++++

KOMMISSIONENS HENSTILLING

af 25 . juli 1977

om europaeiske etiske regler vedroerende handel med vaerdipapirer

( 77/534/EOEF )

BEGRUNDELSE

1 . Opfyldelsen af maalsaetningerne i Rom-traktatens artikel 2 , navnlig den harmoniske udvikling af den oekonomiske virksomhed i Faellesskabet , kraever tilstraekkelig disponibel kapital og tilstraekkeligt differentierede kapitalkilder til paa den mest rationelle maade at kunne finansiere investeringerne i faellesmarkedet .

Det er vaerdipapirmarkedernes rolle til enhver tid at muliggoere en meget bred konfrontation mellem udbuddet af og efterspoergslen efter kapital . Oprettelsen af et " faellesmarked " for kapital kraever saaledes , at disse markeder fungerer godt og virker sammen .

2 . Selv om de bestaaende forskelle mellem de forskellige pengemarkeder i de ni medlemsstater hidtil ikke har udgjort en uovervindelig hindring for gennemfoerelsen af en raekke internationale transaktioner , har de ufuldstaendige oplysninger om selve vaerdipapirerne og det manglende kendskab til de gaeldende regler paa de forskellige markeder givetvis bidraget til at begraense stoerstedelen af sparernes investeringer til markederne i de lande , hvor de er bosiddende , eller til en raekke stoerre ansete internationale vaerdipapirer .

En formindskelse af disse forskelle ville saaledes kunne fremme et samvirke mellem medlemsstaternes markeder , navnlig hvis dette samvirke ledsages af en forbedring af de garantier , der gives sparerne .

I . De europaeiske etiske reglers plads i arbejdet for en indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes retsregler

3 . Med udgangspunkt i sin beslutning fra 1968 om information af offentligheden om vaerdipapirer og betingelser for handel hermed har Kommissionen allerede indledt en raekke arbejder , saasom " indholdet af , kontrollen med og udbredelsen af det prospekt , der skal offentliggoeres ved optagelse af vaerdipapirer , emitteret af selskaber , til officiel notering paa en fondsboers " ( 1 ) eller " samordning af betingelserne for optagelse af vaerdipapirer til officiel notering paa en fondsboers " ( 2 ) .

4 . Samtidig med dette harmoniseringsarbejde , der har foert til udstedelse af direktiver , og uden at opgive denne form for harmonisering , som alene kan foere til det tilstraebte maal , nemlig en virkelig europaeisk integration , har Kommissionen fundet det noedvendigt at rette en henstilling til medlemsstaterne i et dokument , hvori alle problemerne i forbindelse med handel med vaerdipapirer behandles , om at foere tilsyn med overholdelsen af en raekke principper , som allerede i vid udstraekning efterleves i alle de europaeiske lande , men som paa ny boer understreges eller gennemfoeres , idet de paa dette omraade , der er i konstant udvikling , har den fordel at kunne bidrage til en faelles etik , som vil kunne lette det igangvaerende arbejde med harmonisering ved hjaelp af direktiver betydeligt ved allerede nu at angive den aand , i hvilken Kommissionen har til hensigt at fuldfoere dette arbejde .

5 . Disse etiske regler , vedtaget i form af en henstilling , fortjener saaledes en saerlig plads i Kommissionens harmoniseringsarbejde ,

- som foelge af den fortrinsstilling , der er tillagt etiske aspekt frem for det lovgivningsmaessige ;

- som foelge af den betydning , det heri tillaegges , at kapitalmarkedets og forretningslivets dynamik bevares , idet reglerne udgoer en bevidst tilstraebelse for at forebedre markedsmekanismerne og effektiviteten hos dem , som optraeder paa markedet ;

- som foelge af , at en raekke af de emner , der behandles meget generelt i de etiske regler , vil kunne goeres - og for visses vedkommende allerede er gjort - til genstand for forslag til direktiv , i de tilfaelde hvor en strikt juridisk ramme vil vaere hensigtsmaessig .

