ddrg/super_eurlex huggingface dataset:
De budgetmæssige resultater kan vise sig at blive værre end forventet. I 2010 kan indtægterne vise sig at blive lavere end forventet, nemlig med ¼ % af BNP, især da der på grund af programmets tidligere skæringsdato ikke er taget hensyn til forfatningsdomstolens beslutning om at tilbagekalde den generelle værdibaserede ejendomsskat, som parlamentet har vedtaget. På udgiftssiden forventes der visse overskridelser på grund af omkostninger i tilknytning til gennationaliseringen af luftfartsselskabet MALEV og det forhold, at den planlagte reduktion af støtten til fjerntransportsystemet ikke understøttes af strukturelle foranstaltninger. Ifølge programmet forventes der også yderligere besparelser på budgetkapitelniveau på grund af det nyligt indførte finanssystem, men dette er ikke sikret, da det ikke understøttes af specifikke foranstaltninger. Endelig mangler engangsindtægten på ¼ % af BNP i 2010 fra overflytningen af berettigede ansatte og pensionister fra den private søjle til det offentlige pensionssystem stadig at blive bekræftet som led i anmeldelsesproceduren. På den anden side er der budgetreserver på omkring ½ % af BNP, som kan fastfryses, og nedskæringer i uforudsete udgifter på 0,2 % af BNP, som kan foretages for at udligne en udvikling i negativ retning. Vedrørende 2011 og 2012 kan der forventes overskridelser i forhold til programmet på både indtægts- og udgiftssiden oven i basiseffekterne, herunder fra ophævelsen af ejendomsskatten. Tidspunktet for det økonomiske opsving og andelen af udgifterne til privat konsum i 2011 og derefter ifølge programmet er en anelse mere optimistiske end i Kommissionens tjenestegrenes prognose, hvilket vil sige, at skatteindtægterne i programmet kan være ansat for højt. For udgifternes vedkommende understøttes størstedelen af besparelsesforanstaltningerne i programmet, som skal danne modvægt til den fortsatte nedgang i indtægtskvoten, endnu ikke af konkrete beslutninger. Desuden tager programmet ikke hensyn til centralbankens tab, som forventes at øge underskuddet med 0,1-0,2 % af BNP i 2011 og 0,3-0,4 % i 2012 på grundlag af de nuværende skøn.

Endelig kan udgifterne blive højere på grund af de statsejede selskabers tab. Samtidig udgør budgetreserverne til udligning af budgetoverskridelser kun omkring 0,2 % af BNP i 2011 og 0,4 % i 2012 sammenholdt med 0,8 % i 2010. Selvom målsætningerne for budgetunderskuddet er blevet nået i de seneste år, er risiciene i tilknytning til erfaringerne fra Ungarn i bedste fald neutrale i lyset af de store overskridelser i de senere år. Der er derfor en stor risiko for, at underskuddet bliver værre end planlagt i programmet.
Underskudsmålet for 2010 forekommer relativt plausibelt, og der er mulighed for et bedre resultat, såfremt miljøskatten i sidste ende gennemføres i en ændret form, men fra og med 2011 kan budgetresultatet blive ringere end forventet i programmet. Navnlig gælder det, at det makroøkonomiske scenario for 2011-2013 er klart optimistisk. Mere specifikt er fremskrivningerne af underskuddet særdeles vækstfølsomme. Programmets følsomhedsanalyse viser, at hvis BNP-væksten bliver ¼ procentpoint lavere over denne periode, vil det offentlige underskud kun falde til 4 % af BNP i 2013.

Et samlet faldt på 0,75 % af BNP vil derfor resultere i en forøgelse af underskuddet med 1 % af BNP i 2013. Desuden kan underskudsmålene blive påvirket negativt af eventuelle overskridelser af de budgetterede udgifter, da korrektionen af de offentlige udgiftstrends på alle lavere regeringsniveauer sammenlignet med tidligere ikke bakkes op af tilstrækkeligt præcise foranstaltninger. Den forholdsvis optimistiske beregning af indtægtsudviklingen er baseret på hypotesen om et indhentningsfænomen efter den for kraftige negative justering under krisen, idet skatteelasticiteten forventes at nå op på i gennemsnit 1,2 i perioden 2011-2013. Programmet indeholder heller ingen nærmere oplysninger om, hvordan skatteundtagelserne vil blive reduceret med omkring 0,1 % af BNP fra og med 2011. Generelt tyder den hidtidige præstation på, at udgiftsoverskridelser ikke kan udelukkes. Vurderingen, der bygger på oplysninger i programmet, tyder på, at der er en betydelig risiko for, at underskuddet i perioden 2011-2013 bliver større end forventet i programmet.
i)

