KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 2563/1999

af 3. december 1999

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af cd-æsker med oprindelse i Folkerepublikken Kina

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 905/98(2), særlig artikel 7,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) Den 5. marts 1999 offentliggjorde Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3) en meddelelse (i det følgende benævnt "meddelelsen om indledning af proceduren") om, at der var indledt en antidumpingprocedure vedrørende importen til Fællesskabet af cd-æsker med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

(2) Denne procedure blev indledt, efter at "European Plastics Converters" (EuPC) i januar 1999 havde indgivet en klage på vegne af fællesskabsproducenter, der tegnede sig for en væsentlig del af Fællesskabets produktion af cd-æsker. Klagen indeholdt dokumentation for dumping af nævnte vare og for deraf følgende væsentlig skade, der blev anset for tilstrækkelig til at begrunde indledningen af en procedure.

(3) Kommissionen gav officielt de klagende fællesskabsproducenter, eksporterende producenter, importører, leverandører og brugere, som den vidste var berørt, samt berørte sammenslutninger og repræsentanter for det eksporterende land meddelelse om, at proceduren var indledt. Interesserede parter blev opfordret til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt inden for den frist, som blev fastsat i meddelelsen om indledning af proceduren. Alle parter, der anmodede derom, blev hørt mundtligt.

(4) For at gøre det muligt for de eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina at fremsætte en anmodning om status som selskab, der driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, eller om individuel behandling, hvis de måtte ønske dette, sendte Kommissionen formularer til anmodning om status som selskab, der driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, eller individuel behandling til de kinesiske eksporterende producenter, som den vidste var berørt.

Der blev modtaget anmodninger om status som selskab, der driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, fra fire eksporterende producenter, og kun én eksporterende producent anmodede om individuel behandling.

(5) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt. Der blev modtaget svar fra otte fællesskabsproducenter, tre eksporterende producenter med hjemsted i Hongkong og produktionsanlæg i Folkerepublikken Kina og ti ikke-forretningsmæssigt forbundne importører i Fællesskabet.

(6) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige til en midlertidig fastlæggelse af dumping, skade og Fællesskabets interesse, og aflagde kontrolbesøg hos følgende selskaber:

a) Fællesskabsproducenter

- La Française des Plastiques, Louvigné-de-Bais, Frankrig

- La Vendéenne des Plastiques, Chantonnay, Frankrig

- NEPCO SA, Pont L'Evêque, Frankrig

- Allainé, SA, Miribel, Frankrig

- Neoplastik Verpackungssysteme GmbH & Co, Braunschweig, Tyskland

- EPM BV, Helmond, Nederlandene

- Estudios Gema SA, Barcelona, Spanien

- White Knight Ltd, Eastbourne, Det Forenede Kongerige

b) Eksporterende producenter i Hongkong med produktionsanlæg i Folkerepublikken Kina

- ACME Cassette Manufacturing Ltd, Hongkong

- Golden Age A-V Productos Ltd, Hongkong

- Viva Magnetics Limited, Hongkong

c) Importører/brugere

- AVP Europe BV, Sittard, Nederlandene

- EMI Compact Disc (Holland) BV, Beek, Nederlandene

- H.V. T.R.S. BV, Uden, Nederlandene.

(7) Dumpingundersøgelsen vedrørte perioden fra 1. marts 1998 til 28. februar 1999 (i det felgende benævnt "undersøgelsesperioden"). Skadesundersøgelsen vedrørte perioden fra januar 1995 til udgangen af undersøgelsesperioden.

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1. Den pågældende vare

(8) Den pågældende vare er cd-æsker, dvs. de æsker af plast, der benyttes til forsendelse og pakning af alle typer cd'er såsom audio-cd, cd-R (CD-Recordable), cd-rom (cd-Read Only Memory) og DVD (Digital Video Disc). Æskerne er fremstillet af polystyren og omfatter i almindelighed et hylster (bestående af en kasse og et låg) og en eller flere indsatser. De er beregnet til at indeholde en eller flere cd'er. Indsatserne er placeret i kassen eller i hylstrets låg og er i midten udstyret med en tap til at fastholde cd'en. Cd-æsker kan både leveres med hylstre og indsatser samlet og med hylstre og indsatser hver for sig, for de sidstnævntes vedkommende af hensyn til industrielle brugere. De kan i øjeblikket klassificeres under KN-kode ex 3923 10 00. Separate indsatser, kasser og låg kan i øjeblikket klassificeres under KN-kode ex 3923 90 90.

2. Samme vare

(9) Det blev konstateret, at den vare, der blev eksporteret til Fællesskabet fra Folkerepublikken Kina, den vare, der blev solgt på hjemmemarkedet i referencelandet (der henvises til betragtning 17 og 18 nedenfor), og den vare, der blev fremstillet og solgt i Fællesskabet af fællesskabsproducenterne, i bund og grund havde samme fysiske og tekniske karakteristika og samme anvendelse og derfor kunne betragtes som samme vare i henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt "grundforordningen").

C. DUMPING

1. Normal værdi

i) Status som selskab, der driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår

(10) Det er i artikel 2, stk. 7, litra b), i grundforordningen fastsat, at den normale værdi i forbindelse med antidumpingundersøgelser vedrørende indførsel fra Folkerepublikken Kina fastsættes i henhold til artikel 2, stk. 1 til 6, for producenter, der kan påvise, at de opfylder det i artikel 2, stk. 7, litra c), fastsatte kriterium, dvs. at de markedsøkonomiske vilkår er fremherskende i forbindelse med fremstilling og salg af den pågældende samme vare.

(11) Som nævnt i betragtning 4 ovenfor blev der modtaget anmodninger om status som selskab, der driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, fra fire eksporterende producenter. En af disse anmodninger kunne ikke imødekommes, fordi det pågældende selskab ikke var beskæftiget med produktion af den pågældende vare. Et andet selskab trak sin anmodning tilbage. Hvad angår de to resterende selskaber (i det følgende benævnt "selskab A" og "selskab B"), som havde indgivet veldokumenterede anmodninger på vegne af deres respektive datterselskaber med hjemsted i Kina, indhentede og efterprøvede Kommissionen alle oplysninger, som den anså for nødvendige for at kunne slå fast, om de havde status som selskaber, der drev virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, og aflagde kontrolbesøg hos dem.

(12) Selskab A er eksportør af cd-æsker med hjemsted i Hongkong, varetager styrings-, markedsførings- og salgsopgaver, indkøber råstoffer og maskiner til produktionen og har et produktionsanlæg i Folkerepublikken Kina. Produktionen finder sted i henhold til et arrangement for aktiv forædling.

Produktionsanlægget havde ikke nogen retlig status som selskab i Folkerepublikken Kina. Det var ikke berettiget til at sælge på hjemmemarkedet i Folkerepublikken Kina og var underlagt en forpligtelse til at eksportere hele sin produktion. Desuden havde det ikke særskilt reviderede regnskaber. Dets regnskaber var inkorporeret i moderselskabets regnskaber.

Af disse årsager fandt Kommissionen det godtgjort, at selskab A's produktionsanlæg i Folkerepublikken Kina ikke opfyldte kriteriet om, at markedsøkonomiske vilkår skal være fremherskende i forbindelse med fremstillingen og salget af samme vare, således som det er fastsat i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.

(13) Selskab B er eksportør af cd-æsker med hjemsted i Hongkong og driver to produktionsanlæg (i det følgende benævnt "fabrik a)" og "fabrik b)") i Folkerepublikken Kina. Kommissionen fandt det godtgjort, at styrings-, markedsførings- og salgsopgaverne blev varetaget af moderselskabet i Hongkong, og at produktionen fandt sted i de to produktionsanlæg i Folkerepublikken Kina i henhold til arrangementer for aktiv forædling.

