RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 850/98 af 30. marts 1998 om bevarelse af fiskeressourcerne gennem tekniske foranstaltninger til beskyttelse af unge marine organismer

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 43,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det Økonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Rådets Forordning (EF) nr. 894/97 (4) er en kodificeret udgave af Rådets forordning (EØF) nr. 3094/86 om fastlæggelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne, som er blevet ændret hyppigt og gennemgribende;

(2) erfaringerne med anvendelsen af forordning (EØF) nr. 3094/86 har afsløret nogle svagheder, som medfører problemer med anvendelsen og håndhævelsen, og som bør afhjælpes, navnlig ved at antallet af forskellige specifikationer for maskestørrelser reduceres, ved at begrebet beskyttede arter fjernes, og ved at der tillades færre forskellige maskestørrelser om bord; det er derfor hensigtsmæssigt at erstatte forordning (EF) nr. 894/97 med en ny tekst, undtagen dennes artikel 11, 18, 19 og 20;

(3) det er nødvendigt at fastlægge visse principper og procedurer for indførelse af tekniske beskyttelsesforanstaltninger på fællesskabsplan, så hver medlemsstat kan forvalte fiskeriaktiviteterne i farvandene under egen overhøjhed eller jurisdiktion;

(4) det er nødvendigt at skabe balance mellem på den ene side tilpasning af de tekniske bevarelsesforanstaltninger til fiskeriets mangeartethed og på den anden side nødvendigheden af ensartede bestemmelser, som er lette at anvende;

(5) traktatens artikel 130 R, stk. 2, fastsætter det princip, at kravene med hensyn til miljøbeskyttelse skal integreres i alle EF-foranstaltninger, navnlig i lyset af forsigtighedsprincippet;

(6) genudsætninger bør begrænses mest muligt;

(7) opvækstområder bør beskyttes under hensyntagen til de særlige biologiske forhold i de forskellige områder;

(8) ved Rådets direktiv 92/43/EØF (5) er der fastlagt foranstaltninger til bevaring af naturtyper samt vilde dyr og planter; listen over marine organismer omfattet af denne forordning indeholder navne på arter, der er beskyttet i henhold til dette direktiv;

(9) Europa-Parlamentet vedtog den 25. oktober 1996 sin beslutning om Kommissionens meddelelse vedrørende implementering af tekniske foranstaltninger inden for den fælles fiskeripolitik;

(10) for at havets biologiske ressourcer kan blive beskyttet og fiskeressourcerne udnyttet på afbalanceret vis, så både fiskernes og forbrugernes interesser tilgodeses, bør der fastlægges tekniske foranstaltninger til bevarelse af disse ressourcer, bl. a. med hensyn til passende maskestørrelser og maskestørrelseskombinationer for fangst af bestemte arter samt andre kendetegn for fiskeredskaber, endvidere med hensyn til mindstemål for marine organismer og med hensyn til begrænsning af fiskeriet i visse områder og perioder og med bestemte redskaber og udstyr;

(11) på baggrund af videnskabelige udtalelser bør der fastsættes bestemmelser om øgede maskestørrelser for trukne redskaber, når der fiskes efter bestemte arter af marine organismer samt bestemmelser om tvungen brug af kvadratmaskede net, da dette kan spille en væsentlig rolle for en formindskelse af fangsten af ungfisk af marine organismer;

(12) for at undgå, at der kan anvendes stadig mindre maskestørrelser for faststående redskaber, hvilket medfører øget dødelighed for ungfisk af målarter, er det nødvendigt at fastsætte maskestørrelser for faststående redskaber;

(13) fangsternes artssammensætning og den anvendte fiskepraksis er forskellig for de enkelte geografiske områder; forskellene gør det begrundet, at der anvendes forskellige foranstaltninger for de pågældende områder;

(14) fangsten af bestemte arter til produktion af fiskemel eller fiskeolie kan ske med små maskestørrelser, forudsat at disse fiskeriaktiviteter ikke har negativ indvirkning på andre arter;

(15) ordningen med mindstemål bør anvendes med hensyn til de arter, der udgør hovedparten af EF-flådens landinger, og de arter, der kan overleve efter genudsætning;

(16) mindstemålet for en art bør være i overensstemmelse med selektiviteten for den maskestørrelse, der anvendes for denne art;

(17) det bør fastlægges, hvorledes marine organismer måles;

(18) for at beskytte ungsild bør der fastsættes særbestemmelser om fangst og opbevaring om bord af brisling;

(19) for at tage hensyn til traditionel fiskepraksis i bestemte områder bør der fastsættes særbestemmelser om fangst og opbevaring om bord af ansjos og tun;

(20) for at sikre kontrol med fiskeriet i visse områder fra fartøjer, som opfylder særlige betingelser, bør adgangen til sådanne områder være betinget af særlige fiskeritilladelser, jf. Rådets forordning (EF) nr. 1627/94 af 27. juni 1994 om generelle bestemmelser for de særlige fiskeritilladelser (6);

(21) anvendelse af snurpenot ved fiskeri på fiskestimer, der forekommer sammen med havpattedyr, kan resultere i, at sidstnævnte fanges eller dræbes; hvis snurpenot anvendes korrekt, er fiskeri med dette redskab en effektiv metode til at opnå, at kun målarterne fanges; det bør derfor forbydes, at havpattedyr indkredses med snurpenot;

(22) for ikke at skabe hindringer for videnskabelig forskning eller for udsætning og omplantning bør denne forordning ikke gælde for virksomhed, der kan blive påkrævet, for at sådanne aktiviteter kan gennemføres;

(23) en række foranstaltninger, der er nødvendige i forbindelse med bevarelse, er indeholdt i Rådets forordning (EØF) nr. 2930/86 af 22. september 1986 om definition af fiskerfartøjers karakteristika (7) og Rådets forordning (EØF) nr. 2847/93 af 12. oktober 1993 om indførelse af en kontrolordning under den fælles fiskeripolitik (8), og de skal derfor ikke medtages i nærværende forordning;

(24) hvis bevarelsen af ressourcer er alvorligt truet, bør Kommissionen og medlemsstaterne være bemyndiget til at træffe relevante midlertidige foranstaltninger;

(25) der kan opretholdes eller indføres supplerende nationale foranstaltninger af ren lokal art, idet de dog skal forelægges Kommissionen, så det kan undersøges, om de er forenelige med EF-bestemmelserne og i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik;

(26) hvis det er nødvendigt at vedtage gennemførelsesbestemmelser til denne forordning, bør disse vedtages efter proceduren i artikel 18 i forordning (EØF) nr. 3760/92 (9) -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

Denne forordning om fastsættelse af tekniske bevarelsesforanstaltninger gælder for fangst og landing af fiskeressourcer i de farvande, der henhører under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion, og som ligger i en af de regioner, der er fastlagt i artikel 2, jf. dog artikel 26 og 33.

AFSNIT I DEFINITIONER

Artikel 2

1. Ved anvendelse af denne forordning gælder følgende farvandsdefinitioner:

a) Region 1

Alle farvande nord og vest for en linje fra et punkt på 48° N, 18° V, derfra stik nord til 60° N, derfra stik øst til 5° V, derfra stik nord til 60°30' N, derfra stik øst til 4° V, derfra stik nord til 64° N og derfra stik øst til den norske kyst.

b) Region 2

Alle farvande nord for 48° N, bortset fra farvandene i region 1 og ICES-afsnit IIIb, IIIc og IIId.

c) Region 3

Alle farvande, der svarer til ICES-underområde VIII og IX.

d) Region 4

Alle farvande, der svarer til ICES-underområde X.

e) Region 5

Alle farvande i den del af det østlige centrale Atlanterhav, som omfatter afsnit 34.1.1, 34.1.2, 34.1.3 og underområde 34.2.0 i fiskeriområde 34 under CECAF-området.

f) Region 6

Alle farvande ud for det franske departement Guyana, som henhører under Frankrigs højhedsområde eller jurisdiktion.

g) Region 7

Alle farvande ud for de franske departementer Martinique og Guadeloupe, som henhører under Frankrigs højhedsområde eller jurisdiktion.

h) Region 8

Alle farvande ud for det franske departement Réunion, som henhører under Frankrigs højhedsområde eller jurisdiktion.

2. De geografiske områder, der i denne forordning er betegnet med forkortelserne »ICES« og »CECAF«, er de områder, som er fastlagt af henholdsvis Det Internationale Havundersøgelsesråd og Komitéen for Fiskeriet i det Østlige Centrale Atlanterhav. De er, med forbehold af senere ændringer, beskrevet i Kommissionens meddelelse nr. 85/C 335/02 (10) og nr. 85/C 347/05 (11).

