BILAG

»DEL 12

Statistik over værdipapirudstedelser

Afsnit 1: Indledning

Statistikken over værdipapirer, der er udstedt i euroområdet, indeholder to hovedaggregater:

— alle udstedelser — uanset udstedelsesvaluta — foretaget af residenter i euroområdet og

— alle udstedelser i hele verden i euro, både indenlandske og internationale.

Hovedsondringen sker på grundlag af udstederens hjemsted, således at de nationale centralbanker i Eurosystemet tilsammen dækker alle udstedelser foretaget af residenter i euroområdet (1). Den Internationale Betalingsbank (BIS) indberetter udstedelser foretaget af »resten af verden«, dvs. alle residenter uden for euroområdet (herunder internationale organisationer, som ikke er residenter i euroområdet).

Nedenstående tabel giver et overblik over rapporteringskravene.

Værdipapirudstedelser Foretaget af residenter i euroområdet (hver national centralbank indberetter vedrørende indenlandske residenter) Foretaget af residenter i resten af verden (BIS/nationale centralbanker) Medlemsstater uden for euroområdet Andre lande I euro/nationale denominationer Blok A Blok B I andre valutaer (2) Blok C Blok D udfyldes ikke

Afsnit 2: Rapporteringskrav

Tabel 1

Rapporteringsskema for nationale centralbanker, blok A

INDENLANDSKE RESIDENTERS UDSTEDELSER//EURO/NATIONALE DENOMINATIONER Udestående forretninger Bruttoudstedelser Indfrielser Nettoudstedelser (4) A1 A2 A3 A4 1. KORTFRISTEDE GÆLDSINSTRUMENTER (3) I alt S1 S68 S135 S202 ECB/nationale centralbanker S2 S69 S136 S203 MFI'er undtagen centralbanker S3 S70 S137 S204 OFI'er S4 S71 S138 S205 Heraf FVC'er S5 S72 S139 S206 Finansielle hjælpeenheder S6 S73 S140 S207 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S7 S74 S141 S208 Forsikringsselskaber og pensionskasser S8 S75 S142 S209 Ikke-finansielle selskaber S9 S76 S143 S210 Statslig forvaltning og service S10 S77 S144 S211 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S11 S78 S145 S212 Sociale kasser og fonde S12 S79 S146 S213 2. LANGFRISTEDE GÆLDSINSTRUMENTER (3) I alt S13 S80 S147 S214 ECB/nationale centralbanker S14 S81 S148 S215 MFI'er undtagen centralbanker S15 S82 S149 S216 OFI'er S16 S83 S150 S217 Heraf FVC'er S17 S84 S151 S218 Finansielle hjælpeenheder S18 S85 S152 S219 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S19 S86 S153 S220 Forsikringsselskaber og pensionskasser S20 S87 S154 S221 Ikke-finansielle selskaber S21 S88 S155 S222 Statslig forvaltning og service S22 S89 S156 S223 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S23 S90 S157 S224 Sociale kasser og fonde S24 S91 S158 S225 2.1. heraf med fast rente: I alt S25 S92 S159 S226 ECB/nationale centralbanker S26 S93 S160 S227 MFI'er undtagen centralbanker S27 S94 S161 S228 OFI'er S28 S95 S162 S229 Heraf FVC'er S29 S96 S163 S230 Finansielle hjælpeenheder S30 S97 S164 S231 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S31 S98 S165 S232 Forsikringsselskaber og pensionskasser S32 S99 S166 S233 Ikke-finansielle selskaber S33 S100 S167 S234 Statslig forvaltning og service S34 S101 S168 S235 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S35 S102 S169 S236 Sociale kasser og fonde S36 S103 S170 S237 2.2. heraf med variabel rente: I alt S37 S104 S171 S238 ECB/nationale centralbanker S38 S105 S172 S239 MFI'er undtagen centralbanker S39 S106 S173 S240 OFI'er S40 S107 S174 S241 Heraf FVC'er S41 S108 S175 S242 Finansielle hjælpeenheder S42 S109 S176 S243 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S43 S110 S177 S244 Forsikringsselskaber og pensionskasser S44 S111 S178 S245 Ikke-finansielle selskaber S45 S112 S179 S246 Statslig forvaltning og service S46 S113 S180 S247 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S47 S114 S181 S248 Sociale kasser og fonde S48 S115 S182 S249 2.3. heraf nulkuponobligationer: I alt S49 S116 S183 S250 ECB/nationale centralbanker S50 S117 S184 S251 MFI'er undtagen centralbanker S51 S118 S185 S252 OFI'er S52 S119 S186 S253 Heraf FVC'er S53 S120 S187 S254 Finansielle hjælpeenheder S54 S121 S188 S255 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S55 S122 S189 S256 Forsikringsselskaber og pensionskasser S56 S123 S190 S257 Ikke-finansielle selskaber S57 S124 S191 S258 Statslig forvaltning og service S58 S125 S192 S259 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S59 S126 S193 S260 Sociale kasser og fonde S60 S127 S194 S261 3. NOTEREDE AKTIER (5) I alt S61 S128 S195 S262 ECB/nationale centralbanker S62 S129 S196 S263 MFI'er undtagen centralbanker S63 S130 S197 S264 OFI'er S64 S131 S198 S265 Finansielle hjælpeenheder S65 S132 S199 S266 Forsikringsselskaber og pensionskasser S66 S133 S200 S267 Ikke-finansielle selskaber S67 S134 S201 S268





