RAADETS DIREKTIV af 26. juni 1991 om aendring af direktiv 70/220/EOEF om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivninger om foranstaltninger mod luftforurening foraarsaget af emissioner fra motorkoeretoejer (91/441/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 100 A,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

i samarbejde med Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Der boer vedtages foranstaltninger med henblik paa gradvis oprettelse af det indre marked i loebet af perioden indtil den 31. december 1992 ; det indre marked indebaerer et omraade uden indre graenser med fri bevaegelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital;

De Europaeiske Faellesskabers foerste handlingsprogram for miljoebeskyttelse, der blev vedtaget af Raadet den 22. november 1973, tilskyndede til, at de seneste videnskabelige fremskridt saettes ind i bekaempelsen af luftforurening foraarsaget af emissioner fra motorkoeretoejer, og at allerede vedtagne direktiver aendres i overensstemmelse hermed;

i det tredje handlingsprogram slaas der til lyd for at ivaerksaette en yderligere indsats for at opnaa en betydelig reduktion af den nuvaerende emission af luftforurenende stoffer fra motorkoeretoejer;

i direktiv 70/220/EOEF (4), senest aendret ved direktiv 89/491/EOEF (5), er der fastsat graensevaerdier for emissionen af carbonmonoxid og uforbraendte carbonhydrider fra motorkoeretoejers motorer ; disse graensevaerdier blev foerste gang skaerpet ved direktiv 74/290/EOEF (6) og i henhold til direktiv 77/102/EOEF (7) suppleret med graensevaerdier for emission af nitrogenoxider ; graensevaerdierne for disse tre forurenende gasser blev paa ny skaerpet ved direktiv 78/665/EOEF (8), 83/351/EOEF (9) og 88/76/EOEF (10), og der blev indfoert graensevaerdier for partikelemissioner fra dieselmotorer ved direktiv 88/436/EOEF (11) og strengere europaeiske emissionsnormer for biler med en motorslagvolumen paa under 1 400 cm3 ved direktiv 89/458/EOEF (12);

Kommissionens arbejde paa dette omraade har vist, at Faellesskabet raader over eller er i faerd med at udvikle teknologier, som aabner mulighed for en vaesentlig skaerpelse af de paagaeldende graensevaerdier for alle motorstoerrelser;

eftersom der ved direktiv 89/458/EOEF er fastsat strengere emissionsnormer for biler med en motorslagvolumen paa under 1 400 cm3, er det nu noedvendigt i henhold til artikel 5 i dette direktiv, at graensevaerdierne for emissioner fra biler med en motorslagvolumen, der er lig med eller over 1 400 cm3, bringes paa linje med disse normer med de samme ikrafttraedelsesterminer og paa grundlag af en forbedret europaeisk afproevningsprocedure, der omfatter en proevecyklus for koersel uden for byomraader;

det forekommer hensigtsmaessigt samtidig at fastsaette forskrifter for fordampningsemissionen og for (1) EFT nr. C 81 af 30.3.1990, s. 1, og EFT nr. C 281 af 9.11.1990, s. 9. (2) EFT nr. C 260 af 15.10.1990, s. 93, og EFT nr. C 183 af 15.7.1991. (3) EFT nr. C 225 af 10.9.1990, s. 7. (4) EFT nr. L 76 af 6.4.1970, s. 1. (5) EFT nr. L 238 af 15.8.1989, s. 43. (6) EFT nr. L 159 af 15.6.1974, s. 61. (7) EFT nr. L 32 af 3.2.1977, s. 32. (8) EFT nr. L 223 af 14.8.1978, s. 48. (9) EFT nr. L 197 af 20.7.1983, s. 1. (10) EFT nr. L 36 af 9.2.1988, s. 1. (11) EFT nr. L 214 af 6.8.1988, s. 1. (12) EFT nr. L 226 af 3.8.1989, s. 1. holdbarheden af emissionsbegraensende udstyr til biler samt i henhold til artikel 4 i direktiv 88/436/EOEF at ivaerksaette anden etape af fastsaettelsen af normer for partikelemissionen fra biler med dieselmotor for derved at samle Det Europaeiske Faellesskabs forskrifter for emissionen af luftforurenende stoffer fra personbiler i ét enkelt direktiv ; holdbarhedskontrollen boer gennemfoeres ved 80 000 km efter en fremgangsmaade, som indebaerer en proeve af koeretoejer, som virkelig har koert 80 000 km paa bane eller rullestand;

for at forskrifterne skal faa stoerst mulig gavnlig virkning for miljoeet i Europa og samtidig sikre markedets enhed, forekommer det noedvendigt at indfoere strengere europaeiske emissionsnormer baseret paa total harmonisering;

ved fastsaettelsen af de nye normer og af proeveproceduren maa der tages hensyn til den kommende udvikling af trafikken i Det Europaeiske Faellesskab ; med indfoerelsen af det indre marked maa der forventes en vaekst i antallet af indregistreringer af motorkoeretoejer, som vil give sig udslag i en foroegelse af emissionerne af luftforurenende stoffer;

paa grund af den store skadevirkning, emissionen af luftforurenende stoffer fra motorkoeretoejer har, ikke mindst i form af deres bidrag til drivhuseffekten, - maa navnlig CO2-emissionerne fra motorkoeretoejer stabiliseres og senere nedsaettes i overensstemmelse med beslutningen af 24. maj 1989 i Styrelsesraadet for De Forenede Nationers Miljoeprogram (UNEP), saerlig punkt 11, litra d);

Kommissionen fremlaegger et forslag til direktiv om foranstaltninger til nedbringelse af tab ved fordampning i samtlige led af oplagrings- og distributionskaeden for braendstoffer;

i oevrigt haster det med at forbedre braendstofkvaliteten paa tankstationer;

en skaerpelse af normerne vil ligeledes blive fremskyndet, saafremt medlemsstaterne indfoerer et system for at tilskynde koeberne af nye koeretoejer til at lade deres gamle koeretoejer hugge op eller - i den udstraekning det er muligt - bringe dem i overensstemmelse med normerne;

det er oenskeligt, at medlemsstaterne traeffer foranstaltninger til paa et saa bredt grundlag som muligt at udstyre de aeldste koeretoejer med anordninger til rensning af udstoedningsgassen;

den miljoemaessige virkning af strengere normer vil i hoej grad blive styrket og fremskyndet, saafremt medlemsstaterne enes om beskatningsmaessige tilskyndelser efter 31. december 1992 til koeb og anbringelse paa ibrugvaerende koeretoejer af anordninger til sikring af overholdelsen af normerne i dette direktiv;

de til stadighed forvaerrede oekologiske virkninger af den hurtige foroegelse af trafikken i Faellesskabet goer det ikke blot noedvendigt at indfoere strengere graensevaerdier og strengere normer, men ogsaa at faerdigudvikle andre fremdrivningssystemer og udtaenke andre transportformer, og for Faellesskabets vedkommende boer der traeffes foranstaltninger med henblik paa finansiel stoette til forskning og udvikling - under overholdelse af bydende miljoehensyn - af disse andre transportformer og fremdrivningsteknikker samt af nye braendstoffer;

for at normerne i dette direktiv kan faa deres fulde virkning, boer Raadet derfor med kvalificeret flertal paa grundlag af et forslag fra Kommissionen inden 31. december 1992 traeffe afgoerelse om foranstaltninger med sigte paa: - at begraense CO2-emissionerne

- at tilpasse emissionsnormerne (og de hertil hoerende proever) for koeretoejer, som ikke beroeres af dette direktiv, herunder samtlige erhvervskoeretoejer

- at indfoere regelmaessigt syn og procedurer til udskiftning og vedligeholdelse af de indfoerte anordninger, saa de fastsatte vaerdier overholdes

- at udvikle et forsknings- og udviklingsprogram for at tilskynde til markedsfoering af renere biler og braendstoffer -

UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV:

Artikel 1

Bilagene til direktiv 70/220/EOEF erstattes af bilagene til dette direktiv.

Artikel 2

1. Fra den 1. januar 1992 kan medlemsstaterne ikke af grunde, der vedroerer emissionen af luftforurenende stoffer: - for en motorkoeretoejstype naegte EOEF-standardtypegodkendelse, udstedelse af det i artikel 10, stk. 1, sidste led, i direktiv 70/156/EOEF (1), senest aendret ved direktiv 87/403/EOEF (2), omhandlede dokument, eller national godkendelse

eller

- forbyde foerste ibrugtagning af motorkoeretoejer (1) EFT nr. L 42 af 23.2.1970, s. 1. (2) EFT nr. L 220 af 8.8.1987, s. 44.

saafremt emissionen fra denne type motorkoeretoej eller disse motorkoeretoejer opfylder bestemmelserne i direktiv 70/220/EOEF, aendret ved dette direktiv.

2. Fra den 1. juli 1992 skal medlemsstaterne: - for en motorkoeretoejstype naegte EOEF-standardtypegodkendelse eller udstedelse af det i artikel 10, stk. 1, sidste led, i direktiv 70/156/EOEF omhandlede dokument

- naegte national godkendelse af en motorkoeretoejstype

saafremt emissionen fra denne motorkoeretoejstype ikke opfylder forskrifterne i bilagene til direktiv 70/220/EOEF, aendret ved dette direktiv.

3. Fra den 31. december 1992 skal medlemsstaterne forbyde foerste ibrugtagning af motorkoeretoejer, saafremt emissionen fra disse motorkoeretoejer ikke opfylder forskrifterne i bilagene til direktiv 70/220/EOEF, aendret ved dette direktiv.

Artikel 3

Medlemsstaterne kan indfoere skatte- og afgiftsbegunstigelser for motorkoeretoejer omfattet af dette direktiv. Saadanne skatte- og afgiftsbegunstigelser skal vaere forenelige med Traktatens bestemmelser samt opfylde foelgende betingelser: - de skal gaelde for al indenlandsk bilproduktion og for motorkoeretoejer, der indfoeres med henblik paa at blive bragt paa markedet i en medlemsstat, og som er forsynet med udstyr, der goer det muligt foertidigt at opfylde de europaeiske emissionsnormer, der skal gaelde i 1992

- de skal udloebe paa den i artikel 2, stk. 3, anfoerte dato for obligatorisk ikrafttraeden af emissionsvaerdierne for nye koeretoejer

- de skal for hver motorkoeretoejstype vaere af en saadan stoerrelse, at de er betydeligt lavere end de faktiske udgifter til det udstyr, der skal monteres for at opfylde vaerdierne, og til montering af dette paa koeretoejet.

Kommissionen skal underrettes om enhver plan om at indfoere eller aendre de ovenfor omtalte skatte- og afgiftsbegunstigelser i tilstraekkelig tid til, at den faar lejlighed til at fremsaette bemaerkninger.

Artikel 4

Raadet, der traeffer afgoerelse i henhold til Traktaten, skal inden den 31. december 1993 traeffe beslutning om et forslag om en ny nedsaettelse af graensevaerdierne, som Kommissionen vil forelaegge inden den 31. december 1992 under hensyn til de tekniske fremskridt.

De nedsatte graensevaerdier skal ikke traede i kraft foer den 1. januar 1996 for saa vidt angaar nye standardtypegodkendelser ; de nedsatte vaerdier kan bruges som grundlag for skattelettelser, naar det nye direktiv er blevet vedtaget.

Artikel 5

Raadet traeffer med kvalificeret flertal paa forslag af Kommissionen, som i forbindelse hermed vil tage hensyn til resultatet af de loebende undersoegelser af drivhuseffekten, afgoerelse om ivaerksaettelse af foranstaltninger til begraensning af CO2-emissionerne fra motorkoeretoejer.

Artikel 6

Kommissionen vil i begyndelsen af 1991 i en supplerende teknisk rapport bekraefte det velbegrundede i en alternativ europaeisk holdbarhedsproeve (1), som skal vaere mindst lige saa streng som den i bilag VII definerede holdbarhedsproeve, og som skal vaere mere repraesentativ for faerdselsforholdene i Europa. I givet fald kan den hurtige foraeldelsesproeve (1) aendres paa forslag af Kommissionen efter fremgangsmaaden med Udvalget for Tilpasning til det Tekniske Fremskridt inden udgangen af 1991.

Artikel 7

1. Medlemsstaterne saetter senest den 1. januar 1992 de noedvendige love og administrative bestemmelser i kraft for at efterkomme dette direktiv. De underretter straks Kommissionen herom.

2. Naar medlemsstaterne vedtager disse bestemmelser, henvises der deri til dette direktiv, eller de ledsages ved offentliggoerelsen af en saadan henvisning. De naermere regler for denne henvisning fastsaettes af medlemsstaterne.

Artikel 8

Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Luxembourg, den 26. juni 1991.

Paa Raadets vegne

R. STEICHEN

Formand (1) EFT nr. C 81 af 30.3.1990 (bilag VII, s. 98-101).

BILAG I ANVENDELSESOMRAADE, DEFINITIONER, ANSOEGNING OM EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSE, EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSE, PROEVEFORSKRIFTER, UDVIDELSE AF EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSE, PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE, OVERGANGSBESTEMMELSER

1. ANVENDELSESOMRAADE

Dette direktiv gaelder for emissionen af udstoedningsgas, fordampningsemissionen, krumtaphusgasser fra og holdbarheden af det forureningsbegraensende udstyr for alle motorkoeretoejer udstyret med motor med styret taending og for emissionen af udstoedningsgas fra og holdbarheden af det forureningsbegraensende udstyr for koeretoejer i klasse M1 og N1 (1) udstyret med motor med kompressionstaending og omfattet af artikel 1 i direktiv 70/220/EOEF med den i direktiv 83/351/EOEF (2) anfoerte ordlyd med undtagelse af koeretoejer i klasse N1, for hvilke der er meddelt standardtypegodkendelse i henhold til direktiv 88/77/EOEF (3).

Efter anmodning fra fabrikanten kan en standardtypegodkendelse i henhold til dette direktiv udvides fra koeretoejer i klasse M1 eller N1 udstyret med motor med kompressionstaendning, der allerede er typegodkendt, til at omfatte koeretoejer i klasse M2 og N2 med en referencemasse, der ikke overstiger 2 840 kg, og som opfylder betingelserne i punkt 6 i dette bilag (udvidelse af EOEF-standardtypegodkendelse).

