84/157/EØF: Rådets afgørelse af 28. februar 1984 om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 1984 for det europæiske forsknings- og udviklingsprogram inden for informationsteknologi (ESPRIT)



EF-Tidende nr. L 081 af 24/03/1984 s. 0001



++++ RAADETS AFGOERELSE af 28 . februar 1984 om vedtagelse af arbejdsprogrammet for 1984 for det europaeiske forsknings - og udviklingsprogram inden for informationsteknologi ( ESPRIT ) ( 84/157/EOEF ) RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR - under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab , under henvisning til Raadets afgoerelse 84/130/EOEF af 28 . februar 1984 om et europaeisk forsknings - og udviklingsprogram inden for informationsteknologi ( ESPRIT ) ( 1 ) , saerlig artikel 3 , stk . 2 , under henvisning til udkast til arbejdsprogram , forelagt af Kommissionen , og ud fra foelgende betragtninger : De beroerte industri - og universitetskredse har inden for rammerne af de hoeringer , der har vaeret foranstaltet af Kommissionens tjenestegrene , udtalt sig om indholdet af de projekter , der skal saettes i gang i 1984 , og om prioriteringen heraf ; de projekter , der er indeholdt i arbejdsprogrammet , falder klart inden for de omraader , der er anfoert i bilaget til afgoerelsen om ESPRIT-programmet - TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE : Artikel 1 Arbejdsprogrammet , saaledes som det fremgaar af bilaget , vedtages for 1984 . Artikel 2 Denne afgoerelse faar virkning paa dagen for offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende . Udfaerdiget i Bruxelles , den 28 . februar 1984 . Paa Raadets vegne L . FABIUS Formand ( 1 ) EFT nr . L 67 af 9 . 3 . 1984 , s . 54 . BILAG UDKAST TIL ESPRIT-ARBEJDSPROGRAM FOR 1984 Side Indledning og sammenfattende ressource oversigt * 4 * 1 . AVANCERET MIKROELEKTRONIK * 7 * 1.1 . MOS-teknologi under 1 m * 8 * 1.2 . Bipolaer teknologi under 1 m * 9 * 1.3 . CAD * 10 * 1.3.1 . CAD-styring * 11 * 1.3.2 . Konstruktion og lay-out paa hoejt niveau * 11 * 1.3.3 . Forskning - avanceret/nyskabende CAD * 11 * 1.3.4 . Oprettelse af CAD-centre * 11 * 1.4 . Compound halvledermaterialer og integrerede kredsloeb heraf * 11 * 1.5 . Optoelektronik * 12 * 2 . PROGRAMMELTEKNOLOGI * 14 * 2.1 . Proces - Forstaaelse og implementering * 15 * 2.1.1 . Metoder , teknikker og vaerktoejer * 17 * 2.1.2 . Integration af forvaltningsmaessige og tekniske aspekter * 17 * 2.1.3 . Programmelmetodologi * 18 * 2.2 . Forvaltning - Forstaaelse og implementering * 18 * 2.2.1 . Stoette til forvaltning af programmelfremstilling og -vedligeholdelse * 19 * 2.2.2 . Kvalitets - og paalidelighedssikring * 19 * 2.3 . Miljoe - Forstaaelse og implementering * 20 * 2.3.1 . Faelles vaerktoejsmiljoe * 20 * 2.4 . Proces , forvaltning og miljoe - udvikling * 21 * 2.4.1 . Avanceret interaktiv programudvikling * 22 * 2.5 . Demonstrationsprojekter * 22 * 3 . AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING * 23 * 3.1 . Videnteknik * 23 * 3.1.1 . Videnbaserede systemer og metrikation heraf * 24 * 3.1.2 . Dialogsprog og naturligt sprog * 25 * 3.1.3 . Videnrepraesentation og inferensteknikker * 26 * 3.1.4 . Forberedende arbejde med henblik paa avancerede videnbaserede systemer * 27 * 3.2 . Eksterne graenseflader * 29 * 3.2.1 . Grundlaeggende signalanalyse og -genkendelse * 30 * 3.2.2 . Genkendelse af specifikke signaler * 32 * 3.3 . Lagring af information og viden * 35 * 3.3.1 . Graenseflader mellem lagring og miljoe * 36 * 3.3.2 . Data - og videnbaser * 36 * 3.3.3 . Lagringsstrukturer og -arkitektur * 37 * 3.3.4 . Videnmaskiner af my generation * 37 * 3.3.5 . Middelfristet forskning i lagringsmedier * 37 * 3.3.6 . Langfristet forskning i optiske plader * 37 * 3.3.7 . Langfristet forskning i biologisk lagring * 37 * 3.4 . Datamatarkitektur * 38 * 3.4.1 . Ultradatamater , flerprocessormaskiner * 38 * 3.4.2 . Ikke von-Neumann arkitekturer * 39 * 3.5 . Konstruktions - og systemaspekter * 40 * 3.6 . Fokuseringsprojekter * 41 * 4 . KONTORSYSTEMER * 42 * 4.1 . Laeren om kontorsystemer og ergonomi * 45 * 4.1.1 . Kontorsystemanalyse * 46 * 4.1.2 . Kontorsystemkonstruktion * 46 * 4.1.3 . Ergonomi * 46 * 4.2 . Avancerede arbejdspladser * 47 * 4.2.1 . Systemaspekter ved arbejdspladskonstruktion * 48 * 4.2.2 . Visionsgraenseflade * 50 * 4.2.3 . Papirgraenseflade * 49 * 4.2.4 . Talegraenseflade * 50 * 4.2.5 . Kontorsprog * 51 * 4.3 . Kommunikationssystemer * 51 * 4.3.1 . Kommunikationssystemarkitektur * 52 * 4.3.2 . Optisk bredbaands-LAN * 53 * 4.3.3 . Multimode meddelelsessystem * 53 * 4.3.4 . ISDN-baseret avanceret teledata * 53 * 4.4 . Avancerede arkiverings - og genfindingssystemer * 53 * 4.4.1 . Konstruktion og evaluering af kontorinformationsvaerter * 54 * 4.4.2 . Systemspoergsmaal * 54 * 4.4.3 . Brug og behov * 54 * 4.4.4 . Komponenter * 54 * 4.5 . Konstruktion og evaluering af integrerede kontorsystemer * 55 * 4.5.1 . Avancerede prototyper til integrerede kontorsystemer * 56 * 4.5.2 . Proevnings - og evalueringsmiljoeer for kontorsystemer * 56 * 5 . DATAMATINTEGRERET FABRIKATION * 56 * 5.1 . Integreret systemarkitektur * 56 * 5.1.1 . Systemarkitekturer * 57 * 5.1.2 . Grafiske delsystemer * 58 * 5.2 . CAD/CAE * 58 * 5.2.1 . Grundlaeggende begreber * 59 * 5.2.2 . Anvendelse af AI-teknikker inden for CAD/CAE * 60 * 5.3 . Datamatstoettet fabrikation * 60 * 5.4 . Maskinstyringssystemer * 61 * 5.4.1 . Automatiseret montage og robotteknik * 61 * 5.4.2 . Fleksible bearbejdningscentre * 63 * 5.4.3 . Anlaegsdisponibilitet og kvalitetsoptimering * 63 * 5.5 . Delsystemer og komponenter * 64 * 5.5.1 . Billedbehandling * 64 * 5.5.2 . Mikroelektroniske delsystemer * 65 * 5.5.3 . Foelerprogrammering og -standarder * 65 * 5.6 . CIM-systemanvendelser * 66 * 5.6.1 . CIM-anvendelses - og udviklingscentre * 66 * 5.6.2 . Generelle emner for CIM-stoette * 66 * INDLEDNING OG SAMMENFATTENDE RESSOURCE OVERSIGT Dette afsnit udgoer en del af ESPRIT-arbejdsprogrammet for 1984 . Det er noedvendigt for at opnaa en fuldstaendig forstaaelse af programmet 1 . Baggrund I en saa hurtigt skiftende sektor som IT-sektoren , hvor et produkts gennemsnitlige levetid er tre aar , ville det vaere illusorisk og misvisende fra starten at forsoege at definere detaljerede aktiviteter , maal og tidsplaner for de kommende fem aar . Dette gaelder isaer F og U-aktiviteter , selv om disse er af industriel og i det vaesentlige anvendt karakter . Derfor besluttede man , at et mere detaljeret arbejdsprogram , som er noedvendigt for den daglige gennemfoerelse af ESPRIT-programmet , skulle udarbejdes , og ajourfoeres hvor noedvendigt , af Kommissionen efter samraad med ESPRIT-styringsudvalget og forelaegges hvert aar for Raadet til godkendelse . Dette er det foerste saaledes udarbejdede arbejdsprogram . 2 . Formaal og kendetegn Hovedformaalet med arbejdsprogrammet er at tilvejebringe de vaesentlige vejledende elementer til a ) at udarbejde en indkaldelse af forslag og udvaelge de projekter , der skal igangsaettes ; b ) gennemgaa de enkelte igangvaerende projekter og vurdere deres fremskridt individuelt og sammenholdt med andre ; c ) koordinere aktiviteter under ESPRIT og under nationale programmer paa IT-omraadet ; d ) bedoemme resultaterne af ESPRIT-programmet som helhed og vurdere egnetheden af dets tekniske maal og valgmuligheder med henblik paa at opfylde de strategiske maal ; dette skal goeres paa baggrund af de opnaaede resultater og af de teknologiske programmer saavel inden for som uden for Faellesskabet . 3 . A - og B-projekter Eksistensen af og behovet for forskellige projekter med hensyn til arbejdets art og indsatsens omfang i et stort F og U-program af ESPRIT's art er en uomgaengelig ting ; industriel F og U erkendes i det vaesentlige at bygge paa to omfattende projektklasser : a ) projekter , der kraever stor infrastruktur og omfattende ressourcer , baade af menneskelig og finansiel art , saavel som et klart og konstant strategisk perspektiv for at sikre kontinuiteten i aktionerne og den noedvendige bredde til indhoestning af langsigtede fordele ; saadanne middel - til langfristede " systemdrevne " F og U-aktiviteter , omtales i dette dokument som A-projekter . De vil udgoere ESPRIT's rygrad og forventes at ville tegne sig for omkring 75 % af de samlede ressourcer ; b ) projekter , der hovedsagelig bygger paa en fleksibel infrastruktur og individuel taenkning snarere end en systemfremgangsmaade og kraever relativt meget mindre ressourcer ; saadanne aktiviteter vil blive henvist til som B-projekter ; de vil kunne gaa fra meget langfristet , meget spekulativ F og U til specifikt orienteret F og U , som meget vel kan vaere af kortere varighed , og forventes at ville tegne sig for omkring 25 % af den samlede indsats under ESPRIT . I det vaesentlige er A-projekter store komplekse system-orienterede projekter , hvorimod B-projekter er orienteret mod de smaa idder . Forfoelgelsen af strategiske maal af faelles interesse kraever , at et antal velidentificerbare stoerre aktiviteter igangsaettes og udfoeres i overensstemmelse med aftalte og i visse tilfaelde indbyrdes afhaengige tidsplaner . A-projekter er udformet til at repraesentere disse aktiviteter . For at optimere ressourceallokeringen og tilvejebringe de bedste vilkaar for synergisme , maa der derfor indkaldes forslag til saadanne projekter , idet der gives detaljerede beskrivelser , der praecist identificerer maalene og den forventede tidsplan for deres opfyldelse , hvorimod den rent faktiske fremgangsmaade eller valget af de teknologiske muligheder generelt overlades til den enkelte . Eftersom B-pojekterne er udformet til at fylde mulige huller mellem A-projekter ved at give sig i kast med alternative eller komplementaere eller mere spekulative aktiviteter , maa deres definitionsniveau vaere mere generelt med henblik paa at maksimere fleksibiliteten og give stoerst mulig spillerum for innovation . Deres tidsplan vil som regel ogsaa vaere mindre kritisk . Som en foelge heraf og i modsaetning til A-projekter vil de ( relevante afsnit af indkaldelsen af forslag ) generelt kunne blive udformet alene efter emne . Definitionen af A-projekter og identificeringen af F og U-omraader , inden for hvilke B-projekter kan indkaldes , er foretaget paa baggrund af de maal , som skal soeges opfyldt . I princippet kan emner , der er en del af specifikke A-projekter , ogsaa vaere genstand for et B-projekt , hvis f.eks . sidstnaevnte foreslaar en alternativ eller konkurrerende fremgangsmaade . Naar B-projekter foreslaas under saadanne vilkaar , vil der imidlertid blive taget de noedvendige skridt til at efterproeve , at saadanne " delprojekter " af A-projekter forbliver meningsfulde i sig selv . Arbejdsprogrammet vil klart angive den skelnen , der foretages mellem A - og B-projekter , saaledes at forslagsstillere vil vaere i stand til og paa forhaand maa beslutte , om de vil sigte paa den ene eller den anden projekttype . Der vil saaledes ikke vaere mulighed for tvetydighed med hensyn til karakter eller type af et givet forslag under udvaelgelsesfasen . Begge projekttyper vil udgoere en del af den samme strategiske indsats , planlagt og udfoert som et enkelt program . 4 . Pilotprojekter Viderefoerelsen af det under pilotfasen igangsatte arbejde er mulig inden for ESPRIT-programmet og er implicit eller explicit inkluderet i de projekter , der forelaegges i arbejdsprogrammet . Saadan viderefoerelse vil generelt ikke blive genstand for en indkaldelse strengt taget , men de oplysninger og forslag , der indkommer som svar paa den generelle indkaldelse af forslag , kan foere til aendring , udvidelse eller indsnaevring ( helt til nulpunktet i ekstreme tilfaelde ) af de aktiviteter , der oprindeligt var planlagt , med henblik paa at goere projekterne bedst egnet til at opfylde de reviderede maal , saaledes som de fremgaar af arbejdsprogrammet . 