BILAG

INTERNATIONALE REGNSKABSSTANDARDER

Kopiering tilladt inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde. Alle eksisterende rettigheder forbeholdes uden for EØS, med undtagelse af retten til at kopiere til personlig brug eller anden form for »fair dealing«. Yderligere oplysninger fås hos IASB på adressen www.iasb.org.uk

36B En virksomhed, der anvender IFRS-standarderne for første gang før 1. januar 2006, og som vælger at anvende IFRS 6 Efterforskning og vurdering af mineralressourcer før 1. januar 2006, behøver ikke at præsentere de i IFRS 6 krævede oplysninger for sammenligningsår i sit første IFRS-regnskab.

Undtagelse fra kravet om at præsentere sammenligningstal for IFRS 6

Eftersøgning efter mineralressourcer, herunder mineraler, olie, naturgas og lignende ikke-regenererende ressourcer efter at virksomheden har opnået juridiske rettigheder til at efterforske i et specifikt område, samt fastlæggelse af den tekniske mulighed for og kommercielle levedygtighed af udvinding af mineralressourcen.

Hvis det er praktisk umuligt at anvende et bestemt krav i afsnit 18 på sammenligningstal, som knytter sig til regnskabsår, som begynder før 1. januar 2006, skal virksomheden give oplysning om dette. IAS 8 forklarer begrebet »praktisk umulighed«.

Virksomheder skal anvende denne standard for regnskabsår, som begynder 1. januar 2006 eller derefter. Det tilskyndes, at standarden anvendes før dette tidspunkt. Hvis en virksomhed anvender denne standard for regnskabsår, som begynder før 1. januar 2006, skal den give oplysning om dette.

For at overholde afsnit 23 skal virksomheden oplyse:

Virksomheden fastlægger en regnskabspraksis for allokering af efterforsknings- og vurderingsaktiver til pengestrømsfrembringende enheder eller grupper af pengestrømsfrembringende enheder med henblik på at teste sådanne aktiver for værdiforringelse. Hver pengestrømsfrembringende enhed eller gruppe af enheder, til hvilke et efterforsknings- og vurderingsaktiv er allokeret, må ikke være større end et segment, som er baseret enten på virksomhedens primære eller virksomhedens sekundære segment opgjort i overensstemmelse med IAS 14 Præsentation af segmentoplysninger .

Specifikation af grænsen for, hvornår efterforsknings- og vurderingsaktiver vurderes for værdiforringelse

Der findes tilstrækkelige oplysninger, der indikerer, at selvom det er sandsynligt, at der vil ske en fortsat udvikling i det specifikke område, er det usandsynligt, at den regnskabsmæssige værdi af efterforsknings- og vurderingsaktivet vil blive genindvundet fuldt ud af en vellykket udvikling eller ved et salg.

Den periode, i hvilken virksomheden har ret til at efterforske i det specifikke område, er udløbet i løbet af regnskabsåret, eller vil udløbe i den nærmeste fremtid, og forventes ikke at blive forlænget.

Et eller flere af følgende forhold og omstændigheder indikerer, at virksomheden skal teste efterforsknings- og vurderingsaktiver for værdiforringelse (listen er ikke udtømmende):

I forbindelse med efterforsknings- og vurderingsaktiver alene skal afsnit 20 i denne standard finde anvendelse i stedet for afsnit 8-17 i IAS 36 ved identifikation af en mulig værdiforringelse af et efterforsknings- og vurderingsaktiv. I afsnit 20 anvendes udtrykket »aktiver«, men det finder anvendelse på individuelle efterforsknings- og vurderingsaktiver såvel som på pengestrømsfrembringende enheder.

Efterforsknings- og vurderingsaktiver skal testes for værdiforringelse, når alle forhold og omstændigheder tyder på, at den regnskabsmæssige værdi af et efterforsknings- og vurderingsaktiv vil kunne overstige genindvindingsværdien. Når forhold og omstændigheder tyder på, at den regnskabsmæssige værdi overstiger genvindingsværdien, skal virksomheden måle, præsentere og give oplysning om eventuelle deraf følgende tab ved værdiforringelse i overensstemmelse med IAS 36, bortset fra de i afsnit 21 fastlagte tilfælde.