2. DEFINITIONER

I dette direktiv forstaas ved: 2.1. »koeretoejstype« med hensyn til emissionen af udstoedningsgas fra motoren en klasse af motorkoeretoejer, der ikke er forskellige fra hinanden paa saa vaesentlige punkter som: 2.1.1. den aekvivalente inerti bestemt i forhold til referencemassen som foreskrevet i punkt 5.1 i bilag III og

2.1.2. motorens og koeretoejets specifikationer som defineret i bilag II

2.2. »referencemasse« koeretoejets masse i koereklar stand med fast fradrag af 75 kg for foererens masse og med fast tillaeg af 100 kg 2.2.1. ved koeretoejets masse i koereklar stand forstaas den i punkt 2.6 i bilag I til direktiv 70/156/EOEF definerede masse

2.3. »totalmasse« den i punkt 2.7 i bilag I til direktiv 70/156/EOEF definerede masse

2.4. »luftforurenende gasser« emissioner i udstoedningsgassen af carbonmonoxid, carbonhydrider (i forholdet C1H1,85) og nitrogenoxider, sidstnaevnte udtrykt i nitrogendioxid(NO2)-aekvivalenter

2.5. »luftforurenende partikler« bestanddele i udstoedningsgassen, der udskilles fra fortyndet udstoedningsgas ved en temperatur paa hoejst 325 °K (52 °C) ved filtrering efter fremgangsmaaden i bilag III

2.6. »udstoedningsemissioner« - for motorer med styret taending, emissionen af luftforurenende gasser

- for motorer med kompressionstaending, emissionen af luftforurenende gasser og partikler

2.7. »fordampningsemissioner« carbonhydriddampe, der udsendes fra et motorkoeretoejs braendstofsystem, men ikke fra udstoedningen 2.7.1. fordampningstab fra braendstoftank er emissioner af carbonhydrider foraarsaget af temperaturforandringer i braendstoftanken (forholdet C1H2,33)

2.7.2. fordampningstab fra braendstofsystem efter drift er emissioner af carbonhydrider fra braendstofsystemet paa et stationaert koeretoej efter drift (i forholdet C1H2,20) (1) Som defineret i punkt 0.4 i bilag I til direktiv 70/156/EOEF (EFT nr. L 42 af 23.2.1970, s. 1). (2) EFT nr. L 197 af 20.7.1983, s. 1. (3) EFT nr. L 36 af 9.2.1988, s. 1.

2.8. »krumtaphus« rum i og uden paa motoren, som er forbundet med oliepumpen ved indvendige og udvendige kanaler, hvorigennem gasser og dampe kan undslippe

2.9. »koldstartanordning« en anordning, som midlertidigt giver en federe braendstof/luft-blanding i motoren og derved letter start af motoren

2.10. »hjaelpestartanordning« en anordning, som letter start af motoren uden brug af en federe braendstof/luft-blanding i motoren, f.eks. gloedetaendroer og aendring af indsproejtningsindstillingen

2.11. »slagvolumen«: 2.11.1. for cylindermotorer med frem- og tilbagegaaende stempler, den nominelle slagvolumen

2.11.2. for drejestempelmotorer (Wankelmotorer), det dobbelte af den nominelle slagvolumen

2.12. »forureningsbegraensende udstyr« de dele paa et koeretoej, der styrer og/eller begraenser udstoednings- og fordampningsemissionen.

3. ANSOEGNING OM EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSE

3.1. Ansoegning om standardtypegodkendelse af en koeretoejstype med hensyn til dens udstoedningsemissioner, fordampningsemissioner og holdbarheden af dens forureningsbegraensende udstyr indgives af koeretoejsfabrikanten eller dennes befuldmaegtigede.

3.2. Ansoegningen ledsages af de oplysninger, der kraeves anfoert i bilag II, suppleret med: 3.2.1. en beskrivelse af det paa koeretoejet monterede system til begraensning af fordampningsemissionen

3.2.2. for koeretoejer udstyret med motor med styret taendning, en erklaering, hvoraf det fremgaar, om punkt 5.1.2.1 (snaever paafyldningsaabning) eller punkt 5.1.2.2 (maerkning) finder anvendelse, samt i sidstnaevnte tilfaelde en beskrivelse af maerkningen

3.2.3. i givet fald kopi af andre typegodkendelser indeholdende relevante data med henblik paa udvidelse af de paagaeldende typegodkendelser og bestemmelse af forringelsesfaktorer.

3.3. Med henblik paa de i afsnit 5 i dette bilag beskrevne proever fremstilles et koeretoej, der er repraesentativt for den koeretoejstype, der skal godkendes, for den tekniske tjeneste, der foretager standardtypegodkendelsesafproevningen.

4. EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSE

4.1. En attest svarende til den i bilag IX anfoerte model udstedes som EOEF-standardtypegodkendelsesattest.

5. FORSKRIFTER OG PROEVER

Bemaerkning:

Som alternativ til forskrifterne i dette afsnit kan bilfabrikanter, hvis aarsproduktion paa verdensplan er paa mindre end 10 000 enheder, opnaa standardtypegodkendelse paa grundlag af de tilsvarende tekniske forskrifter i - The Code of Federal Regulations, afsnit 40, del 86, underafsnit A og B, gaeldende for lette motorkoeretoejer af model 1987, revideret pr. 1. juli 1989 og offentliggjort af den amerikanske regerings publikationskontor (US Government Printing Office), eller

- The »Master Document«, i dets endelige udgave af 25. september 1987, udarbejdet paa det internationale moede i Stockholm om luftforurening foraarsaget af motorkoeretoejer, med titlen »Kontrol med luftforurening foraarsaget af motorkoeretoejer - Generelle bestemmelser for emissionsforskrifter for lette motorkoeretoejer«.

Standardtypegodkendelsesmyndigheden skal underrette Kommissionen om de naermere omstaendigheder ved hver godkendelse, som meddeles i henhold til denne bestemmelse. 5.1. Generelt 5.1.1. De dele af koeretoejet, som vil kunne paavirke udstoednings- og fordampningsemissionerne, skal vaere udformet, konstrueret og samlet saaledes, at koeretoejet under normal brug og paa trods af de vibrationer, som dets dele udsaettes for, kan opfylde forskrifterne i dette direktiv.

De tekniske forholdsregler, fabrikanten traeffer, skal sikre, at udstoednings- og fordampningsemissionerne i henhold til dette direktiv begraenses effektivt i hele koeretoejets normale levetid og under normal brug. For udstoedningsemissioners vedkommende anses disse bestemmelser for at vaere overholdt, hvis forskrifterne i henholdsvis punkt 5.3.1.4 og 7.1.1.1 er opfyldt.

Ved anvendelse af lambdasonde i forbindelse med styret katalysator skal man sikre sig, at det stoekiometriske luft/braendstofforhold (lambda) hverken aendres ved en bestemt hastighed eller under acceleration. Midlertidige variationer af dette forhold er dog tilladt paa betingelse af, at de ogsaa forekommer under den afproevning, der er defineret henholdsvis i punkt 5.3.1 og 7.1.1, eller saafremt disse variationer er noedvendige for at sikre koeretoejets koeresikkerhed, regelmaessige motorgang og de forureningsbegraensende komponenters funktion, eller saafremt disse variationer er noedvendige ved koldstart af motoren.

5.1.2. Et koeretoej udstyret med motor med styret taending skal vaere konstrueret saaledes, at det kan koere paa blyfri benzin som specificeret i direktiv 85/210/EOEF (1). 5.1.2.1. Med forbehold af bestemmelserne i punkt 5.1.2.2 skal braendstoftankens paafyldningsaabning vaere udformet saaledes, at det ikke er muligt at paafylde braendstof fra en benzinstander, hvis betjeningspistols mundstykke har en udvendig diameter paa 23,6 mm eller derover.

5.1.2.2. Punkt 5.1.2.1 finder ikke anvendelse paa et koeretoej, for hvilket begge nedenstaaende betingelser er opfyldt: 5.1.2.2.1. koeretoejet er udformet og konstrueret saaledes, at intet af udstyret til begraensning af emissionen af luftforurenende gasser beskadiges af blyholdig benzin, og

5.1.2.2.2. koeretoejet er paa ioejnefaldende, let laeselig og uudslettelig maade maerket med det i ISO 2575-1982 specificerede symbol for blyfri benzin paa et sted, der er umiddelbart synligt for en person, der fylder braendstof paa braendstoftanken. Yderligere maerkning er tilladt.

5.2. Afproevning

I tabel I/5.2 er vist de forskellige muligheder for typegodkendelse af et koeretoej. 5.2.1. Med undtagelse af de i punkt 8.1 anfoerte koeretoejer underkastes koeretoejer med motor med styret taending foelgende proever: - type I (simulering af de gennemsnitlige udstoedningsemissioner efter koldstart)

- type III (emissioner af krumtaphusgasser)

- type IV (fordampningsemissioner)

- type V (holdbarhed af forureningsbegraensende udstyr).

5.2.2. De i punkt 8.1 anfoerte koeretoejer med motor med styret taending underkastes foelgende proever: - type I (simulering af de gennemsnitlige udstoedningsemissioner efter koldstart)

- type II (emissionen af carbonmonoxid i tomgang)

- type III (emissioner af krumtaphusgasser).

5.2.3. Med undtagelse af de i punkt 8.1 anfoerte koeretoejer underkastes koeretoejer med motor med kompressionstaending foelgende proever: - type I (simulering af de gennemsnitlige udstoedningsemissioner efter koldstart)

- type V (holdbarhed af forureningsbegraensende udstyr). (1) EFT nr. L 96 af 3.4.1985, s. 25.

5.2.4. De i punkt 8.1 anfoerte koeretoejer med motor med kompressionstaending underkastes foelgende proeve: - type I (simulering af de gennemsnitlige udstoedningsemissioner efter koldstart - kun luftforurenende gasser).

5.3. Beskrivelse af proeverne 5.3.1. Type I-proeve (simulering af de gennemsnitlige udstoedningsemissioner efter koldstart) 5.3.1.1. I figur I/5.3 er der i et rutediagram vist de forskellige muligheder for type I-godkendelse.

Denne proeve udfoeres paa alle de i punkt 1 anfoerte koeretoejer med en totalmasse, der ikke overstiger 3,5 tons.

5.3.1.2. Koeretoejet anbringes paa en rullestand forsynet med effektabsorptions- og inertisimuleringsudstyr. 5.3.1.2.1. Undtagen naar det drejer sig om de i punkt 8.1 anfoerte koeretoejer, gennemfoeres der en proeve uden afbrydelse med en samlet varighed paa 19 minutter og 40 sekunder bestaaende af to dele, del 1 og del 2. Med fabrikantens samtykke kan der indfoeres en kort afbrydelse af proeveforloebet paa hoejst 20 sekunder mellem afslutningen af del 1 og begyndelsen af del 2 for at goere det muligt at justere proeveapparaturet.

5.3.1.2.2. Del 1 bestaar af fire elementaere proevecykler for koersel i byomraader. Hver cyklus omfatter 15 faser (tomgang, acceleration, konstant hastighed, retardation osv.).

5.3.1.2.3. Del 2 bestaar af én proevecyklus for koersel uden for byomraader. Denne cyklus omfatter 13 faser (tomgang, acceleration, konstant hastighed, retardation osv.).

>PIC FILE= "T0048521">

5.3.1.2.4. Naar det drejer sig om de i punkt 8.1 anfoerte koeretoejer, gennemfoeres der en proeve uden afbrydelse med en samlet varighed paa 13 minutter bestaaende alene af de fire elementaere proevecykler for koersel i byomraader (del 1).

5.3.1.2.5. Under proeven fortyndes udstoedningsgassen, og der opsamles en proeve i en eller flere saekke. Det proevede koeretoejs udstoedningsgas fortyndes, udtages og analyseres efter den nedenfor beskrevne fremgangsmaade, og det samlede volumen af den fortyndede udstoedningsgas maales.

Baade emissionerne af carbonmonoxid, carbonhydrid og nitrogenoxid og emissionerne af luftforurenende partikler fra koeretoejer med motor med kompressionstaending registreres.

5.3.1.3. Proeven udfoeres efter den i bilag III beskrevne fremgangsmaade. De metoder, der benyttes til indsamling og analyse af gasserne samt til fjernelse og vejning af partiklerne, skal vaere de foreskrevne.

5.3.1.4. Med forbehold af forskrifterne i punkt 5.3.1.4.2 og 5.3.1.5 gentages proeverne tre gange. Undtagen naar det drejer sig om de i punkt 8.1 anfoerte koeretoejer for hver enkelt proeve, skal resultaterne multipliceres med de i punkt 5.3.5 anfoerte relevante forringelsesfaktorer. Den masse af luftforurenende emissioner og, i tilfaelde af koeretoejer med motor med kompressionstaending, den masse af partikler, der herved faas i hver enkelt proeve, skal vaere mindre end de i tabellen nedenfor anfoerte vaerdier: >PIC FILE= "T0048522"> 5.3.1.4.1. Uanset bestemmelserne i punkt 5.3.1.4 kan den ene af de tre saaledes opnaaede masser for hver enkelt forurenende stof eller kombination af forurenende stoffer overstige den foreskrevne graensevaerdi, dog med hoejst 10 %, forudsat at det aritmetiske gennemsnit af de tre resultater ligger under den foreskrevne graensevaerdi. Saafremt de foreskrevne graensevaerdier overskrides for mere end ét forurenende stofs vedkommende, er det uden betydning, om dette forekommer under den samme proeve eller under forskellige proever (1).

5.3.1.4.2.

>PIC FILE= "T0048523">

5.3.1.5. Antallet af de i punkt 5.3.1.4 foreskrevne proever nedsaettes paa de nedenfor definerede betingelser, saafremt V1 er resultatet af den foerste proeve og V2 resultatet af den anden proeve for hvert forurenende stof eller for den kombinerede emission af to forurenende stoffer med forbehold af begraensning. 5.3.1.5.1. Der udfoeres kun én proeve, saafremt resultatet for hvert forurenende stof eller for den kombinerede emission af to forurenende stoffer med forbehold af begraensning er mindre end eller lig med 0,70 L (dvs. >PIC FILE= "T0048524">

5.3.1.5.2. Saafremt kravet i punkt 5.3.1.5.1 ikke opfyldes, udfoeres der kun to proever, hvis foelgende krav er opfyldt for hvert forurenende stof eller for den kombinerede emission af to forurenende stoffer med forbehold >PIC FILE= "T0048525">

5.3.2. Type II-proeve (proeve af emissionen af carbonmonoxid i tomgang) 5.3.2.1. Denne proeve udfoeres paa alle de i punkt 8.1 anfoerte koeretoejer med motor med styret taending.