5 . Arbejdsprogrammets gyldighed For at opfylde sit formaal maa arbejdsprogrammet spaende over en rimelig lang tidsperiode , som er tilstraekkelig til at daekke laengere projekters samlede varighed : 5 aar skoennes at vaere et godt kompromis mellem akkurat maalsaetning ( der ville antyde kortfristede indikationer ) og udviklingsperspektiv , som kraever en bredere tidsramme . Det 5-aarige arbejdsprogram vil blive ajourfoert hvert aar . I lyset af ovenstaaende er de delmaal , som er opstillet i arbejdsprogrammet , specificeret med mindre noejagtighed og paalidelighed , efterhaanden som man ser laengere frem over de kommende aar , og det boer understreges , at eftersom vi stiler mod et bevaegeligt maal , kan det vise sig noedvendigt at aendre selv de naermestliggende maal ved den aarlige revision paa grundlag af udviklingen inden for saavel som uden for ESPRIT , i Europa og andre steder i verden . Saadanne delmaal er imidlertid noedvendige for at tilvejebringe den generelle ramme og reference for evaluering og yderligere afpudsning . De er derfor medtaget i arbejdsprogrammet som det bedste skoen , paa dette tidspunkt , over hvordan overordnede endemaal for projektet maatte kunne naas . I denne henseende skal de tages som indikatorer og foreloebige kontrolpunkter , med hvilke konkrete forslag vil blive sammenholdt . De maa imidlertid ikke betragtes som juridisk bindende paa den maade , at forslag , der har fuldstaendigt acceptable endemaal , afvises , blot fordi de bygger paa delmaal , der afviger fra dem , der er foreslaaet her . 6 . Skoen over kraevede ressourcer og eksisterende kapaciteter Arbejdsprogrammet opstiller en raekke maal og foreslaar et antal F og U-emner . Hvert af hovedmaalene vil til deres virkeliggoerelse kraeve projekter af en mindste " kritisk stoerrelse " , som samtidig vil retfaerdiggoere den faelles transnationale fremgangsmaade og give dem rimelige chancer for et heldigt udfald . Forberedelsen af udkastet til arbejdsprogram i den foreliggende form er baseret paa arbejde udfoert af omkring 300 specialister udvalgt blandt naesten 1 000 , som havde givet tilsagn om at bidrage , fra industrien , universiteter og forskningscentre . Det har vaeret den almindelige fornemmelse blandt disse bidragydere , som havde lejlighed til at moedes og droefte deres synspunkter , at det arbejde , der foreslaas , er baade vaesentligt for virkeliggoerelsen af ESPRIT-maalene og realistisk i betragtning af , at Europa raader over de noedvendige finansielle og menneskelige ressourcer , saavel som den videnskabelige kapacitet til at udfoere det med et positivt resultat . 7 . Opdeling efter omraade Det samlede arbejdsprograms opdeling af ressourcer efter omraade , ifoelge dette foerste forsoeg er som andre dele af arbejdsprogrammet genstand for aendringer paa baggrund af reaktionen saavel som den teknologiske udvikling paa verdensplan , som kan paavirke industrien . Paa baggrund af industriens reaktion paa den foerste indkaldelse af forslag vil det saaledes vaere noedvendigt , at overfoersel af ressourcer mellem de forskellige omraader er mulig . I saa henseende maa det understreges , at opdelingen af ESPRIT i fem omraader er tilfaeldig og dikteret af styringsbehov og ikke naturnoedvendig for arbejdet , som tvaertimod er meget staerkt indbyrdes sammenknyttet . Dette vil fremgaa mere tydeligt af arbejdsprogrammets naestfoelgende udgaver , naar tilstraekkelige data vedroerende faktisk igangvaerende arbejde staar til raadighed . Foelgende ressourceopdeling paataenkes paa nuvaerende tidspunkt : ( mandaar ) Delprogram * Projektaar * I alt * * 1 * 2 * 3 * 4 * 5 * * 1 . MIKROELEKTRONIK * 186 * 258 * 360 * 410 * 456 * 1 670 * 2 . PROGRAMMEL * 177 * 317 * 343 * 318 * 285 * 1 440 * 3 . AIB * 140 * 281 * 392 * 441 * 441 * 1 695 * 4 . KONTORSYSTEMER * 210 * 310 * 440 * 390 * 100 * 1 450 * 5 . CIM * 121 * 216 * 215 * 220 * 172 * 944 * DELPROGRAM 1 AVANCERET MIKROELEKTRONIK Hovedindsatsen i dette delprogram er rettet mod en betydelig forbedring af de vigtigste strategiske teknologiske omraader . 1 . De fleste ressourcer er koncentreret om et begraenset antal projekter inden for silicium-MOS og -bipolaerer til VLSI-kredsloeb og kredsloeb med meget hoej ydelse . I forening med CAD , CAM og fremstillingsmetoder vil disse projekter i 1988 have skabt en solidt underbygget 1 m-kapacitet i en raekke europaeiske industrier og have gjort betydelige fremskridt mod geometrier under 1 m . Der vil endvidere forefindes de noedvendige CAD-faciliteter til konstruktion af de VLSI-kredsloeb , hvori disse teknologier benyttes . 2 . Kommunikationen med de oevrige delprogrammer maa forbedres , saaledes at de noedvendige VLSI-demonstrationskredsloeb hurtigt kan defineres , og konstruktion og fremstilling heraf finansieres under disse delprogrammer . 3 . Tilgangen af videnskabeligt og teknisk personale , der har saerlige faerdigheder inden for procesteknologi for og konstruktion af mikroelektronik , maa oeges . 4 . Der er soerget for rimelig stoette til lavere prioriteret og mere langsigtet arbejde paa to vigtige omraader , der supplerer silicium-VLSI , nemlig integrerede kredsloeb med compound halvledere samt optoelektronik . Ud over programmets hovedindsats , som er skitseret i punkt 1 , 3 og 4 ovenfor og beskrevet i afsnit A nedenfor , er der endvidere soerget for en raekke mindre projekter . Egnede emner herfor er anfoert i afsnit B . I afsnit A er programmerne for MOS-processer og bipolaere processer udformet som store sammenhaengende projekter og ikke som adskilte projekter for geometrier paa 1 m og under 1 m . Dette er gjort af hensyn til effektiviteten , da hvert teknologiniveau bygger paa viden fra de foregaaende niveauer . Mange aspekter af en given proces kraever stadig forbedring , f.eks . oxidkvaliteten i MOS , for at opfylde de krav , hver forbedring i form af stoerre kredsloebskompleksitet og hoejere ydelse stiller . Denne kontinuitet ville gaa tabt , hvis der var saerskilte projekter for 1 m-niveauet og niveauet under 1 m . Den anden del af processtrategien er , at teknikker , der er faelles for MOS og bipolaer , indgaar i MOS-projektet , da MOS synes at vaere foran med hensyn til integrationsgrad og geometridimension og derfor goer det banebrydende arbejde paa omraader som f.eks . litografi . Den betydning , CAD til VLSI har for ESPRIT's heldige udfald , kan ikke fremhaeves staerkt nok . Med god teknologi og fremragende CAD vil den staerkt innovative europaeiske industri med held kunne konkurrere paa verdensmarkederne . I gang er allerede i alt 13 CAD-projekter omfattende ca . 650 mandaar mellem 1983 og 1987 , som stoettes i henhold til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 3744/81 vedroerende mikroelektronik og ESPRIT's pilotfase . Integration af resultaterne af dette arbejde og udvidelse af det til at omfatte konstruktion af kredsloeb med flere millioner komponenter til en lang raekke anvendelsesformaal er en kraevende opgave . Der boer i foerste halvaar af 1984 foretages en omhyggelig analyse af saadant arbejdes fremadskriden og maalsaetninger , som kan vaere til hjaelp ved udpegningen af nye projekter , der boer saettes i gang efter 1985 . Der findes langt flere organisationer med direkte interesse og kompetence paa dette omraade , end det er tilfaeldet inden for VLSI-teknologi . Det her foreslaaede projekt maa planlaegges med tilstraekkelig fleksibilitet til , at der tages hensyn til de involverede komplekse tekniske og organisatoriske spoergsmaal . ESPRIT's informationsudviklingsystem vil vaere en vaerdifuld hjaelp hertil . Datamatstyring af VLSI-fremstilling opfattes som en vigtig bestanddel af programmet og ikke blot et middel til at effektivisere fremstillingen . Formindskelsen af geometridimensioner og lagtykkelser stiller stadig stoerre krav til processtyring i en situation , hvor slutkomponentens parametre afhaenger af et stoerre antal variable . Minimering af menneskelig haandtering og en indsats mod kilderne til udbyttebegraensende kontaminering er altafgoerende . Paa et givet kontamineringsniveau falder udbyttet hastigt med aftagende geometridimensioner . MOS - og bipolaerprojekterne under 1 m-niveauet vil involvere datamatstoettet fremstilling , naar det er muligt . AFSNIT A A-PROJEKTER F og U-omraade 1.1 : MOS-teknologi under 1 m Beskrivelse Kravet er at udvikle alle de enkelte procestrin , saasom litografi , aetsning , dotering osv . med henblik paa at naa geometrier under 1 m i MOS . Maalet er en proces , hvormed der kan fremstilles flere millioner komponenter pr . logik - og lagerchip . Det paaregnes , at der under ca . 0,7 m vil blive benyttet andre vaerktoejer end optisk litografi . Proces - og komponentmodellering vil ogsaa blive benyttet . Forudsoetninger - erfaring med " state of the art " processer ; - aktiviteter inden for avancerede procestrin ; - raadighed over CAD/CAT-vaerktoejer , der er i brug ; - kritisk masse og mindst 200 mandaar over 5 aar . Program Aar 1 : - valg af proces ( CMOS eller blandet C-og NMOS ) og af konstruktionsmetodologi ; - valg af udstyr til optisk litografi ; - igangsaetning af aktiviteter vedroerende procestrin og modellering . Aar 2 : - optimering af de enkelte procestrin ; - fastlaeggelse af foreloebige konstruktionsregler ; - karakterisering af procestrin . Aar 3 : - demonstration af gennemfoerlighed med en chip med en halv million komponenter og geometrier paa 1 m . Maalet er at naa et kvalifikationstal paa 0,05 pJ en forsinkelse paa 1 ns . Aar 4 : - evaluering af nye procestrin til teknologi under 1 m ( gatemateriale , isolation , tredimensionale aktive strukturer i flere lag osv . ) ; - valg af litografiudstyr til dimensioner under 1 m ; - rutediagram for en 0,7 m-proces med konstruktionsregler . Aar 5 : - evaluering af 0,7 m-processen ; - demonstration af processens gennemfoerlighed ; - konstruktion af en chip med mere end 1 million komponenter med et kvalifikationstal paa 0,05 pJ og en portforsinkelse paa 1 ns . Delmaal 18 maaneder - konstruktion og evaluering af forsoegschip med mere end 1 000 transistorer og baseret paa 1 m-konstruktionsregler med pitch stigning ( leder plus mellemrum ) paa 3 m ; 36 maaneder - foerste proever af kredsloeb med 0,5 mio transistorer , 1 m-konstruktionsregler og data for kvalifikationstal og forsinkelse ; 48 maaneder - statistiske oplysninger om skivens homogenitet og udbyttet ved 1 m-konstruktionsregler ; proevekredsloeb med mere end 1 000 transistorer med 0,7 m-konstruktionsregler og pitch paa 2 m ; 60 maaneder - foerste proever af kredsloeb med mere end 1 million transistorer , 0,7 m-konstruktionsregler og data for kvalifikationstal og forsinkelse . Aktiviteter , der afhaenger af 1.1 VLSI-mikroelektronik til informationsteknologi . F og U-omraade 1.2 : Bipolaer teknologi under 1 m ( ét projekt ) Beskrivelse Den overordnede maalsaetning er at udvikle specifikke procestrin til bipolaer teknologi under 1 m hvilket foerer til en fuldstaendig procesfoelge for meget hoejtydende integrerede kredse . For at naa denne maalsaetning er foelgende udvikling noedvendig : - samlede kredsloebskoncepter , som maa udvikle sig sammen med teknologien ; - en vertikal komponentstruktur , der er egnet til litografi under 1 m ; - en egnet flerlagsforbindelsesteknologi ; - god optimering mellem komponentparametre og specifikke logikanvendelser ; - tilstraekkelig hoej bortledning , hoejt benantal , elektrisk afstemte tilledninger , indkapslinger ; - proces - og komponentmodellering . Forudsoetninger - erfaringer med VLSI og avanceret siliciumbehandling ; raadighed over CAD/CAT-vaerktoejer ; - kritisk masse paa mindst 200 mandaar over 5 aar . Aktiviteter , der afhoenger af 1.2 Hurtig VLSI-mikroelektronik til informationsteknologi . Program Aar 1 : - 1 m-teknologi : igangsaetning af aktiviteter vedroerende procestrin , kredsloebsstrukturer og modellering . Evaluering og valg af kritisk udstyr ; - foerste valg af proces - og kredsloebsstrukturer . Aar 2 : - foreloebig optimering af procestrin ; - fastlaeggelse af 1 m-konstruktionsregler ; - paabegyndelse af konstruktion af demonstrationschips ; - paabegyndelse af forskning vedroerende nye processer og strukturer til teknologi under 1 m . Aar 3 : - demonstration af gennemfoerligheden af 1 m-processer til chips med 10/20k porte og en portforsinkelse paa 100 ps ; - paabegyndelse af arbejde paa 2 m-stigning i flere lag , samtidig med at pilotprojekter viderefoeres ; - fortsaettelse af forskning i teknologi under 1 m ; - foreloebige konstruktionsregler fra 0,7 m-strukturer . Aar 4 : - paabegyndelse af konstruktion af 0,7 m-demonstrationschip ; - optimering af procestrin til under 1 m ; - valg af kritisk udstyr ; - forbedring af udbyttet ved 1 m-demonstrationskomponenter . Aar 5 : demonstration af gennemfoerligheden af 0,7 m-processer til chips med 20/50k porte og en portforsinkelse paa 50 ps . Delmaal 12 maaneder - evaluering og valg af kritisk udstyr ; 24 maaneder - fastlaeggelse af 1 m-konstruktionsregler ; 36 maaneder - demonstration af gennemfoerligheden af 1 m-processer til chips med 10/20k porte og en portforsinkelse paa 100 ps ; 42 maaneder - fastlaeggelse af indledende konstruktionsregler for 0,7 m-strukturer ; 48 maaneder - konstruktion af 0,7 m-demonstrationschip . F og U-omraade 1.3 : CAD ( projekter fastlaegges senere ) Beskrivelse : OVERORDNEDE MAALSAETNINGER a ) at stimulere forskning i nye avancerede CAD-teknikker med henblik paa at styre kredsloebenes stadigt stigende kompleksitet ; b ) at skabe alment tilgaengelig kapaciteter for konstruktion af komplekse VLSI . CAD/CAT-MAALSAETNINGER Det overordnede maal er et integreret konstruktionssystem , der kan klare VLSI-kredsloeb med geometrier under 1 m og med flere millioner komponenter . Systemet boer : - tilvejebringe en brugervenlig facilitet , der let kan tilpasses aendringer i teknologi ; - give konstruktoerer mulighed for hurtig behandling af valable konstruktioner , der kan afproeves , samt tilhoerende afproevningsinformation ; - tilvejebringe faciliteter for optimering af kredsloeb , der skal anvendes i stort antal ; - indeholde biblioteker af primitive og komplekse celler ; - rumme relevante resultater af CAD-projekter , der gennemfoeres i henhold til forordning ( EOEF ) nr . 