DA Den Europæiske Unions Tidende L 272/33

KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESFORORDNING (EU) 2016/1778

af 6. oktober 2016

om indførelse af en midlertidig antidumpingtold på importen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) 2016/1036 af 8. juni 2016 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Den Europæiske Union (1), særlig artikel 7, stk. 4,

efter høring af medlemsstaterne, og

ud fra følgende betragtninger:

1. SAGSFORLØB

1.1. Indledning

(1) Den 4. januar 2016 indgav European Steel Association (»Eurofer« eller »klageren«) en klage på vegne af producenter, der tegner sig for over 90 % af den samlede produktion i Unionen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål. Klagen indeholdt beviser for dumping og deraf følgende trussel om væsentlig skade, som var tilstrækkelige til at berettige indledningen af undersøgelsen.

(2) Efter denne klage indledte Europa-Kommissionen (»Kommissionen«) den 13. februar 2016 en antidumpingundersøgelse vedrørende importen til Unionen af visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål med oprindelse i Folkerepublikken Kina (»Kina« eller »det pågældende land«) i henhold til artikel 5 i Rådets forordning (EF) nr. 1225/2009 (2) (»grundforordningen«). Kommissionen offentliggjorde en indledningsmeddelelse i Den Europæiske Unions Tidende (3) (»indledningsmeddelelsen«).

(3) Herefter indledte Kommissionen også følgende to undersøgelser: a) Den 13. maj 2016 (4) blev en antisubsidieundersøgelse vedrørende importen af samme vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina indledt b) Den 7. juli 2016 (5) blev en antidumpingundersøgelse vedrørende importen af samme vare med oprindelse i Brasilien, Iran, Rusland, Serbien og Ukraine indledt

1.2. Registrering

(4) Den 5. april 2016 indgav klageren en anmodning om registrering af importen af den pågældende vare fra Kina. Den 2. juni 2016 opdaterede klageren sin anmodning ved at fremsende nyere finansielle data, men trak den tilbage igen den 11. august 2016.

1.3. Interesserede parter

(5) I indledningsmeddelelsen opfordrede Kommissionen interesserede parter til at give sig til kende med henblik på at deltage i undersøgelsen. Kommissionen underrettede specifikt klageren, andre kendte EU-producenter, de kendte eksporterende producenter, de kinesiske myndigheder, kendte importører, leverandører og brugere, forhandlere og sammenslutninger, som den vidste var berørt af indledningen af undersøgelsen, og opfordrede dem til at deltage.

(6) De interesserede parter fik muligheden for at fremsætte skriftlige bemærkninger og for at anmode om en høring med Kommissionen og/eller høringskonsulenten i handelsprocedurer. Alle interesserede parter, der anmodede herom og påviste, at der var særlige grunde til, at de burde høres, blev hørt.

1.4. Stikprøveudtagning

(7) I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den eventuelt ville udtage en stikprøve af de interesserede parter i henhold til grundforordningens artikel 17.

1.4.1. Stikprøveudtagning af EU-producenter

(8) I indledningsmeddelelsen anførte Kommissionen, at den ville udtage en stikprøve af EU-producenter på grund af det store antal af dem. Kommissionen udtog efterfølgende stikprøven på grundlag af de største repræsentative produktions- og salgsmængder, samtidig med at der sikredes geografisk spredning. Kommissionen underrettede de foreløbigt udtagne virksomheder samt klageren. Kommissionen opfordrede alle interesserede parter til at fremsætte bemærkninger til den foreløbige stikprøve.

(9) Én foreløbigt udtagen EU-producent meddelte Kommissionen, at den ikke ville være i stand til at samarbejde. Desuden bemærkede både Italian Iron and Steel Association (Federacciai) og Eurofer, at Sydeuropa ikke var repræsenteret i den foreløbige stikprøve. For at sikre en bedre geografisk spredning erstattede Kommissionen den EU-producent, der besluttede ikke at samarbejde, med en EU-producent fra Sydeuropa.

(10) Den endelige stikprøve bestod dermed af fem EU-producenter i fem forskellige medlemsstater. Den tegner sig for over 45 % af EU-produktionen.

1.4.2. Stikprøveudtagning af ikke forretningsmæssigt forbundne importører

(11) Kommissionen anmodede ikke forretningsmæssigt forbundne importører om at fremlægge de oplysninger, der var anmodet om i indledningsmeddelelsen, for at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning, og i bekræftende fald at udtage en stikprøve.

(12) Fire importører indsendte de ønskede oplysninger. Det var derfor ikke nødvendigt med en stikprøveudtagning, og der blev sendt spørgeskemaer for importører til dem alle.

(13) Selv om Kommissionen kontaktede dem for at indsamle relevante oplysninger, var der dog ingen af de ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der fremsendte et udfyldt spørgeskema i forbindelse med denne undersøgelse.

1.4.3. Stikprøveudtagning af eksporterende producenter i Kina

(14) For at afgøre, om det var nødvendigt med stikprøveudtagning i Kina, og i bekræftende fald at foretage denne, anmodede Kommissionen eksporterende producenter i Kina om at indgive de i indledningsmeddelelserne angivne oplysninger. Endvidere anmodede Kommissionen Folkerepublikken Kinas repræsentation ved Den Europæiske Union om at identificere og/eller kontakte eksporterende producenter, der kunne være interesseret i at deltage i undersøgelsen.

(15) 13 grupper af eksporterende producenter i Kina indgav de ønskede oplysninger og indvilligede i at indgå i stikprøven. Kommissionen foreslog en stikprøve bestående af tre grupper af virksomheder på grundlag af den største repræsentative eksportmængde til Unionen, der med rimelighed kunne undersøges inden for den tid, der var til rådighed. Kommissionen opfordrede alle kendte berørte eksporterende producenter samt myndighederne i Kina om at fremsætte bemærkninger til den foreslåede stikprøve.

(16) Én eksporterende producent, Jiangsu Tiangong Tools Company Limited (»Tiangong Tools«), fremførte, at den burde udtages til stikprøven, da den i modsætning til de udtagne eksporterende producenter, producerer værktøjsstål og hurtigstål. Producenten fremførte, at hvis dens produkt betragtes som den pågældende vare, burde stikprøven være mere repræsentativ og omfatte den.

(17) Anmodningen blev afvist. Tiangong Tools eksporterede kun små mængder af en bestemt varetype til Unionen. Derfor ville inklusionen af denne eksporterende producent i stikprøven ikke have gjort stikprøven mere repræsentativ. Kommissionen analyserede spørgsmålet om repræsentativitet yderligere inden for rammerne af produktionens anvendelsesområde.

(18) I overensstemmelse hermed besluttede Kommissionen at fastholde den foreslåede stikprøve bestående af tre grupper af eksporterende producenter. De eksporterende producenter i stikprøven tegner sig for 57 % af EU's samlede import af den pågældende vare fra Kina og for 58 % af EU's samlede import af den pågældende vare fra kinesiske samarbejdsvillige eksporterende producenter.

1.5. Individuel undersøgelse

(19) Kun én eksporterende producent, Tiangong Tools, anmodede om en individuel undersøgelse, jf. grundforordningens artikel 17, stk. 3, og indsendte en besvarelse af spørgeskemaet til dette formål. Kommissionen godkendte foreløbigt denne anmodning og efterprøvede oplysningerne på stedet.

(20) Undersøgelsen viste dog, at virksomheden kun fremstiller og eksporterer værktøjsstål og hurtigstål til Unionen. Da Kommissionen, som forklaret i betragtning 29-35, har besluttet foreløbigt at udelukke værktøjsstål og hurtigstål fra denne undersøgelses anvendelsesområde, er der ikke blevet fastsat en midlertidig dumpingmargen for Tiangong Tools. Men hvis Kommissionen ender med at ændre sin beslutning vedrørende varedækningen i den endelige fase, vil anmodningen om individuel undersøgelse af denne eksporterende producent blive taget op til fornyet overvejelse.

1.6. Spørgeskemabesvarelser

(21) Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle de parter, som den vidste, var berørt, og til alle andre virksomheder, som gav sig til kende inden for de frister, der var fastsat i indledningsmeddelelsen. Der blev modtaget spørgeskemabesvarelser fra Eurofer, fra fem EU-producenter og deres forretningsmæssigt forbundne stålservicecentre, én bruger, tre grupper af eksporterende producenter i Kina og en producent i et referenceland.

1.7. Kontrolbesøg

(22) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på en foreløbig konstatering af dumping, deraf følgende trussel om skade og Unionens interesser. Der blev gennemført kontrolbesøg i henhold til grundforordningens artikel 16 hos følgende virksomheder/sammenslutninger: Sammenslutning af EU-producenter — Eurofer, Bruxelles, Belgien EU-producenter: — ThyssenKrupp Steel Europe AG, Duisburg, Tyskland — Tata Steel IJmuiden BV, Velsen-Noord, Nederlandene — Tata Steel UK Limited, Port Talbot, South Wales, Det Forenede Kongerige — ArcelorMittal France S.A., Frankrig, som ejer følgende datterselskaber: — ArcelorMittal Mediterranee SAS, Fos-sur-Mer, Frankrig — ArcelorMittal Atlantique Et Lorraine, Dunkerque, Frankrig — ArcelorMittal España SA, Gozón, Spanien Bruger: — Marcegaglia Carbon Steel Spa, Gazoldo degli Ippoliti, Italien Eksporterende producenter i Kina og deres forretningsmæssigt forbundne forhandlere: — Benxi Iron & Steel Group: — Bengang Steel Plates Co., Ltd, Benxi, Liaoning Province, Kina — Benxi Iron & Steel Hong Kong Limited, Hong Kong — Jiangsu Shagang Group Co., Ltd.: — Zhangjiagang Hongchang Plate Co., Ltd. Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kina — Zhangjiagang GTA Plate Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kina — Jiangsu Shagang International Trade Co., Ltd., Jinfeng Town, Zhangjiagang City, Jiangsu Province, Kina — Shagang South-Asia Trading Co., Hong Kong — Xinsha International PTE. Ltd., Singapore — Hebei Iron and Steel Group (HBIS): — Handan Iron & Steel Group Han-Bao Co., Ltd., Handan City, Hebei Province, Kina — Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Tangshan Branch, Tangshan City, Hebei Province, Kina — Hebei Iron & Steel Co., Ltd. Chengde Branch, Chengde City, Hebei Province, Kina — Handan Iron and Steel Group Import and Export Co Ltd, Handan City, Hebei Province, Kina — Hebei Iron and Steel (Singapore) PTE Ltd, Handan City, Hebei Province, Kina — Hebei Iron and Steel (Hong Kong) International Trade Co Ltd, Handan City, Hebei Province, Kina — Hebei Iron and Steel Group (Shanghai) International Trade Co Ltd, Handan City and Chengde City, Hebei Province, Kina — Tangshan Iron and Steel Group Co Ltd, Tangshan City, Hebei Province, Kina — Sinobiz Holdings Limited (British Virgin Islands), Tangshan City, Hebei Province, Kina — Chengde Steel Logistics Co Ltd, Chengde City, Hebei Province, Kina — Duferco SA, Lugano, Schweiz — Jiangsu Tiangong Tools Company Limited: — Tiangong Aihe Company Limited, Danbei County, Danyang City, Jiangsu Province, Kina Forretningsmæssigt forbundne importører i Unionen: — Benxi Iron and Steel Group Europe GmbH, Düsseldorf, Tyskland — Duferco Commerciale, SPA, Genova, Italien Producent i referencelandet: — ArcelorMittal USA, Chicago, USA

1.8. Undersøgelsesperioden og den betragtede periode

(23) Undersøgelsen af dumping og skade omfattede perioden fra 1. januar 2015 til 31. december 2015 (»undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af tendenser med relevans for vurderingen af skaden omfattede perioden fra 1. januar 2012 til undersøgelsesperiodens slutning (»den betragtede periode«).

2. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

2.1. Den pågældende vare

(24) Den pågældende vare er visse fladvalsede produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål, også i oprullet stand (herunder »afkortede produkter« og »smalt båndjern«), kun varmvalsede, ikke pletterede, belagte eller overtrukne. Den pågældende vare omfatter ikke: — produkter af rustfrit stål og kornorienteret silicium-elektrisk stål — produkter af værktøjsstål og hurtigstål (6) — produkter, ikke oprullet, uden reliefmønster, af tykkelse over 10 mm og af bredde 600 mm og derover, samt — produkter, ikke oprullet, uden reliefmønster, af tykkelse 4,75 mm og derover men ikke over 10 mm og af bredde 2 050 mm og derover. Den pågældende vare er i øjeblikket henhørende under KN-kode 7208 10 00, 7208 25 00, 7208 26 00, 7208 27 00, 7208 36 00, 7208 37 00, 7208 38 00, 7208 39 00, 7208 40 00, 7208 52 10, 7208 52 99, 7208 53 10, 7208 53 90, 7208 54 00, 7211 13 00, 7211 14 00, 7211 19 00, ex 7225 19 10, 7225 30 90, ex 7225 40 60, 7225 40 90, ex 7226 19 10, 7226 91 91 og 7226 91 99 og med oprindelse i Kina.