5.3.2.2. Ved afproevning i overensstemmelse med bilag IV maa volumenmaengden af carbonmonoxid i den udstoedningsgas, der udsendes i tomgang, ikke overstige 3,5 % ved den til type I-proeven benyttede indstilling og ikke overstige 4,5 % inden for de i bilaget specificerede indstillingsmuligheder.

5.3.3. Type III-proeve (kontrol af emissionen af krumtaphusgasser) 5.3.3.1. Denne proeve udfoeres paa alle de i punkt 1 anfoerte koeretoejer, dog med undtagelse af koeretoejer med motor med kompressionstaending. (1) Hvis et af de tre resultater for hvert forurenende stof eller kombination af forurenende stoffer overstiger den i punkt 5.3.1.4 foreskrevne graensevaerdi med mere end 10 %, fortsaettes proeven for det paagaeldende koeretoej som specificeret i punkt 5.3.1.4.2.

>PIC FILE= "T0048526">

5.3.3.2. Ved afproevning i overensstemmelse med bilag V maa krumtaphusets ventilationssystem ikke muliggoere emission af krumtaphusgasser til atmosfaeren.

5.3.4. Type IV-proeve (bestemmelse af fordampningsemissioner) 5.3.4.1. Denne proeve udfoeres paa alle de i punkt 1 anfoerte koeretoejer, dog med undtagelse af koeretoejer med motor med kompressionstaending og de i punkt 8.1 anfoerte koeretoejer.

5.3.4.2. Ved afproevning i overensstemmelse med bilag VI maa fordampningsemissionerne ikke overstige 2 g/proeve.

5.3.5. Type V-proeve (holdbarheden af forureningsbegraensende udstyr) 5.3.5.1. Denne proeve udfoeres paa alle de i punkt 1 anfoerte koeretoejer, dog med undtagelse af de i punkt 8.1 anfoerte koeretoejer. Proeven repraesenterer en holdbarhed paa 80 000 km koert efter programmet beskrevet i bilag VII paa bane, vej eller rullestand.

5.3.5.2. Uanset bestemmelserne i punkt 5.3.5.1 kan fabrikanten vaelge at benytte de i nedenstaaende tabel anfoerte forringelsesfaktorer i stedet for afproevning i henhold til punkt 5.3.5.1: >PIC FILE= "T0048527">

Efter anmodning fra fabrikanten kan den tekniske tjeneste udfoere type I-proeven foer afslutning af type V-proeven ved brug af forringelsesfaktorerne i tabellen ovenfor. Efter afslutning af type V-proeven kan den tekniske tjeneste derefter aendre de i henhold til bilag IX registrerede typegodkendelsesresultater ved at udskifte forringelsesfaktorerne i tabellen ovenfor med de forringelsesfaktorer, der maales i type V-proeven.

5.3.5.3. Forringelsesfaktorerne bestemmes enten ved brug af den i punkt 5.3.5.1 beskrevne fremgangsmaade eller ved brug af vaerdierne i tabellen i punkt 5.3.5.2. Faktorerne benyttes til at konstatere, om der foreligger overensstemmelse med kravene i punkt 5.3.1.4 og 7.1.1.1.

6. UDVIDELSE AF EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSE

6.1. Udvidelser i relation til emissionen af udstoedningsgas (type I-og type II-proever) 6.1.1. Koeretoejstyper med afvigende referencemasse

Godkendelse af en koeretoejstype kan paa foelgende betingelser udvides til at omfatte koeretoejstyper, der kun afviger fra den godkendte type med hensyn til referencemasse: 6.1.1.1. Andre koeretoejer end de i punkt 8.1 anfoerte 6.1.1.1.1. Godkendelse kan kun udvides til at omfatte koeretoejstyper med en referencemasse, der udelukkende kraever anvendelse af den umiddelbart hoejere eller en lavere inertiaekvivalent.

6.1.1.2. De i punkt 8.1 anfoerte koeretoejer 6.1.1.2.1. Godkendelse kan kun udvides til at omfatte koeretoejstyper med en referencemasse, der udelukkende kraever anvendelse af den umiddelbart hoejere eller umiddelbart lavere inertiaekvivalent.

6.1.1.2.2. Saafremt referencemassen for den koeretoejstype, for hvilken der anmodes om udvidelse, kraever brug af et svinghjul med en hoejere inertiaekvivalent end den, der benyttes til den allerede godkendte koeretoejstype, meddeles udvidelse af godkendelse.

6.1.1.2.3. Saafremt referencemassen for den koeretoejstype, for hvilken der anmodes om udvidelse, kraever brug af et svinghjul med en lavere inertiaekvivalent end den, der benyttes til den allerede godkendte koeretoejstype, meddeles udvidelse af godkendelse, saafremt massen af de forurenende stoffer fra det koeretoej, der allerede er godkendt, ligger inden for de graensevaerdier, der foreskrives for det koeretoej, for hvilket der anmodes om udvidelse af godkendelse.

6.1.2. Koeretoejstyper med afvigende totalt gearudvekslingsforhold

Godkendelse af en koeretoejstype kan paa foelgende betingelser udvides til at omfatte koeretoejstyper, som kun afviger fra den godkendte type med hensyn til det totale gearudvekslingsforhold: 6.1.2.1. For hvert af de i type I-proeven anvendte gearudvekslingsforhold bestemmes forholdet >PIC FILE= "T0048528">

hvor V1 og V2 ved en motorhastighed paa 1 000 omdr./min. er henholdvis den godkendte koeretoejstypes motoromdrejningshastighed og motoromdrejningshastigheden af den koeretoejstype, for hvilken der anmodes om udvidelse af godkendelse.

6.1.2.2.

>PIC FILE= "T0048529">

6.1.2.3.

>PIC FILE= "T0048530">

6.1.3. Koeretoejstyper med afvigende referencemasse og afvigende totalt gearudvekslingsforhold

Godkendelse af en koeretoejstype kan udvides til at omfatte koeretoejstyper, som kun afviger fra den godkendte type med hensyn til referencemasse og totalt gearudvekslingsforhold, forudsat at alle de i punkt 6.1.1 og 6.1.2 foreskrevne betingelser er opfyldt.

6.1.4. Bemaerkning:

En godkendelse af en koeretoejstype i overensstemmelse med punkt 6.1.1 til 6.1.3 kan ikke udvides til at omfatte andre koeretoejstyper.

6.2. Fordampningsemissioner (type IV-proeve) 6.2.1. Godkendelse af en koeretoejstype forsynet med et system til begraensning af fordampningsemissioner kan udvides paa foelgende betingelser: 6.2.1.1. Det grundlaeggende braendstof/luft-blandingsprincip (f.eks. singlepoint-indsproejtning, karburator) skal vaere det samme.

6.2.1.2. Braendstoftankens form samt braendstoftankens og braendstofroerenes materiale skal vaere identiske. Braendstofroerenes tvaersnit og omtrentlige laengde skal vaere identiske, idet det vaerste tilfaelde (braendstofroerenes laengde) paa en gruppe koeretoejer afproeves. Spoergsmaalet om, hvorvidt det kan accepteres, at damp/vaeske-separatorerne ikke er identiske, afgoeres af den tekniske tjeneste, der foretager typegodkendelsesafproevningen. Braendstoftankens rumindhold maa hoejst afvige med ± 10 %. Tankudluftningsventilen skal indstilles paa samme maade.

6.2.1.3. Metoden til opbevaring af braendstofdamp skal vaere identisk, dvs. udskillerens form og volumen, opbevaringsmediet, luftfiltret (hvis anvendt til begraensning af fordampningsemissionen) osv.

6.2.1.4. Svoemmerhusets braendstofvolumen maa hoejst afvige med ± 10 milliliter.

6.2.1.5. Metoden til udluftning af den ophobede damp skal vaere identisk (f.eks. luftgennemstroemning, startpunkt eller udluftet volumen i loebet af en proevecyklus).

6.2.1.6. Metoden til aflukning og udluftning af braendstofmaaleren skal vaere identisk.

6.2.2. Yderligere bemaerkninger: a) forskellig motorstoerrelse er tilladt

b) forskellig motoreffekt er tilladt

c) automatiske og manuelle gearkasser samt to- og fire-hjulstraek er tilladt

d) forskellig karrosseriform er tilladt

e) forskellig hjul- og daekstoerrelse er tilladt.

6.3. Holdbarhed af forureningsbegraensende udstyr (type V-proeve) 6.3.1. Godkendelse af en koeretoejstype kan udvides til at omfatte forskellige koeretoejstyper, forudsat at kombinationen af motor/forureningsbegraensningssystem er identisk med det allerede godkendte koeretoejs.

Med henblik herpaa anses koeretoejstyper, hvis nedenfor beskrevne parametre er identiske eller ligger inden for de foreskrevne graensevaerdier, for at have den samme kombination af motor/forureningsbegraensningssystem. 6.3.1.1. Motor: - antal cylindre

- motorslagvolumen (± 15 %)

- cylinderblokkens opbygning

- antal ventiler

- braendstofsystem

- type koelesystem

- forbraendingsproces.

6.3.1.2. Forureningsbegraensningssystem: - katalysator:

- antal katalysatorer

- katalysatorens stoerrelse og form (volumen ± 10 %)

- type katalytisk behandling (oxiderende, trevejs osv.)

- aedelmetalbelastning (identisk eller hoejere)

- aedelmetalforhold (± 15 %)

- grundkonstruktion (opbygning og materiale)

- celletaethed

- type katalysatorindkapsling

- katalysatorens placering (anbringelse og dimension i udstoedningssystemet, som ikke frembringer temperaturudsving paa mere end ± 50 °K ved katalysatorens (indgangsaabning).

- luftindsproejtning:

- forefindes/forefindes ikke

- type (pulserende luft, luftpumper osv.).

- udstoedningsgasrecirkulation (EGR):

- forefindes/forefindes ikke.

6.3.1.3. Inertikategori : den inertikategori, der ligger umiddelbart over, og enhver aekvivalent inertikategori under.

6.3.1.4. Holdbarhedsproeven kan udfoeres med et koeretoej, som afviger med hensyn til karroseriform, gearkasse (automatisk eller manuel) samt hjul- eller daekstoerrelse fra den koeretoejstype, for hvilken der ansoeges om typegodkendelse.

7. PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

7.1. Generelt kontrolleres produktionens overensstemmelse med hensyn til begraensningen af udstoedningsgas- og fordampningsemissioner fra koeretoejet paa grundlag af beskrivelsen i den i bilag IX anfoerte standardtypegodkendelsesattest og, om noedvendigt, paa grundlag af samtlige eller nogle af de i punkt 5.2 beskrevne type I-, type II-, type III- og type IV-proever. 7.1.1. Kontrollen af koeretoejets overensstemmelse med type I-proeven foregaar paa foelgende maade: 7.1.1.1. Et koeretoej udtages af serien og underkastes den i punkt 5.3.1 beskrevne proeve. Forringelsesfaktorerne benyttes paa tilsvarende maade. De i punkt 5.3.1.4 anfoerte graensevaerdier erstattes dog af foelgende vaerdier: >PIC FILE= "T0048531">

7.1.1.2. Saafremt det udtagne koeretoej ikke opfylder forskrifterne i punkt 7.1.1.1, kan fabrikanten anmode om, at der udfoeres maalinger paa en stikproeve af koeretoejer udtaget af serien og omfattende det oprindeligt udtagne koeretoej. Fabrikanten fastsaetter stoerrelsen af stikproeven. De andre koeretoejer end det oprindeligt >PIC FILE= "T0048532">

S (1) bestemmes derefter for emissionerne af carbonmonoxid, de kombinerede emissioner af carbonhydrid og nitrogenoxid og partikelemissionerne. Serieproduktionen anses derefter for at vaere overensstemmende, hvis, foelgende betingelse er opfyldt: >PIC FILE= "T0048533">

7.1.2. Ved en type II-proeve eller en type III-proeve udfoert paa et koeretoej udtaget af serien skal betingelserne i punkt 5.3.2.2 og 5.3.3.2 opfyldes.

7.1.3. Uanset bestemmelserne i punkt 3.1.1 i bilag III kan den tekniske tjeneste, der kontrollerer produktionens overensstemmelse, med fabrikantens samtykke udfoere type I-, type II-, type III- og type IV-proever paa koeretoejer, der har koert mindre end 3 000 km.

7.1.4. Ved afproevning i overensstemmelse med bilag VI maa de gennemsnitlige fordampningsemissioner fra alle producerede koeretoejer af den godkendte type ikke overstige den i punkt 5.3.4.2 anfoerte graensevaerdi.

7.1.5. Ved den afsluttende rutinemaessige produktionskontrol kan indehaveren af standardtypegodkendelsen paavise produktionens overensstemmelse ved at udtage koeretoejer til stikproevekontrol, som skal opfylde forskrifterne i punkt 7 i bilag VI. (1) Standardafvigelsen er: >PIC FILE= "T0048534"> >PIC FILE= "T0048535">

8. OVERGANGSBESTEMMELSER

8.1. Med henblik paa standardtypegodkendelse og overensstemmelseskontrol af: - andre koeretoejer end koeretoejer i klasse M1

- koeretoejer i klasse M1, der er beregnet til at transportere mere end seks personer, foereren iberegnet, eller hvis totalmasse overstiger 2 500 kg

- terraengaaende koeretoejer som defineret i bilag I til direktiv 70/156/EOEF, senest aendret ved direktiv 87/403/EOEF (1)

skal den proeve, der udfoeres, vaere del 1 af koerecyklen. Graensevaerdierne i tabellen i punkt 5.3.1.4 (standardtypegodkendelse) og tabellen i punkt 7.1.1.1 (overensstemmelseskontrol) erstattes af foelgende tabeller:

For standardtypegodkendelse af koeretoejer: >PIC FILE= "T0048536">

For produktionsoverensstemmelseskontrol: >PIC FILE= "T0048537">

8.2. Foelgende bestemmelser finder fortsat anvendelse indtil den 31. december 1994 for den foerste ibrugtagning af koeretoejer, som er blevet standardtypegodkendt inden den 1. juli 1993: - overgangsbestemmelserne i punkt 8.3 (med undtagelse af punkt 8.3.1.3) i bilag I til direktiv 70/220/EOEF, aendret ved direktiv 88/436/EOEF

- bestemmelserne i bilag I til direktiv 70/220/EOEF, aendret ved direktiv 88/76/EOEF, for koeretoejer i klasse M1, bortset fra de i punkt 8.1 i dette bilag omhandlede, som er udstyret med motor med styret taending paa over 2 000 cm3

- bestemmelserne for koeretoejer med et slagvolumen paa under 1 400 cm3 i direktiv 70/220/EOEF, aendret ved direktiv 89/458/EOEF.

