ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
(4)

Den 14. juni 2019 fastslog Rådet, at der igen i 2018 var konstateret en betydelig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Ungarn. På dette grundlag vedtog Rådet en henstilling (4) til Ungarn om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter (5) ikke overstiger 3,3 % i 2019 og 4,7 % i 2020, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 2019 og 0,75 % af BNP i 2020. Rådet henstillede desuden, at Ungarn anvender alle uventede indtægter til at nedbringe underskuddet, og at foranstaltningerne til budgetkonsolidering bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde. Rådet gav Ungarn en frist indtil den 15. oktober 2019 til at aflægge rapport om, hvilke foranstaltninger landet havde truffet som reaktion på henstillingen af 14. juni 2019.
(4)

Den 14. juni 2019 fandt Rådet, at der igen i 2018 var konstateret en væsentlig afvigelse fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i Rumænien. På dette grundlag vedtog Rådet en henstilling (6) til Rumænien om at træffe de nødvendige foranstaltninger for at sikre, at den nominelle vækst i de primære offentlige nettoudgifter (7) ikke overstiger 4,5 % i 2019 og 5,1 % i 2020, hvilket svarer til en årlig strukturel tilpasning på 1 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 2019 og 0,75 % af BNP i 2020. Det henstillede desuden, at Rumænien anvender alle uventede indtægter til at nedbringe underskuddet, og at foranstaltningerne til budgetkonsolidering bør sikre en varig forbedring af den offentlige strukturelle saldo på en vækstfremmende måde. Rådet gav Rumænien en frist indtil den 15. oktober 2019 til at aflægge rapport om, hvilke foranstaltninger landet havde truffet som reaktion på henstillingen af 14. juni 2019.
7.

I denne henstilling forstås ved: a) »typen af ansættelsesforhold«: en af de forskellige typer ansættelsesforhold mellem en arbejdstager og en arbejdsgiver, der kan variere med hensyn til ansættelsens varighed, antallet af arbejdstimer eller andre vilkår for ansættelsesforholdet b) »status på arbejdsmarkedet«: status for en person som enten arbejdende inden for rammerne af et ansættelsesforhold (arbejdstager) eller på egne vegne (selvstændig) c) »social beskyttelsesordning«: et særskilt sæt regler for levering af ydelser til modtagere, der har ret hertil, som præciserer ordningens personelle anvendelsesområde, betingelserne for at modtage ydelser, typen af ydelser, ydelsernes størrelse, ydelsernes varighed og andre kendetegn ved ydelserne samt finansiering (bidrag, almindelig beskatning, andre kilder), forvaltning og administration af ordningen d) »ydelse«: en overførsel i kontanter eller naturalier fra en offentlig eller privat enhed til en person, der har ret til at modtage beløbet som led i en social beskyttelsesordning e) »formel dækning« af en gruppe: en situation inden for en given social sikringsgren (f.eks. alderdom, arbejdsløshedsbeskyttelse, beskyttelse i forbindelse med moder- eller faderskab), hvor den eksisterende lovgivning eller kollektive overenskomst fastsætter, at personer i en gruppe er berettiget til at deltage i en social beskyttelsesordning, der dækker en bestemt sikringsgren f) »effektiv dækning« af en gruppe: en situation inden for en given social sikringsgren, hvor personer i denne gruppe har mulighed for at optjene ret til ydelser og evne til; hvis den pågældende risiko bliver til virkelighed, at få adgang til et bestemt ydelsesniveau g) »bevarelse af rettigheder«: det forhold, at rettigheder, der allerede er erhvervet i forbindelse med tidligere arbejdserfaring, ikke mistes, selv om de blev erhvervet gennem ordninger med andre regler eller under andre ansættelsesforhold h) »optjente rettigheder«: muligheden for at sammenlægge alle rettigheder, hvilket omfatter, at optjeningsperioder fra en tidligere status på arbejdsmarkedet (eller fra en dertil hørende status på arbejdsmarkedet) medregnes i optjeningsperioden for den nye status i) »mulighed for overførsel«: muligheden for at overføre optjente rettigheder til en anden ordning j) »gennemsigtighed«: leveringen af disponible, tilgængelige, omfattende og letforståelige oplysninger til den brede offentlighed, potentielle medlemmer af ordningen og medlemmer af ordningen og ydelsesberettigede modtagere om ordningens regler og/eller om de individuelle forpligtelser og rettigheder.
(2)