Tabel 2

Rapporteringsskema for nationale centralbanker, blok C

INDENLANDSKE RESIDENTERS UDSTEDELSER//ANDRE VALUTAER Udestående forretninger Bruttoudstedelser Indfrielser Nettoudstedelser C1 C2 C3 C4 4. KORTFRISTEDE GÆLDSINSTRUMENTER I alt S269 S335 S401 S467 ECB/nationale centralbanker S270 S336 S402 S468 MFI'er undtagen centralbanker S271 S337 S403 S469 OFI'er S272 S338 S404 S470 Heraf FVC'er S273 S339 S405 S471 Finansielle hjælpeenheder S274 S340 S406 S472 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S275 S341 S407 S473 Forsikringsselskaber og pensionskasser S276 S342 S408 S474 Ikke-finansielle selskaber S277 S343 S409 S475 Statslig forvaltning og service S278 S344 S410 S476 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S279 S345 S411 S477 Sociale kasser og fonde S280 S346 S412 S478 5. LANGFRISTEDE GÆLDSINSTRUMENTER I alt S281 S347 S413 S479 ECB/nationale centralbanker S282 S348 S414 S480 MFI'er undtagen centralbanker S283 S349 S415 S481 OFI'er S284 S350 S416 S482 Heraf FVC'er S285 S351 S417 S483 Finansielle hjælpeenheder S286 S352 S418 S484 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S287 S353 S419 S485 Forsikringsselskaber og pensionskasser S288 S354 S420 S486 Ikke-finansielle selskaber S289 S355 S421 S487 Statslig forvaltning og service S290 S356 S422 S488 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S291 S357 S423 S489 Sociale kasser og fonde S292 S358 S424 S490 5.1. heraf med fast rente: I alt S293 S359 S425 S491 ECB/nationale centralbanker S294 S360 S426 S492 MFI'er undtagen centralbanker S295 S361 S427 S493 OFI'er S296 S362 S428 S494 Heraf FVC'er S297 S363 S429 S495 Finansielle hjælpeenheder S298 S364 S430 S496 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S299 S365 S431 S497 Forsikringsselskaber og pensionskasser S300 S366 S432 S498 Ikke-finansielle selskaber S301 S367 S433 S499 Statslig forvaltning og service S302 S368 S434 S500 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S303 S369 S435 S501 Sociale kasser og fonde S304 S370 S436 S502 5.2. heraf med variabel rente: I alt S305 S371 S437 S503 ECB/nationale centralbanker S306 S372 S438 S504 MFI'er undtagen centralbanker S307 S373 S439 S505 OFI'er S308 S374 S440 S506 Heraf FVC'er S309 S375 S441 S507 Finansielle hjælpeenheder S310 S376 S442 S508 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S311 S377 S443 S509 Forsikringsselskaber og pensionskasser S312 S378 S444 S510 Ikke-finansielle selskaber S313 S379 S445 S511 Statslig forvaltning og service S314 S380 S446 S512 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S315 S381 S447 S513 Sociale kasser og fonde S316 S382 S448 S514 5.3. heraf nulkuponobligationer: I alt S317 S383 S449 S515 ECB/nationale centralbanker S318 S384 S450 S516 MFI'er undtagen centralbanker S319 S385 S451 S517 OFI'er S320 S386 S452 S518 Heraf FVC'er S321 S387 S453 S519 Finansielle hjælpeenheder S322 S388 S454 S520 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S323 S389 S455 S521 Forsikringsselskaber og pensionskasser S324 S390 S456 S522 Ikke-finansielle selskaber S325 S391 S457 S523 Statslig forvaltning og service S326 S392 S458 S524 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S327 S393 S459 S525 Sociale kasser og fonde S328 S394 S460 S526 6. NOTEREDE AKTIER I alt S329 S395 S461 S527 MFI'er undtagen centralbanker S330 S396 S462 S528 OFI'er S331 S397 S463 S529 Finansielle hjælpeenheder S332 S398 S464 S530 Forsikringsselskaber og pensionskasser S333 S399 S465 S531 Ikke-finansielle selskaber S334 S400 S466 S532





Tabel 3

Rapporteringsskema for nationale centralbanker, blok A, memorandumposter

INDENLANDSKE RESIDENTERS UDSTEDELSER//EURO/NATIONALE DENOMINATIONER Udestående forretninger Bruttoudstedelser Indfrielser Nettoudstedelser A1 A2 A3 A4 6. NOTEREDE AKTIER Koncerntilknyttede finansielle institutioner S533 S544 S555 S566 7. UNOTEREDE AKTIER I alt S534 S545 S556 S567 MFI'er undtagen centralbanker S535 S546 S557 S568 OFI'er S536 S547 S558 S569 Forsikringsselskaber og pensionskasser S537 S548 S559 S570 Ikke-finansielle selskaber S538 S549 S560 S571 8. ANDRE KAPITALANDELE I alt S539 S550 S561 S572 MFI'er undtagen centralbanker S540 S551 S562 S573 OFI'er S541 S552 S563 S574 Forsikringsselskaber og pensionskasser S542 S553 S564 S575 Ikke-finansielle selskaber S543 S554 S565 S576

1. Udsteders hjemsted

Værdipapirudstedelser, som foretages af datterselskaber, der ejes af ikke-residenter i rapporteringslandet, men som opererer inden for dettes økonomiske område, skal klassificeres som udstedelser foretaget af residente enheder i rapporteringslandet.

Ligeledes skal udstedelser foretaget af hovedkontorer, der er beliggende inden for rapporteringslandets økonomiske område, men som opererer internationalt, anses for udstedelser foretaget af residente enheder. Udstedelser foretaget af hovedkontorer eller datterselskaber, der er beliggende uden for rapporteringslandets økonomiske område, men som ejes af residenter i rapporteringslandet, skal betragtes som udstedelser foretaget af ikke-residenter. F.eks. betragtes udstedelser foretaget af Volkswagen Brazil som udstedt af residente enheder i Brasilien og ikke inden for rapporteringslandets område. Hvis et foretagende ikke har nogen fysisk dimension, bestemmes dets hjemsted ud fra det økonomiske område, efter hvis lovgivning foretagendet er oprettet eller registreret (6).