at sikre, at målet for underskuddet i 2010 overholdes; at præcisere de foranstaltninger, der ligger til grund for budgetmålene fra 2011 for at opnå den henstillede gennemsnitlige årlige finanspolitiske indsats på 0,75 % af BNP i overensstemmelse med henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7; og være klar til at styrke den finanspolitiske indsats, hvis de risici, der er knyttet til den omstændighed, at programscenariet er mere gunstigt end det scenarie, der ligger til grund for henstillingen i henhold til artikel 126, stk. 7, indtræder; og som det foreskrives i henstillingen vedrørende proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud gribe enhver mulighed ud over den finanspolitiske indsats, herunder som følge af bedre økonomiske vilkår, for at fremskynde nedbringelsen af bruttogældskvoten mod referenceværdien på 60 % af BNP
Hovedformålet med programmets budgetstrategi på mellemlang sigt er at gennemføre yderligere konsolideringsbestræbelser for at bringe underskuddet ned under 3 % af BNP inden slutningen af programperioden (2014). Det nominelle underskud forventes at blive reduceret med 1,75 procentpoint af BNP i 2011, 2,75 procentpoint i 2012, 2,25 procentpoint i 2013 og 2 procentpoint i 2014, hvor den primære saldo igen forventes at udvise et overskud. Denne strategi er umiddelbart betragtet i tråd med Rådets henstilling i henhold til artikel 126, stk. 7, af 2. december 2009.

For at nå målene har den irske regering planer om yderligere kvantificerede bestræbelser på at konsolidere de løbende poster på budgettet sammen med en fastfrysning af kapitaludgifterne (efter at de er reduceret i 2011). Disse bestræbelser er ikke understøttet af omfattende foranstaltninger. Ifølge programmets tekniske fremskrivninger er der hovedsagelig tale om en udgiftsbaseret konsolidering, eftersom udgiftskvoten vil blive reduceret med næsten 7 procentpoint af BNP i perioden 2010-2014, særlig på områderne offentligt forbrug og sociale udgifter, hvorimod indtægtskvoten vil stige med næsten 2 procentpoint. Den strukturelle saldo forventes at blive forbedret med 1 procentpoint af BNP i 2011 og 1,75 procentpoint om året i perioden 2012-2014. Ifølge de irske myndigheders oplysninger er den mellemfristede budgetmålsætning (MTO) i Irland et strukturelt underskud på 0,5 % af BNP, men dette mål forventes ikke at blive nået i programperioden. Den mellemfristede budgetmålsætning afspejler i betragtning af de seneste fremskrivninger og gældsniveauer pagtens mål.
For perioden efter 2010 præsenteres der i programmet et fuldt budgetscenario baseret på antagelsen om en uændret politik, hvor det offentlige underskud først vil stige til 5,0 % af BNP i 2011 og herefter langsomt falde til 4,6 % af BNP i 2012 og 4,3 % af BNP i 2013, før den når ned på 3,1 % af BNP i 2014, efterhånden som virkningerne af krisen gradvist fortager sig. Med dette scenario vil det offentlige overskud forblive over 3 % af BNP indtil udgangen af den dækkede periode. Det automatiske fald i underskuddet vil være forårsaget af både en gradvis forbedring af indtægterne og en mindre nedgang i udgiftskvoten. Indtægtskvoten forventes at stige svagt fra et lavpunkt i 2011 (38,1 % af BNP) til 39,5 % af BNP hovedsagelig på grund af de direkte skatter, der forventes at stige igen fra 2011, når krisens forsinkede indvirkning på indtægterne formodes at nå sit højdepunkt. Samtidig forventes udgiftskvoten at falde lidt fra højdepunktet i 2010 på 43,6 % af BNP til 42,7 % i 2014 som følge af den gradvise forøgelse af væksten. Det strukturelle underskud (som genberegnet af Kommissionens tjenestegrene) vil først stige fra 2,25% af BNP i 2010 til ca. 3,5 % i 2011, hvor det samlede underskud vil toppe med 5,0 % af BNP og herefter falde lidt til 2,25 % af BNP i 2014 efter faldet i det samlede underskud. Ifølge programmet er hovedmålet med budgetstrategien på mellemlang sigt at få de offentlige finanser i balance igen senest i 2014 ved at nedbringe det samlede underskud med ca. 1 procentpoint af BNP hvert år. Alle oplysninger om indtægts- og udgiftsniveauer i forbindelse med denne justering eller foranstaltninger i tilknytning hertil er udsat til efter et samråd med arbejdsmarkedets parter, der forventes afsluttet ultimo april i år.

