DA Den Europæiske Unions Tidende L 38/1

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2015/207

af 20. januar 2015

om nærmere gennemførelsesbestemmelser til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 for så vidt angår modeller til statusrapporten, indsendelse af oplysninger om et stort projekt, den fælles handlingsplan, gennemførelsesrapporterne vedrørende målet om investeringer i vækst og beskæftigelse, forvaltningserklæringen, revisionsstrategien, revisionserklæringen og den årlige kontrolrapport samt metoden til udførelse af cost-benefit-analysen og til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 for så vidt angår modellen til gennemførelsesrapporterne vedrørende målet om europæisk territorialt samarbejde

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 af 17. december 2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (1), særlig artikel 52, stk. 4, artikel 101, stk. 2 og 5, artikel 106, stk. 2, artikel 111, stk. 5, artikel 125, stk. 10, og artikel 127, stk. 6,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 af 17. december 2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (2), særlig artikel 14, stk. 5,

efter høring af Koordinationsudvalget for de Europæiske Struktur- og Investeringsfonde, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014 (3) indeholder bestemmelser, der er påkrævet for forberedelsen af programmer. For at sikre gennemførelse af programmerne finansieret af de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fondene) er der behov for fastsættelse af yderligere bestemmelser vedrørende anvendelsen af forordning (EU) nr. 1303/2013. For at give et samlet overblik over disse bestemmelser og lette adgangen til dem, bør de fastsættes i en enkelt gennemførelsesretsakt.

(2) I modellen til statusrapporten om gennemførelsen af partnerskabsaftalen bør der fastsættes ensartede betingelser for fremlæggelse af oplysninger, der skal anføres i hver del af statusrapporten, for at sikre, at oplysningerne i statusrapporten er konsekvente, sammenlignelige og, om nødvendigt, kan samles. I denne forbindelse og under hensyntagen til, at al informationsudveksling mellem medlemsstaterne og Kommissionen bør ske elektronisk via et system udviklet med dette formål for øje, bør modellen ligeledes fastlægge de tekniske karakteristika for hvert felt, herunder dataformatet, indlæsningsmetoden og maksimalt antal tegn. Det maksimale antal tegn for tekstfelterne er fastsat på grundlag af de mest omfattende rapporter.

(3) For at opfylde de krav, der er fastsat i forordning (EU) nr. 1303/2013, er modellen til statusrapporten opdelt i fem dele. I del I angives oplysnings- og vurderingskravene for alle de europæiske struktur- og investeringsfonde. I del II angives oplysnings- og vurderingskravene i forbindelse med statusrapporten om ungdomsbeskæftigelsesinitiativet. De oplysninger, der er angivet i del III, IV og V i modellen til statusrapporten, bør tilvejebringes for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling (EFRU), Den Europæiske Socialfond (ESF) og Samhørighedsfonden, hvis medlemsstater med kun ét operationelt program pr. fond i overensstemmelse med artikel 111, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013 har valgt at medtage de oplysninger, der er fastsat i artikel 50, stk. 5, og oplysningerne i artikel 111, stk. 4, andet afsnit, litra a), b), c) og h), i samme forordning, i statusrapporten om gennemførelsen af partnerskabsaftalen i stedet for i de årlige gennemførelsesrapporter, der forelægges i 2017 og 2019, og i den endelige gennemførelsesrapport. Hvis disse oplysninger allerede er blevet anført i del I eller II i statusrapporten, skal de ikke anføres på ny i del III, IV eller V, da alle oplysninger kun skal indgives en gang.

(4) Store projekter tegner sig for en væsentlig del af EU-udgifterne og er af strategisk betydning med hensyn til at realisere EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. For at sikre en ensartet anvendelse er det nødvendigt at fastlægge et standardformat for indsendelse af de oplysninger, der er nødvendige med henblik på godkendelse af store projekter. De oplysninger, der anmodes om i denne model, bør give tilstrækkelig sikkerhed for, at det finansielle bidrag fra EFRU og Samhørighedsfonden ikke medfører et væsentligt tab af arbejdspladser andre steder i Unionen.

(5) En cost-benefit-analyse, herunder en økonomisk analyse, en finansiel analyse og en risikovurdering, er en forudsætning for godkendelse af store projekter. Der bør udvikles en metode til udførelse af cost-benefit-analysen på grundlag af anerkendt bedste praksis for at sikre, at Kommissionens eller de uafhængige eksperters analyse og vurdering heraf både er konsekvent, af høj kvalitet og stringent. Cost-benefit-analysen af store projekter bør vise, at projektet er økonomisk fordelagtigt, og at der er behov for bidraget fra EFRU og Samhørighedsfonden, hvis projektet skal være finansielt levedygtigt.

(6) For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af artikel 106 i forordning (EU) nr. 1303/2013 er det nødvendigt at fastlægge formatet for modellen til den fælles handlingsplan. Under hensyntagen til at al informationsudveksling mellem medlemsstaterne og Kommissionen bør ske elektronisk via et system udviklet med dette formål for øje, bør modellen ligeledes fastlægge de tekniske karakteristika for hvert felt, herunder dataformatet, indlæsningsmetoden og maksimalt antal tegn.

(7) Da rapporteringskravene for målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og målet om europæisk territorialt samarbejde ikke er identiske, er det nødvendigt at fastlægge to modeller for gennemførelsesrapporterne, den ene for operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse og den anden for samarbejdsprogrammer under målet om europæisk territorialt samarbejde. Det bør imidlertid sikres, at modellernes indhold harmoniseres i størst muligt omfang, når rapporteringskravene for de to mål er identiske eller ligner hinanden.

(8) I modellen til de årlige og endelige gennemførelsesrapporter bør der fastsættes ensartede betingelser for fremlæggelse af de oplysninger, der skal anføres i hver del af rapporterne. Det vil sikre, at oplysningerne er konsekvente, sammenlignelige og, om nødvendigt, kan samles. I denne forbindelse og under hensyntagen til, at al informationsudveksling mellem medlemsstaterne og Kommissionen bør ske elektronisk via et system udviklet med dette formål for øje, bør modellen ligeledes fastlægge de tekniske karakteristika for hvert felt, herunder dataformatet, indlæsningsmetoden og maksimalt antal tegn. Det maksimale antal tegn for tekstfelterne er fastsat på grundlag af de mest omfattende rapporter.

(9) For at opfylde kravene i forordning (EU) nr. 1303/2013 til den årlige gennemførelsesrapport vedrørende målet om investeringer i vækst og beskæftigelse, hvor der skal indberettes forskellige typer oplysninger afhængigt af det pågældende år, er modellen opdelt i tre dele for klart at angive, hvilke oplysninger der skal anføres i rapporten for det pågældende år. I del A angives, hvilke oplysninger der skal tilvejebringes hvert år fra 2016, i del B angives, hvilke yderligere oplysninger der skal tilvejebringes i de rapporter, der forelægges i 2017 og 2019, og i de endelige rapporter, og i del C angives, hvilke oplysninger der skal tilvejebringes i den rapport, der forelægges i 2019, og i den endelige rapport ud over oplysningerne i del A og B. I overensstemmelse med artikel 111, stk. 4, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013 kan medlemsstater med kun ét operationelt program pr. fond medtage visse oplysninger i statusrapporten i stedet for de årlige gennemførelsesrapporter, der forelægges i 2017 og 2019, og i den endelige gennemførelsesrapport. Det er nødvendigt at angive disse oplysninger i modellen for at sikre en ensartet anvendelse af disse bestemmelser.

(10) I henhold til artikel 50, stk. 9, i forordning (EU) nr. 1303/2013 skal et sammendrag til borgerne af indholdet af de årlige og endelige gennemførelsesrapporter gøres offentligt tilgængeligt. Det skal uploades som en særskilt fil i form af et bilag til de årlige og endelige gennemførelsesrapporter. Der er ikke udarbejdet en særlig model for sammendraget til borgerne, og medlemsstaterne kan således anvende den struktur og det format, som de finder mest hensigtsmæssigt.

(11) For at harmonisere standarderne for udarbejdelse og fremlæggelse af forvaltningserklæringen, som forvaltningsmyndigheden er ansvarlig for i henhold til artikel 125, stk. 4, første afsnit, litra e), i forordning (EU) nr. 1303/2013, er det nødvendigt at fastsætte ensartede betingelser for erklæringens indhold i form af en standardmodel.

(12) For at harmonisere standarderne for udarbejdelse og fremlæggelse af revisionsstrategien, revisionserklæringen og den årlige kontrolrapport, som revisionsmyndigheden er ansvarlig for i henhold til artikel 127, stk. 4, og artikel 127, stk. 5, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1303/2013, er det nødvendigt at udarbejde en model til fastsættelse af ensartede betingelser for strukturen og angive arten og kvaliteten af de oplysninger, der skal anvendes under udarbejdelsen.

(13) For at sikre øjeblikkelig anvendelse af de i denne forordning fastsatte foranstaltninger bør denne forordning træde i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende —

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Model til statusrapporten

Statusrapporten om gennemførelsen af partnerskabsaftalen som omhandlet i artikel 52, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013 udarbejdes i overensstemmelse med den model, der er fastsat i bilag I til nærværende forordning.

Artikel 2

Format for indsendelse af oplysninger om store projekter

De oplysninger, der er nødvendige med henblik på godkendelse af store projekter som omhandlet i artikel 101, stk. 1, litra a)-i), i forordning (EU) nr. 1303/2013, udarbejdes i overensstemmelse med det format, der er fastsat i bilag II til nærværende forordning.

Artikel 3

Metode til udførelse af cost-benefit-analysen

Cost-benefit-analysen som omhandlet i artikel 101, stk. 1, litra e), i forordning (EU) nr. 1303/2013 udarbejdes i overensstemmelse med den metode, der er fastsat i bilag III til nærværende forordning.

Artikel 4

Format for modellen til den fælles handlingsplan

Indholdet af den fælles handlingsplan som omhandlet i artikel 106, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013 udarbejdes i overensstemmelse med den model, der er fastsat i bilag IV til nærværende forordning.

Artikel 5

Model til gennemførelsesrapporterne vedrørende målet om investeringer i vækst og beskæftigelse

De årlige og endelige gennemførelsesrapporter vedrørende målet om investeringer i vækst og beskæftigelse som omhandlet i artikel 111 i forordning (EU) nr. 1303/2013 udarbejdes i overensstemmelse med den model, der er fastsat i bilag V til nærværende forordning.

Artikel 6

Model til forvaltningserklæringen

Forvaltningserklæringen som omhandlet i artikel 125, stk. 4, første afsnit, litra e), i forordning (EU) nr. 1303/2013 forelægges for hvert operationelt program i overensstemmelse med den model, der er fastsat i bilag VI til nærværende forordning.

Artikel 7

Modeller til revisionsstrategien, revisionserklæringen og den årlige kontrolrapport

1. Den i artikel 127, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013 omhandlede revisionsstrategi udarbejdes i overensstemmelse med den model, der er fastsat i bilag VII til nærværende forordning.

2. Revisionserklæringen som omhandlet i artikel 127, stk. 5, første afsnit, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013 udarbejdes i overensstemmelse med den model, der er fastsat i bilag VIII til nærværende forordning.

3. Det uafhængige revisionsorgans årlige kontrolrapport som omhandlet i artikel 127, stk. 5, første afsnit, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013 udarbejdes i overensstemmelse med den model, der er fastsat i bilag IX til nærværende forordning.

Artikel 8

Model til gennemførelsesrapporterne vedrørende målet om europæisk territorialt samarbejde

De årlige og endelige gennemførelsesrapporter vedrørende målet om europæisk territorialt samarbejde som omhandlet i artikel 14 i forordning (EU) nr. 1299/2013 udarbejdes i overensstemmelse med den model, der er fastsat i bilag X til nærværende forordning.

Artikel 9

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Bruxelles, den 20. januar 2015. På Kommissionens vegne Jean-Claude JUNCKER Formand

(1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320.

(2) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 259.

(3) Kommissionens gennemførelsesforordning (EU) nr. 288/2014 af 25. februar 2014 om modellen for operationelle programmer under målet om investeringer i vækst og beskæftigelse, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond, og modellen for samarbejdsprogrammer under målet om europæisk territorialt samarbejde, jf. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1299/2013 om særlige bestemmelser for støtte fra Den Europæiske Fond for Regionaludvikling til målet om europæisk territorialt samarbejde (EUT L 87 af 22.3.2014, s. 1).