For at undgå dobbeltindberetning og huller skal indberetningen af udstedelser foretaget af special purpose-enheder ske bilateralt mellem de berørte indberetningspligtige. Det er de nationale centralbanker og ikke BIS, der skal indberette udstedelser foretaget af special purpose-enheder, som opfylder hjemstedskriterierne i ENS 2010 og klassificeres som residenter i euroområdet.

2. Sektoropdeling af udstedere

Udstedelser skal klassificeres efter den sektor, der pådrager sig forpligtelsen for de udstedte værdipapirer. Sektorklassifikationen omfatter følgende 12 kategorier af udstedere:

— ECB/nationale centralbanker

— andre MFI'er

— OFI'er

— heraf financial vehicle corporations, der deltager i securitisation

— finansielle hjælpeenheder

— koncerntilknyttede finansielle institutioner

— forsikringsselskaber og pensionskasser (7)

— ikke-finansielle selskaber

— statslig forvaltning og service

— offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau

— sociale kasser og fonde

— internationale institutioner.

Værdipapirer udstedt via special purpose-enheder, hvor det er moderorganisationen og ikke special purpose-enheden, som pådrager sig den endelige forpligtelse, skal klassificeres i overensstemmelse med moderorganisationens og ikke special purpose-enhedens sektortilhørsforhold. Eksempelvis skal udstedelser foretaget af en special purpose-enhed, der er udskilt af AJAX Electronics, et ikke-finansielt selskab beliggende i et land i euroområdet, »land A«, klassificeres som en udstedelse foretaget af sektoren ikke-finansielle selskaber og indberettes af land A. Special purpose-enheden og moderselskabet skal imidlertid være residenter i det samme land. Hvis moderselskabet ikke er resident i rapporteringslandet, skal special purpose-enheden derfor betragtes som en fiktiv resident i rapporteringslandet, og udstedersektoren skal svare til special purpose-enhedens økonomiske funktion. Hvis f.eks. ACME Motors er et ikke-finansielt selskab, en bilfabrikant, der er resident i Japan, og ACME Motor Finance er et datterselskab, der er resident i et land i euroområdet, »land B«, skal udstedelser foretaget af ACME Motor Finance klassificeres som foretaget af koncerntilknyttede finansielle institutioner i land B, fordi moderselskabet ACME Motors ikke er resident i det samme land. Den eneste undtagelse herfra er special purpose-enheder ejet af offentlig forvaltning og service, hvor værdipapiret klassificeres som udstedt af offentlig forvaltning og service i moderselskabets land (8).

Et offentligt ejet selskab, der privatiseres, ved at der udstedes noterede aktier, skal klassificeres i sektoren »ikke finansielle selskaber«. Tilsvarende skal et offentligt ejet kreditinstitut, som privatiseres, klassificeres i sektoren »MFI'er undtagen centralbanker«. Udstedelser foretaget af husholdninger eller nonprofitinstitutioner rettet mod husholdninger skal klassificeres som udstedelser foretaget af ikke-finansielle selskaber.

3. Udstedelsers løbetid

Kortfristede gældsinstrumenter omfatter værdipapirer med en oprindelig løbetid på et år eller kortere, også selv om de er udstedt under langfristede faciliteter.

Langfristede gældsinstrumenter omfatter værdipapirer med en oprindelig løbetid på mere end et år. Udstedelser med fakultative udløbsdatoer, hvoraf den seneste ligger mere end et år frem i tiden, og udstedelser med ubestemt løbetid klassificeres som langfristede.

En toårig løbetidsopdeling som den, der findes i MFI-balancestatistikken, er ikke påkrævet.

4. Klassifikation af langfristede gældsinstrumenter efter rente

Langfristede gældsinstrumenter opdeles i:

Fastforrentede gældsinstrumenter, dvs. gældsinstrumenter, der udstedes og indfries til pari, og gældsinstrumenter, der udstedes til over eller under pari.

Gældsinstrumenter med variabel rente, dvs. gældsinstrumenter, hvor kuponrenten og/eller den underliggende hovedstol er knyttet til et generelt prisindeks for varer og tjenesteydelser (f.eks. forbrugerprisindekset), en rente eller en aktivpris, som medfører en variabel nominel kuponbetaling i løbet af udstedelsens løbetid. I statistikken over værdipapirudstedelser klassificeres gældsinstrumenter med blandet rente som gældsinstrumenter med variabel rente (9).

Nulkuponobligationer udstedt til underkurs, dvs. instrumenter, der ikke har rentebetaling og udstedes til en kurs, som ligger betragteligt under pari. Størstedelen af underkursen svarer til den rente, der er påløbet over obligationens løbetid.

5. Klassifikation af udstedelser

Udstedelserne analyseres i to brede grupper: a) gældsinstrumenter (10) og b) noterede aktier (11). Værdipapirer udstedt via privat placering (private placement) er så vidt muligt omfattet. Pengemarkedspapirer indgår som en ikke-særskilt del af gældsinstrumenter. Unoterede aktier (12) og andre ejerandelsbeviser (13) kan indberettes på frivillig basis som to separate memorandumposter. Aktier og andele i pengemarkedsforeninger og andre investeringsforeninger indgår ikke.

