KOMMISSIONENS BESLUTNING af 12 . april 1991 om en fusions forenelighed met det faelles marked ( IV/MO42 - Alcatel/Telettra ) Raadets forordning ( EOEF ) nr . 4064/89 ( Kun den engelske udgave er autentisk ) ( 91/251/EOEF )

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 4064/89 af 21 . december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser ( 1 ), saerlig artikel 8, stk . 2,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 21 . januar 1991 om at indlede denne procedure,

efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at udtale sig om de af Kommissionen foreslaaede forpligtelser,

efter hoering af Det Raadgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser ( 2 ), og

ud fra foelgende betragtninger :

I . SAGSFREMSTILLING

Procedurens art

( 1 ) Denne procedure vedroerer en planlagt fusion, der blev anmeldt den 10 . december 1990 i henhold til artikel 4 i forordning ( EOEF ) nr . 4064/89, og som gaar ud paa, at Alcatel NV ( Alcatel ) fra Fiat SpA ( Fiat ) erhverver en kontrollerende andel paa 69,2 % af aktierne i Telettra SpA ( Telettra ). Til gengaeld overtager Telettra samtlige aktier i Alcatel Face SpA, der er et datterselskab af Alcatel . Fiat vil fortsat besidde 25,4 % af Telettra . De resterende aktier i Telettra indehaves for oejeblikket af den spanske televirksomhed, Telefonica de España ( Telefonica ).

Parterne

( 2 ) Alcatel ejes for 70 %'s vedkommende af Alcatel Alsthom Compagnie Générale d'Electricité ( Alcatel Alsthom ), der tidligere var kendt under betegnelsen CGE . Alcatel er primaert leverandoer af telekommunikationssystemer og -udstyr og havde i 1989 paa verdensplan en samlet omsaetning paa 12,8 mia . ECU . Alcatel Alsthom havde paa verdensplan en koncernomsaetning paa 20,7 mia . ECU i 1989, hvoraf hovedparten hidroerte fra energi - og transportsektoren, den nukleare sektor samt elektronik - og batterisektoren . Alcatel Alsthoms omsaetning inden for Faellesskabet var i 1989 paa 16,5 mia . ECU . Omsaetningen oversteg ikke i én og samme medlemsstat to tredjedele .

(3 ) Telettra er primaert leverandoer af telekommunikationssystemer og -udstyr . I 1989 havde Telettra paa verdensplan en samlet omsaetning paa 1,1 mia . ECU, hvoraf 0,95 mia . ECU hidroerte fra Faellesskabet . Telettras samlede omsaetning paa faellesskabsplan oversteg ikke i én og samme medlemsstat to tredjedele .

Den kontekst, hvori aftalen indgaar

( 4 ) Aftalen om erhvervelse af kontrollen med Telettra er en af komponenterne i en rammeaftale indgaaet mellem Fiat og Alcatel Alsthom . De andre komponenter i rammeaftalen er :

- Magneti Marelli, et datterselskab af Fiat, erhverver en kontrollerende andel af kapitalen i Alcatel Alsthoms batteridatterselskab CEAC . Denne planlagte fusion, der er betinget af gennemfoerelsen af Alcatel/Telettra-aftalen, er blevet anmeldt og behandles saerskilt under sag nr . IV/MO43 ( 3 )

- GEC-Alsthom, der kontrolleres af GEC og Alcatel Alsthom i faellesskab, skal ifoelge planen erhverve en kontrollerende kapitalandel i Fiats datterselskab, Fiat Ferroviaria, der producerer jernbaneudstyr

- oprettelse af et europaeisk holdingselskab, der skal ejes i faellesskab af Fiat og Alcatel Alsthom, med henblik paa at udvikle initiativer af faelles interesse paa forsknings - og udviklingsomraadet .

De forskellige komponenter i rammeaftalen skal vurderes saerskilt paa grundlag af forordning ( EOEF ) nr . 4064/89 eller EOEF-Traktatens artikel 85 .

De beroerte produktmarkeder

( 5) Fusionen vil komme til at beroere fire produktmarkeder inden for telekommunikationssystemer og -udstyr, nemlig offentligt centraludstyr, kabeltransmissionssystemer, mikroboelgesystemer og privat centraludstyr .