BILAG I MODEL TIL STATUSRAPPORTEN DEL I Oplysnings- og vurderingskrav for alle de europæiske struktur- og investeringsfonde (ESI-fonde) 1. Ændringer i udviklingsbehovene i medlemsstaterne siden vedtagelsen af partnerskabsaftalen (artikel 52, stk. 2, litra a), I Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 (1) ) a) Generel beskrivelse og vurdering af ændringerne i udviklingsbehovene, herunder en beskrivelse af de ændringer i udviklingsbehovene, der er identificeret i nye relevante landespecifikke henstillinger vedtaget i henhold til artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4, i traktaten. b) Andre elementer, hvis det er relevant. <type='S' maxlength=24500 input='M'> ( 2 ) 2. Fremskridt hen imod virkeliggørelse af eu-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst samt de fondsspecifikke missioner via bidrag fra ESI-fondene til de valgte tematiske mål, og navnlig hvad angår de delmål, der er fastsat i resultatrammen for hvert enkelt program, og den støtte, der er anvendt til målene vedrørende klimaforandringer (artikel 52, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1303/2013) a) En beskrivelse og vurdering af fremskridt hen imod virkeliggørelsen af de nationale 2020-mål (3) og af ESI-fondenes bidrag hertil, med henvisning til de delmål, der er fastsat i resultatrammen, og den støtte, der er anvendt til målene vedrørende klimaforandringer, hvis det er relevant. b) En beskrivelse og vurdering af, hvorledes ESI-fondene har bidraget til opfyldelsen af de tematiske mål, og af fremskridt hen imod opnåelsen af de forventede hovedresultater for hvert tematisk mål i partnerskabsaftalen med henvisning til de delmål, der er fastsat i resultatrammen, og den støtte, der er anvendt til målene vedrørende klimaforandringer, hvis det er relevant, herunder en beskrivelse af ESI-fondenes bidrag til sikring af den økonomiske, sociale og territoriale samhørighed med henvisning til de delmål, der er fastsat i resultatrammen for hvert enkelt program, hvis det er relevant. c) En beskrivelse af ESI-fondenes bidrag til nye relevante landespecifikke henstillinger, hvis det er relevant. d) En beskrivelse af, hvorledes ændringer i udviklingsbehovene er blevet håndteret af ESI-fondene, hvis det er relevant. e) Kun for 2019-rapporten: En kort analyse af oplysningerne i tabel 2, herunder en vurdering af baggrunden for den manglende opfyldelse af delmålene og af de foranstaltninger, der vil blive truffet for at nå målene. f) Andre elementer, hvis det er relevant. <type='S' maxlength=52500 input='M'> Tabel 1 Støtte anvendt til målene vedrørende klimaforandringer Fond A. Støtte anvendt til målene vedrørende klimaforandringer i partnerskabsaftalen B. Støtte anvendt til målene vedrørende klimaforandringer (4) Anvendt støtte i forhold til partnerskabsaftalen i % (% B/A) EFRU <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> Samhørighedsfonden <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> ESF (5) <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> ELFUL <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> EHFF <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> I ALT <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'>

Tabel 2 Kun for 2019-rapporten — Opnåelse af delmål baseret på medlemsstatens vurdering Program Prioritet Fond (6) Regionskategori (7) Tematisk mål (7) Opnåelse af delmål (ja/nej) EU-støtte <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='C' input='M'> <type='N' input='M'> 3. Kun for 2017-rapporten — Foranstaltninger truffet for at opfylde forhåndsbetingelserne i partnerskabsaftalen (artikel 52, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1303/2013) Hvor det er relevant, generelle oplysninger og vurdering af, hvorvidt de foranstaltninger, der er truffet for at opfylde de relevante forhåndsbetingelser i partnerskabsaftalen, som ikke var opfyldt på datoen for vedtagelsen af partnerskabsaftalen, er blevet gennemført i overensstemmelse med den fastsatte tidsplan. <type='S' maxlength=10500 input='M'> Gældende generelle forhåndsbetingelser, der slet ikke er opfyldt eller delvist opfyldt Ikke opfyldte kriterier Foranstaltning Tidsfrist (dato) Organer, der er ansvarlige for opfyldelse Foranstaltning er gennemført inden fristen (J/N) Kriterie er opfyldt (J/N) Forventet dato for fuld gennemførelse af de resterende foranstaltninger, hvis det er relevant Bemærkninger (for hver foranstaltning) <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=1000 input='G'> <type='D' input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='S' maxlength=2000 input='M'> Foranstaltning 1 Foranstaltning 2

Gældende tematiske forhåndsbetingelser, der slet ikke er opfyldt eller delvist opfyldt Ikke opfyldte kriterier Foranstaltning Tidsfrist (dato) Organer, der er ansvarlige for opfyldelse Foranstaltning er gennemført inden fristen (J/N) Kriterie er opfyldt (J/N) Forventet dato for fuld gennemførelse af de resterende foranstaltninger, hvis det er relevant Bemærkninger (for hver foranstaltning) <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='S' maxlength=1000 input='G'> <type='D' input='G'> <type='S' maxlength=500 input='G'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='C' input='M'> <type='S' maxlength=2000 input='M'> Foranstaltning 1 Foranstaltning 2 4. Gennemførelsen af mekanismer, der skal sikre koordinering mellem ESI-fondene og andre EU-finansieringsinstrumenter og nationale finansieringsinstrumenter og Den Europæiske Investeringsbank (EIB) (artikel 52, stk. 2, litra d), i forordning (EU) nr. 1303/2013) <type='S' maxlength=14000 input='M'> a) En vurdering af gennemførelsen af koordineringsmekanismerne i partnerskabsaftalen og eventuelle problemer i forbindelse med gennemførelsen. b) En beskrivelse af justerede eller nye koordineringsmekanismer, hvis det er relevant. c) Andre elementer, hvis det er relevant. 5. Gennemførelse af den integrerede tilgang til territorial udvikling eller et sammendrag af gennemførelsen af integrerede tilgange, der er baseret på programmerne, herunder fremskridt hen imod virkeliggørelse af prioriterede områder for samarbejde (artikel 52, stk. 2, litra e), i forordning (EU) nr. 1303/2013) a) Generelle bemærkninger og vurdering <type='S' maxlength=14000 input='M'> b) I henhold til artikel 15, stk. 2, litra a), nr. i), i forordning (EU) nr. 1303/2013 — Overblik over gennemførelse af lokaludvikling styret af lokalsamfundet <type='S' maxlength=7000 input='M'> c) I henhold til artikel 15, stk. 2, litra a), nr. i), i forordning (EU) nr. 1303/2013 — Overblik over gennemførelse af integrerede territoriale investeringer, hvis det er relevant <type='S' maxlength=7000 input='M'> d) I henhold til artikel 15, stk. 2, litra a), nr. ii), i forordning (EU) nr. 1303/2013 — Overblik over gennemførelse af makroregionale strategier og havområdestrategier, hvis det er relevant <type='S' maxlength=7000 input='M'> e) I henhold til artikel 15, stk. 2, litra a), nr. iii), i forordning (EU) nr. 1303/2013 — Overblik over gennemførelse af den integrerede tilgang, hvis det er relevant, til at imødekomme de specifikke behov i de geografiske områder, der er mest berørte af fattigdom, eller hos målgrupper med størst risiko for forskelsbehandling eller social udstødelse. — En beskrivelse af de foranstaltninger, der er truffet for at imødekomme de specifikke behov i de geografiske områder, der er mest berørt af fattigdom, eller hos målgrupper med størst risiko for forskelsbehandling eller social udstødelse. — En beskrivelse af de opnåede resultater med hensyn til at imødekomme disse geografiske områder/målgruppers behov. <type='S' maxlength=7000 input='M'> f) I henhold til artikel 15, stk. 2, litra a), nr. iv), i forordning (EU) nr. 1303/2013 — Overblik over gennemførelse af foranstaltninger til at håndtere de demografiske udfordringer i områder, der lider af alvorlige naturbetingede eller demografiske ulemper af permanent art, hvis det er relevant. <type='S' maxlength=7000 input='M'> 6. Hvor det er relevant, de foranstaltninger, der er truffet for at styrke kapaciteten hos medlemsstaternes myndigheder og støttemodtagerne til at forvalte og anvende ESI-fondene (artikel 52, stk. 2, litra f), i forordning (EU) nr. 1303/2013) <type='S' maxlength=14000 input='M'> 7. De trufne foranstaltninger og fremskridtene i forhold til at reducere den administrative byrde for støttemodtagerne (artikel 52, stk. 2, litra g), i forordning (EU) nr. 1303/2013) <type='S' maxlength=14000 input='M'> 8. Partnernes rolle, jf. artikel 5 i forordning (EU) nr. 1303/2013, i gennemførelsen af partnerskabsaftalen (artikel 52, stk. 2, litra h), i forordning (EU) nr. 1303/2013) a) En beskrivelse og vurdering af de udvalgte partneres rolle i udarbejdelsen af statusrapporten med henvisning til partnerskabsaftalen. b) En beskrivelse og vurdering af de udvalgte partneres inddragelse i gennemførelsen af programmer, herunder deltagelse i programmernes overvågningsudvalg. c) Andre elementer, hvis det er relevant. <type='S' maxlength=21000 input='M'> 9. Et sammendrag af de foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med anvendelsen af de horisontale principper og politiske mål for gennemførelsen af ESI-fondene (artikel 52, stk. 2, litra i), i forordning (EU) nr. 1303/2013) a) Et sammendrag af de foranstaltninger, der er truffet i forbindelse med anvendelsen af de horisontale principper for at sikre, at disse principper fremmes og overvåges i de forskellige typer programmer, med henvisning til partnerskabsaftalens indhold: 1) ligestilling mellem mænd og kvinder, ikke-forskelsbehandling, adgang for handicappede personer 2) bæredygtig udvikling (miljøbeskyttelse, ressourceeffektivitet, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer, biodiversitet og risikoforebyggelse). b) Et sammendrag af de foranstaltninger, der er truffet for at sikre integreringen af horisontale politiske mål, med henvisning til partnerskabsaftalens indhold. c) Andre elementer, hvis det er relevant. <type='S' maxlength=14000 input='M'> DEL II Oplysninger om og vurdering af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (artikel 19, stk. 5, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 (8) ) 10. Gennemførelse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (artikel 19, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1304/2013) a) En generel beskrivelse af gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, herunder af ungdomsbeskæftigelsesinitiativets bidrag til gennemførelsen af ungdomsgarantien og konkrete eksempler på foranstaltninger understøttet inden for rammerne af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet. b) Eventuelle problemer i forbindelse med gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og de foranstaltninger, der er truffet for at løse disse problemer. c) En vurdering af gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativets mål og målsætninger og af initiativets bidrag til gennemførelsen af ungdomsgarantien. <type='S' maxlength=14000 input='M'> DEL III Oplysninger om og vurdering af samhørighedspolitikken, hvis der gøres brug af muligheden i artikel 111, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013 for at medtage visse oplysninger i de årlige gennemførelsesrapporter i statusrapporten — forelægges i 2017 og 2019 11. Angivelse og vurdering af yderligere oplysninger afhængigt af det operationelle programs indhold og mål (artikel 111, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013, tilføjet for at supplere de andre afsnit i statusrapporten, hvis det er nødvendigt) 11.1. Fremskridt med hensyn til gennemførelsen af den integrerede tilgang til territorial udvikling, herunder udvikling af regioner, der står over for demografiske udfordringer eller permanente og naturbetingede ulemper, bæredygtig udvikling i byområderne og lokalsamfundsstyret lokaludvikling under det operationelle program. <type='S' maxlength=3500 input='M'> 11.2. Fremskridt med hensyn til gennemførelsen af aktioner med henblik på at styrke kapaciteten hos medlemsstaternes myndigheder og støttemodtagerne til at forvalte og anvende fondene. <type='S' maxlength=3500 input='M'> 11.3. Fremskridt med hensyn til gennemførelsen af eventuelle interregionale og tværnationale foranstaltninger. <type='S' maxlength=3500 input='M'> 11.4. Fremskridt med hensyn til gennemførelsen af foranstaltninger for at imødekomme de specifikke behov i de geografiske områder, der er mest berørte af fattigdom, eller hos målgrupper med størst risiko for forskelsbehandling eller social udstødelse med særligt fokus på marginaliserede befolkningsgrupper og handicappede personer, langtidsledige og unge, der ikke er i beskæftigelse, herunder, hvis det er relevant, de anvendte finansielle midler. <type='S' maxlength=3500 input='M'> DEL IV Oplysninger om og vurdering af gennemførelsen af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, hvis der gøres brug af muligheden i artikel 111, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013 — forelægges i 2019 (9) 12. Gennemførelse af ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (artikel 19, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1304/2013) a) En beskrivelse af de vigtigste resultater af evalueringen omhandlet i artikel 19, stk. 6, i forordning (EU) nr. 1304/2013, hvor der foretages en vurdering af effektiviteten og virkningerne af støtte fra ESF og den specifikke tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, herunder til gennemførelsen af ungdomsgarantien. b) En beskrivelse og vurdering af kvaliteten af de beskæftigelsestilbud, som deltagerne i ungdomsbeskæftigelsesinitiativet, herunder dårligt stillede unge, unge fra marginaliserede samfundsgrupper og unge, der har forladt undervisningssystemet uden kvalifikationer, modtager. c) En beskrivelse og vurdering af deltagerne i ungdomsbeskæftigelsesinitiativets fremskridt med hensyn til at vende tilbage til uddannelsessektoren, finde et holdbart og anstændigt arbejde eller finde en læreplads eller en seriøs praktikplads. <type='S' maxlength=14000 input='M'> DEL V Oplysninger om og vurdering af samhørighedspolitikken, hvis der gøres brug af muligheden i artikel 111, stk. 4, i forordning (EU) nr. 1303/2013 (tilføjet for at supplere de andre afsnit i statusrapporten, hvis det er nødvendigt) — forelægges i 2019 13. Programmets bidrag til virkeliggørelse af EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst (artikel 50, stk. 5, i forordning (EU) nr. 1303/2013) Oplysninger om og vurdering af programmets bidrag til virkeliggørelse af EU-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst. <type='S' maxlength=17500 input='M'> (1) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1303/2013 om fælles bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden, Den Europæiske Landbrugsfond for Udvikling af Landdistrikterne og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om generelle bestemmelser for Den Europæiske Fond for Regionaludvikling, Den Europæiske Socialfond, Samhørighedsfonden og Den Europæiske Hav- og Fiskerifond og om ophævelse af Rådets forordning (EF) nr. 1083/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 320). (2) Forklaringer til felternes indhold: type: N=nummer, D=dato, S=streng, C=afkrydsningsfelt, P=procentdel input: M=manuelt, S=valg, G=systemskabt maxlength=maksimalt antal tegn inklusive mellemrum (3) For ELFUL skal der i beskrivelsen og vurderingen være fokus på Unionens prioriterede mål, da bidraget til Europa 2020-strategien er rettet mod de seks EU-prioriteter. (4) Kumulativt, i EUR, baseret på støtteberettigede udgifter anmeldt til Kommissionen med skæringsdato den 31. december det foregående år. (5) Det omfatter ligeledes midler under ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (specifik tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og tilsvarende ESF-støtte). (6) Ungdomsbeskæftigelsesinitiativet (specifik tildeling til ungdomsbeskæftigelsesinitiativet og tilsvarende ESF-støtte) betragtes som en fond i denne tabel. (7) Ikke relevant for ELFUL. (8) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1304/2013 af 17. december 2013 om Den Europæiske Socialfond og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1081/2006 (EUT L 347 af 20.12.2013, s. 470). Denne del skal kun udfyldes af medlemsstater med støtteberettigede regioner i overensstemmelse med artikel 16 i denne forordning. (9) Denne del skal kun udfyldes af medlemsstater med støtteberettigede regioner i overensstemmelse med artikel 16 i forordning (EU) nr. 1304/2013.