Et efterforsknings- eller vurderingsaktiv skal ikke længere klassificeres som sådant, når den tekniske mulighed for og kommercielle levedygtighed af udvinding af en mineralressource kan påvises. Før omklassifikation skal efterforsknings- og vurderingsaktiver testes for værdiforringelse, og alle værdiforringelser skal indregnes.

Visse efterforsknings- og vurderingsaktiver behandles som immaterielle aktiver (f.eks. borerettigheder), mens andre er materielle (f.eks. køretøjer og borerigge). I det omfang et materielt aktiv forbruges ved udviklingen af et immaterielt aktiv, indgår den værdi, der afspejler dette forbrug, i kostprisen for det immaterielle aktiv. Når et materielt aktiv bruges i forbindelse med udviklingen af et immaterielt aktiv ændres dette materielle aktiv dog ikke til et immaterielt aktiv.

For at retfærdiggøre en ændring i regnskabspraksis for efterforsknings- og vurderingsudgifter skal virksomheden dokumentere, at regnskabet som følge af ændringen kommer nærmere en opfyldelse af kriterierne i IAS 8, men ændringen behøver ikke medføre fuldstændig opfyldelse af disse kriterier.

En virksomhed må ændre sin regnskabspraksis for efterforsknings- og vurderingsudgifter, hvis ændringen gør regnskabet mere relevant for regnskabsbrugernes økonomiske beslutningstagen, uden at det bliver mindre pålideligt, eller mere pålideligt, uden at det bliver mindre relevant for denne beslutningstagen. Virksomheden skal vurdere relevans og pålidelighed ud fra kriterierne i IAS 8.

I overensstemmelse med IAS 37 Hensatte forpligtelser, eventualforpligtelser og eventualaktiver skal en virksomhed indregne enhver forpligtelse til bortskaffelse og retablering, som virksomheden i et bestemt regnskabsår har forpligtet sig til at afholde som følge af udførelsen af efterforskning og vurdering af mineralressourcer.

Afsnit 11 og 12 i IAS 8 angiver, hvilke officielle krav og vejledninger, som ledelsen skal tage i betragtning ved udvikling af en regnskabspraksis for en post, hvis der ikke findes nogen standard, som finder specifik anvendelse på denne post. I henhold til afsnit 9 og 10 nedenfor fritager denne standard en virksomhed for at anvende disse afsnit på sin regnskabspraksis for indregning og måling af efterforsknings- og vurderingsaktiver.

før efterforskningen og vurderingen af mineralressourcer, såsom omkostninger afholdt før virksomheden har opnået de juridiske rettigheder til at efterforske et specifikt område

at virksomheder, som indregner efterforsknings- og vurderingsaktiver, skal teste sådanne aktiver for værdiforringelse i henhold til denne standard og måle den eventuelle værdiforringelse i overensstemmelse med IAS 36 Værdiforringelse af aktiver

Formålet med denne standard er at redegøre for den regnskabsmæssige behandling af efterforskning og vurdering af mineralressourcer.

Ændring til IAS 19 Personaleydelser

Pensionsordninger med flere virksomheder

Afsnit 32A og det illustrative eksempel tilføjes, og afsnit 35 flyttes og omnummereres til 32B som følger.

32A. Der kan være indgået en kontrakt mellem pensionsordningen med flere virksomheder og dens deltagere, som afgør, hvordan overdækning af pensionsordningen skal udloddes til deltagerne (eller underdækning skal finansieres). En deltager i en pensionsordning med flere virksomheder med en sådan kontrakt, som regnskabsmæssigt behandler ordningen som en bidragsbaseret pensionsordning i overensstemmelse med afsnit 30, skal indregne det aktiv eller den forpligtelse, der hidrører fra kontrakten og den deraf følgende indtægt eller omkostning i resultatet.

