Meddelelse fra Kommissionen til medlemsstaterne

af 28. april 2000

om retningslinjer for et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde, der skal fremme en harmonisk og afbalanceret udvikling inden for det europæiske territorium - Interreg III

(2000/C 143/08)

1. Kommissionen for Det Europæiske Fællesskab besluttede den 28. april 2000 at iværksætte et fællesskabsinitiativ vedrørende transeuropæisk samarbejde (herefter benævnt "Interreg III"), jf. artikel 20 i Rådets forordning (EF) nr. 1260/99 af 21. juni 1999 om vedtagelse af generelle bestemmelser for strukturfondene(1), i det følgende benævnt "strukturfondsforordningen".

2. Under Interreg ydes fællesskabsstøtte til tiltag på områder, som falder ind under retningslinjerne i denne meddelelse, og som indgår i de EF-initiativprogrammer, som fremlægges af myndigheder, der er udpeget af medlemsstaterne og godkendt af Kommissionen for De Europæiske Fællesskaber.

I. Generelle målsætninger og principper

3. Den overordnede målsætning med Interreg-initiativerne har været og er fortsat, at landegrænserne ikke må udgøre en hindring for en afbalanceret udvikling og integration inden for det europæiske territorium. Grænseregionerne har været isoleret på to fronter: dels forhindrer en grænse de samfund, den adskiller, i at opbygge et økonomisk, socialt og kulturelt fællesskab, og den forhindrer en konsekvent forvaltning af økosystemerne; dels tager de nationale politikker sjældent hensyn til grænseregionerne, hvilket medfører, at deres økonomi i mange tilfælde er blevet af perifer betydning i national sammenhæng. Det indre marked og ØMU'en kan ændre denne situation. Men der er stadig masser af muligheder for at styrke samarbejdet til gensidig nytte for grænseområderne i hele Fællesskabet. Udfordningen er så meget desto større, når man tager den fremtidige udvidelse af Fællesskabet i betragtning, eftersom den medfører endnu flere indre grænser i Fællesskabet og en gradvis forskydning af Fællesskabets ydre grænser østpå.

4. I programmeringsperioden 1994-1999 videreførte og udbyggede Interreg II arbejdsområdet fra den foregående periodes Interreg og Regen under tre særskilte overskrifter: grænseoverskridende samarbejde (2600 mio. EUR), tværnationale energinet (550 mio. EUR) og fælles aktioner til afhjælpning af problemer i forbindelse med oversvømmelse og tørke samt fysisk planlægning for større geografiske områder i hele Fællesskabet, Central- og Østeuropa og Middelhavsområdet (413 mio. EUR). (EØF) nr. 4254/88, om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EØF) nr. 2052/88, for så vidt angår Den Europæiske Fond for Regionaludvikling(2), ydet støtte til tværregionalt samarbejde i Fællesskabet til andre projekter end infrastrukturprojekter ("bløde sprøgsmål") med relevans for regionaludviklingen (200 mio. EUR, i perioden 1994-1999).

Interreg-støtten har først og fremmest vedrørt fælles indfaldsvinkler til SMV-udvikling, undervisning, uddannelse, kulturelle udvekslingsordninger, sundhedsmæssige problemer i grænseregioner, miljøbeskyttende og -forbedrende tiltag, energi-, transport- og telenet (som foranstaltningerne i mål 1-regionerne primært vedrører) samt fælles forvaltningssystemer og grænseoverskridende og tværnationale organisationer.

5. Erfaringen her viser, at der i mange tilfælde er taget vigtige skridt i retning af fællesprogrammer og fælles forvaltning af disse på tværs af grænserne. Men det nære samarbejde, som f.eks. foregår i "Euroregionerne", er stadig undtagelsen snarere end reglen. Selv om der er foregået en del udviklingsaktiviteter i grænseområderne, som bestemt er kommet disse områder til gode, har det generelt været mere vanskeligt at iværksætte reelt grænseoverskridende aktiviteter i fællesskab. Det har i visse tilfælde haft paradoksale følger, f.eks. parallelle projekter på begge sider af grænsen. Og det har under alle omstændigheder forhindret grænseområderne og medlemsstaterne i at drage den fulde nytte af samarbejdet.

Interreg II C har givet en vis erfaring vedrørende samarbejde hen over større tværnationale områder, som omfatter nationale, regionale og lokale myndigheder, med henblik på større fysisk integration af disse områder. Men der er stor forskel på omfanget af samarbejdet.

I forbindelse med de ydre grænser og samarbejde med tredjelande har der været yderligere problemer, især som følge af svage administrative strukturer i de pågældende lande, samt problemer med at samordne EF's eksterne politiske instrumenter, f.eks. Phare, Tacis og Meda, med Interreg-programmerne på grund af forskelle i de praktiske regler.

Endelig er der oprettet tværregionalt samarbejde på forskellige områder. Men det nuværende finansieringssystem i henhold til artikel 10 i forordning (EØF) nr. 2083/93 har den ulempe, at forvaltningen af alt for mange projekter centraliseres under Kommissionen, så de ikke hænger naturligt sammen med Interreg's grænseoverskridende og tværnationale aktiviteter.

6. I den forbindelse er målsætningen med den nye fase af Interreg at styrke den økonomiske og sociale samhørighed i Fællesskabet ved at fremme grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samarbejde og en afbalanceret udvikling af EF-området. Tiltag vedrørende grænser og grænseområder mellem medlemsstater og mellem medlemsstater og tredjelande udgør derfor en hjørnesten i initiativet. Der vil blive rettet passende opmærksomhed mod:

- Fællesskabets ydre grænser, især med henblik på udvidelsen

- samarbejde i regionerne i Fællesskabets yderste periferi

- samarbejde for at fremme den fredsproces, der er indledt på Balkan, og

- samarbejde om ø-regioner.

På grundlag af erfaringerne fra de tidligere Interreg- initiativer skal den nye fase af initiativet gennemføres via tre linjer:

a) at fremme en integreret regionaludvikling mellem naboregioner ved grænser, også ydre grænser og visse farvandsgrænser (linje A); størstedelen af de finansielle midler er afsat til denne linje

b) at medvirke til en harmonisk fysisk integration i hele Fællesskabet (linje B)

c) at forbedre regionaludviklings- og samhørighedspolitikker og -teknikker via tværnationalt/tværregionalt samarbejde (linje C); denne linje er den finansielt mindste.

Den største udfordring for Interreg's nye fase bliver derfor at bygge videre på de positive erfaringer med reelt samarbejde under de nuværende programmer og løbende at udvide denne form for samarbejde til at omfatte hele Fællesskabet samt forbindelserne med nabolandene.

7. For at virkeliggøre disse målsætninger skal samarbejde, som iværksættes under Interreg III-initiativet, overholde følgende principper:

- Fælles grænseoverskridende/tværnationalt strategi- og udviklingsprogram

Opstilling af et fælles strategi- og EF-initiativprogram med fælles prioriteter er en grundlæggende betingelse for at projekter, som der ansøges om EF-tilskud til, kan komme i betragtning. Samtlige foranstaltninger og tiltag skal være baseret på dette fællesprogram for de pågældende regioner og områder, og det skal påvises, hvilke fordele projektet indebærer.

De tiltag, der vælges til iværksættelse af programmet, skal være af klar grænseoverskridende/tværnational karakter. Det vil sige, at de kun kan modtage støtte, hvis de vælges og gennemføres i fællesskab, enten i to eller flere medlemsstater eller tredjelande eller i én medlemsstat, hvor det kan godtgøres, at tiltaget har store fordele for andre medlemsstater eller tredjelande.

Programmeringen skal tage højde for strukturfondenes og EF-politikkernes generelle retningslinjer. Det vil sige, at der foretrækkes tiltag, som virker beskæftigelses- eller konkurrencefremmende for de pågældende områder, eller som har til formål at opstille og indføre politikker vedrørende bæredygtig udvikling eller ligestilling af mænd og kvinder. Alle tiltag skal overholde EF's konkurrenceregler, herunder navnlig reglerne om statsstøtte.

- Partnerskab og "bottom-up"-princippet

Der skal etableres et bredt partnerskab, ikke blot med "institutionelle" partnere med mandat fra national-, regional- og lokalmyndigheder, men også med arbejdsmarkedets parter, økonomiske interesseorganisationer og andre relevante kompetente organer (NGO'er, repræsentanter for det akademiske miljø osv.), jf. artikel 8 i strukturfondsforordningen. Kommissionen er især interesseret i, at partnerskabet opbygges fra bunden, helt fra udarbejdelsen af den fælles strategi til gennemførelsen af tiltagene. Efter en transparent publicityfase skal tiltagene i størst mulig grad åbne op for offentlige og private aktørers deltagelse.

- Komplementaritet med strukturfondenes "gængse" tiltag

Programmeringen skal passe ind i de foranstaltninger, som støttes under strukturfondenes må 1, 2 og 3, især vedrørende infrastruktur, og EF's andre initiativer. Desuden skal tiltagene falde ind under strukturfondenes arbejdsområde og reglerne om støtteberettigede udgifter.

- En mere integreret tilgang til gennemførelsen af fællesskabsinitiativerne

De nye forordninger tillader efter artikel 3, stk. 2, i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1783/99 af 12. juli 1999 om Den Europæiske Fond for Regionaludvikling(3), i det følgende benævnt "EFRU-forordningen", at EFRU gennemfører Interreg III-initiativet ved at finansiere tiltag for udvikling af landdistrikter, der er støtteberettiget under EUGFL, for udvikling af menneskelige ressourcer, der er støtteberettiget under ESF, og for justering af fiskeristrukturen, der er støtteberettiget under FIUF. Det er en ny chance, som bør udnyttes til at forbedre samordningen og integrationen af foranstaltninger og tiltag, som modtager fællesskabsstøtte.