II . Den retlige raekkevidde af Kommissionens henstilling

6 . Denne henstilling er rettet til medlemsstaterne , som gennem dem , der er i stand til at oeve en indflydelse paa vaerdipapirmarkedernes funktion , boer vaage over , at principperne i de etiske regler overholdes ; Kommissionen har i oevrigt ved en konsultation af de paagaeldende kredse kunnet konstatere , at der i disse kredse er bred tilslutning til principperne i de etiske regler .

7 . Med hensyn til kontrollen med overholdelsen af disse principper , er det kun alt for klart , at der - selv om man i alle medlemsstaterne kan konstatere en vaagnende erkendelse af behovet for at kontrollere kapitalmarkederne - fortsat bestaar store forskelle med hensyn til , hvorledes denne kontrol skal gennemfoeres .

I henstillingen tages der hensyn til disse forskelle ; der rettes saaledes ikke en anmodning til hver medlemsstat om at oprette specialiserede organer , der anmodes blot om samordning paa nationalt plan af de forskellige beroerte sammenslutningers og organers virksomhed .

8 . Der skal imidlertid erindres om , at indfoerelse af etiske regler for handel med vaerdipapirer i form af en henstilling paa ingen maade foregriber en senere udstedelse af direktiver eller forordninger inden for de omraader , der er behandlet i disse regler . Saadanne er i oevrigt under udarbejdelse .

9 . Ligeledes er det ikke udelukket , at visse medlemsstater for at efterkomme henstillingen finder det hensigtsmaessigt at lovgive paa alle de omraader eller i forbindelse med enkelte af de emner , der er omfattet af disse etiske regler .

III . De etiske reglers indhold

10 . De etiske regler bestaar af et grundlaeggende maal , visse generelle principper og en raekke supplerende principper .

11 . De generelle principper er hovedbestemmelserne i de etiske regler , og de er af stoerste betydning .

De gaar forud for og langt ud over de efterfoelgende detaljerede regler , som blot er en illustration af , hvorledes de skal anvendes .

Det er ved hjaelp af de generelle principper , at man skal kunne sikre , at det grundlaeggende maal for de etiske regler overholdes ; det er i lyset af dem , at indholdet af de etiske regler skal forstaas og fortolkes , idet ordlyden af enkelte af de efterfoelgende supplerende regler ikke boer opfattes som udtoemmende .

A . I det foerste generelle princip laegges vaegten paa dette aspekt af fortolkningen af de etiske regler . Der erindres om , at enhver transaktion paa vaerdipapirmarkederne boer ske under overholdelse af de regler og saedvaner der findes i hver stat for at sikre , at markederne fungerer hensigtsmaessigt , idet disse regler og saedvaner suppleres eller forstaerkes af principperne * disse europaeiske etiske regler .

B . Det andet generelle princip gaar ud paa , at sparerne skal informeres fuldstaendigt og korrekt , da uvidenhed altid er en kilde til ufuldkommen funktion paa et hvilket som helst marked .

Saafremt der ikke gives information , eller saafremt den er uforstaaelig eller fortolkes daarligt af dem , den er rettet til , saafremt den er bevidst forfalsket eller fejlagtig , kan kursen paa vaerdipapirerne blive fuldstaendig kunstig , og markedet kan ikke laengere opfylde sin rolle . Det er grunden til , at en lang raekke af reglerne i anden del vedroerer dette problem ( supplerende regler 7 - 15 ) . Dette krav om korrekt udbredelse af information vedroerer saa forskellige situationer som emissionen af og handelen med vaerdipapirer . Det er ogsaa paa dette omraade , at der er udarbejdet forslag til direktiver ( bl.a . vedroerende optagelse paa boersen ) .