Disse fire markeder repraesenterer 72 % af det samlede marked for telekommunikationsudstyr, der i 1989 tegnede sig for en samlet vaerdi af 16,7 mia . ECU i EF, herunder ogsaa indbefattet andre omraader inden for telekommunikationsudstyr, saasom radiotelefoni, »subsets«, jordstationer og telekommunikationskabler .

Maalt i vaerdi er det stoerste telekommunikationsmarked markedet for offentligt centraludstyr, der i 1989 tegnede sig for en vaerdi af 5,6 mia . ECU, hvilket udgoer 34 % af hele markedet for telekommunikationsudstyr . I samme aar tegnede markedet for kabeltransmissionssystemer sig for en vaerdi af 3,9 mia . ECU ( 23 %), privat centraludstyr en vaerdi af 2 mia . ECU ( 12 %) og mikroboelgesystemer en vaerdi af 0,6 mia . ECU ( 3 %).

( 6 ) Parternes og deres stoerste konkurrenters markedsandele paa disse produktmarkeder i 1989 er anfoert i et bilag ( 4 ).

Markedet for offentligt teleudstyr

( 7 ) Telekommunikationsudstyrsindustrien er karakteriseret ved meget store og stadigt stigende udgifter til forskning og udvikling, fordi software-komponenten i teleprodukter stiger, og produkternes levetid falder . Teknisk set passer Telettra godt med Alcatels eksisterende produktgrundlag, og Alcatels erhvervelse af aktiemajoriteten i Telettra giver adgang til Telettras sammenkoblingsteknologi .

( 8 ) Offentligt centraludstyr, kabeltransmissionsudstyr samt mikroboelgeudstyr udgoer i overvejende grad et marked for offentligt teleudstyr, hvor televirksomhederne er de eneste eller saa langt de stoerste kunder . Den spanske televirksomhed, Telefonica, er f.eks . den eneste koeber i Spanien af offentligt centraludstyr og koeber 90 % af sit kabeltransmissionsudstyr og for oejeblikket 60 % af sit mikroboelgeudstyr i Spanien .

( 9 ) Offentlige televirksomheder praktiserer principielt over for deres leverandoerer en diversifieringspolitik, hvor formaalet er at opnaa balance mellem paa den ene side oensket om etablering og opretholdelse af konkurrence mellem leverandoerer og paa den anden side oensket om at minimisere omkostninger, der skyldes forskelle mellem produkterne . For eksempel, hvad angaar offentligt centraludstyr, anses det generelt ikke for muligt at have mere end to eller tre leverandoerer, fordi denne type udstyr er meget bekostelig og teknisk kompliceret . Hvad angaar transmissionsudstyr er der her normalt flere leverandoerer - maaske tre til fem - men der er i praksis stadig en oevre graense for antallet af leverandoerer .

( 10 ) Indkoebspraksis varierer fra den ene televirksomhed til den anden og fra produktkategori til produktkategori, men er i princippet baseret paa en kombination af forhandlede kontrakter og licitationer .

( 11) EF-televirksomheders indkoebspraksis er ved at aendre sig . Traditionelt blev samtlige medlemsstaters offentlige net drevet af statslige teleadministrationer, der indkoebte deres teleudstyr hos nogle faa indenlandske leverandoerer . Ordreafgivelsen var ofte ledsaget af specifikke nationale tekniske standarder, der medfoerte omkostninger til produkttilpasning for ikke-indenlandske leverandoerer .

( 12 ) Det nuvaerende tempo, hvori indkoebspolitikken aendres, varierer ret betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat . I den forbindelse skal det naevnes, at der inden for telekommunikationssektoren er blevet igangsat en liberalisering - og dereguleringsproces som led i gennemfoerelsen af det indre marked . F.eks . tager Kommissionens direktiver om liberalisering af teletjenesterne sigte paa at skabe stoerre konkurrence ved at bryde netoperatoerernes monopol paa levering af teletjenester . For saa vidt angaar udbudssiden tager direktiverne om offentlige indkoeb og om gensidig anerkendelse af typegodkendelser af terminaler sigte paa at aabne markederne for konkurrenter fra andre medlemsstater . Endvidere er man inden for Det Europaeiske Institut for Telestandarder ( European Telecommunication Standard Institute - ETSI ) i gang med at gennemfoere en EF-omfattende standardisering af teleudstyr .