3744/81 . POLITIK a ) komponent - og procesmodellering betragtes ikke som en del af CAD-projekterne , men indgaar i de projekter , der vedroerer udvikling af nye VLSI-processer ( jf . 1.1 og 1.2 ) ; b ) saa vidt muligt vil komplekse deomonstrationschips udgoere kernen i hvert af projektets faser ; c ) efter de foerste fem aar , der er omhandlet her , foelger der yderligere fem aars videreudvikling af dette projekt med henblik paa at stoette specifikke teknologiske fremskridt , og saaledes at CAD-forbedringer paa verdensplan kan indgaa heri ; d ) der vil blive soerget for vekselvirkning med , stoette til og benyttelse af resultaterne af andre ESPRIT-aktiviteter . AFVEJNING OG PRIORITERING a ) de udvalgte projekter skal sikre optimal balance mellem arbejde paa udvikling af nye og avancerede CAD-teknikker og arbejde paa konsolidering af Europas muligheder ; b ) der vil blive lagt vaegt paa at skabe en generel ramme og et dataudvekslingsgrundlag med henblik paa at stille eksisterende og nye teknikker til generel raadighed for en lang raekke industrier ; en noeglefaktor er fremme udviklingssamarbejde mellem laereanstalter og industrier ; c ) der vil endvidere blive lagt vaegt paa isaer de CAD-faciliteter , der specifikt er noedvendige for at kunne opnaa processer ved 1 m og under 1 m , med henblik paa at kunne konstruere meget store og komplekse chips med op til 10 millioner transistorer . Hovedemner : 1.3.1 . CAD-styring Tilvejebringelse af koordinering og oplysninger . 1.3.2 . Konstruktion og lay-out paa hoejt niveau - konstruktionshjaelpemidler paa hoejt niveau ( adfaerdsmaessigt ) , - cellebibliotek og teknikker til store parametriserede celler , - teknikker til konstruktion og afproevning af layout , - analog og digital verifikation , - konstruktionsstyring . Maalet er at opnaa fuldstaendig kundespecificeret konstruktion med omkring 500 000 transistorer i aar 4 . 1.3.3 . Forskning - avanceret/nyskabende CAD - brug af AIB og ekspertsystemer , - brug af saerligt materiel , - nye algoritmer . Fuldstaendig udvikling af et anden generations system i aar 5 . 1.3.4 . Oprettelse af CAD-centre - Implementering af foerste generations system i aar 4 . F og U-omraade 1.4 : Compound halvledermaterialer og integrerede kredsloeb heraf ( èt projekt ) Beskrivelse Integrerede kredsloeb i III-V compound halvledermaterialer har hastighedsmaessigt en potentiel fordel frem for siliciumkredsloeb paa grund af stoerre elektronmobilitet . Teknologien er mange aar bagefter siliciumteknologien , og der er behov for betydelig forskning i materialer og processer . Da markedet for hoejhastighedskredsbeloeb med lavt effektforbrug er voksende , maa problemerne tages op . Teknologien omfatter dels GaAs-homojunction strukturer baseret paa FET , dels GaAs/GaAlAs-heterojunction strukturer , der benytter transistorer med hoej elektronmobilitet ( HEMT ) eller bipolaere heterojunction transistorer . Der kraeves grundforskning i materialefremstilling , ionimplantation og IC-procesteknologier . Forudsoetninger - adgang til rene materialer ; - CAD-faciliteter ; - passende laboratorium og erfarent personale . Program Aar 1 : - igangsaetning af materialeforskning i GaAs , herunder ionimplantation til frmstilling af integrerede kredse baseret paa GaAs-felteffekttransistorer ; - igangsaetning af arbejde vedroerende molekylstraaleepitaxialdyrkning ( MBE ) og metalorganisk kemisk paadampning ( MOCVD ) til fremstilling af passende heterojunction strukturer i GaAlAs . Aar 2 : - fortsaettelse af materialeforskning ; - udvikling af proces til fremstilling af GaAs-IC paa 2'-skiver med geometrier paa 1 m ved hjaelp af flerlagsmetallisering osv . ; - fremstilling af eksperimentelle diskrete HEMT og bipolaere transistorer i GaAs/GaAlAs . Aar 3 : - fortsaettelse af materialeforskning i GaAs og GaAlAs ; - igangsaetning af forskning i nye materialer , f.eks . GaInAs ; - udvidelse af GaAs-teknologi til 3'-skiver og geometrier under 1 m ; - fortsaettelse af forskning i optimering af diskrete HEMT og bipolaere transistorer ; - demonstration af et kredsloeb med 1 000 porte i GaAs-FET-baseret logik . Aar 4 : - fortsaettelse af meterialeforskning , herunder nye materialer ; - udbytte forbedring af grundlaeggende GaAs-IC-processer ; - fastlaeggelse af de grundlaeggende procestrin i en GaAs/GaAlAs-IC-proces baseret paa HEMT eller bipolaere transistorer . Aar 5 : - integration af procestrin til heterojunction bipolaer ( eller HEMT ) IC-teknologi ; - fremstilling af eksperimentelle IC baseret paa denne teknologi ; - fortsaettelse af forskning i nye materialer ( f.eks . GaInAs ) ; - fremstilling af eksperimentelle diskrete komponenter i GaInAs . Delmaal 12 maaneder - demonstrationskredsloeb med én port baseret paa 0,5 m-konstruktionsregler ; 24 maaneder - demonstrationskredsloeb med 30 porte baseret paa 0,5 m-konstruktionsregler ; 36 maaneder - paabegyndelse af 0,3 m-konstruktionsregler ; - demonstrationskredsloeb med 1 000 porte baseret paa 0,5 m-konstruktionsregler ; 48 maaneder - demonstration af kredsloeb med 100 porte baseret paa 0,3 m-konstruktionsregler ; 60 maaneder - demonstration af kredsloeb med 1 000 porte baseret paa 0,3 m-konstruktionsregler . F og U-omraade 1.5 : Optoelektronik ( ét projekt ) Beskrivelse Behovet for optoelektroniske komponenter til telekommunikationstransmission , forbindelser i og mellem datamater , ultrabredbaandsbilledbehandling og omskiftning vil vaere stigende . Kommende generationer af monomode kommunikationssystemer vil kunne anvende kohaerent detektering og flerkanals boelgelaengdemultiplexing og vil kunne vaere fasemodulerede . Dette vil give hoejere ydeevne og vaere kompatibelt med integreret optisk logik . Det vil ogsaa muliggoere behandling , kombinering og routing ved meget hoeje hastigheder . I halvlederform vil de ogsaa vaere kompatible med III-V-integrerede kredsloeb , hvilket giver en hurtig elektrisk graenseflade . Forudsoetning - adgang til rene materialer , - passende laboratorium og erfarent personale . Program Aar 1 : - igangsaetning af materialeforskning vedroerende optiske strukturer og forbedrede metoder til materialefremstilling , saasom metalorganisk kemisk paadampning og molekylstraaleepita ialdyrkning ; - udvidelse af materialeforskning til organiske stoffer , herunder hurtigt reagerende fotochrome materialer ; - fremstilling af grundlaeggende diskrete komponenter , f.eks . lasere , lysemitterende dioder , detektorer , omskiftere osv . Aar 2 : - fortsaettelse af materialeforskning ; - fremstilling af smallinje lasere og undersoegelse af detekteringsteknikker til kohaerente systemer ; - udvikling af bistabile optiske komponenter , modulatorer med hoej hastighed og optokoblere ; - forskning i monolistisk optoelektronik . Aar 3 : - undersoegelse af integration i optiske materialer med indbyrdes forbindelse via tyndfilmsboelgeledere ; - fortsaettelse af materialeforskning ; - fremstilling af flerkomponentstrukturer , f.eks . lasersystemer til boelgelaengdemultiplexing og koblingsmatricer som grundlaeggende koblingselementer . Aar 4 : - kombination af boelgelederintegration og monolitisk integration til fremstilling af eksperimentelle optiske systemer paa en enkelt chip . - fortsaettelse af teknologisk udvikling af LiNbO3 , fotochrome stoffer til optiske forbindelser og nye materialer . Aar 5 : - udvikling af optiske koblingssystemer med hoej hastighed og undersoegelse af anvendelse af optiske teknikker i datamater . Delmaal 12 maaneder - metalorganisk kemisk paadampning ( MOCVD ) af GaAlAs klar til fremstilling af diskrete komponenter , - optimal Ti-lithiumniobat-teknologi klar , og 10 GHz-modulering demonstreret ; 24 maaneder - GaInAs-MOCVD klar til diskrete komponenter , - grundlaeggende elektrooptisk koblingsteknologi optimeret , - teknologi for protonudveksling og boelgeledere med organisk belaegning klar til koblings - og moduleringsenheder ; 36 maaneder - GaAlInAs-MOCVD klar til diskrete komponenter , - demonstration af optoelektronisk integreret kredsloeb med 100 elementer fremstillet ved hjaelp af GaAlAs-MOCVD , - demonstration af elektrooptisk kobling med 100 elementer , - integreret elektrooptisk hybridteknologi klar ; 48 maaneder - lithiumniobat/oxid-epitaxialdyrkning klar , - 100 GHz elektrooptisk modulering demonstreret , - molekylstraalingepitaxialdyrkning ( MBE ) demonstreret for diskrete og integrerede komponenter ; 60 maaneder - " Optisk system paa en chip " demonstreret ved hjaelp af MBE - og MOCVD-materiale , - ultrahurtig hybrid elektrooptisk processor demonstreret . AFSNIT B FORESLAAEDE EMNER FOR B-PROJEKTER Ud over de emneomraader , der allerede er omtalt i afsnit A ( hvor B-projekter med fordel kan supplere arbejdsprogrammerne ved at tilvejebringe de noedvendige teknologier og vaerktoejer og/eller ved at foregribe den naeste generations behov ) , anfoeres nedenfor specifikke eksempler paa emner , som kan komme i betragtning : a ) Knyttet til VLSI - litografi ( elektronstraale , roentgenstraale , UV ) , - ionimplantation , - halvledermaterialer , - resistteknologi , - teknikker til hurtig varmebehandling , - teknikker til behandling af lag , - ledere ( metaller , silicider , kontakter ) , - isolatorer ( tynd , tyk , organisk ) , - komponentpaalidelighed , - CAD til GaAs , - datamatstoettede fremstillingsmetoder . b ) Andre - forbindelser mellem chips , - avancerede teknikker til fysisk analyse , - displayteknologi med flade skaerme , - foelere og transducere , - nye teknologier til avanceret informationslagring , - nye uorganiske og organiske materialer . DELPROGRAM 2 PROGRAMMELTEKNOLOGI Maalet for dette underprogram er at naa et trin , hvor fremstillingen af informationssystemer ( dvs . produkter bestaaende af materiel - og programmelloesninger ) har karakter af en industriel proces og i vid udstraekning er datamatstoettet . Dette indebaerer , at det skal goeres klart for enhver industriel organisation , at programmelfremstilling er en virkelig ingenioermaessig disciplin , der er undergivet tekniske , organisationsmaessige og oekonomiske faktorer . Det fremskridt , der skal goeres inden for programmelteknologi , er blevet opdelt i tre generelle kategorier . Som ved enhver anden klassificering er en saadan opdeling vilkaarlig , og kategorierne er ikke uafhaengige af hinanden . Den foerste kategori af arbejde , der skal udfoeres , er at bidrage til forstaaelsen af processen for programmelfremstilling og -vedligehold , idet der tages udgangspunkt i de bedste gaengse metoder . Den anden kategori beskaeftiger sig med implementering af de stoetteforanstaltninger ( herunder vaerktoejer ) , der goer forstaaelsen anvendelig i praksis . Den tredje kategori beskaeftiger sig med F og U paa mellemlang og lang sigt , som er rettet mod udvikling af nye metoder til programmelfremstilling . Med henblik paa yderligere strukturering af arbejdet indfoeres en simpel model for programmellets livscyklus . Det er ikke meningen , at denne model skal begraense projekternes raekkevidde ; der vil da ogsaa vaere projekter , der specielt beskaeftiger sig med udviklingen af saadanne modeller . I denne simple model bestaar programmelfremstilling og -vedligehold af en sekvens af mellemliggende repraesentationsniveauer med indbyrdes transformationer , der gaar fra det indledende stadium til driftssystemet . I praksis maa en saadan udvikling vaere iterativ , og den foelger naesten aldrig en simpel lineaer kurs . Saadanne iterative operationer er anfoert i figur 2-1 , som viser dem i