BILAG III Metode til udførelse af cost-benefit-analysen 1. ALMINDELIGE PRINCIPPER 1.1. Formålet med en cost-benefit-analyse (i det følgende benævnt »CBA«) i forbindelse med samhørighedspolitikken er at støtte vurderingen af store projekter for at: — vurdere, om det store projekt er værd at samfinansiere (ud fra et økonomisk synspunkt) — vurdere, om det store projekt har behov for at blive samfinansieret (ud fra et økonomisk synspunkt). 1.2. En CBA skal: — gennemføres hurtigst muligt i projektets forberedelsesfase, normalt efter afslutningen af den indledende projekteringsfase — betragtes som et element i en ansøgning vedrørende et stort projekt, der skal tages højde for sammen med andre dokumenter udarbejdet for store projekter, herunder dokumenterne med andre oplysninger omhandlet i artikel 101, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1303/2013. 1.3. En CBA skal være i overensstemmelse med følgende principper: — En CBA skal foretages på grundlag af fastsatte politiske mål — I en CBA skal den relevante sociale kontekst (lokale, regionale, nationale, grænseoverskridende, globale) defineres — I en CBA skal der fastsættes en fælles måleenhed (normalt monetær) — I en CBA skal der foretages en sammenligning af en situation med den nye investering med en situation uden den nye investering (inkrementel analyse (1)) — I en CBA skal der angives en referenceperiode for projektet — I en CBA skal investeringens restværdier tages i betragtning — I en CBA skal der foretages en risikovurdering for at tage højde for usikkerhed. 1.4. En CBA for et stort projekt skal omfatte følgende elementer: 1) redegørelse for konteksten 2) definition af mål 3) identifikation af projektet 4) resultater af gennemførlighedsundersøgelser med analyse af behov og alternativer 5) finansiel analyse 6) økonomisk analyse 7) risikovurdering. 2. ELEMENTER I COST-BENEFIT-ANALYSEN 2.1. Redegørelse for konteksten og definition af mål, identifikation af projektet, projektets gennemførlighed og analyse af behov og alternativer 2.1.1. Redegørelse for konteksten Med henblik på denne vurdering kræves der en definition af den sociale, økonomiske, politiske og institutionelle kontekst. Følgende centrale aspekter beskrives: 1) de socioøkonomiske forhold i det pågældende land/region af relevans for projektet 2) de politiske og institutionelle aspekter, herunder eksisterende økonomiske politikker og udviklingsplaner og mål 3) den nuværende infrastrukturkapacitet og udbud af tjenester 4) befolkningens opfattelse af og forventninger til udbuddet af tjenester. 2.1.2. Definition af projektets mål Der skal defineres klare mål for projektet for at sikre, at investeringen opfylder et eksisterende behov, og for at vurdere projektets resultater og virkninger. Målene skal så vidt muligt kvantificeres ved hjælp af indikatorer med referenceværdier og målværdier. Definitionen af målene anvendes, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt, til at identificere projektets fordele for at vurdere projektets bidrag til velfærd og opnåelse af de specifikke mål for prioritetsakserne for det eller de operationelle programmer. 2.1.3. Identifikation af projektet Det store projekt skal identificeres under hensyntagen til definitionen af et stort projekt i artikel 100 i forordning (EU) nr. 1303/2013 og i overensstemmelse med følgende principper: 1) Projektet skal klart afgrænses som en selvstændig analyseenhed, dvs. tekniske dele, administrative eller finansielle faser, der ikke kan betragtes som operationelle i sig selv, analyseres i CBA'en sammen med andre faser i et stort projekt. 2) Der skal tages højde for anvendelsesområdet, de endelige støttemodtagere (2) og relevante interessenter, hvis velfærd indgår i aggregeringen af nettofordele. 3) Det organ, der har ansvaret for gennemførelsen, skal identificeres, og dets tekniske, finansielle og institutionelle kapacitet skal analyseres. 2.1.4. Projektets gennemførlighed med analyse af behov og alternativer Cost-benefit-analysen er baseret på gennemførlighedsundersøgelser, der normalt omfatter følgende aspekter: behovsanalyse, analyse af alternativer, eksisterende teknologi, produktionsplanen (herunder infrastrukturens udnyttelsesgrad), personalebehov, projektets omfang, lokalisering, fysiske input, tidsplan og gennemførelse, faser i udviklingen og den finansielle planlægning, miljøaspekter, modvirkning af klimaforandringer (drivhusgasemissioner), ressourceeffektivitet og modstandsdygtighed over for naturkatastrofer (hvis relevant). Følgende tages i betragtning: 1) I gennemførlighedsanalysen identificeres de potentielle begrænsninger og relevante løsninger i forbindelse med tekniske, økonomiske og miljømæssige aspekter, modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer og lovgivningsmæssige og institutionelle aspekter. Et projekt er gennemførligt, når projekteringen er i overensstemmelse med de tekniske, juridiske, finansielle og andre begrænsninger i den pågældende medlemsstat eller region eller på den specifikke lokalitet. Der kan være flere gennemførlige projektalternativer. Der skal redegøres for resultaterne af gennemførlighedsundersøgelserne i CBA'en. Oplysningerne i CBA'en skal være i overensstemmelse med oplysningerne i gennemførlighedsundersøgelserne. 2) I behovsanalysen identificeres og kvantificeres det sociale behov for en investering, og der tages som minimum højde for: — det nuværende behov ved brug af modeller og foreliggende data — det forventede behov baseret på makroøkonomiske og sektorspecifikke prognoser og skøn over priselasticitet, indkomster og andre centrale faktorer — aspekter på forsyningssiden, herunder analyse af den eksisterende forsyning og den forventede (infrastruktur)udvikling — eventuelle netværkseffekter. 3) Analysen af alternativer foretages for at vurdere og sammenligne forskellige alternative muligheder, der generelt anses for at kunne opfylde det nuværende og fremtidige behov for projektet, og således finde den bedste løsning. Alternativerne vurderes ud fra forskellige kriterier, herunder f.eks. tekniske, institutionelle, økonomiske og miljømæssige aspekter og klimaforandringer. Analysen af alternativer foretages i to faser. I den første fase vurderes de grundlæggende strategiske alternative muligheder (type infrastruktur og projektets lokalisering), og i den anden faste vurderes specifikke løsninger på teknologisk niveau. Hvis projektet gennemføres som et offentlig-privat partnerskab, undersøges det i denne anden fase af analysen, hvilke af de forskellige outputspecifikationer der kan inkluderes i outputspecifikationerne for OPP-projektet. I den første fase anvendes normalt (primært kvalitative) analyser af forskellige kriterier, og i den anden fase anvendes normalt primært kvantitative metoder. De vigtigste aspekter i udvælgelsen af det bedste alternativ: — For behørigt at begrunde den valgte løsning skal der tilvejebringes dokumentation for, at det valgte alternativ er den bedste af de alternativer, der blev gennemgået i forbindelse med den tekniske gennemførlighedsundersøgelse. — Hvis forskellige alternativer har det samme unikke mål og de samme eller meget lignende eksternaliteter, anbefales det at vælge alternativet med de laveste omkostninger pr. produceret outputenhed under hensyntagen til drifts- og vedligeholdelsesomkostningerne på lang sigt forbundet med alternativet. — Hvis output og eksternaliteter er forskellige for de enkelte alternative muligheder (det antages, at alle alternative muligheder har det samme mål), bør medlemsstaten foretage en forenklet CBA af alle primære alternativer for at udvælge det bedste alternativ og træffe beslutning om det mest fordelagtige alternativ ud fra et socioøkonomisk synspunkt, og udvælgelsen bør være baseret på projektets økonomiske parametre, herunder dets økonomiske nettonutidsværdi (EPNV). Den forenklede CBA foretages på grundlag af skøn over de vigtigste finansielle og økonomiske data, herunder behov, investerings- og driftsomkostninger, indtægter, direkte fordele og eksterne virkninger, hvis det er relevant. 2.2. Finansiel analyse Som fastsat i artikel 101, stk. 1, litra e), i forordning 1303/2013 skal CBA'en omfatte en finansiel analyse. Den finansielle analyse omfatter: a) vurdering af investeringens og den nationale kapitals finansielle rentabilitet b) fastlæggelse af det passende (maksimums)bidrag fra fondene c) kontrol af projektets finansielle bæredygtighed. Den finansielle analyse bør, hvor det er muligt og hensigtsmæssigt, foretages ud fra projektejerens og/eller operatørens synspunkt for at kontrollere pengestrømme og sikre en positiv kassebeholdning, kontrollere den finansielle bæredygtighed og beregne investeringsprojektets og kapitalens finansielle rentabilitet på grundlag af de diskonterede pengestrømme. Når ejeren og operatøren ikke er den samme enhed, bør der foretages en konsolideret finansiel analyse, der ikke omfatter pengestrømme mellem ejeren og operatøren. Hvor det er muligt og hensigtsmæssigt bør den finansielle analyse foretages i faste priser (priser i et givet år), men der bør tages hensyn til forventede ændringer i relative priser i risikovurderingen. 2.2.1. Discounted cash flow-metoden, den inkrementelle metode og andre principper for finansiel analyse Den finansielle analyse af store projekter foretages på grundlag af reglerne i afdeling III (Metode til beregning af diskonteret nettoindtægt for nettoindtægtsskabende operationer) i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014, der omfatter metoden til beregning af diskonteret nettoindtægt (herunder referenceperioden og den inkrementelle metode) og diskontering af pengestrømme (herunder den finansielle diskonteringssats i faste priser). Følgende data skal anvendes i en finansiel analyse: 1) investeringsomkostninger, herunder faste investeringer, ikke-faste investeringer, herunder startomkostninger og, hvis relevant, ændringer i driftskapitalen 2) genanskaffelseomkostninger som defineret i artikel 17, litra a), i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014 3) driftsomkostninger som defineret i artikel 17, litra b) og c), i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014 4) indtægter som defineret i artikel 16 i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014 5) finansieringskilder, herunder egenkapital fra investor (enten offentlig eller privat), lånekapital (i dette tilfælde er tilbagebetaling af lån og renter udgående pengestrømme i analysen af bæredygtighed) og eventuelle yderligere finansielle ressourcer såsom tilskud. I sektorer, hvor det er relevant, herunder i miljøsektoren, fastsættes afgifterne i overensstemmelse med forureneren betaler-princippet, og der tages i givet fald hensyn til prisoverkommelighed, jf. afdeling III (Metode til beregning af diskonteret nettoindtægt for nettoindtægtsskabende operationer) i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014, og fuld omkostningsdækning (3). Overholdelse af princippet om fuld omkostningsdækning forudsætter følgende: 1) afgiftstaksterne bør i videst muligt omfang dække kapitalomkostningerne og drifts- og vedligeholdelsesomkostningerne, herunder miljømæssige og ressourcerelaterede omkostninger 2) afgiftstaksterne bør maksimere projektets indtjening før offentlige tilskud under hensyntagen til prisoverkommeligheden. Begrænsninger af forureneren betaler-princippet og princippet om fuld omkostningsdækning i forbindelse med brugerafgifter bør: 1) ikke være til fare for projektets finansielle bæredygtighed 2) generelt betragtes som midlertidige begrænsninger, der kun gælder, så længe det er nødvendigt at tage hensyn til, at afgifterne er prismæssigt overkommelige for brugerne. 2.2.2. Resultater af den finansielle analyse a) Vurdering af investeringens og den nationale kapitals finansielle rentabilitet Den finansielle nettonutidsværdi (FNPV — Financial Net Present Value) er den sum, man når frem til, når projektets forventede (diskonterede) investerings-, drifts- og genafskaffelsesomkostninger trækkes fra den diskonterede værdi af de forventede indtægter. Den finansielle interne rente (FRR — financial rate of return) er en diskonteringssats, der resulterer i en FNPV på nul. Investeringens finansielle rentabilitet vurderes ved at beregne investeringens finansielle nettonutidsværdi og interne rente (FNPV(C) og FRR(C)). Disse indikatorer sammenholder investeringsomkostningerne og nettoindtægter, og det måles, i hvilket omfang projektets nettoindtægter kan betale investeringen, uanset finansieringskilderne. I nogle tilfælde (i forbindelse med statsstøtte og private operatører) skal der foretages en FRR(Kp)-beregning. Rentebetalinger indgår ikke i FNPV(C)-beregningen. Hvis et projekt skal kunne modtage støtte fra fondene: FNPV(C) før EU-bidraget bør være negativ, og FRR(C) bør være lavere end den diskonteringssats, der anvendes i analysen (dette gælder ikke altid for projekter, der er omfattet af statsstøttereglerne). Hvis et stort projekt har en høj finansiel rentabilitet (hvis FRR(C) er væsentlig højere end den finansielle diskonteringssats), vurderes det generelt, at investoren kan gennemføre projektet uden EU-bidrag. Et EU-bidrag er kun berettiget, hvis det påvises, at investeringen ikke er solid i sig selv, da investorens risici ved at gennemføre projektet, f.eks. et meget innovativt projekt, kan være for store til at foretage investeringen uden et offentligt tilskud. Den nationale kapitals finansielle rentabilitet vurderes ved at beregne kapitalens finansielle nettonutidsværdi og interne rente (FNPV(K) og FRR(K)). Disse indikatorer måler, i hvilket omfang projektets nettoindtægter kan betale de finansielle ressourcer tildelt af nationale fonde (både private og offentlige kilder). Ved beregning af FNPV(K) og FRR(K) skal: — de finansielle ressourcer — uden EU-støtte — der er investeret i projektet, indgå som udgående pengestrømme i stedet for investeringsomkostninger — kapitalbidrag tages i betragtning på det tidspunkt, hvor de faktisk ydes til projektet eller tilbagebetales (i tilfælde af lån) — rentebetalinger indgå i tabellen for analyse af kapitalafkast (FNPV(K)) — driftstilskud ikke indgå i tabellen for analyse af kapitalafkast (FNPV(K)). Hvis et projekt skal kunne modtage støtte fra fondene: FNPV(K) efter EU-bidrag skal være negativ eller nul, og FRR(K) skal være lavere eller lig med diskonteringssatsen. I modsat fald skal det begrundes behørigt. Hvis det er relevant, bør projektlederens kapitalafkast (FRR(Kp)) ligeledes beregnes. Her sammenholdes investeringens nettoindtægter med de midler, som projektlederen har indskudt, dvs. investeringsomkostningerne minus de ikke-tilbagebetalingspligtige tilskud fra EU og/eller de nationale/regionale myndigheder. Denne beregning kan navnlig være nyttig i forbindelse med statsstøtte for at sikre, at støtteintensiteten (EU-støtte og nationale støtte) giver størst udbytte for pengene, og således begrænse offentlig finansiel støtte til den støtte, der er påkrævet for at sikre, at projektet er økonomisk og finansielt bæredygtigt. Hvis der forventes et meget højt afkast (et afkast, der er betydeligt højere end de nationale benchmark for forventet rentabilitet i den pågældende sektor), ville det modtagne tilskud give støttemodtageren en langt større fortjeneste en normalt, og et EU-bidrag er i så fald muligvis ikke berettiget. b) Fastlæggelse af det passende (maksimums)bidrag fra fondene Det passende (maksimums)bidrag fra fondene til indtægtsskabende projekter fastlægges på grundlag af en af metoderne til fastsættelse af de potentielle nettoindtægter i henhold til artikel 61 (Operationer, der genererer nettoindtægter efter afslutningen) i forordning (EU) nr. 1303/2013 og bilag V til forordning (EU) nr. 1303/2013 og afdeling III i Kommissionens delegerede forordning (EU) nr. 480/2014 om regler for beregning af diskonteret nettoindtægt for nettoindtægtsskabende operationer. c) Sikring af finansiel levedygtighed (bæredygtighed) Analysen af den finansielle bæredygtighed er baseret på prognoser for ikke-diskonterede pengestrømme. Analysen anvendes primært til at vise, at projektet har tilstrækkelige likvide midler til rådighed hvert år, således at investerings- og driftsomkostningerne vil blive dækket i hele referenceperioden. De centrale aspekter i analysen af den finansielle bæredygtighed: 1) Projektets finansielle bæredygtighed vurderes ved at kontrollere, at den kumulerede (ikke-diskonterede) nettopengestrøm er positiv (eller nul) i hele den betragtede referenceperiode. 