RÅDETS AFGØRELSE

af 3. december 2013

om særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF

(EØS-relevant tekst)

(2013/743/EU)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde, særlig artikel 182, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen,

efter fremsendelse af udkast til lovgivningsmæssig retsakt til de nationale parlamenter,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter en særlig lovgivningsprocedure, og

ud fra følgende betragtninger:

I overensstemmelse med artikel 182, stk. 3, i Traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (TEUF) gennemføres rammeprogram for forskning og innovation 2014-2020 ("Horisont 2020") fastsat ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11. december 2013 (3) ved hjælp af særprogrammer, som fastsætter de specifikke mål og bestemmelser for deres gennemførelse, deres varighed og de midler, der skønnes nødvendige hertil.

Horisont 2020's overordnede mål bør forfølges gennem tre prioriteter, der specifikt vedrører det at frembringe videnskabelige topresultater ("Videnskabelig topkvalitet"), at være industriførende på en række områder ("Industrielt lederskab") og at håndtere samfundsmæssige udfordringer ("Samfundsmæssige udfordringer"). Det overordnede mål bør desuden forfølges gennem de specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og "Videnskab med og for samfundet". Disse prioriteter og specifikke mål bør gennemføres ved hjælp af et særprogram, der fastsætter en del for hver af de tre prioriteter, en del for det specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen", en del for det specifikke mål "Videnskab med og for samfundet" og en del for de ikkenukleare direkte aktioner gennemført af Det Fælles Forskningscenter (JRC).

Alle Horisont 2020's prioriteter og specifikke mål bør omfatte en international dimension. Der bør opretholdes internationale samarbejdsaktiviteter på et niveau, der mindst svarer til niveauet i Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologiske udvikling og demonstration (2007-13) ("syvende rammeprogram"), vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 1982/2006/EF (4) .

Forordning (EU) nr. 1291/2013 fastsætter Horisont 2020's generelle mål, prioriteterne og hovedlinjerne for de specifikke mål og aktioner, der skal gennemføres, mens særprogrammet bør fastsætte de specifikke mål og hovedlinjerne for de aktiviteter, der vedrører de enkelte dele. Gennemførelsesbestemmelserne i forordning (EU) nr. 1291/2013 gælder fuldt ud for særprogrammet, herunder også bestemmelserne om etiske principper.

Der er kritisk behov for at styrke, udbrede og udvide Unionens videnskabelige grundlag og for at sørge for verdensførende forskning og talent, som kan sikre Europas konkurrenceevne og velfærd på lang sigt. Prioriteten “Videnskabelig topkvalitet” bør støtte Det Europæiske Forskningsråds (EFR) aktiviteter inden for frontlinjeforskning og fremtidige og fremspirende teknologier, Marie Skłodowska-Curie-aktioner og europæiske forskningsinfrastrukturer. Aktiviteterne bør sigte mod at opbygge kompetencer på lang sigt med et stærkt fokus på næste generation af videnskab, systemer og forskere og at støtte nye talenter fra hele Unionen og fra associerede lande. Unionens aktiviteter til støtte for videnskabelig topkvalitet bør medvirke til at konsolidere det europæiske forskningsrum og gøre Unionens videnskabelige system mere konkurrencedygtigt og attraktivt på globalt plan.

Med henblik på at bevare og øge Unionens industrielle lederskab er det tvingende nødvendigt at stimulere den private sektors investeringer i forskning og udvikling og innovation, fremme forskning og innovation med en erhvervsinitieret dagsorden og fremskynde udviklingen af nye teknologier, der skal danne grundlag for fremtidens virksomheder og økonomiske vækst. Prioriteten "Industrielt lederskab" bør støtte investeringer i topkvalitetsforskning og -innovation inden for centrale støtteteknologier og andre industrielle teknologier, lette adgangen til risikovillig kapital for innovative virksomheder og projekter og støtte innovation i mikrovirksomheder og små og mellemstore virksomheder (SMV'er) i hele Unionen.