Det er anført i programmet, at den mellemfristede budgetmålsætning som følge af omfanget af de implicitte forpligtelser i forbindelse med befolkningens aldring er blevet ændret fra et strukturelt underskud på 0,8 % af BNP til et strukturelt overskud på 0,5 % af BNP. I betragtning af de seneste fremskrivninger samt gældsniveauet ser denne mellemfristede målsætning ikke ud til i tilstrækkeligt omfang at tage højde for de implicitte forpligtelser i forbindelse med aldring, selv om gælden ligger under traktatens referenceværdi. Ifølge programmet forventes det ikke, at denne mellemfristede målsætning vil blive opfyldt i programperioden.
Ifølge programmet er det for 2010 planen, at det offentlige underskud skal nedbringes med 0,3 procentpoint til 5 % af BNP, hvilket umiddelbart ser ud til at svare nogenlunde til Rådets henstillinger af 2. december 2009 i henhold til artikel 126, stk. 7. Indtægtskvoten forventes at falde med 0,5 procentpoint af BNP, hvilket også skyldes udløbet af de indtægtsforøgende engangsforanstaltninger, der påvirkede udviklingen i 2009. Udgiftskvoten skal ifølge planen falde mere, nemlig med 0,8 procentpoint af BNP, primært som følge af den udgiftstilbageholdenhed, der blev indført i forbindelse med den finanspolitiske pakke for 2009-2011 vedtaget i sommeren 2008. Dette ses af den lavere vækst i de primære udgifter, som forventes at stige med 0,6 % i 2010, og af faldet i de offentlige investeringer efter den kraftige stigning i 2009. Budgettet for 2010 indeholder visse foranstaltninger ud over dem, som var planlagt i den i 2008 vedtagne finanspolitiske pakke for 2009-2011, og som ifølge myndighederne har en neutral indvirkning på budgetstillingen. Det indeholder en række nye ekspansive foranstaltninger, som beløber sig til ca. 0,4 % af BNP og skal anvendes til at støtte lavindkomstgrupper og finansiere øgede udgifter til sundhed og sociale formål samt militære opgaver i udlandet. Hovedfinansieringskilden er de i 2009 registrerede engangsindtægter (0,35 % af BNP) fra den ekstraordinære beskatning af aktiver ført illegalt ud af landet (scudo fiscale), da det på grund af det positive resultat blev besluttet i forbindelse med budgettet for 2010 at udsætte opkrævningen af nogle indkomstskatter (anslået til 0,25 % af BNP) fra 2009 til 2010.

Med de yderligere ekspansive foranstaltninger afviges der i et vist omfang fra henstillingerne for 2010, om end der er tale om et mindre beløb, som ifølge myndighederne fuldt finansieres ved omfordeling af engangsindtægterne fra »scudo fiscale«. Efter forringelsen i 2009 på 0,25 procentpoint af BNP forventes den strukturelle saldo (dvs. den konjunkturkorrigerede saldo renset for engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger beregnet i henhold til den fælles metode) at stige med 0,5 procentpoint af BNP i 2010, hvilket hovedsagelig kan tilskrives udgiftstilbageholdenhed.
(4)