- Effektiv samordning mellem Interreg III og eksterne politiske EF-instrumenter, især med henblik på udvidelsen

Gennemførelsen af Interreg III skal være i tråd med og tilpasset efter andre berørte finansielle instrumenter. Tiltag inden for Fællesskabet finansieres af EFRU, hvorimod tiltag uden for Fællesskabet finansieres af andre EF's finansielle instrumenter, f.eks. Phare, Pasi, Tacis, Meda, EFR eller andre fællesskabsprogrammer med en udenrigspolitisk dimension, alt efter den pågældende situation.

8. Når der gennemføres samarbejdsforanstaltninger på grundlag af disse principper, kræver det reelle fælles strukturer i forbindelse med udarbejdelse af programmerne, inddragelse af berørte parter, udvælgelse af tiltag, forvaltning af hele programmet og samordning og tilsyn med gennemførelsen af programforløbet samt, om nødvendigt, fælles ordninger til forvaltning af foranstaltninger og aktioner. Under alle omstændigheder skal Interreg III medføre en mærkbar forbedring i forhold til den nuværende situation. Partnerne skal angive de nøjagtige vilkår, ordninger og midler, som gælder i forbindelse med indførelse og drift af de strukturer, hvis driftsomkostninger kan finansieres via programmerne.

I denne forbindelse kan de kompetente myndigheder overveje, om der kan etableres europæiske økonomiske firmagrupper (EØFG)(4).

II. Grænseoverskridende samarbejde (linje A)

9. Formål: Grænseoverskridende samarbejde mellem nabomyndigheder skal medvirke til at oprette grænseoverskridende økonomiske og sociale centre via fælles strategier for bæredygtig regionaludvikling.

10. Støtteberettigede områder: I forbindelse med grænseoverskridende samarbejde er følgende områder støtteberettigede:

- alle områder beliggende ved Fællesskabets indre og ydre grænser, som falder ind under den administrative klassifikation NUTS III (nomenklaturen for statistiske territoriale enheder), jf. bilag I

- visse kystområder, som falder ind under den administrative klassifikation NUTS III (nomenklaturen for statistiske territoriale enheder), jf. bilag I.

I særlige tilfælde kan der bevilges finansiering til foranstaltninger i NUTS III-områder, som grænser op til eller er omgivet af ovennævnte NUTS III-områder, såfremt de ikke repræsenterer over 20 % af de samlede udgifter til det pågældende EF-initiativprogram. De områder, hvor man vil benytte sig af denne mulighed, skal angives i det relevante EF-initiativprogram.

11. Prioriterede områder: Denne linje har navnlig følgende målsætninger:

- at fremme udviklingen i byområder, landdistrikter og kystområder

- at anspore til en stærkere iværksætterkultur og etablering af små virksomheder (også i turistsektoren) og lokale beskæftigelsesinitiativer

- at fremme social- og arbejdsmarkedsintegration

- at udveksle menneskelige ressourcer og faciliteter i forbindelse med forskning, teknologisk udvikling, uddannelse, kultur, kommunikation og sundhedsvæsen for at øge produktiviteten og medvirke til at skabe varige stillinger

- at tilskynde til miljøbeskyttelse (på lokalt og globalt plan), øge energieffektiviteten og fremme vedvarende energikilder

- at etablere bedre net inden for transport (navnlig tiltag til indførelse af mere miljøvenlige transportmetoder), information og kommunikation samt offentlige tjenester og vand- og energisystemer

- at etablere samarbejde på det juridiske og administrative område for at fremme den økonomiske udvikling og den sociale samhørighed

- at øge det menneskelige og institutionelle potentiale for grænseoverskridende samarbejde for at fremme den økonomiske udvikling og den sociale samhørighed

Listen er ikke udtømmende. Områderne er til orientering angivet i bilag II. De finansielle midler skal dog koncentreres om et begrænset antal målsætninger og foranstaltninger. Investeringer i infrastruktur skal f.eks. så vidt muligt koncentreres om administrative områder under NUTS III-niveau, som ligger umiddelbart op ad grænser. Når det i tyndtbefolkede regioner konstateres, at udviklingen hæmmes af infrastrukturmangler, kan etableringen af en sådan infrastruktur dog, jf. punkt 10, komme i betragtning i et område ud over det strengt definerede NUTS III-niveau, for så vidt hovedmålsætningen med denne infrastruktur hænger sammen med udviklingen i de i bilag I angivne NUTS III-områder.

III. Tværnationalt samarbejde (linje B)

12. Målsætning: Tværnationalt samarbejde mellem national-, regional- og lokalmyndigheder har til formål at fremme en højere grad af fysisk integration af større grupper af europæiske regioner med henblik på at opnå en bæredygtig, harmonisk og afbalanceret udvikling inden for Fællesskabet og en bedre fysisk integration med ansøgerlandene og andre nabolande.

13. Støtteberettigede områder: De foreslåede støtteberettigede områder i forbindelse med det tværnationale samarbejde omfatter de grupper af regioner, som er angivet i bilag III.

Disse grupperinger er baseret på de områder, som allerede falder ind under de eksisterende Interreg II C-programmer og artikel 10-pilotaktioner vedrørende fysisk planlægning, og er tilpasset for at tage højde for de erfaringer, der er opnået hidtil. På basis heraf kan medlemsstaterne og regionerne forelægge Kommissionen behørigt begrundede anmodninger om ændring af disse grupperinger. Der vil blive udvist særlig opmærksomhed, når det drejer sig om EF's ydre grænser, især med henblik på udvidelsen, samarbejde om regionerne i EF's yderste periferi, øget samarbejde over Adriaterhavet og med det sydlige Østersøområde og samarbejde om ø-regioner. De foreslåede ændringer skal derfor åbne op for et øget samarbejde mellem EF's Adriaterhavs- og Balkanregioner og de eksterne Balkanregioner. Med hensyn til det sidste skal samarbejdet støttes af det nye instrument, der er nævnt i punkt 46.

14. Prioriterede områder: Forslag til tværnationalt samarbejde skal bygge videre på erfaringen fra Interreg II C og tage højde for områder, der er højt prioriterede i EF-politikken, f.eks. transeuropæiske net og anbefalingerne om regionaludvikling i udviklingsplanen for Fællesskabets område (ESDP). Samtidig er det i betragtning af de begrænsede finansielle midler og de berørte områders store geografiske udstrækning vigtigt at undgå, at tiltagene spreder sig over for meget. De skal være målrettede. Der kan ansøges om støtte til:

- at udarbejde operationelle strategier for fysisk planlægning på tværnationalt plan, herunder samarbejde mellem byer indbyrdes og mellem byområder og landdistrikter, med henblik på at fremme en polycentrisk og bæredygtig udvikling

- at fremme effektive og bæredygtige transportsystemer og forbedret adgang til informationssamfundet

- at fremme miljøet og god forvaltning af kulturarven og naturressourcerne, navnlig vandressourcerne

- at fremme integrationen mellem kystområder og af ø-regioner gennem fastlæggelse af en specifik prioritering for hvert område og hver region med en passende finansiel bevilling

- at fremme det integrerede samarbejde i EU's yderste periferi

De udvalgte foranstaltninger skal virke fremmende for en integreret tilgang til den fysiske udvikling, som tager sigte på fælles problemer og muligheder og medfører reelle fordele for det tværnationale område. Samarbejde mellem øer og kystområder samt samarbejde mellem regioner med fælles handicap, f.eks. bjergområder, vil være særlig velset. Der skal også angives nøgleområder for investeringer i infrastruktur. Da der kun er begrænsede finansielle midler til rådighed, kan kun små infrastrukturprojekter komme i betragtning. Anlægning af motorveje, hovedveje og lignende infrastruktur kan derimod ikke komme i betragtning. De valgte tiltag skal medføre konkrete, synlige og nyskabende resultater. I tilfælde af problemer med forvaltning af vandressourcer som følge af oversvømmelse eller tørke kan Interreg III-midler undtagelsesvis anvendes til investeringer i infrastruktur under hensyntagen til de begrænsede finansielle midler.

15. For fjernområdernes vedkommende (de franske oversøiske departementer, De Kanariske Øer, Azorerne og Madeira) skal samarbejdsprogrammerne:

- fremme bedre økonomisk integration og samarbejde mellem disse regioner indbyrdes og mellem dem og de andre medlemsstater

- forbedre forbindelserne og samarbejdet med tilgrænsende tredjelande (Vestindien, Latinamerika, Atlanterhavet, Nordvestafrika og Det Indiske Ocean).

16. Disse prioriterede områder bør som helhed dække de vigtigste aktioner, der skal medfinansieres. Der er nærmere redegjort herfor i bilag IV.

IV. Tværregionalt samarbejde (linje C)

17. Målsætning: Tværregionalt samarbejde har til formål at effektivisere regionaludviklings- og samhørighedspolitikker og -instrumenter via etablering af netværk, navnlig for regioner med udviklingsefterslæb og regioner under omstilling.

18. Støtteberettigede områder: Hele EF er støtteberettiget.

19. Prioriterede områder: Denne linje omfatter samarbejde på særlige områder, som Kommissionen nærmere skal fastsætte efter høring af forvaltningskomitéen, jf. artikel 48, stk. 2, litra c), i strukturfondsforordningen, områder såsom forskning, teknologisk udvikling og SMV, informationssamfundet, turisme, kultur og beskæftigelse, iværksætterånd og miljø osv. (se punkt 33).

Der skal især lægges vægt på at øer, fjerntliggende regioner og ansøgerlande inddrages i de forskellige netværk. Samarbejde mellem kystregioner, selv på bilateralt plan, vil blive fremmet.

V. Udarbejdelse, fremlæggelse og godkendelse af interventioner

20. På grundlag af de vejledende rammebeløb pr. medlemsstat, som Kommissionen har fastlagt med angivelse af fleksibilitetsmulighederne mellem linjerne (se kapitel VIII) opstiller medlemsstaterne budgetter udspecificeret efter linje, grænse og region, alt efter hvad der er relevant. Medlemsstaterne skal sikre en afbalanceret finansiering på de to sider af grænserne under hensyntagen til de disponible midler.

