Kommissionens beslutning nr. 842/2002/EKSF

af 21. maj 2002

om ændring af beslutning nr. 284/2000/EKSF om indførelse af en endelig udligningstold på importen af visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål, af bredde 600 mm og derover, ikke pletterede, belagte eller overtrukne, i oprullet stand, kun varmtvalsede, med oprindelse i bl.a. Indien, og om godtagelse af et tilsagn

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab,

under henvisning til Kommissionens beslutning nr. 1889/98/EKSF af 3. september 1998 om beskyttelse mod subsidieret indførsel fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Kul- og Stålfællesskab(1) ("antisubsidiegrundbeslutningen"), særlig artikel 20,

efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. FORUDGÅENDE PROCEDURE

(1) Ved Kommissionens beslutning nr. 284/2000/EKSF(2) ("beslutning om endelig udligningstold") indførte Kommissionen bl.a. en endelig udligningstold på 13,1 % på importen af varmtvalsede bredbånd ("den pågældende vare") med oprindelse i Indien, undtagen importen fra en række udtrykkeligt nævnte indiske selskaber, som er fritaget for udligningstold, idet Kommissionen har godtaget disse selskabers pristilsagn, jf. artikel 2 i beslutningen om endelig udligningstold.

B. NUVÆRENDE PROCEDURE

(2) Kommissionen modtog efterfølgende to anmodninger fra de indiske eksporterende producenter Ispat Industries Ltd og Jindal Vijayanagar Steel Limited ("selskaberne") om at indlede en fremskyndet fornyet undersøgelse af beslutningen om endelig udligningstold i henhold til artikel 20 i grundbeslutningen. Selskaberne hævdede, at de ikke var forretningsmæssigt forbundet med nogen af de andre eksporterende producenter i Indien, som var omfattet af de gældende udligningsforanstaltninger over for den pågældende vare. De hævdede endvidere, at de ikke havde eksporteret den pågældende vare i den oprindelige undersøgelsesperiode (1. januar 1998 til 31. december 1998), men at de siden da havde eksporteret den pågældende vare til Fællesskabet.

(3) Den vare, der er omfattet af den nuværende fornyede undersøgelse, er den samme vare som den, der var omfattet af beslutningen om endelig udligningstold.

(4) Kommissionen undersøgte den dokumentation, som selskaberne havde fremlagt, og fandt den tilstrækkelig til at berettige indledningen af en fornyet undersøgelse i henhold til artikel 20 i antisubsidiegrundbeslutningen. Efter høring af det rådgivende udvalg og efter at have givet den pågældende EF-erhvervsgren mulighed for at fremsætte bemærkninger indledte Kommissionen ved en meddelelse i De Europæiske Fællesskabers Tidende(3) en fremskyndet fornyet undersøgelse af beslutning nr. 284/2000/EKSF for så vidt angår selskaberne.

(5) Kommissionen underrettede selskaberne og Indiens regering herom. Den gav desuden andre direkte berørte parter lejlighed til at tilkendegive deres synspunkter skriftligt og til at anmode om at blive hørt mundtligt. Kommissionen modtog imidlertid ikke nogen anmodning herom.

(6) Kommissionen sendte spørgeskemaer til selskaberne og modtog rettidige besvarelser. Kommissionen indhentede og efterprøvede også alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på at fastslå, om der var tale om subsidier. Der blev aflagt kontrolbesøg hos selskaberne.

(7) Subsidieundersøgelsen omfattede perioden fra 1. april 1999 til 31. marts 2000 ("undersøgelsesperioden").

C. RESULTATERNE AF UNDERSØGELSEN

1. STATUS SOM NY EKSPORTØR

(8) Det fremgik af undersøgelsen, at selskaberne ikke havde eksporteret den pågældende vare i den oprindelige undersøgelsesperiode, og at de var begyndt at eksportere til Fællesskabet efter denne periode.

(9) Selskaberne kunne desuden godtgøre, at de ikke havde nogen direkte eller indirekte forbindelse med nogen af de andre indiske eksporterende producenter, der er omfattet af de gældende udligningsforanstaltninger over for den pågældende vare.