Følgende er en ikke-udtømmende liste over instrumenter, der er omfattet i statistikken over værdipapirudstedelser:

a) Gældsinstrumenter i) kortfristede gældsinstrumenter Følgende instrumenter indgår som minimum: — skatkammerbeviser og andre kortfristede papirer udstedt af sektoren offentlig forvaltning og service — omsættelige kortfristede papirer udstedt af finansielle og ikke-finansielle selskaber. Der anvendes forskellige betegnelser for disse papirer, bl.a. virksomhedscertifikater (»commercial paper«), veksler, vareveksler, handelsveksler, egenveksler (solaveksler) og indskudsbeviser — kortfristede værdipapirer, der er udstedt under en langfristet garanti for salg af de nyudstedte gældsbeviser — bankaccepter. ii) Langfristede gældsinstrumenter Følgende instrumenter er illustrative og indgår som minimum: — ihændehaverobligationer — efterstående obligationer — obligationer med fakultativ udløbsdato, hvoraf den seneste ligger mere end ét år frem i tiden — uamortisable eller evigtløbende obligationer — gældsbeviser med variabel rente — konvertible obligationer — dækkede obligationer — indeksregulerede værdipapirer, hvor den pålydende værdi knyttes til et prisindeks, et råvareindeks eller et valutakursindeks — obligationer til langt under pari, der har mindre kuponbetalinger, og som udstedes til en kurs, som ligger under pari — nulkuponobligationer — eurobonds — globale obligationer — privat udstedte obligationer — værdipapirer, der stammer fra konvertering af udlån — udlån, som de facto er blevet omsættelige — obligationer og lån, der kan konverteres til aktier i enten det udstedende selskab eller i et andet selskab, så længe konverteringen endnu ikke har fundet sted. Hvis konverteringsoptionen (der anses for et finansielt derivat) kan adskilles fra den underliggende obligation, er den ikke omfattet — aktier og obligationer, der giver et fast afkast, men som ikke giver ret til andel i udlodning af restformuen i et selskab ved dettes opløsning, inklusive præferenceaktier uden ejerandelsrettigheder — finansielle aktiver udstedt som værdipapirer til securitisering af lån, lån i fast ejendom, kreditkortfordringer, udestående fordringer og andre aktiver. Følgende instrumenter er ikke omfattet: — transaktioner i værdipapirer, der indgår i genkøbsforretninger — udstedelser af ikke-omsættelige værdipapirer — ikke-omsættelige udlån.

b) Noterede aktier Noterede aktier omfatter: — aktier eller anparter udstedt af aktie- eller anpartsselskaber — udbyttebeviser udstedt af aktie- eller anpartsselskaber — dividendeaktier udstedt af aktie- eller anpartsselskaber — præferenceaktier eller aktier, som giver ret til andel i udlodning af restformuen ved opløsning af selskabet. Disse kan være noteret eller unoteret på en autoriseret fondsbørs — private placeringer, om muligt. Hvis et selskab privatiseres, og det offentlige beholder en del af aktierne i det privatiserede selskab, mens resten noteres på et reguleret marked, registreres hele selskabets aktiekapital som noteret, da alle aktierne potentielt kan handles til markedsprisen når som helst. Det samme gør sig gældende, hvor en del af aktierne sælges til store investorer, og kun de tiloversblevne aktier, dvs. free float, handles på børsen. Noterede aktier omfatter ikke: — udbudte, men ikke tegnede aktier — obligationer og lån, som kan konverteres til aktier. De omfattes, når de er konverteret til aktier — de andele, der er tegnet af komplementarerne i kommanditselskaber — offentlige kapitalindskud i internationale organisationer, som juridisk set er aktieselskaber — udstedte fondsaktier — kun på udstedelsestidspunktet — og udstedte opdelte aktier. Fondsaktier og opdelte aktier er dog indeholdt i den samlede beholdning af noterede aktier uden separat angivelse.

6. Udstedelsesvaluta

Dobbeltmøntede obligationer skal klassificeres efter obligationens denomineringsvaluta. Dobbeltmøntede obligationer defineres som obligationer, der er fastlagt således, at indløsningen eller kuponbetalingen finder sted i en anden valuta end den, obligationen er denomineret i. Hvis en sådan obligation udstedes i mere end én valuta, skal hver andel indberettes som en separat udstedelse i henhold til dens udstedelsesvaluta. Hvis en udstedelse er denomineret i to valutaer — f.eks. 70 % i euro og 30 % i amerikanske dollar — skal de relevante dele af udstedelsen så vidt muligt indberettes hver for sig fordelt på denomineringsvaluta. I dette eksempel skal 70 % af udstedelsen således indberettes som udstedelser i euro/nationale denominationer af euro (14), mens 30 % indberettes som udstedelser i andre valutaer. Hvis det ikke er muligt at identificere udstedelsens enkelte valutakomponenter, skal rapporteringslandet i de forklarende noter angive, hvilken opdeling der faktisk er anvendt.

7. Registreringstidspunktet for udstedelsen

En udstedelse betragtes som foretaget, når udsteder modtager sin betaling, og ikke når syndikatet påtager sig udstedelsesforpligtelserne.

8. Afstemning af beholdninger og strømme

De nationale centralbanker skal indsende informationer om udestående beløb, bruttoudstedelser, indfrielser og nettoudstedelser af kortfristede og langfristede gældsinstrumenter samt om noterede aktier.

Tabellen nedenfor giver en oversigt over sammenhængen mellem beholdninger (dvs. udestående beløb) og strømme (dvs. bruttoudstedelser, indfrielser og nettoudstedelser). I praksis er sammenhængen mere kompleks på grund af ændringer i børskurser og valutakurser og som følge af geninvesterede (dvs. påløbne) renter, omklassifikationer, revisioner og andre justeringer.

i) Udestående udstedelser ultimo rapporteringsperioden ≈ Udestående udstedelser ultimo foregående rapporteringsperiode + Bruttoudstedelser i rapporteringsperioden – Indfrielser i rapporteringsperioden + Omklassifikationer og andre ændringer ii) Udestående udstedelser ultimo rapporteringsperioden ≈ Udestående udstedelser ultimo foregående rapporteringsperiode + Nettoudstedelser i rapporteringsperioden + Omklassifikationer og andre ændringer

a) Bruttoudstedelser

Bruttoudstedelser i rapporteringsperioden skal omfatte alle udstedelser af gældsinstrumenter og noterede aktier, hvor udstederen sælger nyudstedte værdipapirer mod kontanter. Bruttoudstedelser vedrører den løbende skabelse af nye instrumenter. Tidspunktet for udstedelsen defineres som det tidspunkt, hvor betalingen foretages. Registreringen af udstedelser skal derfor så tæt som muligt afspejle tidspunktet for betalingen af den underliggende udstedelse.