21. Forslagene skal udarbejdes af fælles grænseoverskridende eller tværnationale komitéer eller organer, der oprettes af de relevante regionale/lokale og nationale myndigheder og i givet fald af de relevante NGO'er.

Der kan fremlægges særskilte forslag for hver enkelt linje. Hvis partnerne finder det hensigtsmæssigt kan programmerne dog omfatte hver af de tre linjer, A, B og C, idet der angives prioriterede områder, foranstaltninger og fælles strukturer for hver enkelt linje.

22. Programmerne vedrørende grænseoverskridende samarbejde (linje A) udarbejdes i overensstemmelse med de principper, prioriteringer og procedurer, som er angivet i ovenstående punkt 6-11, af regional- eller lokalmyndighederne i de støtteberettigede områder i partnerskab med de nationale myndigheder, afhængigt af hver medlemsstats institutionelle struktur.

Hvert program udarbejdes generelt for en grænse med "underprogrammer" for hver grænseoverskridende region, hvor det er relevant. Hvor det er berettiget (f.eks. i forbindelse med meget lange grænser, steder hvor flere grænser mødes, veludviklede eksisterende samarbejdsstrukturer) udarbejdes programmet for en grænseoverskridende region, som dækker en eller flere grænser.

23. De programmer, som omfatter tværnationalt samarbejde (linje B), udarbejdes i overensstemmelse med de principper, prioriteringer og procedurer, som er angivet i punkt 6-8 og 12-16, af de nationale myndigheder (eller andre myndigheder udpeget af medlemsstaterne) i tæt samarbejde med de regionale eller lokale myndigheder i det geografiske område, hvor det tværnationale samarbejde skal foregå. I betragtning af de indhøstede erfaringer, deltager organerne og arbejdsgrupperne under Interreg II C i det forberedende arbejde på anmodning fra de ansvarlige myndigheder.

Der udarbejdes et enkelt program for hvert samarbejdsområde som defineret i punkt 13.

24. Inden for hvert samarbejdsområde under linje B udarbejdes forslagene om tværregionalt samarbejde (linje C) af de regionale myndigheder eller andre organer, som medlemsstaterne udpeger, eller af anerkendte formidlende organer for at vedtage enten særlige programmer eller inkludere en prioritering inden for det relevante linje B-program.

Betingelserne for gennemførelse af linje C-programmer er fastsat i bilag V.

25. Programmerne skal i indhold svare til de enhedsprogrammeringsdokumenter, der beskrives i strukturfondsforordningens artikel 19, stk. 3, og tilpasses for at tage højde for de særlige behov og omstændigheder i forbindelse med grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samarbejde, og de skal bl.a. omfatte:

- en forhåndsevaluering jf. strukturfondsforordningens artikel 41, stk. 2, hvori man bl.a. analyserer stærke og svage sider ved samarbejdet i det pågældende område og samarbejdets forventede virkninger f.eks. på miljø (på lokalt og globalt plan) og, hvis det er relevant, ligestilling af mænd og kvinder, samt de måder, samarbejdsstrukturerne forbedres på

- en oversigt over processen i den fælles programmering (f.eks. det blandede programmeringsudvalg), herunder også ordningerne for samråd med partnerne

- en erklæring om den fælles strategi og prioriteringer for udvikling af det geografiske område, som programmet omfatter, fordelt på underprogram, hvor dette er relevant, med angivelse af prioriteringer, særlig målsætninger (kvantificerede, hvor det lader sig gøre), og af, hvordan der ved udstikning af strategi og prioriteringer er taget hensyn til de vejledende retningslinjer, jf. strukturfondsforordningens artikel 10, stk. 3

- en kortfattet beskrivelse, om nødvendigt pr. underprogram for linje A, af de tiltag, der er planlagt for at gennemføre prioriteringerne, inklusive de nødvendige oplysninger for at kontrollere, at støtteordningerne er i overensstemmelse med traktatens artikel 87. Arten af de tiltag, der er nødvendige for at udarbejde, følge og evaluere EF-initiativprogrammerne

- en vejledende finansieringsplan med angivelse for hvert prioriteret område og år, jf. strukturforordningens artikel 28 og 29, af det påtænkte finansielle tilskud fra EFRU og fra Phare, Tacis, Meda, Samhørighedsfonden, ISPA og EIB, hvor det er relevant, så vel som det samlede beløb for offentligt eller lignende støtte eller den samlede skønnede private finansiering i forbindelse med disse tilskud. Det samlede EFRU-tilskud, som er planlagt for hvert år, skal være i overensstemmelse med det relevante finansielle overslag

- bestemmelserne om gennemførelse af det pågældende EF-initiativprogram, herunder:

- de kompetente myndigheders udpegning af de fælles strukturer for samarbejde, der er baseret på særlige aftaler under hensyntagen til national lovgivning, og som skal tjene som:

- forvaltningsmyndighed, som omhandlet i strukturfondsforordningens artikel 9, litra n), og artikel 34

- betalingsmyndighed som omhandlet i strukturfondsforordningens artikel 9, litra o), og artikel 32 på programniveau og om nødvendigt som subsidiære betalingsmyndigheder

- fælles teknisk sekretariat for operationel forvaltning af EF-initiativ-programmerne, især for opgaverne i punkt 30, uden at forvaltningsmyndighedens samlede ansvar ifølge strukturfondsforordningens artikel 34 herved indskrænkes.

Disse tre funktioner (forvaltningsmyndighed, betalingsmyndighed og fælles teknisk sekretariat) udøves enten separat eller under ét under hensyntagen til de særlige forhold ved gennemførelsen af Interreg III

- overvågningsudvalg for hele programmet ifølge strukturfondsforordningens artikel 35 (se punkt 28) og et styringsudvalg (eller hvor det er hensigtsmæssigt, en række af dem) (se punkt 29).

- en beskrivelse af ordningerne for forvaltning af EF-initiativprogrammerne inklusive dem, der vedrører en transparent publicityfase, der i størst mulig grad skal åbne op for offentlige og private aktørers deltagelse, og ordninger for indkaldelser af forslag og fælles udvælgelse af tiltag, styringsudvalgets rolle (se punkt 29) og ansvarsfordelingen for finansiering og finanskontrol, jf. strukturfondsforordningens artikel 38 og 39. Dette skal, hvor det er relevant, omfatte anvendelse af globaltilskud som angivet i punkt 26

- en beskrivelse af systemerne for fælles overvågning og evaluering, herunder styringsudvalgets rolle (se punkt 28). Som fastsat i strukturfondsforordningens artikel 36, stk. 1, tager de kompetente myndigheder hensyn til metodevejledningen for definering af overvågningsindikatorer ved indsamling af overvågningsdata og ved forberedelsen af evalueringer

- fastlæggelse af et finansielt forvaltningssystem, som giver mulighed for overførsel fra EFRU (og helst også fra de pågældende nationale samfinansieringsordninger) til én samlet konto for hvert program, og for hurtig og gennemsigtig udbetaling af disse midler til de endelige støttemodtagere. De fælles ordninger kan i denne forbindelse omfatte undertegnelse af en aftale mellem de forskellige myndigheder i de lande, som deltager i programmet, så vel som en forpligtelse for de forskellige partnere på projektniveau til også at undertegne en aftale om deres finansielle og retlige ansvarsområder

- en beskrivelse af de specifikke kontrolordninger og -procedurer for det pågældende EF-initiativprogram, med angivelse af ansvarsfordelingen i forbindelse med finansiering og finanskontrol, jf. strukturfondsforordningens artikel 38 og 39

- oplysninger om de midler, som er nødvendige til udarbejdelse, overvågning og evaluering af støtten.

26. De således udarbejdede programmer forelægges Kommissionen af de myndigheder, som de berørte medlemsstater har udpeget.

Når Kommissionen godkender de enkelte programmer, bevilger den ét samlet tilskud fra EFRU uden angivelse af den finansielle fordeling mellem medlemsstaterne. Kommissionen kan også yde et globalt tilskud til hele programmet eller en del heraf efter aftale med de berørte medlemsstater.

27. Hvert EF-initiativprogram suppleres af et programtillæg som defineret i strukturfondsforordningens artikel 9, litra m), og beskrevet i artikel 18, stk. 3.

Dette programtillæg fremsendes til Kommissionen senest tre måneder efter Kommissionens beslutning om godkendelse af EF-initiativprogrammet. Programtillægget udfærdiges i overensstemmelse med de samme ordninger for samarbejde og partnerskab, som gælder for EF-initiativprogrammet.

VI. Overvågning, gennemførelse og evaluering af tiltag

28. Programtilsynet varetages af programmets overvågningsudvalg i henhold til strukturfondsforordningens artikel 35. Udvalget mødes mindst én gang om året, og det har som hovedopgave:

- at godkende programtillægget

- i overensstemmelse med strukturfondsforordningens artikel 15 at fastlægge de kriterier, der skal anvendes ved udvælgelsen af tiltag med sigte på at fastslå tiltagenes grænseoverskridende eller tværnationale karakter eller interesse

- senere at tilpasse programmet eller programtillægget

- at overvåge og evaluere programmet som helhed og godkende opgavespecifikationerne i indkaldelser af forslag.

Overvågningsudvalget sammensættes af repræsentanter for de regionale og lokale myndigheder og, hvis de nationale myndigheder ønsker det, for de nationale myndigheder. Deltagelse af arbejdsmarkedets parter, økonomiske interesseorganisationer og NGO'er er ønskelig, jf. strukturfondsforordningens artikel 8. En repræsentant for Kommissionen og, hvor det er relevant EIB deltager i overvågningsudvalget som rådgiver.

29. Den fælles udvælgelse af tiltag og det samordnede tilsyn med gennemførelsen af dem varetages af en eller om nødvendigt flere styringsudvalg for de tiltag, der indgår i hvert enkelt underprogram. Dette udvalg sammensættes efter de samme principper for samarbejde og partnerskab som overvågningsudvalget. En repræsentant for Kommissionen deltager eventuelt som observatør.