I programmets makroøkonomiske scenario forventes det, at det reale BNP — efter et anslået dyk på 14,5 % i 2009 — vil være fladt (– 0,1 %) på helårsbasis i 2010 for derefter at stige til en gennemsnitlig vækst på 3,7 % i resten af programperioden. Det forventes, at konjunkturerne begynder at bedres gradvis i løbet af 2010. Den indenlandske efterspørgsel forventes fortsat at fungere som en hæmsko for opsvinget i 2010, idet væksten hovedsagelig stammer fra en øget ekstern efterspørgsel og en vending i lagercyklen. Det forventes, at der kommer gang i de indenlandske vækstkilder fra 2011. Vurderet på grundlag af de i øjeblikket foreliggende oplysninger (2) forekommer dette scenario at være baseret på troværdige vækstantagelser, samtidig med at usikkerheden omkring den økonomiske udvikling fortsat er stor. Programfremskrivningerne for inflationen forekommer realistiske, og de monetære og valutariske antagelser er forenelige med resten af det makroøkonomiske scenario. Der ses allerede nominelle fald i de indenlandske priser og lønninger, og disse forventes at fortsætte i 2010 ifølge både programmet og Kommissionens prognose fra efteråret 2009, om end med visse forskelle. På baggrund af sammenbruddet i importen som følge af recessionen er det tidligere store underskud over for udlandet blevet vendt til et overskud, som forventes at blive fastholdt på mellemlang sigt på et højere niveau end i Kommissionens efterårsprognose på grund af programmets mere forsigtige forventninger med hensyn til udviklingen i den indenlandske efterspørgsel. Programmet forventer en yderligere stigning i arbejdsløsheden i 2010 og et fald i erhvervsfrekvensen i programperioden.
2)

Under normale driftsforhold vil der ikke være sandsynlighed for, at de væske- og gasformige udslip vil give anledning til en sundhedsskadelig eksponering af betydning af befolkningen i andre medlemsstater.
2)

I driftsperioden for det nye anlæg til lavaktivt affald: — vil der blive anbragt radioaktivt affald i det nye anlæg til lavaktivt affald, uden at det er hensigten, at der skal finde genvinding sted — vil det nye anlæg til lavaktivt affald ikke få tilladelse til at udlede flydende og luftformigt radioaktivt affald. Under normale driftsbetingelser vil der ikke blive udledt gasser og væsker fra det nye anlæg til lavaktivt affald. Under normale driftsbetingelser vil der ikke være risiko for sundhedsmæssig påvirkning af befolkningen i en anden medlemsstat — vil de doser, som befolkningen i en anden medlemsstat vil kunne blive udsat for ved uforudsete udslip af radioaktive stoffer som følge af en ulykke af den type og størrelse, der er beskrevet i de almindelige oplysninger, ikke være af sundhedsmæssig betydning.
3)

Fast radioaktivt affald lagres midlertidigt på stedet, før det overføres til godkendte behandlings- eller bortskaffelsesanlæg i Frankrig. Der er ingen planer om at eksportere radioaktivt affald ud af Frankrig. Kommissionen anbefaler, at kontrollen af restaktiviteten, der udføres for at bekræfte, at det faste affald efter dekontaminering er konventionelt affald, bør være af en sådan art, at det sikres, at de frigivelseskriterier, der er fastsat i de grundlæggende sikkerhedsnormer (direktiv 96/29/Euratom), overholdes.
2)

I deponiets driftsperiode gælder følgende: — Der vil blive anbragt radioaktivt affald i depotet, uden at det er hensigten, at der skal finde genvinding sted. — Anlægget vil ikke have nogen tilladelse til at udlede flydende og luftformigt radioaktivt affald. Under normale driftsforhold vil radioaktive gasser sive ud, og radioaktive perkolater kan undslippe fra depotet i ubetydelige mængder. Disse forventes dog ikke at ville påvirke befolkningens sundhed i en anden medlemsstat eller et naboland. — Ved uforudsete udslip af radioaktive stoffer som følge af ulykker af den type og størrelse, der er beskrevet i de almindelige oplysninger, vil de doser, som befolkningen i en anden medlemsstat eller et naboland kunne blive udsat for, ikke være af sundhedsmæssig betydning.
2)