3. De i stk. 1 nævnte regioner kan, bl.a. på grundlag af definitionerne i stk. 2, opdeles i geografiske områder efter proceduren i artikel 48.

4. Uanset stk. 2 gælder følgende ved anvendelse af denne forordning:

- Kattegat afgrænses mod nord af en ret linje fra Skagen Fyr til Tistlarna Fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst samt mod syd af en ret linje fra Hasenøre til Gnibens Spids, fra Korshage til Spodsbjerg og fra Gilbjerg Hoved til Kullen

- Skagerrak afgrænses mod vest af en ret linje fra Hanstholm Fyr til Lindenes Fyr og mod syd af en ret linje fra Skagen Fyr til Tistlarna Fyr og herfra til det nærmeste punkt på den svenske kyst

- Nordsøen omfatter ICES-underområde IV og den tilstødende del af ICES-afsnit IIa, som er beliggende syd for 64° N, samt den del af ICES-afsnit IIIa, som ikke hører til Skagerrak efter definitionen i andet led.

Artikel 3

I denne forordning forstås ved:

a) »marine organismer«: alle »marine« fisk, inklusive anadrome og katadrome arter, mens de lever i havet, krebsdyr, bløddyr og dele heraf

b) »maskestørrelse« på trukne redskaber: maskestørrelsen på alle fangstposer og forlængelsesstykker, der befinder sig om bord på et fiskerfartøj, og som er fastgjort til eller vil kunne fastgøres til et trukket redskab. Maskestørrelsen bestemmes efter procedurerne i Kommissionens forordning (EØF) nr. 2108/84 (12). Denne definition af maskestørrelse finder ikke anvendelse på net af kvadratmasket garn

c) »net af paralleltbundet garn«: net, der er fremstillet af to eller flere garner, hvor garnerne kan adskilles mellem knuderne, uden at garnets struktur beskadiges

d) »kvadratmasket net«: en netkonstruktion, der er monteret således, at det ene af de to sæt parallelle linjer, der udgøres af maskestolperne, er parallelt med nettets længdeakse, mens det andet sæt danner rette vinkler på denne akse

e) »kvadratmaskede panelers eller vinduers maskestørrelse«: den største maskestørrelse, der kan bestemmes, på et panel eller vindue indsat i et trukket redskab. Maskestørrelsen bestemmes efter procedurerne i forordning (EØF) nr. 2108/84

f) »knudeløst net«: net, der består af firsidede masker, hvis sider er omtrent lige lange, og hvis hjørner udgøres af sammenvævningen af garnet fra to hosliggende sider i masken

g) »bundsatte hildingsgarn« og »indfiltringsnet«: envæggede redskaber, der holdes fast eller kan holdes fast ved havbunden

h) »toggergarn«: redskaber med to eller flere vægge, der er ophængt parallelt på én enkelt overtælle, og som holdes fast eller kan holdes fast ved havbunden.

AFSNIT II REDSKABER OG BETINGELSER FOR DISSES ANVENDELSE

KAPITEL I BESTEMMELSER OM TRUKNE REDSKABER

Artikel 4

1. I de enkelte af de i bilag I til V nævnte regioner eller geografiske områder, samt, når det er relevant, i bestemte perioder, er målarterne for de enkelte maskestørrelser som anført i det relevante bilag.

2. På fangstrejser inden for hver enkelt af de i bilag I til V nævnte regioner eller geografiske områder er det forbudt at anvende eller medbringe trukne redskaber med en anden maskestørrelse end den, der er anført i det relevante bilag.

3. a) På fangstrejser i de i bilag VIII og IX nævnte regioner eller geografiske områder, samt, når det er relevant, i bestemte perioder, er det forbudt at anvende eller medføre trawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber, medmindre maskestørrelsen er i overensstemmelse med de bestemmelser, der er fastsat i det relevante bilag.

b) Imidlertid kan EF-fartøjer under fangstrejser i Fællesskabets fiskefarvande medføre net, hvis maskestørrelse er under 120 mm, og som ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VIII og IX, forudsat at

- der kan fremvises tilladelse til at fiske uden for Fællesskabets farvande under den pågældende fangstrejse, og

- alle net, hvis maskestørrelse ikke er i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag VIII og IX, under gennemsejlingen af fællesskabsfarvandene er fastsurret og stuvet bort i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 20, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93.

4. Fangster, der beholdes om bord, og som er taget i de i bilag I til V, X og XI nævnte regioner eller geografiske områder, må ikke landes, medmindre deres procentvise sammensætning er i overensstemmelse med bestemmelserne i det relevante bilag.

5. Den procentvise andel af målarter og andre arter fremkommer ved en sammenlægning af alle ombordværende eller omladede mængder af målarter og andre arter, der er anført i bilag I til V.

Artikel 5

1. De procentvise andele, der er nævnt i bilag I, II, III, IV, V, X og XI, beregnes i levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

2. Ved beregningen af disse procentvise andele for et fiskerfartøj, hvorfra der er omladet marine organismer, skal de pågældende mængder af marine organismer imidlertid medregnes.

3. Fartøjsførere, der ikke udfylder en logbog i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 6 i forordning (EØF) nr. 2847/93, må ikke omlade marine organismer til andre fartøjer eller modtage omladninger af marine organismer fra andre fartøjer.

4. De procentvise andele omhandlet i stk. 1 kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver.

5. Uanset stk. 1 kan de procentvise andele, når det gælder fangster af tobis, der beholdes om bord og er taget med redskaber, der har maskestørrelser på under 16 mm, beregnes før sorteringen.

6. Ved anvendelse af denne artikel findes vægtækvivalenten for hele jomfruhummere ved at gange vægten af jomfruhummerhaler med tre.

Artikel 6

1. a) Det er forbudt at medføre eller at anvende bundtrawl, snurrevod eller lignende bundtrukne redskaber, som har mere end 100 masker, sømforstærkninger og sammenføjninger ikke indbefattet, i nogen omkreds af fangstposen. Denne bestemmelse gælder bundtrawl, snurrevod og lignende bundtrukne redskaber, hvis maskestørrelse er på mellem 90 og 119 mm.

b) Litra a) gælder ikke for bomtrawl.

2. Antallet af masker må ikke i nogen fangstposeomkreds øges fra forenden til bagenden i fangstposen i snæver forstand. Denne bestemmelse gælder for alle trukne redskaber, hvis maskestørrelse er på 55 mm eller derover.

3. Antallet af masker, maskerne i sammenføjningerne ikke indbefattet, må ikke på noget punkt på nogen omkreds af et mellem- eller forlængelsesstykke være lavere end det højeste antal masker i omkredsen af forenden af fangstposen, maskerne i sammenføjningerne ikke indbefattet. Denne bestemmelse gælder for alle trukne redskaber, hvis maskestørrelse er på 55 mm eller derover.

Artikel 7

1. a) Kvadratmaskede paneler med en maskestørrelse på mindst 80 mm kan indsættes i ethvert trukket redskab.

b) Alternativt kan bundtrawl, snurrevod og lignende bundtrukne redskaber med en maskestørrelse på 100 mm eller derover være udstyret med paneler, der er tilladt i overensstemmelse med Rådets forordning (EØF) nr. 1866/86 af 12. juni 1986 om fastsættelse af tekniske foranstaltninger til bevarelse af fiskeressourcerne i Østersøen, Bælterne og Øresund (13).

2.a) Det kvadratmaskede panel anbringes i den øverste halvdel eller på overvingen af nettet, foran forlængelsesstykkerne, eller på et hvilket som helst punkt mellem forlængelsesstykkets forende og fangstposens bagende.

b) Panelet må ikke på nogen måde blokeres af ekstraudstyr på nettets inder- eller yderside.

c) Panelet skal være mindst tre meter langt, undtagen når det er indsat i net, der er trukket af fartøjer på under 112 kW; i så fald skal det være mindst to meter langt.

d) Panelet skal være lavet af knudeløst net eller af net med fastsiddende knuder og være indsat på en sådan måde, at maskerne til enhver tid er helt åbne, mens der fiskes.

e) Panelet skal være lavet således, at antallet af masker i den forreste maskerække i panelet er lig med eller større end antallet af masker i den bageste maskerække i panelet.

3. Når der indsættes et kvadratmasket panel i den ikke-spidse ende af et net, må der højst være fem åbne diagonalmasker mellem hver side af panelet og nettets sammenføjninger.