C . Det tredje generelle princip vedroerende ligestillingen af aktionaererne . Kommissionen finder , at den trods kritikken maa opretholde pricippet om lige behandling , og den illustrerer anvendelsen af dette princip med to supplerende regler , hvori der navnlig laegges vaegt paa en konkret pligt til offentliggoerelse .

I den supplerende regel nr . 17 omhandles den ensartede behandling , som skal gives de oevrige aktionaerer i tilfaelde af overfoersel af en kontrollerende aktiepost , men det anerkendes , at beskyttelsen af disse aktionaerer kan ske paa en anden maade , hvorved der tages hensyn til , at der i Tyskland findes retsregler , som begraenser den indflydelse , som en aktionaer med dominerende stilling har .

Det boer staa fuldstaendig klart , at det grundlaeggende princip om ligestilling af aktionaererne langt overskrider anvendelsesomraadet for disse regler Det begraenser sig i de etiske regler heller ikke til overdragelse af aktieblokke eller faa supplerende regler , der er anfoert i anden del , og som kan have beroering hermed , saasom udnyttelse af ikke-offentliggjort information , hvorved de , som ikke raader over denne information , bliver stillet daarligere , eller markedsopdeling , som giver visse koebere eller saelgere af vaerdipapirer fordele i forhold til andre .

Det er klart , at det kun er muligt at naevne enkelte situationer , hvor et saadant princip kan spille ind ; det kan vanskeligt inden for rammerne af de etiske reglers anvendelsesomraade suppleres paa mere detaljeret vis uden risiko for udeladelser , som sandsynligvis hurtigt ville blive misbrugt . Princippet angiver en vej , som boer foelges , og en aand , i hvilken visse transaktioner boer ske .

D . Fjerde , femte og sjette generelle princip vedroerer mere specielt visse kategorier af personer , som utvivlsomt vil kunne spille en vigtig rolle ved opfyldelsen af maalene for de etiske regler , nemlig medlemmerne af tilsynsorganer , et selskabs bestyrelsesmedlemmer og direktion ( princip 4 ) , finansielle mellemmaend og andre , der handler professionelt med vaerdipapirer ( princip 5 og 6 ) .

I det fjerde generelle princip naevnes det foerst , at de etiske regler specielt er henvedt til medlemmerne af tilsynsorganerne og selskabernes bestyrelsesmedlemmer og direktion , hvorefter det isaer anfoeres , at det er deres pligt af afholde sig fra enhver handling , som vil kunne vaere til hinder for , at markedet for deres papir fungerer ordentligt , og som vil kunne medfoere skade for de oevrige aktionaerer .

Den naevnte intervention fra selskabets ansvarlige paa markedet for dets papirer er ikke altid noevendigvis en " handling " i ordets strengeste forstand , idet der kan vaere tale om passivitet eller undladelser , der er ligesaa og undertiden mere angribelig end handlinger .

I det femte generelle princip henstilles det til erhvervets udoevere eller i det mindste alle " dem , som saedvanligvis optraeder paa vaerdipapirmarkederne " ikke i forsoeg paa at opnaa en umiddelbar og redelig gevinst at kompromittere trovaerdigheden og effektiviteten af det marked , som det er i deres egen interesse a * fremme .

De interessekonflikter , som vil kunne opstaa , f.eks . i de forskellige afdelinger i en bank , som foelge af den mangesidede rolle , som en bankmand kan blive foranlediget til at spille overfor sit klientel , ligger til grund for det sjette generelle princip .

Skoent det maa erkendes , at graenserne for en diskretionspligt er nieget vanskelige at fastlaegge , er der dog grund til at understrege , at det boer tilstraebes at undgaa denne form for konflikt .