2) De nettopengestrømme, der skal tages i betragtning i den forbindelse, bør: — omfatte investeringsomkostninger, alle finansielle ressourcer og nettoindtægter og drifts- og genafskaffelsesomkostninger på det tidspunkt, hvor de betales, tilbagebetalinger af enhedens finansielle forpligtelser samt kapitalbidrag, renter og direkte skatter — ikke omfatte moms, medmindre momsen ikke refunderes — ikke omfatte restværdien, medmindre aktivet faktisk afvikles i det sidste år, analysen omfatter. 3) I tilfælde af en operation omfattet af kravene i artikel 61 i forordning (EU) nr. 1303/2013, eller hvis der forventes negative pengestrømme på et senere tidspunkt, skal det anføres, hvordan omkostningerne vil blive dækket, og støttemodtageren/operatøren skal afgive et klart og langsigtet tilsagn om at tilvejebringe finansiering fra andre kilder, der sikrer projektets bæredygtighed. 4) Når projekterne falder ind under en allerede eksisterende infrastruktur såsom kapacitetsudvidelsesprojekter, skal systemoperatørens generelle finansielle bæredygtighed i »med projekt-scenariet« (mere end det enkelte udvidede segments kapacitet) undersøges, og der skal foretages en analyse af bæredygtigheden på systemoperatørniveau og tages højde for resultaterne i risikovurderingen. 2.2.3. Finansiel analyse i forbindelse med offentlig-private partnerskaber (OPP) Følgende aspekter tages i betragtning ved den finansielle analyse af store projekter gennemført som OPP'er: 1) Den finansielle diskonteringssats kan hæves i forhold til standardsatsen fastsat i afdeling III (Metode til beregning af diskonteret nettoindtægt for nettoindtægtsskabende operationer) i Kommissionens delegerede forordning for at afspejle de højere alternative kapitalomkostninger for den private investor. Det er op til støttemodtageren at godtgøre dette i hvert enkelt tilfælde ved om muligt at dokumentere den private partners tidligere afkast i forbindelse med lignende projekter eller tilvejebringe anden konkret dokumentation. 2) I forbindelse med OPP-ordninger, hvor ejeren af infrastrukturen ikke er den samme som operatøren, skal der foretages en konsolideret finansiel analyse, der både omfatter ejer og operatør. 3) Medmindre den private partner vælges ved en fair, gennemsigtigt og konkurrencebaseret procedure, der sikrer »mest for pengene« for den offentlige partner (4), skal der med henblik på at beregne den private kapitals finansielle rentabilitet og undgå en urimelig høj fortjeneste som følge af EU-støtte beregnes en indikator for den investerede kapitals finansielle rentabilitet for den private investor (FRR(Kp)) (5) ved at sammenholde den private partners nettoindtægter med de ressourcer, der blev tilvejebragt under investeringen (enten i form af egenkapital eller lån). Resultaterne af FRR(Kp)-beregningen sammenholdes med nationale eller internationale benchmark for forventet rentabilitet i den pågældende sektor. 2.3. Økonomisk analyse Som fastsat i artikel 101, stk. 1, litra e), i forordning (EU) nr. 1303/2013 skal CBA'en omfatte en økonomisk analyse. Den økonomiske analyse foretages på grundlag af økonomiske værdier, der afspejler de sociale alternative omkostninger for varer og tjenesteydelser. 2.3.1. De vigtigste trin i den økonomiske analyse Den økonomiske analyse baseres på faste bogførte priser (skyggepriser) og med udgangspunkt i den finansielle analyses pengestrømme. Følgende trin indgår i den økonomiske analyse: 1. I den økonomiske analyse skal der foretages skatte- og afgiftsmæssige korrektioner, således at indirekte skatter og afgifter (f.eks. moms og punktafgifter) og subsidier og rene overførselsindkomster fra en offentlig enhed (f.eks. nationale sundhedssikringsydelser) ikke medregnes. Hvis indirekte skatter/subsidier har til formål at korrigere for eksternaliteter, skal disse være omfattet af den økonomiske analyse, hvis de anses for i tilstrækkelig grad at afspejle den sociale marginalværdi af de hermed forbundne eksternaliteter, og hvis de ikke er medregnet i andre økonomiske omkostninger/fordele. 2. Der foretages en omregning fra markedspriser til bogførte priser (skyggepriser) ved anvendelse af omregningsfaktorer på de finansielle priser for at korrigere for markedsfordrejninger. Hvis det nationale planlægningskontor ikke kan tilvejebringe omregningsfaktorer, og hvis der ikke er en betydelig markedsfordrejning, kan omregningsfaktoren af forenklingshensyn fastsættes til 1 (CF=1). Omregningsfaktorerne kan være højere (eller lavere) end denne enhed, hvis de bogførte priser er højere (eller lavere) end markedspriserne. 3. Monetarisering af ikke-markedsmæssige virkninger (korrektioner for eksternaliteter): Eksternaliteterne vurderes og beregnes på grundlag af direkte eller indirekte værdisætningsmetoder (f.eks. den hedoniske pris) eller andre metoder. I den økonomiske analyse tages der udelukkende hensyn til de direkte virkninger for at undgå dobbelttælling, og skyggepriser og monetarisering af eksternaliteter betragtes som indirekte virkninger. Finansielle indtægter i form af brugerafgifter, gebyrer og takster medregnes ikke i den økonomiske analyse, idet der i stedet foretages et skøn over de direkte virkninger for brugerne, enten på grundlag af »forbrugernes villighed til at betale« eller bogførte priser. Brugerafgifter, gebyrer og takster bør ikke anvendes som udtryk for brugernes »villighed til at betale«, navnlig i sektorer, der ikke er konkurrenceudsat, i regulerede sektorer eller i sektorer, der er stærkt styret af politiske hensyn. 4. Diskontering af de anslåede omkostninger og fordele: Når strømmen af økonomiske omkostninger og fordele er beregnet, anvendes DCF-standardmetoden med brug af en social diskonteringssats (SDR). Følgende benchmark for den sociale diskonteringssats fastsættes på grundlag af den sociale tidspræferencesats (SRTP — Social Rate of Time Preference): 4,95 % for samhørighedsmedlemsstaterne og 2,77 % for andre medlemsstater. Af forenklingshensyn anvendes generelt en social diskonteringssats på 5 % som benchmark i samhørighedsmedlemsstaterne (Bulgarien, Kroatien, Cypern, Tjekkiet, Estland, Grækenland, Ungarn, Letland, Litauen, Malta, Polen, Portugal, Rumænien, Slovakiet, Slovenien) og på 3 % i de øvrige medlemsstater (Østrig, Belgien, Danmark, Finland, Frankrig, Tyskland, Irland, Italien, Luxembourg, Nederlandene, Spanien, Sverige, Det Forenede Kongerige). Medlemsstaterne kan fastsætte et andet benchmark for den sociale diskonteringssats end 5 % eller 3 %, hvis de: 1) begrunder dette benchmark i økonomiske vækstprognoser og andre parametre til fastlæggelse af SDR på grundlag af SRTP-tilgangen 2) sikrer, at det anvendes konsekvent på lignende projekter i samme land, region eller sektor. Oplysninger om de forskellige benchmark skal stilles til rådighed for støttemodtagerne og Kommissionen ved programstart. 2.3.2. Beregning af de økonomiske præstationsindikatorer Følgende økonomiske præstationsindikatorer (som defineret nedenfor) er de vigtigste indikatorer i den økonomiske analyse: 1) Økonomisk nettonutidsværdi (ENPV — economic net present value) er hovedreferenceindikatoren i forbindelse med projektvurdering. Den defineres som forskellen mellem de diskonterede samlede sociale fordele og omkostninger. 2) Hvis et stort projekt skal være attraktivt ud fra et økonomisk synspunkt, skal projektets økonomiske nettonutidsværdi være positiv (ENPV>0) og således vise, at samfundet i en bestemt region eller land drager fordel af projektet, da projektets fordele er større end dets omkostninger og projektet derfor bør gennemføres. 3) Økonomisk rentabilitet (ERR — economic rate of return) er den interne rente beregnet på grundlag af økonomiske værdier og udtrykker et projekts socioøkonomiske rentabilitet. 4) Den økonomiske rentabilitet bør være større end den sociale diskonteringssats (ERR>SDR) for at begrunde EU-støtte til et stort projekt. 5) Benefit-cost-forholdet (B/C) defineres som nettonutidsværdien af projektets fordele divideret med nettonutidsværdien af projektets omkostninger. 6) Benefit-cost-forholdet bør være større end en (B/C>1) for at begrunde EU-støtte til et stort projekt. De vigtigste økonomiske fordele pr. sektor, der skal tages i betragtning i den økonomisk analyse, er anført i tabel 1. Der kan tilføjes yderligere økonomiske fordele, hvis det er nødvendigt og begrundet. I visse særlige tilfælde kan disse fordele blive økonomiske omkostninger, f.eks. højere driftsomkostninger til motorkøretøjer i visse vejprojekter. Tabel 1 Sektor/delsektor Økonomiske fordele Vandforsyning og kloakering i) øget adgang til drikkevand og spildevandsbehandling i form af mere tilgængelige og pålidelige tjenester af højere kvalitet ii) drikkevand af bedre kvalitet iii) overfladevand af bedre kvalitet og bevarelse af økosystemydelser som følge af forureningsreduktion iv) ressourcemæssige omkostningsbesparelser for både producenter og kunder v) forbedret sundhed vi) reduktion af drivhusgasemissioner Affaldshåndtering i) reduktion af sundheds- og miljøfarer (mindre forurening af luft, vand og jord) ii) reduktion af deponeringsområder/omkostninger (til affaldsanlæg) iii) genvinding af materialer, energi og fremstilling af kompost (sparede omkostninger til alternativ fremstilling/generering, herunder eksterne omkostninger) iv) reduktion af drivhusgasemissioner (CO2, CH4) v) reduktion af skæmmende elementer, støj og lugt Energi Energieffektivitetsprojekter i) energibesparelser (udtrykt ved den økonomiske værdi af energi, herunder eksternaliteter) ii) øget komfort iii) reduktion af drivhusgasemissioner og andre emissioner Projekter vedrørende vedvarende energikilder i) reduktion af energiomkostninger ved substitution af energikilden, f.eks. ved udskiftning af alternative fossile brændstoffer (udtrykt ved den økonomiske værdi af energi genereret af andre alternativer, herunder eksternaliteter) ii) reduktion af drivhusgasemissioner El- og gasnet og infrastruktur i) øget og diversificeret energiforsyning (værdi af den yderligere gas og el, der leveres, herunder eksternaliteter) ii) øget energiforsyningssikkerhed og -pålidelighed (færre forsyningsafbrydelser) iii) reduktion af energiomkostninger ved substitution af energikilden iv) markedsintegration: udsving i overskud som følge af pristilpasningsvirkninger fra sted til sted (transmission) eller over tid (oplagring) v) bedre energieffektivitet vi) reduktion af drivhusgasemissioner og andre emissioner Veje, jernbaner, offentlig transport i) reduktion af generelle omkostninger (gods- og persontransport) — tidsbesparelser — besparelser på driftsomkostninger til motorkøretøjer ii) besparelser i ulykkesomkostninger iii) reduktion af drivhusgasemissioner iv) reduktion af andre emissioner end drivhusgasemissioner (virkninger af lokal luftforurening) v) reduktion af støjemissioner (visse byprojekter) Lufthavne, søhavne, intermodal transport i) reduktion af generelle omkostninger (gods- og persontransport) — tidsbesparelser — besparelser på driftsomkostninger til motorkøretøjer ii) serviceforbedringer (f.eks. informationsskranker i lufthavne) iii) reduktion af drivhusgasemissioner iv) reduktion af andre emissioner end drivhusgasemissioner v) reduktion af støjemissioner Forskning & innovation i) fordele for erhvervslivet (etablering af spin-offs og start-ups, udvikling af nye/bedre produkter og processer, videnafsmitning) ii) fordele for forskere og studerende (ny forskning, dannelse af menneskelig kapital, udvikling af social kapital) iii) fordele for befolkningen i almindelighed (reduktion af miljørisici, reduktion af sundhedsrisici, kulturmæssige virkninger for besøgende) Bredbånd i) — øget anvendelse og øget kvalitet af digitale tjenester, herunder e-handel, til borgere og virksomheder (navnlig i landdistrikter), ii) — øget anvendelse og øget kvalitet af digitale tjenester, herunder e-handel og e-sundhed, til den offentlige administration. 2.3.3. Modvirkning af og tilpasning til klimaforandringer i den økonomiske analyse I CBA'en skal der tages hensyn til projektets omkostninger og fordele med hensyn til drivhusgasemissioner og klimaforandringer. Kvantificeringen af projektets drivhusgasemissioner og skønnet over de økonomiske omkostninger ved kulstofemissioner (eller CO2-emissioner), der anvendes til at sætte en pengeværdi på de eksterne virkninger af disse emissioner, skal baseres på en gennemsigtig metode, der er i overensstemmelse med EU's dekarboniseringsmål for 2050. Med hensyn til klimatilpasning skal omkostninger til foranstaltninger, der øger projektets modstandsdygtighed over for klimaforandringer og er behørigt begrundet i gennemførlighedsundersøgelser, medtages i den økonomiske analyse. Fordelene ved disse foranstaltninger, f.eks. foranstaltninger, der er truffet for at reducere drivhusgasemissionerne eller øge modstandsdygtigheden over for ekstreme vejrforhold og andre naturkatastrofer, skal ligeledes vurderes og indgå i den økonomiske analyse, om muligt kvantificeret eller i modsat fald behørigt beskrevet. 