(25) Varmvalsede flade produkter af stål fremstilles gennem varmvalsning. Dette er en metalforarbejdende proces, hvor det varme metal ledes gennem et eller flere par varme valser for at reducere tykkelsen og gøre den ensartet, hvorved metallets temperatur er højere end dets rekrystalliseringstemperatur. De kan leveres i forskellige former: i ruller (olieret eller ikke olieret, dekaperet eller ikke dekaperet), i afskårne længder (plader) eller som smalt båndjern.

(26) Der er to primære formål, som varmvalsede flade produkter af stål anvendes til. Det første er som råmateriale til fremstilling af forskellige stålprodukter med en merværdi i de efterfølgende produktionsled, begyndende med koldvalsede (7) flade og overtrukne produkter af stål. Det andet er som et industrielt input, der købes af slutbrugere til flere forskellige anvendelser, herunder inden for byggesektoren (fremstilling af stålrør), skibsbygning, gasbeholdere, biler, trykbeholdere og energirørledninger.

2.2. Samme vare

(27) Undersøgelsen viste, at følgende varer har de samme grundlæggende fysiske egenskaber og de samme grundlæggende anvendelser: a) den pågældende vare b) den vare, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i Kina og i USA c) den vare, der fremstilles og sælges i Unionen af EU-erhvervsgrenen.

(28) Kommissionens besluttede på dette stadium, at disse produkter er samme vare, jf. grundforordningens artikel 1, stk. 4.

2.3. Påstande vedrørende varedækningen

(29) Én eksporterende producent (Jiangsu Tiangong Tools Company Limited) og én importør, der var forretningsmæssigt forbundet med en anden kinesisk eksporterende producent (Duferco S.A.), anmodede om, at visse typer varmvalsede flade produkter af stål, der er kendt i branchen som værktøjsstål og hurtigstål, burde udelukkes fra varedækningen. De hævdede, at værktøjsstål og hurtigstål har markant forskellige egenskaber og priser, forskellige specifikationer samt anvendelsesformål.

(30) Den 21. april 2016 blev der afholdt en høring med den kinesiske eksporterende producent under overværelse af høringskonsulenten i handelsprocedurer. Den 22. juni 2016 blev der desuden afholdt en høring med importøren om dens anmodning om udelukkelse fra varedækningen.

(31) Klageren var af den opfattelse, at disse påstande ikke var velbegrundede, og at der er risiko for omgåelse, hvis disse anmodninger blev accepteret af Kommissionen.

(32) Kommissionen konstaterede, at der ganske rigtigt er store fysiske og kemiske forskelle mellem andre typer af den pågældende vare end værktøjsstål og hurtigstål, sammenlignet med værktøjsstål og hurtigstål. Der er adskillige kemiske elementer (8), som er naturligt til stede i værktøjsstål og hurtigstål, som ikke findes i den pågældende vare.

(33) Desuden er der forskelle i fremstillingsprocessen, forskellige anvendelser og betydelige prisforskelle mellem værktøjsstål og hurtigstål på den ene side og andre typer af den pågældende vare. F.eks. anvendes værktøjsstål og hurtigstål, i modsætning til andre typer af den pågældende vare, til bearbejdning, maskinbehandling, strengpresning, skæring, stansning og perforering af andre materialer, som ikke er den sædvanlige anvendelse af andre typer af den pågældende vare. Derudover følger fremstillingen af værktøjsstål en anden fremstillingsproces, hvorved de særlige egenskaber opnås under alle faserne af fremstillingsprocessen. Denne forskel i fremstillingsprocessen gør fremstillingsprocessen for værktøjsstål og hurtigstål mere omkostningskrævende, hvilket også til dels forklarer forskellen i salgspriser sammenlignet med andre typer af den pågældende vare.

(34) Import af værktøjsstål og hurtigstål udgør mængdemæssigt omkring 1,25 % af den samlede kinesiske import i 2015. Værktøjsstål og hurtigstål henhører også under forskellige specifikke KN-koder.

(35) Kommissionen har derfor foreløbigt udelukket værktøjsstål og hurtigstål, samtidigt med at de nationale toldmyndigheder er adviseret om mulig risiko for omgåelse af foranstaltningerne.

(36) Den 5. august 2016 hævdede én italiensk bruger, Marcegaglia Carbon Steel Spa, at følgende typer af den pågældende vare burde udelukkes fra varedækningen: Stål frit for mellemstrukturer, dual-phase stål, kulstofrigt stål og ikke-kornorienteret stål. Begrundelsen for anmodningen om at udelukke disse typer fra varedækningen var primært som følger: a) Disse varetyper har markant forskellige egenskaber, anvendelsesformål og priser sammenlignet med alle andre typer af den pågældende vare. b) Varerne er ikke indbyrdes substituerbare med andre typer af den pågældende vare.

(37) Den samme bruger anmodede også om, at de varetyper, som anvendes til koldvalsning, udelukkes på grundlag af deres videre anvendelse i efterfølgende produktionsled.

(38) Hvad angår anmodningen om udelukkelse fra varedækningen af følgende typer af den pågældende vare: stål frit for mellemstrukturer, dual-phase stål, kulstofrigt stål og ikke-kornorienteret stål, så fandt Kommissionen, at det ikke var blevet godtgjort, at disse produkter har forskellige egenskaber og anvendelsesformål. Desuden blev den endelige, detaljerede anmodning om udelukkelse fra varedækningen først fremsendt på et meget sent tidspunkt. Kommissionen afviste derfor denne anmodning på nuværende stadium, men vil fortsætte med at undersøge denne påstand.

(39) Hvad angår de varetyper, som anvendes til genvalsning, er dette et af de vigtigste anvendelsesformål for den pågældende vare, som nævnt i betragtning 26. Et andet anvendelsesformål er ikke i sig selv en grund til udelukkelse. En udelukkelse af disse varetyper ville desuden føre til udelukkelse af størstedelen af alle importerede varetyper af den pågældende vare, for ikke at tale om, at det ville være en meget kompleks — hvis ikke umulig — administrativ overvågning, der skulle til for at adskille de af den pågældende vare, der anvendes til genvalsning, fra de, der ikke gør. På dette stadium afviste Kommissionen derfor denne anmodning.

3. DUMPING

3.1. Normal værdi

(40) I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra b), fastsætter Kommissionen den normale værdi i overensstemmelse med artikel 2, stk. 1-6, i nævnte forordning for de eksporterende producenter i Kina, som opfylder kriterierne i nævnte forordnings artikel 2, stk. 7, litra c), og som kan indrømmes markedsøkonomisk behandling. Ingen af de samarbejdsvillige eksporterende producenter anmodede dog om en sådan behandling.

(41) Den normale værdi blev derfor fastsat på grundlag af prisen eller den beregnede normale værdi i et egnet tredjeland med markedsøkonomi (»referencelandet«), jf. bestemmelserne i grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a).

(42) I indledningsmeddelelsen meddelte Kommissionen, at den påtænkte at anvende et tredjeland med markedsøkonomi (»referenceland«), jf. grundforordningens artikel 2, stk. 7, litra a). Kommissionen sendte spørgeskemaer til alle kendte producenter i de 11 lande med markedsøkonomi, som var nævnt i indledningsmeddelelsen (9), og til otte andre lande, hvor der var tegn på produktion og salg af samme vare, nemlig Argentina, Australien, Egypten, Iran, Japan, Sydafrika, Republikken Korea og Taiwan. I alt blev 62 producenter i 19 potentielle referencelande kontaktet. Der var dog kun én virksomhed i USA (ArcelorMittal USA), der gav udtryk for at ville samarbejde, og som indsendte et besvaret spørgeskema.

(43) USA betragtes som et egnet referenceland, fordi det er et åbent marked med ti indenlandske producenter af samme vare, og importen fra andre lande udgør over 10 % af det samlede forbrug. Derfor, og da der kun var én producent i USA, der gav udtryk for at ville samarbejde, blev USA foreløbigt valgt som et passende referenceland.

(44) Interesserede parter blev opfordret til at fremsætte bemærkninger til dette valg. Da der ikke blev modtaget nogen bemærkninger, blev USA valgt som referenceland.

(45) I henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 2, undersøgte Kommissionen først, om salget af samme vare til uafhængige kunder i USA var repræsentativt. Det konstateredes, at den samarbejdsvillige producents hjemmemarkedssalg af samme vare var repræsentativt sammenlignet med den pågældende vare, der blev eksporteret til Unionen af de kinesiske eksporterende producenter i stikprøven.

(46) Kommissionen undersøgte dernæst, om dette salg kunne anses for at have fundet sted i normal handel, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 4. Dette blev gjort ved at fastsætte andelen af det rentable salg til uafhængige kunder. Salgstransaktionerne blev anset for at være fortjenstgivende, når enhedsprisen svarede til eller lå over produktionsomkostningerne. Den amerikanske producents produktionsomkostninger i undersøgelsesperioden blev derfor fastsat.

(47) For de varetyper, hvor over 80 % af salgsmængden på hjemmemarkedet af den pågældende varetype lå over produktionsomkostningerne, og den vejede gennemsnitlige salgspris på denne type var lig med eller lå over enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi efter varetype beregnet som et vejet gennemsnit af de faktiske hjemmemarkedspriser for alt salg af den pågældende type, uanset om salget var rentabelt eller ej.

(48) I de tilfælde, hvor mængden af fortjenstgivende salg af en varetype udgjorde højst 80 % af den samlede salgsmængde for denne varetype, eller hvor den vejede gennemsnitspris for denne varetype lå under enhedsproduktionsomkostningerne, blev den normale værdi baseret på den faktiske hjemmemarkedspris, der blev beregnet som et vejet gennemsnit af kun de rentable hjemmemarkedssalg for denne varetype i undersøgelsesperioden.

(49) Hvad angår de varetyper, der ikke var rentable, blev den normale værdi beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, ved at lægge den amerikanske producents produktionsomkostninger til salgs- og administrationsomkostninger og andre generalomkostninger (»SA&G-omkostninger«) samt den amerikanske producents fortjeneste på de varetyper, der var fortjenstgivende.

(50) Nogle af de varetyper, der er fremstillet i referencelandet, kunne ikke sammenlignes med de varetyper, der eksporteres fra Kina til Unionen, fordi de ikke sælges af den amerikanske producent. Derfor blev den normale værdi for de ikke-sammenlignelige varetyper nødt til at blive beregnet i henhold til grundforordningens artikel 2, stk. 3, på grundlag af referencelandsproducentens produktionsomkostninger. Kommissionen tog omkostningerne for den vare, der lignede mest, og justerede dem for omkostningen ved det ændringsarbejde (langsnit eller skæring), der var nødvendigt, for at sikre en rimelig sammenligning. Kommissionen tilføjede dernæst et rimeligt beløb til SA&G-omkostninger (7-13 %), baseret på faktiske tal for produktion og salg, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 6. Kommissionen tilføjede til sidst en rimelig fortjeneste (10-15 %) ved at anvende den gennemsnitlige fortjenstmargen for salg af rentable varer.

3.2. Eksportpriser

(51) De stikprøveudtagne eksporterende producenter eksporterede til Unionen både direkte til uafhængige kunder og gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder.

(52) Hvad angår det direkte salg blev eksportpriserne baseret på de priser, der faktisk betaltes eller skulle betales for den pågældende vare, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 8.

(53) For de transaktioner, hvor de eksporterende producenter eksporterede den pågældende vare til Unionen gennem forretningsmæssigt forbundne virksomheder, der fungerede som importører, blev eksportprisen fastsat på grundlag af den importerede vares pris ved første videresalg til uafhængige kunder i Unionen, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 9. I sådanne tilfælde blev der foretaget justeringer af prisen for alle omkostninger, der var påløbet mellem import og videresalg.

3.3. Sammenligning

(54) Den normale værdi og eksportprisen blev sammenlignet på grundlag af priserne ab fabrik. Dumpingmargenerne blev fastlagt ved at sammenligne de individuelle eksportpriser ab fabrik hos de eksporterende producenter i stikprøven med referencelandsproducentens salgspriser på hjemmemarkedet eller den beregnede normale værdi.

(55) For at sikre en rimelig sammenligning af den normale værdi og eksportprisen blev der i form af justeringer taget behørigt hensyn til forskelle, der påvirkede priserne og prissammenligneligheden, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 10.

(56) På den baggrund blev der foretaget justeringer, hvor det er relevant, for transport-, forsikrings-, håndterings- og lasteomkostninger samt dermed forbundne omkostninger (4 %), bankgebyrer (0,02 %), kreditomkostninger (0,05 %), provision (0,6 %) og indirekte beskatning (4 %).

3.4. Dumpingmargen

(57) For de eksporterende producenter, der indgik i stikprøven, blev den vejede gennemsnitlige normale værdi af hver type af den samme vare i USA sammenlignet med den vejede gennemsnitlige eksportpris for den tilsvarende varetype, jf. grundforordningens artikel 2, stk. 11 og 12.

(58) Dumpingmargenen for de samarbejdsvillige eksporterende producenter, der ikke indgik i stikprøven, blev fastsat i henhold til bestemmelserne i grundforordningens artikel 9, stk. 6. Denne margen blev beregnet som et vejet gennemsnit på grundlag af de margener, der var fastsat for de eksporterende producenter i stikprøven.