Et enkelt eksempel vil vise , hvor vanskeligt det er helt noejagtigt at fastlaegge raekkevidden af en saadan regel : boer en information inden for et penge - eller finansieringsinstitut vaere saa absolut hemmelig , at man ikke kan fraraade en investering ( dog uden naermere at angive grundene til , at man boer vise forsigtighed ) , naar det ikke drejer sig om at opnaa en gevinst , men om at undgaa et tab ? Det burde i dette tilfaelde vaere muligt at give klienten dette kyndige raad , hvilket faktisk er en rimelig fortolkning af dette princip ; kun praksis vil imidlertid kunne vise , om denne fortolkning af den supplerende regel nr . 8 kan blive kilde til misbrug , og om Kommissionens henstilling boer forstaerkes paa netop dette punkt .

12 . De supplerende regler

Som navnet angiver , skal de supplere de generelle principper gennem naermere praecisering og illustration De er ikke udtoemmende ; de kan suppleres paa baggrund af de konkrete situationer , som man stoeder paa paa de forskellige europaeiske markeder , under moeder i det kontaktudvalg , der skal holde Kommissionen underrettet om anvendelsen af reglerne . Disse supplerende regler kan inddeles i to dele .

A . De foerste supplerende regler angiver naermere , hvad der skal forstaas ved en " redelig adfaerd " fra de finansielle mellemmaends side .

I regel 1 - 6 beskrives ud over overholdelsen af de paagaeldende lovbestemmelser og administrativt fastsatte bestemmelser samt saedvaner enkelte saerlige regler vedroerende mellemmaendenes adfaerd .

Den vigtigste regel vedroerer naturligvis henstillinger om , at ordrerne skal udfoeres paa et organiseret marked , og de graenser , der saettes for selvindtraeden og kompensation , hvilket ikke formelt fraraades reglerne , men som det synes yderst oenskeligt at lade kontrolmyndighederne foere tilsyn med i det omfang , hvor de kan paatage sig det .

B . De foelgende supplerende regler fra og med regel 7 indtil slutningen vedroerer behovet for information .

Det er klart , at man ville kunne undgaa en lang raekke uregelmaessigheder , hvis der meget hurtigt blev offentliggjort korrekt information , og det tidsrum , hvor en vigtig information ikke kendes af offentligheden , saaledes blev begraenset til et minimum .

Principperne vedroerende information kan opdeles i flere dele , alt efter om de omhandler :

a ) skabelse af et kunstigt marked ( regel nr . 7 ) ;

b ) misbrug af information , som ikke er blevet offentliggjort , men som , saafremt den havde vaeret det ( eller naar den bliver det ) , ville faa maerkbar indflydelse paa et eller flere vaerdipapirers kurser ( regel nr . 8 - 10 ) ;

c ) de oplysninger , som markedsmyndighederne og selskaberne skal give offentligheden ( regel nr . 11 - 14 ) ;

d ) den ensartede behandling med hensyn til information , som boer gaelde for alle investorerne ( regel nr . 15 - 16 ) , og endelig

e ) den information der skal gives i tilfaelde af erhvervelse el * r eventuelt overdragelse af en aktiepost , som giver mulighed for retlig eller faktisk kontrol med et selskab ( regel nr . 17 og 18 ) .

IV . Anvendelse af de europaeiske etiske regler

13 . I forbindelse med fastlaeggelsen af * europaeiske etiske regler i form af en henstilling * medlemsstaterne goer Kommissionen sig helt klart , at henstillingen ikke binder medlemsstaterne med hensyn til de resultater , der skal opnaas ; anvendelsen af de etiske regler afhaenger i meget vid udstraekning af , at de , der skal overholde reglerne , udviser et aktivt samarbejde og isaer af den autoritet , som det eller de organer , der skal foere tilsyn med anvendelsen , har .

14 . Det er af allerstoerste betydning , at det under hensyntagen til de bestaaende strukturer paalaegges i det mindste et organ i hver medlemsstat ( kontrolmyndighed , erhvervsorganisation osv . ) at foere kontrol med anvendelsen af de etiske regler paa nationalt plan .