Eksempel til illustration af afsnit 32AEn virksomhed deltager i en ydelsesbaseret pensionsordning med flere virksomheder, som ikke udarbejder værdiansættelser af ordningen på baggrund af IAS 19. Den behandler således regnskabsmæssigt ordningen som en bidragsbaseret pensionsordning. En værdiansættelse af finansieringen, som ikke foretages på baggrund af IAS 19, viser en underdækning på 100 millioner i ordningen. Ordningen har i henhold til en kontrakt aftalt en plan for bidrag med de arbejdsgivere, der deltager i ordningen, som vil eliminere underdækningen i løbet af de næste fem år. Virksomhedens samlede bidrag i henhold til kontrakten er 8 millioner.Virksomheden indregner en forpligtelse vedrørende bidragene reguleret for den tidsmæssige værdi af penge og en tilsvarende omkostning i resultatet.

32B. IAS 37 Hensatte forpligtelser, eventualforpligtelser og eventualaktiver kræver, at virksomheden indregner, eller giver oplysning om, visse eventualforpligtelser. I forbindelse med en pensionsordning med flere virksomheder kan en eventualforpligtelse eksempelvis hidrøre fra:

a) aktuarmæssige tab tilknyttet andre deltagende virksomheder, idet hver virksomhed, som deltager i en pensionsordning med flere virksomheder, påtager sig aktuarmæssige risici for de andre deltagende virksomheder eller

b) en forpligtelse i henhold til pensionsordningens vilkår til at finansiere en underdækning i pensionsordningen, hvis andre virksomheder udtræder af ordningen.

35. [Ophævet]

Ydelsesbaserede pensionsordninger, som deler risici mellem forskellige virksomheder under samme bestemmende indflydelse

Afsnit 34 ændres, og afsnit 34A og 34B tilføjes som følger.

34. Ydelsesbaserede pensionsordninger, som deler risici mellem forskellige virksomheder, som er under samme bestemmende indflydelse, eksempelvis en modervirksomhed og dens dattervirksomheder, er ikke pensionsordninger med flere virksomheder.

34A. En virksomhed, som deltager i en sådan ordning, skal indhente oplysninger om ordningen som helhed målt i overensstemmelse med IAS 19 på baggrund af forudsætninger, som gælder for ordningen som helhed. Hvis der foreligger en kontrakt eller en konkret politik, ifølge hvilken enkelte virksomheder inden for koncernen pålægges den ydelsesbaserede nettopensionsomkostning for ordningen som helhed målt i overensstemmelse med IAS 19, skal virksomheden i det enkelte eller separate årsregnskab indregne den således pålagte ydelsesbaserede nettopensionsomkostning. Hvis der ikke foreligger en sådan kontrakt eller politik, skal den ydelsesbaserede nettopensionsomkostning indregnes i det enkelte eller separate årsregnskab for den koncernvirksomhed, som juridisk set er ordningens finansierende arbejdsgiver. De øvrige koncernvirksomheder skal i deres enkelte eller separate årsregnskaber indregne en omkostning svarende til deres forfaldne bidrag i regnskabsåret.

34B. Deltagelse i en sådan ordning er en transaktion mellem nærtstående parter for den enkelte koncernvirksomhed. Virksomhederne skal derfor i deres enkelte eller separate årsregnskaber give følgende oplysninger:

a) oplysning om den kontrakt eller konkrete politik, ifølge hvilken den ydelsesbaserede nettopensionsomkostning pålægges, eller oplysning om, at en sådan politik ikke foreligger

b) oplysning om den politik, som afgør størrelsen af det bidrag, virksomheden skal betale

c) hvis virksomheden regnskabsmæssigt behandler en allokering af den ydelsesbaserede nettopensionsomkostning i overensstemmelse med afsnit 34A, alle oplysninger vedrørende ordningen som helhed i overensstemmelse med afsnit 120-121

d) hvis virksomheden regnskabsmæssigt behandler det forfaldne bidrag for regnskabsåret i overensstemmelse med afsnit 34A, de oplysninger om ordningen som helhed, der kræves i overensstemmelse med afsnit 120A, litra b)-e), j), n), o) og q), samt afsnit 121. De øvrige oplysninger, der kræves af afsnit 120A, finder ikke anvendelse.