(10) Det bekræftes derfor, at selskaberne opfylder betingelserne for en fremskyndet fornyet undersøgelse i henhold til artikel 20 i antisubsidiegrundbeslutningen, da de ikke blev undersøgt som led i den oprindelige undersøgelse af andre grunde, end at de ikke var rede til at samarbejde, og at der derfor bør fastsættes et individuelt subsidiebeløb for selskaberne.

2. SUBSIDIERING

1. Indledning

(11) Følgende fem ordninger blev undersøgt på grundlag af oplysningerne i besvarelserne af Kommissionens spørgeskema:

- "Passbook Scheme" (PBS)

- "Duty Entitlement Passbook Scheme" (DEPBS) (toldgodtgørelsesordning)

- Export Promotion Capital Goods Scheme (EPCGS) (eksportfremmeordning for investeringsgoder)

- "Export Processing Zones (EPZ)/Export Oriented Units" (EOU) (eksportforarbejdningszoner/eksportorienterede virksomheder)

- "Income Tax Exemption Scheme" (ITES) (indkomstskatteordning)

2. "Passbook Scheme" (PBS)

(12) Ingen af de pågældende selskaber havde gjort brug af PBS, der blev afskaffet den 1. april 1997 og erstattet af "Duty Entitlement Passbook Scheme" (DEPBS).

3. "Duty Entitlement Passbook Scheme" (DEPBS) (toldgodtgørelsesordning)

Generelt

(13) Det blev konstateret, at Ispat Industries Ltd opnåede fordele i henhold til denne ordning. Selskabet benyttede sig af DEPB på efter-eksportbasis.

(14) I henhold til denne ordning kan enhver støtteberettiget eksportør anmode om kreditter, der beregnes som en procentdel af værdien af de udførte færdigvarer. Sådanne DEPB-procentsatser er fastsat af de indiske myndigheder for de fleste varer, herunder de pågældende varer, på grundlag af gældende Standard Input/Output-normer. En licens med angivelse af det bevilgede kreditbeløb udstedes automatisk.

(15) DEPB på efter-eksportbasis åbner mulighed for at anvende sådanne kreditter til betaling af importtold for senere indførsel af varer (f.eks. råvarer eller investeringsgoder), som ikke er omfattet af importbegrænsninger. Sådanne indførte varer kan sælges på hjemmemarkedet (og pålægges omsætningsafgift) eller anvendes på anden måde. DEPB-kreditter er frit omsættelige. DEPB-licensen er gyldig i en periode på 12 måneder fra udstedelsesdagen.

(16) Denne ordning har ikke ændret sig siden den oprindelige undersøgelse. Der er klart tale om en subsidieordning, der er betinget af eksportresultater, og den blev derfor i den oprindelige undersøgelse anset for specifik og udligningsberettiget i henhold til artikel 3, stk. 4, litra a), i grundbeslutningen.

Beregning af subsidiebeløbet

(17) Det blev konstateret, at Ispat Industries Limited benyttede DEPB-licenserne til at foretage toldfri import. Fordelen blev derfor beregnet på grundlag af den importtold, der ellers skulle have været betalt. Desuden solgte dette selskab nogle af sine licenser, og i disse tilfælde blev fordelen beregnet på grundlag af den kredit, der var angivet i licensen, uanset licensens salgspris. Salget af en licens til en pris, der ligger under den pålydende værdi, er en rent kommerciel afgørelse, der ikke ændrer den udligningsberettigede fordel, der opnås af ordningen. Ved at anvende den samme beregningsmetode som i den oprindelige undersøgelse, blev det samlede beløb af de licenser, der blev benyttet til toldfri import, og dem, der blev solgt, fordelt på den samlede eksport i undersøgelsesperioden. I de tilfælde, hvor selskabet krævede fradrag for ansøgningsgebyret, blev det indrømmet.

(18) Ispat Industries Ltd opnåede fordele af denne ordning i undersøgelsesperioden og modtog subsidier på 8,0 %.

(19) Det andet selskab i undersøgelsen, Jindal Vijayanagar Steel Limited, gjorde ikke brug af DEPBS i undersøgelsesperioden.