Vedrørende noterede aktier og andele omfatter bruttoudstedelser nyudstedte aktier og andele, der udstedes mod kontanter af selskaber, som optages til børsnotering for første gang, herunder nyetablerede selskaber eller private selskaber, der omdannes til offentlige selskaber. Bruttoudstedelser dækker også nyudstedte aktier, som udstedes mod kontanter i forbindelse med privatiseringen af offentlige selskaber, når deres aktier optages til børsnotering. Udstedelse af fondsaktier er ikke omfattet (15). Bruttoudstedelser skal ikke indberettes, hvis et selskab blot noteres på en fondsbørs, uden at der rejses ny kapital.

Udveksling eller overførsel af eksisterende værdipapirer i forbindelse med virksomhedsovertagelse eller fusion er ikke omfattet (16) af indberettede bruttoudstedelser og indfrielser med undtagelse af nye instrumenter, der udstedes mod kontanter af en enhed, der er resident i euroområdet.

Udstedelser af værdipapirer, der senere kan konverteres til andre instrumenter, skal registreres som udstedelser inden for den instrumentkategori, som det oprindelige gældsinstrument tilhører. Ved konverteringen skal de registreres som indfriet i denne kategori med et tilsvarende beløb og behandles herefter som bruttoudstedelser i en ny instrumentkategori (17).

b) Indfrielser

Indfrielser i rapporteringsperioden omfatter alle former for tilbagekøb af gældsinstrumenter og noterede aktier foretaget af udstederen, hvor investor modtager kontant betaling for værdipapirerne. Indfrielser vedrører den regelmæssige afvikling af instrumenter. Heri indgår alle betalinger på gældsinstrumenter såvel ved udløb som ved førtidige indfrielser. Selskabers opkøb af egne aktier er omfattet i de tilfælde, hvor selskabet enten tilbagekøber alle sine aktier kontant inden en ændring af selskabets juridiske status, eller hvis selskabet mod kontant betaling tilbagekøber en del af sine egne aktier og efterfølgende annullerer dem for derved at nedbringe aktiekapitalen. Selskabers tilbagekøb af egne aktier er ikke omfattet, hvis der er tale om investeringer i egne aktier (18).

Indfrielser skal ikke indberettes, hvis der blot er tale om fjernelse fra børslisten.

c) Nettoudstedelser

Nettoudstedelser er differencen mellem alle bruttoudstedelser og alle indfrielser i rapporteringsperioden.

Udestående noterede aktier skal dække markedsværdien af alle de residente enheders noterede aktier. Omfanget af udestående noterede aktier, som indberettes af et land i euroområdet, kan derfor øges eller reduceres som følge af en omplacering af en børsnoteret enhed. Dette gælder også i tilfælde af en overtagelse eller fusion, hvor der ikke udstedes instrumenter mod kontant betaling og heller ikke indløses instrumenter mod kontant betaling, hvorefter de annulleres. For at undgå dobbeltindberetning og huller for gældsinstrumenter og noterede aktier skal de relevante nationale centralbanker koordinere rapporteringstidspunktet bilateralt, når en udsteder flytter til et andet land.

9. Værdiansættelse

Værdien af en værdipapirudstedelse indeholder en priskomponent og — hvis udstedelsen er foretaget i en anden valuta end rapporteringslandets — en valutakurskomponent.

De nationale centralbanker skal indberette kortfristede gældsinstrumenter til pålydende værdi (19) og noterede aktier til markedsværdi. For så vidt angår langfristede gældsinstrumenter kan der anvendes forskellige metoder til værdiansættelsen afhængig af rentetype, hvilket resulterer i en blandet værdiansættelse for de samlede udstedelser. Eksempelvis værdiansættes fastforrentede og variabelt forrentede udstedelser normalt til pålydende værdi, mens nulkuponobligationer værdiansættes på grundlag af det nominelle beløb. Normalt udgør nulkuponobligationer kun en relativt lille andel af de samlede udstedelser, hvorfor kodelisten ikke indeholder særlige koder for blandede værdiansættelser. Den samlede værdi af langfristede gældsinstrumenter indberettes til pålydende værdi. Hvor dette fænomen er af signifikant størrelse, anvendes koden »Z« for »ikke specificeret«. Generelt gælder, at hvor der er tale om blandet værdiansættelse, oplyser den nationale centralbank herom på attributniveau i henhold til attributterne i bilag III.

a) Prisfastsættelse Beholdninger og strømme af noterede aktier skal indberettes til markedsværdi. En undtagelse fra reglen om, at beholdninger og strømme af gældsinstrumenter opgøres til pålydende værdi, er obligationer udstedt til langt under pari og nulkuponobligationer, hvor udestående beløb og bruttoudstedelser registreres til nominel værdi, dvs. til underkursværdien på købstidspunktet plus påløbne renter, og indfrielser registreres på forfaldsdatoen til pålydende værdi. Den nominelle værdi af de udestående beløb af nulkuponobligationer kan beregnes efter nedenstående metode. hvor A = nominel værdi = det faktisk betalte beløb plus påløbne renter E = underkursværdien på udstedelsestidspunktet (beløbet betalt på udstedelsestidspunktet) P = pålydende værdi (tilbagebetales ved forfald) T = tid fra udstedelsesdato til forfaldsdato (i dage) t = tid, der er gået siden udstedelsesdato (i dage). Der kan være visse forskelle i prisfastsættelsesmetoderne landene imellem. I ENS 2010 prisfastsættes strømme af gældsinstrumenter og aktier til transaktionsværdi, mens beholdninger opgøres til markedsværdi. Denne metode anvendes ikke i nærværende sammenhæng. For obligationer udstedt til langt under pari og nulkuponobligationer skal den rapporterende nationale centralbank, hvor det er muligt, beregne påløbne renter.