( 13 ) Det forventes, at anvendelsen af Raadets direktiv 90/531/EOEF ( 5 ) vedroerende offentlige indkoeb vil bidrage til en yderligere nedbrydning af televirksomhedernes traditionelt nationalt baserede indkoebspolitik . Medlemsstaterne skal have gennemfoert dette direktiv den 1 . januar 1993, dog med undtagelse af Spanien, der skal have gennemfoert direktivet den 1 . januar 1996, samt Graekenland og Portugal, der har en gennemfoerelsesfrist indtil 1 . januar 1998 .

( 14 ) Hvad angaar produktstandardisering inden for det her omhandlede marked har ETSI, der blev etableret i 1987, planer om - som led i sit arbejdsprogram for 1990 til 1993 - at udarbejde 22 standarder og 11 tekniske rapporter . Televirksomhedernes vedtagelse af ETSI-standarder paa dette omraade er indtil videre frivillig, og standarderne er saaledes blevet gennemfoert i forskelligt omfang . Men fra den dato, hvor direktiv 90/531/EOEF skal vaere gennemfoert, har televirksomhederne pligt til at anvende de europaeiske telestandarder ( European Telecommunication Standards - ETS ) i de specifikationer, der angives ved udbydelse i licitation .

( 15 ) I hvilket omfang der eksisterer nationale specifikationer varierer fra medlemsstat til medlemsstat og fra produkt til produkt . Nationale specifikationer for transmissionsudstyr er f.eks . beskedne eller findes ikke i Spanien, hvorimod de er ret omfattende i Italien .

Transmissionsmarkedet i Spanien

( 16 ) Paa grund af Alcatels og Telettras betydning som indbyrdes konkurrenter ved levering af kabeltransmissionsudstyr i Spanien har Kommissionen foretaget en tilbundsgaaende undersoegelse af, hvilken strukturel indvirkning fusionen vil faa i denne medlemsstat .

( 17 ) Spanien er i dag det telekommunikationsmarked i EF, der er i stoerst vaekst, idet den samlede vaekst forventes at fortsaette med ca . 5 % i faste priser pr . aar i de naeste fem aar som foelge af det igangvaerende moderniseringsprogram . I 1989 tegnede markedet for kabeltransmissionsudstyr sig for en vaerdi af 531 mio . ECU ( 13 % af det samlede EF-marked ), mens markedet for mikroboelgeudstyr tegnede sig for en vaerdi af 117 mio . ECU ( 20 % af det samlede EF-marked ). Sammenholdt med den generelle udvikling paa de andre teleudstyrsmarkeder er markedet for mikroboelgeudstyr generelt set i tilbagegang .

Telefonicas mulighed for at reagere paa fusionen

( 18 ) Den mest beroerte televirksomhed, nemlig Telefonica, har ikke rejst indvendinger . Ligesom andre televirksomheder foerer Telefonica en diversifieringspolitik over for sine leverandoerer, saaledes at selskabet ikke bliver alt for afhaengigt af en enkelt leverandoer . I sit foerste svar paa Kommissionens forespoergsel meddelte Telefonica, at det ikke mente, at koncentrationen mellem Alcatel og Telettra ville paavirke den af Telefonica foerte politik .

( 19 ) Som svar paa Kommissionens yderligere forespoergsler oplyste Telefonica, at dets diversifieringspolitik, for saa vidt angaar indkoeb af transmissionsudstyr, bl.a . er baseret paa foelgende principper :

- ordrer afgives paa basis af aarlige eller toaarige programmer, og vareleverandoererne er opmaerksomme paa udbudte licitationer om levering af produkter; de faktorer, der tages hensyn til ved tildelingen af kontrakter, er kvalitet, leveringsfrister, produktets paalidelighed og pris

- Telefonica er rede baade til at etablere de kontrakter, som leverandoerer maatte oenske, og at give leverandoererne de oplysninger, de finder noedvendige for at kunne afgive tilbud paa lige fod

- nye eller potentielle leverandoerer kan til enhver tid anmode om teknisk godkendelse af deres produkter; produkter, der er blevet godkendt efter en teknisk afproevning, indfoejes i Telefonicas katalog over velegnede produkter, der kan indkoebes; det endelige valg af produkter sker paa grundlag af en kombination af parametre, hvoraf den ene er tekniske specifikationer

- en industriel produktion i Spanien vil ikke laengere vaere en udslagsgivende faktor; det vil dog fortsat vaere noedvendigt at opretholde vedligeholdelsestjenester i landet

- selskabets strategiplan for 1991 til 1995 gaar bl.a . ud paa at aabne markedet for nye leverandoerer .

