++++

UDARBEJDELSE AF DET ANDET FORSKNINGSPROGRAM

vedroerende sikkerhed i minerne

I . INDLEDNING

Artikel 55 i traktaten om oprettelse af Det europaeiske Kul - og Staalfaellesskab indeholder bestemmelse om fremme og finansiering af den tekniske og oekonomiske forskning , som har betydning for produktionen og udviklingen af forbruget af kul og staal samt arbejdssikkerheden i disse industrier .

Siden 1969 er der bevilget i alt 10 113 566 ECU til forskning vedroerende sikkerhed i kul - og jernminerne . Indtil 1976 blev projekterne indsendt og godkendt enkeltvis ; der fandtes ikke noget samlet program ; men den 21 . december 1976 vedtog Kommissionen til imoedekommelse af de af samtlige organer inden for minedriften fremsatte oensker et femaarigt forskningsprogram vedroerende sikkerhed i minerne , der omfattede finansiel stoette til et samlet beloeb paa 7 500 000 ECU . Dette beloeb er da ogsaa blevet anvendt til gennemfoerelse af programmet .

Ud over til denne forskning , der direkte vedroerer sikkerhed inden for minedriften , yder Kommissionen finansiel stoette til mineforskningen gennem det middelfristede program for stoette til kulforskning , der forvaltes af generaldirektoratet XVII : Energi , og gennem programmet vedroerende ergonomi i kul - og staalindustrien , der forvaltes af generaldirektorat V : Beskaeftigelse , sociale anliggender og uddannelse . Begge disse programmer har betydning for sikkerheden i miner . Endvidere arbejder ogsaa Det staaende udvalg for sikkerheds - og sundhedsforhold i Miner og anden Udvindingsindustri paa sikkerhedsomraadet bl.a . ved udveksling af erfaringer og information medlemsstaterne imellem , og udvalget har i henhold til sit mandat befoejelse til at stille forslag om forskning paa omraader i tilknytning til sikkerhed i minerne . Forskningsresultaterne meddeles udvalget , saa snart de foreligger . Det er afgjort noedvendigt at koordinere alle disse aktiviteter , og der maa ved gennemfoerelse af alle programmer vedroerende sikkerhed i minerne i fuld udstraekning tages hensyn til alle de bestraebelser , der udfoldes , baade af Kommissionen og af andre organer .

Paa baggrund af kullenes stadig stigende betydning for hele verdens nuvaerende energisituation maa Faellesskabet ubetinget udnytte denne faellesskabsenergikilde mest muligt , men hertil kraeves de sikrest mulige arbejdsforhold i minerne .

I oevrigt har jern - og staalindustrien en udpraeget interesse i , at arbejdssikkerhedsforskningen udbygges . I det foreslaaede program udelukkes ikke forskningsarbejder , der gavner begge industrier . Hovedformaalet med programmet boer ikke udelukkende vaere at forebygge masseulykker eller ulykker med doeden til foelge , som der altid naeres frygt for i minedriften , men ogsaa at soege velegnede metoder til forebyggelse af de arbejdsulykker , der statistisk set er flest af .

Det anses for ubetinget noedvendigt , at der udarbejdes et andet forskningsprogram vedroerende sikkerhed i minerne . Det foerste program har dog uanset de relativt beskedne finansielle midler haft en betydelig indflydelse paa sikkerheden . For at befaeste denne indflydelse og samtidig soerge for , at forskningen foelger med eller om muligt kommer forud for den tekniske udvikling , foreslaas det , at der udarbejdes et nyt forskningsprogram i harmonisk forlaengelse af det foerste , dvs . efter nogenlunde samme retningslinjer . Alle interesserede organer inden for minedriften i Faellesskabet er blevet bedt om at udtale sig , og alle er enige om , at der er behov for et andet program .

II . SIKKERHEDSPROGRAM

1 . Almindelige bemaerkninger

Mekaniseringen skrider til stadighed frem og koncentrationen af arbejdssteder oeges med det resultat , at tonnagen pr . driftsenhed vokser . Der anvendes nu mere pladskraevende , tungere og kraftigere maskiner med stoerre kapacitet til kulbrydning , drivning af minegange og transport af produkterne . Der udnyttes kullag , der er vanskeligere at bryde , tyndere eller maegtigere lag , i stoerre dybder end tidligere . I mineteknologi og minedrift anvendes nu integrerede systemer og undersystemer til brydning , afstivning , transport og kontrol . Alt dette arbejde udfoeres nu hurtigere , og paa grund af koncentreringen af produktionen og til trods for den oegede produktivitet haender det , at der er flere minearbejdere end tidligere samlet i den samme driftsenhed . Herved bliver faren for alvorlige ulykker ogsaa stoerre . Det kan i oevrigt ogsaa ske , at enkeltpersoner eller smaa grupper af arbejdere udfoerer intensivt arbejde paa et isoleret sted ; der maa ydes disse saavel som andre , der arbejder laengere vaek , men som alligevel kan blive impliceret , sikre arbejdsforhold . Paa visse omraader inden for overvaagning , datatransmission og informationsformidling , fjernstyring og automatisk styring er der gjort store fremskridt med de fordele , dette medfoerer , uden dog at alle problemer har kunnet loeses , og ikke uden at der er opstaaet nye .

Alle disse aendringer , som har vaeret medvirkende til , at ulykkerne har aendret karakter og frekvens , boer foelges noeje og analyseres , ligesom det boer undersoeges , om de forskellige integrerede og meget avancerede systemer og undersystemer , der anvendes i forbindelse med brydning , afstivning , transport og styring , er hensigtsmaessige og indbyrdes velafpassede . De hermed forbundne sikkerhedsproblemer kraever lige saa velgennemtaenkte loesninger , baade naar det drejer sig om at identificere faren og at fjerne den .