(14) Fabrik a)

Fabrik a) er et selskab med begrænset ansvar, der er indregistreret i Folkerepublikken Kina som et helejet datterselskab af selskab B. Alle beslutninger om priser, rå- og hjælpestoffer, teknologi, salg og investeringer blev truffet af moderselskabet i Hongkong uden indblanding fra de kinesiske myndigheders side. Selskabet havde et sæt uafhængigt reviderede regnskaber i overensstemmelse med internationale normer. Det blev fundet godtgjort, at der ikke var nogen væsentlige fordrejende faktorer fra det tidligere ikke-markedsøkonomiske system, som øvede indflydelse på dets erhvervsvirksomhed. Det var underkastet konkurs- og ejendomslovene i Folkerepublikken Kina, fordi det havde status som selskab i Folkerepublikken Kina. Kommissionen tvivlede på, om konkursloven i Folkerepublikken Kina vedrørende selskabet sikrede den fornødne retlige sikkerhed og stabilitet i selskabets aktiviteter, men undersøgelsen viste, at selskabets stilling i den henseende alt i alt kunne godtages. Valutaomvekslingerne fandt sted til den kurs, der var fastsat af den kinesiske centralbank og blev anvendt af de lokale banker.

Af de ovenfor nævnte årsager fandt Kommissionen det godtgjort, at fabrik a) opfyldte kriterierne i artikel 2, stk. 7, litra c), i grundforordningen.

(15) Fabrik b)

Kommissionen fandt det godtgjort, at situationen for fabrik b) havde mange træk til fælles med situationen for selskab A's produktionsanlæg. Af disse årsager besluttede Kommissionens tjenestegrene, at der - eftersom der ville være betydelig risiko for, at antidumpingforanstaltningerne ville blive omgået ved at kanalisere eksporten til Fællesskabet via den kinesiske producent, der havde den laveste margen - skulle benyttes en og samme dumpingmargen for fabrik a) og fabrik b).

(16) De berørte eksporterende producenter og erhvervsgrenen i Fællesskabet fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger til de ovennævnte konklusioner. Der blev ikke modtaget nogen væsentlige bemærkninger.

ii) Referenceland

(17) Da den normale værdi for Folkerepublikken Kina skal fastlægges i henhold til artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen, foreslog Kommissionen i meddelelsen om indledningen af proceduren Thailand som et egnet tredjeland med markedsøkonomi eller referenceland ved fastlæggelsen af den normale værdi. De eksporterende producenter gjorde ikke indsigelse mod dette forslag inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledningen af proceduren. Den eneste kendte thailandske producent af den pågældende vare afviste imidlertid at samarbejde med Kommissionen.

(18) Som alternativ foreslog Kommissionen Canada som referenceland. En canadisk producent med tilknytning til en af de kinesiske eksportører erklærede sig villig til at samarbejde. Canada er et af de få lande uden for Fællesskabet og Folkerepublikken Kina, hvor der fremstilles og sælges cd-æsker. Canada er også et åbent marked, hvor der både importeres og eksporteres cd-æsker. Det blev meddelt parterne i undersøgelsen, at Kommissionen agtede at vælge Canada, og de fik lejlighed til at fremsætte bemærkninger. Ingen af parterne gjorde indsigelse mod det påtænkte valg, og Kommissionen besluttede at benytte Canada som referenceland.

iii) Fastlæggelse af den normale værdi

(19) For den producent (selskab B), for hvis vedkommende et af datterselskaberne i Folkerepublikken Kina (fabrik a)) havde fået status som selskab, der driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, blev den normale værdi beregnet bogholderimæssigt, da der ikke fandt salg sted på dens hjemmemarked. Den normale værdi blev i henhold til artikel 2, stk. 3, i grundforordningen beregnet ved til dette datterselskabs produktionsomkostninger at lægge et rimeligt beløb for salgs-, general- og administrationsomkostninger (SG & A) samt fortjeneste. SG & A-udgifterne og fortjenesten blev beregnet som en procentdel af produktionsomkostningerne i referencelandet på grundlag af salgene på hjemmemarkedet i Canada i normal handel; denne procentdel blev derefter anvendt på det pågældende datterselskabs produktionsomkostninger.

(20) For de øvrige eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina blev den normale værdi beregnet på grundlag af den canadiske producents priser og omkostninger på hjemmemarkedet for varer, der svarede til dem, som de kinesiske eksporterende producenter solgte til Fællesskabet. Det blev fundet godtgjort, at salget af samme vare havde fundet sted i repræsentative mængder, da den canadiske producents samlede salgsmængde på hjemmemarkedet i undersøgelsesperioden var højere end den tærskel på 5 % af eksportsalget til Fællesskabet, som er fastsat i artikel 2, stk. 2, i grundforordningen.

(21) De canadiske salg på hjemmemarkedet af hver type vare, der blev eksporteret til Fællesskabet af de eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina, blev anset for repræsentative, hvis de opfyldte samme kriterium. Det blev fundet godtgjort, at tre af de fire varetyper, der blev fremstillet på det canadiske marked, opfyldte dette kriterium.

(22) Desuden blev salgsprisen på hjemmemarkedet sammenlignet med de samlede produktionsomkostninger, dvs. produktionsomkostningerne plus SG & A-udgifterne, for at slå fast, om salget af disse tre typer fandt sted i tilstrækkelig mængde i den normale handel. Hvis salgsprisen opgjort som et vejet gennemsnit var lig med eller højere end enhedsproduktionsomkostningerne opgjort som et vejet gennemsnit, og hvis mere end 80 % af salget af en bestemt varetype fandt sted til en pris, der var lig med eller højere end enhedsomkostningerne, blev den normale værdi fastsat til prisen opgjort som et vejet gennemsnit for alle transaktioner. Det blev fundet godtgjort, at dette var tilfældet for alle tre varetyper. Den normale værdi blev derfor for disse tre varetyper fastsat på grundlag af salgene på hjemmemarkedet.

(23) For den fjerde varetype, der blev fremstillet på det canadiske hjemmemarked, var salget ikke repræsentativt, idet det ikke opfyldte kriteriet på 5 %. Den normale værdi for denne type blev derfor beregnet i henhold til artikel 2, stk. 3, i grundforordningen ved til producentens produktionsomkostninger at lægge et rimeligt beløb for SG & A-udgifter og fortjeneste. I henhold til artikel 2, stk. 6, i grundforordningen blev SG & A-udgifterne og fortjenesten fastsat på grundlag af data vedrørende salget af samme vare i normal handel.

(24) De fire ovennævnte varetyper, som tegnede sig for 93 % af den samlede værdi af den kinesiske eksport til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, var de eneste, der blev fremstillet og solgt i Canada. Alle de øvrige varetyper, som blev eksporteret til Fællesskabet af de kinesiske eksporterende producenter, blev ikke solgt på det canadiske marked. Nogle af disse varetyper var selv kombinationer af varetyper, der blev fremstillet og solgt i Canada. For disses vedkommende blev den normale værdi beregnet ved at kombinere de normale værdier, som i forvejen var beregnet for de varetyper, der blev fremstillet i Canada. For de resterende varers vedkommende blev der benyttet den normale værdi af den i Canada fremstillede varetype, der lignede dem mest, i påkommende tilfælde med korrektioner.