( 20 ) Telefonica besidder en minoritetsaktieandel i nogle af sine leverandoervirksomheder . Telefonica har navnlig en aktiepost paa 21 % i Alcatel Standard Electrica SA, som er et datterselskab af Alcatel, en aktiepost paa 10 % i Telettra Española SA, som er et datterselskab af Telettra, og en aktiepost paa 5,4 % i selve Telettra .

( 21 ) Der er allerede blevet indgaaet en aftale, der er betinget af gennemfoerelsen af Alcatels overtagelse af Telettra, og ifoelge hvilken Alcatel overtager Telefonicas aktiepost paa 5,4 % i Telettra . Samme aftale indholder en bestemmelse om, at Alcatel har en koebsoption paa Telefonicas aktiebeholdning i Telettra Española SA .

Endvidere har Telefonica meddelt, at det ikke laengere rent strategisk ser grund til at beholde aktieminoritetsbesiddelser i sine leverandoervirksomheder, og at det er villigt til at overveje ethvert acceptabelt tilbud om koeb .

( 22 ) Foelgelig gav Alcatel den 6 . februar 1991 Kommissionen meddelelse om, at virksomheden forpligtede sig til :

- at koebe Telefonicas aktiepost paa 5,4 % i Telettra, naar Alcatal har erhvervet kontrol over Telettra

- at udoeve koebsoptionen paa erhvervelse af Telefonicas aktiepost paa 10 % i Telettra Española SA

- straks at indlede serioese forhandlinger med Telefonica med henblik paa - til en rimelig pris - at overtage Telefonicas aktiepost paa 21 % i Alcatel Standard Electrica SA .

Konkurrenternes mulighed for at reagere paa fusionen

( 23 ) American Telephone and Telegraph Company ( AT & T ) er verdens foerende leverandoer af kabeltransmissionsudstyr . Det driver virksomhed i Spanien via et joint venture-selskab, AT & T-NS España, der blev etableret i 1987. Joint venture-selskabet ejes for 51 %'s vedkommende af AT & T og for 49 %'s vedkommende af Amper SA . Joint venture-selskabets foerste salg af transmissionsudstyr fandt sted i 1988, og salget steg herefter betydeligt i 1989 og 1990 . AT & T-NS España udbyder i dag hele sortimentet af kabeltransmissionsprodukter i Spanien .

AT & T er af den opfattelse, at det er muligt at saelge mere transmissionsudstyr i Spanien end foerst antaget . AT & T-NS España har mulighed for og overskudskapacitet til at klare et oeget salg, og AT & T kunne i givet fald levere produkter til dette marked fra andre datterselskaber .

AT & T saelger ikke for oejeblikket mikroboelgetransmissionsprodukter i Spanien . Saa vidt det vides, soeger AT & T-NS España stadig at opnaa kontrakter, der udbydes i licitation om levering af mikroboelgeradioudstyr .

( 24 ) Telefonaktiebolaget LM Ericsson ( Ericsson ) er et svensk selskab, der - paa grund af dets relative beskedne muligheder paa hjemmemarkedet - altid har vaeret en aktiv konkurrent paa det internationale marked . Naesten 50 % af selskabets samlede omsaetning kommer nu fra Europa, Sverige undtaget . Ericsson er allerede etableret i Spanien . Selv om Ericsson primaert er leverandoer af offentligt centraludstyr til Telefonica, leverer det ogsaa digitaliseret transmissionsudstyr . Ericsson er af den opfattelse, at selskabet kunne oege sit eksisterende udbud af produkter og - om noedvendigt - uden stoerre vanskelighed kunne oege kapaciteten i Spanien eller eventuelt levere produkter fra andre datterselskaber .

Ericsson har i dag kun en begraenset omsaetning i kortdistanceradioudstyr med en lille kapacitet paa det spanske marked for mikroboelgeudstyr . Ericsson har meddelt, at det agter at udbygge sin stilling paa det spanske marked, og at det stort set ikke er noedvendigt at foretage produkttilpasning med henblik paa en videre udvikling .

( 25 ) Siemens har i dag kun en marginalstilling paa det spanske transmissionsmarked, hvor der blev solgt for omkring 10 mio . ECU mikroboelgeudstyr i 1989 . Siemens er - lige efter Alcatel og AT & T - den tredjestoerste leverandoer af telekommunikationsudstyr paa verdensplan og er derfor en betydelig potentiel konkurrent paa det spanske transmissionsmarked .