Paa fabrikantens anmodning kan proever udfoert i overensstemmelse med disse krav accepteres i stedet for den proeve, som er beskrevet i punkt 5.3.1, 5.3.5 og 7.1.1 i bilag I til direktiv 70/220/EOEF, senest aendret ved direktiv 91/441/EOEF.

8.3. Indtil den 1. juli 1994 for saa vidt angaar typegodkendelse og indtil den 31. december 1994 for saa vidt angaar den foerste ibrugtagning, er graensevaerdierne for den kombinerede masse af carbonhydrider og nitrogenoxider og for massen af partikler for koeretoejer udstyret med motor med kompressionstaending af typen med direkte indsproejtning, med undtagelse af de koeretoejer, der er naevnt i punkt 8.1, dem, der fremkommer, naar vaerdierne L3 og L2 i tabellerne i 5.3.1.4 (standardtypegodkendelse) og 7.1.1.1 (overensstemmelseskontrol) ganges med en faktor paa 1,4. (1) EFT nr. L 220 af 8.8.1987, s. 44.

BILAG II OPLYSNINGSSKEMA Nr. ... i overensstemmelse med bilag I til Raadets direktiv 70/156/EOEF om EOEF-standardtypegodkendelse og omhandlende foranstaltninger mod luftforurening foraarsaget af emissioner fra motorkoeretoejer (direktiv 70/220/EOEF, senest aendret ved direktiv 91/441/EOEF)

>PIC FILE= "T0048538">

>PIC FILE= "T0048539">

>PIC FILE= "T0048540">

>PIC FILE= "T0048541">

>PIC FILE= "T0048542">

>PIC FILE= "T0048543">

>PIC FILE= "T0048544">

BILAG III TYPE I-PROEVE (Kontrol af emission af udstoedningsgasser efter koldstart)

1. INDLEDNING

I dette bilag beskrives fremgangsmaaden for udfoerelse af den i punkt 5.3.1 i bilag I definerede type I-proeve.

2. PROEVECYKLUS PAA RULLESTAND

2.1. Beskrivelse af cyklen

Proevecyklen paa rullestand er beskrevet i tillaeg I til dette bilag.

2.2. Generelle betingelser for gennemfoerelse af cyklen

Der gennemfoeres efter behov en raekke foreloebige proevecykler med henblik paa at fastslaa, hvordan speeder og bremsepedal bedst aktiveres, for at cyklen ligger saa taet paa den teoretiske proevecyklus som muligt inden for de foreskrevne graenser.

2.3. Brug af gear 2.3.1. Hvis den hoejeste hastighed, der kan naas i 1. gear, er under 15 km/h, benyttes 2., 3. og 4. gear til de elementaere proevecykler for koersel i byomraader (del 1) og 2., 3., 4. og 5. gear til proevecyklen for koersel uden for byomraader (del 2). 2., 3. og 4. gear kan ligeledes benyttes til proevecyklen for koersel i byomraader (del 1) og 2., 3., 4. og 5. gear til proevecyklen for koersel uden for byomraader (del 2), hvis det i koereanvisningerne anbefales at starte i 2. gear paa plan vej, eller hvis 1. gear udelukkende er beregnet til terraenkoersel, langsom koersel eller bugsering.

For koeretoejer med en maksimal motorkraft paa mindre end eller lig med 30 kW og en maksimumshastighed paa mindre end eller lig med 130 km/h, skal maksimumshastigheden i proevecyklen for koersel uden for byomraader (del 2) indtil den 1. juli 1994 begraenses til 90 km/h. Efter denne dato skal koeretoejer, der ikke naar op paa de vaerdier for acceleration og maksimumshastighed, som er fastsat i proevecyklen, koeres med speederen i bund, indtil de igen naar omraadet for den fastsatte koerselskurve. Afvigelserne fra proevecyklen skal anfoeres i proeverapporten.

2.3.2. Koeretoejer med halvautomatisk gear afproeves med gearet i den til ligeudkoersel normalt benyttede stilling, og gearskiftet anvendes i henhold til fabrikantens anvisninger.

2.3.3. Koeretoejer med automatgear afproeves i hoejeste gear (position »drive«). Speederen aktiveres saaledes, at der opnaas saa jaevn en acceleration som mulig, og saaledes, at der skiftes gennem gearene i normal raekkefoelge. Gearskiftepunkterne i tillaeg 1 til dette bilag gaelder imidlertid ikke ; accelerationen skal fortsaettes gennem den fase, der er repraesenteret ved den rette linje mellem afslutningen af hver tomgangsfase og begyndelsen af den naestfoelgende fase med konstant hastighed. Tolerancerne i punkt 2.4 finder anvendelse.

2.3.4. Koeretoejer med manuelt betjent overgear afproeves uden brug af overgear under proevecyklen for koersel i byomraader (del 1) og med brug af overgear under proevecyklen for koersel uden for byomraader (del 2).

2.4. Tolerancer 2.4.1. Der tillades en tolerance paa ± 2 km/h mellem den foreskrevne hastighed og den teoretiske hastighed under acceleration, ved konstant hastighed og under retardation med brug af koeretoejets bremser. Hvis koeretoejet retarderer hurtigere uden brug af bremser, finder kun forskrifterne i punkt 6.5.3 anvendelse. Der accepteres hastighedstolerancer, der er stoerre end de foreskrevne under overgangen fra én fase til en anden, forudsat at tolerancerne ikke paa noget givet tidspunkt overskrides i mere end 0,5 sek.

2.4.2. Tidstolerancerne er ± 1,0 sek. Disse tolerancer gaelder baade ved begyndelsen og afslutningen af hver gearskiftefase (1) i proevecyklen for koersel i byomraader (del 1) og for proeveafsnit nr. 3, 5 og 7 i proevecyklen for koersel uden for byomraader (del 2).

2.4.3. Hastigheds- og tidstolerancerne kombineres som vist i tillaeg 1 til dette bilag.

3. KOERETOEJ OG BRAENDSTOF

3.1. Testkoeretoej 3.1.1. Det fremstillede koeretoej skal vaere i god mekanisk stand. Det skal vaere tilkoert og have koert mindst 3 000 km.

3.1.2. Der maa ikke forekomme utaetheder i udstoedningssystemet, som kan mindske den indsamlede gasmaengde, som skal vaere den maengde, der udstoedes fra motoren.

3.1.3. Der kan foretages en kontrol af taetheden i indsugningssystemet for at sikre, at karbureringen ikke paavirkes af tilfaeldigt luftindtag.

3.1.4. Motor og betjeningsorganer indstilles som foreskrevet af fabrikanten. Dette gaelder saerlig for tomgangsindstillingen (motoromdrejningshastighed og carbonmonoxidindhold i udstoedningsgassen), koldstartanordningen og systemet til begraensning af emissionen af luftforurenende stoffer i udstoedningsgassen.

3.1.5. Testkoeretoejet eller et tilsvarende koeretoej skal evt. vaere forsynet med udstyr til maaling af de karakteristikparametre, der kraeves til indstilling af rullestanden i henhold til punkt 4.1.1.

3.1.6. Den tekniske tjeneste kan kontrollere, at koeretoejets specifikationer stemmer overens med de af fabrikanten opgivne specifikationer, at det kan benyttes til normal koersel, og specielt at det kan starte i kold og varm tilstand.

3.2. Braendstof

Til proeven skal anvendes det referencebraendstof, der er specificeret i bilag VIII.

4. PROEVEAPPARATUR

4.1. Rullestand 4.1.1. Standen skal kunne simulere koeremodstanden paa vej og vaere én af foelgende to typer: - stand med fast effektabsorptionskurve, dvs. en stand, hvis fysiske parametre giver en fast effektabsorptionskurveform

- stand med indstillelig effektabsorptionskurve, dvs. en stand med mindst to koeremodstandsparametre, der kan justeres med henblik paa at aendre effektabsorptionskurvens form.

4.1.2. Standens indstilling skal vaere stabil. Den maa ikke fremkalde foelelige vibrationer i koeretoejet, der haemmer normal koersel.

4.1.3. Standen skal vaere forsynet med udstyr til simulering af inerti og effektabsorption. Udstyret skal vaere forbundet med den forreste rulle, naar det drejer sig om en stand med to ruller.

4.1.4. Noejagtighed 4.1.4.1. Den viste effektabsorption skal kunne maales og aflaeses med en noejagtighed paa ± 5 %. (1) Det skal bemaerkes, at den samlede tilladte tidstolerance paa 2 sekunder inkluderer den tid, der medgaar til gearskift, og giver om noedvendigt et vist spillerum til at indhente proevecyklen.

4.1.4.2. For en stand med fast effektabsorptionskurve skal indstillingsnoejagtigheden ved 80 km/h vaere ± 5 %. For en stand med indstillelig effektabsorptionskurve skal noejagtigheden i indstillingen af standens effektabsorption i forhold til koeremodstanden paa vej vaere 5 % ved 100, 80, 60 og 40 km/h og 10 % ved 20 km/h. Ved hastigheder under 20 km/h skal standens effektabsorption vaere positiv.

4.1.4.3. Den samlede inerti i de roterende dele (herunder i givet fald den simulerede inerti) skal vaere kendt og ligge inden for ± 20 kg af inertiklassen ved proeven.

4.1.4.4. Koeretoejets hastighed skal maales efter rullens rotationshastighed (den forreste rulle ved stande med to ruller). Den skal maales med en noejagtighed paa ± 1 km/h ved hastigheder over 10 km/h.

4.1.5. Indstilling af effektabsorption og inerti 4.1.5.1. Stand med fast effektabsorptionskurve : effektabsorptionssimulatoren indstilles saaledes, at den absorberer den effekt, der udoeves paa drivhjulene ved en konstant hastighed paa 80 km/h, og den absorberede effekt ved 50 km/h registreres. Metoden til bestemmelse og indstilling af denne effektabsorption er beskrevet i tillaeg 3.

4.1.5.2. Stand med indstillelig effektabsorptionskurve : effektabsorptionssimulatoren indstilles saaledes, at den absorberer den effekt, der udoeves paa drivhjulene ved en konstant hastighed paa 100, 80, 60, 40 og 20 km/h. Metoden til bestemmelse og indstilling af denne effektabsorption er beskrevet i tillaeg 3.

4.1.5.3. Inerti

For stande med elektrisk inertisimulering skal det paavises, at de svarer til mekaniske inertisystemer. Metoden til paavisning heraf er beskrevet i tillaeg 4.

4.2. Udtagning af udstoedningsgas 4.2.1. Systemet til udtagning af udstoedningsgas skal kunne maale den faktiske maengde luftforurenende stoffer i udstoedningsgassen. Det udtagningssystem, der skal anvendes, er konstantvolumensystemet (CVS). Dette system kraever, at udstoedningsgassen loebende fortyndes med den omgivende luft under kontrollerede vilkaar. I CVS-maalesystemet skal to betingelser vaere opfyldt : det samlede volumen af blandingen af udstoedningsgas og fortyndingsluft skal maales, og en loebende proportional proeve af dette volumen skal indsamles til analyse.

Maengden af luftforurenende stoffer bestemmes ud fra koncentrationerne i proeverne korrigeret med indholdet af forurenende stoffer i den omgivende luft og den samlede stroemning under hele afproevningen.

Partikelemissionen bestemmes ved under hele afproevningen at udskille partikler fra en proportional del af stroemmen ved brug af dertil egnede filtre og bestemme maengden heraf ved gravimetrisk analyse i henhold til punkt 4.3.2.

4.2.2. Stroemningshastigheden i systemet skal vaere tilstraekkelig hoej til at forhindre dannelse af vandkondensat under alle de forhold, der kan forekomme under proeven, som beskrevet i tillaeg 5.

4.2.3. I figur III/4.2.3 er vist et skematisk diagram over systemet. I tillaeg 5 er beskrevet eksempler paa de tre typer CVS-system, der opfylder forskrifterne i dette bilag.

4.2.4. Gas/luft-blandingen skal vaere homogen ved punkt S2 paa udtagningssonden.

4.2.5. Sonden skal udtage en repraesentativ proeve af den fortyndede udstoedningsgas.

4.2.6. Udtagningssystemet skal vaere taet. Dets konstruktion og de anvendte materialer maa ikke paavirke koncentrationen af luftforurenende stoffer i den fortyndede udstoedningsgas. Saafremt en komponent (varmeveksler, blaeser osv.) paavirker koncentrationen af et af de luftforurenende stoffer i den fortyndede udstoedningsgas, skal proeven af det paagaeldende luftforurenende stof udtages foer denne komponent, hvis problemet ikke kan rettes.

>PIC FILE= "T0048545">

4.2.7. Saafremt testkoeretoejet er forsynet med et flergrenet udstoedningssystem, skal forbindelsesroerenes samlinger ligge saa taet paa koeretoejet som muligt.

4.2.8. De statiske trykvariationer ved koeretoejets udstoedningsroer skal ligge inden for ± 1,25 kPa af de statiske trykvariationer, der maales under proevecyklen paa rullestanden, naar der ikke er tilsluttet forbindelsesroer til udstoedningsroeret (-roerene). Der benyttes proeveudtagningssystemer, der kan holde det statiske tryk inden for ± 0,25 kPa, saafremt fabrikanten skriftligt godtgoer noedvendigheden af en snaevrere tolerance over for den kompetente myndighed, der meddeler typegodkendelse. Modtrykket skal maales i udstoedningsroeret saa taet som muligt paa dets munding eller i et forlaengerroer med samme diameter.

4.2.9. De forskellige ventiler, der dirigerer udstoedningsgassen, skal vaere hurtigtjusterende og hurtigtvirkende.

4.2.10. Gasproeverne opsamles i saekke med tilstraekkelig kapacitet. Saekkene skal vaere fremstillet af materiale, der ikke aendrer den forurenende gas med mere end ± 2 % efter 20 minutters opbevaring.