en bred projektmaessig sammenhaeng . Saaledes kan det arbejde , der skal udfoeres , underopdeles i tre hovedomraader ( se figur 2-1 ) : selve den tekniske proces , forvaltning og styring , samt det underliggende miljoe . Kombineres de generelle kategorier med hvert enkelt af livscyklus-omraaderne , fremkommer en 3 gange 3 matrix , hvilket giver i alt 9 underopdelinger . Paa grundlag af de strategiske projekter , der er blevet fastlagt , kan disse underopdelinger mere eller mindre naturligt grupperes fire F og U-omraader . Et femte omraade udgoeres af demonstrationsprojekter , som ikke skal vaere kunstige projekter , men snarere virkelige projekter , der anvendes som midler til evaluering og demonstration . De fem F og U-omraader er beskrevet paa de foelgende sider . F og U-omraade 2.1 : Proces - Forstaaelse og implementering Beskrivelse Aktiviteterne paa dette omraade er rettet mod overgangen til en ingenioermaessig metode til system - og programmelkonstruktion inden for rammerne af den nuvaerende livscyklus-opfattelse . Der forventes en situation , hvor velfunderede videnskabeligt baserede metoder gradvis indfoeres til erstatning af i oejeblikket anvendte ad hoc-teknikker . Saadanne metoder skulle i betydelig grad bidrage til at reducere livscyklus-omkostningerne , saerlig inden for afproevning og vedligehold , gennem tidligere fejlfinding og -afhjaelpning samt udvikling af mere paalidelige og kvalitetsmaessigt bedre systemer . Forsknings - og udviklingsprogrammet paa dette omraade skal fortsaette i omkring fem aar , hvorfor der ikke her overvejes mere spekulative og radikale metoder til systemudvikling , hvortil der kraeves betydelig grundforskning ( se 2.4 ) . Vaegten ligger paa udvikling af forbedrede metoder til systemkonstruktion . Disse metoder skal saa underbygges af integrerede stoettevaerktoejer . Det antages her , at den generelle udviklingsmetode , som vaerktoejerne stoetter , vil benytte adskillige repraesentationsniveauer med trinvis voksende verifikation og validering . Hvor der er mulighed for det , kan vaerktoejerne tilvejebringes ved omarbejdning eller forbedring af bestaaende programmer snarere end ved fuldstaendig nyudvikling . Der er ligeledes en staerk samhoerighed med de forvaltningsaktiviteter , der er beskrevet i omraade 2.2 . Forvaltningsmetoderne skal tage hensyn til forbedrede system - og programmeludviklingsmetoder , og paa samme maade skal systemudviklingsmetoderne tage hensyn til forvaltningsbehovene . Industrielt og akademisk samarbejde er af saerlig betydning for dette omraade , eftersom akademiske forskere i Europa har frembragt et betydningsfuldt teoretisk grundlag , som kan danne udgangspunkt for forbedrede system - og programmelkonstruktionsmetoder . F og U-emner Arbejdet paa dette omraade er rettet mod : - referencemodeller for systematiske metoder til systemudvikling ; - praktiske og disciplinerede systemudviklingsmetoder ; - effektive metoder til programmelfremstilling og -vedligehold ; - undersoegelse af behovene paa anvendelsesomraadet ; - repraesentations - og transformationsvaerktoejer ; - verifikations - og valideringsvaerktoejer ; TEGNING : JFR . EFT - stoettevaerktoejer : - stoettevaerktoejer for komponentbibliotek , - dokumentationsvaerktoejer , - vaerktoejer til forudsigelser og maaling af praestation , - vaerktoejer til specificering og maaling af paalidelighed , - proces-stoettevaerktoejer . Programmet omfatter viderefoerelse af arbejde indledt under pilotprojekterne i aar O . A-PROJEKTER 2.1.1 . Metoder , teknikker og vaerktoejer Dette emne boer daekkes af indtil to projekter , der skal paabegyndes i aar 1 , og som begge svarer til nedenstaaende beskrivelse . Differentieringen mellem disse projekter skal ske paa grundlag af hovedlinjerne i disse eller det anvendelsesomraade , de er rettet mod . Maalene er : - at fastlaegge en tilstraekkelig vifte af effektive metoder til programmelfremstilling og -vedligehold , - at tilvejebringe stoettevaerktoej til disse metoder , idet der forudsaettes adskillige repraesentationsniveauer med trinvis voksende verifikation og validering . Metoderne skal daekke hele spektret fuldstaendigt lige fra formulering af krav og frem til vedligeholdsfasen , herunder noedvendige iterationer ; metoderne skal sigte mod at mindske de samlede livscyklusomkostninger , og kompatibilitet mellem forskellige metoder og notationer anvendt i successive livscyklusfaser er et af de vigtigste krav . For at kunne fastslaa den sammenhaeng , hvori programmeludviklingen finder sted , maa der tages fat paa referencemodeller for systematiske metoder til systemudvikling , og opmaerksomheden maa specielt , rettes mod den altafgoerende kravanalyse . Det er saerligt vigtigt at undersoege emner vedroerende anvendelse og genanvendelse af programmelkomponenter . Delmaal 12 maaneder - prototypeversion af vaerktoejer ; 18 maaneder - referencemodel for systemudvikling ; 24 maaneder - foreloebigt vaerktoejssaet ; 36 maaneder - udviklingsmetoder for systemer og programmel ; 60 maaneder - endeligt vaerktoejssaet . 2.1.2 . Integration af forvaltningsmaessige og tekniske aspekter Dette projekt tager fat paa de forvaltningsspoergsmaal , der paavirkes staerkt af de tekniske karakteristika ved den forventede loesning i projekt 2.1.1 . Maalene er - faelles udvikling i et enkelt projekt af baade forvaltningsmaessige og tekniske metoder til programmelfremstilling og -vedligehold ; - at undersoege problemer vedroerende forvaltning og styring af programmelproduktet , navnlig konfigurationsforvaltning og version/variantstyring ; - at udvikle eller uddrage de standarder , der vil vaere effektive ogsaa ud fra et forvaltningssynspunkt . Opmaerksomheden boer isaer rettes mod anvendelse af familier af " praefabrikerede " komponenter i integrations - og produktionsforvaltning . Delmaal 24 maaneder - metoder og teknikker til produktforvaltning og -styring ; 48-60 maaneder - stoettevaerktoejer til konfigurationsforvaltning , integrations - og produktionsforvaltning . 2.1.3 . Programmelmetodologi Dette projekt skal tjene til at undersoege egnetheden af metoder og teknikker paa forskellige anvendelsesomraader eller planlagte metoder og teknikker at udvaelge dem , der er bedst egnede til det paagaeldende projekt paa grundlag af : - det saerlige anvendelsesomraade ; - den generelle situation ( holdstoerrelse , andre personale - og forvaltningsmaessige begraensninger , mulighederne i det tekniske miljoe osv . ) ; - forventet produktlevetid ( aendringernes hyppighed , antal varianter osv . ) . Hvor det er muligt , boer kriterierne vaere kvantitative , og med det formaal vil der blive indsamlet og analyseret globale numeriske data fra en raekke udviklingsprojekter over et langt tidsrum . Anvendeligheden af kriterierne forudsaetter verifikation , gennem anvendelse paa virkelige projekter og justering paa baggrund af praktisk erfaring . Delmaal 18 maaneder - undersoegelse af behovene paa anvendelsesomraadet ; 36 maaneder - ( kvalitative ) kriterier ; 48 maaneder - kvantitativ analyse af data indsamlet fra udviklingsprojekter ; 60 maaneder - komplet saet af kriterier . B-PROJEKTER Mindst foelgende emner skal behandles paa dette F og U-omraade : - systemudviklingsmodeller ; - system/programmeludviklingsmetoder , herunder : - anvendelse af eksisterende komponenter i nye konstruktioner : - formel semantik for graenseflader ; - fejltolerance ; - validering og verifikation ; - fastholdelse af krav , - udvikling af notationer ( herunder grafiske ) , som har velfunderet semantik , - specifikationernes paalidelighed , - specificering af baade sekventielle og parallelle systemer , - oploesning , integration og bevarelse af kompatibilitet mellem nyudviklede materiel - og programmelundersystemer baade under udviklingen og under driften , - materiel/programmel-migration , - systemoptimering ; - repraesentations - og transformationsvaerktoejer , herunder anvendelse af semiformelle samt grafiske sprog ; - verifikations - og valideringsvaerktoejer ; - stoettevaerktoejer til komponentbibliotek ; - vaerktoejer til forudsigelse og maaling af praestation ; - vaerktoejer til specificering og maaling af paalidelighed . F og U-omraade 2.2 . : Forvaltning - Forstaaelse og implementering Beskrivelse Projekter paa dette omraade skal konsolidere forstaaelsen af , samt de effektive midler til stoette for , forvaltningen af programmelprojekter . Den forvaltningsmetode , der udvikles , skal svare til den tekniske metode , der udvikles paa omraadet " Proces , forstaaelse og implementering " ( 2.1 ) . Dette kan bedst ske , hvis de forvaltningsmaessige og tekniske metoder udvikles i faellesskab ( se 2.1.2 ) . Det er ligeledes vigtigt , at projekterne paa dette omraade er rettet mod baade tekniske forvaltningsspoergsmaal , saasom konfigurationsstyring , og projektforvaltningsspoergsmaal , saasom skoen over arbejdsindsats . Et andet vigtigt emne er udarbejdelse af teknikker til indsamling af data , der giver det ledende personale mulighed for at vurdere og udvaelge metoder og vaerktoejer . F og U-EMNER Arbejdet paa dette omraade er rettet mod : - forvaltningsmodeller for programmelfremstilling og -vedligehold ; - vaerktoejer og teknikker til konfigurationsforvaltning ; - vaerktoejer og teknikker til produktionsforvaltning , integration og styring ; - vaerktoejer og teknikker til produktionsfovaltning , integration og styring ; - metoder og vaerktoejer til vedligeholdelsesforvaltning ; - vaerktoejer og teknikker til sikring af kvalitet og paalidelighed ; - databasestoettet forvaltning ; - dataindsamling og -analyse . Programmet omfatter fortsaettelse af arbejde indledt under pilotprojekterne i aar 0 . A-PROJEKTER 2.2.1 . Stoette til forvaltning af programmelfremstilling og -vedligeholdelse Maalene er : - at udvikle kvantitative forvaltningsmodeller for programmelfremstilling og -vedligehold ; - at stoette de vigtigste funktioner ved forvaltning af programmelfremstilling og vedligehold : - planlaegning og styring af programmelprojekter , - planlaegning og styring af programmelprodukter , - vedligeholdsforvaltning ; - at udvikle database-stoette til forvaltningsvaerktoejer ( f.eks . gennem udnyttelse af database-faciliteterne i det faelles miljoe ) . Det er vigtigt , at den staerkt varierende forvaltningspraksis gives et begraenset saet faelles faciliteter , ( f.eks . gennem udnyttelse af generiske egenskaber ) . Delmaal 12 maaneder - omkostningsberegningsmodeller ; 18 maaneder - fuldstaendige kvantitative modeller ; 36 maaneder - foerste vaerktoejssaet ; 42 maaneder - forvaltningsdatabase ; 54 maaneder - komplet vaerktoejsaet . 2.2.2 . Kvalitets - og paalidelighedssikring Maalene er : - i detaljer at undersoege effektiviteten af to indbyrdes afvigende metoder til sikring af kvalitet og paalidelighed , nemlig metoden med noeje kontrol af udviklingsprocessen og metoden med maaling og korrektion ; - at tilvejebringe teknikker og vaerktoejer , der kan stoette garantikontrollen baade foer og efter produktionen . De egenskaber , hvormed et produkts kvalitet kan karakteriseres og kvantificeres , boer bestemmes , og de midler , hvorved et produkts kvalitet og paalidelighed kan vurderes og beregnes , boer fastlaegges . Opmaerksomheden boer isaer rettes mod verifikation og validering ved hver af transformationerne i livscyklen . Dataindsamling og -analyse boer hovedsagelig behandles ud fra et kortsigtet aspekt ( overvaagning af udviklingen , analyse af fejlrapporter osv . i forbindelse med de enkelte projekter ) . Det langsigtede aspekt ( vurdering og evaluering af selve metoderne paa grundlag af stoerre statistikker ) behandles i projekt 2.1.3 . Delmaal 24 maaneder - kriterier for kvalitets - og paalidelighedssikring ; 36 maaneder - teknikker for dataindsamling og -analyse ; 60 maaneder - vaerktoejssaet til raadighed . B-PROJEKTER Mindst foelgende emner skal behandles paa dette F og U-omraade : - overvaagningsteknikker og udviklingsparametre ; - vedligeholdsforvaltning , f.eks . - indberetning af fejl , - aendringskontrol , - frigivelseskontrol , - behandling af anmodninger om forbedring ; - virkninger af fejltilstand og analyse af kritikalitet . F og U-omraade 2.3 . : Miljoe - Forstaaelse og implementering Beskrivelse Projekterne paa dette omraade skal udvikle et faelles miljoe , der skal anvendes : - som et primitivt miljoe for programmeludvikling ; - som grundlag for udviklingen af et komplet integreret miljoe for programmelteknik . Eftersom multinational udvikling af programmel bliver et centralt