b) Rapporteringsvaluta og fastsættelse af valutakurs Alle data, der indberettes fra de nationale centralbanker til ECB, også historiske serier, skal være opgjort i euro. Ved omregning til euro af værdipapirer udstedt i andre valutaer af indenlandske residenter (blok C) (20) skal de nationale centralbanker følge de principper for fastsættelse af valutakurs, der er angivet i ENS 2010, så tæt som muligt (21) som angivet nedenfor. i) Udestående udstedelser skal omregnes til euro/nationale denominationer af euro til den relevante middelkurs, der er gældende ultimo rapporteringsperioden, dvs. ved forretningstids ophør på rapporteringsperiodens sidste arbejdsdag. ii) Bruttoudstedelser og indfrielser skal omregnes til euro/nationale denominationer af euro ved hjælp af middelkursen gældende på betalingstidspunktet. Hvis det ikke er muligt at fastslå den nøjagtige valutakurs, der skal anvendes ved omregningen, kan der anvendes en valutakurs, der ligger så tæt som muligt på middelkursen på betalingstidspunktet.

10. Begrebsmæssig konsistens

Statistikken over værdipapirudstedelser hænger sammen med MFI-balancestatistikken, hvad angår omsættelige instrumenter udstedt af MFI'er. Begrebsmæssigt er der overensstemmelse mellem instrumenterne og de MFI'er, der udsteder dem, ligesom der er overensstemmelse mellem de to statistikkers opdeling af instrumenter på løbetidsbånd og valuta. Der er forskel på de værdiansættelsesprincipper, der anvendes til statistik over værdipapirudstedelser og MFI-balancestatistik (vedrørende gældsinstrumenter anvendes således pålydende værdi i førstnævnte statistik og markedsværdi i sidstnævnte). Ser man bort fra forskelle i værdiansættelserne og netting af egne beholdninger af værdipapirer på MFI-balancen for hvert land, svarer den værdi af udestående værdipapirer udstedt af MFI'er, som indberettes til statistikken over værdipapirudstedelser, til post 11 (»udstedte gældsinstrumenter«) på MFI-balancens passivside. Kortfristede værdipapirer, som defineret i statistikken over værdipapirudstedelser, svarer til gældsinstrumenter udstedt med løbetid på op til et år. Langfristede gældsinstrumenter, som defineret i statistikken over værdipapirudstedelser, er lig med summen af gældsinstrumenter udstedt med løbetid på over et og op til to år og gældsinstrumenter udstedt med løbetid på over to år.

De nationale centralbanker skal gennemgå dækningen, hvad angår statistikken over værdipapirudstedelser og MFI-balancestatistikken, og gøre ECB opmærksom på eventuelle begrebsmæssige forskelle. Der gennemføres tre former for konsistenskontrol for udstedelser foretaget af: a) nationale centralbanker i euro/nationale denominationer af euro, b) MFI'er undtagen centralbanker i euro/nationale denominationer af euro, og c) MFI'er undtagen centralbanker, denomineret i andre valutaer. Der kan forekomme begrebsmæssige forskelle mellem statistikken over værdipapirudstedelser og MFI-balancestatistikken, da statistikken over værdipapirudstedelser og MFI-balancestatistikken bygger på forskellige rapporteringssystemer på nationalt niveau, som tjener forskellige formål.

11. Datakrav

Der forventes indberetninger af alle relevante tidsserier fra hvert enkelt land. De nationale centralbanker skal straks give ECB skriftlig underretning med en tilhørende redegørelse, hvis en bestemt post ikke er relevant i et bestemt land. De nationale centralbanker kan midlertidigt undlade at indberette en tidsserie, hvis det underliggende fænomen ikke eksisterer. De nationale centralbanker skal også underrette ECB om dette og om alle andre afvigelser i forhold til den rapporteringsordning, der er beskrevet i bilag III. Endvidere skal de underrette ECB, når der indsendes revisioner med tilhørende redegørelse for revisionernes art.

Afsnit 3: Nationale forklarende noter

Hver enkelt national centralbank skal indsende en rapport, der beskriver de data, som indgår i statistikken. Rapporten skal omhandle de nedenfor anførte emner og så vidt muligt følge det angivne format. De nationale centralbanker skal give yderligere oplysninger om de tilfælde, hvor de indberettede data afviger fra denne retningslinje, eller hvor de ikke har indberettet dataene, samt om årsagerne hertil. Rapporten skal indsendes senest sammen med dataene.

1. Datakilder/dataindsamlingssystem: Her redegøres i detaljer for de datakilder, der er anvendt ved opgørelse af statistikken over værdipapirudstedelser, det være sig administrative kilder, for så vidt angår udstedelser foretaget af offentlig forvaltning og service, direkte indberetninger fra MFI'er og andre institutioner, aviser og andre dataleverandører som f.eks. International Financial Review. De nationale centralbanker skal angive, om dataene indsamles og lagres således, at hver enkelt udstedelse kan identificeres, samt ud fra hvilke kriterier. Alternativt skal de nationale centralbanker angive, om dataene indsamles og lagres som ikke-adskilte beløb udstedt af enkelte udstedere i rapporteringsperioden, som f.eks. ved direkte indsamling af data. De nationale centralbanker skal indsende oplysninger om de kriterier, der ved direkte indberetning ligger til grund for identifikation af rapporteringsenhederne og de oplysninger, som disse tilvejebringer.