(59) For alle de andre kinesiske eksporterende producenters vedkommende fastsatte Kommissionen graden af samarbejde i Kina. Den blev målt ved at vurdere andelen af de samarbejdsvillige producenters eksportmængde til Unionen set i forhold til den samlede eksportmængde fra det pågældende land til Unionen.

(60) Samarbejdsniveauet var højt. På dette grundlag blev restdumpingmargenen for alle andre eksporterende producenter i Kina midlertidigt fastsat til et niveau svarende til den højeste dumpingmargen, der blev fastlagt for de samarbejdsvillige eksporterende producenter i stikprøven.

(61) De midlertidige dumpingmargener, udtrykt i procent af cif-prisen, frit Unionens grænse, ufortoldet, fastsættes til følgende: Tabel 1 Dumpingmargener, Kina Virksomhed Midlertidig dumpingmargen Bengang Steel Plates Co., Ltd. 96,5 % Hebei Iron & Steel Group 95,0 % Jiangsu Shagang Group 106,9 % Andre samarbejdsvillige virksomheder 100,1 % Alle andre virksomheder 106,9 %

4. SKADE

4.1. Definition af EU-erhvervsgrenen og EU-produktionen

(62) I Unionen fremlagde 17 virksomheder produktions- og salgsdata som led i gennemgangen af repræsentativiteten og anførte, at de fremstillede den samme vare i undersøgelsesperioden. Baseret på oplysningerne i klagen udgør disse 17 virksomheder omkring 90 % af produktionen af samme vare i Unionen.

(63) Ud over disse 17 virksomheder var der fem andre virksomheder, der fremstillede den samme vare i undersøgelsesperioden.

(64) Den samlede EU-produktion i undersøgelsesperioden blev fastsat til ca. 74,7 mio. ton. Kommissionen fastslog tallet på grundlag af alle foreliggende oplysninger vedrørende EU-erhvervsgrenen, såsom oplysninger fra klageren og alle kendte EU-producenter. Fem EU-producenter, der tegnede sig for 45 % af den samlede EU-produktion af samme vare, blev udtaget til at indgå i stikprøven, jf. betragtning 10. Dette er en repræsentativ stikprøve.

(65) De EU-producenter, der tegner sig for den samlede produktion i Unionen, udgør EU-erhvervsgrenen, jf. grundforordningens artikel 4, stk. 1, og er i det følgende benævnt »EU-erhvervsgrenen«.

(66) EU-producenternes forretningsmodel og deres grad af vertikal integration varierer. Ikke desto mindre kan EU-erhvervsgrenen dog generelt betegnes som en sektor med en høj grad af vertikal integration, som nærmere forklaret i betragtning 68.

4.2. EU-forbruget

(67) Som nævnt i betragtning 24 henhører den pågældende vare under en række KN-koder, der omfatter visse ex-koder. For ikke at undervurdere EU-forbruget og i betragtning af den tilsyneladende marginale indvirkning af sådanne koder på det samlede forbrug, indgår importmængderne for KN ex-koderne ved beregningen af EU-forbruget.

(68) Eftersom EU-erhvervsgrenen fortrinsvis er vertikalt integreret, og den pågældende vare betragtes som et råmateriale til fremstilling af forskellige varer med en merværdi i efterfølgende produktionsled — begyndende med koldvalsede produkter — blev forbruget på det bundne og det frie marked analyseret separat.

(69) Sondringen mellem det bundne og det frie marked er relevant for skadesanalysen, fordi varer bestemt til bunden anvendelse ikke er udsat for direkte konkurrence fra importerede varer, og de interne afregningspriser er fastsat inden for grupperne i overensstemmelse med forskellige prispolitikker. Den produktion af varer, der er bestemt til det frie marked, er derimod i direkte konkurrence med importen af den pågældende vare, og priserne er frie markedspriser.

(70) For at give så fuldstændigt et billede af EU-erhvervsgrenen som muligt indhentede Kommissionen oplysninger om alle aktiviteter i forbindelse med samme vare og fastslog, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller til det frie marked. Kommissionen fandt, at ca. 60 % af den samlede EU-produktion var bestemt til bunden anvendelse.

4.2.1. Det bundne forbrug på EU-markedet

(71) Kommissionen fastsatte det bundne forbrug i Unionen på grundlag af den bundne anvendelse og det bundne salg på EU-markedet for alle kendte producenter i Unionen. På dette grundlag udviklede det bundne forbrug på EU-markedet sig som følger: Tabel 2 Det bundne forbrug på EU-markedet (ton) 2012 2013 2014 UP Det bundne forbrug 40 775 889 42 418 062 42 887 175 42 271 071 Indeks (2012 = 100) 100 104 105 104 Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

(72) I løbet af den betragtede periode steg det bundne EU-forbrug på EU-markedet med ca. 4 %. Denne stigning skyldes hovedsagelig en stigning på de bundne markeder, herunder enkeltdele til fremstilling f.eks. inden for bilindustrien.

4.2.2. Forbrug på det frie marked i Unionen

(73) Kommissionen fastsatte forbruget på det frie marked i Unionen på grundlag af a) salget på EU-markedet for alle kendte producenter i Unionen og b) importen til Unionen fra alle tredjelande, som oplyst af Eurostat, og tog samtidig højde for de oplysninger, der blev afgivet af de samarbejdsvillige eksporterende producenter i det pågældende land. På dette grundlag udviklede det frie forbrug på EU-markedet sig som følger: Tabel 3 Forbrug på det frie marked (ton) 2012 2013 2014 UP Forbrug på det frie marked 31 405 157 32 292 192 33 139 474 35 156 318 Indeks (2012 = 100) 100 103 106 112 Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

(74) I løbet af den betragtede periode steg forbruget på det frie marked i Unionen med ca. 12 %. Stigningen skyldes hovedsagelig den økonomiske genopretning af aftagerindustrien.

4.3. Import fra det pågældende land

4.3.1. Mængde og markedsandel for importen fra det pågældende land

(75) Kommissionen fastsatte importmængden på grundlag af data fra Eurostat. Markedsandelen for importen blev fastsat ved at sammenligne importmængderne med det frie forbrug på EU-markedet, som angivet i betragtning 73.

(76) Importen til Unionen fra Kina udviklede sig som følger: Tabel 4 Importmængde (ton) og markedsandel 2012 2013 2014 UP Importmængde fra Kina 246 720 336 028 592 104 1 519 304 Indeks (2012 = 100) 100 136 240 616 Kinas markedsandel 0,79 % 1,04 % 1,79 % 4,32 % Indeks (2012 = 100) 100 132 227 550 Kilde: Eurostat

(77) Tabellen ovenfor viser, at importen fra det pågældende land i absolutte tal er steget betydeligt i den betragtede periode. Samtidig blev den samlede markedsandel for importen fra Kina til Unionen mere end femdoblet i den betragtede periode.

4.3.2. Priser på importen fra det pågældende land og prisunderbud

(78) Kommissionen fastsatte importprisen på grundlag af data fra Eurostat. De vejede gennemsnitlige importpriser ved salg til Unionen fra det pågældende land udviklede sig som følger: Tabel 5 Importpriser (EUR/ton) 2012 2013 2014 UP Gennemsnitspriserne på dumpingimporten 600 505 463 404 Indeks (2012 = 100) 100 84 77 67 Kilde: Eurostat

(79) De gennemsnitlige priser på importen faldt fra 600 EUR/ton i 2012 til 404 EUR/ton i undersøgelsesperioden. I den betragtede periode faldt dumpingimportens gennemsnitlige enhedspris med ca. 33 %.

(80) Kommissionen vurderede prisunderbuddet i undersøgelsesperioden ved at sammenligne: — de vejede gennemsnitlige salgspriser pr. varetype, som de fem EU-producenter forlangte af ikke forretningsmæssigt forbundne kunder Unionens marked, justeret til et ab fabrik-niveau samt — de tilsvarende vejede gennemsnitlige priser på et niveau, der svarer til cif-prisen, Unionens grænse, pr. varetype for importen fra de samarbejdsvillige producenter i det pågældende land ved salg til den første uafhængige kunde på EU-markedet, med passende justeringer for omkostninger efter importen.

(81) Prissammenligningen blev foretaget for de enkelte varetyper for transaktioner i samme handelsled — justeret hvor det var nødvendigt — med fradrag af eventuelle nedslag og rabatter. Resultatet af sammenligningen blev udtrykt i procent af EU-producenternes omsætning i undersøgelsesperioden. De vigtigste tilpasninger var relateret til leveringsomkostninger (mellem 2,7 % og 6,3 % for hver af de stikprøveudtagne EU-producenter) og rabatter (mellem 0,1 % og 19,5 %). Da ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører gav sig til kende i denne undersøgelse, blev der tilføjet 7 EUR pr. ton for omkostninger efter importen, som var den justering, der blev foretaget i undersøgelsen af visse koldvalsede flade produkter af stål (10). Dette blev vurderet at være den mest hensigtsmæssige måde, fordi den pågældende vare i den nuværende undersøgelse i mange henseender svarer til visse koldvalsede flade produkter af stål, som anført i betragtning 221.

(82) Det konkluderes på grundlag af ovenstående, at dumpingimporten fra Kina underbød EU-erhvervsgrenens priser med mellem 2,7 % og 5,6 %.

4.4. EU-erhvervsgrenens økonomiske situation

4.4.1. Generelle bemærkninger

(83) I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 5, omfattede undersøgelsen af virkningerne af dumpingimporten på EU-erhvervsgrenen en vurdering af alle økonomiske indikatorer, der havde en indflydelse på EU-erhvervsgrenens situation i den betragtede periode.

(84) De makroøkonomiske indikatorer (produktion, produktionskapacitet, kapacitetsudnyttelse, salgsmængde, lagerbeholdning, vækst, markedsandel, beskæftigelse, produktivitet og dumpingmargenernes størrelse) blev vurderet for hele EU-erhvervsgrenen. Vurderingen var baseret på oplysningerne fra klageren, som blev krydstjekket med data fra EU-producenter og tilgængelige officielle statistikker (Eurostat).

(85) Analysen af mikroøkonomiske indikatorer (salgspriser, rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast, evne til at skaffe kapital, lønninger og produktionsomkostninger) blev foretaget for de EU-producenter, der indgik i stikprøven. Analysen blev baseret på deres oplysninger, som blev behørigt efterprøvet.

(86) For at give så fuldstændigt et billede af EU-erhvervsgrenen som muligt indhentede Kommissionen oplysninger om hele produktionen af den pågældende vare og fastslog, om produktionen var bestemt til bunden anvendelse eller til det frie marked. Ved visse skadesindikatorer for EU-erhvervsgrenen analyserede Kommissionen oplysningerne for det frie marked og det bundne marked hver for sig og foretog en sammenlignende analyse. Disse faktorer er: salg, markedsandel, enhedspriser, enhedsomkostninger, rentabilitet og likviditet. Andre økonomiske indikatorer kunne dog kun med rimelighed undersøges ved at se på aktiviteten som helhed, herunder EU-erhvervsgrenens bundne anvendelse, fordi disse indikatorer afhænger af den samlede aktivitet, uanset om produktionen er bundet eller sælges på det frie marked. Disse faktorer er: produktion, kapacitet, kapacitetsudnyttelse, investeringer, investeringsafkast, beskæftigelse, produktivitet, lagerbeholdninger og arbejdskraftomkostninger. For disse faktorer er det nødvendigt med en analyse af hele EU-erhvervsgrenen for at kunne opnå et fuldstændigt overblik over EU-erhvervsgrenens skade, idet de omtalte informationer ikke kan opdeles for henholdsvis det bundne salg og det frie salg.

4.4.2. Makroøkonomiske indikatorer

4.4.2.1. Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse

(87) Den samlede produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 6 Produktion, produktionskapacitet og kapacitetsudnyttelse 2012 2013 2014 UP Produktionsmængde (ton) 73 050 974 74 588 182 75 509 517 74 718 189 Indeks (2012 = 100) 100 102 103 102 Produktionskapacitet (ton) 102 247 218 100 667 836 100 040 917 98 093 841 Indeks (2012 = 100) 100 99 98 96 Kapacitetsudnyttelse 71,4 % 74,1 % 75,5 % 76,2 % Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

(88) I den betragtede periode steg EU-erhvervsgrenens produktionsmængde med 2 % til trods for det faktum, at én italiensk EU-producent reducerede sin produktion betydeligt i samme periode (– 3 mio. ton).

(89) De oplyste kapacitetstal vedrører den tekniske kapacitet, hvilket betyder, at der er blevet taget hensyn til de justeringer, der af erhvervsgrenen anses for rutinemæssige og vedrører installationsperioder, vedligeholdelse, flaskehalse og andre almindelige produktionsstandsninger. Produktionskapaciteten faldt i den betragtede periode, fordi produktionen blev indstillet i Belgien og i Italien.

(90) Den forøgede kapacitetsudnyttelsesgrad skyldtes en svag stigning i produktionsmængden, som primært skyldtes stigningen i det bundne forbrug (+ 4 %) og det frie forbrug (+ 12 %), på trods af den betydelige reduktion af produktionsmængden hos især én italiensk EU-producent.