Erfaringen viser , at man maa beskaeftige sig baade med individuelle ulykker og med masseulykker . Det er dog hensigtsmaessigt at sondre mellem disse to typer ulykker .

I det foerste sikkerhedsprogram behandles med vijle kun problemerne i forbindelse med arbejdet nede i minen . Men paa baggrund af erfaringen og i betragtning af de nye driftsmetoder og andre typer ulykker , har man fundet det noedvendigt ogsaa at beskaeftige sig med sikkerheden i forbindelse med arbejde over jorden og udvinding i aabent brud . Behovet herfor er saa meget stoerre , som en oeget produktion kraever installation uden produktionsafbrydelse af moderne anlaeg over jorden , hvilket betyder oeget risiko . Udvinding i aabent brud af kul og jernmalm vinder stoerre og stoerre indpas og man mener , at tiden nu er inde til at interessere sig naermere herfor og om muligt forske mere end hidtil i de for denne udvindingsmetode karakteristiske sikkerhedsproblemer .

2 . Det foerste program

Det foerste program omfattede ca . 80 projekter , der blev antaget , efter at de saedvanlige konsultationer havde fundet sted .

I mange tilfaelde er man i forskningen nu naaet saa langt , at man , efter at udviklingsarbejdet er sluttet og der er fremstillet prototyper , kun mangler at soerge for overgangen til en sikker anvendelse af resultaterne i praksis i minerne . I mange andre tilfaelde er forskningen endnu ikke afsluttet .

I det foelgende omtales i korthed en del af den igangvaerende forskning samt den stedfundne udvikling paa de vaesentligste omraader .

a ) Brand og selvantaendelse i minerne

Der er gjort en stor indsats i forbindelse med brande og overophedning , fordi ulykker foraarsaget heraf repraesenterer en stor fare . Man har isaer beskaeftiget sig med problemerne i forbindelse med sporing og tidlig alarmering under ugunstige vilkaar som f.eks . i tilfaelde af gloedebrande .

Der er gjort fremskridt med hensyn til udvikling af forskellige typer detektorer , der er koblet til datatransmissionssystemer og alarmsystemer . Det hidtil udfoerte arbejde viser , at et standardsystem sandsynligvis ikke vil vaere hensigtsmaessigt , men at der maa anvendes flere forskellige systemer afhaengigt af de forskellige typer brande og de omstaendigheder , hvorunder de opstaar .

Der forventes arbejdet yderligere med detektorer , valg deraf og deres tilpasning til forholdene i minen . Der er imidlertid sket en udvikling med hensyn til at udrydde falsk alarm som foelge af CO-udstroemning fra andre kilder end overophedning , f.eks . spraengninger eller koersel med dieselmaskiner .

Under forsoeg paa at fastslaa , hvor detektorer til sporing af smaa brande i grubegange med stort tvaersnit bedst placeres , har man ved at aflaese CO-udstroemningen kunnet konstatere , at der i gruben fandtes en CO-lagdannelse , der havde forbindelse med luftens cirkulationshastighed , men dens noejagtige struktur har man endnu ikke kunnet fastslaa .

Bestraebelser for at goere smoeremidler mindre letfaengelige er blevet kronet med held . Mange af disse midler er blevet undersoegt for deres brandfarlighed , og resultatet blev , at flere af dem blev anset for at vaere egnede til tekniske forsoeg . Tre af dem gav gode resultater og vil blive afproevet paa andre maader .

Det var hensigten at foretage et forsoeg af mindre omfang , hvorved man skulle kunne fastslaa transportbaands brandfarlighed . Indtil videre har dette arbejde ikke givet positive resultater .

b ) Eksplosioner

Faren for saavel grubegas - som minestoevseksplosioner i minerne er et forhold , der i oejeblikket stadig giver anledning til stor bekymring .

Grubegasantaendelser foraarsaget ved friktion , parametrene herfor og midlerne til at standse dem har vaeret underkastet undersoegelser , og man har herved faaet ny viden herom .

Mulighederne for at hindre disse antaendelser naer ved kilden har vaeret undersoegt , og der er udviklet metoder og materiel , hvormed man kan hindre grubegas - og kulstoevsantaendelser , idet man monterer grubegas-detektoren og slukningsapparatet paa brydningsmaskinen . Disse metoder har vaeret afproevet med held paa visse maskiner og i forsoegsminer .

Man har interesseret sig for udloeselige spaerringer , som automatisk standser eksplosioner . Der har vaeret gjort forsoeg med forskellige typer baseret paa forskellige detektionsprincipper , almindeligvis med vand som brandslukningsmiddel . For nogle af disses vedkommende er man naaet til undersoegelsens slutfase eller afproevningen i minen . Paa disse to sidste omraader viser det sig , at det er absolut noedvendigt at videreudvikle de forskellige typer og indgaaende sammenligne det karakteristiske ved dem og deres effektivitet paa baggrund af de forskellige forhold i minerne .

c ) Undsaetning

Forskningen vedroerende undsaetning var i henhold til det foerste program * beskedent omfang , sandsynligvis fordi der , allerede inden programmet blev indledt , var udfoert et betydeligt stykke arbejde i forbindelse med undsaetning af indespaerrede minearbejdere .

Man har isaer haft opmaerksomheden rettet mod selvredningsudstyr . De for tiden mest benyttede typer er ikke gode nok i iltfattig luft , og man arbejder nu med andre , som eventuelt ikke har denne ulempe . Aandedraetsvaern ( med kemisk fremstillet ilt ) anvendes som standardudstyr i visse miner i Faellesskabet ( udvinding af kul , kali , uran , bauxit ... ) . I den forbindelse er der foretaget afproevninger i praksis af udstyrets holdbarhed og gjort forsoeg med oplagring i minen , saa man kan foere kontrol med , hvor effektive disse apparater er efter nogen tid .

d ) Overvaagning , telemetri , fjernstyring , automatisering og kommunikation .