Styringsudvalgets opgaver kan eventuelt varetages af overvågningsudvalget, som dermed også fungerer som styringsudvalg.

30. Forvaltningsmyndigheder bistås ved udøvelsen af sine opgaver af det fælles tekniske sekretariat, når det ikke selv udøver sekretariatsfunktionen.

Ud over de ansvarsområder, som i henhold til strukturfondsforordningens artikel 34 påhviler forvaltningsmyndigheden (se punkt 25), er den også ansvarlig for at tilrettelægge forberedelsen af de beslutninger, som overvågnings- og styringsudvalgene træffer. Dette indebærer især, at den modtager, tager stilling til og afgiver en foreløbig vurdering af de tiltag, der foreslås finansieret, eller koordinerer sådanne opgaver. Den samordner også arbejdet i de myndigheder eller organer, som efter behov udpeges i forbindelse med gennemførelsen af de forskellige underprogrammer og foranstaltninger.

31. EFRU-tilskuddet indbetales på én bankkonto, som indehaves af betalingsmyndigheden eller forvaltningsmyndigheden, når denne også er betalingsmyndighed. På grundlag af beslutninger, som styringsudvalget eller overvågningsudvalget, som også fungerer som styringsudvalg, træffer om udvælgelse af projekter, betaler betalingsmyndigheden efter strukturfondsforordningens artikel 32, stk. 1, sidste afsnit, EFRU-tilskuddet til de endelige modtagere eller, hvis det er relevant, til de myndigheder eller organer, der er udpeget til at gennemføre de forskellige underprogrammer eller foranstaltninger. I sidste tilfælde udbetaler disse myndigheder beløbene til de endelige modtagere. I forbindelse med tiltag, som omfatter partnere i forskellige medlemsstater, er den endelige modtager lederen af tiltaget, som varetager den finansielle forvaltning og samordningen mellem partnerne i tiltaget. Lederen bærer det finansielle og retlige ansvar over for forvaltningsmyndigheden. Lederen fastlægger sammen med disse partnere ansvarsfordelingen, eventuelt i form af en aftale.

32. Afsnit III i strukturfondsforordningen (fondenes finansielle deltagelse og finansielle forvaltning) og bestemmelserne om overvågning, evaluering og finanskontrol gælder for EF-initiativprogrammerne med undtagelse af artikel 44. I henhold til forordningens artikel 21, stk. 4, kan EF-initiativprogrammerne revideres på medlemsstaternes initiativ eller på Kommissionens initiativ efter aftale med de berørte medlemsstater efter den i forordningen omhandlede midtvejsevaluering.

33. Ved to lejligheder i perioden 2000-2006 vil Kommissionen foreslå forvaltningskomitéen i strukturforordningens artikel 48, stk. 2, litra c), de opgavespecifikationer i indkaldelser af forslag, som den ansvarlige forvaltningsmyndighed under linje C skal udstede.

VII. Samordning mellem EFRU, Phare, Tacis, Meda, EDF, Sapard og ISPA

34. I henhold til strukturfondsforordningens artikel 20, stk. 2, første afsnit, vedrører samordningen af støtten fra EFRU og de øvrige instrumenter, som yder tilskud til Interreg III-initiativet, følgende forhold: hvilke geografiske områder der er støtteberettigede, flerårig programmering, hvilke tiltag der er støtteberettigede, og ordninger vedrørende gennemførelse, overvågning, evaluering og kontrol.

Den betydelige forbedring af de fælles strukturer i forhold til den nuværende situation som nævnt i punkt 8 vil med hensyn til de samarbejdsprogrammer, der er beskrevet i dette kapitel, blive foretaget i takt med de fremskridt, der gøres med hensyn til koordineringen mellem EFRU og de andre finansielle instrumenter.

Kommissionen forpligter sig til en gang om året at forelægge den i strukturfondsforordningens artikel 48, stk. 3, litra d), omhandlede rådgivende komité en rapport om de fremskridt, der er gjort med hensyn til koordineringen mellem EFRU og de andre finansielle instrumenter.

Grænseoverskridende samarbejde (linje A)

35. For så vidt angår grænseoverskridende samarbejde hen over EF's ydre grænser skal grænseområder i nabolande være omfattet af de forslag til EF-initiativ-programmer, som fremlægges for Kommissionen af de bemyndigede myndigheder i medlemsstaterne efter aftale med de pågældende nabolande. Definitionen af disse områder skal være i overensstemmelse med de for Interreg III vedtagne kriterier. En liste over områder, som er støtteberettigede under Phare-CBC, er ved at blive udarbejdet af modtagerlandene. Den vil foreligge, før de fælles programmeringsdokumenter skal udarbejdes.

36. Interreg III's EF-initiativprogram for grænseoverskridende samarbejde (linje A), som defineret i punkt 21-22 og 25-26, er det fælles grænseoverskridende programmeringsdokument, som er omhandlet i artikel 7 i Kommissionens forordning (EF) nr. 2760/98 af 18. december 1998 om gennemførelse af et program for grænseoverskridende samarbejde inden for rammerne af Phare-programmet(5), i det følgende benævnt "Phare-CBC-forordningen". I forbindelse med finansiering fra EFRU tager Kommissionen stilling til støtten fra fonden, når den godkender programmet. Ved tilskuddene fra Phare-CBC, Tacis, Meda, Sapard eller ISPA skal de principper og regler, som gælder for disse instrumenter, overholdes, og de beløb, som fastlægges i finansieringsplanen for (i første omgang) 2000-2002, er vejledende. Der skal lægges vægt på at sikre en passende balance i finansieringen på begge sider af de berørte grænser under hensyntagen til de disponible midler, forskellene i den økonomiske udvikling og i absorptionskapaciteten.

37. Med hensyn til ISPA, jf. artikel 2, stk. 2, andet afsnit, i Rådets forordning (EF) nr. 1267/1999 af 21. juni 1999 om oprettelse af et strukturpolitisk førtiltrædelsesinstrument(6), kan der indrømmes undtagelser fra kravet om et minimumsbeløb (5 mio. EUR), der i princippet kræves for foranstaltninger under dette instrument, for at der kan tages hensyn til de særlige forhold, som Kommissionen beslutter på grundlag af særlige henstillinger fra overvågningsudvalget.

38. Overvågningsudvalget, styringsudvalget(ne), det fælles tekniske sekretariat, og hvor der er relevant, forvaltningsmyndigheden (se punkt 25) oprettes med deltagelse af repræsentanter for tredjelande, der deltager i EF-initiativ-programmerne.

Er en fælles forvaltningsmyndighed ikke mulig, deltager repræsentanter for tredjelande i forvaltningsmyndighedens aktiviteter inden for deres respektive kompetenceområder.

39. Med hensyn til EF-initiativprogrammer, som finansieres af EFRU og Phare-CBC, udgør overvågningsudvalget for EF-initiativprogrammer som beskrevet i punkt 28 og det fælles samarbejdsudvalg som beskrevet i artikel 7 i Phare-CBC-forordningen ét enkelt udvalg, i det følgende benævnt "Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget".

Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget træffer beslutning om interne procedureregler under hensyntagen til de pågældende landes institutionelle, retlige og finansielle systemer. Disse regler omfatter, hvor det er relevant, detaljer om anvendelsen af punkt 28 og artikel 7 i Phare-CBC-forordningen.

Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget omfatter repræsentanter for de kompetente myndigheder i medlemsstaterne og de pågældende tredjelande og for Kommissionen og, hvor det er relevant, EIB. Kommissionens og, hvor det er relevant, EIB's repræsentanter deltager som rådgivere i Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalgets arbejde med hensyn til tiltag, der medfinansieres af EFRU. Det er dette udvalgs ansvar at bekræfte programtillægget efter strukturfondsforordningens artikel 15 eller godkende ændringer i det.

40. Tiltag og projekter udvælges, hvis de er støtteberettigede under Interreg III, af styringsudvalget/-udvalgene eller af Interreg/Phare-CBC-overvågnings-udvalget, hvis det fungerer som styringsudvalg (se punkt 29).

41. Godkendelse af tiltag eller projekter, som skal finansieres under EF-initiativprogrammet, sker efter reglerne for EFRU eller andre finansielle instrumenter, som yder tilskud til programmet.

42. Projekter, som skal finansieres af Phare-CBC, godkendes efter proceduren i artikel 7, stk. 3, og artikel 8 i Phare-CBC-forordningen.

I henhold til nævnte forordnings artikel 5, stk. 2, skal der opstilles særlige bestemmelser for en begrænset del af programmerne vedrørende mindre projekter med deltagelse af lokale aktører. Mindre projekter, som skal finansieres af Phare-CBC, og som ikke overstiger 300000 EUR, skal godkendes af det fælles samarbejdsudvalg eller af det styringsudvalg, der er ansvarligt for fonden for mindre projekter(7).

Den normalt krævede mindsteprojektstørrelse på 2 mio. EUR kan kun fraviges på grundlag af en vurdering af det enkelte tilfælde og kun såfremt, der er tale om ægte grænseoverskridende samarbejde, der er omfattet af de prioriteringer, der er indeholdt i de grænseoverskridende enhedsprogrammeringsdokumenter. Projekterne kan omfatte en række tiltag med et præcist udviklingsmål. Interreg/Phare-CBC-overvågningsudvalget (se punkt 39) vil fremsætte særlige henstillinger om undtagelser fra projekters mindstestørrelse med henblik på procedurerne i første afsnit i dette punkt. På grundlag af vurdering af de enkelte sager kan der i de grænseområder, som opfylder betingelserne i artikel 12 i Rådets forordning (EF) nr. 1266/1999 af 21. juni 1999 om samordning af støtten til ansøgerlandene som led i førtiltrædelsesstrategien(8) vedrørende samordning af førtiltrædelsesinstrumenter, med tiden indføres nye procedurer, så udvælgelse af projekter og godkendelse af finansiering fra Phare-CBC uddelegeres i samråd med Kommissionen. Oprettelse af de instanser, der er nødvendig for indførelse af sådanne procedurer, bliver et hovedmål for programmerne i perioden 2000-2001.