4.4.2.2. Salgsmængde og markedsandel

(91) EU-erhvervsgrenens salgsmængde og markedsandel på det frie marked udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 7 Salgsmængde og markedsandel (frie marked) 2012 2013 2014 UP Salgsmængde (i ton) 27 273 319 27 468 243 27 910 748 27 327 906 Indeks (2012 = 100) 100 101 102 100 Markedsandel 86,8 % 85,1 % 84,2 % 77,7 % Indeks (2012 = 100) 100 98 97 90 Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

(92) EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet forblev relativt stabil i den betragtede periode, dvs. mellem 27 og 28 mio. ton.

(93) I den betragtede periode faldt EU-erhvervsgrenens markedsandel med hensyn til EU-forbruget med mere end 9 procentpoint, dvs. fra 86,8 % til 77,7 %. Faldet i EU-erhvervsgrenens markedsandel var betydeligt større end den lave stigning i dens salgstal for det frie forbrug på EU-markedet.

(94) For så vidt angår det bundne forbrug på EU-markedet udviklede salgsmængden og markedsandelen sig i den betragtede periode som følger: Tabel 8 Det bundne forbrug på EU-markedet (ton) 2012 2013 2014 UP Den bundne mængde på EU-markedet (ton) 40 775 889 42 418 062 42 887 175 42 271 071 Indeks (2012 = 100) 100 104 105 104 EU-erhvervsgrenens samlede produktion (ton) 73 050 974 74 588 182 75 509 517 74 718 189 % af den bundne mængde i forhold til den samlede produktion 55,7 % 56,7 % 56,6 % 56,4 % Kilde: Eurostat og spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

(95) EU-erhvervsgrenens bundne salgsmængde (bestående af den bundne anvendelse og det bundne salg på EU-markedet) på EU-markedet steg med 4 % i den betragtede periode, fra ca. 40,7 mio. ton i 2011 til 42,2 mio. ton i undersøgelsesperioden.

(96) EU-erhvervsgrenens markedsandel på det bundne marked (udtrykt som en procentdel af den samlede produktion) forblev stabil i den betragtede periode og lå på mellem 55,7 % og 56,7 %.

4.4.2.3. Beskæftigelse og produktivitet

(97) Beskæftigelsen blev beregnet ved kun at medregne de ansatte, der direkte arbejdede med samme vare i EU-producenternes forskellige stålværker. Denne metode har givet nøjagtige data, der er forholdsvis lette at beregne.

(98) Beskæftigelsen og produktiviteten udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 9 Beskæftigelse og produktivitet 2012 2013 2014 UP Antal medarbejdere (fuldtidsbeskæftigelse/ansat) 18 729 18 632 17 739 17 829 Indeks (2012 = 100) 100 99 95 95 Produktivitet (ton/ansat) 3 900 4 003 4 257 4 191 Indeks (2012 = 100) 100 103 109 107 Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

(99) Beskæftigelsen i EU-erhvervsgrenen faldt i den betragtede periode med henblik på at mindske produktionsomkostningerne og øge effektiviteten på baggrund af den voksende konkurrence fra den kinesiske — samt anden — import på markedet. Dette førte til en reduktion af arbejdsstyrken med 5 % i den betragtede periode, uden at medregne den indirekte beskæftigelse. Som følge heraf, og i betragtning af den svagt stigende produktionsmængde (+ 2 %) i den betragtede periode, steg produktiviteten for EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, målt som output pr. ansat pr. år, betydeligt mere (+ 7 %) end stigningen i den faktiske produktion. Dette viser, at EU-erhvervsgrenen var villig til at tilpasse sig de ændrede markedsvilkår for at forblive konkurrencedygtig.

4.4.2.4. Lagerbeholdninger

(100) EU-producenternes lagerbeholdninger udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 10 Lagerbeholdninger 2012 2013 2014 UP Slutlagre (ton) 2 908 745 2 646 989 2 653 224 2 798 420 Indeks (2012 = 100) 100 91 91 96 Slutlagre i procent af produktionen 4,0 % 3,5 % 3,5 % 3,7 % Indeks (2012 = 100) 100 89 88 94 Kilde: Spørgeskemabesvarelse fra Eurofer

(101) I den betragtede periode faldt slutlagrenes omfang en smule. De fleste typer af den samme vare produceres af EU-erhvervsgrenen på grundlag af brugernes specifikke ordrer. Derfor betragtes lagerbeholdninger ikke som en vigtig skadesindikator for denne erhvervsgren. Dette bekræftes også, når man ser på udviklingen i slutlagrene i procent af produktionen. Som det fremgår ovenfor, blev denne indikator liggende forholdsvis stabilt på ca. 3,5 % til 4 % af produktionsmængden.

4.4.2.5. Dumpingmargenens størrelse

(102) Dumpingmargenerne lå alle væsentligt over bagatelgrænsen. Indvirkningen på EU-erhvervsgrenen af de faktiske dumpingmargeners størrelse var ikke ubetydelig i betragtning af mængden af og priserne på importen fra det pågældende land.

4.4.2.6. Vækst

(103) EU-forbruget (på det frie marked) steg med ca. 12 % i den betragtede periode, mens EU-erhvervsgrenens salgsmængde på EU-markedet forblev stabilt. EU-erhvervsgrenen oplevede dermed et tab i markedsandele, hvorimod markedsandelen for importen fra det pågældende land steg i den betragtede periode.

4.4.3. Mikroøkonomiske indikatorer

4.4.3.1. Priser og faktorer, som påvirker priserne

(104) EU-producenternes vejede gennemsnitlige enhedssalgspriser på det frie marked i Unionen udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 11 Salgspriser på det frie marked i Unionen 2012 2013 2014 UP Salgspris (EUR/ton) 553 498 471 427 Indeks (2012 = 100) 100 90 85 77 Enhedsproduktionsomkostninger (EUR/ton) 572 511 469 431 Indeks (2012 = 100) 100 89 82 75 Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

(105) Ovenstående tabel viser udviklingen i enhedssalgspriserne på det frie marked i Unionen i forhold til de tilsvarende produktionsomkostninger. Salgspriserne var i gennemsnit lavere end enhedsproduktionsomkostningerne, med undtagelse af i 2014, hvor markedet begyndte at tage fart, og hvor den kinesiske imports markedsandel var lavere end i undersøgelsesperioden.

(106) I 2012 og 2013 påvirkede eftervirkningerne af gældskrisen i eurozonen — samt en faldende efterspørgsel efter stål i 2012 — EU-erhvervsgrenens resultater negativt. I 2014 samt i første halvår af 2015 begyndte EU-erhvervsgrenen at rejse sig igen på grund af dens indsats for at forblive konkurrencedygtig, navnlig ved at øge produktiviteten hos EU-erhvervsgrenens arbejdsstyrke, som anført i betragtning 99, hvilket resulterede i produktivitetsstigninger og i en forbedret kapacitetsudnyttelse.

(107) Til trods for disse bestræbelser forblev produktionsomkostningerne generelt højere end de faldende salgspriser, og for at begrænse tabet af markedsandel fulgte EU-producenterne den nedadgående prisspiral og reducerede deres salgspriser betydeligt, især i 2015. Da den pågældende vare er en råvare, var EU-producenterne nødt til at følge den faldende prisspiral.

(108) Når producenterne i stikprøven overførte eller leverede visse varmvalsede flade produkter af jern og ulegeret stål eller andre former for legeret stål, der var beregnet til bunden anvendelse, til overførselspriser med henblik på yderligere forarbejdning i efterfølgende produktionsled, anvendte de forskellige prispolitikker (omkostningsmetoden, kostpris plus avance-metoden eller markedsprismetoden). Derfor kan der ikke drages anvendelige konklusioner på grundlag af prisudviklingen for bunden anvendelse.

4.4.3.2. Arbejdskraftomkostninger

(109) EU-producenternes gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 12 Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat 2012 2013 2014 UP Gennemsnitlige arbejdskraftomkostninger pr. ansat (EUR) 63 722 63 374 66 039 66 023 Indeks (2011 = 100) 100 99 104 104 Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

(110) I den betragtede periode steg den gennemsnitlige løn pr. ansat med 4 %.

4.4.3.3. Rentabilitet, likviditet, investeringer, investeringsafkast og evne til at rejse kapital

(111) EU-producenternes rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 13 Rentabilitet, likviditet, investeringer og investeringsafkast 2012 2013 2014 UP Rentabilitet ved salg i Unionen på det frie marked (% af omsætningen) – 3,3 % – 2,7 % 0,4 % – 0,8 % Likviditet (1 000 EUR) 150 190 139 285 221 982 122 723 Indeks (2012 = 100) 100 93 148 82 Investeringer (1 000 EUR) 334 789 256 013 289 581 291 771 Indeks (2012 = 100) 100 76 86 87 Investeringsafkast – 4,5 % – 3,5 % 0,5 % – 1,0 % Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

(112) Kommissionen beregnede EU-producenternes rentabilitet som nettounderskuddet før skat ved salg af samme vare på det frie EU-marked udtrykt i procent af omsætningen af et sådant salg.

(113) Rentabiliteten faldt i den betragtede periode: der var tab i alle tre år, med undtagelse af 2014. Selv om tabene i årene 2012 og 2013 er delvis forbundet med eftervirkningerne af gældskrisen i euroområdet (sammen med en faldende efterspørgsel på stål i 2012), kunne EU-producenterne delvist rejse sig i løbet af 2014 og første halvår af 2015.

(114) Nettolikviditeten er et udtryk for EU-producenternes evne til at selvfinansiere deres aktiviteter. Tendensen for nettolikviditeten varierer betydeligt i den betragtede periode, men forblev generelt positiv, hvilket primært skyldtes ikke-kontante omkostninger såsom afskrivninger.

(115) Eftersom det samlede investeringsafkast forblev negativt i alle årene, med undtagelse af 2014, reducerede EU-erhvervsgrenen sine investeringer med 13 % mellem 2012 og 2015. Evnen til at rejse kapital er blevet påvirket af tabene i den betragtede periode, hvilket fremgår af faldet i investeringer.

(116) Tabellen nedenfor indeholder en oversigt over kvartalerne af 2015, idet klageren hævdede i sin klage, at der skete en betydelig forværring i andet halvår af 2015. Oplysningerne i tabellen bekræfter netop en betydelig forværring i andet halvår af 2015 hvad angår rentabiliteten og nettosalgsprisen på grund af yderligere faldende salgspriser på det frie EU-marked. Tabel 14 Rentabilitet pr. kvartal for EU-producenterne i stikprøven Kvartal af 2015 Rentabilitet (tab) pr. kvartal for virksomhederne (i mio. EUR) Nettosalgspris pr. ton Nettosalget på det frie marked (i mio. EUR) Rentabilitet i procent Første 37,98 444,71 1 073,34 3,5 % Andet 22,78 436,19 1 001,60 2,3 % Tredje – 22,92 426,36 857,49 – 2,7 % Fjerde – 69,80 392,92 699,47 – 10,0 % I alt – 31,9 427,2 3 631,9 – 0,8 % Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

4.4.4. Konklusion vedrørende væsentlig skade

(117) På den ene side kunne hele EU-erhvervsgrenen øge sin produktionsmængde en smule (på trods af den betydelige reduktion af produktionen hos især én stor italiensk producent) og forbedre sin kapacitetsudnyttelsesgrad som følge af stigningen i det bundne og det frie marked. Der blev også taget konkrete skridt til at forbedre effektiviteten ved at sikre et stramt greb om produktionsomkostningerne (hovedsagelig råmaterialer) og ved at øge produktionen pr. ansat. Som følge heraf faldt produktionsomkostningerne med 25 %. Desuden forblev dens likviditeten positiv i hele den betragtede periode. EU-producenterne i stikprøven kunne stadig foretage investeringer på ca. 250-330 mio. EUR om året i den betragtede periode.

(118) Men på trods af EU-erhvervsgrenens bestræbelser for at forbedre sine overordnede resultater har der på den anden side været andre skadesindikatorer, der viste en forværring af situationen på det frie marked: Med undtagelse af 2014 og begyndelsen af 2015, hvor EU-erhvervsgrenen begyndte at rejse sig en smule igen, led den — i hele den betragtede periode — tab, som nåede uholdbare niveauer i andet halvår af 2015. Til trods for at salgsmængden var forholdsvis stabil på det frie EU-marked, mistede EU-erhvervsgrenen markedsandel og var nødt til at reducere sine investeringer på grund af det negative investeringsafkast.

(119) I lyset af ovenstående konkluderes det derfor på nuværende tidspunkt, at ovenstående oplysninger viser, at EU-erhvervsgrenen befandt sig i en sårbar situation ved undersøgelsesperiodens afslutning, men ikke i et sådant omfang, at EU-erhvervsgrenen har lidt væsentlig skade i den betragtede periode, jf. grundforordningens artikel 3, stk. 5.