4.3. Analyseapparatur 4.3.1. Forskrifter 4.3.1.1. De luftforurenende stoffer analyseres ved hjaelp af foelgende apparatur:

- analyse af carbonmonoxid (CO) og carbondioxid (CO2):

carbonmonoxid- og carbondioxidanalyseapparaturet skal vaere af den ikke dispersive infraroedabsorberende type (NDIR)

- analyse af carbonhydrider (HC) - motorer med styret taending:

apparaturet til analyse af carbonhydrider skal vaere af flammeioniseringstypen (FID) kalibreret med propangas udtrykt som aekvivalent til carbonatomer (C1)

- analyse af carbonhydrider (HC) - motorer med kompressionstaending:

apparaturet til analyse af carbonhydrider skal vaere af flammeioniseringstypen med detektor, ventiler, roerforbindelser osv opvarmet til 463 °K (190 °C) ± 10 °K (HFID) ; det skal vaere kalibreret med propangas udtrykt som aekvivalent til carbonatomer (C1)

- analyse af nitrogenoxider (NOx)

apparaturet til analyse af nitrogenoxider skal enten vaere af kemoluminescenstypen (CLA) eller af den ikke dispersive ultravioletabsorberende type (NDUVR), begge med NOx/NO-konverter.

Partikler:

Gravimetrisk bestemmelse af de udskilte partikler. Partiklerne udskilles paa filtre, der er anbragt to og to efter hinanden i gasstroemmen. Den udskilte partikelmaengde skal pr. filterpar angives saaledes: >PIC FILE= "T0048546">

Filtrenes overflade skal vaere af et materiale, der er vandskyende og ikke gaar i forbindelse med bestanddelene i udstoedningsgassen (fluorcarbonbeklaedte glasfiberfiltre eller lignende).

4.3.1.2. Noejagtighed

Analyseapparaturet skal have en maaleskala, der er i stand til at udvise maaleresultaterne med den noejagtighed, der kraeves til maaling af koncentrationen af luftforurenende stoffer i udstoedningsgasproeverne.

Fejlvisningen maa ikke overstige ± 3 % uden hensyn til kalibreringsgassens faktiske vaerdi. Ved koncentrationer paa under 100 ppm maa fejlvisningen ikke overstige ± 3 ppm. Proeven af den omgivende luft skal maales med samme analyseapparatur og maaleskala som den tilsvarende fortyndede udstoedningsgasproeve.

Vejning af de udskilte partikler skal foretages med en noejagtighed paa 1 ¶g.

Mikrogramvaegten, der benyttes til vejning af filtrene, skal have en noejagtighed (standardafvigelse) og skalainddeling paa 1 ¶g.

4.3.1.3. Koelefaelde

Der maa ikke benyttes toerreanordninger foer analyseapparaturet, medmindre det paavises, at dette ikke har nogen indflydelse paa indholdet af luftforurenende stoffer i gasstroemmen.

4.3.2. Saerforskrifter for motorer med kompressionstaending

Der benyttes opvarmet proeveudtagningsudstyr til fortloebende HC-analyse ved hjaelp af flammeioniseringsdetektor (HFID) med registreringsenhed (R). Den gennemsnitlige koncentration af de maalte carbonhydrider bestemmes ved integration. Under hele afproevningen skal det opvarmede proeveudtagningsudstyrs temperatur holdes paa 463 ± 10 °K (190 ± 10 °C). Det opvarmede proeveudtagningsudstyr skal vaere forsynet med et opvarmet filter (Fh) med en virkningsgrad paa 99 % for partikler 0,3 ¶m til udskillelse af faste partikler fra gasstroemmen til analyse. Proeveudtagningsudstyrets responstid (fra sonden til analyseapparatets indtag) maa hoejst vaere 4 sek.

HFID-enheden skal benyttes med et konstantstroemssystem (varmeveksler) for at sikre en repraesentativ proeveudtagning, medmindre der kompenseres for variationer i CFV- eller CFO-stroemmene.

Enheden til udtagning af partikelproever bestaar af fortyndingstunnel, proeveudtagningssonde, filterenhed, delstroemspumpe, stroemningshastighedsregulator og maaleenhed. Den del af stroemmen, hvori partikelproeverne udtages, foeres gennem to filtre monteret efter hinanden. Sonden til udtagning af partikelproever i gasstroemmen skal vaere anbragt saaledes i fortyndingskanalen, at der kan udtages en repraesentativ og homogen proeve af luft/udstoedningsgas-blanding i gasstroemmen, og saaledes, at luft/udstoedningsgas-blandingens temperatur hoejst er 325 °K (52 °C) paa proeveudtagningsstedet. Gasstroemmens temperatur i stroemningsmaaleren maa hoejst variere med ± 3 °K og stroemningshastigheden hoejst med ± 5 %. Hvis stroemningsvolumenet aendrer sig for meget paa grund af for kraftig filterbelastning, skal proeven afbrydes. Naar proeven gentages, skal stroemningshastigheden saettes ned, og/eller der skal benyttes et stoerre filter. Filtrene maa tidligst en time foer proevens begyndelse tages ud af konditioneringslokalet.

Partikelfiltrene konditioneres (temperatur og luftfugtighed) i mindst 8 og hoejst 56 timer inden proeven paa en aaben bakke, der er beskyttet mod stoev og anbragt i et luftkonditioneret lokale. Efter denne konditionering vejes de klinisk rene filtre og opbevares, indtil de skal anvendes.

Anvendes filtrene ikke inden for en time, efter at de er taget ud af vejelokalet, skal de vejes paa ny.

1-times graensen kan erstattes af en 8-timers graense, hvis en af foelgende betingelser eller begge er opfyldt: - et stabiliseret filter anbringes og opbevares i en aflukket filterholder med tillukkede ender, eller

- et stabiliseret filter anbringes i en aflukket filterholder, som umiddelbart derefter anbringes i proeveudtagningsudstyr, hvorigennem der ikke er nogen stroemning.

4.3.3. Kalibrering

Alt analyseapparatur skal kalibreres saa ofte, som det er noedvendigt, og under alle omstaendigheder i loebet af den maaned, der gaar forud for typegodkendelsesafproevningen, dog mindst én gang hver sjette maaned med henblik paa produktionsoverensstemmelseskontrol. Den kalibreringsmetode, der skal anvendes, er beskrevet i tillaeg 6 for det i punkt 4.3.1 naevnte analyseapparatur.

4.4. Volumenmaaling 4.4.1. Metoden til maaling af det samlede volumen af den fortyndede udstoedningsgas i konstantvolumensystemet skal have en noejagtighed paa ± 2 %.

4.4.2. Kalibrering af konstantvolumensystemet

Volumenmaaleren i konstantvolumensystemet skal kalibreres efter en metode, der er i stand til at sikre den foreskrevne noejagtighed, og tilstraekkelig hyppigt til, at denne noejagtighed opretholdes.

I tillaeg 6 er der beskrevet et eksempel paa en kalibreringsmetode, der giver den fornoedne noejagtighed. I denne metode benyttes en dynamisk stroemningsmaaler, der er egnet til maaling af den hoeje stroemningshastighed, der forekommer under proever ved brug af konstantvolumensystemet. Maalerens noejagtighed skal vaere certificeret i overensstemmelse med en godkendt national eller international standard.

4.5. Gasser 4.5.1. Rene gasser

Foelgende rene gasser skal om noedvendigt staa til raadighed for kalibrering og brug: >PIC FILE= "T0048547">

4.5.2. Kalibreringsgasser

Gasblandinger med foelgende kemiske sammensaetning skal staa til raadighed: - C3H8 og renset syntetisk luft (4.5.1)

- CO og renset nitrogen

- CO2 og renset nitrogen

- NO og renset nitrogen

(NO2-indholdet i denne kalibreringsgas maa ikke overstige 5 % af NO-indholdet).

Den reelle sammensaetning af en kalibreringsgas maa hoejst afvige fra den nominelle vaerdi med ± 2 %.

Koncentrationerne i tillaeg 6 kan ogsaa fremstilles ved hjaelp af et gasdeleapparat gennem fortynding med renset N2 eller med renset syntetisk luft. Blanderens noejagtighed skal vaere saaledes, at koncentrationerne af de fortyndede kalibreringsgasser kan bestemmes med en noejagtighed paa ± 2 %.

4.6. Yderligere apparatur 4.6.1. Temperaturer

Temperaturerne i tillaeg 8 maales med en noejagtighed paa ± 1,5 °K.

4.6.2. Tryk

Det atmosfaeriske tryk skal kunne maales med en noejagtighed paa ± 0,1 kPa.

4.6.3. Absolut luftfugtighed

Den absolutte luftfugtighed (H) skal kunne maales med en noejagtighed paa ± 5 %.

4.7. Systemet til udtagning af udstoedningsgasproever skal kontrolleres efter den i punkt 3 i tillaeg 7 beskrevne metode. Afvigelsen mellem den indsugede gasmaengde og den maalte gasmaengde maa hoejst vaere 5 %.

5. FORBEREDELSE AF PROEVEN

5.1. Indstilling af inertisimulatorerne til koeretoejets translationsinertier

Der benyttes en inertisimulator, der giver en samlet inerti i de roterende masser, der svarer til referencemassen inden for foelgende graensevaerdier: >PIC FILE= "T0048548">

5.2. Indstilling af rullestand

Effektabsorptionen indstilles som beskrevet i punkt 4.14.

Den anvendte metode og de opnaaede vaerdier (aekvivalent inerti, karakteristikindstillingsparametre) anfoeres i proeverapporten.

5.3. Forkonditionering af koeretoej 5.3.1. Ved koeretoejer med motor med kompressionstaending skal den i tillaeg 1 beskrevne del 2-proevecyklus anvendes til maaling af partikler hoejst 36 timer og mindst seks timer foer afproevning. Der gennemkoeres tre paa hinanden foelgende proevecykler. Indstillingen af standen skal vaere som anfoert i punkt 5.1 og 5.2.

Efter denne forkonditionering, der kun gaelder motorer med kompressionstaending, og inden afproevning skal koeretoejer med motor med kompressionstaending og med styret taending opbevares i et lokale, hvor temperaturen ligger forholdsvis konstant mellem 293 og 303 °K (20 og 30 °C). Denne konditionering skal ske i mindst seks timer, og under alle omstaendigheder indtil temperaturen i motorolie og evt. koelevaeske kun afviger med ± 2 °K fra rumtemperaturen.

Hvis fabrikanten kraever det, udfoeres proeven senest 30 timer efter, at koeretoejet har koert ved normal temperatur.

5.3.2. Daektrykket skal vaere som specificeret af fabrikanten og som anvendt ved den forudgaaende vejproeve til justering af bremser. Paa stande med to ruller kan daektrykket oeges med indtil 50 % over det af fabrikanten anbefalede daektryk. Det faktisk anvendte daektryk skal anfoeres i proeverapporten.

6. FREMGANGSMAADE VED AFPROEVNING PAA RULLESTAND

6.1. Saerlige betingelser for gennemfoerelse af proevecyklen 6.1.1. Under proeven skal proeverummets temperatur ligge mellem 293 og 303 °K (20 og 30 °C). Den absolutte luftfugtighed (H) i lokalet og i motorens indsugningsluft skal opfylde foelgende betingelser: >PIC FILE= "T0048549">

6.1.2. Koeretoejet skal saa vidt muligt staa vandret under proeven for at undgaa en unormal braendstoffordeling.

6.1.3. Proeven gennemfoeres med aaben motorhjelm, medmindre dette teknisk set er umuligt. Der kan om noedvendigt benyttes en hjaelpeblaeser paa koeleren (ved vandkoeling) eller paa luftindtaget (ved luftkoeling) for at holde en normal motortemperatur.

6.1.4. Under proeven registreres hastigheden i forhold til tiden, saa at det kan vurderes, om proevecyklerne gennemkoeres korrekt.

6.2. Start af motor 6.2.1. Motoren startes som anvist af fabrikanten og som beskrevet i seriefremstillede koeretoejers instruktionsbog.

6.2.2. Motoren skal gaa i tomgang i 40 sek. Foerste proevecyklus startes derefter.

6.3. Tomgang 6.3.1. Manuelt eller halvautomatisk gear 6.3.1.1. I tomgangsfaserne skal koblingen vaere tilkoblet og gearet staa i frigear.

6.3.1.2. For at goere det muligt at foretage accelerationer i henhold til den normale cyklus saettes koeretoejet fem sekunder foer accelerationen efter tomgangsfasen i den elementaere proevecyklus for koersel i byomraader (del 1) i 1. gear med koblingen frakoblet.

6.3.1.3. Den foerste tomgangsfase ved begyndelsen af proevecyklen for koersel i byomraader (del 1) bestaar af seks sekunders tomgang i frigear med koblingen tilkoblet og fem sekunder i 1. gear med koblingen frakoblet. Ovennaevnte to tomgangsfaser er fortloebende.

Tomgangsfasen ved begyndelsen af proevecyklen for koersel uden for byomraader (del 2) bestaar af tyve sekunders tomgang i 1. gear med koblingen frakoblet.

6.3.1.4. Tomgangsfaserne under hver enkelt proevecyklus for koersel i byomraader (del 1) bestaar af seksten sekunder i frigear og fem sekunder i 1. gear med koblingen frakoblet.

6.3.1.5. Tomgangsfasen mellem to paa hinanden foelgende elementaere proevecykler for koersel i byomraader (del 1) bestaar af tretten sekunder i frigear med koblingen tilkoblet.

6.3.1.6. Ved afslutningen af retardationsfasen (standsning af koeretoejet paa rullerne) i proevecyklen for koersel uden for byomraader (del 2) bestaar tomgangsfasen af 20 sekunder i frigear med koblingen tilkoblet.

6.3.2. Automatgear

Gearvaelgeren maa ikke paa noget tidspunkt under proeven flyttes ud af sin oprindelige position undtagen i det i punkt 6.4.3 anfoerte tilfaelde, eller hvis gearvaelgeren kan benyttes til at aktivere et eventuelt overgear.

6.4. Accelerationer 6.4.1. Accelerationsfaserne gennemkoeres med saa konstant en acceleration som mulig.

6.4.2. Hvis en acceleration ikke kan foretages paa den foreskrevne tid, tages den fornoedne ekstratid saa vidt muligt af den tid, der er givet til at foretage gearskift, og ellers af den efterfoelgende fase med konstant hastighed.

6.4.3. Automatgear

Hvis en acceleration ikke kan foretages paa den foreskrevne tid, bruges gearvaelgeren som foreskrevet for manuelle gear.

6.5. Retardation 6.5.1. Alle retardationer i den elementaere proevecyklus for koersel i byomraader (del 1) foretages ved, at foden loeftes helt fra speederen med koblingen tilkoblet. Koblingen frakobles uden at flytte gearvaelgeren ved en hastighed paa 10 km/h. Alle retardationer i proevecyklen for koersel uden for byomraader (del 2) foretages ved, at foden loeftes helt fra speederen med koblingen tilkoblet. Koblingen frakobles uden at flytte gearvaelgeren ved en hastighed paa 50 km/h under den sidste retardation.