Indregning af elementerne af den ydelsesbaserede pensionsomkostning i resultatet

Overskriften før afsnit 61 ændres, og afsnit 61 ændres som følger.

Resultat

61. Virksomheden skal indregne følgende nettobeløb i resultatet, medmindre en anden standard kræver eller tillader, at disse beløb optages i et aktivs kostpris:

a) pensionsomkostninger vedrørende det aktuelle regnskabsår (jf. afsnit 63-91)

b) renteomkostninger (jf. afsnit 82)

c) det forventede afkast af ordningens aktiver (jf. afsnit 105-107) og af en eventuel godtgørelsesret (jf. afsnit 104A)

d) aktuarmæssige gevinster og tab som krævet i overensstemmelse med virksomhedens anvendte regnskabspraksis (jf. afsnit 92-93D)

e) pensionsomkostninger vedrørende tidligere regnskabsår (jf. afsnit 96)

f) virkningen af eventuelle nedskæringer eller indfrielser (jf. afsnit 109 og 110), og

g) virkningen af begrænsningen i afsnit 58, litra b), medmindre den indregnes uden for resultatet i overensstemmelse med afsnit 93C.

Aktuarmæssige gevinster og tab

Afsnit 92, 93 og 95 ændres, og afsnit 93A-93D tilføjes som følger.

92. Ved målingen af sin ydelsesbaserede pensionsforpligtelse i overensstemmelse med afsnit 54, skal virksomheden i henhold til afsnit 58A indregne en del af sine aktuarmæssige gevinster eller tab (som specificeret i afsnit 93) som indtægt eller omkostning, hvis akkumulerede ikke-indregnede aktuarmæssige nettogevinster og nettotab ved slutningen af det foregående regnskabsår overstiger det største af følgende beløb:

a) 10 % af nutidsværdien af den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse på dette tidspunkt (før fradrag af ordningens aktiver) og

b) 10 % af dagsværdien af ordningens aktiver på dette tidspunkt

Disse begrænsninger skal beregnes og anvendes separat for hver ydelsesbaseret pensionsordning.

93. Den andel af de aktuarmæssige gevinster og tab, som skal indregnes for hver ydelsesbaseret pensionsordning, er overdækningen opgjort efter afsnit 92 divideret med de forventede resterende gennemsnitlige antal arbejdsår for de ansatte, der deltager i ordningen. Dog kan virksomheden anvende enhver systematisk metode, som medfører en hurtigere indregning af aktuarmæssige gevinster og tab, forudsat at det samme grundlag anvendes for både aktuarmæssige gevinster og tab, og dette grundlag anvendes ensartet fra regnskabsår til regnskabsår. Virksomheden kan anvende disse systematiske metoder på aktuarmæssige gevinster og tab, selvom de ligger inden for de i afsnit 92 specificerede begrænsninger.

93A. Hvis virksomheden gør brug af tilladelsen i afsnit 93 til at vælge en praksis, hvor den indregner aktuarmæssige gevinster og tab i det regnskabsår, hvor de opstår, kan virksomheden i overensstemmelse med afsnit 93B-93D indregne dem uden for resultatet, forudsat at virksomheden anvender denne praksis for:

a) alle sine ydelsesbaserede pensionsordninger og

b) alle sine aktuarmæssige gevinster og tab.

93B. Aktuarmæssige gevinster og tab, som i overensstemmelse med tilladelsen i afsnit 93A indregnes uden for resultatet, skal præsenteres i en egenkapitalopgørelse under navnet »opgørelse over indregnede indtægter og omkostninger«, som kun omfatter de poster, der er angivet i afsnit 96 i IAS 1 (ajourført 2003). Virksomheden skal ikke præsentere de aktuarmæssige gevinster og tab i en egenkapitalopgørelse i det kolonneformat, der omtales i afsnit 101 i IAS 1, eller et andet format, som omfatter de poster, der angives i afsnit 97 i IAS 1.