Som svar paa Kommissionens forespoergsel har Siemens meddelt, at der i dag er to vigtige hindringer for indtraengen paa det spanske marked . Dels Telefonicas vertikale integration med andre leverandoerer og dels det forhold, at direktiv 90/531/EOEF ikke skal finde anvendelse i Spanien foer 1996 .

( 26 ) Alcatel har i sin anmeldelse gjort opmaerksom paa, at andre store selskaber, herunder navnlig Northern Telecom fra Canada samt Fujitsu og NEC fra Japan, har betydelige muligheder for at traenge ind paa EF-markederne . Men disse selskaber skal dog afholde betydelige omkostninger til produkttilpasning, da der i dag bestaar markante forskelle med hensyn til de tekniske specifikationer .

II. RETLIG VURDERING

Fusion

( 27 ) Den anmeldte transaktion er en fusion som angivet i artikel 3, stk . 1, litra b ), i forordning ( EOEF ) nr . 4064/89, da Alcatel - ved at erhverve 69,2 % af aktierne i Telettra - derved erhverver kontrol over Telettra .

Faellesskabsdimension

( 28 ) De i artikel 1, stk . 2, i forordning ( EOEF ) nr . 4064/89 fastsatte kriterier er opfyldt, da Alcatel Alsthoms og Telettras samlede omsaetning paa verdensplan tilsammen overstiger 5 mia . ECU, og da hver af selskaberne har en samlet omsaetning i Faellesskabet, der overstiger 250 mio . ECU, hvoraf der ikke opnaas mere end to tredjedele i én og samme medlemsstat . Fusionen er derfor af faellesskabsdimension .

Fusionens forenelighed med det faelles marked

a ) De relevante produktmarkeder

( 29 ) Fusionen resulterer i en oeget markedsandel paa fire markeder : offentligt centraludstyr, kabeltransmissionsudstyr, mikroboelgeudstyr og privat centraludstyr . Hvert af disse markeder udgoer et relevant produktmarked med henblik paa vurdering efter forordning ( EOEF ) nr . 4064/89 .

b ) De geografiske markeder

( 30 ) Indtil dato anses telekommunikationsmarkederne i EF stort set at have vaeret opdelt i nationale markeder . Hovedaarsagerne hertil har bl.a . vaeret foelgende :

- de offentlige net drives af nationale televirksomheder, der traditionelt har indkoebt deres teleudstyr hos en snaever kreds af indenlandske leverandoer, og

- forskellige nationale standarder, der har medfoert store omkostninger til produkttilpasning for ikke-indenlandske leverandoerer .

Denne situation er ved at aendre sig, saaledes som anfoert under punkt 7 til 15 .

( 31 ) Meget generelt kan det siges, at standardiseringen inden for transmissionsudstyr skrider hurtigere frem end inden for f.eks . offentligt centraludstyr . Endvidere vil digitaliseringen som en afloesning af analog teknologi resultere i, at de eksisterende tekniske barrierer paa mellemlang og lang sigt nedbrydes yderligere .

( 32 ) Selv om det forventes, at de tekniske barrierer paa mellemlang sigt bliver mindre vaesentlige, varierer det nuvaerende tempo, hvori netoperatoerernes kommercielle politik aendrer sig, betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat .

( 33 ) Kombinationen Alcatel og Telettra har kun en maerkbar indvirkning paa konkurrencen paa de spanske transmissionsmarkeder . Det er derfor tilstraekkeligt at undersoege, hvorvidt de spanske markeder kan betragtes som geografisk relevante markeder .

( 34 ) De mest betydningsfulde strukturelle karakteristika har indtil dato vaeret, at :

- den spanske televirksomhed, Telefonica, traditionelt har indkoebt hos indenlandsk etablerede leverandoerer, selv om dette forhold er ved at aendre sig

- Spanien i de naeste fem aar ikke er retligt forpligtet til at anvende de indkoebsprocedurer, der er fastsat ved direktiv 90/531/EOEF

- der bestaar vertikale forbindelser mellem Telefonica og dets vigtigste leverandoerer af udstyr, herunder navnlig med Alcatel og Telettra via besiddelse af minoritetsaktieandele; vertikale forbindelser mellem televirksomheder og deres leverandoerer kan fordreje normale konkurrencevilkaar ved at give de paagaeldende leverandoerer en fortrinsstilling paa markedet; dette kan vaere tilfaeldet, selv om televirksomhederne kun besidder minoritetsaktieandele, eftersom saadanne forbindelser normalt vil stille andre leverandoerer, til hvem der ikke bestaar saadanne forbindelser, ringere .