Det er hver enkelt stats interne problem at udpege dette eller disse organer . Reglernes karakter indebaerer , at det ikke er noedvendigt , at disse tilsynsorganer raader over befoejelser , som tilkommer de offentlige myndigheder , da det her ikke drejer sig om retsforskrifter , der omfatter sanktioner af strafferetlig art .

15 . Da de etiske regler skal overholdes i hele Faellesskabet , vil det dog vaere noedvendigt , at repraesentanter for hvert af tilsynsorganerne kan moedes i et kontaktudvalg .

Kommissionen vil kunne hente impulser i dette kontaktudvalgs arbejde til ajourfoeringen af disse etiske regler under hensyntagen til de vanskeligheder , der opstaar , og den praksis , der foelges i forbindelse med anvendelsen af reglerne .

Af disse grunde og i henhold til bestemmelserne i traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , saerlig artikel 155 , henstiller Kommissionen til medlemsstaterne :

- uden at det beroerer de allerede gaeldende ved lov eller administrativt fastsatte bestemmelser -

1 . at foere tilsyn med , at de , der optraeder paa vaerdipapirmarkederne , eller som er i stand til at oeve indflydelse paa disse markeders funktion , overholder den grundlaeggende maalsaetning , de generelle principper og de supplerende regler , der er indeholdt i de europaeiske etiske regler , der er anfoert i bilaget ;

2 . med henblik herpaa at samordne virksomheden inden for de erhvervssammenslutninger og nationale organer , der i hver stat varetager kontrollen med , at markedet fungerer hensigtsmaessigt , samt med den adfaerd , der udvises af markedsdeltagerne ;

3 . at udpege en eller flere repraesentanter for disse sammenslutninger og organer , som skal have til opgave hvert aar og foerste gang et aar efter afsendelsen af denne henstilling at underrette Kommissionen om de foranstaltninger , der er truffet for at efterkomme henstillingen , samt om hvorledes disse anvendes , om opstaaede vanskeligheder og om forslag , som maatte forekomme hensigtsmaessige med henblik paa at supplere eller aendre de europaeiske etiske regler ;

4 . at traeffe alle andre foranstaltninger , som de maatte finde hensigtsmaessige med henblik paa at udbrede de principper , der er indeholdt i de etiske regier , og paa at kontrollere , at de efterleves .

Udfaerdiget i Bruxelles , den 25 . juli 1977 .

Paa Kommissionens vegne

Christopher TUGENDHAT

Medlem af Kommissionen

( 1 ) EFT nr . C 131 af 13 . 12 . 1972 .

( 2 ) EFT nr . C 56 af 10 . 3 . 1976 .

BILAG

EUROPAEISKE ETISKE REGLER VEDROERENDE HANDEL MED VAERDIPAPIRER

Den grundlaeggende maalsaetning

med dette saet etiske regler er i forbindelse med udviklingen og integrationen af vaerdipapirmarkederne i Det europaeiske Faellesskab at drage omsorg for overholdelsen af en raekke generelle principper , ledsaget af supplerende regler .

Maalsaetningen for dette saet etiske regler er paa europaeisk plan at fastlaegge normer for en redelig adfaerd , som kan bidrage til , at vaerdipapirmarkederne fungerer effektivt ( dvs . , at kapitaludbud og -efterspoergsel moedes under de bedste betingelser ) , og som kan sikre tilstraekkelig beskyttelse af offentlighedens interesser .