Rumforskning og -innovation, hvor Unionen har delt kompetence, bør indgå som et integreret element i prioriteten "Industrielt lederskab" for at opnå størst mulig videnskabelig, økonomisk og samfundsmæssig virkning og for at sikre en effektiv og omkostningseffektiv gennemførelse.

Håndteringen af de store samfundsmæssige udfordringer, der er beskrevet i Europa 2020-strategien for intelligent, bæredygtig og inklusiv vækst ("Europa 2020-strategien"), kræver store investeringer i forskning og innovation for at udvikle og indføre nye og banebrydende løsninger, der har den nødvendige størrelse og det nødvendige omfang. Disse udfordringer giver også større økonomiske muligheder for innovative virksomheder og bidrager således til Unionens konkurrenceevne og beskæftigelsen.

Priroriteten "Samfundsmæssige udfordringer" bør øge effektiviteten af forskning og innovation, når det gælder at reagere på de centrale samfundsmæssige udfordringer, ved at støtte topkvalitetsforskning og -innovation. Disse aktiviteter bør gennemføres ved anvendelse af en problemorienteret tilgang, som forener ressourcer og viden på tværs af områder, teknologier og discipliner. Forskning inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber er et vigtigt aspekt i forbindelse med håndteringen af alle udfordringerne. Aktiviteterne bør dække hele viften af forskning og innovation, herunder innovationsrelaterede aktiviteter såsom pilotprojekter, demonstrationsprojekter, prøveanlæg, støtte til offentlige indkøb, prænormativ forskning og standardiseringsarbejde samt markedsføring af innovationer. Aktiviteterne bør direkte støtte de tilsvarende sektorpolitiske kompetencer på EU-plan, hvis det er relevant. Alle udfordringer bør håndteres, så de bidrager til det overordnede mål om bæredygtig udvikling.

Der bør skabes en passende balance mellem små og store projekter inden for prioriteten "Samfundsmæssige udfordringer" og det specifikke mål "Lederskab inden for støtte- og industriteknologi".

Det Fælles Forskningscenter (JRC), som er en integreret del af Horisont 2020, bør fortsætte med at yde uafhængig kundeorienteret videnskabelig og teknologisk støtte til udformning, udvikling, gennemførelse og overvågning af Unionens politikker. Med henblik herpå bør JRC udføre forskning af højeste kvalitet. Når JRC gennemfører direkte aktioner i overensstemmelse med sit mandat, bør det navnlig lægge vægt på områder, som er vigtige for Unionen, nemlig intelligent, inklusiv og bæredygtig vækst, og overskrifterne "Sikkerhed og unionsborgerskab" samt "Det globale Europa" i den flerårige finansielle ramme for 2014-2020.

JRC's direkte aktioner bør gennemføres på en fleksibel, effektiv og gennemsigtig måde, som tager hensyn til de relevante behov hos JRC's brugere og EU-politikkernes behov samt til målsætningen om at beskytte Unionens finansielle interesser. Forskningsaktionerne bør i givet fald tilpasses disse behov og den videnskabelige og teknologiske udvikling og bør sigte mod at opnå videnskabelig topkvalitet.

Særprogrammet bør supplere aktioner, som gennemføres i medlemsstaterne, og andre EU-aktioner, som er nødvendige for den overordnede strategiske indsats for gennemførelsen af Europa 2020-strategien.

For at sikre, at de særlige betingelser for anvendelse af finansieringsfaciliteterne afspejler markedsforholdene, bør beføjelsen til at vedtage retsakter i overensstemmelse med artikel 290 i TEUF delegeres til Kommissionen med henblik på, at denne kan tilpasse eller videreudvikle de særlige betingelser for anvendelse af finansieringsfaciliteterne. Det er navnlig vigtigt, at Kommissionen gennemfører relevante høringer under sit forberedende arbejde, herunder på ekspertniveau. Kommissionen bør i forbindelse med forberedelsen og udarbejdelsen af delegerede retsakter sørge for rettidig og hensigtsmæssig fremsendelse af relevante dokumenter til Rådet.

For at sikre ensartede betingelser for gennemførelsen af særprogrammet bør Kommissionen tillægges gennemførelsesbeføjelser til at vedtage arbejdsprogrammer for gennemførelsen af særprogrammet.