( 35 ) Henset til de nuvaerende strukturelle karakteristika paa transmissionsmarkedet i Spanien maa det konkluderes, at Spanien maa betragtes som vaerende et saerskilt relevant geografisk marked med henblik paa vurdering af, hvorvidt fusionen kan medfoere en dominerende stilling, som i maerkbart omfang vil haemme den effektive konkurrence, jf . artikel 2, stk . 2, i forordning ( EOEF ) nr . 4064/89 .

c ) Den planlagte fusions indvirkning

Den globale indvirkning

( 36 ) Hvad angaar offentligt centraludstyr er der kun en indvirkning i Italien, hvor Alcatel og Telettra tilsammen ville have 21 % af markedet baseret paa 1989-tal . Da Italtel saa absolut er den foerende konkurrent paa det italienske marked, idet selskabet har haft en markedsandel paa 50 % i de senere aar, er det udelukket, at den kombinerede enhed vil kunne faa en dominerende stilling paa dette produktmarked som foelge af fusionen, ogsaa selv om Italien maatte anses for det relevante geografiske marked .

Hvad angaar privat centraludstyr er Telettra ikke en vigtig konkurrent i nogen medlemsstat, da selskabet kun er marginalt til stede paa det italienske marked . Fusionen medfoerer ikke nogen maerkbar strukturel indvirkning paa hverken det italienske eller det stoerre EF-marked .

Der skal derfor kun tages stilling til, hvilken indvirkning fusionen vil faa paa det spanske marked for kabeltransmissionsudstyr og mikroboelgeudstyr ( transmissionsmarkedet ).

Transmissionsmarkedet i Spanien

( 37 ) Henset til Alcatels og Telettras reelle markedsandele i 1989 vil fusionen medfoere, at den nye enhed sammenlagt faar en meget stor markedsandel paa det spanske transmissionsmarked, fordi de to selskaber i dag er Telefonicas to vigtigste leverandoerer .

Tallene er foelgende :

- kabeltransmissionsudstyr : Alcatel 40 %, Telettra 41 %

- mikroboelgeudstyr : Alcatel 18 %, Telettra 65 %.

Konkurrencen paa det spanske transmissionsmarked

( 38 ) En meget stor markedsandel kan vaekke formodning om, at der bestaar en dominerende stilling . En saadan formodning for saa vidt angaar en leverandoer kan dog imoedegaas, hvis der f.eks . er tale om et koebermonopol .

I det foreliggende tilfaelde har Alcatel og Telettra meget store andele af det spanske transmissionsmarked, fordi Telefonica har valgt disse selskaber som sine hovedleverandoerer . Disse selskaber blev imidlertid valgt, fordi Alcatel og Telettra foer i tiden var aktive konkurrenter .

( 39 ) Da Telefonica hidtil har foert en diversifieringspolitik ved indkoeb, er det ikke sandsynligt, at den nye kombinerede enhed vil beholde den samme markedsandel, som parterne havde som konkurrenter .

( 40 ) Telefonica har mulighed for at oege sine indkoeb hos andre leverandoerer af transmissionsudstyr for derved at undgaa enhver afhaengighed af den nye enhed .

AT & T kan her og nu oege sine leverancer inden for hele sortimentet af kabeltransmissionsudstyr . AT & T leverer endnu ikke mikroboelgeprodukter i Spanien, men AT & T-NS España goer stadig forsoeg paa at faa tildelt kontrakter, der udbydes i licitation .

Selv om Ericsson ikke kan levere hele sortimentet af transmissionsprodukter, kan selskabet oege sine leverancer af digitalprodukter, der udgoer det vigtigste omraade inden for nye installationer . Ericsson har i dag kun et beskedent salg af mikroboelgeudstyr i Spanien . Ericsson har imidlertid meddelt, at selskabet har planer om at udbygge sine aktiviteter paa det spanske marked .

De to vigtigste aktuelle konkurrenter er saaledes i stand til at oege udbuddet .