93C. En virksomhed, som indregner aktuarmæssige gevinster og tab i overensstemmelse med afsnit 93A, skal også indregne eventuelle reguleringer hidrørende fra begrænsningen i afsnit 58, litra b), uden for resultatet i opgørelsen over indregnede indtægter og omkostninger.

93D. Aktuarmæssige gevinster og tab og reguleringer hidrørende fra begrænsningen i afsnit 58, litra b), som er indregnet direkte i opgørelsen over indregnede indtægter og omkostninger, skal straks indregnes i det overførte resultat. De skal ikke indregnes i resultatet i et efterfølgende regnskabsår.

95. På lang sigt kan aktuarmæssige gevinster og tab udligne hinanden. Derfor kan skøn over pensionsforpligtelser vurderes som et spænd (»korridor«) omkring det bedste skøn. Det tillades, men kræves ikke, at virksomheder indregner aktuarmæssige gevinster og tab, som ligger inden for dette spænd. …

Oplysninger

Der er indsat et nyt afsnit 120, og afsnit 120 omnummereres til 120A og ændres sammen med afsnit 121 som følger.

120. Virksomheden skal give oplysninger, der gør det muligt for regnskabsbrugere at vurdere typen af virksomhedens ydelsesbaserede pensionsordninger og de økonomiske virkninger af ændringer i disse ordninger i løbet af regnskabsåret.

120A. Virksomheden skal give følgende oplysninger om ydelsesbaserede pensionsordninger:

a) virksomhedens regnskabspraksis for indregning af aktuarmæssige gevinster og tab

b) en generel beskrivelse af typen af pensionsordning

c) en afstemning af primo- og ultimosaldo for nutidsværdien af den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse med separat præsentation af eventuelle virkninger i løbet af regnskabsåret, som kan henføres til hver af følgende: i) pensionsomkostninger vedrørende det aktuelle regnskabsår ii) renteomkostninger iii) bidrag fra deltagerne i pensionsordningen iv) aktuarmæssige gevinster og tab v) valutakursændringer for ordninger, som måles i en anden valuta end virksomhedens præsentationsvaluta vi) betalte bidrag vii) pensionsomkostninger vedrørende tidligere regnskabsår viii) virksomhedssammenslutninger ix) nedskæringer og x) indfrielser

d) en opdeling af den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse i beløb, som hidrører fra ordninger, som er helt uafdækkede, og beløb, som hidrører fra ordninger, som er helt eller delvist afdækkede

e) en afstemning af primo- og ultimosaldo for dagsværdien af ordningens aktiver samt af primo- og ultimosaldo for en eventuel godtgørelsesret, som er indregnet som et aktiv i overensstemmelse med afsnit 104A, med separat præsentation af eventuelle virkninger i løbet af regnskabsåret, som kan henføres til hver af følgende: i) forventet afkast af ordningens aktiver ii) aktuarmæssige gevinster og tab iii) valutakursændringer for ordninger, som måles i en anden valuta end virksomhedens præsentationsvaluta iv) bidrag fra arbejdsgiveren v) bidrag fra deltagerne i pensionsordningen vi) betalte bidrag vii) virksomhedssammenslutninger og viii) indfrielser

f) en afstemning af nutidsværdien af den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse i litra c) og dagsværdien af ordningens aktiver i litra e) til de i balancen indregnede aktiver og forpligtelser, der som minimum giver oplysning om: i) aktuarmæssige nettogevinster eller nettotab, som ikke er indregnet i balancen (jf. afsnit 92) ii) pensionsomkostninger vedrørende tidligere regnskabsår, som ikke er indregnet i balancen (jf. afsnit 96) iii) beløb, som ikke er indregnet som et aktiv som følge af begrænsningen i afsnit 58, litra b) iv) dagsværdien på balancedagen af en eventuel godtgørelsesret, som er indregnet som et aktiv i overensstemmelse med afsnit 104A (med en kort beskrivelse af forholdet mellem godtgørelsesretten og den tilknyttede forpligtelse) og v) andre beløb, som er indregnet i balancen