Der er gennemfoert mange forskningsprojekter paa dette omraade og , hvad naturligt er , har mange af dem drejet sig om sporing af brande og formidling af information om brande . Herved har der kunnet goeres store fremskridt med hensyn til en analyse af luften i minen , og man har ved hjaelp af datamater og datatransmissionssystemer kunnet faa oplysninger paa dette omraade .

Efter fremkomsten af fjernsynskameraet til brug i observationsskakter ved redningsarbejder gik man i gang med forskning vedroerende et fjernsynssystem til overvaagning af mineskakter og borehuller i stor dybde med stor diameter .

Man har ogsaa taenkt sig at anvende radiokommunikation og kommunikation ved hjaelp af elektromagnetiske boelger ved undsaetningsaktioner i minen . Det har vist sig , at direkte transmitterede , lavfrekvente radiosignaler ikke egner sig til kommunikation i kulmineomraader i Faellesskabet med langstrakte brydningsfronter i stor dybde . I oejeblikket undersoeger man forskellige metoder til mikroboelgekommunikation mellem redningsholdene og basen og soeger at udvikle dem .

Man har undersoegt radiosystemer til detektering af personer , der kommer ind i et omraade , der er farligt paa grund af arbejdende maskiner , og som saa kan stoppe maskinerne .

e ) Arbejdsmetoder

Der er behandlet mange emner inden for dette omraade . Bestraebelserne har vaeret koncentreret om at loese problemet i forbindelse med skred i jernminer , saa man faar bedre kontrol hermed og kan opnaa mere effektiv beskyttelse mod den fare , de repraesenterer . Der er udviklet et prototypesystem , hvorved der slaas alarm i tilfaelde af overhaengende fare for skred og som , naar det foerst er fuldt udviklet , vil kunne benyttes i stoerre malestok .

Der har vaeret foretaget undersoegelser af et fjernstyret system til ladning af kul ; formaalet var , at personalet skulle holdes vaek fra de farlige omraader ( skred , stoev , pludselige frigoereiser ) . Man har foretaget forsoeg med fjernsynskontrolleret fjernstyring af maskiner , og industrien har arbejdet videre hermed .

Med hensyn til eksplosivstoffer har man soegt at fastslaa aarsagerne til forpufning , som undertiden finder sted under korttidsintervalspraengninger . Der har vaeret vanskeligheder , som dog nu er overvundet , med at udvikle en tilfredsstillende metode til maaling af trykket i borehuller under spraengninger . Ved hjaelp af denne metode har man ved spraengninger i fast klippe kunnet bedoemme virkningerne af forholdet mellem eksplosivstofmaengden og afstanden mellem spraengningshullerne , uden at der forekommer detonationsoverfoering . Arbejdet fortsaettes i andre formationer under anvendelse af andre eksplosivstoftyper .

Der foretages i oejeblikket undersoegelser vedroerende transportoerernes driftssikkerhed ; formaalet er at fremstille en udkoblings/bremseanordning , der kan reducere transportoerens inerti , naar motoren stoppes . Der er udviklet en prototypeanordning , der kan hindre , at selve maskineriet , bryde - og laessemaskiner til brydning i kullag ved svag eller staerk haeldning loeber loebsk .

f ) Elektricitet

Forskningen har vaeret koncentreret om at fremstille anordninger til hurtig afsloering af fejl og hurtig stroemafbrydelse samt om mere generelt at oege sikkerheden i forbindelse med elektriske ledningsnet og elektrisk materiel .

Der er udviklet et system til hurtig detektering af mindre fejl . Naar det blev anvendt sammen med en udloeser med momentudloesning , var afbrydningstiden 13 millisekunder for fejlstroemme , der var stoerre end motorens startstroem . Desuden kan dette system afsloere smaa kortslutningsstroemme , som ikke tidligere kunne detekteres , men her er reaktionstiden stoerre . Systemet afproeves for tiden nede i en mine . Der foretages ogsaa laboratorieforsoeg med kredse med thyristoromskifter , og man haaber ved hjaelp heraf at faa systemets omskiftningstid ned paa under 10 millisekunder .

g ) Materialeteknologi

Undersoegelserne har isaer vaeret koncentreret om hejsevirksomhed og i saerdeleshed om bremsesystemernes geometri og stoerre sikkerhed under hejsevirksomheden bl.a . for saa vidt angaar slip og straekning af hejsetove . Gennem forskningen vedroerende bremsernes geometri har man faaet saerlig gode oplysninger , og man mener , at sikkerheden omkring hejsevirksomheden er blevet betydelig stoerre takket vaere forskningsresultaterne og deres anvendelse i praksis .

h ) Ulykker og information om ulykker

Paa dette omraade , som man desvaerre ikke har ofret megen opmaerksomhed , er der kun ivaerksat to projekter Det ene havde til formaal at nedsaette antallet af ulykker i forbindelse med transportsystemet paa et skinnelegeme paa jorden , hvor traekkraften er et lokomotiv eller kabler ; det har foert til , at der i minerne er installeret flere former for udstyr , der allerede er afproevet eller endnu er paa forsoegsstadiet .

Der er foretaget forsoeg med energiabsorberende anordninger monteret paa skinnelegemet , som skal kunne stoppe vogne , der koerer med for stor fart , og flere af disse anvendes i minerne . Der er ligeledes udviklet en elektronisk anordning til beskyttelse mod overbelastning , og den er nu anbragt i minerne ; i et kabeltraeksystem afbryder den stroemmen , naar kablet udsaettes for en bestemt belastning .