traek ved ESPRIT som helded , er dette miljoe et vigtigt fundament for alle ESPRIT-programmer . Der er derfor paakraevet , at der sker en generel offentliggoerelse af alle graenseflader , saaledes at der bliver mulighed for generel udnyttelse og opfangelse af miljoeet . Det faelles miljoe bestaar af en infrastruktur , som rummer de grundlaeggende rammer , og et saet af vaerktoejer og komponenter , som er relevante paa alle punkter i miljoeet . Vaerktoejerne og komponenterne skal navnlig bidrage til udvikling af nye vaerktoejer og saaledes fremme udbredelse til det komplette integrerede miljoe . Det udviklede miljoe skal kunne anvendes paa materiel med forskellige faciliteter og skal kunne have forskellige maalsaetninger , ( f.eks . nem installering vis-a-vis effektivitet ) . Der er derfor vigtigt , at der defineres en raekke graenseflader , gennem hvilke vaerktoejerne arbejder med " objekter " , som f.eks . programmer , filer , apparater og andre vaerktoejer med henblik paa at imoedekomme disse behov . F og U-EMNER Arbejdet paa dette omraade er rettet mod : - miljoeinfrastruktur ; - vaerktoejer og komponenter for det faelles miljoe ; - generelle tjenesteydelser for det faelles miljoe . Programmet omfatter fortsaettelse af arbejde indledt under pilotprojekterne i aar 0 . A-PROJEKT 2.3.1 . Faelles voerktoejsmiljoe Maalene er : - at udvikle et faelles miljoe , der skal anvendes som primitivt programmeludviklingsmiljoe og som grundlag for et komplet integreret programmelkonstruktionsmiljoe ; - at udvikle en objekt-baseret metode til frembringelse af et vaerktoejsrigt miljoe , hvor " objekt " daekker programmer , filer , apparater og andre vaerktoejer ; vaegten ligger paa meta-vaerktoejer , som kan benyttes ved fremstilling af specifikke miljoevaerktoejer og -faciliteter ; faelles vaerktoejer og komponenter giver en homogen graenseflade paa tvaers af hele miljoeet og reducerer omkostningerne ved udvikling af nyt vaerktoej ; - at tilvejebringe en passende infrastruktur ( grundlaeggende ramme ) med standarder og konventioner for miljoearbejdspladser , med stoette fra faelles mekanismer til udformning af brugergraenseflader , med grundlaeggende mekanismer for programudfoerelse , kommunikation og objektforvaltning ( miljoedatabase ) og med protokoller for lokaldatanet og graensefladestandarder , der passer til miljoefunktioner ; - at tilvejebringe en raekke generelle tjenesteydelser af interesse for alle brugere , ( f.eks . post , opslagstavle , dokumentudarbejdelse osv . ) . Delmaal 12 maaneder - foerste prototypemiljoe ; 24 maaneder - foreloebigt faelles vaerktoejssaet ; 36 maaneder - foreloebige miljoe samt komplet faelles vaerttoejssaet , og generelle tjenesteydelser . F og U-omraade 2.4 : Proces , forvaltning og miljoe - udvikling Beskrivelse Projekter paa dette omraade boer vaere rettet mod de samlede aktiviteter inden for programmeludvikling fra fremkomsten eller formuleringen af en datamatanvendelseskoncept eller et problem , der skal loeses , til installeringen og driften af egnet programmel eller programmelbaseret system og i hele dets efterfoelgende levetid , hvor fortsat tilpasning til skiftende miljoeer og skiftende brugeropfattelser er uundgaaelige . Programmet tager hensyn til baade en totalt sammenhaengende procesmetode og til udforskning af fundamentalt nye metoder . Vaegten ligger derfor paa langsigtet forskning . Det forventes , at de samlede strukturelle aendringer inden for programmelforvaltningen vil ske paa grundlag af en forbedret forstaaelse af hele programmelprocessen . Desuden vil udviklingen foelge forbedringerne paa saadanne omraader som maalinger , kvalitetssikring og programmelvaerktoejsstoette . En del af arbejdet paa dette omraade tager derfor sigte paa en betydelig forbedring af programmelforvaltningsteknikker . En anden del skal danne grundlaget for de mere acancerede fremtidige miljoeer . Dette indbaerer anvendelse af AIB-teknikker ( se delprogram 3 ) paa problemer vedroerende programmelmiljoeer . Det kan forventes , at saadanne miljoeer kan udvides og spille en aktiv , snarere end en passiv rolle . Paa den anden side maa der tages hensyn til krav fra AIB-omraadet med henblik paa at tilvejebringe miljoeer , der passer til disse . Endvidere er det oenskeligt , at der tilvejebringes passende graenseflader mellem disse og det foreloebige faelles miljoe ( se punkt 2.3 ) . F og U-EMNER De emner , der er beskrevet her , er af langsigtet og spekulativ karakter . Der kan ikke paa dette stadium gives detaljerede oplysninger om fordelingen af alle emner i pakker , og der er kun defineret et enkelt A-projekt . Det forventes imidlertid , at forslagene vil indeholde andre saadanne gruppeinddelinger , og der er plads til op til 3 A-projekter . De vil til at begynde med hovedsagelig vaere orienteret mod forskning , men der maa sikres en industriel overtagelse lige fra begyndelsen baade gennem kombinationen af forskningsemner og gennem strukturen for deltagelse . Arbejdet paa dette omraade er rettet mod : - forbedrede modeller for programmelfremstilling og -vedligehold ( med saerlig henvisning til sammenhaengen i de modellerede processer ) ; baade de tekniske og forvaltningsmaessige aspekter skal behandles ; - konstruktion og transformation af repraesentationer ( herunder automatisk og interaktiv programsyntese , med saerligt hensyn til generisk og genanvendeligt programmel samt til validering og verifikation ) ; - generelle metoder og vaerktoejer til analyse af anvendelsesomraade med saerlig henvisning til fastholdelse af krav ; - materiel/programmel-synergi og nye arkitekturer ; - ikke-imperative sprog ; - konvergens af teknologier i programspecificering , programimplementering og databasekonstruktion ; - maaling og modellering ; - kvalitet og paalidelighed ; - brug af ekspertsystemer i forbindelse med programmelfremstilling og -vedligehold , herunder aktive databaser , samt ekspertsystemer for forvaltning ; - avancerede stoettemiljoeer og menneskelig graensefladeudformning i forbindelse med udviklingen af kraevende anvendelser , saasom avanceret informationshandling . A-PROJEKT 2.4.1 . Avanceret interaktiv programmeludvikling Maalene er : - at undersoege muligheden for at udvikle en metode , som begynder at integrere strengheden i " programmelkonstruktion " og fleksibiliteten i den eksperimentelle " engangs " -stil i programmeludvikling eksemplificeret ved " videnbehandling " ; - at tilvejebringe et miljoe , der stoetter denne formelle , interaktive programudviklingsstil ; dette miljoe boer yde integreret stoette til eksisterende sprog og metoder af forskellige klasser ( funktionelle , logiske , objektorienterede osv . ) ; - at tilvejebringe passende graenseflader til at sikre effektiv sammenfletning af dette miljoe og det foreloebige faelles vaerktoejsmiljoe ( se 2.3.1 ovenfor ) ; - at tilvejebringe faciliteter for hurtig indarbejdning af den fremtidige udvikling i forskellige sprogklasser . Delmaal 12 maaneder - beskrivelse af karakteristika ved faelles fremgangsmaade ; 24 maaneder - eksperimentelt interaktivt miljoe ; 48 maaneder - avanceret interaktivt miljoe ; 60 maaneder - udformning af graenseflade med faelles vaerktoejsmiljoe . B-PROJEKTER Disse kan behandle ethvert af ovennaevnte emner . F og U-omraade 2.5 : Demonstrationsprojekter Der bestaar en betydningsfuld hindring for indfoerelse af nye metoder og vaerktoejer i industrien - ingen projektleder oensker at vaere den foerste til at afproeve en ny metode i praksis . Der kan tages fat paa denne hindring gennem finansiel stoette til demonstrationsprojekter . Hensigten er ikke at skabe et kunstigt projekt udelukkende for at demonstrere en eller anden ny metode , men snarere at anvende et virkeligt projekt som middel til evaluering og demonstration . Den finansielle stoette skal saa daekke de ekstraomkostninger , der opstaar i forbindelse med denne evaluering og demonstration . Midlerne skal navnlig daekke uddannelses - og oplaeringsudgifter ved projektets begyndelse samt udarbejdelse af rapporter og kritiske bedoemmelser af metoder og vaerktoejer til gavn for Faellesskabet som helhed . Finansieringen af demonstrationsprojekter boer vaere betinget af fremlaeggelse af saadanne rapporter og bedoemmelser . Det er vigtigt , at resultaterne af saadanne demonstrationsprojekter betragtes som gyldige og endelige ; dette forudsaetter bl.a . , at udformningen og planlaegningen af saadanne demonstrationer skal vurderes ud fra den statistiske teori for " udformning af eksperimenter " . Projekter af denne type forventes indledt i aar 2 og 3 , ( dvs . 1985/86 og 1986/87 ) og kan ikke planlaegges i detaljer paa dette stadium . DELPROGRAM 3 AVANCERET INFORMATIONSBEHANDLING ( Advanced Information Processing = AIP ) Hovedtemaet er maskinintelligens . Dette omfatter udledning af viden , lagring af denne viden med henblik paa let adgang og brug , samt udbygning af denne videnbase gennem brug . Et af de vigtigste formaal er at slaa bro mellem datamaten og den ikketekniske bruger ved hjaelp af datamatbaseret intelligens , der skal hjaelpe brugeren og give en brugervenlig graenseflade . Det foerste teoretiske arbejde kommer til at vedroere raesonneringsprocesser , som skal danne grundlag for udformningen af avancerede ekspert - eller videnbaserede systemer . I foerste omgang kommer vaegten til at ligge paa videnteknik og lagring og brug af viden , mens der senere vil blive lagt vaegt paa udforskning af nye arkitekturer og systemernes implementering . Parallelt hermed skal der forskes i eksterne graenseflader og samspillet mellem menneske og maskine . En vigtig del af dette arbejde bliver signalanalyse og -behandling specielt med henblik paa haandtering af visuelle data . Der skal ligeledes arbejdes med visse facetter af AIP-systemers specifikation og konstruktion . Paa et tidligt tidspunkt i programmet skal der bygges en raekke AIP-demonstrationsmodeller ved hjaelp af konventionelt udstyr . Disse skal bygges saa hurtigt som muligt for at udbygge den grundlaeggende viden og erfaring med AIP-systemer og for paa grundlag at disponible modeller at stimulere til bidrag fra bredere videnskabelige kredse . Endvidere er der taget skridt til en raekke integrerede tvaerdisciplinaere " fokusprojekter " , der ikke blot daekker de fem vigtigste aspekter af AIP , men ogsaa de andre omraader af ESPRIT-programmet . F og U-omraade 3.1 . : Videnteknik ( knowledge Engineering ) Beskrivelse Dette F og U-omraade vedroerer de vaerktoejer og teknologier , der vil blive noedvendige for at praktisere videnteknik med henblik paa realisering af kommercielt og socialt acceptable videnbaserede systemapplikationer . Eksempler herpaa er ekspertsystemer , beslutningsstoette og datamatunderstoettet undervisning . Videnteknik indebaerer : - erhvervsanalyse til lokalisering af omraader , hvor videnbaserede systemer ( VBS ) med fordel kan anvendes ; - erhvervelse af viden inden for det valgte omraade vedroerende raesonneringsobjekter , deres taksonomi , raesonnementsfoelge , heuristik , kendsgerninger , regler og dialog ; - klassificering af omraadekarakteristika og udvaelgelse af de bedst egnede paa grundlag af modeller for repraesentation og udledning ( inferens ) af viden , med senere udbygning til at omfatte faciliteter til videnforarbejdning ; - realisering af VBS-applikationer paa den maade , der egner sig bedst med hensyn til menneskemaskinegraensefladen ( MMI ) , motorydelse , viden/databasens potentiel , lagringspotentiel og kommunikationsfaciliteter ; - tilpasning af systemet til brugerne ved hjaelp af adaptive graenseflader , der minimerer den kognitive belastning i forbindelse med dialogen med systemet ; - manipulation af viden med henblik paa vedligeholdelse af installerede systemer og forarbejdning af viden med sigte paa opbygning af nye VBS-applikationer . F og U-EMNER Arbejdet kommer til at omfatte forskning , specificering , klassificering og tilvejebringelse af vaerktoejer og teknikker for videnteknik , og daekker dermed : 3.1.1 . (*) Videnbaserede systemer og metrikation heraf 3.1.2 . (*) Dialogsprog og naturligt sprog 3.1.3 . (*) Videnrepraesentation og inferensteknikker 3.1.4 . Forberedende arbejde med henblik paa avancerede videnbaserede systemer 3.1.4.1 . Implementeringssprog og -miljoeer (*) 3.1.4.2 . Kompilatorer/oversaettere 3.1.4.3 . Erhvervelse og manipulation af viden 3.1.4.4 . VBS-applikationer ( senere generationer ) 3.1.4.5 . Indlaeringsteknikker (*) I de foerste fem aar skal arbejdet koncentreres om uddybelse af erfaringerne