Gennemførelsesbeføjelserne i forbindelse med arbejdsprogrammerne for prioriteterne "Videnskabelig topkvalitet", "Industrielt lederskab" og "Samfundsmæssige udfordringer" og for de specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og "Videnskab med og for samfundet" bør udøves i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 (7) .

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

AFSNIT I

ALMINDELIGE BESTEMMELSER

Artikel 1

Genstand

Ved denne afgørelse oprettes særprogrammet til gennemførelse forordning (EU) nr. 1291/2013, og der fastsættes specifikke mål for Unionens støtte til de forsknings- og innovationsaktiviteter, der er beskrevet i artikel 1 i den nævnte forordning, og regler for gennemførelsen.

Artikel 2

Oprettelse af særprogrammet

1. Særprogrammet til gennemførelse af Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) ("særprogrammet") oprettes hermed for perioden fra den 1. januar 2014 til den 31. december 2020.

2. I overensstemmelse med artikel 5, stk. 2, 3 og 4, i forordning (EU) nr. 1291/2013 består særprogrammet af følgende dele:

Artikel 3

Specifikke mål

1. Del I "Videnskabelig topkvalitet" har til formål at styrke kvaliteten i den europæiske forskning i overensstemmelse med det prioriterede område "Videnskabelig topkvalitet", der er anført i artikel 5, stk. 2, litra a), i forordning (EU) nr. 1291/2013-forordningen, ved at forfølge følgende specifikke mål:

Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del I.

2. Del II "Industrielt lederskab" har til formål at styrke det industrielle lederskab og konkurrenceevnen i overensstemmelse med det prioriterede område "Industrielt lederskab", der er anført i artikel 5, stk. 2, litra b), i forordning (EU) nr. 1291/2013, ved at forfølge følgende specifikke mål:

fremme af Europas industrielle lederskab gennem forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation inden for følgende nøgle- og industriteknologier ("Lederskab inden for støtte- og industriteknologi"):

Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del II.

Der fastlægges særlige vilkår for at benytte sig af finansieringsfaciliteterne under det specifikke mål i første afsnit, litra b). Disse vilkår er anført i bilag I, del II, punkt 2.

Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter i overensstemmelse med artikel 11 vedrørende ændring af andelen af investeringer fra Horisont 2020-egenkapitalfaciliteten ud af de samlede EU-investeringer i udvidelses- og vækstfasen vedrørende finansieringsinstrumenter som omhandlet i bilag I, del II, punkt 2.

3. Del III "Samfundsmæssige udfordringer" skal bidrage til det prioriterede område "Samfundsmæssige udfordringer" i artikel 5, stk. 2, litra c), i forordning (EU) nr. 1291/2013 gennem aktioner inden for forskning, teknologisk udvikling, demonstration og innovation, som bidrager til følgende specifikke mål:

overgang til et pålideligt, økonomisk overkommeligt, alment accepteret, bæredygtigt og konkurrencedygtigt energisystem, der tager sigte på at reducere afhængigheden af fossilt brændsel, set i lyset af de stadig mere knappe ressourcer, stigende energibehov og klimaændringerne ("Sikker, ren og effektiv energi")

udvikling af et europæisk transportsystem, som er ressourceeffektivt, klima- og miljøvenligt, sikkert og problemfrit til gavn for alle borgere, økonomien og samfundet ("Intelligent, grøn og integreret transport")

udvikling af en ressource- og vandeffektiv økonomi og et ressourceeffektivt samfund, der er robust over for klimaændringer, beskyttelse og bæredygtig forvaltning af naturressourcer og økosystemer og en bæredygtig forsyning og anvendelse af råstoffer for at opfylde en voksende verdensbefolknings behov inden for bæredygtige rammer for planetens naturressourcer og økosystemer ("Klimaindsats, miljø, ressourceeffektivitet og råstofforsyning")

Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del III.

4. Del IV "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" skal bidrage til det specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" i artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1291/2013 ved at udnytte potentialet i Europas talentmasse fuldt ud og sikre, at fordelene ved en innovationsbaseret økonomi både er maksimeret og er bredt tilgængelige i hele Unionen i henhold til princippet om topkvalitet.

Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med dette specifikke mål er beskrevet i bilag I, del IV.

5. Del V "Videnskab med og for samfundet" skal bidrage til det specifikke mål "Videnskab med og for samfundet" i artikel 5, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1291/2013 ved at opbygge et effektivt samarbejde mellem videnskab og samfundet, rekruttere nye talenter til videnskaben og matche videnskabelig topkvalitet med social bevidsthed og ansvar.

Hovedlinjerne i aktiviteterne i forbindelse med disse specifikke mål er beskrevet i bilag I, del V.

6. Del VI "Det Fælles Forskningscenters (JRC) ikkenukleare direkte aktioner" skal bidrage til alle de prioriterede områder i artikel 5, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013 med det specifikke mål at levere kundeorienteret videnskabelig og teknologisk støtte til Unionens politikker.

Hovedlinjerne i forbindelse med dette specifikke måls aktiviteter er beskrevet i bilag I, del VI.

7. Særprogrammet vurderes ud fra de opnåede resultater og virkninger i forhold til resultatindikatorer.

Bilag II indeholder yderligere oplysninger om de vigtigste resultatindikatorer.

Artikel 4

Budgettet

1. I overensstemmelse med artikel 6, stk. 1, i forordning (EU) nr. 1291/2013 udgør budgettet for gennemførelsen af særprogrammet 74 316,9 mio. EUR.

2. Beløbet i stk. 1 i nærværende artikel fordeles mellem de seks dele, der er beskrevet i artikel 2, stk. 2, i nærværende afgørelse, i overensstemmelse med artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013. Den vejledende fordeling af budgetbevillingerne på de specifikke mål, der er anført i denne afgørelses artikel 3, og det samlede maksimumbidrag til JRC's aktioner er angivet i bilag II til forordning (EU) nr. 1291/2013.

3. Højst 5 % af de beløb, der er anført i artikel 6, stk. 2, i forordning (EU) nr. 1291/2013 for særprogrammets del I- V, må anvendes til Kommissionens administrative udgifter. Kommissionen sikrer, at dens administrative udgifter i løbet af programmet vil falde, og den vil bestræbe sig på at nå et mål på højst 4,6 % i 2020. Disse tal tages op til revision som led i den foreløbige evaluering af Horisont 2020 som fastsat i artikel 32, stk. 3, i forordning (EU) nr. 1291/2013.

4. Bevillinger kan om nødvendigt opføres i budgettet efter 2020 til dækning af udgifter til teknisk eller administrativ bistand for fortsat at kunne forvalte aktioner, der ikke er afsluttet den 31. december 2020.

AFSNIT II

GENNEMFØRELSE

Artikel 5

Arbejdsprogrammer

1. Særprogrammet gennemføres ved hjælp af arbejdsprogrammer.

2. Kommissionen vedtager fælles eller særskilte arbejdsprogrammer for gennemførelsen af del I-V af særprogrammet omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a)-e), undtagen for gennemførelsen af aktioner under det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" som omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a). Disse gennemførelsesretsakter vedtages efter undersøgelsesproceduren i artikel 10, stk. 4.

3. Arbejdsprogrammerne for gennemførelsen af aktioner under det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), som fastlagt af det Videnskabelige Råd, jf. artikel 7, stk. 2, litra b), vedtages af Kommissionen ved hjælp af en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med rådgivningsproceduren som omhandlet i artikel 10, stk. 3. Kommissionen afviger kun fra det arbejdsprogram, der er fastlagt af Det Videnskabelige Råd, hvis den mener, at det ikke er i overensstemmelse med denne afgørelses bestemmelser. I så fald vedtager Kommissionen arbejdsprogrammet ved hjælp af en gennemførelsesretsakt i overensstemmelse med proceduren i artikel 10, stk. 4. Kommissionen skal på behørig vis begrunde en sådan foranstaltning.

4. Kommissionen vedtager et særskilt flerårigt arbejdsprogram ved hjælp af en gennemførelsesretsakt for del VI af særprogrammet omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra f).