2. Eksportpris

(25) De samarbejdende selskaber, der ikke fik status som selskaber, der driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, og en anden samarbejdende eksporterende producent, der anmodede om individuel behandling, blev først derefter underkastet en undersøgelse for at slå fast, om der kunne indrømmes dem individuel behandling.

Kommissionen fandt det godtgjort, at de alle var produktionsanlæg for selskaber fra Hongkong og arbejdede under arrangementer for aktiv forædling. Alle inputs (kapital, maskiner og rå- og hjælpestoffer) blev leveret af deres respektive moderselskaber i Hongkong, og alle styrings- og driftsmæssige beslutninger blev truffet af disse. Der var øjensynlig ikke tale om nogen indgriben fra de kinesiske myndigheders side i driften af disse anlæg, der kunne betragtes som fremstillingsafdelinger for moderselskaberne i Hongkong. Det blev derfor besluttet at indrømme disse selskaber individuel behandling, for så vidt angår deres salg til Fællesskabet af den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

(26) Eksportpriserne for alle de pågældende kinesiske eksporterende producenter blev i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen fastsat på grundlag af de priser, der blev betalt eller skulle betales for den pågældende vare, når den blev solgt til den første uafhængige kunde i Fællesskabet.

(27) Det selskab (selskab B), for hvis vedkommende et af de kinesiske datterselskaber havde fået status som selskab, der driver virksomhed under markedsøkonomiske vilkår, solgte imidlertid til dels den pågældende vare til Fællesskabet via et engroslager, idet varerne blev anbragt på et sådant lager i Fællesskabet og først faktureret, når kunden fik dem leveret på et senere tidspunkt. Det var ikke muligt at henføre disse salg via et engroslager til den ene eller den anden af den pågældende eksporterende producents datterselskaber i Kina. Kommissionen besluttede derfor, at den ikke ville tage hensyn til disse salg ved fastlæggelsen af eksportprisen. Dette blev anset for rimeligt, fordi disse salg via et engroslager kun udgjorde 6,5 % af værdien af den eksporterende producents samlede salg til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, og fordi udelukkelsen deraf ikke øver nogen indflydelse på eksportprisresultaternes repræsentativitet. Alle denne eksporterende producents øvrige eksportsalg blev i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen taget i betragtning ved fastlæggelsen af dens priser ved eksport til Fællesskabet.

3. Sammenligning

(28) For at sikre en loyal sammenligning af den normale værdi og eksportprisen på ab fabrik-niveauet blev der taget behørigt hensyn (i form af korrektioner) til en række forskelle, for hvis vedkommende det blev dokumenteret, at de øvede indflydelse på priser og prissammenlignelighed. Der blev i henhold til artikel 2, stk. 10, i grundforordningen i passende omfang foretaget sådanne korrektioner for transport, håndtering, pakning, provisioner og låneomkostninger.

(29) En eksporterende producent anmodede om godtgørelse for forskellen på priserne på rå- og hjælpestofferne i Folkerepublikken Kina og i Canada. Der kunne dog ikke som led i sammenligningen tages hensyn til forskellene på priserne på rå- og hjælpestoffer, fordi mulighederne for at erhverve rå- og hjælpestofferne til en lavere pris ikke kan betragtes som en naturlig komparativ fordel. En sådan fordel kunne eksempelvis være lettere adgang til rå- og hjælpestoffer som følge af den eksporterende producents beliggenhed. Desuden indeholder artikel 2, stk. 7, litra a), i grundforordningen udtrykkelig en bestemmelse om, at den normale værdi skal fastsættes på grundtag af prisen eller den beregnede værdi i et tredjeland med markedsøkonomi, der i forbindelse med denne undersøgelse er Canada. Anmodningen blev derfor afvist.

4. Dumpingmargen

(30) I henhold til artikel 2, stk. 11 og 12, i grundforordningen blev dumpingmargenen for de berørte eksporterende producenter fastsat på grundlag af en sammenligning af de normale værdier opgjort som et vejet gennemsnit og eksportpriserne opgjort som et vejet gennemsnit.

(31) Disse margener blev udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse for de berørte eksporterende producenter.

De individuelle dumpingmargener blev opgjort til følgende:

>TABELPOSITION>

Kommissionen fastsatte én dumpingmargen for Oscar Magnetics Media og Hwa Ying Plastic Manufacturing Factory beregnet som det vejede gennemsnit af de beregnede dumpingmargener for hver af de to kinesiske producenter. Dette blev gjort for at udelukke muligheden for, at eksporten kunne blive kanaliseret via den kinesiske producent, der havde den laveste margen.

(32) For de kinesiske eksportører, der undlod at besvare Kommissionens spørgeskema, give sig til kende eller på anden måde udvise samarbejdsvilje under undersøgelsen, blev dumpingen i henhold til artikel 18, stk. 1, i grundforordningen fastsat på grundlag af de foreliggende faktiske oplysninger. Dette blev gjort for ikke at belønne manglende samarbejdsvilje. Det var vanskeligt at gøre den manglende samarbejdsviljes omfang op, fordi der ikke forelå tal fra Eurostat om cd-æsker henhørende under "ex" KN-koder, men det er utvetydigt fundet godtgjort, at nogle eksporterende producenter, som Kommissionen har kendskab til, bevidst undlod at samarbejde som led i undersøgelsen. En residuel dumpingmargen blev derfor baseret på den varetype med den højeste dumpingmargen, der blev produceret af det selskab, som havde den højeste dumpingmargen, efter at det var sikret, at salget til Fællesskabet af denne varetype var repræsentativt for det pågældende selskab.

Den residuelle dumpingmargen for Folkerepublikken Kina udtrykt i procent af prisen cif Fællesskabets grænse blev opgjort til følgende: 20,1 %.

D. SKADE

1. Indledende bemærkning

(33) Overalt i de følgende afsnit er tallene baseret på efterprøvede data fra de selskaber, der samarbejder med Kommissionen, statistikker fra Eurostat og de overslag vedrørende markedets størrelse, der er indeholdt i klagen. Navnlig skal det bemærkes, at de Eurostat-tal, der er benyttet som led i den følgende analyse, vedrører en "gruppekategori" og derfor kun bør betragtes som omtrentlige.

2. Definition af erhvervsgrenen i Fællesskabet

(34) De syv oprindelig klagende fællesskabsproducenter udfyldte Kommissionens spørgeskema. En ottende producent, Estudios Gema SA i Spanien, tilsluttede sig gruppen af klagende producenter og indsendte et svar på spørgeskemaet. Yderligere en fællesskabsproducent, Les Cartonneries de Thulin (Carthuplas), gav sig til kende for Kommissionen og gav udtryk for, at den støttede klagen, men den indsendte ikke noget svar på spørgeskemaet. En række andre fællesskabsproducenter hverken støttede eller modsatte sig klagen, og de betragtes derfor ikke som en del af erhvervsgrenen i Fællesskabet i forbindelse med denne undersøgelse. Nogle af disse øvrige fællesskabsproducenter afgav imidlertid oplysninger om deres samlede produktion og salg. På dette grundlag og under hensyn til de i klagen indeholdte oplysninger om andre fællesskabsproducenter blev det fundet godtgjort, at de fællesskabsproducenter, som støttede klagen og samarbejdede fuldt ud som led i undersøgelsen, i undersøgelsesperioden tegnede sig For 68 % af Fællesskabets samlede anslåede produktion af den pågældende vare. De tegnede sig derfor for en væsentlig del af Fællesskabets produktion og udgør dermed erhvervsgrenen i Fællesskabet i henhold til artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 4, i grundforordningen.

