaling af restitutioner ved udfoersel . Eksportrestitutionerne udregnes ud fra de udfoerte maengders reelle sammensaetning af basisprodukter .

Det " mobile element " fastsaettes derimod i forhold til en forudfastsat sammensaetning af det indfoerte produkt . Ifoelge Kommissionens specialister var dette den eneste brugbare metode , idet kemisk analyse , som er den eneste metode , der er anvendelig ved indfoersel , ikke var tilstraekkelig paalidelig til at fastsaette det indfoerte produkts reelle sammensaetning . Takket vaere denne forudfastsaettelsesmetode kan det oenskede beskyttelsesniveau ved indfoersel bedre kontrolleres . Paa nuvaerende tidspunkt udregnes de monetaere udligningsbeloeb for oevrigt paa samme maade .

Ordningen for produkter uden for bilag II savner under alle omstaendigheder enhver form for homogenitet .

35 . Den nuvaerende ordnings maal og berettigelse traeder i det hele taget ikke klart frem .

Gaar det tilsigtede maal ud paa at sikre den tekniske udligning af fremstillingsomkostningerne paa passende betingelser , er overdrevne foranstaltninger til at garantere , at retten til restitution er fuldstaendig noejagtig , ikke berettigede . Fra og med et vist niveau er gevinsten for virksomhederne selv meget beskeden i forhold til de administrative vanskeligheder . Det er da bedre - som det er tilfaeldet i adskillige nationale lovgivninger - at tillade anvendelsen af forudfastsatte vurderingsmetoder . F . eks . kunne en metode gaa ud paa for hver eksporterende virksomhed at udarbejde en liste over fremstillede produkter og den udfoerte tonnage , som saa det foelgende aar - efter en gennemsnitsberegning - skal danne grundlag for udregning af de restitutioner , som denne virksomhed kan opnaa .

Bestaar det soegte maal som led i en saa effektiv faelles landbrugspolitik som mulig snarere i at bevare og endda forbedre en erhvervsgren , som baade kan skabe afsaetningsmuligheder for visse overskudsproduktioner og bidrage til at skabe ligevaegt paa de forskellige medlemsstaters handelsbalancer , saa ville det maaske vaere oenskvaerdigt at bevaege sig i retning af en saerlig ordning for landbrugsfoedevarer , som tager hensyn til markedet for hver enkelt af de paagaeldende varer . Dette synspunkt er for oevrigt ikke nyt for saa vidt angaar forordning ( EOEF ) nr . 2682/72 , i henhold til hvilken det er muligt for de basisprodukter , der indgaar i fremstillingen af forarbejdede produkter , at fastsaette restitutionssatser som er forskellige fra dem , der anvendes til produkter , som udfoeres i uforarbejdet stand . Men denne mulighed er endnu ikke blevet udnyttet .

36 . Kommissionen understreger i sit svar af 24 . januar 1980 , at den ordning , der er ivaerksat for de restitutioner , som ydes inden for denne sektor , har en aabenlys oekonomisk betydning , idet den skal sikre afsaetningen af landbrugsprodukter og samtidig sikre faellesskabsindustriens konkurrencedygtighed ved udfoersel . Retten omtaler med rette de eksisterende bestemmelsers komplekse karakter og overvejer , om der ikke kan oprettes alternative ordninger . Imidlertid risikerer bestemmelserne og gennemfoerelsen heraf at blive lige saa komplekse om ikke mere . En forudfastsaettelsesordning for hver virksomhed medfoerer en risiko for at skabe konkurrencefordrejninger produkterne imellem , og en ordning , som " tager hensyn til markedet for alle beroerte produkter " , kan vise sig umulig at gennemfoere , fordi det drejer sig om hundredvis af produkter . Desuden maa det ikke glemmes , at for at vaere i overensstemmelse med GATT-reglerne , skal Faellesskabet yde restitutioner , som er begraenset til de i varerne indeholdte basisprodukter . Overholdelse af denne regel muliggoer for oevrigt finansiering fra EUGFL - garantisektionen .