Definitioner

I disse etiske regler forstaas ved :

- " vaerdipapirer " alle papirer , som handles , eller som vil kunne handles , paa et organiseret marked ;

- " finansielle mellemmaend " enhver , der optraeder i erhvervsmaessigt oejemed i transaktioner med vaerdipapirer ;

- " ordregitere " enhver , der i forhold til et vaerdipapir og dettes marked indtager en strategisk stilling ( f.eks . bestyrelsesmedlemmer i og ledere af selskaber , indehavere eller erhververe af betydelige andele ) og alle andre , som er i stand til at oeve en indflydelse paa den offentlige mening ( personer , som foretager finansielle analyser , journalister osv . ) ;

- " vaerdipapirmarkederne " det marked , hvor den officielle notering finder sted , og alle de markeder , der er organiseret af eller under kontrol af de kompetente myndigheder , samt alle transaktioner vedroerende vaerdipapirer , herunder direkte transaktioner mellem enkeltpersoner om de ovenfor definerede vaerdipapirer - udtrykket " marked " ( i ental ) er forbeholdt den officielle notering og de organiserede markeder ;

- " kompetente myndigheder " de myndigheder , som har til opgave at foere tilsyn med , at markedet fungerer hensigtsmaessigt , samt med markedsinformationen paa nationalt plan , foerst og fremmest boersmyndighederne og de tilsynsfoerende myndigheder .

Generelle principper

1 . Maalsaetningen for disse regler og de generelle principper boer overholdes selv i de tilfaelde , hvor de ikke udtrykkelig er daekket af en supplerende regel .

Enhver transaktion paa vaerdipapirmarkederne skal vaere i overensstemmelse med ikke blot bogstaven , men ogsaa aanden i de gaeldende lovbestemmelser og administrative fastsatte bestemmelser i hver stat , samt de principper for redelig adfaerd , der er saedvane paa disse markeder , eller som anbefales i disse regler .

2 . Offentligheden skal have redelig , korrekt , klar , tilstraekkelig og rettidig information . Denne skal udformes paa en saadan maade , at det er let at udlede betydningen og raekkevidden heraf . De , der som foelge af deres erhverv eller stilling har pligt eller mulighed for at informere offentligheden , skal i saerlig grad drage omsorg for , at dette faktisk sker , og at der ikke gives nogen personkategori fortrinsstilling .

3 . Der skal sikres en ensartet behandling af alle indehavere af vaerdipapirer af samme art , emitteret af samme selskab ; navnlig skal der ved enhver handling , der direkte eller indirekte medfoerer overfoersel af en aktiepost , som retligt eller faktisk giver kontrol over et selskab , hvis vaerdipapirer handles paa markedet , tages hensyn til alle aktionaerernes ret til at blive behandlet lige .

4 . Medlemmerne af tilsynsorganerne , bestyrelsesmedlemmerne og direktionen i et selskab , hvis vaerdipapirer handles paa markedet , samt de , der retligt eller faktisk kontrollerer selskabet , skal udvise redelig adfaerd med henblik paa opfyldelse af den grundlaeggende maalsaetning for disse etiske regler . De skal navnlig afstaa fra enhver handling , som vil kunne hindre , at det marked , hvor deres selskabs papirer handles , fungerer normalt , og som vil kunne vaere til skade for de oevrige aktionaerer .

5 . De , som saedvanligvis optraeder paa vaerdipapirmarkederne , har pligt til at udvise redelig adfaerd i overensstemmelse med maalsaetningen for disse etiske regler , selv om det i visse tilfaelde kan medfoere , at de mister visse umiddelbare oekonomiske fordele .

6 . De finansielle mellemmaend skal bestraebe sig paa at undgaa enhver interessekonflikt saavel mellem dem selv og deres klienter eller andre , med hvem de har forretningsforbindelser , som mellem de to sidste kategorier . Skulle en saadan konflikt imidlertid opstaa , traeffer de alle noedvendige forholdsregler for , at de ikke direkte eller * direkte faar personlig fordel af denne situation , og for at hindre , at deres klienter eller andre , med hvilke de har forretningsforbindelser , lider skade .

Supplerende regler

1 . Enhver , der saedvanligvis optraeder paa vaerdipapirmarkederne , har pligt til at styrke investorernes tiltro til markedets redelighed ved at optraede med stor forretningsmaessig haederlighed og ved at overholde erhvervets etik .