I det følgende omfatter udtrykket "erhvervsgrenen i Fællesskabet" kun de otte producenter, der aktivt samarbejdede ved at indsende svar på spørgeskemaet.

3. Forbruget i Fællesskabet

(35) Overslagene over Fællesskabets samlede forbrug er baseret på de overslag over markedets størrelse, der er indeholdt i klagen, de efterprøvede produktions- og salgstal fra de samarbejdende producenter, salgs- og produktionsoplysningerne fra andre producenter, der støttede klagen, men ikke samarbejdede i undersøgelsen, og overslag vedrørende de ikke-samarbejdende producenter.

På dette grundlag voksede det samlede forbrug i Fællesskabet fra 1716 mio. stk. i 1995 til 2357 mio. stk. i 1997 og 2679 mio, stk. i undersøgelsesperioden, hvilket giver en vækst på 56 % i hele den af undersøgelsen omfattede periode.

4. Importen fra det berørte land

a) Udviklingen med hensyn til mængde, værdi og markedsandel

(36) Mængdemæssigt voksede importen fra Folkerepublikken Kina med 385 % i hele den af undersøgelsen omfattede periode, nemlig fra 142 mio. stk. i 1995 til 313 mio. stk. i 1997 og 546 mio. stk. i undersøgelsesperioden. Den tilsvarende værdi voksede fra 15344000 ECU i 1995 til 25476000 ECU i 1997 og 42900000 ECU i undersøgelsesperioden, dvs. med 276 % i hele den af undersøgelsen omfattede periode.

Markedsandelen for denne import voksede i hele den af undersøgelsen omfattede periode, nemlig fra 8 % i 1995 til 13 % i 1997 og 20 % i undersøgelsesperioden.

b) Prisudviklingen

(37) Enhedsværdierne for importen fra Folkerepublikken Kina faldt fra 0,073 ECU i 1995 til 0,058 ECU i 1997 og 0,054 ECU i undersøgelsesperioden. Dette svarer til en nedgang på 26 % i hele den af undersøgelsen omfattede periode.

c) Prissammenligning, prisunderbud

(38) Prisunderbuddet blev opgjort ved sammenligning af priserne ab fabrik for erhvervsgrenen i Fællesskabet i samme handelsled og priserne for importen fra Folkerepublikken Kina på cif-niveau.

I forbindelse med sammenligningen var det overalt i videst muligt omfang priserne på de varer, der var mest identiske, som blev sammenlignet. De eksporttransaktioner, der blev benyttet ved sammenligningen, udgjorde mindst 96 % af den enkelte berørte eksporterende producents samlede eksport og langt størstedelen af den samlede eksport fra eksporterende producenter i Folkerepublikken Kina.

Det blev fundet godtgjort, at det vejede gennemsnit af den kinesiske eksports prisunderbud opgjort ved en direkte sammenligning inden for hver varetype for sig udgjorde 15 % i undersøgelsesperioden.

5. Situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet

a) Produktion og kapacitetsudnyttelse

(39) Produktionen af cd-æsker er stærkt kapitalintensiv, og produktionsanlæggene arbejder som hovedregel 24 timer dagligt året rundt. I sådanne industrier er det af hensyn til stordriftsfordelene nødvendigt med en meget stor produktion.

(40) Produktionen voksede med 37 % i hele den af undersøgelsen omfattede periode, idet den voksede fra 543 mio. stk. i 1995 til 697 mio. stk. i 1997 og 751 mio. stk. i undersøgelsesperioden. Produktionskapaciteten voksede fra 653 mio. stk. i 1995 til 806 mio. stk. i 1997 og 897 mio. stk. i undersøgelsesperioden. Kapacitetsudnyttelsen holdt sig på et forholdsvis stabilt niveau gennem hele den af undersøgelsen omfattede periode, idet den steg fra 83 % i 1995 til 86 % i 1997, hvorefter den faldt til 84 % i undersøgelsesperioden.

b) Salget af den pågældende vare i Fællesskabet: mængde og markedsandel

(41) Det salg, som erhvervsgrenen i Fællesskabet foretog til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder, voksede med 50 % i hele den af undersøgelsen omfattede periode, idet det steg fra 465 mio. stk. i 1995 til 656 mio. stk. i 1997 og 696 mio. stk. i undersøgelsesperioden.

Den markedsandel, som erhvervsgrenen i Fællesskabet havde, svingede i løbet af den af undersøgelsen omfattede periode, idet den voksede fra 27 % i 1995 til 28 % i 1997 og derefter faldt til 26 % i undersøgelsesperioden.

Sammensætningen af denne salgsmængde er analyseret nærmere i betragtning 53.

c) Salget af den pågældende vare i Fællesskabet: omsætning og priser

(42) Den omsætning, som erhvervsgrenen i Fællesskabet havde, steg fra 56639000 ECU i 1995 til 60972000 ECU i 1997 og 63677000 ECU i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at medens salgsmængden i denne periode voksede med 50 %, voksede omsætningen kun med 12 %.

Enhedsværdierne for det salg, som erhvervsgrenen i Fællesskabet foretog på fællesskabsmarkedet, faldt fra 0,1218 ECU i 1995 til 0,0928 ECU i 1997, hvilket er et fald på 24 procentpoint, og faldt yderligere - om end i mindre omfang - til 0,0915 ECU i undersøgelsesperioden, hvilket giver en samlet nedgang på 25 % i den af undersøgelsen omfattede periode.

d) Produktionsomkostninger

(43) Det fremgår af de oplysninger, som erhvervsgrenen i Fællesskabet har afgivet, at de gennemsnitlige produktionsomkostninger fra 1995 til undersøgelsesperioden faldt med ca. 20-25 %. Denne udvikling i enhedsomkostningerne kan i vid udstrækning tilskrives det verdensomspændende fald i prisen på råvarerne (polystyren) i denne periode. Polyesteren tegnede sig i undersøgelsesperioden for ca. 60 % af produktionsomkostningerne og var langt den vigtigste omkostningsfaktor i forbindelse med fremstillingen af cd-æsker. I 1995 lå prisen i Fællesskabet således på 1,081 ECU pr. kg, medens den 1997 var faldet til 0,796 ECU pr. kg og i undersøgelsesperioden yderligere til 0,711 ECU pr. kg, hvilket repræsenterede et fald på 34 % i løbet af hele den af undersøgelsen omfattede periode.

Ud over prisfaldet for polystyren traf erhvervsgrenen i Fællesskabet også foranstaltninger til at forbedre produktiviteten, der rent faktisk blev forbedret gennem hele den pågældende periode. Foranstaltningerne til at forbedre produktiviteten omfattede bl.a. en forbedring af æskernes form med det formål at formindske den enkelte æskes vægt.

e) Rentabilitet

(44) Selv om erhvervsgrenen i Fællesskabet var rentabel i hele den af undersøgelsen omfattede periode, faldt den samlede rentabilitet fra 6,1 % af omsætningen i 1996 til 3,8 % i undersøgelsesperioden, hvilket giver en samlet forringelse i den af undersøgelsen omfattede periode på 37 %. Denne negative udvikling var endnu mere udtalt for de salg, som erhvervsgrenen i Fællesskabet i den af undersøgelsen omfattede periode havde af standardvaretyper som f.eks. smykkeæsker. Disse standardvaretyper tegnede sig for 93 % af de samlede salg, som erhvervsgrenen i Fællesskabet havde, og deres rentabilitet faldt jævnt fra en fortjeneste på 3,85 % i 1996 til et tab på 0,45 % i undersøgelsesperioden. Denne udvikling analyseres yderligere i betragtning 53.