Når der helt eller delvis indsættes et kvadratmasket panel i den ikke-spidse ende af et net, må der højst være fem åbne diagonalmasker mellem den bageste maskerække i det kvadratmaskede panel og nettets sammenføjninger.

4. Uanset stk. 1, litra a), og stk. 2, litra a), skal bundtrawl, snurrevod eller tilsvarende bundtrukne redskaber med en maskestørrelse på mellem 70 og 79 mm være forsynet med et kvadratmasket panel med en maskestørrelse på 80 mm eller derover.

5. Uanset stk. 1, litra a), er det forbudt at beholde krebsdyr af arten Pandalus, der er taget med bundtrukne redskaber med en maskestørrelse på mellem 32 og 54 mm, om bord, medmindre redskabet er udstyret med et kvadratmasket panel eller -vindue med en maskestørrelse på 70 mm eller derover.

6. Bestemmelserne i stk. 4 og 5 gælder kun i region 1 og 2.

7. Ved bestemmelsen af et redskabs maskestørrelse tages der ikke hensyn til målinger af maskestørrelsen af kvadratmaskede netstykker, der er indsat i et net.

Artikel 8

1. Det er forbudt at medføre eller at anvende trukne redskaber, der helt eller delvis i fangstposen er fremstillet af enkeltgarnsnet med en trådtykkelse på over 8 mm.

2. Det er forbudt at medføre eller at anvende trukne redskaber, der helt eller delvis i fangstposen er fremstillet af netmateriale af paralleltbundet garn, medmindre de paralleltbundne garn har nogenlunde samme tykkelse, og medmindre summen af de paralleltbundne garns tykkelse på hver side af hver maske er højst 12 mm.

3. Stk. 1 og 2 gælder ikke flydetrawl.

Artikel 9

1. Det er forbudt at medføre eller at anvende trukne redskaber, hvis fangstpose helt eller delvis er fremstillet af netmateriale med masker af anden art end kvadratmasker eller diagonalmasker.

2. Stk. 1 anvendes ikke på trukne redskaber af nogen art, hvis fangstposens maskestørrelse er på 31 mm eller derunder.

Artikel 10

Skrabere er undtaget fra bestemmelserne i artikel 4, forudsat at mængden af marine organismer, der beholdes om bord, og som er taget med disse redskaber, undtagen toskallede bløddyr, ikke overstiger 5 % af den samlede fangst af de marine organismer, der beholdes om bord.

KAPITEL II BESTEMMELSER OM FASTSTÅENDE REDSKABER

Artikel 11

1. I de enkelte af de i bilag VI og VII nævnte regioner eller geografiske områder, samt, når det er relevant, i bestemte perioder, er det forbudt at anvende eller medføre bundsatte hildingsgarn, indfiltringsnet og toggergarn om bord, medmindre:

a) den fangst, der er taget med sådanne redskaber og beholdes om bord, omfatter en procentvis andel af målarter på ikke under 70 %, og

b) - maskestørrelsen, hvis det drejer sig om bundsatte garn og indfiltringsnet, svarer til en af de kategorier, der er anført i det pågældende bilag

- maskestørrelsen, hvis det drejer sig om toggergarn, i den del af redskabet, der har de mindste masker, svarer til en af de kategorier, der er anført i det pågældende bilag.

2. Den mindste procentvise andel af målarter opnås ved en sammenlægning af mængderne af alle de målarter, der er fanget.

Artikel 12

1. Den procentvise andel, der er nævnt i artikel 11, stk. 1, beregnes som levende vægt af alle marine organismer, der er om bord efter sortering eller ved landing.

2. Den procentvise andel, der er nævnt i stk. 1, kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver.

Artikel 13

Artikel 11 og 12 anvendes ikke på fangster af laksefisk, niøje og slimål.

KAPITEL III GENERELLE BESTEMMELSER OM REDSKABER OG BETINGELSER FOR DISSES ANVENDELSE

Artikel 14

Sorteringen skal foretages umiddelbart efter, at fangsterne er fjernet fra redskabet/redskaberne.

Artikel 15

1. De mængder marine organismer, som fanges ud over de tilladte procentvise andele som anført i bilag I VII, X og XI, skal genudsættes inden ankomsten i havn.

2. Til enhver tid inden ankomsten i havn skal de procentvise andele af målarter, som defineret i bilag I VII, X og XI, der beholdes om bord, udgøre mindst halvdelen af den i de pågældende bilag anførte mindste procentvise andel af målarter.

3. Når de første 24 timer af en fangstrejse er gået, skal den krævede mindste procentvise andel af målarter, som anført i bilag I VII, X og XI, være opfyldt på tidspunktet for den daglige føring af logbogen i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 6 i forordning (EØF) nr. 2847/93.

Artikel 16

Det er forbudt at anvende anordninger, der bevirker, at maskerne i nogen del af redskabet trækkes sammen eller på anden måde faktisk formindskes.

Denne bestemmelse er ikke til hinder for, at der anvendes særlige anordninger, som opføres på en liste med tekniske beskrivelser efter proceduren i artikel 48.

AFSNIT III MINDSTEMÅL FOR MARINE ORGANISMER

Artikel 17

Marine organismer betragtes som undermålere, hvis de er mindre end de mindstemål, der er anført i bilag XII for de pågældende arter og de pågældende geografiske områder.

Artikel 18

1. Størrelsen af marine organismer måles ifølge bestemmelserne i bilag XIII.

2. Er der fastsat mere end én metode til måling af størrelsen af marine organismer, anses organismerne for at have mindstemålet, hvis anvendelsen af en af disse metoder giver en størrelse, der er lig med eller større end det tilsvarende mindstemål.

3. Hummer, languster samt toskallede bløddyr og havsnegle, der hører til en art, for hvilken der er fastsat mindstemål i bilag XII, må kun beholdes om bord hele og må kun landes hele.

4. a) Taskekrabber må kun beholdes om bord hele og må kun landes hele.

b) Dog må højst 5 vægtprocent af den samlede fangst af taskekrabber eller dele heraf, der beholdes om bord eller landes, bestå af aftagne kløer.

Artikel 19

1. Marine organismer, der ikke opfylder mindstemålene, må ikke beholdes om bord eller omlades, landes, transporteres, opbevares, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsættes.

2. Stk. 1 anvendes ikke på:

a) sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord af hver af disse arter. Den procentvise anden af sardin, ansjos, sild, hestemakrel og makrel, der ikke opfylder mindstemålene, beregnes som levende vægt af alle marine organismer om bord efter sortering eller ved landing. Den procentvise andel kan beregnes på grundlag af en eller flere repræsentative prøver. Grænsen på 10 % må ikke overskrides i forbindelse med omladning, landing, transport, opbevaring, frembydelse eller udbydelse til salg.

b) andre marine organismer end dem, der er nævnt i bilag I V som målarter for maskestørrelseskategorierne under 16 mm og 16 31 mm, og som er taget med et trukket redskab med en maskestørrelse på under 32 mm, forudsat at nævnte organismer ikke er sorteret og ikke sælges, frembydes eller udbydes til salg til konsum.

3. Dog må sardin, ansjos, hestemakrel og makrel, der ikke opfylder mindstemålene, men som er taget til brug som levende agn, beholdes om bord, hvis de opbevares levende.

AFSNIT IV SÆRBESTEMMELSER OM FISKERI EFTER BESTEMTE MARINE ORGANISMER

Artikel 20 Restriktioner i fiskeriet efter sild

1. Det er forbudt at beholde sild om bord, der er taget inden for de geografiske områder og i de perioder, der er nævnt nedenfor:

a) Fra den 1. januar til den 30. april i havområdet nordøst for en linje trukket mellem Mull of Kintyre og Corsewall Point.

b) Fra den 1. juli til den 31. oktober i et geografisk område med følgende afgrænsninger:

- Danmarks vestkyst ved 55°30' N

- 55°30' N, 7°00' Ø

- 57°00' N, 7°00' Ø

- Danmarks vestkyst ved 57°00' N.

c) Fra den 15. august til den 15. september i et område fra 6 til 12 sømil ud for Det Forenede Kongeriges østkyst, målt fra basislinjerne, mellem 55°30' N og 55°45' N.

d) Fra den 15. august til den 30. september i et geografisk område, der afgrænses af en linje gennem følgende punkter:

- Butt of Lewis

- Cape Wrath

- 58°55' N, 5°00' V

- 58°55' N, 7°10' V

- 58°20' N, 8°20' V

- 57°40' N, 8°20' V

- North Uists vestkyst ved 57°40' N, derfra langs øens nordkyst til 57°40'36″ N, 7°20'39″ V