Tværnationalt samarbejde (linje B)

43. Tredjelande kan deltage i tværnationalt samarbejde, som defineret i disse retningslinjers kapitel III, på grundlag af forslag til EF-initiativprogrammer, som fremlægges for Kommissionen af de af medlemsstaterne udpegede myndigheder i samråd med de pågældende tredjelande.

Projekter i lande, der får støtte fra Phare, og som er baseret på tværnationalt samarbejde inden for rammerne af Interreg III, kan få støtte gennem de nationale Phare-programmer.

I tilfælde af finansiering gennem EFRU træffer Kommissionen beslutning om støtte, når den godkender de enkelte programmer. I forbindelse med Phare, Tacis, Meda, EDF, Sapard og ISPA godkendes de projekter, der skal have støtte herfra, på grundlag af de procedurer, der er fastsat i de bestemmelser, der gælder for disse programmer. Så vidt muligt kan der fastsættes et vejledende beløb for støtten til det pågældende tværnationale program for perioden 2000-2002.

Punkt 37 kan, hvor det er relevant, også anvendes for tværnationalt samarbejde.

44. Kommissionen sikrer, at punkt 38-42 overholdes ved tværnationalt samarbejde.

Tværregionalt samarbejde (linje C)

45. Med hensyn til EFRU-finansiering bevilger Kommissionen EFRU-tilskud, når den godkender det relevante globaltilskud eller program.

Projekter i lande, der modtager støtte via Phare i forbindelse med det tværregionale samarbejde under Interreg III, kan støttes via de nationale Phare-programmer.

Efter aftale med de pågældende trejdelande kan Kommissionen beslutte at yde EF-støtte fra Phare, Tacis, Meda, EDF, Sapard og ISPA til de enkeltorganer, der forvalter det tværregionale samarbejde. Dette sker i henhold til de regler, der gælder for disse programmer. En sådan støtte kan om muligt bevilges i form af en vejledende samlet støtte for hvert af de involverede instrumenter.

Punkt 37 kan, hvor det er relevant, også anvendes for tværregionalt samarbejde.

Evaluering af arbejdet

46. I løbet af år 2000 vil Kommissionen fremsætte forslag, der skal styrke koordinationen mellem den støtte, der ydes fra EFRU, og den, der ydes fra Phare, Tacis, Meda, EDF, Sapard og ISPA.

I forbindelse med den revision af Phare-programmet, der skal finde sted i år 2000, vil Kommissionen navnlig undersøge, hvorledes sammenhængen mellem Phare-CBC og de tværnationale og tværregionale foranstaltninger under henholdsvis Interreg III, linje B og C, kan styrkes.

Ved hjælp af et relevant samarbejdsinstrument eller en aftale og efter oprettelsen af et nyt EU-instrument for fred og genopbygning på Balkan vil Kommissionen, hvor det er relevant, undersøge mulighederne for at fremme koordinering af Interreg III med et sådant instrument under ordninger, der skal fastsættes til sin tid, især for de italienske Adriaterhavsregioner.

VIII. Finansiering

47. Fællesskabsinitiativet Interreg III samfinansieres af medlemsstaterne og Fællesskabet.

48. I overensstemmelse med strukturfondsforordningens artikel 20, stk. 2, er EFRU's samlede tilskud til Interreg III i perioden 2000-2006 fastsat til 4875 mio. EUR i 1999-priser. I henhold til strukturfondsforordningens artikel 7, stk. 7, skal EFRU-tilskuddet til hvert enkelt EF-initiativprogram indekseres med 2 % om året frem til 2003 og fastsættes til 2003-priser for årene 2004-2006. Senest den 31. december 2003 fastlægger Kommissionen indekseringen for 2004-2006. EFRU's tilskud kan udgøre op til 75 % af de samlede omkostninger i mål 1-regioner og op til 50 % andre steder, jf. dog undtagelserne i nævnte forordnings artikel 29, stk. 3, litra a).

Kommissionen vedtager vejledende rammebeløb for hver enkelt medlemsstat. Ved sammensætningen af dette beløb sikrer medlemsstaterne, at mindst 50 % af deres samlede bevillinger til Interreg III i princippet afsættes til grænseoverskridende samarbejde under linje A. Kommissionen og medlemsstaterne sikrer også, at alle grænser behandles ens. Mindst 14 % af den vejledende tildeling for hver medlemsstat tildeles til linje B og 6 % til linje C.

49. For tredjelande, som deltager i Interreg III, støtter Phare-CBC i perioden 2000-2002 samarbejdet med op til 480 mio. EUR. Der kan også, alt efter tilfældet, ydes støtte fra Phare's nationale programmer, ISPA og Sapard. For Tacis, Meda, og EDF vil der blive truffet afgørelse om bevillingerne til de koordinerede aktiviteter i forbindelse med de årlige budgetprocedurer og i overensstemmelse med de eksisterende regler. Indsatsen skal her tage sigte på at fremme grænseoverskridende og tværnationalt samarbejde med lande på den anden side af EF's ydre grænser.

Der kan ligeledes ydes lån fra EIB.

50. I overensstemmelse med EFRU-forordningens artikel 3, stk. 2, yder EFRU som led i gennemførelsen af Interreg III-initiativet støtte til foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, som er støtteberettigede under EUGFL, foranstaltninger til udvikling af menneskelige ressourcer, som er støtteberettigede under ESF, og foranstaltninger til tilpasning af fiskeristrukturer, som er støtteberettigede under FIUF.

51. Via EF-initiativerne kan der ydes teknisk bistand til udarbejdelse, finansiering og gennemførelse af programmer under strukturfondsforordningens artikel 2 og 20.

52. I programmerne kan der fastsættes særlig teknisk bistand med henblik på at oprette og udvikle fælles strukturer. I denne forbindelse gælder efter strukturfondsforordningens artikel 29 de fastsatte medfinansieringssatser i alle tilfælde, hvor der ydes teknisk bistand på anmodning fra en medlemsstat.

Hvis der undtagelsesvis ydes teknisk bistand på Kommissionens initiativ, fordi det ville være til fordel for mere end en medlemsstat, kan den finansieres helt op til 100 %.

53. For at fremme udveksling af erfaringer og god praksis, især via netværk, i forbindelse med erfaringer, der er gjort under Interreg III, linje A, B og C, kan der højst anvendes et beløb på 47 mio. EUR.

De normale medfinansieringssatser gælder, når medlemsstaterne anmoder om sådanne foranstaltninger.

Hvis sådanne foranstaltninger iværksættes på Kommissionens initiativ, kan de dog finansieres helt op til 100 %.

I denne forbindelse vil Kommissionen oprette et center for grænseoverskridende, tværnationalt og tværregionalt samarbejde. Centrets opgaver, som finansieres 100 % af Fællesskabet, består i:

- koordinering og udveksling af erfaringer og god praksis på EF-niveau i forbindelse med aktioner via Interreg III

- teknisk bistand og hjælp til oprettelse og konsolidering af fælles strukturer til udarbejdelse, overvågning og forvaltning af programmer

- Kommissionens samordning af indkaldelser af forslag vedrørende tværregionalt samarbejde. Indsamling af oplysninger om godkendte projekter (for at undgå dobbelt finansiering af projekter og fremme synergivirkninger) og deres gennemførelse

- publikationer, databaser og websteder.

Kommissionen vil træffe en detaljeret beslutning om dette center med det formål at præcisere definitionen af det, dets struktur og sammensætning, dets måde at fungere på og dets præcise opgaver. Beslutningen vil blive taget inden for rammerne af de beslutninger, Kommissionen vil have taget i forbindelse med eksternalisering og i sammenhæng med den generelle reformproces, der er i gang. Beslutningen vil blive meddelt medlemslandene til orientering.

54. Finansieringen af 100 % på Kommissionens initiativ i forbindelse med de to former for teknisk bistand, der er beskrevet i punkt 52 (andet afsnit) og punkt 53 (tredje afsnit), inklusive centrets finansiering, må ikke udgøre mere end 2 % af det samlede EFRU-tilskud som fastsat i punkt 48.

IX. Tidsplan

55. Kommissionen opfordrer medlemsstaterne og de udpegede regionale myndigheder - hvor det er relevant i samarbejde med de berørte tredjelande - til at fremlægge detaljerede forslag til EF-initiativprogrammer under Interreg III- initiativet senest seks måneder efter datoen for offentliggørelsen for denne meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Kommissionen tager ikke forslag, der er indkommet efter denne dato, i betragtning.

56. Al korrespondance vedrørende denne meddelelse stiles til: Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for Regionalpolitik Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles/Brussel

Udfærdiget i Bruxelles, den 28. april 2000.

(1) EFT L 161 af 26.6.1999, s. 1.

(2) EFT L 193 af 31.7.1993, s. 34.

(3) EFT L 213 af 13.8.1999, s. 1.

(4) Kommissionens meddelelse 97/C 285/10: Europæiske økonomiske firmagruppers (EØFG) deltagelse i offentlige indkøb og offentligt finansierede programmer (EFT C 285 af 20.9.1997, s. 17).

(5) EFT L 345 af 19.12.1998, s. 49.

(6) EFT L 161 af 26.6.1999, s. 73.

(7) For at skabe øget sammenhæng inden for Interreg III søges denne grænse nu revideret opad.

(8) EFT L 161 af 26.6.1999, s. 68.

BILAG I

LINJE A: STØTTEBERETTIGEDE OMRÅDER

BELGIQUE/BELGIË

Antwerpen (Arr.)

Arlon

Ath

Bastogne

Brugge

Dinant

Eeklo

Gent (Arr.)

Ieper

Kortrijk

Liège (Arr.)