37 . Da det saaledes drejer sig om adskillige basisprodukter , som anvendes i en raekke forarbejdede produkter , og paa grund af oensket om at naerme sig virkeligheden saa meget som muligt , forekom indfoerelsen af basisbegrebet faktisk i begyndelsen kompleks og medfoerer en vis tunghed paa forvaltningsplan . Det skal imidlertid ikke glemmes , at den administrative tunghed i visse tilfaelde er blevet formindsket ved indfoerelsen af edb . For saa vidt angaar kontrollen med gennemfoerelsen af de trufne beslutninger , har Kommissionen , selv om den mener , at dette forhold i visse tilfaelde kunne forbedres , ingen grund til at tro , at resultatet deraf er , at der er blevet betalt ikke behoerigt begrundede restitutioner .

38 . For saa vidt angaar mangelen paa faellesskabsregler for tilladte kvantitative tab , oensker Kommissionen at understrege , at det er yderst vanskeligt at indfoere enkelte faellesskabsregler uden at skabe uretfaerdighed og diskriminering mellem produkter og industrigrene . Den har derfor ment , at tabene skal behandles efter de paagaeldende varer tilfaelde for tilfaelde .

39 . Hvis medlemsstaterne indfoerte en vis ensretning i kontrolmetoderne af de af virksomhederne anvendte maengder , kunne dette virke i retning af en forenkling og en harmonisering af konkurrencebetingelserne uden derfor at medfoere at ordningen aendres .

IV . TILBAGEKOEBSFORANSTALTNINGER FOR FRUGT OG GROENSAGER

40 . I skrivelse af 15 . juni 1979 har Retten bemaerket , at tilbagekoebsforanstaltningerne for frugt og groensager inden for Faellesskabet i overensstemmelse med forordning ( EOEF ) nr . 1035/72 af 18 . maj 1972 ( 7 ) udgjorde en byrde paa 139 MRE for EUGFL , for hoestaaret 1976/77 , hvor der blev foretaget saerlig mange tilbagekoeb .

Disse foranstaltninger vedroerer isaer tre medlemsstater : nemlig Frankrig , Nederlandene og isaer Italien , hvor de har den stoerste oekonomiske virkning ( for de ovenfor naevnte hoestaar blev 129 MRE afholdt af Faellesskabet ) .

Retten har foelgende bemaerkninger :

41 . De for tilbagekoeb gaeldende bestemmelser var inspireret af ordninger , der allerede fandtes i det forholdsvis lille land , Nederlandene , hvor markedet var forholdsvis gennemskueligt , og hvor faglig organisation laenge havde spillet en aktiv rolle for saa vidt angaar produktionens afgraensning , udvikling og regulering .

Tilbagekoebstransaktioner er foelgelig blevet centreret omkring producentsammenslutningers virksomhed , hvis udvikling oenskedes fremmet . Disse sammenslutninger er ligefrem blevet betroet anvisnings - og betalingsopgaver i forbindelse med udgifter , som afholdes af EUGFL . Det er disse sammenslutninger , som skal igangsaette , fysisk organisere og finansere tilbagekoebstransaktionerne , i det mindste i den foerste fase .

Det er imidlertid ikke sikkert , at alle de betingelser , som oprindelig var til stede i Nederlandene , er det i alle medlemsstaterne i dag .

42 . Det lader saaledes til , isaer for Italiens vedkommende , at markedet ikke har udviklet sig i en retning , som kun tillader tilbagekoeb i yderst paakraevede tilfaelde . Der findes endnu , og isaer i Italien , faktorer , som opdeler markedet i en saadan grad , at efterspoergselen ikke kan tilfredsstilles paa visse steder , og at der forekommer tilbagekoeb paa andre ( transportvanskeligheder - f.eks . mellem Sicilien og resten af landet , men ogsaa mellem den sydlige og nordlige del af landet - lukkede afsaetningskanaler - f.eks . sammenslutninger , som er forbundet med faste salgsnet - osv . ) .

43 . Ligeledes har alle de producentorganisationer , som skal foretage tilbagekoeb , ikke fulgt samme udvikling , og det lader til at visse af dem , isaer i Italien , ikke altid opfylder betingelserne i forordning ( EOEF ) nr . 1035/72 ( markedsfoering af medlemmernes samlede produktion , regler om enetilfoersel ) . Kommissionen har vaeret noedt til at erkende dette faenomen og har anmodet Italien ( i juli 1978 ) og Frankrig ( i september 1978 ) om at indlede undersoegelse af sammenslutningerne .