2.3.4. Forenklet økonomisk analyse i særlige tilfælde I visse begrænsede tilfælde, hvor det er meget vanskeligt eller umuligt at kvantificere og værdiansætte fordelene ved et stort projekt, men hvor omkostningerne kan anslås med rimelig sikkerhed, navnlig i forbindelse med store projekter, der skal gennemføres for at sikre overholdelsen af EU-lovgivning, kan der foretages en omkostningseffektivitetsanalyse (CEA). I disse tilfælde skal der i vurderingen være fokus på at kontrollere, at projektet er den mest effektive løsning for samfundet til at levere en bestemt og nødvendig tjeneste på de forud fastsatte betingelser. Der skal desuden gives en kvalitativ beskrivelse af de vigtigste økonomiske fordele. CEA'en foretages ved at beregne enhedsomkostningen for fordele, der ikke kan værdiansættes. Fordelene skal kvantificeres, men de skal ikke tillægges en pengeværdi eller en økonomisk værdi. Betingelserne for anvendelse af CEA: — projektet har kun ét projektoutput, der er homogent og let at måle — dette output er en helt central forsyning, og det er således afgørende at træffe foranstaltninger for at sikre denne forsyning — formålet med det store projekt er at opnå outputtet med minimale omkostninger — der er ingen væsentlige eksternaliteter — der er en række forskellige relevante benchmark til at kontrollere, at den valgte teknologi opfylder mindstekravene til omkostningseffektivitet. 2.4. Risikovurdering Som fastsat i artikel 101, stk. 1, litra e), i forordning (EU) nr. 1303/2013 skal CBA'en omfatte en risikovurdering. Det er påkrævet for at tage højde for den usikkerhed, der altid er til stede i investeringsprojekter. En risikovurdering sætter projektlederen i stand til bedre at forstå, hvordan de beregnede virkninger kan ændre sig, hvis visse nøglevariabler for projektet viser sig at være anderledes end forventet. En grundig risikoanalyse udgør grundlaget for en sund risikostyringsstrategi, der igen har indvirkning på projektudformningen. Der skal være særlig fokus på klimaforandringer og miljøaspekter. Risikovurderingen omfatter to trin: 1) I følsomhedsanalysen fastslås modellens »kritiske« variabler eller parametre, dvs. de variabler eller parametre, hvis positive eller negative variationer har den største indvirkning på projektets resultatindikator, og der skal tages hensyn til følgende aspekter: — de kritiske variabler er de variabler, for hvilke en variation på 1 % (positiv eller negativ) afstedkommer en variation i NPV på over 1 % — analysen foretages ved at ændre et element ad gangen og bestemme indvirkningen af denne ene ændring på NPV — omlægningsværdierne angiver, hvilken procentvis ændring i den kritiske variabel der ville gøre NPV lig med nul — i analysen af scenarier undersøges den samlede indvirkning af fastsatte kritiske variabler, og navnlig kombinationen af optimistiske og pessimistiske værdier i en gruppe af variabler, for at opstille forskellige scenarier, der kan holde under bestemte forudsætninger. 2) Den kvalitative risikoanalyse, herunder risikoforebyggelse og -afbødning, omfatter følgende elementer: — en liste over de risici, der er forbundet med projektet — en risikomatrice med oplysninger for de enkelte konstaterede risici om: — de mulige årsager til manglende succes — forbindelsen til følsomhedsanalysen, hvis relevant — de negative virkninger på projektet — graden af sandsynlighed (meget usandsynligt, usandsynligt, helt usandsynligt, sandsynligt, meget sandsynligt) og virkningernes omfang i rangorden — risikoniveauet (=sandsynlighed x virkninger) — identifikation af forebyggende og afbødende foranstaltninger, herunder af den enhed, der har ansvaret for at forebygge og afbøde de vigtigste risici, og af relevante standardprocedurer under hensyntagen til bedste praksis, der påtænkes anvendt til at reducere risikoeksponeringen, hvis det anses for nødvendigt — fortolkning af risikomatricen, herunder en vurdering af de resterende risici efter anvendelsen af forebyggende og afbødende foranstaltninger. — Derudover kan risikovurderingen (afhængigt af projektets størrelse og adgangen til data) omfatte en probabilistisk risikoanalyse, hvis det er relevant, og den bør foretages, hvis den resterende risikoeksponering stadig er væsentlig. Analysen omfatter følgende trin: 1) Sandsynlighedsfordeling for kritiske variabler, der angiver sandsynligheden for en bestemt procentvis ændring i de kritiske variabler. Det er nødvendigt at beregne sandsynlighedsfordelingen for kritiske variabler for at foretage den kvantitative risikoanalyse. 2) Kvantitativ risikoanalyse baseret på en Monte Carlo-simulering til beregning af sandsynlighedsfordelingen og statistiske indikatorer for forventet resultat, STD, osv. for projektets finansielle og økonomiske præstationsindikatorer. De vigtigste risici på sektorniveau, der skal tages højde for i risikoanalysen, er anført i tabel 2. Medlemsstaterne opfordres (hvis de finder det relevant og/eller muligt) til at opstille nationale retningslinjer for vurdering af en række almindelige projektrisici og en liste over afbødende og forebyggende foranstaltninger i de forskellige sektorer for at bistå projektlederne under udarbejdelsen af den kvalitative risikoanalyse i overensstemmelse med nærværende forordning Tabel 2 Sektor/delsektor Specifikke risici Vandforsyning og kloakering Efterspørgselsrisici: i) vandforbrug lavere end forventet ii) tilslutning til det offentlige kloaknet langsommere end forventet Designrisici: iii) utilstrækkelige undersøgelser, f.eks. unøjagtige hydrologiske prognoser iv) utilstrækkelige skøn over projekteringsomkostninger Risici i forbindelse med erhvervelse af jord: v) proceduremæssige forsinkelser vi) højere jordpriser end forventet Administrations- og ndkøbsrisici: vii) proceduremæssige forsinkelser viii) byggetilladelser og andre tilladelser ix) godkendelser af forsyningstjeneste x) retslige procedurer Konstruktionsrisici: xi) projektforsinkelser og udgiftsoverskridelser xii) kontrahentrelaterede risici (konkurs, manglende ressourcer) Operationelle risici: xiii) pålidelighed af identificerede vandkilder (mængde/kvalitet) xiv) omkostninger til vedligeholdelse og reparation højere end forventet, flere tekniske nedbrud Finansielle risici: xv) takststigninger langsommere end forventet xvi) takstopkrævning lavere end forventet Reguleringsrisici xvii) uventede politiske eller lovgivningsmæssige faktorer, der påvirker vandprisen Andre risici: xviii) offentlig modstand Affaldshåndtering Efterspørgselsrisici: i) affaldsproduktion lavere end forventet ii) kontrol/levering af spildevandsudledning utilstrækkelig Designrisici: iii) utilstrækkelige undersøgelser iv) valg af uegnet teknologi v) utilstrækkelige skøn over projekteringsomkostninger Risici i forbindelse med erhvervelse af jord: vi) proceduremæssige forsinkelser vii) højere jordpriser end forventet Administrations- og indkøbsrisici: viii) proceduremæssige forsinkelser ix) byggetilladelser og andre tilladelser x) godkendelser af forsyningstjeneste Konstruktionsrisici: xi) projektudgiftsoverskridelser og anlægsforsinkelser xii) kontrahentfaktorer (konkurs, manglende ressourcer) Operationelle risici: xiii) affaldssammensætningen en anden end forventet eller med uventet store variationer xiv) omkostninger til vedligeholdelse og reparation højere end forventet, flere tekniske nedbrud xv) procesoutput opfylder ikke kvalitetsmål xvi) manglende overholdelse af grænserne for emissioner fra anlægget (til luft og/eller vand) Finansielle risici: xvii) takststigninger langsommere end forventet xviii) takstopkrævning lavere end forventet Reguleringsrisici: xix) ændringer af miljøkrav, økonomiske og regulerende instrumenter (indførelse af deponeringsafgifter, forbud mod deponering) Andre risici: xx) offentlig modstand Energi Efterspørgselsrisici: i) manglende efterspørgsel ii) udvikling af priserne på forskellige konkurrerende brændstoffer iii) mangelfuld analyse af klimaforhold, der påvirker energiefterspørgslen vedrørende opvarmning og/eller køling Designrisici: iv) utilstrækkelige skøn over designomkostninger v) utilstrækkelige undersøgelser på stedet vi) innovation i energiproduktions-/-transmissions- eller –oplagringsteknologi, der gør innovationen i projektet forældet Risici i forbindelse med erhvervelse af jord: vii) højere jordpriser end forventet viii) større udgifter til køb af anlægsrettigheder ix) proceduremæssige forsinkelser Administrations- og ndkøbsrisici: x) proceduremæssige forsinkelser Konstruktionsrisici: xi) projektudgiftsoverskridelser og anlægsforsinkelser xii) oversvømmelse, jordskred osv. xiii) ulykker Operationelle risici: xiv) omkostninger til vedligeholdelse og reparation højere end forventet, flere tekniske nedbrud, f.eks. følge af indvirkningen af klimaforandringer xv) lange forsyningsafbrydelser som følge af ulykker eller eksterne forhold Finansieringsrisici: xvi) ændringer i takstsystemet og/eller incitamentsystemet xvii) mangelfuldt estimat over energipristendenserne Reguleringsrisici: xviii) ændringer af miljøkrav, økonomiske instrumenter (VE-støtteordninger, EU's ETS-system) Andre risici: xix) offentlig modstand Veje, jernbaner, offentlig transport, lufthavne, søhavne, intermodal transport Efterspørgselsrisici: i) andre trafikprognoser end forventet Designrisici: ii) utilstrækkelige undersøgelser på stedet iii) utilstrækkelige skøn over designomkostninger Administrations- og indkøbsrisici iv) proceduremæssige forsinkelser v) byggetilladelser vi) priserne på grunde er højere end forventet vii) proceduremæssige forsinkelser Indkøbsrisici: viii) proceduremæssige forsinkelser Konstruktionsrisici: ix) projektudgiftsoverskridelser x) oversvømmelser, jordskred osv. xi) arkæologiske fund xii) kontrahentrelaterede risici (konkurs, manglende ressourcer) Operationelle risici: xiii) højere drifts- og vedligeholdelsesomkostninger end forventet Finansielle risici: xiv) afgiftsopkrævning lavere end forventet Reguleringsrisici: xv) ændringer af miljøkrav Andre risici: xvi) offentlig modstand FUI Efterspørgselsrisici: i) udvikling af relevant industri (efterspørgsel efter forskningsresultater og efterspørgsel efter privat forskning) ii) udvikling på arbejdsmarkedet (efterspørgsel efter universitetsuddannede og indvirkning på efterspørgslen efter uddannelsestjenester på området) iii) almen interesse anderledes end forventet Designrisici: iv) utilstrækkelige skøn over designomkostninger v) uhensigtsmæssig udvælgelse af sted eller forsinkelser i fuldførelse af projektdesign vi) opfindelse af en ny FUI-teknologi, der gør infrastrukturens teknologi forældet vii) mangel på veletableret teknisk ingeniørekspertise Administrations- og indkøbsrisici: viii) forsinkelser i udstedelse af byggetilladelser ix) uafklarede ejendomsrettigheder x) forsinkelser i erhvervelse af intellektuelle ejendomsrettigheder eller større udgifter til erhvervelsen heraf xi) proceduremæssige forsinkelse i udvælgelse af leverandør og i undertegnelse af indkøbsaftale xii) flaskehalse fra forsyningssiden Konstruktionsrisici: xiii) projektforsinkelser og udgiftsoverskridelser i forbindelse med installeringen af videnskabeligt udstyr xiv) mangel på brugsklare løsninger til imødekommelse af behov, der er opstået under anlægget eller driften af infrastrukturen xv) forsinkelser i komplementært arbejde uden for projektlederens kontrol Operationelle risici: xvi) mangel på akademisk personale/forskere xvii) uventede komplikationer i forbindelse med installering af specialiseret udstyr xviii) forsinkelser i at få gang i udstyret i fuldt omfang og på en pålidelig måde xix) utilstrækkelig produktion af forskningsresultater xx) uventede miljøpåvirkninger/ulykker Finansielle risici: xxi) utilstrækkelige bevillinger på nationalt/regionalt niveau i driftsfasen xxii) mangelfuldt skøn over finansielle indtægter xxiii) manglende imødekommelser af behov hos brugerne xxiv) uhensigtsmæssigt system til beskyttelse og udnyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder xxv) tab af eksisterende kunder/brugere som følge af konkurrence fra andre F&U-centre Bredbånd Kontekst- og reguleringsrisici: i) ændring af retningen af den strategiske politik ii) ændring af fremtidige private investorers forventede adfærd iii) ændring i forskrifterne for detailmarkedet iv) resultatløs statsstøtteansøgning Efterspørgselsrisici: v) lavere anvendelse end forventet af tjenester i detail- og engrosleddet vi) lavere investeringer i abonnentnet fra tjenesteudbydernes side Designrisici: vii) utilstrækkelige skøn over designomkostninger Administrations- og indkøbsrisici: viii) indkøbsforsinkelser ix) risiko for ikke at opnå de fornødne ejendomsrettigheder Operationelle og finansielle risici: x) stigning i driftsudgifter xi) utilstrækkelige bevillinger på nationalt/regionalt niveau i driftsfasen xii) tab af nøglepersonale under projektets drift Formler Formler til finansiel analyse: — finansiel nettonutidsværdi (FNPV — financial net present value) — finansiel intern rente (FRR — financial internal rate of return) Hvor S t er summen af pengestrømme på tidspunkt t og a t er den finansielle diskontoringsfaktor valgt til diskontering på tidspunkt t, er i den finansielle diskonteringssats. Formler til økonomisk analyse — økonomisk nettonutidsværdi (ENPV — economic Net Present Value) — økonomisk rentabilitet (ERR — economic rate of return) — benefit-cost-forhold (B/C) Hvor V t er summen af nettofordele (B-C) på tidspunkt t, B er den samlede strøm af fordele på tidspunkt t, C er den samlede strøm af sociale omkostninger på tidspunkt t og ρt er den sociale diskonteringsfaktor valgt til diskontering på tidspunkt t, er r den sociale diskonteringssats. (1) Hvis et stort projekt omfatter et nyt aktiv, er indtægterne og driftsomkostningerne (eller fordelene og omkostningerne i den økonomiske analyse) indtægterne og driftsomkostningerne ved den nye investering. (2) Den population, der har direkte gavn af projektet. (3) De specifikke EU-bestemmelser for vand- og affaldssektorerne (vandrammedirektivet og affaldsrammedirektivet) tages i betragtning ved anvendelsen af disse principper. (4) Betingelserne bør præciseres i den nationale vejledning om OPP. (5) Hvis den private partner allerede er blevet udvalgt. I modsat fald redegøres for, hvordan der tages højde for dette aspekt.

