Rådets udtalelse

af 12. februar 2001

om 2000-opdateringen af Irlands stabilitetsprogram, 2001-2003

(2001/C 77/07)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1977 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker(1), særlig artikel 5, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den 12. februar 2001 gennemgik Rådet 2000-opdateringen af Irlands stabilitetsprogram, der dækker perioden 2001-2003.

Rådet konstaterer, at den irske økonomi fortsat vokser hurtigt i 2000 med en forventet real BNP-vækst på 10,7 % i 2000-opdateringen. Væksten i beskæftigelsen i 2000 anslås til 4,5 %, og arbejdsløsheden falder yderligere til gennemsnitlig 4,1 %. Inflationspresset er taget til, og den gennemsnitlige forbrugerprisindeksinflation steg til 5,3 % i 2000. Mens dette opsving i prisinflationen til dels skyldes eksterne og midlertidige faktorer, som efterhånden ventes at falde ud af forbrugerprisindekset, er den indenlandsk genererede inflation også steget, husprisinflationen er fortsat meget høj, og lønningerne stiger hurtigt.

En stærk økonomisk vækst førte til, at fremskrivningerne i 1999-opdateringen af stabilitetsprogrammet med henblik på en forbedring i budgetsituationen blev overskredet med en bred margin. Rådet konstaterer med tilfredshed, at den offentlige balance for 2000 fortsat viser et stort overskud, som anslås til omkring 4,7 % af BNP, og at der på ny blev opnået en betydelig reduktion af den offentlige gældskvote.

Fremskrivningerne for perioden 2001 til 2003 viser en gennemsnitlig overskudskvote på 4,2 %, idet gældskvoten falder yderligere til under en fjerdedel af BNP senest i 2003. Rådet konstaterer med tilfredshed, at Irland, ligesom i det oprindelige program og dets 1999-opdatering, fuldt ud opfylder forpligtelserne i stabilitets- og vækstpagten i hele den omfattede periode. Det forventede offentlige overskud er helt klart tilstrækkeligt i hvert enkelt år til at give en sikkerhedsmargen, således at referenceværdien på 3 % af BNP ikke overskrides under normale konjunktursvingninger.

Det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for disse fremskrivninger, forudsætter et mindre fald i den reale BNP-vækst og i inflationen i perioden. Det positive produktionsgab forventes efter den anslåede 4,5 % BNP-trend i 2000 at toppe i 2001 med 5,4 % for derefter gradvis at falde. I den forbindelse mener Rådet, at den stimulerende karakter af 2001-budgettet indebærer en betydelig risiko for de positive udsigter for vækst og inflation, der tegnes i 2000-opdateringen. Rådet mener, at dette budget - hvis væsentligste foranstaltninger er indirekte og direkte skattesænkninger og væsentlige stigninger i de løbende udgifter og kapitaludgifterne - er procyklisk. Rådet mener, at det vil øge efterspørgslen med mindst 0,5 % af BNP, og at dets eventuelle udbudsvirkninger sandsynligvis vil være små på kort sigt, hvorved overophedningen og inflationspresset vil blive forværret, og det positive produktionsgab vil blive udvidet.

Især strategien med at opnå stigninger i arbejdsstyrken gennem en lempelse af den direkte skattebyrde, der blev anbefalet i de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker for 2000 for så vidt angår arbejdsmarkedet, virker formentlig ikke så effektivt som tidligere, og det stramme arbejdsmarked kan udmærket hindre yderligere bestræbelser på at fremme løntilbageholdenhed gennem direkte skattesænkninger. Mens indirekte skattesænkninger har en engangsvirkning på prisniveauet, har de formentlig ingen varig virkning på inflationsraten, men virker klart stimulerende på efterspørgslen.

Eftersom den monetære politik nu er fastlagt for euroområdet som helhed og ikke længere er til rådighed som instrument på nationalt plan, skal de andre politikker, herunder budgetpolitikken, anvendes mere aktivt. På baggrund heraf mener Rådet, at finanspolitikkens planlagte bidrag til det makroøkonomiske policy-mix i Irland ikke er hensigtsmæssigt. Rådet gør opmærksom på, at det gentagne gange, senest i sine overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker fra 2000, har opfordret de irske myndigheder til at sikre økonomisk stabilitet gennem finanspolitikken. Rådet beklager, at denne anbefaling ikke blev fulgt i 2001-budgettet til trods for udviklingen i løbet af 2000, som tydede på en stigende overophedning. Rådet mener, at den irske finanspolitik i 2001 ikke er i overensstemmelse med de overordnede retningslinjer for de økonomiske politikker for så vidt angår budgetpolitikken. Rådet har derfor besluttet sammen med denne udtalelse at rette en henstilling i henhold til artikel 99, stk. 4, i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab med henblik på at bringe denne uoverensstemmelse til ophør.

Rådet glæder sig over, at 2000-opdateringen tager fat på spørgsmålet om en strukturreform. Rådet konstaterer især med tilfredshed de fremskridt, der er sket med hensyn til den langsigtede holdbarhed af de offentlige finanser med oprettelsen af "National Pensions Reserve Fund", som ved udgangen af 2000 allerede beløber sig til ca. 6,3 % af BNP. Rådet glæder sig også over de fortsatte bestræbelser på at forbedre de offentlige finansers tilstand gennem en reform af skatte-/tilskudssystemet og tilsagnene om større kapitaludgifter til opfyldelse af Irlands infrastrukturelle behov.

(1) EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1.