Der foretages ogsaa for tiden forsoeg med det formaal at fastslaa , om systemer med tandstangsdrev er velegnede til lokomotiver , der koerer paa stejle straekninger i minerne .

I det andet projekt anvender man edb i et forsoeg paa at fastslaa , hvordan forholdet er mellem ulykker , anvendte systemer og driftsmetoderne .

i ) Stoej

Kun et enkelt projekt har vaeret taget op inden for rammerne af dette foerste program . Det drejede sig om stoejeksposition og kontrol hermed i minegangene , ved etablering af nye minegange og brydningsfronter og i forbindelse med personaletransportsystemer .

3 . Beskrivelse af andet program

Det nye program , som skulle ligge i forlaengelse af det tidligere og supplere dette , omfatter nogle hovedemner , som den kommende forskning bliver fordelt paa .

Det samlede omraade bliver stoerre end under det tidligere program , for at ogsaa spoergsmaal vedroerende arbejdet over jorden og udvinding i aabent brud i kul - og jernminedriften kan komme i betragtning . Foruden denne udvidelse mener man , at det vil vaere hensigtsmaessigt at tage to andre hovedforskningsomraader med , nemlig " transport og haandtering " og " saetninger i lagene og lignende faenomener " . Disse to emner indgik under andre omraader i det tidligere program , men erfaringen viser , at de paa grund af deres karakter boer betragtes som hovedforskningsemmer . Der sker mange ulykker i forbindelse med installationers og udstyrs anvendelse , under transport og ved haandtering af materialer . Der kan med fordel oprettes et saerskilt forskningsomraade vedroerende sikkerheden i forbindelse med transport , haandtering og lignende arbejde , saa denne oeges .

Fremfor at give en naermere beskrivelse i programmet af alle taenkelige projekter , soeger man at fastlaegge hovedforskningsomraader og give en fremstilling i hovedtraek af de vigtigste emner , der kan udarbejdes projekter over . Inden for disse hovedomraader kan de forskningsopgaver , som inden for rammerne af foerste program har vist sig at vaere af interesse , fortsaettes og afsluttes . Under disse omraader kunne ogsaa opfoeres forskningsopgaver med det formaal at konsolidere den udvikling og de forbedringer , der allerede har fundet sted , og endvidere nye forskningsopgaver med det formaal at tilvejebringe et sikrere arbejdsmiljoe for kul - og jernminearbejderne under hensyntagen til mineteknikkens nyskabelser og de seneste krav .

Tidligere gik man staerkt ind for en forskning inden for Faellesskabet , hvor flere organer arbejdede sammen om et bestemt emne . Hidtil er man ikke kommet ret meget videre ad denne vej . Derfor boer de store fordele , denne form for forskning frembyder , og behovet for , at der goeres en stoerre indsats paa dette felt , da ogsaa endnu engang understreges .

Det foreslaas , at der udarbejdes et nyt program med titlen " Sikkerhed i minerne " med udgangspunkt i nedenfor omtalte omraader , hvorunder hovedforskningsemnerne er anfoert . Hverken omraaderne eller forskningsemnerne er naevnt i prioritetsraekkefoelge .

a ) Ulykker og information um ulykker - De menneskelige faktorer og sikkerheden

Den stadig stoerre mekanisering og de aendringer , der er fulgt hermed , har medfoert , at der generelt set ogsaa er sket en aendring af fordelingen af ulykker hvad angaar steder og typer . Den stadig mere komplicerede karakter af materiel , afstivning , transport , metoder , arbejds - og styringssystemer har i alle henseender vaeret medvirkende til , at der er sket aendringer .

Alle systemerne maa bedoemmes ud fra en sikkerhedssynsvinkel , og der maa findes maader , hvorpaa man kan faa et klart billede af " sikkerheden " ved systemerne lige fra konstruktion til anvendelse i praksis .

Ved hjaelp af databehandling kan der nu bedre tages hensyn til de faktorer , der er aarsag til , at der sker ulykker .

Forskningen boer isaer koncentreres om foelgende emner :

Identificering af potentielle farer ved den teknik og de systemer , der benyttes i oejeblikket eller er under udvikling , ved hjaelp af datamatsimulering .

Analyse og formidling af informationer om ulykker under anvendelse af alle former for tilgaengelig undersoegelsesteknik og gennem udvikling af de bedste og mest hensigtsmaessige metoder .

Forskning med formaal at give den enkelte en positivere holdning til spoergsmaalet om sikkerhed og en anden indstilling til ulykkesforebyggelse og uddannelse gennem bedre informationsformidlings - og instruktionsmetoder , ved bibringelse af stoerre forstaaelse for arbejdssituationerne og ved opfordring til personalet om selv at medvirke .

Behandling af sikkerhedsproblemer i forbindelse med automatisering og fjernstyring .

Undersoegelse af de saerlige krav , der maa stilles til sikkerheden under moderniseringsarbejder .

Undersoegelse af stoejs skadelige foelger for sikkerheden .

Undersoegelse af betydningen af bedre belysning for sikkerheden .

b ) Brand og selvantaendelse i minerne

Faren for selvantaendelse og brand i minerne eksisterer stadig . Der boer til stadighed udfoldes bestraebelser for at begraense brande og overophedning til et minimum , for at lokalisere dem og hurtigt slaa alarm , naar de opstaar ; der maa findes baade manuelle og automatiske metoder til brandbekaempelse og gives regler for , hvordan der skal handles , naar man ikke laengere har en katastrofe umiddelbart under kontrol .

Med henblik herpaa boer der forskes i foelgende hovedemner :

Udvikling af brandsikre eller vanskeligt antaendelige apparater , materialer og vaesker ; klare retningslinjer for hensigtsmaessige brandfarlighedsforsoeg og i givet fald forsoeg i forbindelse med andre former for risiko som f.eks . isaer de nye stoffers toksicitet . Man boer vaere opmaerksom paa brand - og eksplosionsfaren ved anvendelsen af dieselmaskiner , navnlig hvad angaar deres daek .