4. "Export Promotion Capital Goods Scheme" (EPCGS) (eksportfremmeordning for investeringsgoder)

Generelt

(20) Det blev konstateret, at begge selskaber havde opnået fordele af denne ordning. For at opnå støtte under denne ordning skal et selskab fremlægge oplysninger for de pågældende myndigheder om arten og værdien af de investeringsgoder, som skal indføres. Afhængig af de eksportforpligtelser, som selskabet er rede til at påtage sig, vil det få bevilling til at indføre investeringsgoder til enten nulsats eller nedsat toldsats. Der udstedes automatisk en licens, som giver tilladelse til indførsel til præferencesatser. For at opfylde eksportforpligtelsen skal de udførte varer være fremstillet ved brug af de indførte investeringsgoder. Der betales et ansøgningsgebyr for udstedelse af licensen.

(21) Denne ordning har ikke ændret sig siden den oprindelige undersøgelse. Det blev i den oprindelige undersøgelse konstateret, at EPCGS er en subsidieordning, eftersom en eksportørs betaling af nedsat told eller nultold udgør et finansielt bidrag fra den indiske regering. Desuden gives der afkald på indtægter, der ellers ville være indgået, og modtageren opnår en fordel i form af nedsat told eller fuldstændig fritagelse for betaling af importtold.

(22) Subsidieydelsen er retligt betinget af eksportresultater som omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i grundbeslutningen, eftersom den ikke kan opnås uden forpligtelse til at udføre varer, og den anses derfor for specifik og udligningsberettiget.

Beregning af subsidiebeløbet

(23) Ved at anvende den samme beregningsmetode som i den oprindelige undersøgelse er fordelen for eksportørerne beregnet på grundlag af størrelsen af den ikke betalte skyldige told på indførte investeringsgoder ved at fordele dette beløb over en periode, der afspejler den normale afskrivning på sådanne investeringsgoder i den pågældende industri. Denne periode er fastsat ved anvendelse af det vejede gennemsnit (på grundlag af de producerede mængder af den pågældende vare) af afskrivningsperioderne for investeringsgoder, som indiske producenter faktisk har indført under EPCGS i den oprindelige undersøgelsesperiode, og resultatet heraf er en normal afskrivningsperiode på 18 år.

(24) Ispat Industries Ltd opnåede en fordel på 1,8 % under denne ordning, og Jindal Vijayanagar Steel Limited en fordel på 5,7 %.

5. "Export Processing Zones (EPZ)/Export Oriented Units" (EOU) (eksportforarbejdningszoner/eksportorienterede virksomheder)

(25) Kommissionen fastslog, at ingen af selskaberne var beliggende i en EPZ eller var en EOU, og at de derfor ikke opnåede nogen fordele under denne ordning.

6. "Income Tax Exemption Scheme" (ITES) (indkomstskatteordningen)

(26) Det blev konstateret, at ingen af de pågældende selskaber havde opnået fordele af ITES.

7. Andre ordninger

(27) Det blev konstateret, at de nye eksportører hverken havde gjort brug af nye subsidieordninger, der var indført efter udløbet af den oprindelige undersøgelsesperiode, eller havde modtaget ad hoc-subsidier efter denne dato.

D. ÆNDRING AF DE FORANSTALTNINGER, DER ER OMFATTET AF DEN FORNYEDE UNDERSØGELSE

(28) På baggrund af ovenstående fastslås det, at der bør indføres en endelig udligningstold på samme niveau som det konstaterede subsidiebeløb, men ikke højere end den landsdækkende skadesmargen, der blev fastsat for Indien i beslutningen om endelig udligningstold, dvs. 23,8 %.

(29) Det er ikke muligt at fastsætte nogen individuel skadesmargen i en fornyet undersøgelse vedrørende en ny eksportør, da undersøgelsen i henhold til artikel 20 i grundbeslutningen er begrænset til spørgsmålet om den individuelle subsidiemargen.

(30) I overensstemmelse med artikel 24, stk. 1, i antisubsidiegrundbeslutningen må ingen vare pålægges både antidumping- og udligningstold med det formål at afhjælpe en og samme situation, der er opstået som følge af dumping eller eksportsubsidiering. Da der bør indføres udligningstold på importen af den pågældende vare, er det nødvendigt at afgøre, om og i hvilket omfang subsidier og dumpingmargener kan tilskrives samme situation.