- 57°50'3″ N, 7°8'6″ V

- derfra nordøst langs vestkysten af øen Lewis indtil udgangspunktet (Butt of Lewis).

e) Fra den 15. august til den 30. september i et område fra 6 til 12 sømil ud for Det Forenede Kongeriges østkyst, målt fra basislinjerne, mellem 54°10' N og 54°45' N.

f) Fra den 21. september til den 31. december i de dele af ICES-afsnit VIIa, der har følgende afgrænsninger:

i) - Isle of Mans østkyst ved 54°20' N

- 54°20' N, 3°40' V

- 53°50' N, 3°50' V

- 53°50' N, 4°50' V

- Isle of Mans sydvestkyst ved 4°50' V, og

ii) - Nordirlands østkyst ved 54°15' N

- 54°15' N, 5°15' V

- 53°50' N, 5°50' V

- Irlands østkyst ved 53°50' N.

g) Hele året i ICES-afsnit VIIa i havområdet mellem Skotlands, Englands og Wales' vestkyst og en linje trukket 12 sømil fra basislinjerne langs disse kyster, afgrænset mod syd af 53°20' N og mod nordvest af en linje trukket mellem Mull of Galloway (Skotland) og Point of Ayre (Isle of Man).

h) Hele året i Logan Bay (fravandet øst for en linje trukket fra Mull of Logan, der ligger på 54°44' N og 4°59' V, til Laggantalluch Head, der ligger på 54°41' N og 4°58' V.

i) I 1997 og hver tredje år derefter, fra anden fredag i januar og i et tidsrum på 16 dage i træk, i et område, der har følgende afgrænsninger:

- Irlands sydøstkyst ved 52°00' N

- 52°00' N, 6°00' V

- 52°30' N, 6°00' V

- Irlands sydøstkyst ved 52°30' N.

j) I 1997 og hvert tredje år derefter, fra første fredag i november og i tidsrum på 16 dage i træk, i et område, der har følgende afgrænsninger:

- Irlands sydkyst ved 9°00' V

- 51°15' N, 9°00' V

- 51°15' N, 11°00' V

- 52°30' N, 11°00' V

- Irlands vestkyst ved 52°30' N.

k) I 1998 og hvert tredje år derefter, fra første fredag i november og i et tidsrum på 16 dage i træk, i et område, der har følgende afgrænsninger:

- Irlands sydkyst ved 9°00' V

- 51°15' N, 9°00' V

- 51°15' N, 7°30' V

- Irlands sydkyst ved 52°00' N.

2. Dog er det tilladt, at sild fra alle de nævnte områder beholdes om bord, hvis mængden ikke overstiger 5 % i levende vægt af den samlede ombordværende mængde marine organismer, som er taget i hvert særskilt område i en af de nævnte perioder.

3. Uanset stk. 1, litra f), nr. ii), og stk. 1, litra h), er det tilladt fartøjer med en længde på højst 12,2 m, der er baseret i havne beliggende på Irlands og Nordirlands østkyst mellem 53°00' N og 55°00' N, at beholde sild om bord fra de områder, der er fastsat i stk. 1, litra f), nr. ii), og stk. 1, litra h). Den eneste tilladte fangstmetode er drivgarnsfiskeri med redskaber med en maskestørrelse på 54 mm eller derover.

Artikel 21 Restriktioner i fiskeriet efter brisling for at beskytte sild

1. Det er forbudt at beholde brisling om bord, der er taget inden for de geografiske områder og i de perioder, der er nævnt nedenfor:

a) Fra den 1. januar til den 31. marts og fra den 1. oktober til den 31. december i ICES' statistiske rektangel 39E8. Ved anvendelse af denne forordning afgrænses dette ICES-rektangel af en linje, som fra Det Forenede Kongeriges østkyst løber stik øst langs 55°00' N til 1°00' V, derfra stik nord til 55°30' N og derfra stik vest til Det Forenede Kongeriges kyst.

b) Fra den 1. januar til den 31. marts og fra den 1. oktober til den 31. december i det indre af Moray Firth vest for 3°30' V og i det indre af Firth of Forth vest for 3°00' V.

c) Fra den 1. juli til den 31. oktober i det geografiske område, der har følgende afgrænsninger:

- Danmarks vestkyst ved 55°30' N

- 55°30' N, 7°00' Ø

- 57°00' N, 7°00' Ø

- Danmarks vestkyst ved 57°00' N.

2. Dog er det tilladt, at brisling fra alle de nævnte områder beholdes om bord, hvis mængden ikke overstiger 5 % i levende vægt af den samlede ombordværende mængde marine organismer, som er taget i hvert særskilt område i en af de nævnte perioder.

Artikel 22 Restriktioner i fiskeriet efter makrel

1. Det er forbudt at beholde makrel om bord, som er taget i det geografiske område, der har følgende afgrænsninger:

- et punkt på Det Forenede Kongeriges sydkyst ved 2°00' V

- 49°30' N, 2°00' V

- 49°30' N, 7°00' V

- 52°00' N, 7°00' V

- et punkt på Det Forenede Kongeriges vestkyst ved 52°00' N,

medmindre vægten af makrel ikke overstiger 15 % i levende vægt af den samlede ombordværende mængde af makrel og andre marine organismer, som er taget i dette område.

2. Stk. 1 gælder ikke for:

a) fartøjer, der udelukkende anvender hildingsgarn og/eller håndliner

b) fartøjer, der anvender bundtrawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber, hvis de om bord har mindst 75 % i levende vægt af marine organismer, bortset fra ansjos, sild, hestemakrel, makrel, pelagisk blæksprutte og sardin, beregnet som en procentvis andel af den samlede levende vægt af de ombordværende marine organismer

c) fartøjer, som ikke er udrustet til fiskeri, og til hvilke der omlades makrel.

3. Alle makreller om bord anses for at være fanget inden for det område, der er omhandlet i stk. 1, undtagen de mængder, for hvilke der i henhold til nedenstående afsnit er afgivet erklæring om, at de var om bord, inden fartøjet sejlede ind i dette område.

Føreren af et fartøj, der agter at sejle ind i dette område for at fiske og medfører fangst af makrel, skal underrette kontrolmyndigheden i den medlemsstat, i hvis område han agter at fiske, om det forventede tidspunkt og sted for ankomsten i dette område. Underretningen skal ske tidligst 36 og senest 24 timer, før fartøjet sejler ind i dette område.

Ved indsejlingen i dette område skal han underrette den kompetente kontrolmyndighed om de mængder makrel, han har om bord, og som er indført i logbogen. Føreren skal på forlangende lade sin logbog og de ombordværende fangster kontrollere på et tidspunkt og sted, der fastsættes af den kompetente kontrolmyndighed. Tidspunktet kan ikke ligge mere end seks timer efter, at kontrolmyndigheden har modtaget meddelelsen om den ombordværende mængde makrel, og stedet skal ligge så nært som muligt ved stedet for indsejlingen i dette område.

Føreren af et fartøj, der agter at sejle ind i dette område for at foretage omladning af makrel til sit fartøj, skal underrette den kompetente kontrolmyndighed i den medlemsstat, inden for hvis område omladningen skal ske, om det forventede tidspunkt og sted for denne. Underretningen skal ske tidligst 36 og senest 24 timer, før omladningen påbegyndes. Føreren skal, så snart omladningen har fundet sted, give den kompetente kontrolmyndighed meddelelse om de mængde makrel, som er blevet omladet til hans fartøj.

De kompetente kontrolmyndigheder er:

- for Frankrig:

Mimer, telex: Paris 25 08 23

- for Irland:

Department of Marine, telex: Dublin 917 98 MRNE

- for Det Forenede Kongerige:

Ministry of Agriculture, Fisheries and Food, telex: London 212 74.

Artikel 23 Restriktioner i fiskeriet efter ansjos

1. Det er forbudt at beholde fangster af ansjos om bord taget med flydetrawl i ICES-afsnit VIIIc eller at fiske efter ansjos med flydetrawl i dette afsnit.

2. I det i stk. 1 nævnte afsnit er det forbudt samtidig at have flydetrawl og snurpenot om bord.

Artikel 24 Restriktioner i fiskeriet efter tun

1. Det er forbudt at beholde bugstribet bonit, storøjet tun og gulfinnet tun om bord, der er taget med snurpenot i farvande der henhører under Portugals højhedsområder eller jurisdiktion, i ICES-underområde X nord for 36°30' N og i CECAF-område nord for 31° N og øst for 17°30' V, eller at fiske efter de nævnte arter i de nævnte områder med de nævnte redskaber.