6.5.2. Hvis retardationen tager laengere tid end foreskrevet for den paagaeldende fase, benyttes koeretoejets bremser for at foelge proevecyklens timing.

6.5.3. Hvis retardationen tager kortere tid end foreskrevet for den paagaeldende fase, opnaas paa ny overensstemmelse med den teoretiske proevecyklus' timing ved at indfoeje en fase med konstant hastighed eller en tomgangsfase, indtil det naeste proeveafsnit indledes.

6.5.4. Ved afslutningen af retardationsfasen (standsning af koeretoejet paa rullerne) i den elementaere proevecyklus for koersel i byomraader (del 1) saettes gearet i frigear, og koblingen tilkobles.

6.6. Konstant hastighed 6.6.1. Pumpende eller manglende gasgivning skal undgaas ved overgangen fra acceleration til den efterfoelgende fase med konstant hastighed.

6.6.2. Ved konstant hastighed holdes speederen i fast stilling.

7. UDTAGNING OG ANALYSE AF GASSER OG PARTIKLER

7.1. Udtagning

Udtagningen af proever paabegyndes ved begyndelsen af den foerste elementaere cyklus for koersel i byomraader (del 1) som defineret i punkt 6.2.2 og afsluttes efter sidste tomgangsfase i cyklen for koersel uden for byomraader (del 2) eller efter sidste tomgangsfase i den sidste elementaere cyklus for koersel i byomraader (del 1), afhaengig af hvilken proeve der foretages.

7.2. Analyse 7.2.1. Udstoedningsgasserne i indsamlingssaekken skal analyseres saa hurtigt som muligt og senest 20 minutter efter proevecyklens afslutning. De anvendte partikelfiltre skal bringes til konditioneringslokalet senest en time efter afslutningen af afproevningen af udstoedningsgasserne og skal konditioneres der i fra 2 til 36 timer og derpaa vejes.

7.2.2. Forud for analysen af hver enkelt proeve skal maaleskalaen paa det apparatur, der skal benyttes til analyse af hver enkelt forurenende stof, nulstilles med den relevante kalibreringsgas.

7.2.3. Analyseapparaturet indstilles derefter efter kalibreringskurverne ved hjaelp af kalibreringsgasser med en nominel koncentration paa 70 til 100 % af maaleskalaen.

7.2.4. Analyseapparaturets nulstilling kontrolleres derpaa endnu en gang. Hvis den aflaeste vaerdi afviger med mere end 2 % paa maaleskalaen fra vaerdien ved nulstillingen i henhold til punkt 7.2.2, gentages operationen.

7.2.5. Herefter analyseres proeverne.

7.2.6. Efter analysen kontrolleres nulstillingen og kalibreringen paa ny ved brug af de samme gasser. Hvis vaerdierne ved denne fornyede kontrol ikke afviger med mere end 2 % fra vaerdierne i punkt 7.2.3, betragtes analysen som gyldig.

7.2.7. Under alle operationer i dette afsnit skal de forskellige gassers stroemningshastighed og tryk vaere de samme som dem, der blev benyttet ved kalibreringen af analyseapparaturet.

7.2.8. Vaerdien for koncentrationen af hvert af de maalte forurenende stoffer i gasserne er den vaerdi, der aflaeses efter stabilisering af maaleapparaturet. Emissionen af carbonhydrider fra motorer med kompressionstaending beregnes ud fra aflaesningen paa den integrerede HFID-enhed korrigeret for eventuelle variationer i stroemningshastigheden som vist i tillaeg 5.

8. BESTEMMELSE AF DE FORURENENDE GAS- OG PARTIKELMAENGDER

8.1. Volumen

Volumenet skal korrigeres for at opfylde 101,33 kPa og 273,2 °K.

8.2. Samlet gas- og partikelmasse

Massen m af hver forurenende gas fra koeretoejet under proeven er produktet af volumenkoncentrationen og volumenet af den paagaeldende gas, idet foelgende massefyldevaerdier anvendes under de ovenfor naevnte referencebetingelser: - carbonmonoxid (CO) : d = 1,25 g/l

- carbonhydrider(CH1,85) : d = 0,619 g/l.

- nitrogenoxider (NO2) : d = 2,05 g/l.

Massen m af de forurenende partikelemissioner fra koeretoejet bestemmes ved at veje massen af de partikler, der udskilles paa de to filtre, m1 paa det foerste filter, og m2 paa det andet filter: - >PIC FILE= "T0048550">

- hvis 0,95 (m1 + m2) > m1, saa er m = m1 + m2

- hvis m2 > m1, er proeven ugyldig.

I tillaeg 8 er vist de beregningsmetoder (illustreret med eksempler), der benyttes til bestemmelse af massen af forurenende gasser og partikler.

Tillaeg I INDDELING AF PROEVECYKLEN VED TYPE 1-PROEVEN

1. PROEVECYKLUS

Proevecyklen bestaar af to dele : del 1 (koersel i byomraader) og del 2 (koersel uden for byomraader) og er illustreret i figur III/1/1.

2. ELEMENTAER PROEVECYCKLUS FOR KOERSEL I BYOMRAADER (DEL 1)

Se figur III/1/2 og tabel III/1/2. 2.1. Inddeling efter koeremaade >PIC FILE= "T0048551">

2.2. Inddeling efter gearskift >PIC FILE= "T0048552">

2.3. Generelle oplysninger

Gennemsnitshastighed under proeven : 19 km/h. Faktisk koeretid : 195 sek. Teoretisk tilbagelagt straekning pr. proevecyklus : 1,013 km. Hertil svarende tilbagelagt straekning for de fire proevecykler : 4,052 km.

>PIC FILE= "T0048553">

>PIC FILE= "T0048554">

>PIC FILE= "T0048555">

3. PROEVECYKLUS FOR KOERSEL UDEN FOR BYOMRAADER (DEL 2)

Se figur III/1/3 og tabel III/1/3. 3.1. Inddeling efter koeremaade >PIC FILE= "T0048556">

3.2. Inddeling efter gearskift >PIC FILE= "T0048557">

3.3. Generelle oplysninger

Gennemsnitshastighed under proeven : 62,6 km/h. Faktisk koeretid : 400 sek. Teoretisk tilbagelagt straekning pr. proevecyklus : 6,955 km. Maksimumshastighed : 120 km/h. Maksimal acceleration : 0,833 m/sek.2. Maksimal retardation : - 1,389 m/sek.2.

>PIC FILE= "T0048558">

>PIC FILE= "T0048559">

4. PROEVECYKLUS FOR KOERSEL UDEN FOR BYOMRAADER (MOTORSVAGE KOERETOEJER)

Se figur III/1/4 og tabel III/1/4. 4.1. Inddeling efter koeremaade >PIC FILE= "T0048560">

4.2. Inddeling efter gearskift >PIC FILE= "T0048561">

4.3. Generelle oplysninger

Gennemsnitshastighed under proeven : 59,3 km/h. Faktisk koeretid : 400 sek. Teoretisk tilbagelagt straekning pr. proevecyklus : 6,594 km. Maksimumshastighed : 90 km/h. Maksimal acceleration : 0,833 m/sek.2. Maksimal retardation : - 1,389 m/sek.2.

>PIC FILE= "T0048562">

>PIC FILE= "T0048563">

Tillaeg 2 RULLESTAND

1. DEFINITION AF EN RULLESTAND MED FAST EFFEKTABSORPTIONSKURVE

1.1. Indledning

Saafremt den samlede fremdriftsmodstand paa vej ikke kan reproduceres paa rullestanden for hastigheder mellem 10 og 100 km/h, anbefales det at benytte en rullestand med de nedenfor definerede specifikationer.

1.2. Definition 1.2.1. Rullestanden kan have én eller to ruller.

Den forreste rulle skal direkte eller indirekte drive inertimasserne og effektabsorptionsenheden.

1.2.2. Naar effektabsorptionen ved 80 km/h er indstillet paa en af de i punkt 3 beskrevne maader, kan K bestemmes ud fra Pa = KV3.

Den effekt, der absorberes (Pa) af effektabsorptionsenheden og rullestandens interne friktion ved referenceindstillingen til en hastighed paa 80 km/h, beregnes paa foelgende maade:

Hvis V > 12 km/h:

Pa = KV3 ± 5 % KV3 ± 5 % PV80

(uden at vaere negativ). >PIC FILE= "T0048564">

vil Pa vaere mellem 0 og Pa = KV312 ± 5 % KV312 ± 5 % PV80, hvor K er en af rullestandens specifikationer og PV80 den effekt, der absorberes ved 80 km/h.

2. KALIBRERING AF RULLESTANDEN

2.1. Indledning

I dette tillaeg beskrives, hvordan man bestemmer, hvor stor en effekt der absorberes af en rullestands effektabsorptionsenhed.

Den absorberede effekt omfatter den effekt, der absorberes af friktion, og den effekt, der absorberes af effektabsorptionsenheden. Rullestanden bringes op paa en hastighed, der er stoerre end den hoejeste proevehastighed. Drivanordningen frakobles derefter, og drivrullens rotationshastighed aftager.

Rullernes kinetiske energi optages af effektabsorptionsenheden og friktion. Denne metode tager ikke hensyn til rullens indre friktion med eller uden koeretoej. Den bageste rulles friktion lades ude af betragtning, naar den ikke benyttes.

2.2. Kalibrering af effektindikatoren til 80 km/h som en funktion af den absorberede effekt

Der benyttes foelgende fremgangsmaade (se ogsaa figur III/2/2.2): 2.2.1. Rullens rotationshastighed maales, hvis dette ikke allerede er gjort. Hertil benyttes et femte hjul, en omdrejningstaeller eller lignende.

2.2.2. Koeretoejet anbringes paa rullestanden, eller der benyttes en anden metode til at igangsaette standen.

2.2.3. Der anvendes et svinghjul eller et andet inertisimuleringssystem for den relevante inertiklasse.

Figur III/2/2.2 Diagram over den af rullestanden absorberede effekt >PIC FILE= "T0048565">

2.2.4. Rullestanden bringes op paa en hastighed af 80 km/h.

2.2.5. Den viste effekt (Pi) aflaeses.

2.2.6. Standen bringes op paa en hastighed af 90 km/h.

2.2.7. Drivanordningen frakobles.

2.2.8. Den tid, det tager for standen at falde i hastighed fra 85 km/h til 75 km/h, noteres.

2.2.9. Effektabsorptionsenheden indstilles til en anden vaerdi.

2.2.10. Fremgangsmaaden i punkt 2.2.4 til 2.2.9 gentages tilstraekkelig mange gange til, at de forskellige effektmuligheder er daekket.

2.2.11. Den absorberede effekt beregnes ved hjaelp af formlen: >PIC FILE= "T0048566">

>PIC FILE= "T0048567">

2.2.12. I figur III/2/2.2.12 er vist den viste effekt ved 80 km/h i forhold til den absorberede effekt ved 80 km/h.

Figur III/2/2.2.12 Vist effekt ved 80 km/h i forhold til absorberet effekt ved 80 km/h >PIC FILE= "T0048568">

2.2.13. Fremgangsmaaden i punkt 2.2.3 til 2.2.12 gentages for alle inertiklasser.

2.3. Kalibrering af effektindikatoren som en funktion af den absorberede effekt ved andre hastigheder

Fremgangsmaaden i punkt 2.2 gentages saa mange gange, som det er noedvendigt for de valgte hastigheder.

2.4. Kontrol af rullestandens effektabsorptionskurve ud fra en referenceindstilling paa 80 km/h 2.4.1. Koeretoejet anbringes paa rullestanden, eller der anvendes en anden metode til at igangsaette standen.

2.4.2. Rullestanden indstilles til den absorberede effekt (Pa) ved 80 km/h.

2.4.3. Den effekt, der absorberes ved 100, 80, 60, 40 og 20 km/h, noteres.

2.4.4. Kurven Pa(V) tegnes, og det kontrolleres, at den svarer til forskrifterne i punkt 1.2.2.

2.4.5. Fremgangsmaaden i punkt 2.4.1 til 2.4.4 gentages for andre effektvaerdier Pa ved 80 km/h og andre inertivaerdier.

2.5. Samme fremgangsmaade benyttes til kraft- og momentkalibrering.

3. INDSTILLING AF RULLESTANDEN

3.1. Undertryksmetoden 3.1.1. Indledning

Denne metode er ikke den foretrukne og boer kun anvendes ved stande med fast effektabsorptionskurve til bestemmelse af effektabsorptionen ved 80 km/h og kan ikke benyttes til koeretoejer med motor med kompressionstaending.

3.1.2. Proeveapparatur

Undertrykket (eller det absolutte tryk) i koeretoejets indsugningsmanifold maales med en noejagtighed paa ± 0,25 kPa. Det skal vaere muligt at registrere denne maaling loebende eller med intervaller paa hoejst ét sekund. Hastigheden skal registreres loebende med en noejagtighed paa ± 0,4 km/h.

3.1.3. Vejproeve 3.1.3.1. Det skal sikres, at forskrifterne i punkt 4 i tillaeg 3 er opfyldt.

3.1.3.2. Koeretoejet koeres med en konstant hastighed paa 80 km/h, idet hastighed og undertryk (eller det absolutte tryk) registreres som foreskrevet i punkt 3.1.2.

3.1.3.3. Fremgangsmaaden i punkt 3.1.3.2 gentages tre gange i hver retning. Alle seks gennemkoersler skal vaere afsluttet inden for fire timer.

3.1.4. Behandling af data og godkendelseskriterier 3.1.4.1. Resultaterne fra punkt 3.1.3.2 og 3.1.3.3 kontrolleres (hastigheden maa ikke vaere lavere end 79,5 km/h og ikke hoejere end 80,5 km/h i mere end ét sekund). For hver gennemkoersel aflaeses undertrykket hvert sekund, >PIC FILE= "T0048569">

laegges mindst 10 undertryksvaerdier.

3.1.4.2. >PIC FILE= "T0048570">

3.1.4.3. >PIC FILE= "T0048571">

3.1.5. Indstilling af rullestanden 3.1.5.1. Forberedelse

De i punkt 5.1.2.2.1 til 5.1.2.2.4 i tillaeg 3 naevnte operationer udfoeres.

3.1.5.2. Indstilling >PIC FILE= "T0048572">

fra denne vaerdi maa ikke vaere stoerre end 0,25 kPa. Der benyttes samme proeveapparatur som til vejproeven.