(31) I det foreliggende tilfælde er det fastslået, at de undersøgte ordninger i Indien er eksportsubsidier som omhandlet i artikel 3, stk. 4, litra a), i antisubsidiegrundbeslutningen. Subsidierne påvirker således den normale værdi og de indiske eksporterende producenters eksportpriser og medfører dermed større dumpingmargener. Den dumpingmargen, der er fastlagt, kan med andre ord helt eller delvis tilskrives eksportsubsidierne. Den antidumpingtold, der blev fastsat for selskaberne i Kommissionens beslutning 283/2000/EKSF(4) ("beslutningen om endelig antidumpingtold"), må derfor justeres, så den afspejler den faktiske dumpingmargen eller skadesmargen, hvis denne er lavere, der består efter indførelsen af udligningstold, som udligner virkningerne af eksportsubsidierne.

(32) Der fastsættes derfor følgende udlignings- og antidumpingtold af prisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet og under hensyntagen til resultaterne af den sideløbende antidumping- og udligningsprocedure:

>TABELPOSITION>

(33) Den ændring, der i kraft af artikel 1, stk. 1, i Kommissionens beslutning nr. 1357/2001/EKSF blev foretaget af antidumpingtoldsatsen i artikel 1, stk. 2, i beslutning nr. 283/2000/EKSF, afspejlede ikke den korrekte udligningstold, der fandt anvendelse på datoen for offentliggørelsen, eftersom udligningsundersøgelsen stadig var i gang på det tidspunkt, hvor beslutningen om ændring af beslutning nr. 283/2000/EKSF blev offentliggjort. Derfor ophæves beslutning nr. 1357/2001/EKSF, og alle former for antidumping- og udligningstold, der er opkrævet ud over den landsdækkende skadesmargen på 23,8 %, tilbagebetales. I betragtning af at den reviderede antidumpingtold opkræves med tilbagevirkende kraft fra ikrafttrædelsesdatoen for beslutning nr. 1357/2001/EKSF og fra datoen for indledningen af den fornyede undersøgelse på grund af ny eksportør i henhold til artikel 11, stk. 4, i antidumpinggrundbeslutningen for Ispat Industries Ltd's vedkommende, og da niveauet for antidumpingtolden er vurderet under hensyntagen til det konstaterede eksportsubsidieniveau, er det ligeledes hensigtsmæssigt, at udligningstolden indføres med tilbagevirkende kraft til samme datoer. De individuelle toldsatser, der er anført i betragtning 341 i beslutning nr. 284/2000/EKSF, er ikke opført i artikel 1 i beslutning nr. 284/2000/EKSF. Artikel 1 i beslutning nr. 284/2000/EKSF bør derfor ændres, således at disse individuelle udligningstoldsatser udtrykkeligt angives heri.

E. TILSAGN

(34) Et af selskaberne, nemlig Ispat Industries Ltd, afgav et pristilsagn for eksporten af den pågældende vare til Fællesskabet i henhold til artikel 13, stk. 1, i antisubsidiegrundbeslutningen. Dette selskab har sideløbende hermed afgivet et pristilsagn i henhold til antidumpinggrundbeslutningen.

(35) Efter en undersøgelse af dette tilsagn fandt Kommissionen, at det kunne godtages, eftersom det ville afhjælpe subsidieringens skadelige virkninger, jf. artikel 13, stk. 1, i antisubsidiegrundbeslutningen. Endvidere vil de regelmæssige og detaljerede rapporter, som selskabet forpligtede sig til at aflægge til Kommissionen, muliggøre en effektiv overvågning. I betragtning af varens art og selskabets salgsstruktur finder Kommissionen desuden, at risikoen for omgåelse er begrænset.

(36) For at sikre en effektiv overholdelse og overvågning af tilsagnet er toldfritagelsen betinget af, at der ved fremsættelse af en anmodning om overgang til fri omsætning i henhold til tilsagnet fremlægges en gyldig "handelsfaktura" for den pågældende medlemsstats toldmyndigheder, udstedt af Ispat Industries Ltd og indeholdende de oplysninger, der er anført i bilaget til beslutningen om endelig told. Hvis der ikke fremlægges en sådan faktura, eller hvis den ikke svarer til den vare, der frembydes for toldmyndighederne, skal udligningstolden betales med den relevante sats for at sikre en effektiv anvendelse af tilsagnet.