f) Beskæftigelse

(45) Beskæftigelsesniveauet i erhvervsgrenen i Fællesskabet lå i hele den af undersøgelsen omfattede periode stabilt på ca. 277. Antallet af ansatte er forholdsvis lavt, fordi den produktionsmetode med sprøjtestøbning, som erhvervsgrenen i Fællesskabet benytter, kræver langt mere kapital end arbejdskraft.

g) Arbejdskraftens produktivitet

(46) De ovenfor angivne beskæftigelsesniveauer var stabile, samtidig med at erhvervsgrenen i Fællesskabet forøgede produktionen. Dette er ensbetydende med, at arbejdskraftens produktivitet i den af undersøgelsen omfattede periode blev forbedret fra 1,998 mio. stk. pr. ansat i 1995 til 2,463 mio, stk. pr. ansat i 1997 og 2,703 mio. stk. pr. ansat i undersøgelsesperioden, hvilket giver en samlet produktivitetsfremgang på 35 % i den af undersøgelsen omfattede periode.

h) Investeringer

(47) Investeringerne faldt fra 6 mio. ECU i 1995 til 4,7 mio. ECU i 1997, hvorefter de voksede en smule til 4,8 mio. ECU i undersøgelsesperioden, hvilket tilsammen giver et fald på 19 % i hele den af undersøgelsen omfattede periode. Opgjort relativt faldt investeringerne pr. produceret enhed og pr. solgt enhed også i den af undersøgelsen omfattede periode, nemlig fra 0,1058 ECU i 1995 til 0,0772 ECU i 1997 og 0,0760 ECU i undersøgelsesperioden, hvilket tilsammen giver et fald på 28 % i hele den af undersøgelsen omfattede periode.

6. Konklusion vedrørende skade

(48) Udviklingen i visse skadesindikatorer tyder på en positiv udvikling i den af undersøgelsen omfattede periode, men en nærmere undersøgelse viser, at erhvervsgrenen i Fællesskabet har haft en række vanskeligheder. På et område, hvor efterspørgslen har været jævnt voksende i den af undersøgelsen omfattede periode (forbruget i Fællesskabet voksede med 56 % fra 1995 til undersøgelsesperioden), er det forhold, at visse skadesindikatorer viser en gunstig udvikling i erhvervsgrenen i Fællesskabet, ikke nødvendigvis ensbetydende med, at der ikke er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet skade. På denne baggrund er det ikke rimeligt at tillægge den positive udvikling i EU-erhvervsgrenens produktionskapacitet (+ 37 %), produktionsmængde (+ 38 %), salgsmængde (+ 50 %) og omsætning (+ 12 %) og det stabile beskæftigelsesniveau nogen større betydning, eftersom de blot afspejler den generelle markedsudvikling og det forhold, at produktionskapaciteten i denne kapitalintensive erhvervsgren er udnyttet.

Derimod blev det anset for relevant, at gennemsnitspriserne for cd-æsker fremstillet af erhvervsgrenen i Fællesskabet faldt kraftigt, idet indekset hurtigt faldt fra 100 i 1995 til 76 i 1997 og stabiliserede sig på 75 i undersøgelsesperioden. Samtidig forringedes EU-erhvervsgrenens rentabilitet kraftigt, idet den faldt med 37 % fra 1996 til undersøgelsesperioden. Desuden er rentabiliteten ved et niveau på 3,8 % af omsætningen langt lavere end det, der blev betragtet som en rimelig forudsætning for, at erhvervsgrenen i Fællesskabet kunne videreføre sin produktion af de pågældende vare (der henvises til betragtning 71). Dette kommer også til udtryk i faldet på næsten 20 % i investeringsniveauet fra 1995 til undersøgelsesperioden i en situation, hvor efterspørgslen var kraftigt voksende.

Selv om produktionen og salgsmængden holdt sig på et konstant niveau eller voksede i den af undersøgelsen omfattede periode, blev dette således opnået på bekostning af en kraftig nedgang i salgspriserne, der bevirkede, at de økonomiske resultater blev forringet til et niveau, der er utilstrækkeligt til at sikre investeringer i nye anlæg og vedligeholdelse. Rent faktisk gjorde erhvervsgrenen i Fællesskabet fra 1995 til undersøgelsesperioden en bemærkelsesværdig indsats for at forbedre effektiviteten ved at øge produktionsniveauet nogenlunde i takt med markedets vækst ved hjælp af en kraftig nedbringelse af produktionsomkostningerne hjulpet af en nedgang i priserne på rå- og hjælpestoffer. På trods af denne udvikling faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel fra 1998 til undersøgelsesperioden, og dens økonomiske situation forværredes vedblivende.

Der drages den konklusion af de ovenstående resultater, at der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade i henhold tit artikel 3 i grundforordningen.

E. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1. Dumpingimportens virkninger

a) Generelt

(49) Mængdemæssigt voksede importen fra Folkerepublikken Kina kraftigt, nemlig med 385 %, fra 1995 til undersøgelsesperioden og nåede op på 546 mio. stk. (svarende til mere end 70 % af EU-erhvervsgrenens produktionsmængde). Den ovennævnte udvikling i salgsmængden svarede til en forbedring af markedsandelen fra 8 % til 20 %. Denne importstigning fandt sted samtidig med, at priserne i forbindelse dermed faldt. Indekset over priserne ved import fra Folkerepublikken Kina faldt fra 100 i 1995 til 74 i undersøgelsesperioden. Selv på dette niveau - og selv om EU-erhvervsgrenens priser i samme periode faldt i samme omfang - betegnede de stadig et betydeligt underbud (på 15 %) i forhold til EU-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden. Dette var et klart tegn på, at dumpingimporten øvede et kraftigt nedadgående pres på EU-erhvervsgrenens priser.

(50) Fra 1998 til undersøgelsesperioden faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med 2 procentpoint til 26 %. Medens dette skete, faldt erhvervsgrenens fortjeneste og nåede i undersøgelsesperioden ned på 3,8 % af omsætningen.

(51) Selv om det lykkedes erhvervsgrenen i Fællesskabet at forøge produktionskapaciteten og produktions- og salgsmængden nogenlunde i takt med den kraftige stigning i efterspørgslen, skal det bemærkes, at dens rentabilitet blev kraftigt forringet. I denne sammenhæng skulle det bratte fald i prisen på polystyren på fællesskabsmarkedet i den af undersøgelsen omfattede periode (der henvises til betragtning 43) have været til gavn for erhvervsgrenen i Fællesskabet. Imidlertid tvang dumpingvarernes pres på priserne erhvervsgrenen i Fællesskabet til at sænke priserne, hvorved den samlede gevinst, som den skulle have indtjent som følge af faldet i udgifterne til rå- og hjælpestoffer, blev udhulet kraftigt.

(52) Alle disse faktorer tyder på, at erhvervsgrenen i Fællesskabet blev tvunget til at lægge sig fast på en strategi, der gik ud på at tilpasse sig efter priserne for dumpingimporten for derved at kunne opretholde salgsmængden. Resultatet var, at fortjenesten faldt til et uacceptabelt niveau.

b) Standardvaretyper

(53) Man kan opnå større indsigt i dumpingimportens virkninger ved at undersøge udviklingen i salget af og rentabiliteten for de varer, der udgør markedsstandarden, dvs. smykkeæsker, standard-2-cd-æsker, standard-multiæsker og cd-single-æsker, og som er det område, hvor konkurrencen mellem erhvervsgrenen i Fællesskabet og dumpingimporten er kraftigst.