3.2. Andre indstillingsmetoder

Indstilling af standen kan ske ved en konstant hastighed paa 80 km/h i henhold til forskrifterne i tillaeg 3.

3.3. Alternativ metode

Med fabrikantens samtykke kan foelgende metode benyttes: 3.3.1. Effektabsorptionsenheden indstilles saaledes, at den i tabellen nedenfor anfoerte effekt absorberes ved drivhjulene ved en konstant hastighed paa 80 km/h: >PIC FILE= "T0048573">

3.3.2. For andre koeretoejer end personbiler med en referencemasse paa over 1 700 kg eller koeretoejer med permanent firehjulstraek multipliceres effektvaerdierne i tabellen i punkt 3.3.1 med 1,3.

Tillaeg 3 ET KOERETOEJS FREMDRIFTSMODSTAND - MAALEMETODE PAA VEJ - SIMULERING PAA RULLESTAND

1. FORMAAL

Formaalet med de nedenfor beskrevne metoder er at maale et koeretoejs fremdriftsmodstand ved konstant hastighed paa vej og simulere denne modstand paa en rullestand i henhold til forskrifterne i punkt 4.1.5 i bilag III.

2. BESKRIVELSE AF VEJEN

Den benyttede vejstraekning skal vaere plan og tilstraekkelig lang til, at de nedenfor anfoerte maalinger kan udfoeres. Vejens haeldning skal vaere konstant inden for ± 0,1 % og maa ikke overstige 1,5 %.

3. ATMOSFAERISKE FORHOLD

3.1 Vind

Afproevning maa kun finde sted ved gennemsnitlige vindhastigheder paa under 3 m/sek. og vindstoed paa under 5 m/sek. Desuden skal vindhastigheden paa tvaers af proevevejstraekningen vaere under 2 m/sek. Vindhastigheden skal maales 0,7 m over vejoverfladen.

3.2. Fugtighed

Vejen skal vaere toer.

3.3. Lufttryk og temperatur

Lufttaetheden under proeven maa ikke afvige med mere end ± 7,5 % fra referencebetingelserne, nemlig p = 100 kPa og T = 293,2 °K.

4. KLARGOERING AF KOERETOEJET

4.1. Tilkoering

Koeretoejet skal vaere i normal koereklar stand og have koert mindst 3 000 km. Daekkene skal vaere tilkoert samtidig med koeretoejet eller have en slidbane med en moensterdybde paa 90 - 50 % af den oprindelige moensterdybde.

4.2. Kontrol

Der udfoeres foelgende kontrol i henhold til fabrikantens angivelser for anvendelse: - hjul, hjulkapsler, daek (fabrikat, type, oppumpningstryk)

- fortoejets geometri

- justering af bremser (eliminering af parasitmodstand)

- smoering af for- og bagaksler

- indstilling af hjulophaeng og regulering af niveau osv.

- osv.

4.3. Forberedelse af proeven 4.3.1. Koeretoejet belastes til sin referencemasse. Koeretoejets niveau reguleres saaledes, at tyngdepunktet befinder sig midtvejs mellem forsaedernes R-punkter og paa en ret linje gaaende gennem disse punkter.

4.3.2. Ved vejproever skal koeretoejets vinduer vaere lukket. Eventuelle tildaekninger af aabninger til klimaanlaeg, forlygter osv. skal vaere paasat.

4.3.3. Koeretoejet skal fremtraede i rengjort stand.

4.3.4. Umiddelbart foer proeven bringes koeretoejet op paa normal driftstemperatur.

5. METODER

5.1. Energivariation under retardation i frigear. 5.1.1. Paa vej 5.1.1.1. Proeveapparatur og tolerance: - tidsmaaling skal ske med en fejltolerance paa under 0,1 sek.

- hastighedsmaaling skal ske med en fejltolerance paa under 2 %.

5.1.1.2. Proeveprocedure 5.1.1.2.1. Koeretoejet accelereres op paa en hastighed, der er 10 km/h hoejere end den valgte proevehastighed V.

5.1.1.2.2. Gearet saettes i frigear.

5.1.1.2.3. Retardationstiden (t1) maales fra hastigheden: >PIC FILE= "T0048574">

5.1.1.2.4. Samme proeve udfoeres i modsat retning, og tiden (t2) bestemmes.

5.1.1.2.5. >PIC FILE= "T0048575">

5.1.1.2.6. Proeverne gentages, indtil den statistiske noejagtighed (p) af gennemsnittet >PIC FILE= "T0048576">

Den statistiske noejagtighed (p) er: >PIC FILE= "T0048577">

5.1.1.2.7. Effekten beregnes ud fra formlen: >PIC FILE= "T0048578">

>PIC FILE= "T0048579">

5.1.2. Paa stand 5.1.2.1. Maaleapparatur og noejagtighed

Apparaturet skal vaere identisk med det, der benyttes ved proeven paa vej.

5.1.2.2. Proeveprocedure 5.1.2.2.1. Koeretoejet anbringes paa rullestanden.

5.1.2.2.2. Daektrykket (med kolde daek) paa drivhjulene justeres som kraevet for standen.

5.1.2.2.3. Standens inertiaekvivalent I indstilles.

5.1.2.2.4. Koeretoejet og standen bringes op paa driftstemperatur.

5.1.2.2.5. Operationerne i punkt 5.1.1.2 med undtagelse af operationerne i punkt 5.1.1.2.4 og 5.1.1.2.5 udfoeres, idet M erstattes af I i formlen i punkt 5.1.1.2.7.

5.1.2.2.6. Effektabsorptionsenheden indstilles saaledes, at den opfylder forskrifterne i punkt 4.1.4.1 i bilag III.

5.2. Momentmaalemetode ved konstant hastighed 5.2.1. Paa vej 5.2.1.1. Maaleapparatur og tolerance

Momentmaaling udfoeres med maaleudstyr med en noejagtighed paa 2 %.

Hastighedsmaaling udfoeres med en noejagtighed paa 2 %.

5.2.1.2. Proeveprocedure 5.2.1.2.1. Koeretoejet bringes op paa den valgte konstante hastighed V.

5.2.1.2.2. Momentet C(t) og hastigheden registreres over mindst 10 sek, ved hjaelp af udstyr af klasse 1 000, der opfylder ISO-standard nr. 970.

5.2.1.2.3. AEndringer i momentet C(t) og hastigheden i forhold til tiden maa ikke overstige 5 % i hvert sekund af maaleperioden.

5.2.1.2.4. Momentet C er det gennemsnitlige moment, der faas ud fra formlen: >PIC FILE= "T0048580">

5.2.1.2.5. Samme proeve udfoeres i modsat retning, og Ct2 bestemmes.

5.2.1.2.6. Gennemsnitsvaerdien, Ct, af de to momentvaerdier Ct1 og Ct2 bestemmes.

5.2.2. Paa stand 5.2.2.1. Maaleapparatur og tolerance

Apparaturet skal vaere identisk med det, der benyttes ved proeven paa vej.

5.2.2.2. Proeveprocedure 5.2.2.2.1. Operationerne i punkt 5.1.2.2.1 til 5.1.2.2.4 udfoeres.

5.2.2.2.2. Operationerne i punkt 5.2.1.2.1 til 5.2.1.2.4 udfoeres.

5.2.2.2.3. Effektabsorptionsenheden indstilles saaledes, at den opfylder forskrifterne i punkt 4.1.4.1 i bilag III.

5.3. Integreret moment over et variabelt koerselsmoenster 5.3.1. Denne metode er et ikke-obligatorisk supplement til konstanthastighedsmetoden i punkt 5.2.

5.3.2. I denne dynamiske metode bestemmes gennemsnitsmomentvaerdien M. Dette sker ved at integrere de reelle momentvaerdier i forhold til tiden under koersel med testkoeretoejet i en paa forhaand fastlagt koerecyklus. Det integrerede moment divideres derefter med tidsforskellen, hvilket giver: >PIC FILE= "T0048581">

5.3.3. Indstilling af rullestanden

Standens effektabsorptionsenhed indstilles som beskrevet i punkt 5.2. Hvis momentet M paa stand ikke svarer til momentet M vej, reguleres effektabsorptionen, indtil vaerdierne er ens inden for ± 5 %.

Bemaerk:

Denne metode kan kun benyttes ved stande med elektrisk inertisimulering eller finindstilling.

5.3.4. Godkendelseskriterier

Standardafvigelsen i de seks maalinger maa ikke vaere stoerre end 2 % af gennemsnitsvaerdien.

5.4. Gyroskopisk retardationsmaaling 5.4.1. Paa vej 5.4.1.1. Maaleapparatur og tolerance: - hastighedsmaaling skal ske med en fejltolerance paa under 2 %.

- retardationen skal maales med en fejltolerance paa under 1 %.

- vejens haeldning skal maales med en fejltolerance paa under 1 %.

- tiden skal maales med en fejltolerance paa under 0,1 sek.

Koeretoejets niveau maales paa et vandret referencested. Alternativt kan der korrigeres for vejens haeldning >PIC FILE= "T0048582">

5.4.1.2. Proeveprocedure 5.4.1.2.1. Koeretoejet acceleres op til en hastighed, der er 5 km/h stoerre end den valgte proevehastighed V.

5.4.1.2.2. Retardationen mellem V + 0,5 km/h og V - 0,5 km/h registreres.

5.4.1.2.3. Den gennemsnitlige retardation ved hastigheden V beregnes ved hjaelp af formlen: >PIC FILE= "T0048583">

5.4.1.2.4. >PIC FILE= "T0048584">

5.4.1.2.5. >PIC FILE= "T0048585">

5.4.1.2.6. >PIC FILE= "T0048586">

5.4.1.2.7. >PIC FILE= "T0048587">

5.4.2. Paa stand 5.4.2.1. Maaleapparatur og tolerance

Standens eget maaleapparatur som naevnt i punkt 2 i tillaeg 2 til dette bilag benyttes.

5.4.2.2. Proeveprocedure 5.4.2.2.1. Indstilling af kraften paa faelgen ved konstant hastighed

Paa rullestanden er den samlede modstand:

(Ftotal) = (Fvist) + (Frullemodstand), hvor

(Ftotal) = (Ffremdriftsmodstand)

(Fvist) = (Ffremdriftsmodstand) - (Frullemodstand), hvor

(Fvist) er den kraft, der er vist paa standens kraftmaaler

(Ffremdriftsmodstand) er kendt

(Frullemodstand) kan: - maales paa stande med drivmotor.

Testkoeretoejet med gearet i frigear bringes af rullestanden op paa proevehastigheden ; drivakslens rullemodstand aflaeses derefter paa standens kraftmaaler

- bestemmes paa stande uden drivmotor.

Ved stande med to ruller er rullemodstanden RR den, der forinden er bestemt paa vej.

Ved stande med én rulle er rullemodstanden RR den, der er bestemt paa vej multipliceret med en koefficient (R), som er lig med forholdet mellem drivakslens masse og koeretoejets totalmasse.

Bemaerk:

RR findes ved hjaelp af kurven F = f(V).

Tillaeg 4 KONTROL AF IKKE-MEKANISK INERTI

1. FORMAAL

Ved hjaelp af den i dette tillaeg beskrevne metode kan det kontrolleres, at standens samlede inerti paa tilfredsstillende maade simulerer de reelle inertivaerdier under proevecyklen.

2. PRINCIP

2.1. Ligninger

Eftersom der forekommer variationer i rullens (rullernes) rotationshastighed paa standen, kan rullens (rullernes) overfladekraft udtrykkes ved formlen: >PIC FILE= "T0049834">

Bemaerk:

I tillaegget er der givet en forklaring paa denne formel for stande med mekanisk inertisimulering.

Den samlede inerti kan saaledes udtrykkes ved formlen: >PIC FILE= "T0048588">

2.2. Tolerance ved beregning af den samlede inerti >PIC FILE= "T0048589">

3. SPECIFIKATION

3.1. Massen af den samlede simulerede inerti I maa kun afvige fra den teoretiske vaerdi af den aekvivalente inerti (se punkt 5.1 i bilag III) med: 3.1.1. ± 5 % af den oejeblikkelige vaerdi

3.1.2. ± 2 % af den gennemsnitlige vaerd af hvert proeveafsnit.

3.2. Den i punkt 3.1.1 anfoerte graense oeges til ± 50 % i ét sekund under start og, for koeretoejer med manuelt gear, i to sekunder under gearskift.

4. KONTROLPROCEDURE

4.1. Der gennemfoeres kontrol under hver proeve under hele den i punkt 2.1 i bilag III fastsatte proevecyklus.

4.2. Hvis forskrifterne i punkt 3 er opfyldt med oejeblikkelige accelerationer, der er mindst tre gange stoerre eller mindre end vaerdierne i den teoretiske cyklus, er ovennaevnte kontrol dog overfloedig.

5. TEKNISK BEMAERKNING

Forklaring af ligninger 5.1. Kraftligevaegt paa vej: >PIC FILE= "T0048590">

5.2. Kraftligevaegt paa stand med mekanisk simuleret inerti: >PIC FILE= "T0048591">

5.3. Kraftligevaegt paa stand med ikke-mekanisk simuleret inerti: >PIC FILE= "T0048592">

>PIC FILE= "T0048593">

Tillaeg 5 BESKRIVELSE AF SYSTEMER TIL UDTAGNING AF PROEVER AF UDSTOEDNINGSEMISSIONER

1. INDLEDNING

1.1. Der findes flere forskellige proeveudtagningssystemer, som opfylder forskrifterne i punkt 4.2 i bilag III.

Systemerne i punkt 3.1, 3.2 og 3.3 vil blive anset for acceptable, hvis de opfylder hovedkriterierne for princippet med variabel fortynding.

1.2. Laboratoriet skal i sine rapporter anfoere, hvilket proeveudtagningssystem der er benyttet ved proeven.

2. KRITERIER FOR SYSTEMET MED VARIABEL FORTYNDING TIL MAALING AF UDSTOEDNINGSEMISSIONER

2.1. Anvendelsesomraade

I dette afsnit er anfoert driftsparametrene for et system til udtagning af proever af udstoedningsgas, der benyttes til maaling af de faktiske masseemissioner i et koeretoejs udstoedningsgas i henhold til bestemmelserne i dette direktiv. Princippet med variabel fortynding til maaling af masseemissioner kraever, at tre betingelser er opfyldt: 2.1.1. udstoedningsgasserne skal fortyndes loebende med den omgivende luft under noeje definerede betingelser

2.1.2. det samlede volumen af blandingen af udstoedningsgas og fortyndingsluft skal maales noejagtigt

2.1.3. der skal loebende udtages en proeve af fortyndet udstoedningsgas og fortyndingsluft i konstant forhold til analyse.