2. Det er forbudt at beholde tun om bord, der er taget med drivgarn i farvande, der henhører under Portugals og Spaniens højhedsområde eller jurisdiktion i ICES-underområde VIII, IX og X og i CECAF-området omkring De Kanariske Øer og Madeira eller at fiske efter de nævnte arter i de nævnte områder med de nævnte redskaber.

Artikel 25 Restriktioner i fiskeriet efter reje for at beskytte fladfisk

1. Det er forbudt at beholde hestereje og rejekonge om bord, der er taget med et bundtrukket redskab med en hvilken som helst maskestørrelse på mellem 16 og 31 mm, medmindre fartøjet permanent har installeret en anordning til adskillelse af fladfisk fra hestereje og rejekonge efter fangsten.

2. Der skal anvendes sorteringstrawl eller et redskab med sorteringsrist til fangst af hestereje og rejekonge. Gennemførelsesbestemmelserne til dette stykke fastsættes efter proceduren i artikel 48.

3. Dog er det tilladt at beholde hestereje og rejekonge om bord på fartøjer, der ikke opfylder betingelserne i stk. 1 og 2, hvis mængderne ikke overstiger 5 % i levende vægt af den samlede mængde af ombordværende marine organismer.

Artikel 26 Restriktioner i fiskeriet efter laks og havørred

1. Fangster af laks og havørred må ikke beholdes om bord eller omlades, landes, transporteres, opbevares, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsættes, når de er taget:

- i farvande uden for en grænse på 6 sømil målt fra medlemsstaternes basislinjer i region 1, 2, 3 og 4

- uden for farvandene under medlemsstaternes højhedsområde eller jurisdiktion i region 1, 2, 3 og 4, uanset artikel 2, stk. 1, dog undtagen farvandene under Grønlands og Færøernes jurisdiktion

- med trukne redskaber.

2. Stk. 1 anvendes ikke på laks og havørred taget i Skagerrak og Kattegat.

Artikel 27 Restriktioner i fiskeriet efter sperling for at beskytte andre rundfisk

1. Det er forbudt at beholde fangster af sperling om bord, som er taget med trukne redskaber i et område, der afgrænses af en linje gennem følgende punkter:

- et punkt ved 56° N på Det Forenede Kongeriges østkyst til 2° Ø

- derfra mod nord til 58° N, vest til 0°30' V, nord til 59°15' N, øst til 1° Ø, nord til 60° N, vest til 0°00'

- derfra mod nord til 60°30' N, mod vest til Shetlandsøernes kyst, derfra mod vest fra 60° N på Shetlandsøernes vestkyst til 3° V, syd til 58°30' N

- og derfra mod vest til Det Forenede Kongeriges kyst.

2. Dog er det tilladt at beholde fangster af sperling om bord fra det i stk. 1 nævnte område, der er taget med de i samme stykke nævnte redskaber, hvis de ikke overstiger 5 vægtprocent af de samlede ombordværende mængder marine organismer, der er taget i nævnte område med de pågældende redskaber.

Artikel 28 Restriktioner i fiskeriet efter kulmule

1. Det er forbudt at anvende trawl, snurrevod og lignende trukne redskaber i de geografiske områder og de perioder, der er nævnt nedenfor:

a) Fra den 1. september til den 31. december i det geografiske område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter:

- punktet Cabo Prior på Spaniens nordkyst (43°34' N, 8°19' V)

- 43°50' N, 8°19' V

- 43°25' N, 9°12' V

- punktet Cabo Villano på Spaniens vestkyst (43°10' N, 9°12' V).

b) Fra den 1. oktober til den 31. december i det geografiske område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter:

- punktet Cabo Corrubedo på Spaniens vestkyst (42°35' N, 9°05' V)

- 42°35' N, 9°25' V

- 43°00' N, 9°30' V

- et punkt på Spaniens vestkyst ved 43°00' N.

c) Fra den 1. december til den sidste dag i februar i det følgende år i det geografiske områder, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter:

- et punkt på Portugals vestkyst ved 37°50' N

- 37°50' N, 9°08' V

- 37°00' N, 9°07' V

- et punkt på Portugals vestkyst ved 37°00' N.

2. I de områder og i de perioder, der er nævnt i stk. 1, er det forbudt at medføre trawl, snurrevod eller lignende trukne redskaber, medmindre de er bortstuvet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 20, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93.

Artikel 29 Restriktioner i fiskeriet efter rødspætte

1. Det er forbudt fartøjer med en længde overalt på over 8 m at fiske med bundtrawl, snurrevod eller lignende bundtrukne redskaber i følgende geografiske områder:

a) området inden for 12 sømil ud for Frankrigs kyster nord for 51°00' N, samt ud for Belgiens og Nederlandenes kyster op til 53°00' N, målt fra basislinjerne

b) et område, der afgrænses af en linje gennem følgende skæringspunkter:

- et punkt på Danmarks vestkyst ved 57°00' N

- 57°00' N, 7°15' Ø

- 55°00' N, 7°15' Ø

- 55°00' N, 7°00' Ø

- 54°30' N, 7°00' Ø

- 54°30' N, 7°30' Ø

- 54°00' N, 7°30' Ø

- 54°00' N, 6°00' Ø

- 53°50' N, 6°00' Ø

- 53°50' N, 5°00' Ø

- 53°30' N, 5°00' Ø

- 53°30' N, 4°15' Ø

- 53°00' N, 4°15' Ø

- et punkt på Nederlandenes kyst ved 53°00' N

c) området inden for 12 sømil ud for Danmarks vestkyst fra 57°00' N op til Hirtshals Fyr, målt fra basislinjerne.

2. a) Dog må fartøjer, for hvilke der er udstedt en særlig fiskeritilladelse efter artikel 7, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1627/94, fiske i de i stk. 1 nævnte områder med bomtrawl. Det er forbudt at anvende bomtrawl med en bomlængde på over 9 m eller bomtrawl, hvis samlede bomlængde målt som summen af hver bom overstiger 9 m eller kan forlænges til mere end 9 m, medmindre der fiskes med redskaber med en maskestørrelse på mellem 16 og 31 mm. Længden af en bom måles mellem dens yderpunkter inklusive alle hertil fastgjorte anordninger.

b) Uanset artikel 1, stk. 2, i forordning (EF) nr. 1627/94 kan der til de i litra a) nævnte formål udstedes særlige fiskeritilladelser for fartøjer med en længde overalt på over 8 m.

c) Fartøjer, der har fået tildelt særlig fiskeritilladelse som nævnt i litra a) og b) skal opfylde følgende krav:

- de skal være anført på en liste, som hver medlemsstat skal indgive til Kommissionen, således at den samlede maskineffekt af fartøjerne på hver enkelt liste ikke er større end den samlede maskineffekt, der forelå for hver medlemsstat pr. 1. januar 1998

- deres maskineffekt må ikke på noget tidspunkt overstige 221 kW, idet fartøjer med nedsat maskineffekt ikke forud for effektnedsættelsen må have haft en maskineffekt på mere end 300 kW.

d) Et fartøj, der er optaget på listen, kan erstattes af et eller flere andre fartøjer, forudsat at:

- den enkelte erstatning ikke fører til en forøgelse af den enkelte medlemsstats samlede maskineffekt som angivet i litra c), første led

- maskineffekten for det fartøj, der erstatter, ikke på noget tidspunkt overstiger 221 kW

- maskineffekten for det fartøj, der erstatter, ikke er nedsat, og

- længden overalt for det fartøj, der erstatter, ikke overstiger 24 m.

e) En maskine på et fartøj, der er anført på en medlemsstats liste, kan erstattes, forudsat at:

- erstatningen af en maskine ikke bevirker, at fartøjets maskineffekt på noget tidspunkt overstiger 221 kW

- den maskine, der erstatter, ikke er en maskine med nedsat effekt, og

- effekten for den maskine, der erstatter, er sådan, at erstatningen ikke bevirker en forøgelse af den samlede maskineffekt for den pågældende medlemsstat som anført i litra c), første led.

f) Fiskerifartøjer, der ikke opfylder de i dette stykke nævnte krav, får inddraget deres særlige fiskeritilladelse.

3. Uanset stk. 2, litra a), er det tilladt for fartøjer, der har en særlig fiskeritilladelse, og som har hesterejefiskeri som hovedaktivitet, at anvende bomme, hvis samlede bomlængde er på over 9 m, når de fisker med redskaber med en maskestørrelse på mellem 80 og 99 mm, forudsat at der er udstedt en supplerende særlig fiskeritilladelse med henblik herpå til disse fartøjer. Den særlige fiskeritilladelse tages hvert år op til revision.