Der er ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 882/2004 (2) fastsat regler for, at de kompetente myndigheder foretager offentlig kontrol for at verificere, at bestemmelserne overholdes korrekt, navnlig med henblik på a) at forebygge eller fjerne risici enten direkte eller via miljøet for mennesker og dyr eller nedbringe dem til et acceptabelt niveau og b) at yde garanti for fair praksis i forbindelse med handel med foderstoffer og fødevarer og beskyttelse af forbrugernes interesser, herunder foderstof- og fødevaremærkning og anden form for forbrugeroplysning. Der bør ligeledes foretages offentlig kontrol for at verificere overholdelsen af de forpligtelser, der er fastsat i henhold til forordning (EU) 2017/2158.
34.

I henhold til procesreglementets artikel 105 kan en præjudiciel forelæggelse således undergives en fremskyndet procedure , der fraviger dette reglements bestemmelser, når sagens karakter kræver, at den behandles hurtigt. Eftersom denne procedure indebærer en stor belastning for alle implicerede og særligt for medlemsstaterne, som skal fremsætte skriftlige eller mundtlige bemærkninger inden for meget kortere frister end sædvanligt, bør der kun anmodes om anvendelse af denne procedure, når særlige omstændigheder godtgør, at der foreligger et hastetilfælde, som kan begrunde, at Domstolen hurtigt træffer afgørelse vedrørende de forelagte spørgsmål. Dette kan bl.a. være tilfældet, når der foreligger en forhøjet og umiddelbar risiko for den offentlige sundhed eller miljøet, som en hurtig afgørelse fra Domstolen kan bidrage til at forhindre, eller når særlige omstændigheder gør det nødvendigt inden for meget korte frister at fjerne tvivl vedrørende grundlæggende spørgsmål i national forfatningsret og i EU-retten. Det fremgår af fast retspraksis, at det forhold, at et stort antal personer eller retlige situationer vil kunne blive berørt af den afgørelse, som den forelæggende ret skal træffe efter at have anmodet Domstolen om en præjudiciel afgørelse, at de økonomiske konsekvenser kan være omfattende, eller at den forelæggende ret er forpligtet til hurtigt at træffe afgørelse, derimod ikke i sig selv udgør ekstraordinære omstændigheder, som kan begrunde anvendelsen af en fremskyndet procedure.
(22)

Andelen af misligholdte lån er fortsat med at falde og faldt med 4,4 procentpoint til 5,5 % i året frem til fjerde kvartal af 2018. Bankerne er godt på vej til at opfylde deres reduktionsmål, støttet af porteføljesalg, omstruktureringsbestræbelser og stigende ejendomspriser. De langfristede restancer (over to år i restance) er fortsat forholdsvis høje og bidrager til at holde andelen af misligholdte lån over gennemsnittet i euroområdet. Der er blevet foreslået en række initiativer og lovudkast, såsom loven om »intet samtykke, intet salg« til afhjælpning af de sociale og økonomiske virkninger af afviklingen af misligholdte lån, herunder for sårbare husholdninger. Kreditregistret blev fuldt funktionsdygtigt for forbrugslån i 2018 og vil være afgørende for vurderingen af, om låntagerne er i stand til at betale renter og afdrag af på deres gæld. Der er fortsat et begrænset omfang af insolvensprocedurer og lille brug af inden- og udenretlige muligheder for afvikling af restancer. Det er fortsat en udfordring at finde ud af, hvordan de længerevarende restancer kan mindskes samtidig med, at initiativer for sårbare husholdninger udbygges uden at skabe unødige hindringer for de misligholdte lån, og der er stadig behov for at overvåge området.
(19)