2 . De finansielle mellemmaend har pligt til at vaere saerlig opmaerksomme paa , at den grundlaeggende maalsaetning for og de generelle principper i disse etiske regler overholdes .

De skal isaer afvise enhver forbindelse med personer , der forsoeger at afvige fra de bestemmelser og principper , der er naevnt i andet afsnit af det generelle princip nr . 1 , og de skal afstaa fra handlinger , som vil kunne vaere til skade for markedets normale funktion .

3 . Inger * aa tilskynde en person , mellemmand eller ej , til at overtraede de bestemmelser og principper , der er naevnt i afsnit 2 i det generelle princip nr . 1 , ej heller udoeve pression for at opnaa :

1 ) information , som ikke er offentliggjort , og som ikke kan udbredes , uden at reglerne vedroerende denne information derved overtraedes ,

2 ) gennemfoerelse af en ukorrekt eller uhaederlig transaktion .

4 . De finansielle mellemmaend skal tilstraebe og tilraade de bedste betingelser for deres klienter med hensyn til udfoerelsen af de ordrer , som de har faaet overdraget , idet de samtidig skal overholde den grundlaeggende maalsaetning for og de generelle principper i de etiske regler .

De skal udfoere de ordrer , som de har faaet overdraget , paa et organiseret marked , medmindre ordregiveren udtrykkelig har givet instruktion om det modsatte .

Skulle betingelserne for handelen eller vaerdipapirernes art imidlertid goere det meget vanskeligt , ja endog umuligt , at udfoere ordrerne paa et organiseret marked , kan de finansielle mellemmaend optraede som selvindtraedere for deres klienter eller kompensere for ordrer uden for dette marked , men de skal samtidig drage omsorg for , at dette kke foerer til nogen skade for deres klienter , og de skal vaere i stand til at besvare enhver henvendelse fra de kompetente myndigheder om berettigelsen og antallet af samt vilkaarene for de saaledes udfoerte transaktioner .

5 . De finansielle mellemmaend skal afstaa fra at tilskynde til gentaget salg eller koeb alene med modtagelse af provision for oeje .

6 . De finansielle mellemmaend maa ikke roebe deres ordregiveres identitet undtagen i tilfaelde , hvor de nationale regler eller kontrolmyndighederne kraever de ( og eventuelt i forbindelse med en strafferetlig undersoegelse vedroerende en lovovertraedelse ) .

7 . Ethvert forsoeg eller enhver handling af personer , som optraeder individuelt eller i forening , og som ved en eller anden form for svigagtige midler soeger at skabe eller skaber en stigning eller et fald i kurserne paa vaerdipapirerne , er i modstrid med maalsaetningen for disse etiske regler .

Som svigagtige midler anses navnlig offentliggoerelse eller udbredelse af falske , overdrevne eller tendensioese oplysninger samt anden form for svig , der har til formaal at fors * yrre markedernes normale funktion .

Mellemmaend samt medlemmer af tilsynsorganerne , bestyrelsen eller direktionen i selskaber , hvis vaerdipapirer handles paa vaerdipapirmarkederne , som maatte faa kendskab til saadanne forsoeg , eller som maatte konstatere saadanne handlinger , skal bestraebe sig paa at traeffe alle noedvendige foranstaltninger for at forpurre dem . De skal omgaaende underrette de kompetente myndigheder og de paagaeldende selskaber .

8 . De finansielle mellemmaend skal selv inden for de forskellige afdelinger eller kontorer inden for deres virksomheder bestraebe sig paa at hemmeligholde information , som de faar kendskab til gennem udoevelsen af deres hverv , og som endnu ikke er offentliggjort , og som , saafremt den var , ville kunne udoeve en vaesentlig indflydelse paa et vaerdipapirs kurs .

De finansielle mellemmaend maa navnlig ikke anvende denne information i forbindelse med transaktioner , som de foretager for egen regning paa vaerdipapirmarkederne , eller i transaktioner , som de skal raadgive om eller foretage for deres klienters regning .