I nedenstående tabel vises udviklingen i salget af:

- standardvaretyper

- alle varetyper.

>TABELPOSITION>

Mængdemæssigt udgjorde EU-erhvervsgrenens salg af standardvarer i undersøgelsesperioden 93 % af dens samlede salg af cd-æsker. Det skal bemærkes, at praktisk taget 100 % af eksporten fra Folkerepublikken Kina i undersøgelsesperioden var standardvarer.

I sammenhæng hermed udviklede EU-erhvervsgrenens rentabilitet af salget af disse standardvaretyper sig som følger over tiden sammenholdt med EU-erhvervsgrenens samlede rentabilitet:

>TABELPOSITION>

Disse tal viser, at afkastet af salget af standardvaretyper konstant lå på et lavere niveau end afkastet af salget af alle cd-æsker under et, også selv om de økonomiske resultater for alle cd-æsker var konstant aftagende. Rentabiliteten fulgte en nedadgående trend i hele periode fra 1996 til undersøgelsesperioden.

Desuden var salget af standardvaretyper tabsgivende i undersøgelsesperioden. Sagt på en anden måde var 93 % af EU-erhvervsgrenens salg tabsgivende. Erhvervsgrenen i Fællesskabet opnåede derfor sin samlede rentabilitet på 3,8 % af kun 7 % af sin salgsmængde.

Det er imidlertid netop disse 7 %, der repræsenterer de typer af den pågældende vare, som de kinesiske eksporterende producenter ikke eksporterede til Fællesskabet i undersøgelsesperioden. EU-erhvervsgrenens tab påløb kun inden for standardvaretyperne, og Folkerepublikken Kinas eksport til Fællesskabet består kun af disse typer.

c) Konklusioner vedrørende dumpingimportens virkninger

(54) Som fremhævet ovenfor består den kinesiske eksport til Fællesskabet næsten udelukkende af standardvaretyper. Disse typer står også i centrum for EU-erhvervsgrenens aktivitet, idet de i undersøgelsesperioden tegnede sig for 93 % af dens salg i Fællesskabet. EU-erhvervsgrenens salg af disse varer var tabsgivende. Over for dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina var det kun muligt for erhvervsgrenen i Fællesskabet at bevare levedygtigheden, fordi den havde fortjeneste af de 7 % af sin omsætning, som i undersøgelsesperioden ikke var udsat for direkte konkurrence fra importen fra Kina, nemlig produktionen af ikke-standardiserede cd-æsker.

Kommissionen drager den konklusion af denne analyse, at der eksisterer en årsagssammenhæng mellem den væsentlige skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, og dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina.

(55) Erhvervsgrenen i Fællesskabet hævder, at den ovennævnte situation ikke er bæredygtig på længere sigt. Rent faktisk er den eneste årsag til, at erhvervsgrenen i Fællesskabet i øjeblikket er rentabel inden for produktionen af ikke-standardiserede cd-æsker, at den stadig har en betydelig produktion af standardvarer. Efter Kommissionens opfattelse har erhvervsgrenen i Fællesskabet hårdt brug for de stordriftsfordele, som produktionen af standardvarer fører med sig, for at kunne sikre en effektiv fremstilling af sine ikke-standardiserede varer. Hvis dumpingimporten driver den ud af den centralt vigtige fremstilling af standardvarer, vil den miste disse stordriftsfordele og. vil derfor ikke længere være i stand til at vedblive med at producere ikke-standardiserede varer på en effektiv måde.

2. Andre faktorer

a) Andre kilder til leverancer til fællesskabsmarkedet

(56) Som nævnt i betragtning 33 kan Eurostats importstatistikker kun betragtes som vejledende. Desuden var de ikke-klagende fællesskabsproducenters samarbejdsvilje minimal. Kommissionen behandlede derfor disse to leveringskilder som en kategori. I denne analyse omfatter disse "andre kilder til leverancer til fællesskabsmarkedet" import fra andre tredjelande end Folkerepublikken Kina og produktion foretaget af andre fællesskabsproducenter, som ikke har udvist samarbejdsvilje i forbindelse med denne undersøgelse eller støttet klagen.

Overslagene vedrørende disse andre kilder til leverancer til fællesskabsmarkedet er baseret på overslag over importen fra andre tredjelande og overslag over den produktion af den pågældende vare, der er foretaget af ikke-samarbejdende producenter i Fællesskabet, hvoraf nogle gav Kommissionen oplysning om deres produktionsniveauer.

På dette grundlag er mængderne fra andre leveringskilder anslået til at være vokset fra 976 mio. stk. i 1995 til 1183 mio. stk. i 1997 og 1200 mio. stk. i undersøgelsesperioden, dvs. med 23 % i hele den af undersøgelsen omfattede periode. Deres andel af fællesskabsmarkedet faldt imidlertid fra 57 % i 1995 til 50 % i 1997 og 45 % i undersøgelsesperioden.

(57) Andre oplysninger, som Kommissionen ligger inde med, tyder på, at enhedsværdierne for disse andre kilder til leverancer til fællesskabsmarkedet i hele den af undersøgelsen omfattede periode var højere end EU-erhvervsgrenens enhedsværdier. Rent faktisk blev både EU-erhvervsgrenens og de andre leveringskilders priser underbudt af priserne ved import fra Folkerepublikken Kina.

Dette forhold kombineret med det faktum, at disse andre leveringskilders andel af fællesskabsmarkedet var aftagende, gør det usandsynligt, at de i den af undersøgelsen omfattede periode påførte erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade.

b) EU-erhvervsgrenens salg uden for Fællesskabet

(58) EU-erhvervsgrenens salg uden for Fællesskabet var små sammenholdt med dens salg på fællesskabsmarkedet. Gennem hele perioden androg omsætningen uden for Fællesskabet ca. 2 % af erhvervsgrenens samlede salg, og den kan derfor ikke have brudt årsagssammenhængen mellem den af undersøgelsen omfattede dumpingimport og den skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet.

c) Konklusion vedrørende årsagssammenhængen

(59) Det fremgår klart af ovenstående undersøgelse, at erhvervsgrenen i Fællesskabet var nødt til at tilpasse sig til priserne ved dumpingimporten for at kunne opretholde produktionsmængden, salget og kapacitetsudnyttelsen i et forsøg på at holde enhedsproduktionsomkostningerne på et lavt niveau. Derved blev situationen for EU-erhvervsgrenens fortjeneste stærkt forringet, navnlig hvad angår dens salg af standardiserede cd-æsker. Kommissionen drager derfor den konklusion, at der er en årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina og den væsentlige skade, der er påført erhvervsgrenen i Fællesskabet.

F. FÆLLESSKABETS INTERESSE

1. Generelle betragtninger

(60) I henhold til artikel 21 i grundforordningen undersøgte Kommissionen for det første de sandsynlige positive og negative virkninger af at træffe eller undlade at træffe foranstaltninger og for det andet, om det klart kunne konkluderes, at det ikke er i Fællesskabets overordnede interesse at træffe foranstaltninger i dette særlige tilfælde.

2. Antidumpingforanstaltningernes virkninger for erhvervsgrenen i Fællesskabet

(61) Erhvervsgrenen i Fællesskabet er særdeles veletableret og har fremstillet cd-æsker siden begyndelsen af 1980'erne. Selskaberne er som hovedregel mellemstore, og nogle beskæftiger sig med produktion af en bred vifte af sprøjtestøbte og formpressede varer af plast, således at deres cd-æsker indgår i et større sortiment.