5. TRUSSEL OM SKADE

5.1. Indledning

(120) I analysen af, om der foreligger en trussel om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen i overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 9, andet afsnit, tages der hensyn til faktorer såsom: i) en betydelig forøgelse af stigningstakten i dumpingimporten til markedet i Unionen, som indebærer sandsynlighed for en væsentlig stigning i indførslen ii) hvorvidt der er tilstrækkelig ledig kapacitet hos eksportøren eller en umiddelbart forestående betydelig forøgelse heraf, som indebærer sandsynlighed for en betydelig forøgelse af dumpingeksporten til Unionen, idet der tages hensyn til andre eksportmarkeders evne til at absorbere eventuel yderligere udførsel iii) om de pågældende varer indføres til priser, som har til følge, at priserne i væsentlig grad trykkes, eller prisforhøjelser, som ellers ville have fundet sted, hindres, samt at det må påregnes, at efterspørgslen efter indførte varer vil blive øget, og iv) lagerbeholdningernes størrelse.

(121) Som det indikeres med ordlyden »såsom« inden de fire faktorer, jf. artikel 3, stk. 9, andet afsnit, kan andre faktorer også undersøges til konstatering af en trussel om skade. Kommissionen analyserede navnlig faktorer som rentabilitet og ordretilgang, hvor der var oplysninger tilgængelige fra under samt efter undersøgelsesperioden.

(122) Hvad angår den betragtede periode, gennemgik Kommissionen igen de indsamlede oplysninger for 2012-2015, da det er nødvendigt med en forståelse af den nuværende situation for EU-erhvervsgrenen for at kunne afgøre, om der foreligger en trussel om skade for EU-erhvervsgrenen (11). Kommissionen foretog derefter en fremadrettet analyse for alle faktorer. Det blev desuden muligt at indhente data vedrørende dumpingimport, kinesisk kapacitet og importpriser for perioden januar-juni 2016 for at bekræfte eller afkræfte prognoserne, som krævet af Domstolen (12). Med hensyn til rentabilitet og ordretilgang var omfattende data ikke tilgængelige for perioden januar-juni 2016, og der var kun delvise data tilgængelige frem til udgangen af marts 2016. For lagerbeholdningernes størrelse kunne der ikke findes omfattende data frem til udgangen af juni 2016, navnlig for EU-erhvervsgrenen. Ikke desto mindre vil disse oplysninger blive opdateret efter offentliggørelsen af denne forordning, og om muligt vil andre faktorer også blive analyseret. På nuværende tidspunkt er oplysningerne for rentabilitet, ordretilgang og lagerbeholdningernes størrelse de bedste tilgængelige oplysninger.

(123) Endelig kræves det i grundforordningens artikel 3, stk. 9, første afsnit, andet punktum, at ændringen i omstændighederne klart skal have kunnet forudses og være umiddelbart forestående.

5.2. Trussel om skade

5.2.1. En betydelig forøgelse af stigningstakten i dumpingimporten til markedet i Unionen, som indebærer sandsynlighed for en væsentlig stigning i indførslen

(124) Importen fra det pågældende land steg betydeligt fra 246 720 ton til 1 519 304 ton mellem 2012 og undersøgelsesperioden, som det fremgår af tabellen i betragtning 76. Denne import har konsekvent fundet sted til konstant faldende priser. Den væsentlige stigning i markedsandelen for den kinesiske dumpingimport (+ 550 %) bekræfter, at udviklingen af denne import ikke kun var en følge af en stigning i efterspørgslen (+ 12 %). De kinesiske eksporterende producenter er trængt ind på et nyt marked og har vundet markedsandele med billig import på bekostning af andre økonomiske aktører, herunder EU-producenterne. Mængden af import fra Kina steg yderligere med 8,5 % i første halvår af 2016 (773 275 ton) (kilde: Eurostat) i forhold til første halvår af 2015 (712 390 ton). De tilgængelige data oplysninger viser, at dumpingimporten fra Kina ikke blot steg væsentligt i den betragtede periode, men at denne udviklingstendens også fortsatte i perioden efter undersøgelsesperioden.

5.2.2. En tilstrækkelig ledig kapacitet

5.2.2.1. Kapaciteten i Kina (råstål og samme vare)

(125) Hvad angår kapaciteten i Kina for råstål, så fremgår det af de tilgængelige oplysninger, at den kinesiske stålkapacitet har været hastigt stigende i lang tid. Hvor Kina tegnede sig for 25,6 % af den samlede verdensproduktion af råstål i 2004 (13), så fordoblede landet næsten sin faktiske produktion og tegnede sig for 50,3 % i 2015. I den henseende fastslås det i stålmeddelelsen fra Kommissionen at: ...der har været en dramatisk stigning i ledig produktionskapacitet i visse tredjelande, navnlig i Kina. Her alene anslås overkapaciteten til omkring 350 millioner ton, hvilket er knap halvdelen af EU's årlige produktion (14).

(126) I den forbindelse anslår OECD den samlede kinesiske kapacitet til stålfremstilling til 1 140 mio. ton (15) i 2014, mens den faktiske kinesiske produktion blev beregnet til 822,8 mio. ton (16). Som følge heraf må den tilgængelige kinesiske overkapacitet i hvert fald være mere end 300 mio. ton.

(127) En sådan overkapacitet for stål er hverken i trit med efterspørgslen efter samme vare i Kina eller i andre lande. Faktisk er der en opbremsning i væksten på efterspørgslen på de globale markeder, og ifølge en nylig OECD-undersøgelse er kløften mellem kapacitet og efterspørgsel blevet større (17).

(128) Den omstændighed, at det pågældende land har en massiv overkapacitet for stål, er ikke blevet anfægtet af de kinesiske myndigheder: For det første fremsatte det kinesiske statsråd den 1. februar 2016 en »Udtalelse om at afhjælpe overkapacitet i stålindustrien«, der fastsætter den generelle kinesiske tilgang til mere resolut at håndtere overkapaciteten i den kinesiske stålindustri. Foranstaltningerne vil bl.a. være en reduktion af kapaciteten til råstål med 100-150 mio. ton over 5 år og et strengt forbud mod ny produktionskapacitet. For det andet nævner China Iron & Steel Association (»CISA«) også i sin indsendelse af oplysninger, at i løbet af de sidste par år har den kinesiske regering og den kinesiske stålsammenslutning (Chinese Steel Association) indført virkningsfulde foranstaltninger... Siden 2011 har Kina aktivt elimineret overflødig kapacitet og styrket energibesparende foranstaltninger (18).

(129) For nylig blev der dog rapporteret om uoverensstemmelser mellem den ovennævnte kinesiske meddelelse om en reduktion af kapaciteten i perioden efter undersøgelsesperioden og den faktiske situation, som følger: — Der er forlydender om, at der findes »zombie«-stålværker (19) i det pågældende land. Begrebet dækker over møller, som man bliver ved at sige er døende, men som aldrig dør. — En anden kilde rapporterede også, at 41 højovne er blevet genåbnet, og ifølge nye rapporter er over 50 mio. ton stålkapacitet blevet genoptaget i Kina siden begyndelsen af 2016 (20). — For det første halvår af 2016 udtalte World Steel Association følgende om den globale produktion af råstål: I første halvår af 2016 var den globale produktion af råstål på 794,8 mio. ton, hvilket er et fald på – 1.9 % sammenlignet med det første halvår af 2015... Produktionen af råstål… faldt med – 6,1 % i EU's 28 medlemsstater… Kinas produktion af råstål i juni 2016 var på 69,5 mio. ton, hvilket er en stigning på 1,7 % sammenlignet med juni 2015… (21)

(130) Kommissionen analyserede også de kinesiske myndigheders tilsagn og forpligtelser som nævnt i betragtning 128. Til trods for de udmeldinger, der kom i begyndelsen af 2016, er de endnu ikke blevet til virkelighed.

(131) Som følge heraf betragtes problemet med overkapacitet i den kinesiske stålsektor som alment kendt, og det anerkender de kinesiske myndigheder også.

(132) Samme vare vurderes som værende en stor del af den samlede produktion af råstål af følgende grund: hvor den samlede kinesiske produktion af råstål i henholdsvis 2013 og 2014 var på 822 000 mio. ton og 822 698 mio. ton, var den samlede kinesiske produktion af varmvalsede flade produkter på 311 564 mio. ton (ca. 37,9 % af den samlede produktion af råstål) og på 317 387 mio. ton (ca. 38,6 % af den samlede produktion af råstål) (22). Ovennævnte oplysninger om råstål giver derfor også et godt fingerpeg om overkapacitet af samme vare i Kina.

(133) For det andet henvises der til tabellen i betragtning 185, hvor den faktiske produktion af samme vare i Kina sammenlignes med den faktiske produktion i andre lande for årene 2014 og 2013. Tabellen viser eksempelvis, at i 2014 var den faktiske produktion af samme vare i Kina (317,4 mio. ton) ca. 5 gange så høj som den samlede produktion i Rusland, Ukraine, Iran og Brasilien (57,4 mio. ton). Dette vidner om den enorme produktionskapacitet af samme vare i Kina.

(134) For det tredje bekræftede undersøgelsen, at i undersøgelsesperioden kørte de stikprøveudtagne eksporterende producenter i Kina i gennemsnit med en kapacitetsudnyttelse på 65 %. Bare for de tre virksomheder giver det over 14 mio. ton i fri kapacitet til rådighed for den pågældende vare. Dette er endnu et tegn på den uudnyttede produktionskapacitet for samme vare. Hvis det samme er tilfældet for andre kinesiske producenter af varmvalsede flade produkter af stål, kan der antages at være en meget høj uudnyttet kapacitet herfor i Kina.

(135) EU-markedet er desuden et åbent marked med en høj grad af import fra flere lande, som vist i tabellen i betragtning 177. Som vist i tabel 4 i betragtning 76 har de kinesiske eksporterende producenter eksporteret til EU-markedet primært fra 2012 og fremefter og vandt hurtigt markedsandele med import af varer til lave priser på bekostning af andre økonomiske aktører, herunder EU-producenterne. Dette beviser, at det var relativt ukompliceret at komme ind på EU-markedet, hvilket lykkedes de kinesiske eksporterende producenter i den betragtede periode, og det er et tegn på, at EU-markedet er attraktivt for kinesiske og andre eksporterende producenter.

5.2.2.2. Tredjelandes absorptionskapacitet

(136) I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 9, andet afsnit, litra b), analyserede Kommissionen andre eksportmarkeders evne til at absorbere de kinesiske eksporterende producenters eventuelle yderligere udførsel.

(137) Nogle (store) eksportmarkeder bliver det sværere og sværere for de kinesiske eksporterende producenter at få adgang til på grund af handelsbeskyttelsesforanstaltninger (lande som USA, Malaysia, Indien og Mexico) og/eller undersøgelser (lande som Thailand) eller forhøjede toldafgifter (Sydafrika).

(138) Statistiske eksportdata — for 2015 og første halvår af 2016 — til en stikprøve (23) for KN-koder vedrørende samme vare — viser dog en status quo for den kinesiske eksport til resten af verden.

(139) For det første eksporterede det pågældende land omtrent det samme i første halvår af 2016 som i 2015, hvis tallene blev omregnet til årsbasis. Ikke desto mindre var den gennemsnitlige enhedssalgspris lavere i første halvår af 2016 sammenlignet med 2015. For det andet opvejes tabet af markedsandele i visse lande (f.eks. Indonesien og Vietnam) i første halvår af 2016 sammenlignet med 2015 af en stigning i markedsandel i andre lande (som f.eks. Bangladesh og Den Demokratiske Folkerepublik Korea). Kommissionen konkluderede derfor, at det ikke er sandsynligt, at tredjelande alene vil kunne absorbere den enorme mængde ledig kinesiske kapacitet. Selv om der i øjeblikket er en status quo i den kinesiske eksport til andre tredjelande, forventes det attraktive EU-marked, som nævnt i betragtning 135, fortsat at være blandt de primære mål for kinesisk dumpingeksport.

5.2.2.3. Kinas absorptionskapacitet

(140) Der er ikke tilstrækkelig absorptionskapacitet i Kina. Efterspørgslen efter stål på det kinesiske hjemmemarked er faldende: Ifølge World Steel Association forventedes Kinas efterspørgsel efter stål først at falde med – 3,5 % i 2015 og med – 2,0 % i 2016, efter at den havde været på sit højeste i 2013 (24). Tallene blev dog justeret efterfølgende af den samme organisation til følgende: faldet i Kinas efterspørgsel efter stål forventes at være på – 4 % i 2016 og på – 3 % i 2017. Dette indikerer, at der vil være en efterspørgsel på 626,1 mio. ton stål (15 % lavere end i 2013) i 2017, hvilket er et fald på 41,9 % af den globale stålanvendelse, der var på 47,9 % i 2009 og på 44,8 % i 2015 (25).

5.2.2.4. Konklusion om kapacitet

(141) Som konklusion er det sandsynligt, at betydelige mængder af den eksisterende massive overkapacitet af stål, herunder for samme vare, fortsat vil blive rettet mod EU-markedet. Den nuværende overkapacitet og den utilstrækkelige absorptionskapacitet i både tredjelande og Kina viser sandsynligheden for en betydelig stigning i den kinesiske eksport til Unionen, hvor indtrængen har vist sig relativt ukompliceret og vellykket i den betragtede periode.