BILAG IV Format for modellen til den fælles handlingsplan (JAP) Forslag til en JAP i henhold til artikel 104-109 i forordning (EU) nr. 1303/2013 JAP-betegnelse <type='S' maxlength='255' input='M'> (1) Kommissionens reference (CCI) <type='S' maxlength='15' input='S'> A. GENERELLE KARAKTERISTIKA A.1. Kort beskrivelse af JAP'en <type='S' maxlength='1750' input='M'> A.2. Det eller de operationelle programmers CCI <type='S' input='S'> A.3. Region(er)(NUTS) <type='S' input='S'> A.4. Medlemsstat(er) <type='S' input='G'> A.5. Fond(e) <type='S' input='S'> A.6. Samlede støtteberettigede omkostninger <type='N' input='M'> A.7. Offentlig støtte (2) <type='N' input='M'> A.8. JAP-type Normal ( ) Pilot ( ) Ungdomsbeskæftigelsesinitiativ [kun en mulighed]; <type='C' input='M'> A.9. Kategorier af operationer Kode Beløb Procentdel af operationens samlede omkostninger/pr. dimension A.9.1. Interventionsområde (der kan anvendes mere end én kode, hvis det på baggrund af en prorataberegning skønnes at være relevant) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.2. Finansieringsform (der kan anvendes mere end én kode, hvis det på baggrund af en prorataberegning skønnes at være relevant) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.3. Områdetype (der kan anvendes mere end én kode, hvis det på baggrund af en prorataberegning skønnes at være relevant) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.4. Territorial gennemførelsesmekanisme <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.5. Tematisk mål — EFRU/Samhørighedsfonden (der kan anvendes mere end én kode, hvis det på baggrund af en prorataberegning skønnes at være relevant) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.6. ESF's sekundære tema <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.7. Type økonomisk aktivitet (der kan anvendes mere end én kode, hvis det på baggrund af en prorataberegning skønnes at være relevant) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> A.9.8. Lokalisering (der kan anvendes mere end én kode, hvis det på baggrund af en prorataberegning skønnes at være relevant) <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> <type='N' input='S'> <type='N' input='M'> <type='P' input='G'> B. KONTAKTOPLYSNINGER: Den for JAP-ansøgningen ansvarlige myndighed [udfyldes af den myndighed, der indgiver ansøgningen] B.1. Navn <type='S' maxlength='200' input='M'> B.2. Myndighedens art ( ) forvaltningsmyndighed ( ) bemyndiget organ ( ) andet udpeget offentligretligt organ <type='C' input='M'> B.3. Adresse <type='S' maxlength='400' input='M'> B4. Kontaktpersonens navn: <type='S' maxlength='200' input='M'> B.5. Kontaktpersonens stilling: <type='S' maxlength='200' input='M'> B.6. Telefon <type='S' input='M'> B.7. E-mail <type='S' maxlength='100' input='M'> Hvis det er hensigten, at der skal ydes støtte til en JAP under flere programmer, eller hvis JAP-forslaget ikke indgives af en forvaltningsmyndighed, vedføjes den eller de relevante forvaltningsmyndigheders godkendelse. C. ANALYSE AF UDVIKLINGSBEHOV OG MÅL C.1. Beskriv det generelle problem/situation, som JAP'en skal bidrage til at løse, og de behov, som JAP'en skal bidrage til at opfylde, under hensyntagen til eventuelle relevante landespecifikke henstillinger vedtaget i henhold til traktatens artikel 121, stk. 2, og artikel 148, stk. 4. Anvend statistiske data, hvis det er relevant. Gør rede for de alternativer til JAP'en, der blev overvejet for at løse de identificerede problemer/opfylde de identificerede behov, og forklar, hvorfor de ikke blev valgt. <type='S' maxlength='17500' input='M'> C.2. Beskriv det generelle mål og eventuelle specifikke mål i JAP'en på grundlag af de oplysninger, der er angivet i C.1. Type Kode Mål JAP'ens generelle mål <type='S' input='S'> <type='N' input='M'> <type='S' maxlength='500' input='M'> Specifikt JAP-mål Specifikt JAP-mål … C.3. Beskriv forholdet mellem JAP'ens generelle mål og JAP'ens specifikke mål og angiv, hvordan de vil bidrage til at løse de identificerede problemer og opfylde de identificerede behov. <type='S' maxlength='10500' input='M'> C.4. Identificér de relevante investeringsprioriteter og specifikke mål for de operationelle programmer, som JAP'en vil bidrage til, og beskriv, hvordan JAP'en vil bidrage til opfyldelsen heraf. OP Prioritetsakse Fond Investeringsprioritet Specifikt OP-mål <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> JAP'ens bidrag til det eller de identificerede mål: <type='S' maxlength='7000' input='M'> D. RAMMERNE FOR JAP D.1. Beskriv JAP'ens interventionslogik ved at besvare nedenstående spørgsmål. D.1.1. Hvilke projekter planlægges gennemført? Beskriv de planlagte projekter eller projekttyper (lignende aktiviteter med de samme indikatorer), og angiv den vejledende tidsplan i nedenstående tabel. Et projekt kan støttes af mere end ét operationelt program, én prioritetsakse og/eller fond og kan dække mere end én regionskategori. Angiv, hvor det er relevant, om et projekt eller en projekttype skal afsluttes inden iværksættelsen af et andet projekt eller en anden projekttype i JAP, og angiv projektet eller projekttypen. Projekt(type) Kort beskrivelse Det eller de JAP-specifikke mål, som den bidrager til Planlagt startdato Planlagt slutdato Oplys (ja eller nej), om et projekt eller en projekttype skal afsluttes inden iværksættelsen af et andet projekt eller en anden projekttype i JAP, og hvis ja, angiv projektet eller projekttypen. (Projekt(type) 1 <type=N' input='M'> <type='S' maxlength='255' input='M'> <type='N' input='S'> <type='D' input='M'> <type='D' input='M'> <type='S' maxlength='255' input='M'> Projekt(type) 2 Projekt(type) 3 Oplysninger om de planlagte projekter eller projekttyper: <type='S' maxlength='7000' input='M'> D.1.2. Hvordan vil projekterne bidrage til at opfylde de generelle og specifikke mål i JAP'en? Begrundes nærmere. <type='S' maxlength='10500' input='M'> D.1.3. Hvad er delmålene og målene for output og resultater for disse projekter? Der kan angives flere indikatorer for et projekt eller en projekttype (en linje for hver indikator). Angiv alle indikatorer, herunder indikatorer, der ikke anvendes i den finansielle forvaltning af JAP'en. Opdel indikatorerne efter prioritetsakse, fond eller regionskategori, hvis det er relevant. Hvis der er blevet fastsat et delmål for en output- eller resultatindikator, angives det i tabellen. Projekt(type) Indikator OP Prioritetsakse Fond Regionskategori Type Anvendt til finansiel forvaltning af JAP'en Referenceværdi (Eventuelt) delmål År for delmål Mål Målår Måleenhed Datakilde Projekt(type) 1 <type='N' input='S'> JAP-specifik indikator <type='S' maxlength='255' input='M'> Indikator fra OP <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> <type='S' input='S'> Output eller resultat J eller N <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> type='S' input='M'> <type='S' maxlength='200' input='M'> Projekt(type) 2 Projekt(type) 3 D.2. Beskriv de eksterne faktorer, der kan have en negativ indvirkning på gennemførelsen af JAP'en. Hvis det er relevant, beskriv de påtænkte afhjælpende foranstaltninger. Ekstern faktor Mulig indvirkning på JAP Påtænkte afhjælpende foranstaltninger <type='S' maxlength='255' input='M'> <type='S' maxlength='500' input='M'> <type='S' maxlength='500' input='M'> Yderligere oplysninger, om nødvendigt: <type='S' maxlength='7000' input='M'> D.3. Vedføj en fremstilling af JAP'ens interventionslogik. I fremstillingen angives årsagssammenhængen mellem behovene/og de problemer, der skal løses, JAP'ens mål, de ønskede resultater, de projekter, der skal støttes, og deres output (valgfrit). < Fremstilling> E. GEOGRAFISK DÆKNING OG MÅLGRUPPE/MÅLGRUPPER E.1. JAP'ens geografiske dækning. Hvis det er relevant, begrundes det, hvorfor der i JAP'en er fokus på et bestemt område. <type='S' maxlength='1750' input='M'> E.2. JAP'ens målgruppe/målgrupper E.2.1. Målgruppe(er) og definition E2.2. Samlet befolkning i målgruppen/målgrupperne i det geografiske område, der er dækket af JAP'en <type='S' maxlength='1750' input='M'> <type='S' maxlength=200 input='M'> E.2.3. Bemærkninger vedrørende målgruppen/målgrupperne, herunder problemer, som denne JAP skal løse, hvis ikke angivet i C.1. <type='S' maxlength='3500' input='M'> F. JAP'ens FORVENTEDE GENNEMFØRELSESPERIODE Bemærk, at standardsatserne for enhedsomkostninger (enhedsomkostninger) og faste beløb i JAP'en kun kan refunderes, hvis de relevante output og resultater opnås efter datoen for Kommissionens afgørelse om godkendelse af JAP'en og inden udgangen af gennemførelsesperioden. F.1. Startdato for gennemførelse (Angiv, om projektet iværksættes på datoen for afgørelsen eller på et senere tidspunkt) <type='D' input='M'> F.2. Slutdato for gennemførelse af projekter (Projekternes slutdato) <type='D' input='M'> F.3. Afslutning af JAP'ens gennemførelsesperiode (Dato for støttemodtagerens forelægges af den endelige betalingsanmodning og endelige rapport til forvaltningsmyndigheden. Hvis nogle resultater er forsinkede og genererer betalinger på et senere tidspunkt, medtages de i denne periode) <type='D' input='M'> G. ANALYSE AF JAP'ens FORVENTEDE VIRKNINGER G.1. For fremme af ligestilling mellem mænd og kvinder <type='S' maxlength='3500' input='M'> G.2. For forebyggelse af forskelsbehandling <type='S' maxlength='3500' input='M'> G.3. For fremme af bæredygtig udvikling, når det er relevant <type='S' maxlength='3500' input='M'> H. GENNEMFØRELSESBESTEMMELSER FOR JAP'en H.1. JAP-støttemodtagere. H.1.1 Kontaktoplysninger H.1.1.1. Navn <type='S' maxlength='200' input='M'> H.1.1.2 Adresse <type='S' maxlength='400' input='M'> H.1.1.3 Kontaktpersonens navn <type='S' maxlength='200' input='M'> H.1.1.4. Kontaktpersonens stilling: <type='S' maxlength='200' input='M'> H.1.1.5. Telefon <type='S' maxlength='50' input='M'> H.1.1.6. E-mail <type='S' maxlength='100' input='M'> H.1.2. Gør rede for støttemodtagerenens kapacitet: H.1.2.1. Kompetence på JAP'ens anvendelsesområde Giv et overblik over støttemodtagerens ekspertise på JAP'ens anvendelsesområde og angiv antallet af ansatte med denne ekspertise hos støttemodtageren, der er tilknyttet projektet. Hvis det er relevant, anføres de andre centrale partnere og deres kompetencer. <type='S' maxlength='3500' input='M'> H.1.2.2. Støttemodtagerens administrative og finansielle forvaltningskapacitet. Angiv EU-finansierede og/eller sammenlignelige projekter gennemført af støttemodtageren, der viser støttemodtagerens administrative og finansielle kapacitet inden for projektstyring. I mangel af sådanne eksempler, angiv den påtænkte støtte til kapacitetsopbygning (uddannelse, ansættelse osv.). Gør rede for institutionelle ordninger såsom oprettelse af en enhed, der kan gennemføre JAP'en, og vedlæg om muligt den foreslåede organisationsplan for gennemførelsen af JAP'en (som bilag). Hvis JAP'en omfatter aktiviteter, der skal gennemføres på grundlag af offentlige udbudsprocedurer, redegøres for støttemodtagerens kapacitet på dette område. Hvis der har været anvendt finansielle korrektioner til et beløb af 10 000 EUR eller derover i forbindelse med støtte fra EU-fonde i de sidste ti år, redegøres nærmere for de korrigerende foranstaltninger, der er blevet gennemført. <type='S' maxlength='7000' input='M'> H.2. Ordninger for styring af JAP'en H.2.1. Styringsudvalg: Gør rede for den planlagte sammensætning af styringsudvalget, herunder ved at give et overblik over udvalgets regler og procedurer, og over, hvordan udvalget vil udføre sine opgaver, og for de deltagende partneres rolle i udvalget. Angiv ligeledes, om styringsudvalget eller de påtænkte medlemmer, spillede en rolle i udarbejdelsen af JAP'en. <type='S' maxlength='7000' input='M'> H.3. Ordninger for overvågning og evaluering af JAP'en H.3.1. Ordninger, der sikrer kvalitet, indsamling og opbevaring af data om realisering af delmål, output og resultater. Angiv, hvilket eller hvilke organer der er ansvarlige for disse tre ordninger, hvordan de vil sikre kvaliteten af indsamlede data (vejledning, uddannelse osv.), hvor hyppigt data indsamles, hvordan dataene vil blive kontrolleret, hvor de vil blive opbevaret osv. Angiv endvidere, hvordan det sikres, at der rapporteres om de fælles indikatorer fastsat i de fondsspecifikke forordninger for de enkelte investeringsprioriteter eller eventuelle specifikke mål. <type='S' maxlength='7000' input='M'> H.3.2. Planlagte evalueringsaktiviteter og begrundelse. Angiv kun JAP-specifikke aktiviteter. Hvis er ikke er nogen planlagte aktiviteter, begrundes dette. <type='S' maxlength='3500' input='M'> H.4. Ordninger, der sikrer formidling af information og kommunikation i forbindelse med JAP'en og de fonde, der støtter JAP'en <type='S' maxlength='3500' input='M'> I. FINANSIELLE ORDNINGER FOR JAP'en I.1. Udgifter til at nå delmål, output og resultater (udfyld ligeledes tillægget om indikatorer) I nedenstående tabeller angives de indikatorer, der anvendes i den finansielle forvaltning af JAP'en, opdelt efter prioritetsakse, fond og regionskategori, hvis relevant. I.1.1. Outputindikatorer Indikator (fra D.1.3) OP Prioritetsakse Fond Regionskategori (Eventuelt) delmål Mål Enhedsomkostning eller fast beløb (national valuta) Beregnet beløb (national valuta) Yderligere beløb fra (eventuel) ajourføringsmetode (3) (national valuta) Maksimumsbeløb = samlede støtteberettigede udgifter (national valuta) Maksimumsbeløb = samlede støtteberettigede udgifter (EUR) (a) (b) (c) = (a) × (b) (d) (e) = (c) + (d) (f) = (e) * vekselkurs <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> I alt <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> I.1.2 Resultatindikatorer Indikator (fra D.1.3) OP Prioritetsakse Fond Regionskategori Referenceværdi (Eventuelt) delmål Mål Enhedsomkostning eller fast beløb (national valuta) Beregnet beløb (national valuta) Yderligere beløb fra (eventuel) ajourføringsmetode (4) (national valuta) Maksimumsbeløb = samlede støtteberettigede udgifter (national valuta) Maksimumsbeløb = samlede støtteberettigede udgifter (EUR) (a) (b) (c) = (a) × (b) (d) (e) = (c) + (d) (f) = (e) * vekselkurs <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> <type='N' input='M'> I alt <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> I.1.3. Finansiel fleksibilitet (5): Angiv, om der skal være finansiel fleksibilitet, og hvordan den vil blive anvendt. <type='S' maxlength='3500' input='M'> I.2. Vejledende forfaldsplan for betalingerne til støttemodtageren relateret til delmål og mål: Giv et vejledende overblik over de forventede betalinger til de enkelte JAP-projekter eller projekttyper (i EUR) på grundlag af oplysningerne i tabel D.1.3 og afsnit I.1. År 1 År 2 År … I alt: Projekt(type) 1 <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> Projekt(type) 2 <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> Projekt(type) 3 <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='G'> I alt: <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> I.3. Finansieringsplan opdelt pr. operationelt program og prioritetsakse (og fond eller regionskategori, hvis det er relevant) OP Prioritetsakse Fond Regionskategori Samlede støtteberettigede udgifter (national valuta) Offentlige udgifter (national valuta) Samlede støtteberettigede udgifter (EUR) Offentlige udgifter (EUR) (Projekt(type) 1 <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> <type='N' input='M'> Projekt(type) 2 Projekt(type) 3 I alt <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' input='G'> De »samlede støtteberettigede udgifter« er lig med de »samlede støtteberettigede udgifter« i tabel I.1.1 og I.1.2. En eventuel forskel mellem samlede støtteberettigede udgifter og offentlige udgifter er lig med det private bidrag til JAP. (1) Forklaringer til felternes indhold: type: N=nummer, D=dato, S=streng, C=afkrydsningsfelt, P=procentdel input: M=manuelt, S=valg, G=systemskabt maxlength=maksimalt antal tegn inklusive mellemrum (2) Inklusive det offentlige bidrag fra støttemodtagen eller andre enheder, der deltager i JAP'en. (3) Værdi angivet i afsnit A.1.10 i tillægget. (4) Værdi angivet i afsnit A.1.10 i tillægget. (5) Der kan anvendes finansiel fleksibilitet på op til 10 % af de samlede tildelinger til output eller til resultater. En indikator kan refunderes med op til 10 % ud over dens vejledende maksimumsbeløb. Der kan være fuld fleksibilitet mellem indikatorer for forskellige grader af realisering af det samme output eller resultat. Tillæg Angivelse af og begrundelse for de standardsatser for enhedsomkostninger og faste beløb, der anvendes ved refusion i forbindelse med JAP'en Formålet med dette tillæg er at gøre det lettere for Kommissionen at vurdere de standardsatser for enhedsomkostninger (enhedsomkostninger) og faste beløb, der anvendes til at refundere output og resultater af JAP'en. Det bør derfor kun omfatte indikatorerne fra tabel I.1.1 og I.1.2. Udfyldes særskilt for hver indikator. (1) A.1. Indikator (jf. I.1.1 og I.1.2) A.1.1. Navn A.1.2.1. Måleenhed for indikator A.1.2.2. Måleenhed for delmål/mål (hvis relevant) A.1.3. Definition A.1.4. Datakilde (dokumentationens karakter, hvem producerer (genererer), indsamler og registrer dataene, hvor opbevares de, indsamlingens hyppighed/skæringsdatoer, validering…) A.1.5. Verificering af data (hvem verificerer, verificeringens hyppighed, verificeringsmetode): — verificering af opnåede enheder — verificering af det opnåede kvalitetsniveau. A.1.6. Hvis det er relevant, redegøres for, hvordan verificeringen af overholdelsen af reglerne for offentlige indkøb og statsstøtte vil blive sikret A.1.7. Eventuelle uhensigtsmæssige incitamenter eller problemer som følge af denne indikator, mulige afhjælpende foranstaltninger, risikoniveau A.1.8. Godtgørelse baseret på ( ) faste beløb ( ) standardsatser for enhedsomkostninger A.1.9. Beløb (national valuta) for en enhed eller fast beløb A.1.10 Yderligere beløb fra (eventuel) ajourføringsmetode A.1.11. Nærmere redegørelse for ajourføringsmetoden, hvis relevant A.1.12. Retsgrundlag i ESI-fondenes lovgivningsramme for beregning af enhedsomkostning/fast beløb A.2. Beregning af standardsatser for enhedsomkostninger og faste beløb A.2.1. Redegør nærmere for, hvorfor den foreslåede metode og beregning er relevant for den type projekter, som vil blive støttet i JAP'en. A.2.2. Redegør nærmere for, hvordan beregningen af beløbene i A.1.9 og A.1.10 er foretaget, navnlig for de kvalitative og kvantitative forudsætninger. Hvis det er relevant, anvendes statistisk materiale og benchmark, der vedlægges dette tillæg i et format, som Kommissionen uden videre kan genanvende. A.2.3. I relevant omgang redegøres ligeledes for: — hvordan der er blevet/vil blive taget højde for indtægter — hvordan der kun er blevet taget højde for støtteberettigede udgifter i beregningen — graden af krydsfinansiering (under henvisning til artikel 98, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013). (1) Tillægget vil blive uploadet som et særskilt dokument i SFC2014.