(62) Erhvervsgrenen i Fællesskabet har udviklet sig til en industrisektor, der dækker en voksende efterspørgsel efter en vare, som stadig finder anvendelse på mange forskellige områder fra audioindustrien via trykte medier til edb-branchen. Erhvervsgrenen har gennem hele sin historie investeret i nye teknologier og fremstillingsteknikker, og dette har øget dens produktivitet. Produktionens høje kvalitet og de effektive produktionsmetoder sikrer erhvervsgrenens fremtidige levedygtighed og konkurrenceevne på et marked, hvor der ikke benyttes illoyale afsætningsmetoder. Den drastiske stigning i arbejdskraftens effektivitet, der er nævnt i betragtning 46, understreger EU-erhvervsgrenens hidtidige engagement i sikringen af en mere effektiv produktion over for den illoyale konkurrence fra Folkerepublikken Kina.

Erhvervsgrenen i Fællesskabet udnytter næsten sin produktionskapacitet fuldt ud og leverer med meget kort reaktionstid en bred vifte af varer af høj kvalitet. Kundeservice er et område, som erhvervsgrenen i Fællesskabet har lagt særlig stor vægt på for at kunne konkurrere med dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina.

(63) Det største problem, som erhvervsgrenen i Fællesskabet står over for, er imidlertid utilstrækkelig rentabilitet, fordi det er nødvendigt at tilpasse priserne efter de lave priser ved dumpingimporten for at søge at opretholde markedsandelen og produktionens størrelse. På trods af denne defensive strategi betegner priserne ved den kinesiske eksport til Fællesskabet stadig et underbud på 15 % i forhold til EU-erhvervsgrenens priser. Som følge af dette pres på priserne i nedadgående retning var det vejede gennemsnit af fortjenesterne ved udgangen af undersøgelsesperioden tilsammen faldet til 3,8 %, selv om udgifterne til rå- og hjælpestoffer var faldet, og der var udfoldet store bestræbelser for at gøre produktionen mere effektiv. Dumpingimportens virkninger var særlig udtalte på markedet for standardiserede cd-æsker såsom smykkeæsker, hvor EU-erhvervsgrenens rentabilitet blev forringet i en sådan grad, at dens salg af standardiserede cd-æsker var tabsgivende i undersøgelsesperioden.

(64) Der drages den konklusion af disse forhold, at hvis priserne ville stige igen, efter at dumpingimportens handelsfordrejende virkninger vat fjernet, ville erhvervsgrenen i Fællesskabet være i stand til at opnå en tilfredsstillende afkastningsgrad og imødegå andre udfordringer, som den måtte komme til at stå over for på markedet for emballage til cd'er.

3. Antidumpingforanstaltningernes virkninger for importører og forhandlere

(65) Kommissionen sendte spørgeskemaer til ti importører i Fællesskabet. Der blev inden fristens udløb modtaget syv svar.

Importørerne var generelt af den opfattelse, at det forhold, at der blev truffet antidumpingforanstaltninger, simpelthen ville give sig udslag i prisforhøjelser for den endelige cd-vare i forbrugsleddet. Det blev hævdet, at alle omkostningsstigninger som følge af, at der blev truffet antidumpingforanstaltninger over for importen fra Folkerepublikken Kina, simpelthen ville slå igennem på den næste kunde i afsætningskæden. Desuden påpegede nogle importører, at erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke kan dække de største kunders behov for emballage til optiske medier.

(66) Kommissionen er ikke enig med importørerne og forhandlerne. Medens erhvervsgrenen i Fællesskabet dækkede en anslået mængde på 28 % af Fællesskabets efterspørgsel efter den pågældende vare (og de fællesskabsproducenter, der støttede klagen, tilsammen leverede ca. 35 %), og importen fra Folkerepublikken Kina dækkede 20 %, dækkede leverancer fra andre kilder, bl.a. importen fra tredjelande (der henvises til betragtning 56), yderligere 45 % af efterspørgslen i Fællesskabet.

Disse tal viser, at importørerne og forhandlerne i Fællesskabet vedblivende vil have ubegrænset adgang til leverancer fra tredjelande, erhvervsgrenen i Fællesskabet eller andre fællesskabsproducenter, selv om antidumpingforanstaltningerne skulle føre til et fald i importmængden fra Folkerepublikken Kina. Da de andre leveringskilder end Folkerepublikken Kina dækker 80 % af Fællesskabets efterspørgsel efter den pågældende vare, drager Kommissionen den konklusion, at der stadig vil være kraftig og effektiv konkurrence mellem de forskellige leveringskilder, efter at antidumpingforanstaltningeme er truffet. Det forhold, at erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke kan dække alle EU-brugernes behov, ventes ikke at få negative virkninger for importørerne og forhandlerne, hvis der træffes antidumpingforanstaltninger over for importen fra Folkerepublikken Kina.

4. Antidumpingforanstaltningernes virkninger for brugerne

(67) En af de importører, der modtog et spørgeskema, kan med større rimelighed betragtes som bruger af den pågældende vare. Dette selskab samarbejdede i begrænset omfang i undersøgelsen og fremlagde ikke et komplet svar på spørgeskemaet inden for den fastsatte frist.

Dette selskabs betragtninger om Fællesskabets interesse var centreret om de påståede skadelige virkninger, som antidumpingforanstaltningerne ville have for borgere, forhandlere, importører og forbrugere. Det påstod navnlig, at antidumpingforanstaltningerne ville fratage borgerne en vare af høj kvalitet fra Folkerepublikken Kina og tvinge dem til i stedet at benytte dyrere varer af lavere kvalitet fremstillet i Fællesskabet. Desuden hævdede borgerne i strid med importørernes og forhandlernes argumenter (der henvises til betragtning 65), at konkurrencepresset på de efterfølgende led i afsætningskæden var så stort, at prisforhøjelser for cd-æsker ikke uden videre kunne væltes over på forbrugerne og derved formindskede fortjenesterne og udgjorde en trussel for de pågældende aftagervirksomheders erhvervsmæssige levedygtighed.

(68) Kommissionen har undersøgt disse argumenter.

Der er ikke noget reelt grundlag for påstanden om, at cd-æsker fremstillet i Fællesskabet er af ringere kvalitet end cd-æsker fra Folkerepublikken Kina. Den vigtigste faktor, når det drejer sig om en cd-æskes "kvalitet", er dens anvendelighed i brugernes cd-pakkemaskiner uden brud og dermed blokering af maskinerne. Kommissionen har ikke modtaget oplysninger, som støtter påstanden om, at EU-brugernes pakkemaskiner ikke kan benytte cd-æsker fremstillet i Fællesskabet. Rent faktisk dækkes ca. 60 % af den pågældende brugers behov for cd-æsker af EU-producenter af cd-æsker, og disse æsker kan benyttes i pakkemaskinerne side om side med de kinesiske varer. For så vidt angår brugerindustrien, er der med andre ord som hovedregel ingen kvalitetsmæssig forskel på de kinesiske cd-æsker, som eksporteres til Fællesskabet, og de i Fællesskabet fremstillede cd-æsker.