g) de samlede omkostninger indregnet i resultatet for hver af følgende samt de regnskabsposter, hvori de indgår: i) pensionsomkostninger vedrørende det aktuelle regnskabsår ii) renteomkostninger iii) forventet afkast af ordningens aktiver iv) forventet afkast af en eventuel godtgørelsesret, som er indregnet som et aktiv i overensstemmelse med afsnit 104A v) aktuarmæssige gevinster og tab vi) pensionsomkostninger vedrørende tidligere regnskabsår vii) virkningen af nedskæring eller indfrielse viii) virkningen af begrænsningen i afsnit 58, litra b)

h) det samlede beløb, som er indregnet i opgørelsen over indregnede indtægter og omkostninger for hver af følgende: i) aktuarmæssige gevinster og tab, og ii) virkningen af begrænsningen i afsnit 58, litra b)

i) for virksomheder, som indregner aktuarmæssige gevinster og tab i opgørelsen over indregnede indtægter og omkostninger i overensstemmelse med afsnit 93A, de akkumulerede aktuarmæssige gevinster og tab indregnet i opgørelsen over indregnede indtægter og omkostninger

j) for hver hovedgruppe af ordningens aktiver, der som minimum skal omfatte egenkapitalinstrumenter, gældsinstrumenter, ejendomme og alle andre aktiver, den procentdel eller det beløb, som hver hovedgruppe udgør af dagsværdien af ordningens samlede aktiver

k) beløb medtaget i dagsværdien af ordningens aktiver for: i) hver kategori af virksomhedens egne finansielle instrumenter og ii) ejendomme eller andre aktiver anvendt af virksomheden

l) beskrivende information om det anvendte grundlag for opgørelsen af det samlede forventede afkast af aktiverne, herunder virkningen af hovedgrupperne af ordningens aktiver

m) det faktiske afkast af ordningens aktiver, såvel som det faktiske afkast af en eventuel ret til godtgørelse, som er indregnet som et aktiv i overensstemmelse med afsnit 104A

n) de primære anvendte aktuarmæssige forudsætninger på balancedagen, herunder, hvis det er relevant: i) diskonteringssatser ii) den forventede afkastningsgrad af ordningens aktiver for de i årsregnskabet præsenterede regnskabsår iii) den forventede afkastningsgrad af en eventuel godtgørelsesret, som er indregnet som et aktiv i overensstemmelse med afsnit 104A, for de i årsregnskabsåret præsenterede regnskabsår iv) de forventede lønstigninger (og ændringer i et indeks eller anden variabel specificeret i pensionsordningens formelle eller faktiske vilkår som grundlag for fremtidige stigninger i ydelser v) udviklingstendenser i sygesikringsomkostninger og vi) andre væsentlige anvendte aktuarmæssige forudsætninger Virksomheden skal give oplysning om hver aktuarmæssig forudsætning i absolutte tal (eksempelvis en absolut procentsats) og ikke kun som en margin mellem forskellige procentsatser eller andre variabler

o) virkningen af en stigning på et procentpoint og virkningen af et fald på et procentpoint i de antagne udviklingstendenser i sygesikringsomkostninger på: i) de samlede pensionsomkostninger vedrørende det aktuelle regnskabsår og renteomkostningselementerne af periodiske nettosygesikringsydelser efter fratrædelse, og ii) den akkumulerede pensionsforpligtelse vedrørende sygesikringsomkostninger For så vidt angår disse oplysninger, skal alle andre antagelser være uændrede. For ordninger i økonomier med høj inflation skal oplysningen angive virkningen af en procentvis stigning eller et procentvist fald i de antagne udviklingstendenser i sygesikringsomkostninger, som har samme betydning som en stigning eller et fald på et procentpoint i en økonomi med lav inflation

