DA Den Europæiske Unions Tidende C 371/1

RÅDETS UDTALELSE

af 10. december 2013

om det økonomiske partnerskabsprogram for Malta

(2013/C 371/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 473/2013 af 21. maj 2013 om fælles bestemmelser om overvågning og evaluering af udkast til budgetplaner og til sikring af korrektion af uforholdsmæssigt store underskud i medlemsstaterne i euroområdet (1), særlig artikel 9, stk. 4, og

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Stabilitets- og vækstpagten har til formål at sikre budgetdisciplin i hele Unionen og fastsætter rammerne for forebyggelse og korrektion af uforholdsmæssigt store underskud. Den er baseret på målsætningen om sunde offentlige finanser som et middel til at styrke forudsætningerne for prisstabilitet og en holdbar og stærk vækst, som bygger på finansiel stabilitet, hvorved den medvirker til at nå Unionens mål for holdbar vækst og beskæftigelse.

(2) Forordning (EU) nr. 473/2013 t fastsætter bestemmelser med henblik på en skærpet overvågning af budgetpolitikkerne i euroområdet og med henblik på at sikre, at de nationale budgetter er i overensstemmelse med de retningslinjer for den økonomiske politik, der udstedes inden for rammerne af stabilitets- og vækstpagten og det europæiske semester. Eftersom rent budgetspecifikke foranstaltninger vil kunne være utilstrækkelige til at sikre en varig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, kan der være behov for yderligere politiske foranstaltninger og strukturreformer.

(3) Artikel 9 i forordning (EU) nr. 473/2013 fastsætter de nærmere retningslinjer for de økonomiske partnerskabsprogrammer, som de medlemsstater, der har euroen som valuta, skal forelægge som led i proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Det økonomiske partnerskabsprogram fastlægger køreplanen for de foranstaltninger, der skal bidrage til en effektiv og varig korrektion af det uforholdsmæssigt store underskud, og bør specificere de væsentligste finanspolitiske strukturreformer, bl.a. inden for beskatning, pension og sundhed, og budgetrammer.

(4) Den 21. juni 2013 vedtog Rådet afgørelse 2013/319/EU (2), hvorved Malta blev underlagt en procedure i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. I den forbindelse blev Malta anmodet om at forelægge et økonomisk partnerskabsprogram senest den 1. oktober 2013.

(5) Den 1. oktober 2013 og inden for fristen fastsat i forordning (EU) nr. 473/2013 forelagde Malta sit økonomiske partnerskabsprogram for Kommissionen og Rådet, som fastsætter en række strukturreformer, som har til formål at styrke de offentlige finanser og mere generelt at efterleve de landespecifikke henstillinger fra 2013, som Rådet rettede til Malta ved Rådets henstilling af 9. juli 2013 (3) (»Rådets henstilling af 9. juli 2013«): i) sikre holdbare offentlige finanser (henstilling 1, 2 og 4), ii) øge effektiviteten i den offentlige administration (henstilling 2 og 5), iii) øge det potentielle output og samtidig understøtte konkurrenceevnen og fremme en diversificeret og afbalanceret økonomi (henstilling 2, 3 og 4) og iv) sikre finansiel stabilitet (henstilling 5).

(6) Malta agter at gennemføre følgende finanspolitiske strukturforanstaltninger: i) reform af de finanspolitiske rammer, ii) gennemgang af udgifterne på ministerplan, iii) udvidelse af pensionsreformen ved at indføre en tredje pensionssøjle, iv) indsats for at forbedre leveringen af sundhedsydelser, v) omstrukturering af statsejede virksomheder, vi) forbedring af effektiviteten i den offentlige administration og vii) gradvis ændring af beskatningen fra direkte til indirekte skatter og afgifter. Foranstaltningerne er generelt set fyldestgørende og kan forventes at bidrage til en styrkelse af de offentlige finanser. Der synes dog at være brug for en yderligere indsats inden for nogle områder, f.eks. med henblik på at sikre de offentlige finansers holdbarhed på lang sigt.

(7) Reformen af de finanspolitiske rammer er fyldestgørende og kan forventes at øge den finanspolitiske styring og bidrage til at undgå budgetoverskridelser. Nedsættelsen af et uafhængigt finanspolitisk råd kan forventes at bidrage til en bedre overvågning og planlægning af Maltas offentlige finanser. Reformen er dog endnu ikke blevet vedtaget i parlamentet.

(8) Den igangværende gennemgang af udgifterne, hvis formål er at udpege områder, hvor der kan spares, og at øge effektiviteten af de offentlige udgifter kan forventes at medføre, dels at udgifterne stiger langsommere, dels at de offentlige udgifter i højere grad vil være til fordel for væksten.

(9) Indførelsen af en tredje pensionssøjle kunne gøre pensionssystemet mere målrettet, men det ville ikke bidrage til, at systemet blev mere holdbart. Ingen af de andre relevante foranstaltninger, som Malta fik anbefalet i forbindelse med de landespecifikke henstillinger, dvs. hurtigere forhøjelse af den lovbestemte pensionsalder og forhøjelse af den faktiske pensionsalder, synes at være under overvejelse.