Maengden af luftforurenende gasser bestemmes ud fra de proportionale koncentrationer i proeven og det samlede maalte volumen. Koncentrationerne i proeven korrigeres for indholdet af forurenende stoffer i den omgivende luft. Endvidere skal partikelemissionen fra koeretoejer med motor med kompressionstaending bestemmes.

2.2. Teknisk resumé

I figur III/5/2.2 er proeveudtagningssystemet vist i skematisk form. 2.2.1. Koeretoejets udstoedningsgas skal fortyndes med en tilstraekkelig maengde luft til at forhindre, at der dannes kondensvand i proeveudtagnings- og maalesystemet.

2.2.2. Systemet for udtagning af udstoedningsproever skal kunne maale de gennemsnitlige volumenkoncentrationer af CO2, CO, HC og NOx samt, for koeretoejer med motor med kompressionstaending, af partikelemissionen i udstoedningsgassen fra koeretoejet under proevecyklen.

2.2.3. Blandingen af luft og udstoedningsgas skal vaere homogen paa det sted, hvor udtagningssonden befinder sig (se punkt 2.3.1.2).

2.2.4. Sonden skal udtage en repraesentativ proeve af den fortyndede udstoedningsgas.

2.2.5. Systemet skal kunne maale det samlede volumen af den fortyndede udstoedningsgas fra det koeretoej, der underkastes afproevning.

>PIC FILE= "T0048594">

2.2.6. Proeveudtagningssystemet skal vaere lufttaet. Systemets udformning og de materialer, hvoraf det er fremstillet, maa ikke paavirke koncentrationen af forurenende stoffer i den fortyndede udstoedningsgas. Hvis en komponent (varmeveksler, cyklonseparator, blaeser osv.) aendrer koncentrationen af nogen af de forurenende stoffer i den fortyndede udstoedningsgas, og denne fejl ikke kan rettes, skal udtagning af det paagaeldende forurenende stof ske foer denne komponent.

2.2.7. Hvis det koeretoej, der underkastes afproevning, har mere end ét udstoedningsroer, skal forbindelsesroerene samles i en manifold saa taet ved koeretoejet som muligt.

2.2.8. Gasproeverne opsamles i udtagningssaekke med tilstraekkelig kapacitet til, at gasstroemmen ikke bremses under proeveudtagningen. Saekkene skal vaere fremstillet af et materiale, der ikke paavirker koncentrationen af forurenende stoffer (se punkt 2.3.4.4).

2.2.9. Systemet med variabel fortynding skal vaere udformet saaledes, at udstoedningsproever kan udtages uden at aendre modtrykket ved udstoedningsroerets munding naevnevaerdigt (se punkt 2.3.1.1).

2.3. Saerforskrifter 2.3.1. Udstyr til indsamling og fortynding af udstoedningsgas 2.3.1.1. Forbindelsesroeret mellem udstoedningsroeret (-roerene) og blandingskammeret skal vaere saa kort som muligt ; det maa under ingen omstaendigheder: - medfoere en aendring i det statiske tryk i udstoedningsroeret (-roerene) med mere end ± 0,75 kPa ved 50 km/h eller mere end ± 1,25 kPa under hele afproevningen fra det statiske tryk, der er i udstoedningsroeret (-roerene), naar intet er tilsluttet ; trykket maales i udstoedningsroeret eller i et forlaengelsesroer med samme diameter saa taet som muligt ved roerets munding

- medfoere en aendring i udstoedningsgassens sammensaetning.

2.3.1.2. Der skal vaere et blandingskammer, hvori udstoedningsgassen og fortyndingsluften blandes paa en saadan maade, at der opnaas en homogen blanding ved kammerets udtag.

Blandingens homogenitet i et vilkaarligt tvaersnit paa det sted, hvor udtagningssonden befinder sig, maa ikke afvige med mere end ± 2 % fra gennemsnitsvaerdien af maalinger foretaget i mindst fem punkter med lige stor indbyrdes afstand over gasstroemmens diameter. For at mindske virkningen paa betingelserne i udstoedningsroeret mest muligt og begraense trykfaldet i konditioneringsudstyret for fortyndingsluften, maa trykket i blandingskammeret ikke afvige med mere end 0,25 kPa fra det atmosfaeriske tryk.

2.3.2. Sugeudstyr/volumenmaaleudstyr

Dette udstyr kan vaere forsynet med faste hastighedsindstillinger, saaledes at der opnaas en tilstraekkelig kraftig stroem til at forhindre dannelse af kondensvand. Dette goeres normalt ved at holde koncentrationen af CO2 i udtagningssaekken til fortyndet udstoedningsgas under 3 % vol.

2.3.3. Volumenmaaling 2.3.3.1. Volumenmaaleren skal bevare sin kalibreringsnoejagtighed inden for ± 2 % under alle maalebetingelser. Hvis maaleren ikke kan kompensere for temperaturudsving i blandingen af udstoedningsgas og fortyndingsluft i maalepunktet, skal der benyttes en varmeveksler for at holde temperaturen inden for ± 6 °K af den specificerede driftstemperatur.

Om noedvendigt kan der benyttes en cyklonseparator til at beskytte volumenmaaleren.

2.3.3.2. Der skal installeres en temperaturfoeler umiddelbart foer volumenmaaleren. Foeleren skal have en noejagtighed paa ± 1 °K og en responstid paa 0,1 sek. ved 62 % af et givet temperaturudsving (vaerdi maalt i siliconolie).

2.3.3.3. Trykmaalingerne skal udfoeres med en noejagtighed paa ± 0,4 kPa under proeven.

2.3.3.4. Trykforskellen i forhold til det atmosfaeriske tryk maales foer og evt. efter volumenmaaleren.

2.3.4. Gasudtagning 2.3.4.1. Fortyndet udstoedningsgas 2.3.4.1.1. Proeven af fortyndet udstoedningsgas udtages foer sugeenheden, men efter konditioneringsudstyret (hvis et saadant findes).

2.3.4.1.2. Stroemningshastigheden maa ikke afvige med mere end ± 2 % fra den gennemsnitlige stroemningshastighed.

2.3.4.1.3. Den udtagne gasmaengde skal vaere mindst 5 l/min. og maa ikke overstige 0,2 % af den fortyndede udstoedningsgas' stroemningshastighed.

2.3.4.1.4. Tilsvarende graenser gaelder ved konstantmassesystemer.

2.3.4.2. Fortyndingsluft 2.3.4.2.1. En proeve af fortyndingsluften udtages ved en konstant stroemningshastighed i naerheden af luftindtaget (efter filtret, hvis et saadant findes).

2.3.4.2.2. Luften maa ikke vaere forurenet med udstoedningsgas fra blandingsstedet.

2.3.4.2.3. Udtagningsfrekvensen for fortyndingsluft skal svare til udtagningsfrekvensen for fortyndet udstoedningsgas.

2.3.4.3. Udtagning 2.3.4.3.1. De materialer, der benyttes til udtagning, maa ikke aendre koncentrationen af forurenende stoffer.

2.3.4.3.2. Der kan benyttes filtre til at udskille faste partikler fra proeven.

2.3.4.3.3. Pumper er noedvendige for at foere proeven over i udtagningssaekken (-saekkene).

2.3.4.3.4. Stroemningsregulatorer og stroemningsmaalere er noedvendige for at opnaa den kraevede stroemningshastighed ved udtagning.

2.3.4.3.5. Der kan benyttes lufttaette lynkoblinger - med automatisk lukning paa den side, der vender mod udtagningssaekkene - mellem trevejsventilerne og udtagningssaekkene. Der kan benyttes andre systemer til at foere proeverne til analyseenheden (f.eks. trevejsspaerreventiler).

2.3.4.3.6. De forskellige ventiler, der benyttes til at styre udtagningsstroemmen, skal vaere hurtigtjusterende og hurtigtvirkende.

2.3.4.4. Opbevaring af proeven

Gasproeverne opsamles i udtagningssaekke med tilstraekkelig kapacitet til, at proeveudtagningsfrekvensen ikke nedsaettes. Saekkene skal vaere fremstillet af materiale, der ikke aendrer koncentrationen af syntetiske forurenende stoffer med mere end 2 % efter 20 minutter.

2.4. Supplerende proeveudtagningsenhed til brug ved afproevning af koeretoejer med motor med kompressionstaending 2.4.1. Til forskel fra udtagningen af gas fra koeretoejer med motor med styret taending sker udtagningen af carbonhydrid- og partikelproever i en fortyndingstunnel.

2.4.2. For at begraense varmetabet i udstoedningsgassen fra udstoedningsroerets munding til fortyndingstunnelens indtag maa forbindelsesroeret hoejst vaere 3,6 m langt eller 6,1 m langt, hvis det er varmeisoleret. Den indvendige diameter maa hoejst vaere 105 mm.

>PIC FILE= "T0048595">

2.4.3. I fortyndingstunnelen, som bestaar af et lige roer af elektrisk ledende materiale, skal der vaere overvejende turbulente stroemningsforhold (Reynolds-tal mindst 4 000), saaledes at den fortyndede udstoedningsgas er homogen ved udtagningspunkterne, og der er sikkerhed for, at gas- og partikelproeverne er repraesentative. Fortyndingstunnelen skal have en diameter paa mindst 200 mm, og hele systemet skal vaere forbundet til jord.

2.4.4. Partikeludtagningssystemet bestaar af en udtagningssonde i fortyndingstunnelen og to filtre anbragt efter hinanden. I stroemmens retning foer og efter de to filtre anbringes hurtigtvirkende ventiler.

Udtagningssondens konfiguration skal vaere som vist i figur III/5/2.4.4.

2.4.5. Sonden til udtagning af partikelproever skal vaere anbragt paa foelgende maade:

Den skal anbringes i naerheden af tunnelens midterlinje i ca. ti tunneldiameters afstand fra gasindtaget i stroemmens retning og have en indvendig diameter paa mindst 12 mm.

Afstanden fra sondespidsen til filterenheden skal vaere mindst fem gange sondens diameter, dog hoejst 1 020 mm.

2.4.6. Stroemningsmaaleenheden omfatter pumper, stroemningsregulatorer og stroemningsmaaler.

2.4.7. Systemet til udtagning af carbonhydridproever omfatter en opvarmet udtagningssonde samt udtagningsledning, -filter og -pumpe. Udtagningssonden skal vaere saaledes anbragt i samme afstand fra gasindtaget som sonden til partikeludtagning, at proeveudtagningerne ikke paavirker hinanden. Den skal have en indvendig diameter paa mindst 4 mm.

2.4.8. Alle opvarmede dele skal holdes paa en temperatur af 463 °K (190 °C) ± 10 °K.

2.4.9. Hvis der ikke kan kompenseres for variationer i stroemningshastigheden, skal der vaere en varmeveksler og en temperaturregulator som specificeret i punkt 2.3.3.1 for at sikre, at stroemningshastigheden er konstant, og at der derved sikres proportionalitet i proeveudtagningen.

3. BESKRIVELSE AF UDSTYRET

3.1. Udstyr til variabel fortynding med positiv fortraengningspumpe (PDP-CVS) (figur III/5/3.1) 3.1.1. Konstantvolumenudtagningsenheden med positiv fortraengningspumpe (PDP-CVS) opfylder kravene i dette bilag ved at maale ved konstant temperatur og tryk gennem pumpen. Det samlede volumen maales ved at taelle den kalibrerede positive fortraengningspumpes omdrejninger. En proportional proeve opnaas ved at udtage proever med pumpe, stroemningsmaaler og stroemningsventil ved en konstant stroemningshastighed.

3.1.2. I figur III/5/3.1 er vist et diagram over dette udtagningssystem. Da der kan opnaas noejagtige resultater med forskellige konfigurationer, er det ikke afgoerende, at opstillingen foelger diagrammet strengt. Der kan anvendes supplerende komponenter som instrumenter, ventiler, solenoider og afbrydere for at opnaa yderligere data og koordinere systemets enkelte komponenter.

3.1.3. Indsamlingsudstyret omfatter: 3.1.3.1. Et filter (D) til fortyndingsluften, som om noedvendigt kan foropvarmes. Filtret bestaar af aktivt kul mellem to papirlag og bruges til at reducere og stabilisere baggrundscarbonhydrid-emissionen til fortyndingsluften.

3.1.3.2. Et blandingskammer (M), hvori udstoedningsgassen og luft blandes homogent.

>PIC FILE= "T0048596">

3.1.3.3. En varmeveksler (H) med tilstraekkelig kapacitet til, at temperaturen i luft/udstoedningsgas-blandingen maalt i et punkt umiddelbart foer den positive fortraengningspumpe imod stroemmens retning under hele proeven ligger inden for ± 6 °K af den oenskede driftstemperatur. Varmeveksleren maa ikke paavirke indholdet af forurenende stoffer i de fortyndede gasser, der udtages til analyse efter denne.

3.1.3.4. En temperaturregulator (TC), der benyttes til at foropvarme varmeveksleren foer proeven og til at regulere dens temperatur under proeven, saaledes at udsving fra den oenskede driftstemperatur holdes inden for ± 6 °K.

3.1.3.5. En positiv fortraengningspumpe (PDP), der benyttes til at transportere en konstantvolumenstroem af luft/udstoedningsgasblandingen. Pumpen skal have tilstraekkelig kapacitet til at forhindre dannelse af kondensvand i systemet under alle driftsbetingelser under proeven. Dette opnaas normalt ved at benytte en pumpe med en kapacitet: 3.1.3.5.1. - der er dobbelt saa stor som den maksimale stroem af udstoedningsgas, der fremkaldes under accelerationer i proevecyklen, eller

3.1.3.5.2. - der er tilstraekkelig til, at CO2-koncentrationen i udtagningssaekken til fortyndet udstoedningsgas er mindre end 3 % vol.

3.1.3.6. En temperaturfoeler (T1) (noejagtighed ± 1 °K), der monteres umiddelbart foer den positive fortraengningspumpe imod stroemmens retning. Den skal loebende overvaage temperaturen i den fortyndede udstoedningsgasblanding under proeven.

3.1.3.7. Et manometer (G1) (noejagtighed ± 0,4 kPa), der monteres umiddelbart foer volumenmaaleren imod stroemmens retning til maaling af trykforskellen mellem gasblandingen o