2. Databehandlingsprocedurer: Der gives en kort beskrivelse af den anvendte databehandlingsmetode, f.eks. aggregering af informationer om individuelle værdipapirudstedelser og ordninger vedrørende eksisterende tidsserier, og hvorvidt de offentliggøres eller ikke.

3. Udsteders hjemsted: De nationale centralbanker skal angive, om det er muligt fuldt ud at anvende definitionen i ENS 2010 (og IMF's definition) af hjemsted ved klassifikationen af udstedelser. Hvis det ikke er muligt, eller det kun er delvis muligt, skal de nationale centralbanker give en fuldstændig redegørelse for de faktisk anvendte kriterier.

4. Sektoropdeling af udstedere: De nationale centralbanker skal anføre afvigelser fra udstederklassifikationen i henhold til sektoropdelingen i afsnit 2, punkt 2. De angivne afvigelser og eventuelle gråzoner skal forklares i noterne.

5. Udstedelsesvaluta: Hvis de enkelte valutakomponenter i en udstedelse ikke kan identificeres separat, skal de nationale centralbanker gøre rede for afvigelser fra reglerne. Nationale centralbanker, som ikke for alle værdipapirers vedkommende kan sondre mellem udstedelser i lokale denominationer, i euro/andre nationale denominationer af euro og i andre valutaer, skal endvidere angive, hvorledes de enkelte udstedelser er klassificeret, samt det samlede beløb for udstedelser, der ikke er korrekt opdelt, for dermed at belyse omfanget af forvridningen.

6. Klassifikation af udstedelser: De nationale centralbanker skal tilvejebringe fyldestgørende oplysninger om den type værdipapirer, der er omfattet af de nationale data, herunder de nationale betegnelser. Er de nationale centralbanker bekendt med, at dækningen kun er partiel, skal de give en redegørelse for manglerne. De nationale centralbanker skal navnlig tilvejebringe nedenstående oplysninger:

— Private placeringer (private placements): De nationale centralbanker skal angive, om disse indgår i de indberettede data eller ikke.

— Bankaccepter: Hvis bankaccepter er omsættelige og indgår i de data for kortfristede gældsinstrumenter, der indberettes, skal den rapporterende nationale centralbank i de nationale forklarende noter gøre rede for de nationale procedurer for registreringen af disse og for deres karakteristika.

— Noterede aktier: De nationale centralbanker skal angive, om unoterede aktier eller andre ejerandelsbeviser indgår i de indberettede data, og estimere størrelsen af unoterede aktier og/eller andre ejerandelsbeviser for at belyse omfanget af forvridningen. For de noterede aktier skal de nationale centralbanker i de nationale forklarende noter angive de områder, hvor man ved, at dækningen er mangelfuld.

7. Instrumentanalyse af langfristede gældsinstrumenter: Hvis summen af fastforrentede obligationer, variabelt forrentede obligationer og nulkuponobligationer ikke svarer til det samlede beløb for langfristede gældsinstrumenter, skal de nationale centralbanker angive arten og værdien af de langfristede værdipapirer, der ikke har kunnet opdeles i disse kategorier.

8. Udstedelsers løbetid: Hvis der ikke kan foretages en opdeling, der er i fuld overensstemmelse med definitionen af kortfristet og langfristet, skal de nationale centralbanker angive de områder, hvor de indberettede data afviger fra definitionerne.

9. Indfrielser: De nationale centralbanker skal angive, hvordan de udleder informationerne om indfrielser, og om informationerne stammer fra direkte indberetninger eller er beregnet residualt.

10. Prisfastsættelse: De nationale centralbanker skal i de nationale forklarende noter gøre indgående rede for den værdiansættelsesprocedure, der er anvendt for a) kortfristede gældsinstrumenter, b) langfristede gældsinstrumenter, c) obligationer til underkurs og d) noterede aktier. Er der forskelle mellem værdiansættelsen af beholdninger og strømme, skal disse forklares.

11. Rapporteringsfrekvens, tidsfrister og tidshorisonter: De nationale centralbanker skal angive, hvorvidt de data, der opgøres i forbindelse med denne statistik, er tilvejebragt i overensstemmelse med brugerkravene, dvs. med en tidsfrist på fem uger for månedsdata. Længden af de tidsserier, der tilvejebringes, skal ligeledes angives. Databrud i serierne skal indberettes, f.eks. forskelle gennem tiden i dækningen af værdipapirer.

12. Revisioner: De nationale centralbanker skal i de forklarende noter gøre kort rede for eventuelle revisioner og præcisere deres årsag og omfang.

13. Estimeret dækningsgrad for de forskellige instrumenter udstedt af indenlandske residenter: De nationale centralbanker skal tilvejebringe nationale estimater af dækningsgraden inden for hver kategori af værdipapirer, der er udstedt af indenlandske residenter, dvs. udstedelser af kortfristede værdipapirer, langfristede værdipapirer og noterede aktier, i lokal valuta, i euro/andre nationale denominationer af euro, inklusive ecu, og i andre valutaer i overensstemmelse med tabellen nedenfor. Estimaterne af »dækningsgrad i %« skal for hvert instrument angive den procentdel, som værdipapirerne udgør af den samlede udstedelse, som i henhold til rapporteringsreglerne skal indberettes under den relevante overskrift. Der kan gives en kortfattet forklaring under »kommentarer«. De nationale centralbanker skal desuden angive ændringer i dækningsgraden som følge af tiltrædelse af Den Monetære Union.

Dækningsgrad i %: Kommentarer: Udstedelser i euro/nationale denominationer af euro Lokal denomination STS LTS QUS Euro/andre nationale denominationer end den lokale valuta inklusive ecu STS LTS I andre valutaer STS LTS STS = kortfristede gældsinstrumenter. LTS = langfristede gældsinstrumenter. QUS = noterede aktier.