(10) Sundhedssektoren kan som følge af de planlagte foranstaltninger til forbedring af sundhedsydelserne forventes at blive mere effektiv og målrettet. Samtidig kan foranstaltningerne være med til at bidrage til at øge efterspørgslen og leveringen af offentligt finansierede sundhedsydelser. Eftersom der ikke foreligger mere detaljerede oplysninger om de planlagte foranstaltninger, er det ikke muligt at afgøre, hvorvidt reformen vil mindske presset på de offentlige udgifter på lang sigt.

(11) En omstrukturering af de statsejede virksomheder som f.eks. det nationale luftfartsselskab Air Malta og energiselskabet Enemalta kunne forbedre deres økonomiske resultater og samtidig mindske eventualforpligtelserne for de offentlige finanser. De politiske bestræbelser på energiområdet skal især bemærkes, da den største energileverandør Enemalta har en statsgaranteret gæld svarende til ca. 10 % af BNP. De forventes desuden at medføre faldende behov for statsstøtte i fremtiden.

(12) Myndighederne fremlægger en blanding af igangværende og nye foranstaltninger, som kan forventes at forbedre den offentlige administrations muligheder for at øge håndhævelsen af skattelovgivningen og mindske omfanget af skatteunddragelse. Endelig indeholder det økonomiske partnerskabsprogram en række foranstaltninger, som forventes at afkorte de offentlige indkøbsprocedurer og gøre dem mere effektive.

(13) Den anførte gradvise overgang fra direkte til indirekte beskatning kunne have en jobskabende virkning og gøre skattesystemet mere vækstorienteret. Ændringen er imidlertid beskrevet i meget generelle termer uden nogen detaljer. Og der er stadig ingen planer om at mindske gældsfordelene i forbindelse med selskabsbeskatningen.

(14) Det økonomiske partnerskabsprogram indeholder også en række ikke-fiskale strukturforanstaltninger, som generelt sigter mod at overholde de landespecifikke henstillinger for 2013. I de politiske planer indgår omfattende reformer af retssystemet og en spredning af energiforbruget på flere kilder. Foranstaltningerne synes at pege i den rigtige retning og kan forventes at bidrage til vækst- og jobskabelsen i Malta, samtidig med at den finansielle stabilitet fastholdes. Men de er dog stadig under udarbejdelse, samtidig med at de fremlagte oplysninger ofte er begrænsede. Når de politiske planer bliver mere konkrete, og gennemførelsen er mere fremskreden, vil det derfor være nødvendigt at foretage nogle yderligere analyser for at vurdere, hvordan de indvirker på de udfordringer, der er blevet konstateret i forbindelse med de landespecifikke henstillinger for 2013 —

VEDTAGET DENNE UDTALELSE:

Det økonomiske partnerskabsprogram, som Malta forelagde for Kommissionen og Rådet den 1. oktober 2013, omfatter en række finanspolitiske strukturreformer, der i et vist omfang er tilstrækkelige til at sikre en sund finanspolitisk stilling. Det kan især nævnes, at det økonomiske partnerskabsprogram virker befordrende for den fiskale og ikke-fiskale reformdagsorden, som indgår i det nationale reformprogram og stabilitetsprogram for 2013, og at det indeholder en række politiske planer, som tager sigte på at forbedre effektiviteten af statens udgifter, styrke den offentlige administration og omstrukturere de statsejede virksomheder. Reformerne er dog generelt alle under udarbejdelse, og deres vedtagelse og gennemførelse er fortsat forbundet med risici. Hertil kommer, at der nu skal tages endelig stilling til nogle af de landespecifikke henstillinger, bl.a. gældsfordelen i forbindelse med selskabsbeskatningen i henstilling 1 og de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt i henstilling 2. Malta anmodes derfor om at fremlægge yderligere oplysninger om, hvordan de reformer, der er planlagt i det kommende nationale reformprogram og stabilitetsprogrammet, skal gennemføres, og samtidig overveje yderligere foranstaltninger, som kan være med til at sikre de offentlige finansers bæredygtighed på lang sigt. Kommissionen og Rådet overvåger gennemførelsen af reformerne i forbindelse med det europæiske semester.

Udfærdiget i Bruxelles, den 10. december 2013. På Rådets vegne R. ŠADŽIUS Formand

(1) EUT L 140 af 27.5.2013, s. 11.

(2) Rådets afgørelse 2013/319/EU af 21. juni 2013 om et uforholdsmæssigt stort underskud i Malta (EUT L 173 af 26.6.2013, s. 52).

(3) Rådets henstilling af 9. juli 2013 om Maltas nationale reformprogram for 2013 og med Rådets udtalelse om Maltas stabilitetsprogram for 2012-2016 (EUT C 217 af 30.7.2013, s. 59).