44 . Retten , som med tilfredshed har bemaerket de seneste foranstaltninger , beklager , at de ikke er truffet tidligere . Hovedaarsagen til denne traeghed skyldes i virkeligheden , at markedsorganisationen for frugt og groensager er meget decentraliseret , og at det er vanskeligt for Kommissionen at indhente fuldstaendige oplysninger om organisationens virksomhed , isaer for saa vidt angaar producentsammenslutningerne .

Hvor klart dette forhold end er , er det ikke desto mindre beklageligt . Kommissionen er i visse tilfaelde ude af stand til at vurdere , om tilbagekoebsordningen fungerer ordentligt paa alle punkter . Isaer er afslutningstransaktionerne gjort meget vanskelige .

Retten anbefaler derfor Kommissionens tjenestegrene endnu omhyggeligere end foer at soerge for , at de oplysninger , de indhenter om producentsammenslutningerne , indgaar hurtigere samt er mere omfattende og systematiske .

45 . Mens Kommissionen netop har vedtaget en aendring af forordning ( EOEF ) nr . 1035/72 for saa vidt angaar indfoerelsen af forebyggende tilbagekoeb , har visse former for tilbagekoeb i Frankrig , isaer tilbagekoeb af varer til oplagring , allerede laenge haft karakter af saadanne forebyggende tilbagekoeb . I denne medlemsstat har Retten paa grundlag af materielle beviser , som er blevet bekraeftet af mundtlige oplysninger , konstateret , at der som foelge af en aftale mellem erhvervet , interventionsorganet og de beroerte nationale myndigheder , i visse tilfaelde bliver foretaget praeventive tilbagekoeb , selv om markedspriserne ligger langt over Faellesskabets tilbagekoebspris . En undersoegelse af disse tilbagekoebs indvirkning paa budgettet har ikke foert til en fastslaaelse af , at de udgoer en ekstra byrde for Faellesskabet , men paa den anden side er der intet bevis for , at de har lettet udgifterne i forbindelse med tilbagekoeb . Hvorom alting er , er de ikke i overensstemmelse med bestemmelserne , og de er uforenelige med de nyindfoerte regler , i henhold til hvilke der for disse forebyggende tilbagekoeb skal indhentes forudgaaende tilladelse fra faellesskabsmyndighederne . Saa vidt Retten har kunnet konstatere , synes de paagaeldende tjenestegrene ikke fuldstaendig at vaere klar over dette forhold .

46 . Ved at indfoere en decentralisering af forvaltningen af tilbagekoeb paa sammenslutningsniveau har faellesskabsbestemmelserne generelt medfoert en opsplittelse af den helhed , tilbagekoebsordningen er , samt af den hermed forbundne fysiske kontrol . Det organ , som skal overvaage den rigtige forvaltning af markedet og den behoerige afholdelse af de til dette formaal bevilgede faellesskabsmidler , staar da over for det problem , i paakommende tilfaelde at lade erhvervet selv og med deltagelse af medlemsstaterne , foretage den noedvendige revision paa stedet . Paa en vis maade er der tale om revision paa andet eller tredje niveau , som er meget vanskelig men ogsaa absolut paakraevet , hvilket Kommissionen boer goeres opmaerksom paa .

47 . Det er den fysiske kontrol , tilbagekoebene er underkastet , som i betragtning af at de beroerte varer er generisk bestemt , og at den udloesende begivenhed for faellesskabsudgiften paa dette omraade ofte er meget kortvarig , burde danne grundlaget for alle de kontrolforanstaltninger , der ivaerksaettes i medlemsstaterne .

Denne kontrol baerer imidlertid praeg af en vis svaghed .

48 . En foerste svaghedsfaktor er selve maalet med denne kontrol . Den er overladt kontrolloerer , som normalt har til opgave at beskytte forbrugerne , men hvis opgave her er mindre direkte positivt : ikke-markedsfoering samt en af og til deraf foelgende bestemmelse om anvendelse som dyrefoder , endda " destruktion " .

Da der oven i koebet er et naert menneskeligt forhold mellem kontrolloeren og de kontrollerede , og da tilbagekoebene ifoelge sagens natur foretages i oekonomisk vanskelige perioder for de kontrollerede , kan det taenkes , at der ofte sker en ophobning af faktorer , som kan svaekke kontrolloerernes aarvaagenhed .