( 41 ) Endvidere synes det muligt for visse konkurrenter, der i dag kun i beskedent omfang er repraesenteret paa det spanske marked, at vinde indpas som leverandoerer under de aendrede markedsforhold . Selv om de udbudsprocedurer, der er fastsat i direktiv 90/531/EOEF vedroerende offentlige indkoeb, endnu ikke skal indfoeres i Spanien, har Telefonica dog erklaeret, at :

- selskabet er villigt baade til at etablere de kontrakter, som leverandoerer maatte oenske, og at give leverandoererne de oplysninger, som de anser for noedvendige for at kunne afgive tilbud paa lige fod

- nye eller potentielle leverandoerer til enhver tid kan anmode om teknisk godkendelse af deres produkter; produkter, der er blevet godkendt efter en teknisk afproevning, indfoejes i Telefonicas katalog over velegnede produkter, der kan indkoebes; det endelige valg af produkter sker ud fra en kombination af parametre, hvoraf tekniske specifikationer er det ene

- en tilstedevaerelse af en produktion i Spanien ikke for fremtiden vil vaere en udslagsgivende faktor .

( 42 ) Der vil derfor ikke paa efterspoergselssiden vaere vaesentlige barrierer for staerke konkurrenters indtraengen paa det spanske marked ( f . eks . Siemens ). Siemens er allerede i dag i et vist omfang repraesenteret paa markedet for mikroboelgeudstyr .

De tekniske omkostninger i forbindelse med produkttilpasning udgoer ikke i dag i sig selv en stoerre barriere for europaeisk baserede konkurrenters mulighed for indtraengen paa markedet . Der er heller ikke for tiden noget der tyder paa, at intellektuelle ejendomsrettigheder kan udnyttes paa en saadan maade, at der herved skabes barrierer for saadanne konkurrenter . Som led i ETSI-standardiseringen er Kommissionen i allerhoejeste grad interesseret i at undgaa skabelsen af en saadan barriere .

( 43 ) Hvad angaar konkurrenter, der ikke tidligere har haft aktiviteter i Europa, saasom Northern Telecom, Fujitsu og NEC, er det saaledes ikke noedvendigt at tage stilling til, hvorvidt disse - inden for en overskuelig fremtid - reelt er potentielle konkurrenter paa det spanske marked for kabeltransmissionsudstyr . Det er sandsynligt, at der vil eksistere tekniske barrier indtil Faellesskabets standardiseringsprogram traeder i kraft, og Telefonica fuldt ud anvender de standarder, som paa dette omraade fastlaegges af ETSI . Nordamerikanske og japanske standarder er i dag markant forskellige fra dem, der er vedtaget af de forskellige europaeiske netoperatoerer. Naar foerst faelles europaeiske standarder er blevet fastlagt og implementeret, vil det blive en mere realistisk mulighed at naa op paa det minimumsvolumen, der er noedvendigt for at retfaerdiggoere en tilpasning .

De strukturelle forbindelser mellem Telefonica og de i fusionen deltagende parter

( 44 ) I en sag som den foreliggende anses den omstaendighed, at Telefonica har kapitalandele i Alcatel og Telettra - henset til disses staerke stilling paa det spanske transmissionsmarked - at udgoere en barriere for andre konkurrenter .

( 45 ) Alcatel har over for Kommissionen givet tilsagn om, at selskabet vil overtage Telefonicas minoritetsaktieandele i Telettra og Telettra España SA, og at det vil indlede forhandlinger med henblik paa at overtage Telefonicas minoritetsaktieandele i Alcatel Standard Electrica SA . De vertikale forbindelser mellem Telefonica og Telettra vil derfor forsvinde, og der er mulighed for - da Telefonica har erklaeret sig villig til at overveje acceptable koebstilbud - at ogsaa den vertikale forbindelse mellem Telefonica og Alcatel vil forsvinde henset til Alcatels tilsagn i saa henseende .