Descaling-anlægget vil ikke have nogen tilladelse til at udlede flydende og luftformigt radioaktivt affald. Under normal drift vil det ikke udlede flydende radioaktivt affald. Naturligt forekommende radioaktiv gas (radon) vil imidlertid sive ud fra descaling-anlægget, og der vil ske meget små udslip af radioaktive aerosoler; det er ikke sandsynligt, at dette vil påvirke befolkningens sundhed i en anden medlemsstat.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 210/16

UDTALELSE FRA KOMMISSIONEN

af 15. juli 2011

om planen om bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved nedlæggelsen af kernekraftværket Bohunice V-1 i Den Slovakiske Republik, i henhold til artikel 37 i Euratomtraktaten

(Kun den slovakiske udgave er autentisk)

2011/C 210/05

Nedenstående vurdering er foretaget i henhold til Euratomtraktatens bestemmelser med forbehold for eventuelle yderligere vurderinger, som foretages i henhold til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde og forpligtelserne i henhold hertil og til afledt ret.

Den 21. januar 2011 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med Euratomtraktatens artikel 37 fra den slovakiske regering de generelle oplysninger om planen om bortskaffelse af radioaktivt affald, der fremkommer ved nedlæggelsen af kernekraftværket Bohunice V-1.

På grundlag af disse oplysninger og de yderligere oplysninger, som Kommissionen anmodede om den 18. februar 2011, og som de slovakiske myndigheder gav den 8. og 29. april 2011, samt den derpå følgende høring af ekspertgruppen har Kommissionen udarbejdet følgende udtalelse:

1. Afstanden mellem anlægget og det nærmeste punkt på en anden medlemsstats område, i dette tilfælde Den Tjekkiske Republik, er omkring 38 km. Afstanden til den østrigske og ungarske grænse er henholdsvis 55 km og 62 km.

2. Under normale nedlukningsaktiviteter giver flydende og luftformige udledninger ikke anledning til nogen sundhedsmæssig risiko for befolkningen i en anden medlemsstat.

3. Lav- og mellemradioaktivt fast affald oplagres midlertidigt på stedet, før det overføres til det godkendte nationale anlæg til behandling af affald ved Mochovce. Højradioaktivt fast affald oplagres på stedet, indtil et dybtliggende deponeringsanlæg bliver tilgængeligt.

4. Ikke-radioaktivt fast affald eller restaffald, der er undtaget fra lovpligtig kontrol, frigives til bortskaffelse som konventionelt affald eller til genbrug eller genvinding. Dette bør ske i overensstemmelse med kriterierne i de grundlæggende sikkerhedsnormer (direktiv 96/29/Euratom).

5. I tilfælde af uforudsete radioaktive udslip som følge af en ulykke af samme art og omfang som beskrevet i de almindelige oplysninger, vil den planlagte ændring ikke medføre doser i andre medlemsstater, som kan forventes at påvirke befolkningens sundhed.

Kommissionen konkluderer, at iværksættelsen af planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, uanset form, fra kernekraftværket Bohunice V-1 i Den Slovakiske Republik ikke — hverken under normal drift eller i tilfælde af en ulykke af den art og det omfang, der er beskrevet i de generelle oplysninger — kan antages at forårsage nogen radioaktiv kontaminering af en anden medlemsstats vande, jord eller luftrum.
1.2.

Kommissionen bifalder denne anmodning og anerkender, at ECB hermed handler i overensstemmelse med sin forpligtelse til at høre Kommissionen vedrørende udkast til ECB-forordninger i tilfælde af tilknytning til Kommissionens statistikkrav, jf. artikel 5, stk. 2, i Rådets forordning (EF) nr. 2533/98 om Den Europæiske Centralbanks indsamling af statistisk information. Da målet med dette krav om høring er at sikre den sammenhæng, der kræves for at udarbejde statistikker, som opfylder ECB's og Kommissionens respektive informationskrav, minder Kommissionen om, at et godt samarbejde mellem ECB og Kommissionen kun kan være til gavn for disse to institutioner samt for brugerne og respondenterne, idet der gives mulighed for en mere effektiv produktion af europæiske statistikker.
2)