med bygning af VBS , specielt ekspertsystemer , ved hjaelp af konventionelt udstyr med henblik paa en bedre forstaaelse og udvidelse af mulighederne . Dette skal senere opfoelges af bygning af en mere fremskreden generation af videnbaserede systemer med indlemmelse af resultater fra al anden tilknyttet AIP-forskning og resultater fra programmelteknologiprogrammet . Emne 3.1.1 og 3.1.4.4 udgoer tilsammen et rullende program af demonstrationsmodeller for tidlige og avancerede VBS . Emne 3.1.3 og 3.1.4.1 forventes ligeledes at faa indbyrdes naer tilknytning , idet resultaterne herfra foerst og fremmest skal fungere som inddata til demonstrationsmodellernes mere fremskredne fase . Det forventes dog , at demonstrationsmodellerne i de foerste fem aar loebende vil give tilbagemeldinger til ovennaevnte gruppe af forskningsemner om problemer og svagheder , og omvendt , at hvert nye rullende demonstrationsprogram kan udnytte resultater fra tidligere forskning , der er alment accepteret paa ivaerksaettelsestidspunktet , og som saa bevares uaendret i de to-tre aar , programmet loeber . A-PROJEKTER 3.1.1 . Videnbaserede systemer og metrikation heraf Her tages sigte paa et loebende program , af en varighed paa mindst fem aar , med det formaal at bygge demonstrationsmodeller for VBS-applikationer ved hjaelp af de allernyeste faciliteter ( materiel , programmel og store databaser ) paa det paagaeldende tidspunkt , saaledes at der findes en opdateret ekspertisepulje inden for viden teknik-faerdigheder samt inden for klassificering af omraadekarakteristika paa grundlag af de til raadighed vaerende vaerktoejer og metoder . Det vil blive et middel til at skaffe sig viden om staerke og svage sider ved de vaerktoejer og metoder , der anvendes til procesanalyse , repraesentation , manipulation , inferens og behandling af viden , problemloesningsparadigmer og ergonomi/menneske-maskinegraenseflader . Dette saerlige projekt er foerste fase i det igangvaerende demonstrationsmodelprogram ; der skal ske en overfoersel af ressourcer fra det femte aar til projekt 3.1.4 med henblik paa demonstrationsprogrammets anden fase . Eftersom vaerktoejer og metoder varierer for omraadeklasserne , der udviser forholdsvis store artsforskelle , skal demonstrationsmodellerne indeholde vidt forskellige eksempler paa kreativ design , produktionskontrol , diagnosticering , systemmodellering , signalbehandling , beslutningstagning og programmelteknik . Dette program vil faa overordentlig stor betydning som en kilde til oplysning og vejledning for allerede ivaerksatte og fremtidige forskningsprogrammer , samt erfaring for fremstilling af saelgelige VBS-applikationer . Man ved meget lidt om videnteknik som en menneskelig faerdighed eller til videnbaserede systemers ydelse , evaluering , maaling og accept , for saa vidt angaar kundeproduktivitet . Det er noedvendigt at finde frem til , hvilke parametre der har betydning , ligesom der maa fastlaegges metoder og tilvejebringes vaerktoejer til maaling heraf - det er vigtigt , at viden har en vis kvalitet , men dette er vanskeligt at maale . Der maa ogsaa skabes et " metode - og vaerktoejssaet " for videnteknikere , saaledes at de kan opmaale VBS-applikationer med hensyn til opbygnings - og kundebrugsressourcer samt til , hvilke systemkomponenter der er mest velegnede . Videnteknik bliver en alvorligere flaskehals end programmelproduktion , hvis man ikke opnaar bedre kendskab til den menneskelige produktivitet og systemydelse . Dette arbejde indtager derfor en noeglestilling med hensyn til en top-down konstruktion af VBS-applikationer . Eftersom nye vaerktoejer og teknikker loebende indgaar i videnteknikkens repertoire , mens ESPRIT-programmet loeber , boer dette metrikationsarbejde organiseres som et kontinuerligt rullende program . Program og delmaal Aar 1 : - udvaelgelse af applikationsomraader ; - valg af passende vaerktoejer og metoder ; - fastlaeggelse af implementeringsmiljoe ; - identificering af metrikationsaspekter med henblik paa evaluering ; udvikling af koncepter og metoder til loesninger . Aar 2 : - valg af metrikationsvaerktoejer og -metoder , der skal udvikles ; - definition af maalinger , der skal foretages og analyseres ; - definition af applikationer , der skal instrumenteres og maales . Aar 1-3 : - bygning af VBS-demonstrationsmodel ; - registrering af byggemetoder og resultater ; - registrering af nye omraadekarakteristika . Aar 3 : - maaling og analyse af maalapplikationernes produktivitet og ydelse ; Aar 2-4 : - udfoerelse af eksperimenter paa demonstrationsmodeller for at fastslaa accept og virkning paa " kundeproduktivitet " ; - rapport om byggeproduktivitet ( Construction productivity ) og anbefaling af nye vaerktoejer og metoder . Aar 4 : - offentliggoerelse af anbefalinger for produktivitet og ydelse samt retningslinjer for videnteknikere ; - forslag om nye metrikationsmetoder , specielt mere automatiserede metoder . 3.1.2 . Dialogsprog og naturligt sprog Beskrivelse Et omfattende program er paakraevet med hensyn til vaerktoejer og metoder for dialog - og kommunikationssprog , der er naturlige paa de omraader , hvor VBS-applikationer skal goere sig gaeldende . Dette omfatter ogsaa anvendelse af viden og kontekst i forbindelse med foering og forstaaelse af tovejsdialoger samt anvendelse af " intelligens " i forbindelse med udvekslingen af dialoginitiativ mellem system og brugere . Dialogen i sig selv skal forhoeje kvaliteten af systemets reaktioner ved at tilvejebringe medvirken samt forstaaelse af personlig opfoersel , praeferencer og omskrivninger ( altsammen videnbaseret ) . Den skal ogsaa aabne mulighed for , at brugeren interaktivt kan bruge systemet paa forskellige metaniveauer , samtidig med at der sker en registrering af hele den kontekst , det kan blive noedvendig at systemet eller brugeren vender tilbage til , hvis der opstaar en fejl eller forvirring . Forklaring af et videnbaseret systems opfoersel er en absolut forudsaetning for accept af saadanne systemer ; dette kan forbedres ved at sammenflette viden om brugeren med viden om applikationen . Dialog er mere generel end tegnstrengskommunikation ( character string communication ) , inkluderet heri er ogsaa brug af bredbaandsgrafik , forklarende billeder og film samt brug af auditive virkemidler . Program og delmaal Aar 1 : - undersoegelse af paakraevet sprogstil og egenskaber ; - specificering af rammerne omkring udnyttelsen af bredbaands-MMI . Aar 1-2 : - forstaaelse af dialogkrav klassificeret efter applikationsomraade . Aar 2-4 : - fremstilling af generatorer og sproganalysatorer for en lang raekke dialogsprog . Aar 3-4 : - specificering af vaerktoejer beregnet til videnbaseret sprogbehandling . Aar 4-7 : - implementering af vaerktoejer til videnbaseret sprogbehandling/dialog med henblik paa integrering i VBS-applikationer . 3.1.3 . Videnrepraesentation og inferensteknikker Beskrivelse Videnrepraesentation er en noeglefaktor , paa samme maade som datamodellering er det i konventionel databehandling . Noget saadant kraever paa grund af sin komplekse natur hoejt sofistikerede vaerktoejer til udvikling , modellering og forarbejdning . Det forventes ikke , at et enkelt sprog vil fremstaa - der bliver snarere tale om en bred vifte af standarder og teknikker , der varierer alt efter omraadeklassificering , anvendte paradigmer og de inferens-/behandlingsmodeller , der bruges . Det er paakraevet med en omfattende indsats for at differentiere , klassificere og udvide de forskellige videnrepraesentationer med henblik paa disse krav . Det forventes , at det bliver noedvendigt , at mere sofistikerede applikationer kan fungere sammen med flere , indbyrdes forskellige , men samvirkende , videnomraader , hvorfor forskning i indarbejdning af videnrepraesentationssystemer og inferensmodeller i hinanden bliver af vaesentlig betydning . Bestaaende VBS-applikationer anvender vaerktoejer og metoder , der i det store og hele er baseret paa simple inferensregler ; specielt bruges der kun lidt ( meta)-viden i forbindelse med anvendelsen af viden og inferenskontrol . Dette lader meget tilbage at oenske med hensyn til udnyttelsen af hoejkvalitetsviden og -heuristik , der snarere er noeglen til videnbaserede systemers effektivitet end ren og skaer datamathastighed . Grundforskningen boer omfatte - naturlig deduktionsteknik , der ikke kraever en saerlig implikativ form ; - ikke-klassisk logik , saasom temporel eller " ulden " logik ( fuzzu logic ) , der er taettere paa adfaerd , der er kvalitativ og knyttet til den konkrete verdens tid , men som mangler praktiske bevisalgoritmer ; - videnbaseret kontrol med selve inferensprocessen ; - bindingsudbredelse og sandhedsvedligeholdelse ; - udnyttelse af kontekstuel viden ; - omkostnings-/kvalitetsrettede paradigmer ; - klassificering af inferensvaerktoejer og -metoder paa grundlag af omraader , videnrepraesentationssystemer og paradigmer ; - erkendelse af behovet for tidstro overfoersel af systemets tilstand ( og dermed impliceret viden ) , som et resultat af forandringer i den virkelige verden . Program og delmaal Videnrepraesentationer Aar 1-2 : - indsamling af alle bestaaende forslag om videnrepraesentationssystemer ; - krydskontrol og frugtbargoerelse med henblik paa at differentiere og klassificere videnrepraesentationssystemer ; - konstatering af , hvad der specifikt og generelt er behov for ; - psykologiens indvirkning paa videnrepraesentationssystemer . Aar 2-3 : udbygning og konsolidering - med hensyn til modeller , som f.eks . dataordboeger , databaser og programmeringssprog . Aar 3-5 : forslag om nye vaerktoejssaet og metoder til videnrepraesentationssystemer , samt indfoerelse heraf i projekt 3.1.1 med henblik paa en " rullende " udnyttelse . Aar 4-6 : offentliggoerelse af europaeiske retningslinjer for komponenterne i vaerktoejssaet til videnrepraesentationssystemer ; - implementering af " referenceproduktion " af nye videnrepraesentationssystemer . Inferensteknikker Aar 1-2 : - konstatering af teknikkens nuvaerende stade for vaerktoejer og metoder og klassificering heraf paa grundlag af omraader , videnrepraesentationssystemer og paradigmer ; - opstilling af delprojekter for forskning . Aar 3-4 : udfoerelse af grundforskning inden for naturlig deduktion , temporel logik , ulden logik , inferensprimitiver samt videnbaseret metaniveaukontrol af inferens . Aar 5-6 : - bygning af inferensmodeller for uddata til demonstrations - og metrikprogrammer ; - fortsaettelse af forskning inden for approksimativ raesonnering og metaniveaukontrol . 3.1.4 . Forberendende arbejde med henblik paa avancerede videnbaserede systemer Selv om dette arbejde er klassificeret som et A-projekt , skal der de foerste aar forskes paa et forholdsvis lavt niveau ; derefter forskes paa hoejere niveauer , efterhaanden som mere avancerede generationer af videnbaserede systemer bliver mulige . Det forberedende arbejde omfatter : 3.1.4.1 . Implementeringssprog og -miljoer 3.1.4.2 . Kompilatorer/oversaettere 3.1.4.3 . Erhvervelse og manipulation af viden 3.1.4.4 . VBS-applikationer ( senere generationer ) 3.1.4.5 . Indlaeringsteknikker , omend det er muligt , at andre emner paa dette omraade vil blive identificeret , efterhaanden som arbejdet skrider frem . Alle fem ovenstaaende emneomraader er kort beskrevet i det foelgende , men der er kun inkluderet programbeskrivelser for de to programmer , der skal starte i aar 1 ( dvs . 3.1.4.1 og 3.1.4.5 ) 3.1.4.1 . Implementeringssprog og -miljoeer Beskrivelse Der skal foretages bedoemmelse , anbefaling og udvidelse af de sprog , der kan komme paa tale som vaerktoejer inden for forskningsprogrammet og som vaerktoej for videnteknikere , der arbejder med konstruktion af VBS-applikationer . Dette omfatter sprog til videnmodellering og til specificering/konstruktion af prototyper for VBS-komponenter . Senere skal arbejdet koncentreres om udarbejdelse af standarder , som fabrikanter kan anvende som et sikkert grundlag for betydelige materielinvesteringer . Et vigtigt aspekt ved bedoemmelsen af sprogene er en konstatering af , hvor omfangsrigt og hvor nyttigt det iboende udviklingsmiljoe er . Det forventes , at programmet for faelles vaerktoejer inden for programmelteknik vil tage stilling til portabilitet . Program og delmaal Aar 1-3 : - identificering og bedoemmelse af kandidatsprog ( f.eks . Smalltalk , LISP , PROLOG , POPLOG ) , miljoeer og arkitekturer . Aar 4-5 : - offentliggoerelse af kritik og anbefaling af aendringer , f.eks . sprogudvidelser for at udnytte parallellisme ; - gennemfoerelse af udvidelser/aendringer , Aar 5-6 : udstedelse af retningslinjer for ESPRIT ; - tilvejebringelse af referencesprogsystemer . 