DA Den Europæiske Unions Tidende C 320/3

RÅDETS UDTALELSE

af 5. juli 2004

om Estlands konvergensprogram, 2004-2008

(2004/C 320/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker (1) særlig artikel 9, stk. 2,

under henvisning til Kommissionens henstilling (2)

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg —

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den 5. juli 2004 gennemgik Rådet Estlands konvergensprogram, der dækker perioden 2004-2008. Programmet er stort set i overensstemmelse med oplysningskravene i den reviderede »adfærdskodeks« for stabilitets- og konvergensprogrammernes indhold og form.

Den budgetstrategi, der ligger til grund for programmet, tager sigte på at opretholde sunde offentlige finanser som defineret ved en budgetstilling, der er tæt på balance eller udviser overskud. Med henblik herpå sigter programmet mod et overskud på 2,6 % af BNP i 2003, mod et lille overskud på 0,7 % i 2004 og budgetbalance fra 2005 og frem, ledsaget af en gradvis nedsættelse af både indtægts- og udgiftskvoten efter en stigning i begge i 2004 i forbindelse med EU-tiltrædelsen. Der påregnes fortsat store offentlige investeringer, idet Kommissionen forudser offentlige investeringer på 4,5 % af BNP i 2003 og 4,3 % af BNP i 2005. Programmet omfatter især reformer, der skal føre til mindskede direkte skatter, kombineret med øgede overførselsbetalinger og skattelettelser. Kraftig vækst, forbedret skatteopkrævning, besparelser på udgiftssiden og ændringer i udgiftsstrukturen sammen med en forøgelse af indtægterne fra moms og punktafgifter forventes at finansiere disse reformer. Gældskvoten, som lå på 5,8 % i 2003, er meget lav og skal falde yderligere til 3,2 % af BNP senest i 2008.

På grundlag af de aktuelt foreliggende oplysninger synes det makroøkonomiske scenario, der ligger til grund for programmet, at afspejle BNP-vækstantagelserne på mellem 5 og 6 % gennem programperioden. De vigtigste kilder til vækst vil være den indenlandske efterspørgsel (omkring 7 %) og stigende eksportvækst op til 10 % om året. Det private forbrug forventes at vokse med 5 til 6 % om året. Der påregnes en stadig livlig vækst i investeringerne på 7 til 9 % om året, om end ikke længere på over 10 %, som det har været tilfældet i de seneste år. Inflationsfremskrivningen, som viser en stigning til omkring 3 % fra 2004 efter en rekordlav inflation på 1,3 % i 2003, forekommer også realistisk. Det aktuelle høje underskud på de løbende poster (13,7 % af BNP i 2003; 12,6 % ifølge de reviderede tal) forventes at blive bragt ned på omkring 8 % af BNP i 2008, hvilket fortsat er et højt niveau.

Risiciene i forbindelse med budgetfremskrivningerne forekommer i det store og hele afbalancerede. På den ene side har Estland opnået positive resultater med hensyn til opstilling af forsigtige prognoser og har gentagne gange mere end opfyldt de finanspolitiske mål i de seneste år. På den anden side kan det ikke udelukkes, at der vil være uventede fald i indtægterne som følge af de planlagte skattenedsættelser, eller opstå negative virkninger for væksten som følge af udefra kommende chokvirkninger. Derfor forekommer det budgetpolitiske mål i programmet i tilstrækkelig grad at kunne opretholde stabilitets- og vækstpagtens mellemfristede målsætning om en budgetstilling tæt på balance. Budgetstillingen skulle også give en tilstrækkelig stor sikkerhedsmargen til at hindre underskuddet i at overskride referenceværdien på 3 % af BNP under normale makroøkonomiske forhold. Imidlertid vil den hurtige afvikling af overskuddene fra 2004 i en periode med fortsat livlig vækst, som forudset i programmet, formodentlig føre til en tydelig finanspolitisk konjunkturstimulering. Da et højt underskud over for udlandet fortsat vil være den største makroøkonomiske ubalance i Estland i programperioden, er streng budgetdisciplin og omhyggelig kontrol med væksten i kreditgivningen endnu vigtigere med henblik på at sikre holdbar korrektion af den eksterne ubalance.

Estlands offentlige gældskvote, som ligger på mindre end 6 % af BNP, er næsten den laveste i EU og forventes at falde yderligere med 2,6 procentpoint gennem programperioden. Den faktiske trend vil formodentlig være endnu mere gunstig end forudset i betragtning af den nylige nationalregnskabsrevision, som permanent vil øge BNP-tallet og således kvotens nævner.

Estland er godt rustet til at imødekomme budgetomkostningerne i forbindelse med en aldrende befolkning. Lav offentlig gæld, betydelige statslige finansielle reserver og en mellemfristet budgetstrategi, der er fuldt foreneligt med målsætningen om balance eller overskud på budgettet sammen med reformerne af pensions- og sundhedssystemet, som efter planen skal dæmme op for de budgetmæssige pres på længere sigt, skulle sikre, at de offentlige finanser fortsat har et sikkert fodfæste.

Centrale prognoser i Estlands konvergensprogram

2003 2004 2005 2006 2007 2008 Vækst i BNP i faste priser (%) (3) 4,7 5,3 5,8 5,6 5,9 5,8 Beskæftigelsesvækst (%) 1,5 0,9 0,7 0,3 0,2 0,2 HICP-inflation (%) 1,3 3,1 3,0 2,8 2,8 2,8 Offentlig budgetsaldo (% af BNP) (3) 2,6 0,7 0,0 0,0 0,0 0,0 Offentlig bruttogæld (% af BNP) (3) 5,8 5,4 5,1 4,7 3,4 3,2

(1) EFT L 209 af 2.8.1997, s. 1. De dokumenter, hvortil der henvises i denne tekst, kan findes på følgende websted

http://europa.eu.int/comm/economy_finance/about/activities/sgp/main_en.htm

(2) EUT C [...][...], s. [...].

(3) Der er i forbindelse med disse tal ikke taget hensyn til nationalregnskabsrevisionen den 20. maj 2004, som statistisk førte til et permanent højere BNP-tal. Tallene for 2003 vil blive revideret som følger: vækst i BNP i faste priser 5,1%, offentlig budgetsaldo 2,4% af BNP, offentlig bruttogæld 5,3% af BNP.