Et eller flere fiskerfartøjer, hvortil der er udstedt en sådan supplerende særlig fiskeritilladelse, kan erstattes af andre fiskerfartøjer, forudsat:

- at erstatningsfartøjets tonnage ikke overstiger 70 BRT, og at det højst måler 20 m længde overalt, eller

- forudsat at erstatningsfartøjets maskineffekt ikke overstiger 180 kW, og at det højst måler 20 m længde overalt.

Fiskerfartøjer, der ikke længere opfylder kravene i dette stykke, får inddraget deres særlige fiskeritilladelse for stedse.

4. a) Som undtagelse fra stk. 1

- kan fartøjer, hvis maskineffekt ikke på noget tidspunkt overstiger 221 kW, idet fartøjer med nedsat maskineffekt ikke forud for effektnedsættelsen må have haft en maskineffekt på mere end 300 kW, fiske i de nævnte områder med skovlbundtrawl

- kan fartøjer, der driver parfiskeri, og hvis samlede maskineffekt ikke på noget tidspunkt overstiger 221 kW, idet fartøjer med nedsat maskineffekt ikke forud for effektnedsættelsen må have haft en maskineffekt på mere end 300 kW, fiske i de nævnte områder med parbundtrawl.

b) Dog kan fartøjer, hvis maskineffekt overstiger 221 kW, anvende skovlbundtrawl, eller fartøjer, der driver parfiskeri, og hvis samlede maskineffekt overstiger 221 kW, drive fiskeri med parbundtrawl, forudsat at:

i) - den fangst af tobis og/eller brisling, der beholdes om bord, og som er taget i de nævnte områder, mindst udgør 90 % i levende vægt af den samlede mængde ombordværende marine organismer, der er taget i de nævnte områder, og

- fangsten af rødspætte og/eller tunge, der beholdes om bord, og som er taget i de nævnte områder, ikke overstiger 2 % i levende vægt af den samlede mængde ombordværende marine organismer, der er taget i de nævnte områder

eller

ii) - den anvendte maskestørrelse er på mindst 100 mm, og

- fangsten af rødspætte og/eller tunge, der beholdes om bord, og som er taget i de nævnte områder, ikke overstiger 5 % i vægt af den samlede mængde ombordværende marine organismer, der er taget i de nævnte områder

eller

iii) - den anvendte maskestørrelse er på mindst 80 mm, og

- anvendelsen af disse maskestørrelser er begrænset til et område inden for 12 sømil ud for Frankrigs kyst ved 51°00' N, og

- mængderne af rødspætte og tunge, der beholdes om bord, og som er fanget i de nævnte områder, ikke overstiger 5 % af den samlede levende vægt af marine organismer om bord, der er fanget i de nævnte områder.

5. I områder, hvor det er forbudt at anvende bomtrawl, skovltrawl eller parbundtrawl, er det forbudt at medføre sådanne redskaber, medmindre de er bortstuvet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 20, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93.

6. Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel vedtages efter proceduren i artikel 48.

AFSNIT V RESTRIKTIONER I UDØVELSEN AF VISSE FORMER FOR FISKERI OG TILKNYTTEDE AKTIVITETER

Artikel 30 Restriktioner i anvendelsen af bundtrukne redskaber

1. Det er forbudt fartøjer at anvende eller have bomtrawl om bord med en bomlængde på over 24 m eller bomtrawl, hvis samlede bomlængde målt som summen af længden af hver bom overstiger 24 m eller kan forlænges til mere end 24 m. Længden af en bom måles mellem dens yderpunkter inklusive alle hertil fastgjorte anordninger.

2. Det er forbudt fartøjer at anvende bomtrawl med en maskestørrelse på mellem 32 og 99 mm i hvert af følgende geografiske områder:

a) Nordsøen nord for en linje gennem følgende punkter:

- et punkt på Det Forenede Kongeriges østkyst ved 55° N

- derfra mod øst til 55° N, 5° Ø

- derfra mod nord til 56° N

- og derfra mod øst til et punkt på Danmarks vestkyst ved 56° N.

b) ICES-afsnit Vb, ICES-underområde VI nord for 56° N og ICES-underområde XII nord for 56° N.

I de i litra a) og b) nævnte områder er det forbudt at medføre bomtrawl med en maskestørrelse på mellem 32 og 99 mm, medmindre det er bortstuvet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 20, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93.

3. Det er forbudt fartøjer at anvende skovlbundtrawl, parbundtrawl eller snurrevod med en maskestørrelse på mellem 80 og 99 mm inden for det geografiske område, der er nævnt i stk. 2, litra a). I dette område er det forbudt at medføre skovlbundtrawl, parbundtrawl eller snurrevod med en maskestørrelse på mellem 80 og 99 mm, medmindre de er bortstuvet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 20, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93.

Artikel 31 Ukonventionelle fangstmetoder

1. Det er forbudt at tage marine organismer ved anvendelse af metoder, der omfatter brug af sprængstoffer, giftige eller bedøvende stoffer eller elektrisk strøm.

2. Det er forbudt at sælge, frembyde eller udbyde marine organismer til salg, der er taget ved anvendelse af metoder, der omfatter brug af enhver form for projektil.

Artikel 32 Restriktioner i anvendelsen af automatisk klassificeringsudstyr

1. Det er forbudt om bord på et fiskerfartøj at medføre eller anvende udstyr, som automatisk kan klassificere sild, makrel og hestemakrel efter størrelse eller køn.

2. Det er dog tilladt at medføre og anvende sådant udstyr, forudsat:

a) at fartøjet ikke samtidig om bord medfører eller anvender enten trukne redskaber med en maskestørrelse på under 70 mm eller en eller flere snurpenoter eller lignende fiskeredskaber

eller

b) i) at hele den fangst, der lovligt må beholdes om bord, opbevares i frossen tilstand, at de klassificerede fisk fryses omgående efter klassificeringen, og at ingen klassificerede fisk genudsættes undtagen som krævet i artikel 19, og

ii) at udstyret installeres og placeres således på fartøjet, at det sikrer omgående frysning og ikke tillader genudsætning.

3. Fartøjer med tilladelse til at fiske i Østersøen, Bælterne og Øresund kan medføre automatisk klassificeringsudstyr i Kattegat, forudsat at der er udstedt en særlig fiskeritilladelse med henblik herpå.

Den særlige fiskeritilladelse skal indeholde en nærmere angivelse af arter, områder, tidsrum og alle øvrige eventuelle betingelser vedrørende brugen og tilstedeværelsen af det automatiske klassificeringsudstyr om bord.

Artikel 33 Restriktioner i anvendelsen af snurpenot

1. Det er forbudt at indkredse flokke eller grupper af havpattedyr ved hjælp af snurpenot.

2. Stk. 1 gælder uanset artikel 1 i alle farvande for alle fartøjer, der fører en medlemsstats flag eller er registreret i en medlemsstat.

Artikel 34 Restriktioner i fiskeriet i zonerne på 12 sømil omkring Det Forenede Kongerige og Irland

1. Det er forbudt fartøjer at fiske med bomtrawl i områderne på 12 sømil ud for Det Forenede Kongeriges og Irlands kyster målt fra de basislinjer, der benyttes til fastsættelse af territorialfarvandene.

2. Dog er det tilladt fartøjer i følgende kategorier at fiske med bomtrawl i de i stk. 1 nævnte områder:

a) fartøjer, der er taget i brug før den 1. januar 1987, og hvis maskineffekt ikke overstiger 221 kW og, når det gælder fartøjer med nedsat maskineffekt, 300 kW før effektnedsættelsen

b) fartøjer, der er taget i brug efter den 31. december 1986, og hvis maskineffekt ikke er nedsat og ikke overstiger 221 kW, og hvis længde overalt ikke overstiger 24 m

c) fartøjer, hvis maskine er blevet udskiftet efter den 31. december 1986 med en maskine, hvis maskineffekt ikke er nedsat og ikke overstiger 221 kW.

3. Uanset stk. 2 er det forbudt at anvende bomtrawl med en bomlængde på over 9 m eller bomtrawl, hvis samlede bomlængde målt som summen af længden af hver bom overstiger 9 m eller kan forlænges til mere end 9 m, medmindre der fiskes med redskaber med en maskestørrelse på mellem 16 og 31 mm. Længden af en bom måles mellem dens yderpunkter inklusive alle hertil fastgjorte anordninger.

4. Fiskerfartøjer, der ikke opfylder kriterierne i stk. 2 og 3, må ikke udøve fiskeri som nævnt i disse stykker.

5. For fartøjer, der ikke må fiske med bomtrawl, er det forbudt at have sådanne redskaber om bord i de i denne artikel nævnte områder, medmindre de er bortstuvet i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 20, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/98.