Dette arbejdsprogram skal tage hensyn til udtalelsen fra JRC's Styrelsesråd som omhandlet i Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom.

5. I arbejdsprogrammerne tages der hensyn til videnskabens, teknologiens og innovationens status på nationalt og internationalt plan samt på EU-plan og for den politiske, markedsmæssige og samfundsmæssige udvikling. Hvor det er relevant, skal de indeholde oplysninger om samordningen med de forsknings- og innovationsaktiviteter, som udføres af medlemsstaterne (og deres regioner), herunder inden for områder, hvor der findes fælles programlægningsinitiativer. De ajourføres efter behov.

6. Arbejdsprogrammerne for gennemførelsen af del I-V omhandlet i artikel 2, stk. 2, litra a)-e), i nærværende afgørelse skal beskrive de tilstræbte mål, de forventede resultater, gennemførelsesmetoderne og det samlede udgiftsbeløb, herunder indikative oplysninger om de klimarelaterede udgifter, hvor det er relevant. De skal også omfatte en beskrivelse af de aktioner, der skal finansieres, en angivelse af det beløb, der er allokeret til hver aktion, en foreløbig tidsplan for gennemførelsen og en flerårig tilgang og strategiske retningslinjer for de følgende gennemførelsesår. I forbindelse med tilskud skal de anføre prioriteterne, udvælgelses- og tildelingskriterierne og de forskellige tildelingskriteriers relative vægt og den maksimale sats for finansiering af de samlede støtteberettigede omkostninger. De skal også angive eventuelle supplerende udnyttelses- og formidlingsforpligtelser for deltagerne i overensstemmelse med artikel 43 i forordning (EU) nr. 1290/2013 (14). De skal efter behov give mulighed for en strategisk top-down-tilgang såvel som en bottom-up-tilgang, hvor målene nås på innovative måder.

Herudover skal disse arbejdsprogrammer omfatte et afsnit, som udpeger de tværgående spørgsmål, som er omhandlet i artikel 14 og under underafsnittet "Tværgående spørgsmål og støtteforanstaltninger i Horisont 2020" i bilag I til forordning (EU) nr. 1291/2013, og som dækker to eller flere specifikke mål inden for det samme prioriterede område eller på tværs af to eller flere prioriterede områder. Aktionerne gennemføres på en integreret måde.

7. Kommissionen vedtager ved hjælp af gennemførelsesretsakter efter undersøgelsesproceduren i artikel 10, stk. 4, følgende foranstaltninger:

afgørelsen om godkendelse af finansieringen af indirekte aktioner, hvis Unionens bidrag som led i det specifikke program skønnes at nå op på eller overstige 2,5 mio. EUR, dog undtaget aktioner under det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i nærværende afgørelses artikel 3, stk. 1, litra a), og undtagen aktioner finansieret under pilotprojektet "Den hurtige vej til innovation" omhandlet i artikel 24 i forordning (EU) nr. 1291/2013

afgørelsen om godkendelse af finansieringen af aktioner, hvis Unionens bidrag som led i det specifikke program skønnes at nå op på eller overstige 0,6 mio. EUR, dog undtaget aktioner under det specifikke mål "Europa i en verden i forandring - rummelige, innovative og reflekterende samfund" omhandlet i artikel 3, stk. 3, litra f) og aktioner under de specifikke mål "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og "Videnskab med og for samfundet" omhandlet i henholdsvis artikel 3, stk. 4, og artikel 3, stk. 5

Artikel 6

Det Europæiske Forskningsråd

1. Kommissionen opretter et europæisk forskningsråd ("EFR"), som skal være midlet til at gennemføre aktionerne under del I "Videnskabelig topkvalitet", som vedrører det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i nærværende afgørelses artikel 3, stk. 1, litra a). EFR skal efterfølge det EFR, der er nedsat ved Kommissionens afgørelse 2007/134/EF.

2. EFR består af det uafhængige videnskabelige råd i henhold til artikel 7 og den specifikke gennemførelsesstruktur i henhold til artikel 8.