Forskningen vedroerende baandtransportoerer boer fortsaettes . Navnlig boer transportoerer med stor kapacitet og stor maskinkraft undersoeges for brandsikkerhedsegenskaberne . Arbejdet med sammenligning af forsoegsmetoder boer fortsaettes . Man haaber at finde metoder , der kan anvendes paa de transportoerer , der benyttes i oejeblikket .

Fortsat udvikling i forbindelse med eksperimentielle undersoegelser af systemer til tidlig sporing og alarmering i tilfaelde af brand eller selvantaendelse , idet der boer soerges for , at systemerne kan fungere sammen med de almindelige anvendte overvaagnings - og informationssystemer i miner .

Udvikling af hensigtsmaessige metoder til slukning af selvantaendelser og brande , og for brandes vedkommende metoder til slukning af saavel lokale som vandrende brande .

Opfindelse af metoder , der goer det muligt at svejse metalgenstande i minerne .

Udvikling af systemer til automatisk eller fjernstyret etablering af brandstandsende spaerringer .

Forskning vedroerende brandes og selvantaendelsers hyppighed og udvikling betinget af selve minernes opbygning og ventilationen , og forslag om hensigtsmaessige forandringer , der kan fastlaegges ved hjaelp af databehandling .

c ) Eksplosioner

Den tiltagende anvendelse af hakke - og fraeseaggregater til brydning af kul og drivning af minegange oeger risikoen for gnistdannelse ved friktion , som boer undersoeges naermere .

Der er udfoert et omfattende forskningsarbejde vedroerende udloeselige , eksplosionsstandsende spaerringer , men der skal ske en yderligere udvikling , inden disse spaerringer kan anvendes i stoerre udstraekning i minerne .

Skoent den stoerre mekanisering har foert til , at der anvendes faerre eksplosivstoffer , boer forskningen vedroerende stoerre sikkerhed paa dette omraade , navnlig for saa vidt angaar de nye typer eksplosivstoffer , dog fortsaettes .

Som foelge heraf boer opmaerksomheden til stadighed vaere rettet mod foelgende emner :

Udvikling af og forsoeg med metoder , hvorved risikoen for antaendelse ved gnistdannelse , for overophedning ved friktion og for varme overflader kan fjernes .

Videreudvikling og sammenligning af de eksisterende modeller af udloeselige , eksplosionsstandsende spaerringer , og udvikling af metoder til standsning af eksplosioner naer ved eksplosionskilden med henblik paa fremstilling af systemer , der er praktisk anvendelige i minerne .

Grundforskning vedroerende gas - og stoeveksplosioners forloeb . Der boer ved en saadan forskning tages hensyn til mange forskellige parametre saasom :

- den oprindelige eksplosions karakter og styrke

- stoevarter og deres brandfarlighed

som funktion af indholdet af flygtige stoffer og brandsikre stoffer

- tilstedevaerelsen af gas , der fremkalder eksplosioner i hybride blandinger .

Eksperimentalforskning vedroerende eksplosioner i minen , hvor foelgende parametre skal tages i betragtning :

- minegangenes laengde , tvaersnit og hele opbygning

- luftens stroemningshastighed

- de forskellige stoevaflagringers beskaffenhed og aflejringssted .

Bestemmelse af en stoevaflejrings repraesentativitet ( aflejring - ophvirvling ) med hensyn til risiko for en eksplosionsforplantning .

Bestemmelse af effektiviteten af metoderne til kontrol med fraktureret sten eller graabjerg .

I samme forbindelse udvikling af en umiddelbar fremgangsmaade til maaling af aflejret stoevs brandsikkerhed . Forbedring og vurdering af det med de nye eksplosivstoffer og nye former for spraengningsteknik foelgende sikkerhedsniveau .

Forskning af denne art boer koordineres med den forskning , der kommer til at indgaa i et forskningsprogram vedroerende industriel hygiejne i minerne .

d ) Undsaetning

Det er lidet sandsynligt , at selvredningsudstyr med filter kan forbedres yderligere paa det praktiske plan , og derfor boer formaalet med forskningen nu vaere at forbedre de andre typer selvredningsudstyr eller fremstille nye .

Forskning vedroerende undsaetning af indespaerrede minearbejdere boer fortsaettes , og man er af den opfattelse , at det materiel og de kommunikations - og alarmsystemer , der anvendes under redningsaktioner , maa forbedres .

Der boer forskes paa foelgende omraader :

Forbedring eller konstruktion og udvikling af andre typer selvredderudstyr og navnlig meget effektivt og let selvforsynende udstyr .

Videreudvikling og forsoeg med respiratorer og nedkoelingsudstyr til redningsmandskabet .

Udvikling af bedre metoder til kommunikation under redningsaktioner .

Fortsat udvikling af kombineret maale - og alarmapparatur til redningsmandskabet , bl.a . et ambulant laboratorium til brug nede i minen .

Undersoegelse af den bedst mulige udnyttelse af foerstehjaelpssystemer , og udvikling af hensigtsmaessige metoder til transport af saarede , som kan benyttes sammen med de normalt anvendte transportmetoder .