Afsnit 4: Krav gældende for Den Internationale Betalingsbank

Rapporteringskravene for BIS følger de samme principper som dem, der gælder for de nationale centralbanker, der er beskrevet i afsnit 1-3, bortset fra følgende:

Tabel 4

Rapporteringsskema for BIS, blok B

UDSTEDELSER FORETAGET AF RESIDENTER I RESTEN AF VERDEN//EURO/NATIONALE DENOMINATIONER Udestående forretninger Bruttoudstedelser Indfrielser B1 B2 B3 9. KORTFRISTEDE GÆLDSINSTRUMENTER I alt S577 S642 S707 Nationale centralbanker S578 S643 S708 MFI'er undtagen centralbanker S579 S644 S709 OFI'er S580 S645 S710 Heraf FVC'er S581 S646 S711 Finansielle hjælpeenheder S582 S647 S712 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S583 S648 S713 Forsikringsselskaber og pensionskasser S584 S649 S714 Ikke-finansielle selskaber S585 S650 S715 Statslig forvaltning og service S586 S651 S716 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S587 S652 S717 Sociale kasser og fonde S588 S653 S718 Internationale organisationer S589 S654 S719 10. LANGFRISTEDE GÆLDSINSTRUMENTER I alt S590 S655 S720 Nationale centralbanker S591 S656 S721 MFI'er undtagen centralbanker S592 S657 S722 OFI'er S593 S658 S723 Heraf FVC'er S594 S659 S724 Finansielle hjælpeenheder S595 S660 S725 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S596 S661 S726 Forsikringsselskaber og pensionskasser S597 S662 S727 Ikke-finansielle selskaber S598 S663 S728 Statslig forvaltning og service S599 S664 S729 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S600 S665 S730 Sociale kasser og fonde S601 S666 S731 Internationale organisationer S602 S667 S732 10.1. heraf med fast rente: I alt S603 S668 S733 Nationale centralbanker S604 S669 S734 MFI'er undtagen centralbanker S605 S670 S735 OFI'er S606 S671 S736 Heraf FVC'er S607 S672 S737 Finansielle hjælpeenheder S608 S673 S738 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S609 S674 S739 Forsikringsselskaber og pensionskasser S610 S675 S740 Ikke-finansielle selskaber S611 S676 S741 Statslig forvaltning og service S612 S677 S742 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S613 S678 S743 Sociale kasser og fonde S614 S679 S744 Internationale organisationer S615 S680 S745 10.2. heraf med variabel rente: I alt S616 S681 S746 Nationale centralbanker S617 S682 S747 MFI'er undtagen centralbanker S618 S683 S748 OFI'er S619 S684 S749 Heraf FVC'er S620 S685 S750 Finansielle hjælpeenheder S621 S686 S751 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S622 S687 S752 Forsikringsselskaber og pensionskasser S623 S688 S753 Ikke-finansielle selskaber S624 S689 S754 Statslig forvaltning og service S625 S690 S755 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S626 S691 S756 Sociale kasser og fonde S627 S692 S757 Internationale organisationer S628 S693 S758 10.3. heraf nulkuponobligationer: I alt S629 S694 S759 Nationale centralbanker S630 S695 S760 MFI'er undtagen centralbanker S631 S696 S761 OFI'er S632 S697 S762 Heraf FVC'er S633 S698 S763 Finansielle hjælpeenheder S634 S699 S764 Koncerntilknyttede finansielle institutioner S635 S700 S765 Forsikringsselskaber og pensionskasser S636 S701 S766 Ikke-finansielle selskaber S637 S702 S767 Statslig forvaltning og service S638 S703 S768 Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau S639 S704 S769 Sociale kasser og fonde S640 S705 S770 Internationale organisationer S641 S706 S771

Udstedelsers løbetid

Hvad angår løbetid, betragter BIS alle euro commercial paper og andre euro notes udstedt under et kortfristet program som kortfristede instrumenter og alle andre instrumenter udstedt under langfristet dokumentation som langfristede instrumenter, uanset deres oprindelige løbetid.

Sektoropdeling af udstedere

BIS sammenkæder den sektoropdeling af udstedere, der anvendes i BIS' database, med den sektoropdeling, der kræves anvendt i rapporteringsskemaerne, som angivet i nedenstående tabel:

Sektoropdeling i BIS' database Klassifikation i rapporteringsskemaer Centralbank → Nationale centralbanker og ECB Forretningsbanker → MFI'er OFI → OFI'er Statslig forvaltning og service → Statslig forvaltning og service Anden offentlig forvaltning og service Organer på delstatsniveau → Offentlig forvaltning og service på delstats- og kommunalt niveau Selskaber → Ikke-finansielle selskaber Internationale institutioner → Internationale institutioner (resten af verden)

Klassifikation af udstedelser

I BIS' database er følgende instrumenter klassificeret som gældsinstrumenter i statistikken over værdipapirudstedelser:

— indskudsbeviser

— virksomhedscertifikater (commercial paper)

— skatkammerbeviser

— obligationer

— euro commercial paper

— mellemfristede gældsbeviser

— øvrige kortfristede værdipapirer.

Værdiansættelse

BIS' gældende regler for værdiansættelse er pålydende værdi for gældsinstrumenter og udstedelseskurs for noterede aktier.

Alle udstedelser i euro/nationale denominationer af euro (blok B), der er foretaget af residenter i resten af verden, indberettes af BIS til ECB opgjort i amerikanske dollar til valutakursen pr. ultimo rapporteringsperioden for udestående beløb og til den gennemsnitlige valutakurs i rapporteringsperioden for udstedelser og indfrielser. ECB omregner alle data til euro ved brug af det samme princip, som oprindeligt er anvendt af BIS. For perioder før 1. januar 1999 skal kursen mellem ecu og amerikanske dollar anvendes som en tilnærmelse.«