3.1.4.2 . Kompilatorer/oversaettere Formaalet er en programmelimplementation af oversaettere/kompilatorer for de forskellige videnrepraesentationer og manipulationsmetoder , der er udviklet under 3.1.3 og 3.1.4.1 . 3.1.4.3 . Erhvervelse og manipulation af viden Efter det indledende arbejde vedroerende videnrepraesentation ( 3.1.3 ) og paa grundlag af erfaringerne fra de foerste applikationer og undersoegelser af videntekniske foranstaltninger ( 3.1.1 ) og undersoegelser af dialogformer ( 3.1.2 ) skulle det blive muligt at vurdere behovet for metoder og vaerktoejer i forbindelse med udoevelse af videntekniske faerdigheder . Der skal naturligvis tilvejebringes et fuldstaendigt interaktivt og grafikstoettet miljoe for erhvervelse og manipulation af viden . Arbejdet paa dette omraade skal omfatte : - redigering , opdatering og genfinding af viden , - test/kontrol for videnrepraesentationssystemer , - videnordbogssystemer , - videnforarbejdning ( forskellige syn paa faelles viden ) , - udledelse af viden fra eksterne kilder , - erhvervelse af viden/procesanalyse , - retningslinjer og oplaering i videnteknik som saadan , - VBS-distribution samt automatiseret videnvedligeholdelse , - MMI-vaerktoejssaet . Disse opdukkende saet af muligheder boer integreres i anbefalede " europaeiske " vaerktoejssaet for haandtering af viden . 3.1.4.4 . VBS-applikationer ( senere generationer ) Dette projekt omfatter udvikling af avancerede ekspertsystemer og videnbaserede systemer , der inkorporerer indlaering , approksimativ raesonnering og metaraesonnering med " sund fornuft " -facilitet . VBS-applikationer skal udnyttes af ikke-specialister , der af disse systemer ikke blot forventer formelle og approksimative raesonneringsprocesser , men ogsaa fornuftsraesonneringsprocesser svarende til menneskets . Mange applikationer , hvor der kraeves raesonnering , involverer en eller anden form for approksimativ raesonnement . Dette er f.eks . tilfaeldet i modelleringsapplikationer , hvor kvalitativ heuristik er karakteristisk for det meste af menneskers erhvervede erfaring . Ofte har et problem ikke en simpel loesning paa et givet raesonneringsniveau . Abstraherer man fra dette niveau , kan man diskutere selve raesonneringsprocessen , hvilket foerer til saakaldt metaraesonnering . Metaraesonnering beskaeftiger sig med to typer af problemer : udbygning af inferensteknikker til at finde konceptuelle loesninger paa problemer , og raesonnering om inferensteknikker eller -regler for en mere effektiv udnyttelse af disse inferensregler . Senere generationer af VBS-applikationer maa forventes at goere brug af erfaringerne fra foerstegenerationsforsoegene ( 3.1.1 ) , udbyttet af VRS - og inferensforskning ( 3.1.3 ) , de vaerktoejer der anvendes ved erhvervelse og manipulation af viden ( 3.1.4.3 ) , de seneste sprog og maskiner ( 3.1.4.1/3.1.4.2 ) , udbyttet af forskningen i behandling baseret paa naturligt sprog ( 3.1.2 ) og programmet for ekstern graenseflade ( 3.2 ) for behandling af lyd og billeder . 3.1.4.5 Indloeringsteknik Beskrivelse Processerne bag erhvervelse af viden er komplekse , hvorfor det er noedvendigt at udvikle grundideer , algoritmer og teknikker til at stoette udviklingen af programmer og maskiner , der kan laere . Denne opgave omfatter identificering af passende modeller for indlaering og udforskning af indlaeringsteknikker , der egner sig til AIB-systemer . Indlaeringsteknikken kan baseres paa det kunstige systems mulighed for at maale sin egen praestation og for at udvikle en evolutionsproces , der kan forbedre denne praestation . Program og delmaal Aar 1-2 : identificering af modeller ; - konstruktion af interne datastrukturer og -operationer for et program , der kan laere . Aar 3-4 : udforskning af indlaeringsteknikker , f.eks . ved at skrive kode til programmer , der kan laere ; foreloebig afproevning , Aar 5-6 : - fuldskala indlaeringseksperimenter med programmer , der er kommercielt valable ; FORSKNINGSEMNER AF B-TYPE I tilknytning til 3.1.1 : - anvendelse af bestaaende og opdukkende teknikker for kognitiv psykologi inden for VBS ; - repraesentation og anvendelse af generel og specifik viden om den virkelige verden ; - kompleksitetsmetrik for VBS ; - fuldstaendigheds - og fasthedsmaal ; - anvendelsesmaessighed for almindelig maaleteori ; - videnbaserede systemers livscyklus ; brugeraccept - og produktivitetsaspekter for baade udviklere og kunder samt teknisk ydelse m.m . I tilknytning til 3.1.2 : - dialogspecificering og analysevaerktoejer , - naturlige sprogsystemers arkitektur , - anvendelse af bestaaende og opdukkende teknikker inden for kognitiv psykologi og psykolinguistik paa behandling af dialogsprog og naturlige sprog , - semantik og kontekstens rolle . I tilknytning til 3.1.3 : - differentiering , klassificering og udvidelse af videnrepraesentation for de forskellige omraadeklassificeringer paradigmer og inferens-/behandlingsmodeller , der bruges , - eksperimentelle fremgangsmaader for videnrepraesentation , deres specifikke anvendelsesomraader og deres integration , - forholdet mellem videnrepraesentation og inferensteknikker , problemer i forbindelse med egenreference og systemets egenbevidsthed , - tidstro inferensteknikker , - metavidens rolle i inferensprocesser , - teknikker for planlaegning og programsyntese , - strukturering af referenceteknikker , - automatisk tilpasning og forbedring ( enhancement ) , - inferens under forhold med modstridende eller usikker viden , - virkningen af videnrepraesentation paa inferensteknikkerne . I tilknytning til 3.1.4.1 : - hoejere implementeringssprog for videnrepraesentation og inferens , - tilpasning af formalismer for viden om den virkelige verden til praktiske implementeringssprog for VBS , - sprog og miljoeer for sideloebende databehandling og for integrering af formel struktureret programmelteknik og VBS-krav . I tilknytning til 3.1.4.5 : - koncepter , algoritmer og teknikker til stoette for udvikling af programmer og maskiner , der kan laere , - identificering af passende indlaeringsmodeller , - undersoegelse af indlaeringsteknikker , der egner sig til AIB-systemer , - et kunstigt systems evne til at maale sin egen praestation og forbedre denne . F og U-omraade 3.2 . : Eksterne graenseflader Beskrivelse Tidligere har oplysninger om den virkelige verden maattet indgives datamaten paa anden haand af mennesker . De indgivne data maatte besidde en formel struktur , der skulle specificeres ganske klart for systemet . Denne situation vil aendre sig . Der bliver tale om to typer af eksterne graenseflader . Graenseflader , der uddrager deres information ved direkte kommunikation med mennesker , og graenseflader , der tilvejebringer viden ved hjaelp af foelere . I begge tilfaelde maa systemet behandle signalerne og fortolke dem . Andre vigtige aspekter vedroerer systemets praesentation af resultaterne for brugeren , samt systemets brugervenlighed fra den menneskelige brugers synspunkt . F og U-EMNER Arbejdet paa dette omraade falder under to hovedoverskrifter : 3.2.1 . Grundlaeggende signalanalyse og -genkendelse - avancerede algoritmer og arkitekturer for signalbehandling , - undersoegelse af moensteranalyseteknik , - behandling af optiske signaler , - behandling af multifoelersignaler . 3.2.2 . Genkendelse af specifikke signaler - signalforstaaelse , - haandskrift , - tale , - tekst-til-tale systemer med naturlig kvalitet , - objekts - og bevaegelsesanalyse , - menneskelig sansning , - billedsyntese . A-PROJEKTER 3.2.1 . Grundlaeggende signalanalyse og -genkendelse De foerste lag i et signalforstaaende system kommer til at bestaa af forbehandling og feature-udledning ( dvs . filtrering , identificering osv . ) . I mange tilfaelde maa dette foregaa tidstro . For at opnaa dette maa der udvikles nye algoritmestrukturer og nyt materiel . Saadanne applikationer som billedbehandling kommer til at kraeve stor baandbredde og staerkt parallelle arkitekturer , hvorfor VLSI spiller en vigtig rolle i programmet . Efter " feature-udledning " er moensteranalyse grundlaget for signalgenkendelse , og denne er derfor en meget vigtig del af et signalforstaaende system . Der er et behov for forbedring og udvidelse af teknikkerne for moensteranalyse . Der foreslaas gennemfoert arbejde paa foelgende tre punkter : - klynge - og skabelondannelse , - dynamisk programmering , - relaksation - en interaktiv procedure , der skal hjaelpe med til optimal beslutningstagning paa grundlag af et givet saet af samvirkende faenomener . Optisk behandling rummer mulighed for en potentielt enorm baandbredde , idet databehandling kan ske med lysets hastighed . En saadan egner sig specielt til globale operationer i forbindelse med moenstergenkendelse , dvs . filtrering , korrelation og konvolution . Der maa udfoeres arbejde til udvikling af en hoejperformant elektrooptisk graenseflade og udvikling af tidstro 2D-behandlingsteknikker . En ikke-lineaer proces , der er kendt under betegnelsen " degenerate four wave mixing " ( DFWM ) rummer ogsaa betydelige muligheder . Det er ligeledes paakraevet med forskning i arkitektturer og systemkonstruktion for optisk behandling . Projektets sidste aspekt gaar paa behandling og korrelation af multipel signalinformationsstroemme , der er et problem af voksende betydning paa mange omraader , hvor der anvendes flere foelere til tilvejebringelse af information paa forskellige punkter eller om forskellige aspekter . Eksempler herpaa er processtyring , CIM , jordressourcer og biomedicinske signaler . Program og delmaal a ) Avancerede algoritmer Aar 0 : - valg af maalapplikationer , dvs . analyse af jordressourcer , medicinsk billedteknik , talegenkendelse ; - udvikling af algoritmer og tilvejebringelse , via analyse og simulering , af en systempakke til arkitekturanalyse ) . Aar 1 : - valg mellem forskellige parallelle arkitekturer under anvendelse af simulering og ekstensiv modellering ; - paabegyndelse af konstruktion af en VLSI-pakke , implementering af de valgte algoritmer . Aar 2 : - viderefoerelse af analyse og simulering ; - viderefoerelse af konstruktion af VLSI-pakke af chips . Aar 3 : - udvikling af et programmeringsmiljoe , afpasset efter de foreslaaede arkitekturer ; - afsluttelse af VLSI-konstruktion og fabrikation af chips ; - opbygning af delvis " breadboard " af den foreslaaede arkitektur med et begraenset antal processorer ; Aar 4 : - faerdiggoerelse af programmeringsmiljoe ; - bygning af demonstrationsmodel og evaluering heraf . b ) Moensteranalyseteknikker Aar 1 : - oversigt over teknikkens nuvaerende stade ; - planlaegning af forskningsprogram og valg af maalapplikationer ; - igangsaetning af forskning inden for klynge - og skabelondannelse ; - igangsaetning af forskning i dynamisk programmering . Aar 2 : - stillingtagen til implementeringsmetode , f.eks . systoliske arrays ; - igangsaetning af arbejde vedroerende relaksation i forbindelse med omridsdetektering . Aar 3 : - fortsaettelse af forskning ; - demonstration af klynge - og skabelonteknikker ; - konstruktion af systolisk arraymodel med henblik paa demonstrationsmodeller for dynamisk programmering . Aar 4 : - vurdering af demonstrationsmodellernes praestation ; - demonstration af relaksationsteknikker . c ) Behandling af optiske signaler Aar 1 : - identificering af applikationer ; igangsaetning af konstruktionsundersoegelser ; specificering af funktionskrav til " spatial light modulator " ( SLM ) og DFWM . Aar 2 : - vurdering og implementation i systemet af - SLM ; - DFWM-materieller og -arkitekturer . Aar 3 : - udvidelse af systemerne , f.eks . med Mellin-Fourrier udvikling ; implementering af forbedret SLM - og DFWM-materieller/arkitekturer . Aar 4 : - bygning af kompakte praktiske processorer til identificerede applikationer ; udpegning af fremtidige forsknings - og udviklingsomraader . d ) Signalbehandling med multifoelere Aar 2 : - undersoegelse af krav og planlaegning af program . Aar 3 : - systemsimulering og modelbygning . Aar 4 : - bygning af demonstrationsmodel . Aar 5 : - fuldfoerelse og evaluering af demonstrationsmodel . FORSKNINGSEMNER AF B-TYPE I tilknytning til ovennaevnte punkt b ) : - vektorkvantisering og " marker " -modellering , - teknikker for beskrivelse af tidsvarierende moenstre , - indlaeringsteknikker i moensteranalyse . I tilknytning til ovennaevnte punkt d ) : - " sensortasking " ; modificering af foeleroperation efter databehandling . 