9 . Enhver , der i kraft af sit erhverv eller sin stilling raader over information , som ikke er offentliggjort , om et selskab eller markedet for dettes papirer eller enhver anden begivenhed , der vedroerer markedet i almindelighed , og som , saafremt den var offentliggjort , ville kunne udoeve en vaesentlig indflydelse paa kursen for et eller flere vaerdipapirer , skal afstaa fra direkte eller indirekte at foretage enhver transaktion , hvor denne information udnyttes , samt fra at meddele den til tredjemand , for at denne kan drage fo * del af den inden den offentliggoeres .

10 . Vaerdipapirmarkederne skal vaere tilstraekkeligt aabne til at forhindre markedsopdelinger , der goer det muligt samtidigt at forhandle et og samme vaerdipapir paa forskellige markeder til forskellige kurser .

11 . Naar et vaerdipapir handles paa markedet , skal offentligheden foruden om de forskellige kurser for handlerne underrettes om omfanget af handelen , medmindre markedets organisation giver offentligheden mulighed for paa anden vis at vurdere likviditeten af den paagaeldende investering .

12 . Ethvert selskab , hvis vaerdipapirer handles paa vaerdipapirmarkederne , skal med regelmaessige mellemrum og mindst hvert halve aar offentliggoere en klar , praecis , fuldstaendig og ajourfoert information om dets virksomhed , resultater og finansielle situation . Enhver vigtig begivenhed eller beslutning , som vil kunne udoeve en vaesentlig indflydelse paa vaerdipapirernes kurs , skal ogsaa offentliggoeres omgaaende .

13 . Naar en af de i ovenstaaende regel omhandlede vigtige begivenheder eller beslutninger ikke kan offentliggoeres omgaaende , f.eks . fordi det kan medfoere alvorlig skade for selskabet , eller fordi visse formaliteter endnu ikke er opfyldt , og selskabet mener , at der er risiko for udsivning af denne information , underretter det de kompeten * myndigheder herom . Disse traeffer de noedvendige forholdsregler for at sikre , at markedet fungerer hensigtsmaessigt , indtil den paagaeldende begivenhed eller beslutning kan offentliggoeres . De kan bl . a . , saafremt det skulle vise sig noedvendigt , suspendere handelen i det noedvendige tidsrum .

14 . Forud for offentlig emission af vaerdipapirer boer der offentliggoeres et prospekt .

Ved enhver bekendtgoerelse i forbindelse med denne emission skal det naevnes , at et saadan prospekt findes , samt hvor det kan erhverves .

15 . Ingen investor eller grupper af investorer kan for saa vidt angaar information behandles gunstigere end andre eller end offentligheden . Adgang til information skal vaere aaben for alle investorer uden restriktioner .

16 . Ved enhver emission af vaerdipapirer af samme kategori , som handles eller kan handles samtidig paa forskellige markeder , skal emittenten bestraebe sig paa at undgaa at stille det ene marked mere fordelagtigt end det andet .

17 . Transaktioner , der medfoere , overfoersel af en aktiepost som omhandlet i det generelle princip nr . 3 , maa ikke ske hemmeligt uden underretning af de oevrige aktionaerer og markedets tilsynsfoerende myndigheder .

Det ville vaere oenskeligt , at muligheden for at afstaa deres vaerdipapirer paa samme betingelser gives alle aktionaererne i det selskab , med hvilket kontrollen er blevet overfoert , medmindre de paa anden vis nyder en beskyttelse , som kan betragtes som tilsvarende .

18 . Erhvervelse eller forsoeg paa erhvervelse paa markedet , enten isoleret eller ved en samordnet aktion , uden underretning af offentligheden , af en kontrollerende aktiepost som omhandlet i det generelle princip nr . 3 strider mod maalsaetningen for disse etiske regler .