Transporten har udviklet sig til den største kilde til CO2-emissioner: dens andel af de samlede emissioner ligger over gennemsnittet for denne sektor i Unionen. Slovenien er meget afhængigt af transport ad landevejen, hvilket skaber problemer med høj energi- og kulstofintensitet samt luftforurening og trafikulykker. Der er store muligheder for forbedring af jernbaneinfrastrukturen samt inden for lavkulstofenergi og bæredygtig transport i almindelighed, hvilket kan hjælpe til med at mindske disse negative konsekvenser. Der er også væsentlige investeringshuller inden for naturressourcer, som skal sikre en mere bæredygtig udviklingsmodel. Sloveniens økonomi er afhængig af landets naturlige miljø, som er ved at blive forringet. Den store afhængighed af importerede råmaterialer hæmmer sammen med de lave genanvendelsesprocenter omstillingen til en cirkulær økonomi. Systemet for byspildevand, herunder infrastrukturen for opsamling og behandling, opfylder ikke fuldt ud Unionens krav. Store dele af Sloveniens økonomi er sårbare over for naturkatastrofer, især oversvømmelser.
(5)

Danmark er på nuværende tidspunkt underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 forventer regeringen et samlet underskud på 0,1 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 2019 og 2020. På grundlag af den genberegnede strukturelle saldo (5) er den mellemfristede budgetmålsætning — et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP — fortsat mere end nået i hele programperioden frem til 2025. Ifølge konvergensprogrammet for 2019 ventes den offentlige gældskvote at falde til 33,4 % i 2019 og forblive uændret i 2020, før den atter vil stige til 37,8 % af BNP frem mod 2025. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk i hele programperioden. Ifølge Kommissionens forårsprognose 2019 forventes den strukturelle saldo at udvise et overskud på 0,9 % af BNP i 2019 og 1,0 % af BNP i 2020, hvilket er over den mellemfristede budgetmålsætning. Risiciene vedrører indtægtstab fra volatile komponenter, navnlig pensionsafkastskatten. Rådet er af den generelle opfattelse, at Danmark ventes at overholde bestemmelserne i stabilitets- og vækstpagten i 2019 og 2020.
(8)

Bekæmpelsen af aggressiv skatteplanlægning er vigtig for at gøre skattevæsenet mere effektivt og retfærdigere, således som det fremgik af henstillingen vedrørende euroområdet for 2019. De afsmittende virkninger af skatteyderes aggressive skatteplanlægning mellem medlemsstater kræver en koordineret indsats fra nationalt politisk hold som supplement til EU-lovgivningen. Cypern har truffet foranstaltninger mod aggressiv skatteplanlægning, men de meget store udbytte- og rentebetalinger (i forhold til BNP) viser, at Cyperns skatteregler kan udnyttes af virksomheder, der beskæftiger sig med aggressiv skatteplanlægning. Da Cypern ikke opkræver skat af udgående (dvs. fra personer med hjemsted i Unionen til personer med hjemsted i tredjelande) udbytte, renter og, i mange tilfælde, royalties, som virksomheder baseret i Cypern udbetaler til personer bosat uden for Unionen, risikerer disse betalinger at blive fuldstændig fritaget for skat, hvis de heller ikke beskattes i modtagerlandet. Fraværet af sådanne skatter risikerer sammen med reglerne om skattemæssigt hjemsted for virksomheder at fremme aggressiv skatteplanlægning. Det er nødvendigt nøje at overvåge NID-ordningen (»Notional Interest Deduction«) for at forhindre ethvert misbrug af aggressiv skatteplanlægning. Undtagelsesordningen for naturalisation af investorer i Cypern og den cypriotiske ordning for opholdstilladelse gennem investeringer giver desuden adgang til opnå en lav personbeskatning af indtægter fra udenlandske finansielle aktiver og kræver ikke, at de berørte personer tilbringer et væsentligt tidsrum i den jurisdiktion, der tilbyder ordningen. Ordningerne er opført på OECD's liste over ordninger, der potentielt kan indebære en høj risiko for at blive misbrugt til at omgå den automatiske udveksling af oplysninger om finansielle konti.
(12)