6. Gennemførelsesbestemmelserne til denne artikel fastsættes efter proceduren i artikel 48.

AFSNIT VI SÆRLIGE BESTEMMELSER GÆLDENDE FOR SKAGERRAK OG KATTEGAT

Artikel 35

Uanset artikel 19, stk. 1, må marine organismer, der ikke opfylder kravene til mindstemål, og som er taget i Skagerrak eller Kattegat, beholdes om bord eller omlades, landes, transporteres, opbevares, sælges, frembydes eller udbydes til salg inden for en grænse på 10 % i levende vægt af de samlede fangster, der beholdes om bord.

Artikel 36

Laks og havørred må ikke beholdes om bord eller omlades, landes, transporteres, opbevares, sælges, frembydes eller udbydes til salg, men skal straks genudsættes, når de tages i Skagerrak eller Kattegat uden for grænsen på 4 sømil målt fra medlemsstaternes basislinjer.

Artikel 37

1. Det er i perioden fra den 1. juli til den 15. september forbudt at anvende trawl med en maskestørrelse på under 32 mm i farvandene inden for 3 sømil fra basislinjerne i Skagerrak og Kattegat.

2. Dog kan der ved trawlfiskeri i nævnte farvande og i nævnte periode

- anvendes redskaber med en mindstemaskestørrelse på 30 mm ved fiskeri efter dybhavsrejer (Pandalus borealis)

- anvendes redskaber med alle maskestørrelser ved fiskeri efter ålekvabbe (Zoarces viviparus), kutling (Gobiidae) eller ulk (Cottus spp.), der skal bruges som madding.

Artikel 38

Sild, makrel og brisling, der er taget med trawl eller snurpenot fra midnat lørdag til midnat søndag i Skagerrak og fra midnat fredag til midnat søndag i Kattegat, må ikke beholdes om bord.

Artikel 39

Det er forbudt at anvende bomtrawl i Kattegat.

Artikel 40

I de perioder og i de områder, der er nævnt i artikel 37, 38 og 39, hvor der ikke må fiskes med trawl eller bomtrawl, er det forbudt at medføre sådanne redskaber, medmindre de er bortstuvet i overensstemmelse med artikel 20, stk. 1, i forordning (EØF) nr. 2847/93.

Artikel 41

Uanset artikel 31 er det tilladt at anvende elektrisk strøm eller harpunskydevåben til fangst af tun og brugde (Cetorhinus maximus) i Skagerrak og Kattegat.

AFSNIT VII TEKNISKE BESTEMMELSER

Artikel 42 Forarbejdning

1. Det er forbudt at foretage nogen form for fysisk eller kemisk forarbejdning af fisk til fiskemel, fiskeolie eller lignende varer om bord på fiskerfartøjer eller at omlade fangster til sådanne formål. Dette forbud gælder ikke forarbejdning eller omladning af fiskeaffald.

2. Stk. 1 gælder dog ikke for produktion af surimi og fiskepulp om bord på fiskerfartøjer.

Artikel 43 Videnskabelig forskning

1. Denne forordning gælder ikke for fiskeri, som udelukkende drives med henblik på videnskabelige undersøgelser, som udføres med tilladelse fra den eller de pågældende medlemsstater og under dennes eller disses myndighed, og som på forhånd er meddelt Kommissionen og den eller de medlemsstater, i hvis farvande forskningen foregår.

2. Marine organismer, der tages til det i stk. 1 nævnte formål, må sælges, opbevares, frembydes eller udbydes til salg, forudsat:

- at de opfylder normerne i bilag XII til nærværende forordning og de handelsnormer, der er vedtaget i henhold til artikel 2 i Rådets forordning (EØF) nr. 3759/92 af 17. december 1992 om den fælles markedsordning for fiskerivarer og akvakulturprodukter (14), eller

- at de sælges direkte til andre formål end konsum.

Artikel 44 Udsætning og omplantning

1. Denne forordning gælder ikke fiskeri, der alene tager sigte på udsætning eller omplantning af marine organismer med tilladelse fra myndigheden i den eller de pågældende medlemsstater og under dennes eller disses myndighed. Foregår der udsætning eller omplantning i en anden eller i andre medlemsstaters farvande, skal Kommissionen og den/de pågældende medlemsstater underrettes på forhånd.

2. Marine organismer, der tages til de i stk. 1 nævnte formål og derefter genudsættes levende, må sælges, opbevares, frembydes og udbydes til salg, hvis de opfylder handelsnormer, der er vedtaget i henhold til artikel 2 i forordning (EØF) nr. 3759/92.

AFSNIT VIII AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 45

1. Hvis øjeblikkeligt indgreb er påkrævet, for at bestande af marine organismer kan bevares, kan Kommissionen ud over bestemmelserne i denne forordning eller som undtagelse fra disse vedtage de nødvendige foranstaltninger efter proceduren i artikel 48.

2. Hvis visse arter eller fiskepladser er alvorligt truet og en udsættelse ville medføre skade, som vanskeligt ville kunne genoprettes, kan en medlemsstat træffe ikke-diskriminerende bevarelsesforanstaltninger for de farvande, der hører under dens jurisdiktion.

3. De i stk. 2 nævnte foranstaltninger med medfølgende begrundelse meddeles Kommissionen og de øvrige medlemsstater, så snart de er vedtaget.

Kommissionen godkender sådanne foranstaltninger eller kræver dem annulleret eller ændret inden for ti arbejdsdage efter modtagelsen af meddelelsen. Kommissionens afgørelse meddeles straks medlemsstaterne.

Medlemsstaterne kan indbringe Kommissionens afgørelse for Rådet senest ti arbejdsdage efter modtagelsen af meddelelsen.

Rådet kan med kvalificeret flertal træffe anden afgørelse inden for en måned.

Artikel 46

1. Medlemsstaterne kan træffe foranstaltninger til bevarelse og forvaltning af bestande

a) når der er tale om rent lokale bestande, som kun er af betydning for fiskerne i den pågældende medlemsstat, eller

b) i form af betingelser eller detaljerede ordninger til begrænsning af fangsterne ved tekniske foranstaltninger

i) som supplerer dem, der er fastsat i Fællesskabets fiskeriforskrifter, eller

ii) som er mere vidtgående end de minimumskrav, der er fastlagt i nævnte forskrifter,

forudsat at disse foranstaltninger kun gælder for fiskere fra den pågældende medlemsstat, er forenelige med fællesskabsretten og er i overensstemmelse med den fælles fiskeripolitik.

2. Kommissionen underrettes om alle planer om indførelse eller ændring af nationale tekniske foranstaltninger så betids, at den kan fremsætte sine bemærkninger.

Hvis Kommissionen senest en måned efter denne meddelelse anmoder herom, suspenderer den pågældende medlemsstat iværksættelsen af de påtænkte foranstaltninger indtil udløbet af en frist på tre måneder fra datoen for meddelelsen, for at Kommissionen inden for denne frist kan træffe afgørelse om, hvorvidt de pågældende foranstaltninger er i overensstemmelse med stk. 1.

Fastslår Kommissionen ved en beslutning, der meddeles alle medlemsstaterne, at en påtænkt foranstaltning ikke er i overensstemmelse med stk. 1, kan den pågældende medlemsstat ikke iværksætte foranstaltningen, medmindre de nødvendige ændringer foretages.

Den pågældende medlemsstat underretter straks de øvrige medlemsstater og Kommissionen om de vedtagne foranstaltninger efter at have foretaget eventuelle nødvendige ændringer.

3. Medlemsstaterne giver efter anmodning Kommissionen alle de oplysninger, der er nødvendige for at kunne vurdere, om deres tekniske foranstaltninger er i overensstemmelse med stk. 1.

4. På Kommissionens initiativ eller på begæring af en medlemsstat kan spørgsmålet om, hvorvidt en national teknisk foranstaltning, der anvendes af en medlemsstat, er i overensstemmelse med stk. 1, afgøres efter proceduren i artikel 48. Hvis en sådan afgørelse træffes, anvendes bestemmelserne i stk. 2, tredje og fjerde afsnit.

5. Foranstaltninger vedrørende fiskeri fra land meddeles Kommissionen af den pågældende medlemsstat til orientering.

Artikel 47

1. Senest et år efter denne forordnings ikrafttræden træffer Rådet på forslag af Kommissionen afgørelse om fastsættelse af regler vedrørende brug af kombinationer af maskestørrelser, som skal anvendes fra og med datoen for forordningens iværksættelse.