(37) De oplysninger, der i henhold til bilaget er påkrævne, skal ajourføres. For at sikre at overvågningen af tilsagn er ensartet, skal det reviderede bilag også finde anvendelse på de selskaber, der er omhandlet i artikel 2, stk. 1, i beslutning nr. 284/2000/EKSF.

(38) Hvis tilsagnet brydes, trækkes tilbage eller formodes misligholdt, kan der indføres udligningstold i henhold til artikel 13, stk. 9 og 10, i grundbeslutningen.

F. MEDDELELSE OM FORANSTALTNINGERNE OG DERES VARIGHED

(39) Selskaberne blev underrettet om de kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det var hensigten at indføre en ændret endelig udlignings- og antidumpingtold på deres eksport af den pågældende vare til Fællesskabet.

(40) Denne fornyede undersøgelse berører ikke den dato, hvor beslutning nr. 284/2000/EKSF udløber i henhold til artikel 17 i grundbeslutningen -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

I Kommissionens beslutning nr. 284/2000/EKSF foretages følgende ændringer:

1) I tabellen i artikel 1, stk. 2, erstattes angivelserne ud for "Indien" af følgende: ">TABELPOSITION>"

2) I tabellen i artikel 2, stk. 1, indføjes følgende: ">TABELPOSITION>"

3) I artikel 2, stk. 2, erstattes henvisningen til en "tilsagnsfaktura" af "handelsfaktura".

Artikel 2

1. Bilaget til beslutning nr. 284/2000/EKSF erstattes af bilaget til denne beslutning.

2. Artikel 1, stk. 2, finder anvendelse fra den 6. juli 2001.

Artikel 3

Denne beslutning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne beslutning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 21. maj 2002.

På Kommissionens vegne

Pascal Lamy

Medlem af Kommissionen

(1) EFT L 245 af 4.9.1998, s. 3.

(2) EFT L 31 af 5.2.2000, s. 44.

(3) EFT C 201 af 14.7.2000, s. 2.

(4) EFT L 31 af 5.2.2000, s. 15, berigtiget ved beslutning nr. 2009/2000/EKSF (EFT L 240 af 23.9.2000, s. 12), senest ændret ved beslutning nr. 1357/2001/EKSF (EFT L 182 af 5.7.2001, s. 27).

BILAG

Oplysninger, der skal fremgå af handelsfakturaerne for salg, der er omfattet af tilsagnet (artikel 2, stk. 2)

1. Overskriften "HANDELSFAKTURA FOR VARER, DER ER OMFATTET AF ET TILSAGN".

2. Navnet på det selskab, der udsteder handelsfakturaen.

3. Handelsfakturaens nummer.

4. Handelsfakturaens udstedelsesdato.

5. Den Taric-tillægskode, under hvilken de af fakturaen omfattede varer skal toldangives ved Fællesskabets grænse (som anført i beslutningen).

6. En nøjagtig varebeskrivelse, herunder:

- selskabets eventuelle varekodenummer

- varekodenummeret (som fastsat i det tilsagn, der er afgivet af den pågældende eksporterende producent)

- de tekniske specifikationer for varekodenummeret

- KN-kode

- mængde (i ton).

7. En beskrivelse af salgsbetingelserne, herunder:

- pris pr. ton

- betalingsbetingelser

- leveringsbetingelser

- samlede rabatter og afslag.

8. Navnet på den første køber, der handler som importør, og til hvilken fakturaen er udstedt direkte af selskabet.

9. Navnet på den funktionær i selskabet, der har udstedt handelsfakturaen, og følgende underskrevne erklæring: "Undertegnede bekræfter, at salget til direkte eksport til Det Europæiske Fællesskab af de varer, der er omfattet af denne faktura, finder sted inden for rammerne af og i henhold til bestemmelserne i det tilsagn, der er afgivet af 842 (selskabets navn), og som Europa-Kommissionen har godtaget ved beslutning (2002/842/EKSF). Jeg erklærer, at oplysningerne i denne faktura er fuldstændige og korrekte."