p) den beløbsmæssige størrelse i det aktuelle regnskabsår og fire foregående regnskabsår af: i) dagsværdien af den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse, dagsværdien af ordningens aktiver samt over- eller underdækning af pensionsordningen, og ii) erfaringsbaserede reguleringer forbundet med: A. ordningens forpligtelser udtrykt som enten 1) et beløb eller 2) en procentdel af ordningens forpligtelser på balancedagen og B. ordningens aktiver udtrykt som enten 1) et beløb eller 2) en procentdel af ordningens aktiver på balancedagen

q) så snart dette med rimelighed kan foretages, arbejdsgiverens bedste skøn over bidrag, som forventes indbetalt til ordningen i løbet af det regnskabsår, som begynder efter balancedagen.

121. Afsnit 120A, litra b), kræver en generel beskrivelse af typen af pensionsordning. En sådan beskrivelse skal indeholde en sondring mellem eksempelvis pensionsordninger beregnet ud fra en fast løn og pensionsordninger beregnet ud fra slutlønnen og sygesikringsordninger efter fratrædelse. Beskrivelsen af ordningen skal omfatte uformel praksis, som giver anledning til faktiske forpligtelser indeholdt i målingen af den ydelsesbaserede pensionsforpligtelse i overensstemmelse med afsnit 52. Der kræves ikke yderligere beskrivelse.

Ikrafttrædelsestidspunkt

Afsnit 159B og 159C tilføjes, og afsnit 160 ændres som følger.

159B. Virksomheder skal anvende ændringerne i afsnit 32A, 34-34B, 61 og 120-121 på regnskabsår, som begynder 1. januar 2006 eller derefter. Det tilskyndes, at standarden anvendes før dette tidspunkt. Hvis en virksomhed anvender disse ændringer på regnskabsår, som begynder før 1. januar 2006, skal den give oplysning om dette.

159C. Muligheden i afsnit 93A-93D kan anvendes for regnskabsår, som slutter 16. december 2004 eller senere. Virksomheder, som anvender muligheden for regnskabsår, som begynder før 1. januar 2006, skal ligeledes anvende ændringerne i afsnit 32A, 34-34B, 61 og 120-121.

160. IAS 8 finder anvendelse, når en virksomhed ændrer sin regnskabspraksis for at indarbejde de i afsnit 159-159C anførte ændringer. Ved anvendelse af disse ændringer med tilbagevirkende kraft som krævet i IAS 8, behandler virksomheden disse ændringer, som om de var anvendt på samme tidspunkt som resten af denne standard, bortset fra at virksomheden kan oplyse de i afsnit 120A, litra p) krævede beløb, da beløbene opgøres fremadrettet for hvert regnskabsår fra det første regnskabsår, som præsenteres i det årsregnskab, hvor virksomheden anvender ændringerne i afsnit 120A for første gang.

Andre ændringer til standarden

Som følge af ændringerne ovenfor ændres følgende krydshenvisninger.

I afsnit 29, litra b) ændres » afsnit 120 « til » afsnit 120A «.

I afsnit 60 ændres »Afsnit 120, litra c), nummer vi)« til »Afsnit 120A, litra f), nr. iii)«.

I eksemplet til illustration af afsnit 60 ændres »afsnit 120, litra c), nummer vi)« til »afsnit 120A, litra f), nr. iii)«.

I afsnit 104C ændres »afsnit 120, litra c), nummer vii)« til »afsnit 120A, litra f), nr. iv)«.

I afsnit 159, litra b) ændres » afsnit 120, litra c), nummer vii), 120, litra f), nr. iv), 120, litra g) og 120, litra h), nr. iii) « til » afsnit 120A, litra f), nr. iv), 120A, litra g), nr. iv), 120A, litra m) og 120A, litra n), nr. iii) «.

Appendiks F er indsat som følger.