BILAG V Model til de årlige og endelige gennemførelsesrapporter vedrørende målet om investeringer i vækst og beskæftigelse DEL A OPLYSNINGER, DER SKAL TILVEJEBRINGES HVERT ÅR (»LETTE RAPPORTER«) (artikel 50, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013) 1. IDENTIFIKATION AF DEN ÅRLIGE/ENDELIGE GENNEMFØRELSESRAPPORT CCI <type='S' maxlength=15 input='S'> Betegnelse <type='S' maxlength=255 input='G'> Version <type='N' input='G'> Rapporteringsår <type='N' input='G'> Dato for overvågningsudvalgets godkendelse af rapporten <type='D' input='M'> 2. OVERBLIK AF GENNEMFØRELSEN AF DET OPERATIONELLE PROGRAM (artikel 50, stk. 2, og artikel 111, stk. 3, litra a), i forordning (EU) nr. 1303/2013) Vigtige oplysninger om gennemførelsen af det operationelle program for det pågældende år, herunder om finansielle instrumenter, vedrørende de finansielle data og indikatordata. <type='S' maxlength=7000 input='M'> 3. GENNEMFØRELSE AF PRIORITETSAKSEN (artikel 50, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013) 3.1. Overblik over gennemførelsen (1) ID Prioritetsakse Vigtige oplysninger om gennemførelsen af prioritetsaksen for det eller de pågældende år med henvisning til hovedudviklingen, væsentlige problemer og foranstaltninger truffet for at løse disse problemer <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' maxlength=1750 input='M'> 3.2. Fælles og programspecifikke indikatorer (artikel 50, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1303/2013) (2) Data om fælles og programspecifikke indikatorer opdelt efter investeringsprioritet forelagt ved hjælp af nedenstående tabel 1 og 4. Tabel 1 Resultatindikatorer for EFRU og Samhørighedsfonden (pr. prioritetsakse og specifikt mål) — finder også anvendelse på prioritetsakser vedrørende teknisk bistand (3) ÅRLIG VÆRDI ID Indikator Måleenhed Regionskategori (hvis relevant) Referenceværdi Referenceår Målværdi (2023) 2014 15 16 17 18 19 20 21 22 23 Eventuelle bemærkninger <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N or 'S' input='G'> <type='N' input='G'> <type='N' or 'S' input='G'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='S' maxlength=875 input='M'> m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t m w t