49 . Dertil kommer , at udviklingen i kontrollen af kvalitetsnormer i Italien er meget svag for saa vidt angar afsaetningen af frugt og groensager inden for landet . Dette forhold fremmer ikke en spontan overholdelse af disse normer , naar det ikke laengere drejer sig om at afsaette produkterne men om at traekke dem tilbage fra markedet . Rettens ansatte har ved kontrolbesoeg paa stedet i visse tilfaelde kunnet konstatere , at de produkter , som blev trukket tilbage fra markedet , tydeligvis ikke var i overensstemmelse med normerne .

50 . Ogsaa i Nederlandene * an den fysiske kontrol med tilbagekoeb i visse tilfaelde skabe problemer , idet denne kontrol udfoeres af ansatte , som henhoerer under et meget professionelt opbygget organ , og som fast udfoerer forskellige former for kontrol hos sammenslutningerne .

Den stoere tillid til denne kontrol , der foretages forud for tilbagekoebsstadiet , er ofte skyld i den slaphed , der hersker paa dette stadium ; men det er isaer i forbindelse med anvendelsen af de produkter , der er trukket ud af handelen , at der viser sig visse mangler . Kun udgangsorienteringen paa " Veilingstadiet " ( auktionsstadiet ) er genstand for kontrol ; derefter overgives de produkter , som er trukket tilbage fra handelen , dvs . dem , som ikke er blevet destru * ret ( for Rettens ansatte har konstateret , at visse produkter bliver destrueret , i modsaetning til Nederlandenes officielle erklaeringer ) , gratis til én fabrikant , der menes at anvende dem til dyrefoder , men som ikke er undergivet nogen systematisk kontrol .

Dette eksempel viser , hvor vanskeligt det er at kontrollere anvendelsen af de produkter , som er trukket tilbage fra handelen . Blandt de forskellige mulige anvendelser er nogle af en saadan art , at det kan overvejes , om problemerne omkring en kortvarig overproduktion , som tilbagekoebene er et resultat af , ikke overfoeres til andre sektorer uden nogen saerlig undersoegelse af virkningerne for disse sektorer ( f . eks . destillering af alkohol ) . For saa vidt angaar en orientering mod anvendelse som " ikke-foedevarer " , kan den daekke over saa forskellige forhold ( heriblandt en ofte paakraevet destruktion ) , at sammenligninger og kontrol bliver illusoriske .

51 . I Italien og Frankrig modtager sammenslutninger i visse tilfaelde en udligning , der er fastlagt paa grundlag af tilskud , som endnu ikke er udbetalt til producenterne . Likviditetsbyrden baeres derfor direkte eller indirekte af producenterne ( paalaeggelse af omkostninger m . m . ) . Denne fremgangsmaade strider mod bestemmelserne i artikel 18 , stk . 2 , i forordning ( EOEF ) nr . 1035/72 i henhold til hvilken " udligningstilskudet svarer til de godtgoerelser , som betales af producentorganisationerne , med fradrag af nettoindkomsterne ... " og mod bestemmelserne i artikel 15 , stk . 1 , sidste afsnit , i henhold til hvilke de tilsluttede producenter opretter en interventionsfond til finansiering af tilbagekoebene .

Generelt kan finansieringsfremgangsmaaden af mange grunde variere meget fra den ene sammenslutning til den anden ( sammenslutningerne foretager tilbageholdelser , afgift paa tilbagekoebsgodtgoerelsen , fordeling af tilbagekoebsgodtgoerelserne mellem samtlige medlemmer af sammenslutningerne osv . ) . Det kan vanskeligt vaere anderledes i et system , som er karakteriseret ved , at Kommissionen - og sandsynligvis ogsaa interventionsorganerne - ikke modtager fyldestgoerende oplysninger om sammenslutningernes forvaltning , isaer for saa vidt angaar de mest karakteristiske faktorer : tilbagekoebenes udloesning , omfang og orientering paa den ene side , de oekonomiske forbindelser paa den anden .

52 . I Nederlandene goer det regnskabssystem , som er indfoert paa " Produktschapsstadiet " , det muligt for dette organ over for Kommissionen - da det drejer sig om finansiel udligning for tilbagekoeb - som maanedlig udgift at opgive beloeb , der svarer til et samlet forskudsbeloeb , der senere kan berigtiges . Disse berigtigelser er i virkeligheden meget smaa , og foretages naar udgifterne fastsaettes endeligt , i visse tilfaelde efter to aars forloeb .