5.2.3. Prisniveauet for import

(142) I løbet af den betragtede periode, som anført i betragtning 78, faldt det pågældende lands gennemsnitlige importpriser med 33 %, fra 600 EUR/ton i 2012 til 404 EUR/ton i 2015.

(143) I tabellen nedenfor sammenlignes de gennemsnitlige enhedspriser på importen fra Kina med enhedspriser hos de fem EU-producenter i stikprøven: Tabel 15 Salgspriser på det frie EU-marked sammenlignet med priserne på importen fra Kina i den betragtede periode Se betragtning 2012 2013 2014 UP De fem stikprøveudtagne EU-producenters salgspris (EUR/ton) (104) 553 498 471 427 Gennemsnitsprisen for den kinesiske import ifølge Eurostat (EUR/ton) (78) 600 505 463 404 Forskel (EUR/ton) – 47 – 7 + 8 + 23 Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven og fra eksporterende producenter, samt Eurostat

(144) De gennemsnitlige kinesiske priser lå betydeligt højere end EU-producenternes priser i 2012. Men i 2015 var priserne på den kinesiske import betydeligt lavere (404 EUR/ton) end EU-producenternes priser (427 EUR/ton). Det bekræftes af analysen af underbud i betragtning 82.

(145) Følgende tabel viser en fortsat nedgang i de kinesiske enhedspriser i perioden efter undersøgelsesperioden (januar-juni 2016), når varerne indføres på EU-markedet. Tabel 16 Kinesiske importpriser i perioden efter undersøgelsesperioden Gennemsnitlig kinesisk importpris (EUR/ton) Januar 2016 Februar 2016 Marts 2016 April 2016 Maj 2016 Juni 2016 326 318 313 303 299 308 Kilde: Eurostat

(146) De lave priser på den kinesiske import har to negative virkninger: i) den betydelige prisforskel vil sandsynligvis forårsage et (yderligere) skift i retning mod dumpingimporten, fordi brugerne vil være mere tilbøjelige til at købe større mængder af varer, der sælges til lave priser ii) derudover kan det forventes, at tilstedeværelsen af disse lave priser på markedet vil blive brugt af købere som et forhandlingsredskab til at presse priserne hos EU-producenter og andre kilder længere ned og dermed få en yderligere sænkende virkning i form af både faldende mængder og lavere priser. Denne indvirkning kan diskuteres i situationer, hvor prisforskellene ikke er væsentlige, men i nærværende tilfælde og i betragtning af det konstaterede prisunderbud forventes den deraf resulterende skade for EU-erhvervsgrenen at være alvorlig.

5.2.4. Lagerbeholdningernes størrelse

(147) Kommissionen fandt, at denne faktor ikke var særlig betydningsfuld for analysen, da det normalt er forhandlerne og ikke i så høj grad producenterne, der har lagrene. Desuden fremstiller EU-producenterne hovedsageligt efter ordre, hvilket gør dem i stand til at holde deres lagerbeholdninger på så lavt et niveau som muligt. Ikke desto mindre undersøgte Kommissionen denne faktor, der er udtrykkeligt nævnt i grundforordningens artikel 3, stk. 9, andet afsnit, (se betragtning 120).

(148) Der blev konstateret et fald i lagerbeholdningerne, både i Kina og på EU-markedet (26) ved udgangen af undersøgelsesperioden. Dette kan måske forklares i lyset af prisfaldet i 2015 og i 2016, for hvis en producent eller en forhandler forventer, at priserne vil stige, bør denne opbygge lagre hurtigt for at kunne opnå et proportionalt større overskud, når priserne stiger.

(149) Kommissionen var ikke i stand til at finde omfattende oplysninger om perioden efter undersøgelsesperioden hvad angår lagre til trods for anmodninger herom samt egne undersøgelser. Ikke desto mindre fandt Kommissionen at det var sandsynligt, at lagerbeholdningerne af den pågældende vare forbliver forholdsvis lav i EU i begyndelsen af 2016: Hvad angår eksempelvis Tyskland, så faldt lagerbeholdningerne af flade produkter af stål ved udgangen af sidste år til det laveste niveau siden december 2003 ifølge den tyske sammenslutning af stålforhandlere (BDS). De seneste data viste en vis forbedring, men lagrene af flade produkter af stål var i februar på 1,4 mio. ton og var dermed fortsat 7 % lavere end på samme tidspunkt året før (27).

(150) For Kinas vedkommende faldt lagrene af stål i varelagrene i 40 større kinesiske byer angiveligt til 8,86 ton i slutningen af juni 2016, hvilket er en nedgang fra 9,47 ton i slutningen af maj 2016. Til sammenligning lå tallet på 12,86 ton ved slutningen af juni 2015. I maj 2016 udgjorde lagrene af stål for 80 større kinesiske stålværker 14,17 ton. Til sammenligning lå tallet på 16,71 ton i slutningen af maj 2015 (28).

(151) Som konklusion faldt lagerbeholdningerne af stål både ved udgangen af undersøgelsesperioden og i perioden efter undersøgelsesperioden. Selv om denne faktor ikke er afgørende for analysen, kan den indikere et muligt yderligere prisfald, hvilket øger truslen om skade.

5.2.5. Andre forhold: Rentabilitet og ordretilgange i Unionen for EU-erhvervsgrenen

(152) EU-erhvervsgrenen har behov for bæredygtig fortjeneste. Denne skadesindikator er derfor meget vigtig. Ordretilgangen består af bekræftede tilsagn fra kunder, og den viser udviklingen i EU-erhvervsgrenens salg i de kommende måneder. Kommissionen var i stand til at indsamle og analysere data om fortjeneste og ordretilgange for både undersøgelsesperioden og perioden efter undersøgelsesperioden.

(153) Som anført i betragtning 113 begyndte EU-producenterne at rejse sig en smule igen i 2014 samt i de to første kvartaler af 2015, for så vidt angår rentabilitet. Som anført i betragtning 116 blev EU-rentabiliteten tabsgivende i det andet halvår af 2015 og faldt til det uholdbare niveau – 10 % i 4. kvartal af undersøgelsesperioden.

(154) For perioden efter undersøgelsesperioden var der ikke rentabilitetstal tilgængelige for hele EU-erhvervsgrenen endnu. Rentabilitetstallene blev dog indsamlet for klagerne, som tegner sig for ca. 90 % af EU-erhvervsgrenens samlede produktion, som nævnt i betragtning 62. Disse oplysninger vil blive opdateret efter offentliggørelsen af denne forordning, og om muligt vil andre faktorer også blive analyseret. I denne fase af undersøgelsen var oplysningerne vedrørende rentabilitet og ordretilgangen de bedste foreliggende oplysninger.

(155) Som det fremgår af tabellen i betragtning 145 faldt de kinesiske eksportpriser yderligere i første halvår af 2016 og lå under EU-producenternes produktionsomkostninger. Dette viser en aggressiv kinesisk prisfastsættelse på EU-markedet, som EU-producenterne ikke kan klare i fremtiden. Dette bekræftes af tabellen nedenfor, som giver oplysninger om klagernes rentabilitet. Undersøgelsen viste en yderligere forværring af klagernes rentabilitet. Tabel 17 Udviklingen i klagernes rentabilitet og ordretilgang Periode 2012 2013 2014 2015 April 2015 — marts 2016 Rentabilitet – 1,31 % – 4,86 % – 1,28 % – 3 til – 5 % – 5 % til – 7 % Ordretilgang 16 763 734 16 631 630 16 677 099 15 529 155 15 636 444 Kilde: Eurofer

5.2.6. Ændring i omstændighederne, som kan forudses og er umiddelbart forestående

(156) I grundforordningens artikel 3, stk. 9, hedder det: »Den ændring i omstændighederne, der vil kunne skabe en situation, hvor den pågældende dumping vil forvolde skade, skal klart have kunnet forudses og være umiddelbart forestående.«

(157) Alle ovennævnte faktorer er blevet undersøgt og efterprøvet hvad angår undersøgelsesperioden. Især faldt rentabiliteten hos EU-producenterne i stikprøven til et uholdbart niveau på – 10 % i 4. kvartal 2015, hvor det kinesiske pristryk var på sit højeste. Endvidere viste oplysningerne fra perioden efter undersøgelsesperioden, at denne negative tendens, som begyndte i andet halvår af 2015, ikke blev stoppet i første halvår af 2016. Hvis udviklingen fortsætter, vil EU-erhvervsgrenens skrøbelige situation blive omdannet til væsentlig skade i løbet af kort tid. Baseret på data fra undersøgelsesperioden konkluderede Kommissionen, at der var en ændring i omstændighederne, som kan forudses og er umiddelbart forestående ved udgangen af undersøgelsesperioden, hvilket vil skabe en situation, hvori dumpingen vil forårsage skade.

5.3. Konklusion vedrørende trussel om skade

(158) Selv om EU-erhvervsgrenen begyndte at rejse sig igen i løbet af 2014 og i det første halvår af 2015, begyndte næsten alle skadesindikatorer at falde drastisk i andet halvår af 2015. Undersøgelsen viste, at denne negative tendens, som begyndte i andet halvår af 2015, ikke blev stoppet i første halvår af 2016. EU-erhvervsgrenens prognose for fremtidig rentabilitet og fremtidigt salg er negativ og kan bekræftes (se tabel 17 i betragtning 155). Faldende salg og lavere/negative fortjenstmargener vil formentlig medføre store tab, mistede ordrer og lavere beskæftigelse. Som følge heraf peger alle faktorer, som er vurderet inden for rammerne af grundforordningens artikel 3, stk. 9, især den betydelige stigning i dumpingimporten i 2015 (som fortsatte i 2016) til stadigt faldende priser, den enorme overskudskapacitet i Kina og den negative udvikling i EU-erhvervsgrenens rentabilitet, i samme retning.

(159) I lyset af denne analyse konkluderede Kommissionen på dette stadium, at der var en trussel om en ændring i omstændighederne, som kan forudses og er umiddelbart forestående, for EU-erhvervsgrenen ved udgangen af undersøgelsesperioden.

6. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

(160) I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 6, undersøgte Kommissionen, om truslen om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen skyldtes dumpingimporten fra det pågældende land. I overensstemmelse med grundforordningens artikel 3, stk. 7, undersøgte Kommissionen tillige, om andre kendte faktorer samtidig kunne have været en trussel om skade for EU-erhvervsgrenen. Kommissionen sikrede, at en eventuel trussel om skade forvoldt af andre faktorer end dumpingimporten fra Kina ikke blev tilskrevet dumpingimporten. Disse faktorer er: den økonomiske krise og faldet i efterspørgslen efter stål, omkostningerne til råvarer, der forårsagede faldet i salgspriserne, importen fra andre tredjelande, EU-producenternes eksportresultater og påstanden om, at én EU-producent i sig selv er skadevoldende for EU-erhvervsgrenen.

6.1. Dumpingimportens virkninger

(161) Salgspriserne for de kinesiske eksporterende producenter faldt i gennemsnit fra 600 EUR/ton i 2012 til 404 EUR/ton i undersøgelsesperioden (– 33 %). Ved løbende at sænke deres enhedssalgspriser i den betragtede periode — som anført i betragtning 76 — kunne de kinesiske eksporterende producenter øge deres markedsandel betydeligt fra 2012 (0,79 %) til undersøgelsesperioden (4,32 %). Det skal især nævnes, at i undersøgelsesperioden var der en betydelig stigning i importen fra Kina sammenlignet med de foregående år.

(162) Mens faldet i efterspørgslen efter stål og eftervirkningerne af gældskrisen i euroområdet påvirkede EU-erhvervsgrenens resultater negativt i 2012 og 2013, var EU-erhvervsgrenen i stand til at rejse sig lidt igen i 2014. Men især fra andet halvår af 2015 og fremefter havde den fortsatte stigning i importen fra det pågældende land til underbudspriser en klar negativ indvirkning på EU-erhvervsgrenens resultater. Mens EU-erhvervsgrenen nedbragte sine omkostninger i 2015 gennem produktivitetsgevinster, herunder gennem reduktioner i beskæftigelsen og ved at udnytte faldet i råvarepriserne, fortsatte dumpingimporten med at stige og tvang EU-erhvervsgrenen til at sænke sine salgspriser i Unionen yderligere for at begrænse tabet af markedsandele. Det betød, at selv om EU-erhvervsgrenens rentabilitet viste små tegn på forbedringer ved reducerede tab i 2014 og i første halvår af 2015, vendte tendensen helt fra andet halvår af 2015 og fremefter: mængden af den kinesiske import steg yderligere, og de kinesiske priser faldt endnu mere, mens EU-erhvervsgrenens priser og rentabilitet faldt yderligere.

(163) I lyset af det tidsmæssige sammenfald mellem på den ene side den fortsatte vækst i dumpingimporten til konstant faldende priser og på den anden side EU-erhvervsgrenens tab af markedsandele og prisfald, der førte til yderligere tab, særlig fra andet halvår af 2015 og fremefter, konkluderede Kommissionen, at dumpingimporten havde en negativ virkning på EU-erhvervsgrenens situation.