Da den pågældende bruger ikke har fremlagt noget talmateriale vedrørende produktionsomkostningerne, var Kommissionen henvist til at basere sine konklusioner på de foreliggende oplysninger, ifølge hvilke cd-æskernes andel i brugernes produktionsomkostninger på grundlag af et vejet gennemsnit kan opgøres til rundt regnet 1 %. Købet af cd-æsker tegner sig derfor ikke for en væsentlig del af brugernes omkostninger. En forholdstalsberegning viser, at en gennemsnitlig toldsats på omkring 10 % for varer fra Folkerepublikken Kina maksimalt kan føre til en forhøjelse af produktionsomkostningerne for fællesskabsbrugerne af cd-æsker på 0,1 %. Desuden skal det erindres, at undersøgelsen viste, at rundt regnet 20 % af disse brugeres køb (opgjort i værdi) af cd-æsker hidrørte fra Folkerepublikken Kina. Den endelige indvirkning på salgspriserne for cd-æsker kan derfor forventes at blive på mindre end 0,02 % selv under forudsætning af, at alle omkostningsforhøjelser på grund af tolden væltes over på brugerne. Eventuelle omkostnings- og prisforhøjelser kan derfor ikke siges at være urimelige set på baggrund af de fordele, som afhjælpningen af den af dumpingimporten forvoldte skade indebærer.

Kommissionen drager derfor den konklusion, at det forhold, at der træffes antidumpingforanstaltninger, ikke vil udgøre en trussel for brugernes erhvervsmæssige levedygtighed eller øve større indflydelse på fortjenstmargenerne for disse selskaber, der som påpeget i betragtning 66 vil vedblive med at have ubegrænset adgang til andre leveringskilder.

5. Konklusion vedrørende Fællesskabets interesse

(69) Der er draget den konklusion, at dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina har påført erhvervsgrenen i Fællesskabet skade, og Kommissionen mener af de ovenstående årsager, at det ikke strider mod Fællesskabets overordnede interesse at træffe midlertidige antidumpingforanstaltninger.

Kommissionen vil imidlertid på undersøgelsens endelige trin fortsætte undersøgelsen af aspekterne vedrørende Fællesskabets interesse i denne procedure.

G. MIDLERTIDIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

1. Niveau for afhjælpning af skaden

(70) Som led i sin vurdering af niveauet for afhjælpning af skaden tog Kommissionen hensyn til, at fællesskabsproducenternes pris i Fællesskabet opgjort som et vejet gennemsnit i perioden fra 1995 til undersøgelsesperioden blev nedsat kraftigt for at matche dumpingimportens prisniveau. Dette forringede EU-erhvervsgrenens fortjeneste.

(71) Ved fastlæggelsen af fortjenstmargenen undersøgte Kommissionen, hvilken fortjeneste erhvervsgrenen i Fællesskabet med rimelighed kunne forvente i en situation uden skadelig dumping. Det fremgik af undersøgelsen, at en fortjeneste på 6 % foreløbig skulle anses for at repræsentere et passende minimum. Dette er et forholdsvis forsigtigt skøn, fordi der er tale om den fortjeneste, som erhvervsgrenen i Fællesskabet havde i 1996 dvs. i en periode, da dumpingimporten fra Folkerepublikken Kina endnu ikke havde opnået den høje markedsandel, den havde i undersøgelsesperioden, men alligevel allerede var nået op på et højt niveau (markedsandel på 9 %).

(72) Det prisniveau for erhvervsgrenen i Fællesskabet (opgjort som et vejet gennemsnit), der var nødvendigt for at afhjælpe skaden, blev beregnet på grundlag af EU-erhvervsgrenens enhedsproduktionsomkostninger på et ab fabrik-grundlag og opgjort som et vejet gennemsnit plus den ovennævnte fortjeneste på 6 %. Denne pris blev direkte for hver varetype for sig sammenholdt med dumpingimportens priser cif Fællesskabets grænse, fortoldet, i samme handelsled. Der blev på grundlag af sammenligningen beregnet en skadesmargen for hver af de pågældende eksporterende producenter, og denne margen blev udtrykt i procent af cif-værdien af deres eksport til Fællesskabet.

Beregnet på dette grundlag var skadesmargenerne højere end dumpingmargenerne.

2. Midlertidige foranstaltninger

(73) Da skadesmargenerne var højere end de dumpingmargener, der blev fastlagt for de samarbejdende kinesiske eksportører, skulle den midlertidige antidumpingtold i henhold til artikel 7, stk. 2, i grundforordningen fastsættes til disse dumpingmargener.

(74) Da cd-æskerne ofre eksporteres uden at være samlet, skal antidumpingtolden både anvendes på varen i samlet stand og på dens ikke-samlede bestanddele.

(75) De midlertidige antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er fastsat i denne forordning, er fastlagt på grundlag af resultaterne af denne undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der blev konstateret for disse selskaber som led i undersøgelsen. Disse toldsatser finder derfor (modsat den landsdækkende told, der gælder for "alle andre selskaber") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og dermed af de specifikt nævnte retlige enheder. Importerede varer fremstillet af et andet selskab, som ikke specifikt er nævnt med navn og adresse i denne forordnings dispositive del, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke nyde godt af disse satser og skal være omfattet af den toldsats, der gælder for "alle andre selskaber".

(76) Alle anmodninger om anvendelse af disse midlertidige antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber (f.eks. efter en ændring af enhedens navn eller efter en oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) skal rettes til Kommissionen(4) med angivelse af alle relevante oplysninger, navnlig alle ændringer af selskabets aktiviteter med tilknytning til produktion, salg på hjemmemarkedet og eksportsalg i forbindelse med f.eks. den pågældende navneændring eller ændring af produktions- og salgsenhederne. Kommissionen vil i fornødent omfang efter høring af Det Rådgivende Udvalg ændre forordningen tilsvarende ved at ajourføre listen over selskaber, der er omfattet af individuelle toldsatser.

3. Afsluttende bestemmelser

(77) Af hensyn til en forsvarlig forvaltning bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de interesserede parter kan tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt. Desuden bør det anføres, at de resultater, der er opnået i forbindelse med denne forordning, er foreløbige og kan tages op på ny med henblik på eventuelle endelige foranstaltninger -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på importen af cd-æsker, herunder æsker til DVD og lignende varer, af plast, henhørende under KN-kode ex 3923 10 00 (Taric-kode 3923 10 00*10 ) og med oprindelse i Folkerepublikken Kina.

Denne told finder også anvendelse på import af:

- cd-hylstre (bestående af en kasse og et låg, der er samlet) af plast henhørende under KN-kode ex 3923 10 00 (Taric-kode 3923 10 00*10 );

- indsatser, kasser og låg til cd-æsker af plast henhørende under KN-kode ex 3923 90 90 (Taric-kode 3923 90 90*10 ), såvel samlede som ikke samlede.

2. Den midlertidige toldsats fastsættes til følgende af prisen, netto, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, for varer, der er fremstillet af følgende eksporterende selskaber:

>TABELPOSITION>

3. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

4. Overgang til fri omsætning i Fællesskabet af de varer, der er omhandlet i stk. 1, er betinget af, at der stilles sikkerhed svarende til den midlertidige told.

Artikel 2

Interesserede parter kan inden for en frist på en måned fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden tilkendegive deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt mundtligt af Kommissionen, jf. dog artikel 20 i forordning (EF) nr. 384/96.

I medfør af artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en frist på en måned fra datoen for nærværende forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger til anvendelsen heraf.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 1 i denne forordning finder anvendelse for en periode på seks måneder.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 3. december 1999.

På Kommissionens vegne

Pascal LAMY

Medlem af Kommissionen

(1) EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1.

(2) EFT L 128 af 30.4.1998, s. 18.

(3) EFT C 63 af 5.3.1999, s. 5.

(4) Europa-Kommissionen

Generaldirektoratet for Handel

Direktorat C

DM 24 - 8/38

Rue de la Loi/Wetstraat 200 B - 1049 Bruxelles/Brussel.