Arbejdsmarkedet er i bedring. Underudnyttelsen af potentialet i de menneskelige ressourcer hæmmer dog produktiviteten og den langsigtede vækst, og der er navnlig behov for ændringer for kvinder, lavtuddannede arbejdstagere, ældre arbejdstagere og personer med indvandrerbaggrund. På trods af en samlet set høj beskæftigelsesfrekvens for kvinder (71,7 % i Østrig sammenholdt med 67,4 % i hele Unionen i 2018) er antallet af kvinder i fuldtidsbeskæftigelse fortsat temmelig lavt. Andelen af kvinder i deltidsbeskæftigelse ligger et godt stykke over EU-gennemsnittet (47,6 % i Østrig sammenholdt med 30,8 % i hele Unionen i 2018) og skyldes hovedsagelig utilstrækkelige børnepasningsfaciliteter og en høj andel af kvinder, der udfører ulønnede omsorgsopgaver. Den nuværende udformning af børnepasningstilbud og barsel bidrager ikke i tilstrækkelig grad til at skabe lige muligheder for mænd og kvinder på arbejdsmarkedet. Yderligere investeringer i økonomisk overkommelige fuldtidsbørnepasningsordninger og heldagsskoler vil gøre det muligt for flere kvinder at arbejde på fuld tid, medføre en bedre udnyttelse af kvinders potentiale på arbejdsmarkedet og forbedre produktiviteten og den langsigtede inklusive vækst. Antallet af kvinder på deltid forklarer også en væsentlig del af den ukorrigerede kønsbestemte lønforskel, som stadig ligger væsentligt over EU-gennemsnittet (19,9 % i Østrig sammenholdt med 16,0 % i hele Unionen i 2017). Andre centrale årsager til denne forskel er kvinders overrepræsentation i lavtlønssektorerne, forskelle med hensyn til valg af uddannelse, kvinders underrepræsentation i ledende stillinger og karriereafbrydelser. Samlet set er den betydelige kønsbestemte forskel med hensyn til pensionsindkomst (40,5 % for Østrig sammenholdt med 35,2 % for hele Unionen i 2017) hovedsagligt en konsekvens af disse kønsspecifikke indkomstuligheder, der skabes i løbet af arbejdslivet. Derudover er personer på kanten af arbejdsmarkedet, hvoraf de fleste er kvinder, ikke omfattet af arbejdsløshedsunderstøttelsesordninger. Den høje arbejdsløshed blandt lavtuddannede peger i retning af et underudnyttet arbejdsmarkedspotentiale. Mere end 44 % af alle arbejdsløse har kun afsluttet grundskolen (op til folkeskoleniveauet »Pflichtschule«). Aktive arbejdsmarkedspolitikker, der tilskynder flere mennesker til at arbejde eller søge efter et job, herunder muligheder for livslang læring, er fortsat af afgørende betydning for udnyttelsen af arbejdskraftpotentialet hos arbejdstagere med indvandrerbaggrund og lavtuddannede voksne. Inddragelsen af arbejdsmarkedets parter i beslutningsprocessen vedrørende disse politikker er blevet anfægtet på trods af, at den traditionelt har været stærk.
(29)

Trods fremskridt og vedtagelsen af ambitiøse reformer, er der stadig hindringer for markedsadgang, og konkurrencen inden for forretningsservice og regulerede erhverv er fortsat lav. Det nye OECD-indeks over restriktioner inden for handel med tjenesteydelser inden for Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde (EØS) viser, at der er større lovgivningsmæssige begrænsninger i Frankrig end gennemsnitligt i EØS inden for sektorer som bogføring og revision, juridisk bistand og distributionstjenester. De vigtigste hindringer har form af restriktive godkendelseskrav, forbeholdte aktiviteter, restriktioner vedrørende ejerforhold og krav til stemmerettigheder. I detailsektoren har Frankrig gennemført en række reformer for at mindske den reguleringsmæssige byrde. En række operationelle restriktioner har dog fortsat negativ indflydelse på detailvirksomhedernes effektivitet og stiller dem ufordelagtigt sammenlignet med e-handelsvirksomheder. Det nationale reformprogram for 2019 indeholder nye foranstaltninger, der skal skærpe konkurrencen i nogle få specifikke sektorer (f.eks. køreskoler, ejendomsadministrerende virksomheder og salg af reservedele til motorkøretøjer). Den 4. april 2019 udtalte konkurrencemyndigheden sig for at lempe begrænsningerne med hensyn til lægemiddeldistribution, men samtidig opretholde et højt niveau for beskyttelse af folkesundheden.
(6)