(164) Desuden har den gradvise opbremsning i den kinesiske økonomi og den meget betydelige overkapacitet i den kinesiske stålindustri tvunget de kinesiske stålproducenter til at dirigere deres overskudsproduktion til eksportmarkederne, og EU-markedet er et attraktivt eksportmarked. Andre traditionelt vigtige eksportmarkeder indførte netop foranstaltninger mod kinesiske stålprodukter, herunder varmvalsede flade produkter af stål.

(165) Med den stigende anvendelse af handelsbeskyttelsesforanstaltninger på verdensplan er det sandsynligt, at EU-markedet er blevet en af de mest attraktive destinationer for kinesisk dumpingimport af den pågældende vare til skade for EU-erhvervsgrenen. Denne konklusion bekræftes af: — importstatistikker fra Eurostat, som viser, at den kinesiske import fortsat er på et betydeligt niveau efter udløbet af undersøgelsesperioden — den lavere interne kinesiske efterspørgsel efter stål.

6.2. Virkninger af andre faktorer

6.2.1. Den økonomiske krise

(166) Faldet i efterspørgslen efter stål, der primært skete i 2012, samt eftervirkningerne af gældskrisen i eurozonen påvirkede EU-stålindustriens resultater negativ i 2012 og 2013. Som anført i betragtning 106 anerkender Kommissionen denne negative virkning. Det bemærkes dog, at EU-erhvervsgrenen begyndte at rejse sig igen i 2014 og 2015.

(167) Selv om EU-erhvervsgrenen derfor på den ene side var påvirket af gældskrisen i eurozonen, nemlig i årene 2012-2013, var markedet langsomt ved at forbedre sig og der fulgte en relativt stabil — endda stigende — efterspørgsel på EU-markedet fra 2013 og fremefter. Det betød, at selv om EU-erhvervsgrenen kunne have udnyttet dette opsving på markedet mellem 2014 og 2015 mere, var det ikke muligt på grund af den hastige stigning i importen fra Kina. Den kinesiske import til lave priser steg gradvist og erobrede markedsandele på bekostning af EU-erhvervsgrenen. Det konstante pres fra importen begyndte at kunne mærkes fuldt ud fra og med andet halvår af 2015.

(168) Kommissionen konkluderede derfor på dette stadium, at gældskrisen i eurozonen havde haft en negativ indvirkning primært i årene 2012 og 2013 af den betragtede periode og i tiden før undersøgelsesperioden. Den bidrog dog ikke til den trussel om skade, der blev konstateret ved udgangen af 2015.

6.2.2. Faldet i omkostningerne på de vigtigste råvarer (jernmalm, kokskul og skrot) til den pågældende vare/samme vare

(169) En interesseret part fremførte, at prisen på den pågældende vare og den samme vare ville følge den globale pristendens og i bund og grund afspejle de faldende priser på jernmalm. Det var derfor ikke den kinesiske eksport, men en global tendens, som udøvede prispresset og forårsagede den deraf følgende trussel om skade.

(170) Kommissionen analyserede udviklingen i råvarepriserne for varmvalsede flade produkter af stål i den betragtede periode.

(171) For det første konkurrerer indenlandske producenter med mange importkilder på de etablerede stålmarkeder, herunder EU-markedet, som anført i tabel 18 i betragtning 177, hvilket medfører et stigende pristryk og dermed et fald i priserne.

(172) For det andet er der en betydelig overkapacitet i Kina, til trods for at landet har det højeste forbrug af stål i verden. Kinesiske producenter har derved et incitament til at eksportere deres overskydende produktion til lave priser til de mest attraktive markeder, herunder EU-markedet. Derfor er udviklingen i priserne på råvarer ikke den eneste faktor, der påvirker priserne på verdensplan.

(173) For det tredje erkendes det, at priserne på de vigtigste råvarer (jernmalm, kokskul og skrot) til fremstilling af varmvalsede flade produkter af stål faldt betydeligt mellem 2012 og 2015: — prisen på jernmalm faldt fra ca. 141 USD pr. ton til 56 USD pr. ton, dvs. et fald på 60 % — prisen på skrot faldt fra ca. 327 EUR pr. ton til 159 EUR pr. ton, dvs. et fald på 51 % — prisen på kokskul faldt fra ca. 252 USD pr. ton til 121 USD pr. ton, dvs. et fald på 52 %.

(174) Men ved analysen af produktionsomkostningerne for den største EU-producent i stikprøven viste det sig, at virkningen af de faldende priser på råvarer er meget mindre end den nævnte prisudvikling. Udviklingen afspejler gennemsnit og ikke EU-producenternes faktiske omkostningerne, der også afhænger af kvalitet, kvantitet og kontraktlige relationer. F.eks. udgjorde input fra de tre ovennævnte råvarer ca. 60 % af de samlede produktionsomkostninger hos én stor producent i 2012, men 50 % af producentens samlede produktionsomkostninger i 2015. Dette viser, at der ikke er nogen direkte sammenhæng mellem faldet i råvarepriserne og et fald i produktionsomkostningerne for varmvalsede flade produkter af stål.

(175) Desuden er produktionsomkostningerne for EU-erhvervsgrenen faldet med i alt 25 % i den betragtede periode (se betragtning 104), hvilket ikke kun skyldtes lavere omkostninger for råvarer, men også EU-producenternes effektivitetsgevinster. Derudover faldt den gennemsnitlige importpris med en højere procentsats, dvs. med 33 % i den samme periode (se betragtning 78-79).

(176) På rimelige markedsbetingelser kunne EU-erhvervsgrenen have opretholdt sit salgsprisniveau med henblik på at høste fordelene ved en nedbringelse af omkostningerne og på ny opnå rentabilitet. EU-producenterne var dog nødt til at følge prisudviklingen på EU-markedet, og det betød lavere priser. I undersøgelsesperioden blev EU-producenterne endda tvunget til at sælge til priser, der ikke dækkede deres omkostninger, til trods for at de havde formået at reducere produktionsomkostningerne.

6.2.3. Import fra tredjelande

(177) Importmængden fra tredjelande og deres markedsandel (set i forhold til den samlede import) udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 18 Tredjelandes mængde, enhedspriser og markedsandele 2012 2013 2014 UP BRASILIEN Importmængde fra Brasilien 69 457 41 895 108 973 580 525 Indeks (2012 = 100) 100 60 157 836 Enhedsimportpris fra Brasilien 515 461 433 386 Indeks (2012 = 100) 100 89 84 75 Markedsandel 0,22 % 0,13 % 0,33 % 1,65 % Andel af den samlede importmængde til Unionen 1,68 % 0,87 % 2,08 % 7,42 % IRAN Importmængde fra Iran 96 505 125 202 527 161 1 015 088 Indeks (2012 = 100) 100 130 546 1 052 Enhedsimportpris fra Iran 499 454 415 369 Indeks (2012 = 100) 100 91 83 74 Markedsandel 0,31 % 0,39 % 1,59 % 2,89 % Andel af den samlede importmængde til Unionen 2,34 % 2,60 % 10,08 % 12,97 % RUSLAND Importmængde fra Rusland 1 341 666 1 334 322 1 376 412 1 714 880 Indeks (2012 = 100) 100 99 103 128 Enhedsimportpris fra Rusland 500 448 431 387 Indeks (2012 = 100) 100 90 86 77 Markedsandel 4,27 % 4,13 % 4,15 % 4,88 % Andel af den samlede importmængde til Unionen 32,47 % 27,66 % 26,32 % 21,90 % SERBIEN Importmængde fra Serbien 156 894 155 055 211 835 427 558 Indeks (2012 = 100) 100 99 135 273 Enhedsimportpris fra Serbien 523 468 442 400 Indeks (2012 = 100) 100 89 84 77 Markedsandel 0,50 % 0,48 % 0,64 % 1,22 % Andel af den samlede importmængde til Unionen 3,8 % 3,21 % 4,05 % 5,46 % UKRAINE Importmængde fra Ukraine 906 872 905 397 939 545 1 084 477 Indeks (2012 = 100) 100 100 104 120 Enhedsimportpris fra Ukraine 478 429 415 370 Indeks (2012 = 100) 100 90 87 78 Markedsandel 2,89 % 2,81 % 2,84 % 3,08 % Andel af den samlede importmængde til Unionen 21,95 % 18,77 % 17,97 % 13,85 % Kilde: Eurostat

(178) Som angivet i tabellen i betragtning 76 steg importen fra Kina med 516 % i den betragtede periode. Selv om vækstraten i den betragtede periode var endnu højere for Brasilien (+ 736 %) og Iran (+ 952 %), var omfanget af deres import (580 525 ton fra Brasilien og 1 015 088 ton fra Iran) meget lavere end importen fra Kina i absolutte tal (1 519 304 ton fra Kina) i undersøgelsesperioden.

(179) Når man derudover sammenligner de absolutte eksporttal, bemærkes det, at det pågældende land var den næststørste eksportør til EU-markedet i undersøgelsesperioden (med Rusland som den største). Den russiske import (29) kan have bidraget til truslen om skade, men brød ikke årsagssammenhængen baseret på følgende betragtninger.

(180) For det første er Kinas vækstrate i den betragtede periode (+ 516 %) langt højere end Ruslands (+ 28 %).

(181) For det andet indhentede Kina næsten Rusland i første halvår af 2016, hvor Rusland eksporterede 773 686 ton (kilde: Eurostat) og Kina eksporterede 773 275 ton (kilde: Eurostat).

(182) For det tredje er den overskydende kapacitet i Rusland ikke så stor som den overskydende kapacitet i Kina, som vist i nedenstående tabel: Tabel 19 Tredjelandes faktiske produktion af samme vare (i tusind ton) Land Anslået råstålskapacitet i 2014 Råstålsproduktion i 2013 Råstålsproduktion i 2014 Faktisk produktionsmængde af varmvalsede flade produkter af stål i 2013 Faktisk produktionsmængde af varmvalsede flade produkter af stål i 2014 Rusland 89 000 69 008 71 461 26 140 26 996 Kina 1 140 000 822 000 822 698 311 564 317 387 Kilde til kapacitetsoplysninger: OECD () Kilde til produktionsoplysninger: World Steel Association, Statistisk årbog om stål for 2015 ()

(183) Selv om tallene for kapaciteten udelukkende vedrører råstål, og selv ud fra den meget usandsynlige antagelse at al råstål i Rusland ville blive anvendt til at fremstille samme vare, er den overskydende kapacitet i Rusland (selv i dette usandsynlige scenarium) meget lavere end den overskydende kapacitet i Kina.

(184) Desuden vurderede Kommissionen priserne og markedsandelene for importen fra tredjelande. Kommissionen bemærkede at importen af samme vare fra visse andre lande, såsom Iran, Rusland og Ukraine, var endnu billigere end importen fra det pågældende land. Men ved at analysere udviklingstendenserne og importmængderne bliver det tydeligt, at importen fra Iran var meget mindre end importen fra Kina i undersøgelsesperioden, og at importen fra Rusland og Ukraine faktisk steg mængdemæssigt i den betragtede periode, men i et meget langsommere tempo end importen fra Kina. I modsætning til importen fra Kina mistede importen fra Rusland og Ukraine med en betydelig andel af EU's samlede importmængde i den betragtede periode.

(185) Endelig har Kommissionen sammenlignet tredjelandes faktiske produktion med produktion i det pågældende land, der viser, at Kina overgår alle andre lande både i produktion af samme vare, og i råstålskapacitet. Tabel 20 Tredjelandes faktiske produktion af samme vare (i tusind ton) Land Anslået råstålskapacitet i 2014 (1) Råstålsproduktion i 2013 Råstålsproduktion i 2014 (2) Teoretisk overskudskapacitet i 2014 (1) Faktisk produktionsmængde af varmvalsede flade produkter af stål i 2013 Faktisk produktionsmængde af varmvalsede flade produkter af stål i 2014 Rusland 89 000 69 008 71 461 17 539 26 140 26 996 Kina 1 140 000 822 000 822 698 317 302 311 564 317 387 Ukraine 42 500 32 771 27 170 15 330 8 929 7 867 Iran 27 000 15 422 16 331 10 669 8 250 8 276 Brasilien 48 000 34 163 33 897 14 103 15 014 14 229 Kilde til kapacitetsoplysninger: OECD () Kilde til produktionsoplysninger: World Steel Association, Statistisk årbog om stål for 2015 ()

(186) Ovennævnte produktionstal for samme vare viser, at det pågældende land langt overgår alle andre store eksporterende lande. Ovennævnte tal for råstålskapacitet viser også, at det kun er Kina, der har en enorm overkapacitet.

(187) Kommissionen fandt derfor, at Kina udgjorde en trussel om en umiddelbart forestående skade for EU-erhvervsgrenen. Som tidligere nævnt er denne trussel om skade kun blevet endnu mere realistisk af, at den kinesiske efterspørgsel efter stål er faldende, samtidig med at andre kinesiske eksportmarkeder gradvist er ved at blive mere vanskelige at få adgang til. Som følge heraf vil en del af de kinesiske mængder sandsynligvis fortsætte med at blive rettet mod Unionen i den nærmeste fremtid.