Senest tre år efter denne forordnings iværksættelse træffer Rådet på forslag af Kommissionen afgørelse om revision og ændring af bestemmelserne i bilag I XI, der finder anvendelse et år efter vedtagelsen af denne afgørelse.

2. I årene 1998, 1999 og 2000 prioriterer medlemsstaterne, når de ansøger om midler fra Kommissionen til gennemførelse af forsøgsprojekter, først og fremmest forsøgsprojekter, der vedrører nyttevirkningen af kvadratmaskede paneler og andre anordninger til forøgelse af trukne redskabers selektivitet. I forbindelse med bedømmelsen af forsøgsprojekterne giver Kommissionen sådanne projekter første prioritet.

Kommissionen forelægger Rådet en redegørelse for resultaterne af nævnte forsøgsprojekter senest fire år efter vedtagelsen af denne forordning og fremsætter samtidig passende forslag.

Rådet træffer afgørelse om disse forslag senest et år efter forelæggelsen.

Artikel 48

Gennemførelsesbestemmelser til denne forordning vedtages efter proceduren i artikel 18 i forordning (EØF) nr. 3760/92. Sådanne bestemmelser kan bl. a. omfatte:

- tekniske bestemmelser for måling af trådtykkelse

- tekniske bestemmelser for måling af maskestørrelse

- prøvetagningsbestemmelser

- lister over og tekniske beskrivelser af anordninger, der kan fastgøres til redskaber

- tekniske bestemmelser for måling af maskineffekt

- tekniske bestemmelser vedrørende kvadratmaskede net

- tekniske bestemmelser vedrørende netmateriale

- ændringer af reglerne for brugen af kombinationer af maskestørrelser.

Artikel 49

Følgende artikler og bilag i forordning (EF) 894/97 ophæves med virkning fra den 1. januar 2000:

- artikel 1-10

- artikel 12-17

- bilag I-VII.

Henvisninger til nævnte forordning betragtes som henvisninger til denne forordning og skal læses i overensstemmelse med sammenligningstabellen i bilag XV.

De videnskabelige betegnelser for marine organismer, der er nævnt specifikt i denne forordning, er anført i bilag XIV.

Artikel 50

Denne forordning træder i kraft på syvendedagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Den anvendes fra den 1. januar 2000, bortset fra artikel 32, stk. 3, og artikel 47, der anvendes fra datoen for denne forordnings ikrafttræden.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 30. marts 1998.

På Rådets vegne

Lord SIMON of HIGHBURY

Formand

(1) EFT C 292 af 4.10.1996, s. 1, og

EFT C 245 af 12.8.1997, s. 10.

(2) EFT C 132 af 28.4.1997, s. 235.

(3) EFT C 30 af 30.1.1997, s. 26.

(4) EFT L 132 af 23.5.1997, s. 1.

(5) EFT L 206 af 22.7.1992, s. 7. Direktivet er ændret ved Amsterdam-traktaten af 1994.

(6) EFT L 171 af 6.7.1994, s. 7.

(7) EFT L 274 af 25.9.1986, s. 1. Forordningen er ændret ved forordning (EF) nr. 3259/94 (EFT L 339 af 29.12.1994, s. 11).

(8) EFT L 261 af 20.10.1993, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 686/97 (EFT L 102 af 19.4.1997, s. 1).

(9) EFT L 389 af 31.12.1992, s. 1. Forordningen er ændret ved tiltrædelsesakten af 1994.

(10) EFT C 335 af 24.12.1985, s. 2.

(11) EFT C 347 af 31.12.1985, s. 14.

(12) EFT L 194 af 24.7.1984, s. 22.

(13) EFT L 162 af 18.6.1986, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 1821/96 (EFT L 241 af 21.9.1996, s. 8).

(14) EFT L 388 af 31.12.1992, s. 1. Forordningen er senest ændret ved forordning (EF) nr. 3318/94 (EFT L 350 af 31.12.1994, s. 15).

BILAG I

TRUKNE REDSKABER: Region 1 og 2, bortset fra Skagerrak og Kattegat

>

TABELPOSITION>

BILAG II

TRUKNE REDSKABER: Region 3, bortset fra ICES-afsnit IXa øst for 7°23'48″ V

>TABELPOSITION>

BILAG III

TRUKNE REDSKABER: ICES-afsnit IXa øst for 7°23'48″ V

>TABELPOSITION>

BILAG IV

TRUKNE REDSKABER - Skagerrak og Kattegat

>TABELPOSITION>

BILAG V

TRUKNE REDSKABER: Region 4, 5 og 6

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

BILAG VI

FASTSTÅENDE REDSKABER: Region 1 og 2

>TABELPOSITION>

BILAG VII

FASTSTÅENDE REDSKABER: Region 3

>TABELPOSITION>

BILAG VIII

Kombinationer af maskestørrelser, der er tilladt i region 1 og 2, bortset fra Skagerrak og Kattegat

Millimeter

< 16 + 16-31

16-31 + 32-54

16-31 + 70-79

16-31 + 80-99

16-31 + ≥ 100

32-54 + 70-79

32-54 + 80-99

32-54 + ≥ 100

70-79 + 80-99

70-79 + ≥ 100

80-99 + ≥ 100

BILAG IX

Kombinationer af maskestørrelser, der er tilladt i region 3, bortset fra ICES-underområde IXa øst for 7°23'48″ V

Millimeter

16-31 + 32-54

16-31 + ≥ 70

32-54 + ≥ 70

55-59 + ≥ 70

70-79 + ≥ 70

BILAG X

Betingelser for brug af kombinationer af maskestørrelser i region 1 og 2, bortset fra Skagerrak og Kattegat

p.m.

BILAG XI

Betingelser for brug af kombinationer af maskestørrelser i region 3, bortset fra ICES-underområde IXa øst for 7°23'48″ V

p.m.

BILAG XII

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

(1) Samlet længde (rygskjoldslængde).

(2) 30 cm kun til industriformål.

(3) Med virkning fra 1. januar 2002 finder en rygskjoldslængde på 87 mm anvendelse.

(4) Det er forbudt at lande mere end 15 % sværdfisk, udtrykt i antal, på under 25 kg eller 125 cm.

(5) Det er forbudt at lande mere end 15 % tun, udtrykt i antal, på under 6,4 kg eller 70 cm. Det er endvidere forbudt overhovedet at lande tun på under 1,8 kg.

BILAG XIII

MÅLING AF MARINE ORGANISMERS STØRRELSE

1. Fisks størrelse måles som vist i figur 1 fra snudespids til halefinnens spids.

2. Jomfruhummers størrelse måles som vist i figur 2:

- som rygskjoldslængde målt parallelt med midterlinjen fra en af øjenhulernes bagkant til den bageste kant af rygskjoldet, og/eller

- som totallængde målt fra spidsen af pandetornen til bagkanten af svømmeviftens midterstykke, bortset fra hårkanten, og/eller

- når det gælder aftagne jomfruhummerhaler: fra forkanten af første haleled til bagkanten af svømmeviftens midterstykke, bortset fra hårkanten. Halen måles på oversiden, og den skal ligge fladt og må ikke strækkes.

3. Størrelsen af hummer og languster fra region 1-5, bortset fra Skagerrak/Kattegat, måles som vist i figur 3 som rygskjoldslængde målt parallelt med midterlinjen fra en af øjenhulernes bagkant til den bageste kant af rygskjoldet.

4. Størrelsen af hummer fra Skagerrak/Kattegat måles som vist i figur 3:

- som rygskjoldslængde målt parallelt med midterlinjen fra en af øjenhulernes bagkant til den bageste kant af rygskjoldet, og/eller

- som totallængde målt fra spidsen af pandetornen til bagkanten af svømmeviftens midterstykke, bortset fra hårkanten.

5. Troldkrabbers og taskekrabbers størrelse måles som vist i henholdsvis figur 4a og 4b som skjoldets største bredde målt vinkelret på skjoldets midterlinje fra for- til bagkant.

6. Toskallede bløddyrs størrelse måles som vist i figur 5 tværs over skallen, hvor denne er længst.

7. Konksnegles størrelse måles som vist i figur 6 som skallængden.

Figur 1

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 2

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 3

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

>START GRAFIK>

a) Rygskjoldets længde

b) Samlet længde>SLUT GRAFIK>

Figur 4a

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 4b

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 5

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

Figur 6

>REFERENCE TIL EN GRAFIK>

BILAG XIV

VISSE MARINE ORGANISMERS VIDENSKABELIGE NAVNE OG NAVNE PÅ MODERSMÅLET

>

TABELPOSITION>

BILAG XV

>TABELPOSITION>