( 46 ) De af Alcatel afgivne tilsagn vedroerer fjernelsen af en betydelig strukturel barriere paa det spanske transmissionsmarked, og Kommissionen finder det derfor noedvendigt at sikre, at disse tilsagn opfyldes hurtigst muligt efter fusionens gennemfoerelse ved at knytte passende betingelser til sin beslutning .

d ) Konklusion

( 47 ) Det fremgaar af det ovenfor anfoerte, at Alcatels og Telettras konkurrenter har mulighed for i naer fremtid at oege deres leveringer til Telefonica paa transmissionsmarkedet . Paa grund af den diversifieringspolitik, som Telefonica foerer med hensyn til sine indkoeb, skulle der ikke vaeret noget i vejen for, naar foerst Telefonicas vertikale forbindelser med Alcatel og Telettra forsvinder, at Telefonica i naer fremtid kan oege sine indkoeb hos andre leverandoerer .

( 48 ) Under disse omstaendigheder synes Alcatels og Telettras nuvaerende store markedsandele paa det spanske transmissionsmarked ikke at give den nye enhed mulighed for i naevnevaerdigt omfang at udoeve en adfaerd, der er uafhaengig af enhedens konkurrenter og dens vigtigste kunde .

( 49 ) Fusionen vil derfor ikke skabe eller styrke en dominerende stilling, som bevirker, at den effektive konkurrence haemmes betydeligt inden for det faelles marked eller en vaesentlig del heraf -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING : Artikel 1

Med forbehold af de i artikel 2 anfoerte paabud erklaeres den planlagte fusion mellem Alcatel og Telettra for forenelig med det faelles marked . Artikel 2

Til denne beslutning er knyttet foelgende paabud :

a ) Alcatel koeber Telefonicas aktiepost paa 5,4 % i Telettra SpA i forbindelse med erhvervelsen af kontrollen over Telettra SpA, og Alcatel giver Kommissionen underretning om, hvornaar dette finder sted

b ) Alcatel udoever sin koebsoption paa erhvervelse af Telefonicas aktiepost paa 10 % i Telettra Española SA hurtigst muligt og senest inden for tolv maaneder efter erhvervelsen af kontrollen over Telettra, og Alcatel giver Kommissionen underretning om, hvornaar dette finder sted

c ) Alcatel indleder straks serioese forhandlinger med Telefonica med henblik paa erhvervelse - til en rimelig pris - af Telefonicas aktiepost paa 21,14 % i Alcatel Standard Electrica SA inden en uge efter indgaaelsen af aftalen med Fiat om erhvervelse af Telettra, og Alcatel giver Kommissionen underretning, naar dette er sket

- Alcatel giver Kommissionen underretning, saa snart forhandlingerne er lykkedes

- er forhandlingerne ikke lykkedes inden for tre maaneder, giver Alcatel Kommissionen underretning om, hvorledes forhandlingerne skrider frem, og ajourfoerer derefter denne oplysning hver tredje maaned

- Alcatel giver - dersom forhandlingerne mislykkes, eller der ikke er naaet et resultat efter tolv maaneders forloeb - Kommissionen alle oplysninger om det fremsatte tilbud ( herunder pris og vilkaar ), saaledes at Kommissionen kan verificere, at de ovennaevnte forhandlinger har vaeret serioese

d ) for at sikre at de afgivne tilsagn ikke omgaas, maa Alcatel ikke til Telefonica saelge aktier i nogen af Alcatel-koncernens selskaber, der udoever virksomhed inden for EF, uden Kommissionens forudgaaende godkendelse, saa laenge Kommissionen ikke har frafaldet denne forpligtelse . Forpligtelsen ophoerer senest paa det tidspunkt, hvor direktiv 90/531 /EOEF gennemfoeres fuldt ud i Spanien, dvs . den 1 . januar 1996 . Artikel 3

Denne beslutning er rettet til :

- Alcatel NV

Paris Headquarters SA

33 rue Emeriau

F-75015 Paris

- Telettra SpA

19 Via E . Cornalia

I-20124 Milano . Udfaerdiget i Bruxelles, den 12 . april 1991 . Paa Kommissionens vegne

Leon BRITTAN

Naestformand ( 1 ) EFT nr . L 395 af 30 . 12 . 1989, s . 1, berigtiget i EFT nr . L 257 af 2 . 9 . 1990, s . 13 . ( 2 ) EFT nr . C 127 af 17 . 5 . 1991, s . 2 . ( 3 ) EFT nr . C 315 af 14 . 12 . 1990, s . 14 . (4 ) Dette bilag indeholder forretningshemmeligheder, der ikke offentliggoeres, jf . artikel 20, stk . 2, i forordning ( EOEF ) nr . 4064/89 . ( 5 ) EFT nr . L 297 af 29 . 10 . 1990, s . 1 .