(188) Det er dog også sandsynligt, at importen fra Brasilien, Iran, Rusland, Serbien og Ukraine har bidraget til truslen om væsentlig skade. Ikke desto mindre er den underliggende produktion, importtendenserne og den præcise importmængde i absolutte tal ikke af et sådant omfang, at de kunne bryde årsagssammenhængen mellem den stadigt stigende og stadigt billigere dumpingimport fra Kina og truslen om skade for EU-erhvervsgrenen.

6.2.4. EU-erhvervsgrenens eksportresultater

(189) De stikprøveudvalgte EU-producenters eksportmængde udviklede sig i den betragtede periode som følger: Tabel 21 Eksportmængder til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder hos EU-producenterne i stikprøven 2012 2013 2014 UP Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder 2 344 463 2 379 035 2 777 446 2 409 721 Indeks (2012 = 100) 100 101 118 103 Gennemsnitlig pris i EUR/ton 516 463 459 391 Indeks (2011 = 100) 100 90 89 76 Kilde: Spørgeskemabesvarelser fra EU-producenter i stikprøven.

(190) Eksportmængden til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder steg med 3 % i undersøgelsesperioden. Hvad angår priser, faldt de betydeligt med – 24 % i den betragtede periode.

(191) Eksportsalget udgjorde ikke mere end 4 % af den samlede EU-produktion og 22 % af det samlede salg til ikke forretningsmæssigt forbundne kunder i undersøgelsesperioden. Faldet i eksportpriserne fulgte også den samme procentvise tendens som EU-producenternes salgspriser på EU-markedet. Kommissionen konkluderede derfor på dette stadium, at EU-producenternes eksportresultater bidrog til erhvervsgrenens dårlige situation. Denne faktor kunne dog heller ikke bryde årsagssammenhængen mellem dumpingimporten og truslen om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen.

6.2.5. Én italiensk EU-producents særlige situation

(192) Én interesseret part hævdede, at en italiensk producent måske påførte EU-erhvervsgrenen skade. Parten hævdede, at den italienske producent nød godt af ulovlig statsstøtte til skade for de øvrige EU-producenter på EU-markedet, eventuelt i et omfang, der kan bryde årsagssammenhængen. Parten hævdede også, at den italienske producents faktiske produktion faldt betydeligt i den betragtede periode.

(193) For det første er definitionen og analysen af EU-erhvervsgrenen baseret på hele EU-erhvervsgrenen, herunder den italienske producent. På trods af at denne italienske producent reducerede sin produktion væsentligt i den betragtede periode, steg EU-erhvervsgrenens samlede produktion (se betragtning 87) med 2 %. Det betød, at alle andre EU-producenter øgede deres produktion i den betragtede periode.

(194) For det andet bliver påstanden om, at den italienske producent nyder godt af ulovlig statsstøtte, undersøgt af Kommissionen indtil 2017. Indledningen af en undersøgelse har ikke indflydelse på udfaldet af sagen. Som følge heraf kan der endnu ikke drages konklusioner vedrørende denne påstand. Ikke desto mindre bemærkede Kommissionen dog, at salgspriserne fra den italienske producent var lavere end den gennemsnitlige salgspris i Unionen i undersøgelsesperioden. Hvis den italienske producent havde en betydelig indvirkning på salgspriserne i Unionen, kunne det forventes, at de gennemsnitlige EU-priser ville være steget, efter producenten reducerede sin produktion. Dette var imidlertid ikke tilfældet.

(195) For det tredje kan det, at visse EU-producenter klarer sig bedre på EU-markedet end andre, være et resultat af mange forskellige faktorer, men det påvirker ikke den foreløbige konklusion om, at EU-erhvervsgrenen som helhed lider under dumpingimporten.

(196) Kommissionen konkluderede derfor på dette stadium, at den italienske producents særlige situation ikke har bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige situation.

6.3. Konklusion om årsagssammenhæng

(197) Der blev fastslået en foreløbig årsagssammenhæng mellem dumpingimporten fra Kina og truslen om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen. Der er et klart tidsmæssigt sammenfald mellem den kraftige stigning i især niveauet af dumpingimport til konstant faldende priser fra Kina og forværringen af EU's resultater, navnlig fra andet halvår af 2015 og fremefter. EU-erhvervsgrenen havde ikke andet valg end at følge det prisniveau, som dumpingimporten fastsatte, for at undgå et yderligere tab af markedsandel. Dette førte til en tabsgivende situation, der sandsynligvis vil forværres yderligere.

(198) Kommissionen skelnede mellem og adskilte virkningerne af alle kendte faktorer på EU-erhvervsgrenens situation og de skadevoldende virkninger af dumpingimporten, der forårsagede truslen om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen som helhed ved udgangen af undersøgelsesperioden. Den italienske producents situation har ikke bidraget til EU-erhvervsgrenens dårlige situation. Det blev ikke fundet, at de øvrige identificerede faktorer, såsom den økonomiske krise, omkostningerne til råvarer, import fra tredjelande eller EU-producenternes eksportresultater, brød årsagssammenhængen mellem truslen om væsentlig skade og den kinesiske dumpingimport. I betragtning af ovenstående konkluderede Kommissionen på dette stadium, at dumpingimporten fra Kina var en trussel om væsentlig skade for EU-erhvervsgrenen, som omhandlet i grundforordningens artikel 3, stk. 6. Det blev ikke fundet, at andre kendte faktorer end dumpingimporten fra Kina, som samtidig havde en indvirkning på situationen i EU-erhvervsgrenen, brød årsagssammenhængen.

7. UNIONENS INTERESSER

(199) I overensstemmelse med grundforordningens artikel 21 undersøgte Kommissionen, om den klart kunne konkludere, at det ikke var i Unionens interesse at vedtage foranstaltninger i dette tilfælde. Fokus var især på behovet for at fjerne de handelsfordrejende virkninger af skadevoldende dumping og genskabe en effektiv konkurrence. Unionens interesser blev fastlagt på grundlag af en vurdering af alle de forskellige involverede parters interesser, dvs. EU-erhvervsgrenens, importørernes og brugernes interesser.

7.1. EU-erhvervsgrenens interesser

(200) EU-erhvervsgrenen er beliggende i adskillige medlemsstater (Det Forenede Kongerige, Frankrig, Tyskland, Tjekkiet, Slovakiet, Italien, Luxembourg, Belgien, Polen, Nederlandene, Østrig, Finland, Sverige, Portugal, Ungarn og Spanien), og ca. 18 000 ansatte er direkte beskæftiget i sektoren for varmvalsede flade produkter af stål.

(201) 17 producenter samarbejdede i forbindelse med undersøgelsen. Ingen af disse producenter modsatte sig indledningen af undersøgelsen. Som vist ovenfor i analysen af skadesindikatorerne viste hele EU-erhvervsgrenen nogle tegn på skade i den betragtede periode. Navnlig skadesindikatorerne vedrørende de finansielle resultater for EU-producenterne i stikprøven, eksempelvis rentabilitet, blev påvirket i alvorlig grad. Producenterne oplevede en forværring af situationen, navnlig fra andet halvår af 2015 og fremefter, og blev negativt påvirket af dumpingimporten, som forårsagede den trussel om skade, der blev umiddelbart forestående ved undersøgelsesperiodens afslutning.

(202) Det forventes, at indførelsen af en midlertidig antidumpingtold vil genoprette rimelige handelsvilkår på EU-markedet, sætte en stopper for pristryk og gøre det muligt for EU-erhvervsgrenen at genrejse sig. Dette vil føre til en forbedring af EU-erhvervsgrenens rentabilitet til et niveau, der anses for nødvendigt for denne kapitalintensive industri. Det er derfor vigtigt, at priserne igen kommer op på et ikke-dumpet eller et ikke-skadevoldende niveau, så alle de forskellige producenter kan operere på EU-markedet på rimelige konkurrencevilkår. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, er det meget sandsynligt, at truslen om skade vil blive til virkelighed, og at der vil ske en yderligere forværring af EU-erhvervsgrenens økonomiske situation. Negative resultater i segmentet for varmvalsede flade produkter af stål vil få indflydelse på segmenterne i tidligere og efterfølgende produktionsled for mange EU-producenter, da kapacitetsudnyttelsen i forbindelse med disse segmenter er tæt forbundet med produktionen af den undersøgte vare.

(203) Derfor konkluderede Kommissionen for nuværende, at det vil være i EU-erhvervsgrenens interesse, at der indføres antidumpingtold.

7.2. Importørernes interesser

(204) Som nævnt i betragtning 11-13 var der ingen ikke forretningsmæssigt forbundne importører, der udfyldte spørgeskemaet eller gav Kommissionen oplysninger, der viste, i hvilket omfang importørerne ville lide skade som følge af indførelsen af foranstaltninger. Derfor — og under hensyntagen til, at der ud over Kina er mange andre lande, der eksporterer til EU — konkluderede Kommissionen foreløbigt, at det er sandsynligt, at en indførelse af foranstaltninger ikke vil være i importørernes interesse.

7.3. Brugernes interesser

(205) Varmvalsede flade produkter af stål anvendes som et industrielt input, der købes af slutbrugere til flere forskellige anvendelser, herunder inden for byggesektoren (fremstilling af stålrør), skibsbygning, gasbeholdere, trykbeholdere og energirørledninger.

(206) Kun én bruger fra Italien (Marcegaglia Carbon Spa), der importerede fra det pågældende land, og som bl.a. fremstiller rør og efterfølgende stålprodukter, indsendte en spørgeskemabesvarelse. Den pågældende vare/samme vare er en omkostning for denne bruger.

(207) Denne italienske bruger hævdede, at indførelsen af foranstaltninger over for importen fra det pågældende land ville føre til en situation, hvor brugeren ikke længere ville have adgang til pålidelige forsyninger af den pågældende vare på EU-markedet, især hvad angår ruller af høj kvalitet, der anvendes til genvalsning. Brugeren hævdede, at 88 % af Unionens samlede produktion kommer fra kun 16 virksomheder, der er en del af otte store grupper, hvor den største del af produktionen (ca. 70 %) bliver anvendt på det bundne marked. Derfor kan EU-producenterne angiveligt stadig udøve et stærkt pres på både markedet for den pågældende vare samt på det efterfølgende marked på grund af deres forholdsvis høje markedsandel.

(208) Kommissionen bemærkede for det første, at formålet med antidumpingtolden ikke er at lukke EU-markedet for import, men at genskabe rimelige handelsvilkår ved at fjerne virkningerne af den skadevoldende dumping. Importen fra Kina forventes derfor ikke at stoppe helt, men at fortsætte, om end til ikke-dumpede priser.

(209) For det andet konstaterede Kommissionen, at brugeren ikke udelukkende var afhængig af kinesisk import, men at denne i undersøgelsesperioden også købte den pågældende vare fra EU-producenter og fra andre producenter i andre tredjelande end det pågældende land.

(210) For det tredje ville det kun påvirke denne italienske brugers produktionsomkostninger med ca. 3 %, hvis priserne på den pågældende vare fra Kina steg med ca. 30 %. En sådan påvirkning anses for begrænset.

(211) For det fjerde er påstanden om, at en indførelse af en antidumpingtold vil betyde, at EU-erhvervsgrenen får mulighed for at udøve et kraftigt pristryk ubegrundet, fordi importen fra det pågældende land og fra andre lande forventes at fortsætte efter indførelsen af antidumpingtold, og fordi der stadig findes alternative forsyningskilder. EU-erhvervsgrenen består af 23 producenter, hvilket giver brugeren en lang række forsyningsmuligheder inden for Unionen, og derudover er der mulighed for import fra andre tredjelande, som producerer og eksporterer samme vare. Kommissionen afviste derfor på dette stadium påstanden om, at indførelsen af foranstaltninger ville føre til udbudsmangler for den pågældende vare/samme vare.

(212) Med hensyn til eventuelle negative virkninger for konkurrencen på EU-markedet er det rigtigt, at EU's konkurrenceregler fastsætter strengere normer for adfærden hos virksomheder, der har en betydelig markedsandel. Det er dog i sidste ende op til de kompetente nationale myndigheder at fastslå, om der er tale om en dominerende stilling, og hvorvidt denne position bliver misbrugt.

(213) I betragtning af ovenstående konkluderes det på nuværende tidspunkt, at indførelsen af foranstaltninger ville være i strid med brugernes interesser, men at det ikke ville få en uforholdsmæssig stor negativ indvirkning på dem. Der blev især taget hensyn til den brede række af forsyningskilder, der er tilgængelige på markedet, og det at undersøgelsen viste, at foranstaltningernes indvirkning på omkostningerne for de brugere, der gav sig til kende, var mindre omfattende end hævdet.

7.4. Konklusion vedrørende Unionens interesser

(214) Kommissionen konkluderede på dette stadium, at indførelsen af foranstaltninger ville bidrage til EU-erhvervsgrenens genrejsning hvad angår rentabilitet. Indførelsen af foranstaltninger ville give EU-producenterne mulighed for at foretage de nødvendige investeringer og FoU, så udstyret til at fremstille varmvalsede flade produkter af stål bliver bedre rustet til fremtiden, og de får styrket deres konkurrenceevne.

(215) EU-erhvervsgrenen er allerede blevet betydeligt omstruktureret i de senere år. Hvis der ikke indføres foranstaltninger, forventes truslen om den umi