I anlæggets driftsperiode: — Der vil blive anbragt radioaktivt affald i anlægget, uden at det er hensigten, at der skal finde genvinding sted. — Anlægget vil ikke have nogen tilladelse til at udlede flydende og luftformigt radioaktivt affald. Der vil imidlertid sive radioaktive gasser ud fra anlægget; det er ikke sandsynligt, at disse vil påvirke befolkningens sundhed i en anden medlemsstat. — Skulle der ske utilsigtet udledning af radioaktivt flydende affald som følge af en ulykke af den type og størrelse, som behandles i de almindelige oplysninger, vil det ikke give anledning til doser i andre medlemsstater, som kan forventes at påvirke befolkningens sundhed.
DA Den Europæiske Unions Tidende C 77/1

KOMMISSIONENS UDTALELSE

af 10. marts 2011

om planen for bortskaffelse af radioaktivt affald fra deponeringsanlægget for meget lavradioaktivt affald Lillyhall beliggende i Cumbria i Det Forenede Kongerige, i henhold til artikel 37 i Euratom-traktaten

(Kun den engelske udgave er autentisk)

2011/C 77/01

Den 1. september 2010 modtog Europa-Kommissionen i overensstemmelse med Euratom-traktatens artikel 37 fra den britiske regering de generelle oplysninger om planen om bortskaffelse af radioaktivt affald fra deponeringsanlægget for meget lavradioaktivt affald Lillyhall.

På grundlag af disse oplysninger og yderligere oplysninger, som Kommissionen anmodede om den 8. oktober 2010, og som Det Forenede Kongeriges myndigheder fremlagde den 13. december 2010, samt den efterfølgende høring af ekspertgruppen har Kommissionen udarbejdet følgende udtalelse:

1) Afstanden fra deponeringsanlægget og til det nærmeste punkt på en anden medlemsstats område, i dette tilfælde Irland, er omkring 180 km.

2) I deponeringsanlæggets driftsperiode: — Det radioaktive affald vil blive anbragt i deponeringsanlægget, uden at det er bestemt til genvinding. — Deponeringsanlægget vil ikke få tilladelse til udledning af flydende og luftformige radioaktive stoffer. En vis udsivning af radioaktive gasser fra deponeringsanlægget vil dog forekomme, men det vil ikke få indvirkning på befolkningens sundhed i andre medlemsstater — Skulle der ske utilsigtet udledning af radioaktivt flydende affald som følge af en ulykke af den type og størrelse, som behandles i de almindelige oplysninger, vil befolkningen i andre medlemsstater ikke udsættes for doser, der giver anledning til nogen sundhedsmæssigt betydende virkning.

3) Efter deponeringsanlæggets driftsperiode: De påtænkte foranstaltninger for endelig lukning af deponeringsanlægget, som de er beskrevet i de almindelige oplysninger, giver anledning til at tro, at konklusionerne i punkt 2 vil forblive gyldige på lang sigt.

Kommissionen konkluderer, at iværksættelsen af planen for bortskaffelse af radioaktivt affald, uanset form, fra deponeringsanlægget for meget lavradioaktivt affald Lillyhall i Det Forenede Kongerige — hverken under normal drift, efter endelig lukning eller i tilfælde af en ulykke af den art og det omfang, der er beskrevet i de almindelige oplysninger — kan antages at forårsage nogen radioaktiv kontaminering af en anden medlemsstats vande, jord eller luftrum.
3)

Efter bortskaffelsesanlæggets driftsperiode: De påtænkte foranstaltninger for endelig lukning af bortskaffelsesanlægget som beskrevet i de almindelige oplysninger giver anledning til at tro, at konklusionerne i punkt 2 vil forblive gyldige på lang sigt.
2.4.

Derudover har Kommissionen til hensigt i næste måned at forelægge et forslag til forordning om EU-regler om pengemarkedsforeninger. Forslaget vil indebære flere ændringer til den måde, hvorpå pengemarkedsforeninger er defineret og kan drive virksomhed i Europa. For at undgå manglende overensstemmelse anbefaler Kommissionen, at ECB indfører en revisionsklausul i sine forordninger for at tage definitionen af og kriterierne for pengemarkedsforeninger op til fornyet overvejelse under hensyn til forordningen om pengemarkedsforeninger, når denne er blevet vedtaget af Europa-Parlamentet og Rådet. Tilpasningerne af de pågældende ECB-forordninger bør falde sammen med ikrafttrædelsen af den nye forordning om pengemarkedsforeninger.