Maaseik

Mons

Mouscron

Neufchâteau

Philippeville

Sint-Niklaas

Thuin

Tongeren

Tournai

Turnhout

Verviers

Veurne

Virton

DANMARK

Bornholms Amtskommune

Frederiksborg Amtskommune

Fyns Amtskommune

København og Frederiksberg Kommuner

Københavns Amtskommune

Roskilde Amtskommune

Sønderjyllands Amtskommune

Størstrøms Amtskommune

DEUTSCHLAND

Aachen, Kreisfreie Stadt

Aachen, Landkreis

Altötting

Annaberg

Aue-Schwarzenberg

Aurich

Bad Tölz-Wolfratshausen

Baden-Baden, Stadtkreis

Barnim

Bautzen

Berchtesgadener Land

Bitburg-Prüm

Bodenseekreis

Borken

Breisgau-Hochschwarzwald

Cham

Cottbus, Kreisfreie Stadt

Daun

Düren

Emden, Kreisfreie Stadt

Emmendingen

Emsland

Euskirchen

Flensburg, Kreisfreie Stadt

Frankfurt (Oder), Kreisfreie Stadt

Freiberg

Freiburg im Breisgau, Stadtkreis

Freyung-Grafenau

Garmisch-Partenkirchen

Germersheim

Görlitz, Kreisfreie Stadt

Grafschaft Bentheim

Greifswald, Kreisfreie Stadt

Heinsberg

Hof, Kreisfreie Stadt

Hof, Landkreis

Karlsruhe, Landkreis

Karlsruhe, Stadtkreis

Kaufbeuren, Kreisfreie Stadt

Kempten (Allgäu), Kreisfreie Stadt

Kiel, Kreisfreie Stadt

Kleve

Konstanz

Landau in der Pfalz

Leer

Lindau-Bodensee

Löbau-Zittau

Lörrach

Lübeck, Kreisfreie Stadt

Märkisch-Oderland

Merzig-Wadern

Miesbach

Mittlerer Erzgebirgskreis

Mönchengladbach, Kreisfreie Stadt

Neustadt an der Waldnaab

Niederschlesischer Oberlausitzkreis

Nordfriesland

Oberallgäu

Oder-Spree

Ortenaukreis

Ostallgäu

Ostholstein

Ostvorpommern

Passau, Kreisfreie Stadt

Passau, Landkreis

Pirmasens, Kreisfreie Stadt

Plauen, Kreisfreie Stadt

Plön

Rastatt

Regen

Rendsburg-Eckernförde

Rosenheim, Kreisfreie Stadt

Rosenheim, Landkreis

Rottal-Inn

Saarbrücken, Stadtverband

Saarlouis

Saar-Pfalz-Kreis

Sächsische Schweiz

Schleswig-Flensburg

Schwandorf

Schwarzwald-Baar-Kreis

Spree-Neiße

Steinfurt

Südliche Weinstraße

Südwestpfalz

Tirschenreuth

Traunstein

Trier Kreisfreie Stadt

Trier-Saarburg

Uckermark

Ücker-Randow

Viersen

Vogtlandkreis

Waldshut

Weiden in der Oberpfalz, Kreisfreie Stadt

Weißeritzkreis

Wesel

Wunsiedel im Fichtelgebirge

Zweibrücken, Kreisfreie Stadt

ELLADA

Achaia

Aitoloakarnania

Chania

Chios

Dodekanisos

Drama

Evros

Florina

Ioannina

Irakleio

Kastoria

Kavala

Kefallinia

Kerkyra

Kilkis

Lasithi

Lefkada

Lesvos

Pella

Preveza

Rethymni

Rodopi

Samos

Serres

Thesprotia

Thessaloniki

Xanthi

Zakinthos

ESPAÑA

Badajoz

Cáceres

Cádiz

Ceuta

Girona

Guipúzcoa

Huelva

Huesca

Lleida

Málaga

Melilla

Navarra

Ourense

Pontevedra

Salamanca

Zamora

FRANCE

Ain

Aisne

Alpes-de-Haute-Provence

Alpes-Maritimes

Ardennes

Ariège

Bas-Rhin

Corse du Sud

Doubs

Haut-Rhin

Haute-Corse

Haute-Garonne

Hautes-Pyrénées

Haute-Savoie

Hautes-Alpes

Jura

Meurthe-et-Moselle

Meuse

Moselle

Nord

Pas-de-Calais

Pyrénées-Atlantiques

Pyrénées-Orientales

Savoie

Seine-Maritime

Somme

Territoire de Belfort

IRELAND

Border

Dublin

Mid-east

South-east

ITALIA

Bari

Belluno

Biella

Bolzano-Bozen

Brindisi

Como

Cuneo

Gorizia

Imperia

Lecce

Lecco

Livorno

Novara

Sassari

Sondrio

Torino

Trieste

Udine

Valle d'Aosta

Varese

Venezia

Verbano-Lusio-Ossola

Vercelli

LUXEMBOURG

Luxembourg (Storhertugdømmet)

NEDERLAND

Achterhoek

Arnhem-Nijmegen

Delfzijl og omegn

Midden-Limburg

Midden-Noord-Brabant

Noord-Limburg

Noord-Overijssel

Oost-Groningen

Overig Groningen

Overig Zeeland

Twente

West-Noord-Brabant

Zeeuwesch-Vlaanderen

Zuid-Limburg

Zuidoost-Drenthe

Zuidoost-Noord-Brabant

ÖSTERREICH

Außerfern

Bludenz-Bregenzer Wald

Innsbruck

Innviertel

Klagenfurt-Villach

Mittelburgenland

Mühlviertel

Nordburgenland

Oberkärnten

Oststeiermark

Osttirol

Pinzgau-Pongau

Rheintal-Bodenseegebiet

Salzburg und Umgebung

Südburgenland

Tiroler Oberland

Tiroler Unterland

Unterkärnten

Waldviertel

Weinviertel

West- und Südsteiermark

Wien

Wiener Umland/Nordteil

Wiener Umland/Südteil

PORTUGAL

Alentejo Central

Algarve

Alto Alentejo

Alto Trás-os-Montes

Baixo Alentejo

Beira Interior Norte

Beira Interior Sul

Cávado

Douro

Minho-Lima

SUOMI/FINLAND

Ahvenanmaa/Åland

Etelä-Karjala

Etelä-Savo

Itä-Uusimaa

Kainuu

Keski-Pohjanmaa

Kymenlaakso

Lappi

Pohjanmaa

Pohjois-Karjala

Pohjois-Pohjanmaa

Uusimaa

Varsinais-Suomi

SVERIGE

Dalarnas län

Jämtlands län

Norrbottens län

Skåne län

Stockholms län

Värmlands län

Västerbottens län

Västra Götalands län

UNITED KINGDOM

Brighton and Hove

Conwy and Denbighshire (kun den del, der er støtteberettiget under Interreg II A)

East of Northern Ireland

East Sussex CC

Gibraltar

Gwynedd

Isle of Anglesey

Kent CC

Medways Towns

North of Northern Ireland

South West Wales

West and South of Northern Ireland

BILAG II

LINJE A: VEJLEDENDE LISTE OVER PRIORITEREDE OMRÅDER OG STØTTEBERETTIGEDE FORANSTALTNINGER

Som fastlagt i strukturfondsforordningen skal alle tiltag, som delvis finansieres af EFRU, overholde strukturfondenes anvendelsesområde og reglerne om støtteberettigede udgifter. De skal desuden være i overensstemmelse med de øvrige EU-politikker, f.eks. konkurrencereglerne.

1. Fremme af udvikling i byområder, landdistrikter og kystområder

Analyse af det grænseoverskridende område.

Opstilling af retningslinjer og fælles planlægning af forvaltningen af det område, som omfatter de grænseoverskridende områder som en integreret geografisk enhed (herunder også beskyttelse mod naturkatastrofer og teknologiske risici).

Fremme af multisektorielle principper for arealanvendelse.

Planlægning og beskyttelse af grænseoverskridende områder, navnlig lokaliteter af fællesskabsbetydning, f.eks. Natura 2000-områder.

Byudvikling

Opstilling af fælles retningslinjer for planlægning og forvaltning af områder mellem byer tæt ved grænser med særlig opmærksomhed på principperne og retningslinjerne i "Bæredygtig byudvikling i Fællesskabet: Rammer for handling" (KOM(1998) 605 endelig udg.).

Samarbejde mellem byområder og landdistrikter til fremme af bæredygtig udvikling.

Sanering og udvikling af historiske bycentre via en fælles grænseoverskridende strategi (dog ikke vedrørende boligspørgsmål).

Planlægning for grænseoverskridende industriområder.

Udvikling af landdistrikter

Grænseoverskridende planlægning for landbrugsområder og andre grænseoverskridende forbedringer i forbindelse med landbrugsstrukturer.

Aktivitetsomlægning med henblik på nye beskæftigelsesmuligheder eller supplerende indtægtskilder for befolkningen i landdistrikterne.

Grænseoverskridende udvikling af landdistrikter, primært via markedsføring og reklame for kvalitetsprodukter, fremme af turisme og håndværk, forbedringer af levevilkår, sanering og udvikling af landbyer og beskyttelse af landdistrikternes kulturarv; udvikling og bevarelse af visse fredede grænseoverskridende områder.

Forbedring, bæredygtig udvikling og bevarelse af grænseoverskridende skovbrugsressourcer og udvidelse af grænseoverskridende skovområder, jf. dog kapitel VIII i EUGFL-forordningen om udvikling af landdistrikter (herunder også forebyggelse af naturkatastrofer i bjergområder).

Udvikling i kystområder

Opstilling af fælles retningslinjer for planlægning og forvaltning af kystområder.

Beskyttelse af kystmiljøet via forebyggende tiltag, kontrol og sanering af miljøskadede områder, fjernelse af affald og etablering og/eller fælles brug af ressourcer og infrastrukturer (også rensning af spildevand).

Beskyttelse af grund- og havvandskvaliteten i kystområder.

2. Udvikling af iværksætterkultur og små og mellemstore virksomheder (SMV'er), turisme og lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer

Iværksætterkultur og SMV'er

Oprettelse af grænseoverskridende netværk for økonomiske forbindelser mellem SMV'er med henblik på oprettelse eller udbygning af kommercielle, faglige eller grænseoverskridende udviklingsorganisationer, som kan styrke samarbejdet, oplysningsniveauet, udvekslingen af effektive forvaltningsmetoder og teknologi samt forskning og markedsundersøgelser.