Tabel 2A Fælles resultatindikatorer for ESF (pr. prioritetsakse, investeringsprioritet og regionskategori). Data for alle fælles ESF-resultatindikatorer (med og uden mål) skal indberettes opdelt efter køn. For en prioritetsakse vedrørende teknisk bistand indberettes kun de fælles indikatorer, for hvilke der er blevet fastsat et mål. (4) (5) Investeringsprioritet:

ID Indikator Regionskategori Fælles outputindikator brugt som grundlag målsætning Måleenhed for reference og mål Målværdi (2023) (Opdeling af mål efter køn valgfrit) 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 Kumulativ værdi (automatisk beregnet) Målopfyldelse (opdeling efter køn valgfrit) <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N or 'S' input='G'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' input='G'> <type='P' input='G'> Årlig værdi I alt M W M W M W W M M W M W M W M W M W M W M W I alt M W T M W Erhvervsinaktive deltagere, der går i gang med at søge arbejde efter deltagelsen Deltagere, der går i gang med en uddannelse eller erhvervsuddannelse efter deltagelsen Deltagere, der opnår formelle kvalifikationer umiddelbart efter deltagelsen Deltagere, der kommer i arbejde, herunder som selvstændige erhvervsdrivende, umiddelbart efter deltagelsen Dårligt stillede deltagere, som er arbejdssøgende, under uddannelse eller erhvervsuddannelse, opnår formelle kvalifikationer eller er i beskæftigelse, herunder som selvstændige erhvervsdrivende, umiddelbart efter deltagelsen Deltagere, der er i arbejde, herunder som selvstændige erhvervsdrivende, seks måneder efter deltagelsen (6) Deltagere med en forbedret stilling på arbejdsmarkedet seks måneder efter deltagelsen (6) Deltagere over 54 år, der er i arbejde, herunder som selvstændige erhvervsdrivende, seks måneder efter deltagelsen (6) Dårligt stillede deltagere, der er i arbejde, herunder som selvstændige erhvervsdrivende, seks måneder efter deltagelsen (6)

Tabel 2B Resultatindikatorer for ungdomsbeskæftigelsesinitiativet pr. prioritetsakse eller del af prioritetsakse (artikel 19, stk. 3, og bilag I og II til ESF-forordningen) (7) ID Indikator Måleenhed for mål Målværdi (2023) (Opdeling af mål efter køn valgfrit) 2014 2015 2016 2017 2018 2019 2020 2021 2022 2023 Kumulativ værdi (automatisk beregnet) Målopfyldelse (opdeling efter køn valgfrit) <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='S' input='G'> <type='N or 'S' input='G'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type='N' or 'S' input='M'> <type