Det Forenede Kongerige er på nuværende tidspunkt underlagt den forebyggende del af stabilitets- og vækstpagten og omfattet af overgangsbestemmelsen vedrørende gældskriteriet indtil 2019-2020. Ifølge konvergensprogrammet for 2018-2019 forventer regeringen en stigning i det samlede underskud fra 1,2 % af bruttonationalproduktet (BNP) i 2018-2019 til 1,4 % af BNP i 2019-2020, hvorefter det ventes at falde til 1,1 % af BNP i 2020-2021. Konvergensprogrammet indeholder ingen mellemfristet budgetmålsætning. Ifølge konvergensprogrammet ventes den offentlige gældskvote at falde fra 85,5 % af BNP i 2018-2019 til 83,8 % i 2019-2020 og til 82,9 % af BNP i 2020-2021. Det makroøkonomiske scenarie, der ligger til grund for disse budgetfremskrivninger, er realistisk. Selv om de foranstaltninger, der kræves for at understøtte de planlagte underskudsmål, generelt er præcise, medfører et øget pres på statens udgifter (5) på en række områder en risiko for, at den planlagte reduktion af underskuddet ikke vil være mulig.
(21)

Indkomstuligheden og risikoen for fattigdom eller social eksklusion i Bulgarien er stadig høj. Selv om andelen af personer, der oplever fattigdom eller social eksklusion, falder, lå den i 2018 på 32,8 %, hvilket stadig er langt over EU-gennemsnittet. Det sociale sikringssystem dækker ikke alle i beskæftigelse, og det sociale beskyttelsessystem er utilstrækkeligt til at løse de væsentlige sociale problemer. Dette afspejler det lave sociale udgiftsniveau, de sociale tjenesters ulige fordeling i landet og skattesystemets begrænsede omfordelingsvirkninger. I 2018 havde de rigeste 20 % af befolkningen en indkomst, der var 7,7 gange højere end indkomsten for de fattigste 20 %, hvilket stadig er en af de største forskelle i Unionen. Til trods for en række foranstaltninger er mindsteindkomsternes tilstrækkelighed og dækning fortsat begrænset, og der mangler stadig en objektiv mekanisme til regelmæssig ajourføring heraf. De sociale tjenester hæmmes af ringe kvalitet og mangel på en integreret tilgang til aktiv inklusion. Der er fortsat uligheder med hensyn til adgang til sociale tjenester, sundhedsydelser og langtidspleje. Dette underminerer tjenesternes mulighed for at yde omfattende støtte til de mest sårbare personer såsom romaer, børn, ældre, handicappede og personer, der bor i landområder. En del af befolkningen har svært ved at få adgang til økonomisk overkommelige boliger. Der er derfor behov for en større indsats for at skabe aktiv inklusion, fremme den socioøkonomiske integration af sårbare grupper, herunder romaer, forbedre adgangen til kvalitetstjenester og gøre noget ved materielle afsavn.
1.

For at forhindre forfalskning af personbårne dokumenter, der er udstedt af en medlemsstats institution til en person, og som viser personens situation i forbindelse med anvendelsen af forordning (EF) nr. 883/2004 og (EF) nr. 987/2009, henstilles der til, at der inkluderes nogle elementer til verifikation i disse dokumenter, navnlig følgende: a. Manuelt udstedte dokumenter bør indeholde en manuel underskrift og et blækstempel og udskrives på begge sider af papirarket. Arkene bør samles på en måde, så de ikke kan adskilles så let. Dette kan f.eks. opnås ved at folde og hæfte øverste venstre hjørne og sætte et stempel på bagsiden. b. Personbårne dokumenter, der er udstedt elektronisk, bør være forsynet med et serienummer eller et identifikationsnummer på hver side. I dette tilfælde er det ikke nødvendigt med en manuel underskrift eller et blækstempel.
(16)