Støtte og opbakning til udvikling af SMV'er via investeringsstøtte.

Bedre grænseoverskridende adgang til finansiering, kredit og erhvervstjenester.

Udvikling af hensigtsmæssige grænseoverskridende finansielle instrumenter.

Ovennævnte organisationers driftsudgifter kan kun samfinansieres i opstartsfasen, højst tre år, efter et degressivt mønster.

Turisme

Udvikling af miljøvenlig kvalitetsturisme (også bondegårdsturisme) via projekter til investering, udformning og indførelse af nye turistprodukter (kulturturisme, miljøturisme) med varig beskæftigelsesfremmende virkning.

Reklametiltag, markedsundersøgelser og fælles reservationssystemer.

Lokale udviklings- og beskæftigelsesforanstaltninger

Etablering af netværk af bydelstjenester eller andre former for tjenester vedrørende lokale udviklings- og beskæftigelsesforanstaltninger(1).

3. Arbejdsmarkedsintegration og fremme af social integration

Oprettelse og/eller udvikling af et integreret arbejdsmarked på begge sider af grænsen i overensstemmelse med ESF's opgaver (artikel 1 i ESF-forordningen), under skyldig hensyntagen til behovet for at medvirke til at fremme ligestillingen mellem mænd og kvinder og med deltagelse af arbejdsmarkedets parter.

I de områder, hvor der findes et grænseoverskridende Eures-partnerskab, vil der især blive lagt vægt på at gennemføre tiltag, som supplerer eller støtter dette partnerskab, som er med til at forbedre det grænseoverskridende arbejdsmarkeds funktion. Disse tiltag fastlægges i samråd med de lokale Eures-partnere.

Fremme af samarbejde om erhvervsuddannelse, gensidig anerkendelse af eksamensbeviser og ordninger for overførsel af pensionsrettigheder.

Udvikling af grænseoverskridende regionale og lokale beskæftigelsespagter.

Grænseoverskridende sociale integration.

4. Samarbejde vedrørende forskning, teknologisk udvikling, uddannelse, kultur, kommunikation, sundhedsvæsen og civilbeskyttelse

Fremme af samarbejde mellem forsknings-, teknologi- og udviklingscentre i forbindelse med uddannelse (skoler, videregående uddannelser, universiteter og erhvervsuddannelse) kultur (herunder også medier og sport), kommunikation, sundhedsvæsen og civilbeskyttelse via indførelse og/eller fællesbrug af ressourcer, institutioner og faciliteter, som virker beskæftigelses- og konkurrencefremmende i grænseoverskridende områder.

Forbedret adgang for den lokale befolkning til grænseoverskridende faciliteter på disse områder.

Investering i uddannelse og sundhed med lokale og beskæftigelsesfremmende aspekter.

Kulturelle arrangementer (udstillinger, festivaler) er ikke støtteberettigede, medmindre de medfører et varigt samarbejde eller har en varig beskæftigelsesfremmende virkning. Derfor kan der som hovedregel ikke ydes finansiering til engangsarrangementer. Tilbagevendende arrangementer kan kun modtage finansiering i opstartsfasen. Der ydes hovedsagelig støtte til de organisatoriske aspekter frem for kunstneriske (produktion, indkøb af værker, betaling til kunstnere).

De projekter, som udvælges til samfinansiering via andre finansielle fællesskabsinstrumenter inden for disse områder, f.eks. det femte rammeprogram for forskning og teknologisk udvikling, Culture 2000, Media II, Socrates, Leonardo da Vinci, Tempus osv., kan ikke modtage støtte under dette initiativ.

5. Miljøbeskyttelse, energieffektivitet og vedvarende energikilder

Miljøbeskyttelse via forebyggelse (også af naturkatastrofer og teknologiske katastrofer), overvågning, genopretning af miljøskader, rationel anvendelse af energi, genbrug og affald samt etablering og/eller fællesbrug af ressourcer og infrastrukturer (også spildevandsrensning).

Effektiv energiforvaltning, alternative og vedvarende energikilder.

Forvaltning af turisme i grænseoverskridende naturområder, navnlig lokaliteter af fællesskabsbetydning.

6. Grundlæggende infrastruktur af grænseoverskridende betydning

Transportforbedringer

Fjernelse af hindringer for offentlig transport, navnlig mellem byer ved grænser.

Fremme af miljøvenlige transportmidler, herunder navnlig alternative transportmåder (på cykel og til fods) med dertil hørende infrastruktur.

Eliminering af flaskehalse (også til søs).

Forbindelser til transeuropæiske net; der kan kun ydes støtte til selve færdiggørelsen af disse net i velbegrundede tilfælde og i så fald kun ved ydre grænser.

Forbedring af andre infrastrukturer

Udvikling og forbedring af mindre grænseoverskridende infrastrukturer, der passer til den lokale udvikling og udviklingen i beskæftigelsen.

Etablering af grænseoverskridende faciliteter i tele-, vand- og energisystemer.

Forbedring af informations- og kommunikationsnet og -tjenester.

Der kan ikke ydes støtte til driftsomkostninger til de i punkt 6 omhandlede foranstaltninger.

7. Juridisk og administrativt samarbejde

Forberedende arbejde (pilotprojekter, undersøgelser) med sigte på at reducere problemerne med de tilbageværende hindringer for det indre marked under "handlingsplanen for det indre marked" (f.eks. beksyttelse af forbrugernes rettigheder, finansielle tjenester, offentlige indkøb og regionalstøtte) eller problemerne med forskellige love (f.eks. socialsikring og beskatning) og administrative systemer (f.eks. smugling, indvandrer- og asylområder, civilbeskyttelse og oprettelse af grænseoverskridende industriområder).

Forbedring af sikkerheden ved de ydre grænser via fælles uddannelse af det berørte personale og bedre gensidige informationssystemer.

Der kan under dette initiativ ikke ydes støtte til projekter, som udvælges til samfinansiering fra andre finansielle fællesskabsinstrumenter inden for disse områder, f.eks. Falcone, Grotius, Odysseus, Oisin, Stop, Robert Schuman-foranstaltningen og Rådets handlingsplan af 3. december 1998.

Der kan ikke ydes støtte til de pågældende offentlige myndigheders almindelige administrationsomkostninger.

8. Samarbejde mellem borgere og institutioner

Øget kommunikation og samarbejde mellem borgere, private og frivillige organisationer og myndigheder og institutioner for at udvikle de forbindelser og den institutionelle basis, som ligger til grund for grænseoverskridende integration i grænseområder, og indførelse af generel og målrettet sprogundervisning i denne forbindelse for at fremme beskæftigelsen.

Oprettelse af fonde med begrænsede midler (mikroprojektfaciliteter) til gennemførelse af små projekter, som fremmer grænseoverskridende integration mellem folk (af people-to-people-typen), og som forvaltes direkte via de grænseoverskridende samarbejdsinitiativer (f.eks. Euro-regioner).

Der kan der ikke ydes støtte til engangsarrangementer via disse fonde, medmindre de indgår i en fælles strategi til udvikling eller forbedring af grænseoverskridende integration.

9. Teknisk bistand

Undersøgelser og teknisk bistand til udformning af grænseoverskridende strategier.

Teknisk bistand til etablering af grænseoverskridende partnerskaber via oprettelse eller udbygning af fælles strukturer til gennemførelse af det grænseoverskridende samarbejdsprogram.

EFRU-tilskuddet til teknisk bistand kan udgøre op til 100 % og nedsættes under hensyntagen til støtte, som allerede er ydet under Interreg I og II.

(1) En europæisk strategi til fremme af lokale udviklings- og beskæftigelsesinitiativer; Kommissionens meddelelse KOM(95) 273 (EFT C 265 af 12.10.1995).

BILAG III

LINJE B: STØTTEBERETTIGEDE OMRÅDER

>TABELPOSITION>

BILAG IV

LINJE B: PRIORITEREDE OMRÅDER OG FORANSTALTNINGER

Som omhandlet i strukturfondsforordningen skal alle tiltag, som samfinansieres af strukturfondene, være i overensstemmelse med de øvrige fællesskabspolitikker, inklusive konkurrencereglerne.

I forbindelse med fremme af en harmonisk, afbalanceret og bæredygtig udvikling skal foranstaltningerne i denne linje bidrage til økonomisk og social integration og til udvikling af de berørte samarbejdsområder.

1. Strategier for fysisk planlægning, herunder samarbejde mellem byer og mellem byområder og landdistrikter med henblik på at fremme en polycentrisk og bæredygtig udvikling

- Udarbejdelse af perspektiver for fysisk planlægning i det tværnationale område.

- Vurdering af virkningen for fysisk planlægning af politikker og projekter, som påvirker det tværnationale område.

- Udbygning af samarbejde mellem storbyområder og byer, som fungerer som "indfaldsporte", for at udvikle større zoner med global økonomisk integration, især i periferien af Fællesskabet.

- Etablering af strategiske alliancer og netværk mellem små og mellemstore byer, herunder også foranstaltninger for at styrke mindre byers rolle i landdistrikternes udvikling.

- Samarbejde om forskning og udvikling og adgang til innovation, især med hensyn til bynetværk.

- Øget opmærksomhed om langsigtede fysiske udviklingsperspektiver og fremme af netværkssamarbejde mellem planlægnings- og forskningsinstitutioner for at etablere fælles observation og overvågning.

2. Udvikling af effektive og bæredygtige transportsystemer og forbedret adgang til informationssamfundet

- Forbedret lokal og regional adgang til national og tværnationale transportnet og -knudepunkter, især via tilslutning til sekundære net. Der kan ikke ydes støtte til anlægning af motorveje, hovedveje eller lignende infrastruktur.

- Fremme af kombineret transport og omlægning af transport til mere miljøvenlige transportmidler, især søvejstransport, transport via indenlandske vandeveje og jernbanetransport samt ikke-motoriserede transportmidler.