Arbejdet med forbedring af metoder til lokalisering , kontaktetablering og undsaetning af indespaerrede personer baade oppe fra og nede i minen boer fortsaettes , og der boer udvikles gode metoder og hensigtsmaessigt materiel til brug ved redningsaktioner efter sammenstyrtninger .

e ) Overvaagning , telemetri , informationsformidling , fjernstyring , automatisering og kommunikation

Der er gjort store fremskridt i den sidste tid med hensyn til anvendelse af datamater i forbindelse med de maaleinstrumenter og datatransmissionssystemer , der anvendes til kontrol af atmosfaeren i minen , og der kan forventes gjort yderligere fremskridt , efterhaanden som der udvikles ny teknik . Aabning af meget produktive miner og rige brydningsfronter samt indfoerelse af fjernstyret udstyr oeger behovet for overvaagning og telemetri i forbindelse med arbejdet ved brydningsfronter , i langsvaegsbrydninger og andre steder . Man boer undersoege sikkerheden i forbindelse med fjernstyret og automatiseret arbejde for paa denne maade at finde sikre arbejdsmetoder . Enkle og direkte kommunikationsmidler er blevet noedvendige , nu hvor grupper af arbejdere og undertiden ogsaa enkeltpersoner arbejder i stoerre og stoerre isolation .

Der boer forskes i foelgende emner :

Konstruktion , udvikling og installation af sikkert udstyr og sikre systemer til overvaagning og styring af materiel og maskiner , samt midler til sikring af sikkerheden i forbindelse hermed , bl.a . metoder til sikring af at mikroprocessorstyrede programmer fungerer tilfredsstillende .

Bedre systemer til overvaagning og styring af udstyret og arbejdsgangen i forbindelse med hejsevirksomhed .

Udvikling af paalidelige systemer , der giver sikkerhed ved fjernstyret og automatiseret arbejde .

Udvikling af sikre kommunikationssystemer og metoder , hvorved de elektriske kredsloeb , der anvendes til fjernstyring og automatisk styring , kommer til at fungere sikkert .

Undersoegelse af forstaaeligheden af meddelelser nede i minen .

f ) Transport og baandtering

Naar man har gjort dette emne til genstand for saerskilt forskning , skyldes det som tidligere anfoert hovedsagelig , at man oensker at henlede opmaerksomheden paa det stigende antal ulykker , transporten i minerne er aarsag til . Endvidere har vaeksten i antallet af rige brud medfoert nye problemer i forbindelse med haandtering af materialer .

Udstyret til transport af personale og materiel er for tiden ved at blive radikalt aendret som foelge af tungere ladninger , hoejere hastigheder og vogne af en mere avanceret konstruktion . Langt tungere og mere pladskraevende udstyr skal nu transporteres og manoevreres i skakter , minegange og brud .

Dette i forbindelse med tendensen til en signing i antallet af ulykker kraever forskning i specielle emner , hvis resultater skal kunne anvendes baade i skakter og i skraanende og horisontale minegange . Der er tale om foelgende forskningsemner :

Vurdering og afproevning af alle former for transportsystemer ud fra et sikkerhedsmaessigt synspunkt .

Udvikling af nye , automatiserede systemer med henblik paa udskiftning af farlige systemer , i forbindelse med hvilke megen arbejdskraft udsaettes for ulykker .

Undersoegelse af sikkerhedsproblemerne i forbindelse med anvendelsen af baandtransportoerer til transport af personel og med seriestyring af transportoererne .

Undersoegelse af problemerne i forbindelse med transport og manoevrering af tungt og pladskraevende materiel i skakter , minegange og brud , samt af de problemer , der er opstaaet som foelge af en stigende anvendelse af de transportsystemer , der nu er behov for til hejsning af store maengder materiel op til overfladen til eftersyn og reparation .

g ) Elektricitet

De nuvaerende udvindingsmetoder kraever et langt stoerre el-forbrug , kraftigere motorer og hoejere spaendinger til alt arbejde . Derfor er det noedvendigt at fortsaette forskningen vedroerende materiellets og udstyrets sikkerhed baade med hensyn til eksplosions - og brandfaren og til hoejspaendingskredsloebenes generelle sikkerhed .

Forskningen boer omfatte :

Fortsat arbejde med praktiske afbrydere til hurtig afbrydelse af stroemmen i tilfaelde af fare .

Undersoegelse af alle aspekter af statisk elektricitet , navnlig paa baggrund af den stigende anvendelse af synteriske stoffer i minedriften .

Bedre metoder til beskyttelse af elektrisk materiel mod eksplosionsfare , navnlig sikkerhedssonder , ( detektorkamre til methanometer ) .

Sikkerheden i forbindelse med systemer , der fungerer og styres elektrisk , navnlig for saa vidt angaar mobilt udstyr , hoejspaending i brud og kablernes forbindelsesmaader .

Sikkerheden i forbindelse med elektriske ledningsnet og el-udstyr samt tilfredsstillende afproevningsprocedurer til kontrol af materiellets paalidelighed , navnlig inden materiellet saenkes ned i minen , sikkerhed ved anvendelse af akkumulatorer og udvikling af sikre systemer til kabelloes energiforsyning . ( Det drejer sig her bl.a . om forsyningen til brydningsmaskiner i bruddet gennem faste ledninger ) .

Undersoegelse af metoder til afproevning af elektriske apparater ved hjaelp af egensikre instrumenter i forbindelse med grubegas .

Beskyttelse mod elektriske stoed .

h ) Materialeteknologi

Ibrugtagning af kraftigere brydnings - og transportmateriel og hermed anvendelse af stoerre effekter har til foelge , at arbejdsbelastningen oeges , hvilket skaber problemer isaer i et ugunstigt miljoe . Paa dette omraade maa der saaledes noedvendigvis anvendes de bedst egnede materialer , der er til raadighed , og udvikles en teknik , der goer det muligt at opdage farerne og eventuelt havari paa maskiner og udstyr . Herved bliver der heller ikke saa stort behov for at transportere defekt materiel og udskiftningsmateriel , og man undgaar saaledes de farer , dette indebaerer , navnlig i skakter og minegange .