Den østrigske regering har truffet hidtil usete foranstaltninger for at få udbredelsen af covid-19 under kontrol. Den har indført strenge regler om karantæne og fysisk distancering og har stillet betydelige midler til rådighed for sundhedssystemet til indkøb af udstyr og forsyninger, styrkelse af laboratoriekapaciteten og styrkelse af medarbejdernes kapacitet. Den primære sundhedspleje er blevet udsat for et ekstraordinært pres på grund af en hidtil uset stigning i behovet for telekonsultationer, lægebesøg og hjemmebesøg. Den hurtige spredning af covid-19 har i høj grad påvirket Østrigs økonomi. Nationale og internationale foranstaltninger til inddæmning af virusset har ramt både efterspørgsels- og udbudssiden, hvilket har ført til en bredt baseret nedgang. BNP forventes derfor at falde med 5,5 % i 2020, hvilket er mere end under den økonomiske og finansielle krise i 2008-2009. På grundlag af det relativt hurtige fald i antallet af nye infektioner var Østrig en af de første medlemsstater, der annoncerede en lempelse af inddæmningsforanstaltningerne i midten af april. For at undgå langvarig økonomisk skade og afbøde krisens beskæftigelsesmæssige og sociale virkninger har regeringen vedtaget en omfattende pakke af foranstaltninger til støtte for den østrigske økonomi (ca. 10 % af BNP). Pakken omfatter en arbejdsfordelingsordning (Kurzarbeit), hvor arbejdstiden kan reduceres med op til 90 % i gennemsnit over en given periode, og arbejdsgiverne får refunderet 80 til 90 % af den ansattes seneste nettoindtægt, afhængigt af den seneste bruttoindtægt. De omfattende foranstaltninger for virksomheder og selvstændige har til formål midlertidigt at forhindre likviditetsproblemer og giver navnlig direkte støtte til hårdt ramte virksomheder og industrier med særlig fokus på små og mellemstore virksomheder (SMV'er). Dette omfatter overførsler, likviditetsstøtte via lån, garantier, kapitalindsprøjtninger og skatteudsættelser. Ved udformningen og gennemførelsen af disse foranstaltninger er det vigtigt at tage hensyn til banksektorens modstandsdygtighed.
(6)

Den 20. marts 2020 vedtog Kommissionen en meddelelse om aktivering af stabilitets- og vækstpagtens generelle undtagelsesklausul. Den generelle undtagelsesklausul som fastsat i artikel 5, stk. 1, artikel 6, stk. 3, artikel 9, stk. 1, og artikel 10, stk. 3, i forordning (EF) nr. 1466/97 samt artikel 3, stk. 5, og artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 1467/97 (5) letter samordningen af budgetpolitikken i perioder med et alvorligt økonomisk tilbageslag. I meddelelsen af 20. marts 2020 fandt Kommissionen i lyset af det forventede alvorlige økonomiske tilbageslag som følge af covid-19-pandemien, at betingelserne for at aktivere den generelle undtagelsesklausul var opfyldt, og anmodede Rådet om at tilslutte sig denne konklusion. Den 23. marts 2020 tilsluttede medlemsstaternes finansministre sig Kommissionens vurdering. De var enige om, at det alvorlige økonomiske tilbageslag kræver en resolut, ambitiøs og koordineret reaktion. Aktiveringen af den generelle undtagelsesklausul giver mulighed for midlertidigt at afvige fra tilpasningsstien i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, forudsat at dette ikke bringer den finanspolitiske holdbarhed på mellemlang sigt i fare. For så vidt angår den korrigerende del kan Rådet på grundlag af en henstilling fra Kommissionen beslutte at vedtage en revideret finanspolitisk kurs. Den generelle undtagelsesklausul suspenderer ikke procedurerne under stabilitets- og vækstpagten. Den tillader medlemsstaterne at fravige de budgetkrav, der normalt ville gælde, og sætter Kommissionen og Rådet i stand til at træffe de nødvendige foranstaltninger til koordinering af politikken inden for rammerne af pagten.