53 . I sit svar af 24 . januar 1980 goer Kommissionen opmaerksom paa , at de saerlige kendetegn ved markedet for frugt og groensager , nemlig et meget stort antal forskelligartede produkter , som generelt er meget let fordaervelige , hvis produktionsmaengde kan variere staerkt fra det ene aar til det andet , og hvor der konstateres store og af og til meget hurtige prissvingninger alt efter saesonen , kvaliteten , sorten , det lokale udbud og efterspoergsel osv . , taler til fordel for en relativt smidig og decentraliseret faellesmarkedsordning . Dette valg frembyder mange fordele , og selv om Kommissionen ikke fra dag til dag ved , hvad der sker i hver enkelt producentorganisation , bliver den dagligt underrettet om prisudviklingen i de forskellige regioner . Den modtager ligeledes regelmaessigt oplysninger om de aktiviteter , som foranstaltes af producentsammenslutningerne og isaer om de foretagne tilbagekoebstransaktioner . Desuden skal det understreges , at udloesningen af tilbagekoeb sker automatisk , dvs . at den sker naar markedsprisen er lavere end tilbagekoebsprisen for det paagaeldende produkt .

54 . For saa vidt angaar kontrol af udgifter kan der selvfoelgelig ikke vaere tale om , at Kommissionen raader over ansatte , som foretager kontrol hos hver enkelt producentorganisation . Som for enhver anden sektor afhaenger en forbedring af kontrollen baade af de nationale kontrolloerers effektivitet i medlemsstaterne , af den faste forbindelse mellem de nationale kontrolloerer og Kommissionens tjenestegrene og af disse tjenestegrenes efterfoelgende undersoegelse af de bilag , som er blevet revideret i medlemsstaterne .

Kommissionen kan desuden , hvilket allerede er sket gentagne gange , foretage saerlige undersoegelser hos producentorganisationerne .

55 . For saa vidt angaar kontrol af varernes kvalitetsnormer , er Kommissionen klar over de eksisterende mangler , bl . a . i forbindelse med overholdelse af normerne paa det nationale marked . De forskellige forsoeg , Kommissionen allerede har gjort for at forstaerke denne kontrol og for at dens tjenestegrene skal vaere bedre underrettet , er ofte stoedt paa personalemangelproblemer i medlemsstaterne , samt til tider paa problemer af administrativ art i de beroerte medlemsstater .

56 . For saa vidt angaar anvendelsen af de produkter , som er trukket tilbage fra markedet , kan det paa den ene side bemaerkes , at en forarbejdning til alkohol i gennemsnit kun naar op paa 1,33 % af den samlede alkoholproduktion med landbrugsmaessig oprindelse i Faellesskabet , og paa den anden , at problemerne i forbindelse med at de faktiske forhold , som orienteringen mod en anvendelse som ikke-foedevare daekker over , ikke burde overvurderes , eftersom varen bliver trukket ud af det normale afsaetningskredsloeb , hvilket er formaalet med forordningen .

57 . For saa vidt saerlig angaar punkt 51 i beretningen forekommer visse sammenslutningers fremgangsmaade - som fremhaevet af Retten - ganske * igtig ikke helt i overensstemmelse med forordningen . Men selv om producenterne saaledes i visse tilfaelde i en periode baerer en del af sammenslutningens likviditetsbyrde , skal det imidlertid understreges , at samme producenter er herre over deres egen organisation .

Godkendt den 30 . april 1980 .

Michael N . MURPHY

Praesident for Revisionsretten

( 1 ) EFT nr . L 277 af 29 . 10 . 1977 .

( 2 ) Prisen i mejeriaaret 1977/78 .

( 3 ) EFT nr . L 131 af 26 . 5 . 1977 .

( 4 ) EFT nr . L 356 af 31 . 12 . 1977 .

( 5 ) EFT nr . C 326 af 31 . 12 . 1979 , pkt . 2.11 og 2.12 , s . 14 - pkt . 2.20 , s . 22-24 .

( 6 ) EFT nr . L 289 af 27 . 12 . 1972 .

( 7 ) EFT nr . L 118 af 20 . 5 . 1972 .