Forskningen boer omfatte :

Udvikling af enkle , sikre og ikke-destruktive afproevningsmetoder med direkte udlaesning .

Undersoegelse af nye , velegnede materialer passende til forholdene i minen .

Vurdering af proevninger for deformationsaeldning med henblik paa at fastlaa , hvornaar udstyret boer ka * seres .

Anvendelse af brudmekanik paa alle materialer og udvikling af velegnede metoder til afproevning af nye materialers modstandsdygtighed og brugte materialers nedbrydning , saaledes at man kan fastsaette sikkerhedsniveauet for sidstnaevnte .

i ) Arbejdsmetoder

I moderne minedrift anvendes alle former for teknologi , og der udvindes nu ikke blot i de saedvanlige kullag , men ogsaa i visse lag , som man ikke hidtil har ment at kunne bryde . Den hastighed , hvormed udviklingen af komplicerede brydningssystemer og systemer til drivning af minegange samt til styring deraf sker , kraever , at disse systemer underkastes en mere indgaaende undersoegelse , ligesom ogsaa sikkerheden i forbindelse med systemer og undersystemer til maskiner , udstyr og metoder maa undersoeges noeje . De moderne metoder skaber saerlige sikkerhedsproblemer for de personer , der befinder sig uden for det egentlige arbejds - eller kontrolomraade , og der boer tages hensyn hertil under hele denne undersoegelse .

Endvidere boer man paa dette omraade undersoege de muligheder , informatikken og simulationsteknikken indebaerer .

Der kan foreslaas foelgende forskningsemner :

Undersoegelse af sikkerhedsproblemerne i forbindelse med mekaniseret udvinding fra meget skraatliggende kullag af stoerre eller mindre maegtighed i forhold til haengevaeggens skivedybde , bjerggrundens beskaffenhed og mekaniseringen af drivningen af minegangene .

Kontrol med loftet for saa vidt angaar afstivnings - og opfyldningssystemernes sikkerhed , og maalinger , hvorved sammenstyrtninger , specielt i zoner , hvor der forekommer forkastninger i kullagene eller i instabile zoner , kan afvaerges .

Udvikling af automatiske alarmordninger og afbrydere til beskyttelse af personalet mod baade faststaaende og rullende maskiner og mod transportoererne .

Forskning vedroerende driftssikkerheden i forbindelse med apparater , der arbejder med komprimeret luft eller hydrauliske vaesker , isaer med meget hoejt tryk .

Bedre teknik til sikring af god beskyttelse mod potentielle farer , som ikke opstaar ved selve driften , men som have konsekvenser paa arbejdsstederne .

Bedre belysning og udsyn af sikkerhedsmaessige grunde .

Undersoegelse af en arbejdsstrategi , hvormed der fuldt ud tages hensyn til alle former for samvirke mellem de forskellige brydningsrum og ventilationssystemets opbygning .

Undersoegelse af en nedsaettelse af materiellets vibrationer .

Undersoegelse af sikkerhedsfaktorer i forbindelse med ventilation og afkoeling af varme brydningsrum .

j ) Saetninger i lagene , lignende faenomener , eksplosionsagtig udvikling

Her er den tale om et omraade , som foerst for nylig og for at understrege den betydning , man tillaegger det , er blevet foreslaaet som forskningsemne . I alt arbejde paa dette omraade boer der tages hensyn til det arbejde , der udfoeres andre steder , inden for og uden for Faellesskabet , hermed .

Forskningen boer her dreje sig om spontane bevaegelser i terraenet , der finder sted i forbindelse med udvinding , samt om forudsigelse og forebyggelse af saadanne bevaegelser . Man boer undersoege metoder til maaling og overvaagning af disse faenomener og formidling af de oplysninger , der indhentes , idet man soeger at finde frem til , hvordan teknikken til sporing af disse bevaegelser bedst overfoeres til edb .

Der boer udvikles en forebyggelsesteknik til anvendelse i de brydningsrum , hvor der kan forekomme eksplosionsagtig udvikling af grubegas , samt findes metoder til undsaetning og tilbagetraekning af det saerlige personale i denne form for brydningsrum .

k ) Arbejde over jorden

Her er der tale om et nyt og specielt omraade ; formaalet med dets optagelse i forskningsprogrammet er at goere opmaerksom paa de arbejdsmetoder , der anvendes paa arbejdsstederne oven over underjordiske miner og ved minearbejdet i aabne brud . Ligesom nede i minerne bliver arbejdet her mere og mere teknisk praeget , kompliceret og vanskeligt at foere kontrol med , og man boer isaer vaere opmaerksom paa sikkerheden , naar der indfoeres nyt udstyr , nye metoder og nye systemer .

Foelgende emner boer undersoeges :

Sikrere drift af mobilt udstyr .

Drift og styring af opberedningsanlaeg , idet man specielt skal vaere opmaerksom paa automatisk styring og edb-styring samt paa de farer , der kan mindske sikkerheden .

Transport af personale og haandtering af materialer og udstyr .

Vurdering af materialers og strukturers stabilitet og udvikling af afproevningsmetoder til afsloering af svage punkter .

Stoej , belysning og kommunikation og disse faktorers indflydelse paa sikkerheden .

Undersoegelse af skraaningers stabilitet .

III . FORSKNINGSARBEJDETS UDFOERELSE

Forskningsarbejdet i henhold til programmet udfoeres i det store og hele af faellesskabslandenes mineforskningsinstitutter . Disse institutter , der igennem mange aar har beskaeftiget sig med forskning i sikkerheden i miner , har udfoert arbejdet i henhold til det program , der nu er til ende , og er fuldstaendig kvalificerede til at udfoere arbejdet i henhold til det nye program . Arbejdet fordeles mellem institutterne alt efter , hvilke installationer de raader over , og i hvilken retning deres forskning gaar , saaledes at programmet kan gennemfoeres med stoerst mulig effektivitet og stoerst muligt udbytte .