- Tilskyndelse til brug af informations- og kommunikationsteknologi til udvikling af netværkssamarbejde og "virtuel klyngedannelse", især som støtte til fælles virksomheds- og markedsføringsstrategier, med henblik på at give SMV bedre adgang til innovation, især teknologisk innovation.

- Tilskyndelse til brug af informations- og kommunikationsteknologi til forbedring af offentlige tjenester, herunder overførsel af knowhow og teknologi blandt lokaladministrationer og udvikling af anvendelsesmåder af almen interesse (uddannelse, sundhedsvæsen osv.).

- Udvikling af telematiktjenester og -anvendelser baseret på informationssamfundets muligheder for at overvinde afstande og fremme adgang til viden og innovation, især inden for sektorer som elektronisk handel, uddannelse, forskning og fjernarbejde.

3. Fremme af miljøet og god forvaltning af kulturarven og naturressourcerne, navnlig vandressourcerne

- Medvirken til yderligere udvikling af et europæisk økologisk net (Natura 2000) mellem fredede områder af regional, national, tværnational og EU-betydning.

- Kreativ genopretning af kulturlandskaber, som har lidt skade som følge af menneskelige aktiviteter, herunder også områder, som er truet eller har lidt skade ved indstilling af landbrugsaktiviteten, i forbindelse med integrerede strategier for fysisk planlægning.

- Nyskabende metoder til at fremme brugen af natur- og kulturaktiver i landdistrikter som grundlag for udvikling af bæredygtig turisme, især i tyndtbefolkede områder.

- Fremme af samarbejde om beskyttelse og kreativ udvikling af kulturarven.

- Opstilling af fælles strategier for risikoforvaltning i områder med stor risiko for naturkatastrofer.

- Udarbejdelse og gennemførelse af integrerede strategier og tiltag til forebyggelse af oversvømmelser i tværnationale afvandingsområder omkring floder.

- Udarbejdelse og gennemførelse af integrerede strategier og tiltag til forebyggelse af tørke i det tværnationale samarbejdsområde.

- Samordnet forvaltning af vandressourcer i kystområder.

- Fremme af vedvarende energi.

4. Særlige prioriterede områder

- Fremme af integreret samarbejde om kystregioner og ø-regioner.

- Fremme af integreret samarbejde i Fællesskabets yderste periferi.

5. Teknisk bistand

- Teknisk bistand til etablering af tværnationale partnerskaber via oprettelse eller udbygning af fælles strukturer til gennemførelse af det tværnationale samarbejdsprogram. Der tages hensyn til tidligere støtte, som allerede er modtaget under Interreg II.

BILAG V

GENNEMFØRELSESBETINGELSER FOR LINJE C: TVÆRREGIONALT SAMARBEJDE

Tværregionalt samarbejde forudsætter ligesom andre Interreg III-linjer decentraliseret programmering og forvaltning hos medlemsstatens ansvarlige myndigheder.

Tværregionalt samarbejde vedrører samarbejde i hele Fællesskabet og i nabolandene. For at sikre ens konkurrencevilkår for alle EU-regioner skal opgavespecifikationerne i indkaldelser af forslag være de samme for hele EU. Disse standardopgavespecifikationer aftales mellem alle medlemsstaterne i den forvaltningskomité, der er omhandlet i strukturforordningens artikel 48, stk. 2, litra c), og godkendes af Kommissionen.

På grundlag af samarbejdsområderne for linje B udarbejder de berørte medlemsstater i fællesskab et program for tværregionalt samarbejde pr. område (idet overlapning mellem områder undgås). To programmeringsmetoder er mulige:

- enten udarbejdelse af et særligt program med et enkelt prioriteret område

- eller integrering af tværregionalt samarbejde i form af et prioriteret område i det relevante linje B-program.

I begge tilfælde kan styringsudvalget (der udvælger projekterne) og forvaltningsmyndigheden (der rent formelt yder EF-tilskuddet til hvert projekt) enten være de samme som dem i linje B-programmet eller andre.

Forvaltningsmyndighederne indkalder samtidigt forslag med de samme opgavespecifikationer som nævnt i andet led. For at udbrede kendskabet til indkaldelse af forslag på EF-plan kan Kommissionen også offentliggøre den i De Europæiske Fællesskabers Tidende. Projektlederen indgiver projekterne om tværregionalt samarbejde til den forvaltningsmyndighed, der er ansvarlig for det geografiske område, hvor han er etableret.

Som i alle strukturfondsprogrammer står forvaltningsmyndighederne for udvælgelse, godkendelse og ydelse af tilskud til projekter. De overvåger også projekternes gennemførelse og foretager finansiel kontrol.

Kommissionen bistår forvaltningsmyndighederne for at lette samarbejdet mellem dem og således sikre en ensartet fremgangsmåde under hele processen.

GENERELLE ERKLÆRINGER

Kommissionens erklæring om de italienske regioner og regionerne i tredjelandene ved Adriaterhavet

Når de politiske betingelser for at fremme Interreg III-samarbejdet mellem de italienske regioner og regionerne i tredjelandene ved Adriaterhavet er opfyldt, vil Kommissionen undersøge, hvilke metoder der er de bedst egnede til at fremme dette samarbejde med de andre samarbejdsinstrumenter.

Kommissionens erklæring om Det Europæiske Råds særlige tilsagn i Berlin

Kommissionen bekræfter, at alle de særlige tilsagn på Det Europæiske Råd i Berlin om EF-initiativer til fordel for Østrig og Nederlandene vil blive overholdt især i forbindelse med Interreg III.

Kommissionens erklæring om samarbejde mellem Interreg III og Balkan

Når de politiske betingelser for at fremme Interreg III-samarbejdet mellem de mest berørte medlemsstater, i særdeleshed Østrig, Grækenland og Italien, og tredjelandene på Balkan er opfyldt, vil Kommissionen undersøge, hvilke metoder der er de bedst egnede til at fremme dette samarbejde med de andre samarbejdsinstrumenter.

ERKLÆRINGER OM LINJE A

Kommissionens erklæring om Belfast

Kommissionen udtrykker tilfredshed med de positive resultater af det særlige program for fred og forsoning i Nordirland og i grænseområderne i Irland og af Interreg II A-programmet for Nordirland-Irland.

For at sikre, at der kan bygges videre på disse to programmers succes i fremtiden, mener Kommissionen, at Belfast (både Outer Belfast og Belfast på NUTS III-niveau) bør deltage i det nye Interreg III-program for linje A for perioden 2000-2006 i forbindelse med 20 %'s fleksibilitetsreglerne for tilgrænsende områder - punkt 10 i retningslinjerne for Interreg III.

Kommissionens erklæring om anvendelse af Interreg III, linje A, for Belgien

For at sikre et optimalt udbytte af grænseoverskridende programmer med Nederlandene, Tyskland, Luxembourg og Frankrig mener Kommissionen, at provinserne Hasselt, Huy, Waremme og Marche-en-Famenne som en prioritet bør deltage i det nye Interreg III-program for linje A for perioden 2000-2006 i forbindelse med 20 %'s fleksibilitetsreglerne for tilgrænsende områder - punkt 10 i retningslinjerne for Interreg III - under hensyntagen til især den nødvendige sammenhæng mellem de projekter, der fremlægges under de pågældende programmer.

ERKLÆRINGER OM LINJE B

Kommissionens erklæring om samarbejde i Barentshavet

I forbindelse med det kommende tværnationale Interreg III B-samarbejdsprogram for Østersøområdet mærker Kommissionen sig særligt Sveriges og Finlands anmodning om at måtte udvikle et prioriteret område for at fremme disse to medlemsstaters samarbejde med deres nabolande (Norge og Rusland) i Barentshavsområdet.

Kommissionens erklæring om samarbejde i den sydlige del af Østersøen

Kommissionen mener, at det samarbejde, der for tiden støttes under Swebaltcop Artikel 10-projektet, skal fortsætte under det nye Interreg III-initiativ. I betragtning af dette samarbejdes art bør fremtidige aktiviteter tilrettelægges i forbindelse med programmet for linje B, Østersøen. I tilfælde af vanskeligheder med koordineringen mellem Interreg III og Phare er Kommissionen parat til at undersøge andre muligheder for at fremme dette samarbejde.

ERKLÆRINGER OM KAPITEL VII

Kommissionens erklæring om gennemførelse af kapitel VII

De automatiske frigørelsesfrister i strukturforordningens artikel 31, stk. 2, andet afsnit, kan forlænges på grundlag af en gennemgang af de enkelte sager, for at der kan tages hensyn til forsinkelser som følge af beslutningsprocedurerne for eksterne finansielle instrumenter.

Kommissionens erklæring om Interreg III og Tacis

Kommissionen er klar over betydningen af den nordlige dimension og de nuværende vanskeligheder med at tage hensyn hertil i samarbejdet mellem EF-initiativet Interreg III og Tacis-instrumentet og ønsker at fremme forbedringen af betingelserne for dette samarbejde uden at foregribe de politiske betingelser, der eventuelt kan stilles til gennemførelsen af Tacis.

Kommissionens erklæring om Interreg og Meda

Kommissionen er klar over betydningen af Middelhavsdimensionen og de nuværende vanskeligheder med at tage hensyn hertil i samarbejdet mellem EF-initiativet Interreg III og Meda-instrumentet og erklærer sig parat til at opnå effektiv koordinering og konsekvens mellem Interreg III-programmerne og Meda-støtten, bl.a. via operationelle retningslinjer, for at forbedre betingelserne for dette samarbejde.

Kommissionens erklæring om Espon

Hvis de femten medlemsstater er parate til i fællesskab at indgive et forslag til et samarbejdsnetværk mellem institutterne for fysisk planlægning (Espon), inklusive en finansiel mekanisme i forbindelse med observation og analyse af tendenserne i fysisk planlægning i EU, er Kommissionen indstillet på at medfinansiere dette samarbejde via budgetkontoen for netværk, som fastsat i punkt 53 i retningslinjerne for Interreg III.