3.2.2 . Genkendelse af specifikke signaler Beskrivelse Forstaaelse af mening og indhold af signaler , der forekommer i den virkelige verden , saasom tale og billeder , er et skridt videre end blot og bar genkendelse af individuelle dele , som f.eks . ord . Med dette projekt skal der foretages undersoegelser i metoder til behandling af signalernes informationsindhold , hvorfor brug af viden og inferensteknikker er af vaesentlig betydning . Anvendelse af ikke-talknusende processorstrukturer bliver noedvendig . Herudover maa der ses naermere paa beskrivende sprog for eksterne omraader ( f.eks . 2D - og 3D-scener ) . Direkte indlaesning af haandskreven information vil forbedre kommunikationen mellem menneske og maskine . Til virkeliggoerelse heraf maa der udvaelges og udvikles passende skanderingsteknikker , hvis uddata goeres til genstand for feature-udledning og forbehandling . Der maa foretages undersoegelse af forskellige klassificeringsteknikker . Projektet skal i foerste omgang beskaeftige sig med haandskrevne bogstaver og senere med kursivskrift . Smidig dataindlaesning i form af tale er noedvendig , da dette er menneskets mest naturlige signalform . Eftersom tale normalt frembringes i sammenhaengende form , er det ikke tilstraekkeligt , at kun isolerede talte ordrer genkendes . Andre vigtige krav er taleuafhaengighed og ufoelsomhed over for stoej . I foerste fase undersoeges sammenhaengende tale paa grundlag af et stort , omend begraenset vokabular . Der kraeves algoritmer for featureudledning og forbehandling . Der maa tages hensyn til vilkaarene for taleindlaesning , dvs . stoej fra omgivelserne , brugerantal og vokabular . Klassificeringsteknikken boer vaere oekonomisk med hensyn til materiel . I fase 2 ( efter aar 5 ) udvides arbejdet til at omfatte genkendelse af sammenhaengende tale paa grundlag af et generelt vokabular . Dette noedvendiggoer forskning i genkendelsesteknikker baseret paa tale - og sprogviden . Det bedst egnede medium for datamaters informationsudlaesning er for menneskers vedkommende talesymboler . Saadanne talesignaler boer vaere saa naturlige og forstaaelige som normal tale . De forskellige forskningsemner boer daekke det lingvistiske og fonetiske aspekt , saavel som frembringelse af naturligt lydende talesignaler ad elektronisk vej . Det resulterende system kommer til at afhaenge af det valgte sprog , hvorfor mere end et projekt er paakraevet for at daekke forskellige sprog . Den del af projektet , der omfatter objekts - og bevaegelsesanalyse , skal indledes med undersoegelse af stereoteknikker og optisk stroemning-teknikker med henblik paa fremstilling af reliefkort paa grundlag af todimensionale billeder . Senere skal der foretages undersoegelser af tolkning og symbolsk beskrivelse af tredimensionale genstande , deres deformation og bevaegelse ; projektet skal slaa bro mellem billedanalyse/geature-udledning og sceneforstaaelse . I kraft heraf bidrager det til formaalet : at fremstille en seende datamat eller en maskine . Arbejdet inden for sansning med henblik paa at opnaa en bedre forstaaelse af naturlige systemer saasom oeje/hjerne og oere/hjerne vil vaere til stor hjaelp ved udformningen af signalbehandlingssystemer . Taleanalyse paa grundlag af en model af talefrembringelsesprocessen hos mennesker er et eksempel paa et omraade , hvor kundskaber om naturlige systemer med held er blevet anvendt . Maalsaetningen for fase 1 er at studere lavniveau billed - og talebehandling . Det vides , at omridsudledning udgoer en fundamental del af den tidlige behandling af synsindtryk hos mennesket , og der er identificeret celler i den visuelle kortex , der er foelsomme for omridssegmenter af en specifik varighed . Disse undersoegelser skal foere til nye algoritmer for billed - og taleanalyse . Formaalet med fase 2 er at studere processer paa et hoejere niveau , der indgaar i signalforstaaelse hos mennesker . Denne fase begynder efter aar 5 . Billedsyntese er specielt vigtig i et scenario , hvor datamater skal simulere dele af den virkelige verden , f.eks . i forbindelse med CAE eller oplaering . Yderst hurtige grafiske behandlingsteknikker har samme store betydning som fleksible billedlagringsteknikker . Vigtigt i dette projekt er ogsaa udvikling af et system med en oploesning paa mere end 1 000 gange 1 000 pixels . Program og delmaal a ) Signalforstaaelse Aar 1 : - Valg af en simpel applikation med meget begraensede signalvariationer . Aar 2 : - definition af eksemplets grammatik , opbygning af det grundlaeggende eksperimentalsystem . Aar 3 : evaluering af det valgte eksempel . Aar 4 : inkludering af endnu et , mere komplekst , signalomraade for at afproeve signalforstaaelsens tilpasning til nye problemer . Aar 5 : vurdering af det samlede system . b ) Haandskrift Aar 1 : - oversigt over skanderingsteknikker med henblik paa igangsaetning af udviklingen ; - valg af algoritmer til feature-udledning for tegn . Aar 2 : - specificering af en demonstrationsmodel for tegngenkendelse ; - valg af klassificeringsmetode . Aar 3 : - fuldfoerelse af demonstrationsmodelkonstruktion og paabegyndelse af bygning ; - igangsaetning af oversigt over kontekstanalyse ; - igangsaetning af udersoegelse af teknikker for genkendelse af kursivskrift . Aar 4 : - fuldfoerelse af demonstrationsmodel for tegngenkendelse ; - definition af et forskningsprogram for genkendelse af kursivskrift . Aar 5 : - evaluering af demonstrationsmodellen for tegngenkendelse ; - paabegyndelse af konstruktion af et apparat til genkendelse af kursivskrift . c ) Tale Aar 2-3 : nyvurdering af algoritmer for feature-udledning og forbehandling ; sammenligning i forhold til stoejdynamik ; identificering af de vaesentlige traeks informationsindhold med henblik paa optimering af valg ; undersoegelse af klassificeringsteknikker . Aar 4 : simulering af genkendelsesprocessen paa en hurtig arrayprocessor . Aar 5 : - konstruktion og bygning af demonstrationsmodel . d ) Tekst-til-tale Aar 1 : - grundlaeggende analyse af det talte ord , konstruktion af en fleksibel kontrollérbar talesyntetisator , identificering af de parametre , der er noedvendige for naturlig lyd . Aar 2 : - vurdering af lingvistiske regler for talefrembringelse , herunder prosodiske parametre og talefrembringelsens fonetik . Aar 3 : - uddybende vurdering af fonetiske og lingvistiske regler , simuleringer af syntetisk tale , herunder artikulationsregler . Aar 4 : - realisering af fleksibe talesyntetisator ; yderligere vurdering af prosodiske parametre ; konstruktion af en bogstavsknusningsmaskine for lingvistiske og fonetiske processer . Aar 5 : - realisering af et totalt tekst-til-tale system . e ) Bevaegelsesanalyse Aar 1-2 : - forskning i binokylaer stereo ; - forskning i optisk stroemning . Aar 3 : - generering af en 2 1/2 D-skitse ; - generering af reliefkort paa grundlag af optisk stroemning ; - symbolsk beskrivelse af objekter . Aar 4 : - undersoegelse af beskrivelser , af bevaegelse , analyseteknik ; - undersoegelse af transformation af 3 D-objekter . Aar 5 : - undersoegelse af amorfe andringer i objekter . f ) Menneskelig sansning Aar 2 : - undersoegelse af taleopfattelse i oeret , herunder simulering af forskellige modeller ; - vurdering af menneskelig omridsdetekteringsmodel . Aar 3 : - udvidelse af arbejdet til at omfatte mere generel featureudledning . Aar 4 : - udvidelse af modellen til at omfatte dybdeopfattelse . Aar 5 : - undersoegelse af relaksationens rolle i menneskets behandling af synsindtryk ; - undersoegelse af sansningen af overfladebeskaffenhed ( tekstur ) . g ) Billedsyntese Aar 1 : - konstruktion af nye muligheder for sekventielle lagre , billedtransaktioner i lageret . Aar 2 : - konstruktion af en hoejhastighedsprocessor for hurtig tilgang til lageret . Aar 3 : - integration af lager og processor . Aar 4 : - revideret udgave af processor , med speciel vaegt paa samarbejde med hurtige lagerstrukturer . Aar 5 : - integration af billedsystemer i displaysystemet . FORSKNINGSEMNER AF B-TYPE Tilknyttet til ovennaevnte punkt a ) - datamatisk lingvistik , - hoejniveau synssansning , - scenebeskrivende sprog , - anvendelse af de relevante teknikker fra kognitiv psykologi paa signalforstaaelse . Tilknyttet til ovennaevnte punkt b ) - automatisk ordbogsgenerering , - maskinindlaeringsprocesser . Tilknyttet til ovennaevnte punkt c ) - fonetik , - syntaks og grammatik , - psyko-akustik . Tilknyttet til ovennaevnte punkt d ) - lingvistik , - fonetik , - compilere for lingvistiske regler , - tekstforstaaelse , - undersoegelse af mere realistiske talemodeller . Tilknyttet til ovennaevnte punkt e ) - geometrisk raesonnering , - generering af paalidelige enkle billedrepraesentationer , der egner sig til korrelation i stereopsis og optisk stroemning . Tilknyttet til ovennaevnte punkt f ) - relevante resultater og teknikker fra kognitiv psykologi , - oejnes og oerers fysiologi , - modeller af menneskelig informationsbehandling . Tilknyttet til ovennaevnte punkt g ) - billedbeskrivende sprog . F og U-omraade 3.3 : Lagring af information og viden Beskrivelse Videnbaserede systemer udformes saaledes , at de kan udlede information fra deres videnbase , og saaledes at de kan vise deres raesonneringsfoelge ved at naa frem til en konklusion . Et videnbaseret systems effektivitet er afhaengig af dets videnbases kvalitet ( fuldstaendighed , gyldighed og tilgaengelighed ) og dets udledningsmekanisme . Inden for dette F og U-omraade skal der forskes i nye organisationsformer med henblik paa opbevaring og behandling af repraesentation af data , viden og metaviden . De vigtigste maal paa dette omraade er - definition af organisationsmaader for oplagring af information og viden , herunder maskinaspekter ; - identificering af funktionelle skillelinjer , strukturer og mekanismer , herunder distribuerede og meget store videnbaser ; - udvikling af nye lagringsstrukturer ; - indfoerelse af nye fysiske principper , som grundlag for nye lageranordninger ( f.eks . optiske og biologiske ) ; - tilvejebringelse af tilstraekkelige dialogteknikker , specielt for brugere , som ikke er eksperter ; - automatisk eller halvautomatisk fremstilling af meget store vidensystemer . Arbejdet paa dette omraade kommer til at afhaenge meget staerkt af udviklingen inden for videnteknik og lagerteknologi . F OG U-EMNER De emner , der skal daekkes inden for dette felt , er 3.3.1 . ( 1 ) Graenseflader mellem lagring og miljoe 3.3.2 . ( 1 ) Data - og videnbaser - videnbasestudier for AIP , - distribuerede databaser og videnbaser ; - avancerede videnbasestyringssystemer ( VBSS ) . 3.3.3 . Lagringsstrukturer og -arkitekturer - databaseorienterede arkitekturer , - praestationsmodeller for lagringsstrukturer , - lagringsarkitektur . 3.3.4 . Nye generationer af videnmaskiner 3.3.5 . Middelfristet forskning i lagermedier 3.3.6 . Langfristet forskning i optiske plader 3.3.7 . Langfristet forskning i biologisk lagring Arbejdet vil de foerste fem aar blive koncentreret om uddybning af erfaringerne med videnlagring og dermed forbundne tilgangs-/dialogteknikker . Emne 3.3.1 omfatter fortsaettelse af arbejdet med interaktive forespoergselssystemer , som blev indledt under pilotprojekterne i aar 0 ( 1983/84 )- A-PROJEKTER 3.3.2 . Data - og videnbaser Beskrivelse Der foreslaas undersoegelser for at fastslaa , hvilke graenseflader , formalismer , sprog , materiel og programmelkomponenter der kraeves til bygning , distribution , funktionel adskillelse og hierarkisk strukturering af databaser og videnbaser , herunder formulering af inferens og dataforespoergselsadgang paa niveauer , lige fra hvad der er synligt for mennesker til interne niveauer i den nye generation af systemer . Dette arbejde fokuserer paa undersoegelse af faellespunkter og specifikke punkter i modeller for arkitekturen af database - og videnstyringssystemer . Hertil kommer en parallel undersoegelse med det formaal at finde frem til yderligere " adgangsformuleringssprog " , formalismer , graenseflader og teknologi , der kraeves i informationssystemer baseret paa distribueret viden . Undersoegelsen omfatter ogsaa meget store videnbaser og virkningen paa ( f.eks . parallelle ) lagringsarkitekturer . Der skal opstilles modeller for distribuerede strukturer , og der skal udvikles standarder . I den sidste del af projektet laegges der vaegt paa visse avancerede emner inden for videnbasestyringssystemer , der ikke er fuldt ud realiserede i det nuvaerende system , og s