IV . PROCEDURE

Naar Det raadgivende udvalg for EKSF har afgivet en positiv udtalelse og Raadet en samstemmende udtalelse om et af Kommissionen foreslaaet forskningsprogram , et det Kommissionens opgave at traeffe foranstaltninger til programmets gennemfoerelse og afholde de til dets ivaerksaettelse noedvendige konsultationer .

Tre raadgivende udvalg - forskningsudvalget , udvalget sammensat af producenter og arbejdstagere vedroerende arbejdssikkerhed og arbejdsmedicin og regeringernes ekspertudvalg - raadgiver Kommissionen med hensyn til godkendelse af projekter .

Naar Kommissionen har godkendt projektet , udarbejdes der en kontrakt indeholdende vilkaarene for dets gennemfoerelse og navnlig med bestemmelse om , at der med mellemrum skal forelaegges tekniske rapporter og endvidere en afsluttende rapport . Disse rapporter gennemgaas af ekspertudvalgene , hvis medlemmer er i besiddelse af saadan teknisk viden , at de kan afgive en saglig udtalelse om , hvordan forskningen skrider frem og om resultaterne . Antallet af udvalg og medlemmer heraf begraenses mest muligt .

Dette kontrolsystem har fungeret godt for de tidligere forskningsprogrammers vedkommende , og man foreslaar , at de ogsaa anvendes ved dette programs gennemfoerelse .

V . FORSKNINGSRESULTATER

Det er vigtigt , at alle detaljer og resultater fra forskningen kommer til alle interesserede parters kundskab . Takket vaere den ovenfor naevnte ordning med ekspertgrupper formidles information om forskningen gennem disse ekspertudvalgs medlemmer , der saa hurtigt som muligt modtager alle tekniske rapporter om de emner , som det udvalg , der er medlemmer af , behandler . Paa denne maade stilles informationerne til disposition for minedriften i Faellesskabets medlemslande hurtigst muligt .

For at sikre , at informationerne om forskningen kommer ud til videre kredse , udgiver Kommissionen nogle oversigter over forskningsresultaterne og patenterne . Kommissionen goer imidltertid en aktiv indsats for stadig at forbedre metoderne til formidling af information om dette programs arbejdsresultater . Endvidere kan enhver privatperson eller organisation , der har behov for mere omfattende information , paa anmodning faa udleveret udtoemmende rapporter over al forskning , hvortil der er ydet finansiel stoette . Der udgives og udsendes ligeledes under hele programmets gennemfoerelse en samlet rapport over de forskellige projekter med konklusioner og andre oplysninger .

Disse metoder , der er udviklet og forbedret i aarenes loeb , har vist sig at fungere tilfredsstillende , og det foreslaas , at der anvendes samme metoder i forbindelse med dette program for sikkerhed i minerne .

VI . FINANSIELLE ASPEKTER OG PROGRAMMETS VARIGHED

Som ethvert andet forskningsprogram maa ogsaa et program vedroerende sikkerhed i minerne loebe laenge nok til , at der kan opnaas konkrete resultater , men det maa ikke loebe laengere , end at forskningsresultaterne kan omsaettes til praksis saa hurtigt som muligt .

Da erfaringerne har vist , at en periode paa fem aar i almindelighed er tilfredsstillende , har man foreslaaet samme periode for det program , der skal indledes i 1982 . I det store og hele straekker forskningsprojekterne i programmet sig over to eller tre aar .

Erfaringerne navnlig med det foerste forskningsprogram vedroerende sikkerhed i minerne , som modtog stoette fra Faellesskabet , giver mulighed for temmelig noejagtigt at vurdere , hvad der er behov for af finansiel stoette .

Den finansielle stoette fra Faellesskabet kan ikke udgoere mere end 75 % af de samlede direkte forskningsudgifter , og modtageren maa saa selv finansiere resten . I aarenes loeb er forskningsomkostningerne steget , og man maa ved en vurdering af realomkostningerne huske paa , at denne stigende tendens formodentlig vil fortsaette i de kommende aar . Mange institutter har det udstyr , der skal til , for at kunne fortsaette forskningen ; derfor er det noedvendigt , at arbejdet fordeles hensigtsmaessigt , hvorved de forhaandenvaerende anlaeg udnyttes bedst muligt , og udgifterne saaledes reduceres mest muligt .

Ud over til de direkte forskningsudgifter boer der bevilges penge nok til finansiering af programmets forvaltning .

Udgifterne til forvaltning omfatter afholdelse af de til programmets gennemfoerelse noedvendige moeder , daekning af eksperters og forskeres rejseudgifter og dagpenge , tilrettelaeggelse og afholdelse af studie - eller informationsseminarer samt udgivelse og formidling af forskningsresultaterne .

Ud fra alle disse betragninger skoennes det , at den finansielle stoette , der vil vaere behov for til gennemfoerelse af et program , der paa afgoerende maade kan bidrage til en forbedring af sikkerheden i minerne , vil beloebe sig til 12 500 000 ECU fordelt over fem aar .

VII . KONKLUSION

Kommissionen for De europaeiske Faellesskaber ,

- der skoenner de noedvendigt at oege sikkerheden i minerne ,

- der henviser til de positive og sammenstemmende udtalelser fra de faglige , raadgivende udvalg , regeringsudvalgene og de videnskabelige udvalg , samt til de adspurgte specialinstitutters og -organisationers hensigter med hensyn til forskning .

- under henvisning til artikel 55 i EKSF-traktaten ,

beslutter , at der afsaettes 12 500 000 ECU til gennemfoerelse over en periode paa fem aar begyndende i 1982 af forskningsprogrammet " Sikkerhed i Minerne " .