3. EFR's formand vælges blandt internationalt velrenommerede seniorforskere.

Formanden udnævnes af Kommissionen efter en gennemsigtig ansættelsesprocedure, som bl.a. omfatter et uafhængigt indstillingsudvalg, for en periode på fire år, som kan fornyes én gang. Ansættelsesproceduren og den valgte kandidat skal godkendes af Det Videnskabelige Råd.

Formanden leder Det Videnskabelige Råd, varetager forbindelserne til den specifikke gennemførelsesstruktur og repræsenterer Det Videnskabelige Råd i videnskabens verden.

4. Grundlaget for EFR's arbejde er videnskabelig topkvalitet, uafhængighed, effektivitet, åbenhed og ansvarlighed. Det sikrer kontinuiteten af de aktioner, som blev varetaget af EFR i henhold til beslutning 2006/972/EF.

5. EFR's aktiviteter skal understøtte forskning inden for alle områder, som udføres af individuelle eller tværnationale forskerhold i konkurrence på EU-niveau. EFR's forskningsstøtte tildeles udelukkende på grundlag af kriteriet om topkvalitet.

6. Kommissionen står som garant for EFR's uafhængighed og integritet og sikrer, at det udfører sine opgaver korrekt.

Kommissionen sikrer, at gennemførelsen af EFR's aktioner sker i overensstemmelse med principperne i stk. 4 og den overordnede strategi for EFR, jf. artikel 7, stk. 2, litra a), som fastsat af Det Videnskabelige Råd.

Artikel 7

Det Videnskabelige Råd

1. Det Videnskabelige Råd består af forskere, ingeniører og akademikere af begge køn i forskellige aldersgrupper med særlig fremragende renommé og med relevant sagkundskab; de dækker tilsammen et bredt spektrum af forskningsområder og handler i deres personlige egenskab uafhængigt af eksterne interesser.

Medlemmer af Det Videnskabelige Råd udnævnes af Kommissionen efter en uafhængig og åben indstillingsprocedure, der er aftalt med Det Videnskabelige Råd, og som omfatter en høring af forskersamfundet og en rapport til Europa-Parlamentet og Rådet.

Medlemmerne udnævnes med et firårigt mandat, der kan fornyes én gang i et rotationssystem, der skal sikre kontinuiteten i Det Videnskabelige Råds arbejde.

2. Det Videnskabelige Råd fastlægger:

metoderne til og proceduren for peer review-processen og den bedømmelse af indkomne forslag, der danner grundlag for udvælgelsen af, hvilke forslag der skal have støtte

Kommissionen afviger kun fra holdninger, som Det Videnskabelige Råd har fastlagt i henhold til litra a), c), d) og e), hvis den mener, at de ikke overholder bestemmelserne i denne afgørelse. I så fald vedtager Kommissionen foranstaltninger for at bevare kontinuiteten i gennemførelsen af særprogrammet og for at nå dets mål, hvorved den beskriver de punkter, hvor der afviges fra Det Videnskabelige Råds holdninger, og behørigt begrunder afvigelserne.

3. Det Videnskabelige Råd handler i overensstemmelse med det mandat, der er fastlagt i bilag I, del I, punkt 1.1.

4. Det Videnskabelige Råd handler udelukkende med sigte på at nå det specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)" omhandlet i artikel 3, stk. 1, litra a), i henhold til principperne i artikel 6, stk. 4. Det skal handle hæderligt og ubestikkeligt og varetage sine opgaver effektivt og i størst mulig åbenhed.

Artikel 8

Specifik gennemførelsesstruktur

1. Den specifikke gennemførelsesstruktur er ansvarlig for den administrative gennemførelse og programgennemførelsen, jf. bilag I, del I, punkt 1.2. Den støtter Det Videnskabelige Råd i varetagelsen af alle dets opgaver.

2. Kommissionen sikrer, at den specifikke struktur for gennemførelsen strengt, effektivt og med den nødvendige smidighed følger EFR's mål og krav og kun disse.

AFSNIT III

AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

Artikel 9

Tilsyn og oplysninger om gennemførelse

1. Kommissionen fører et årligt tilsyn med og aflægger rapport om gennemførelsen af Horisont 2020 i overensstemmelse med artikel 31 i forordning (EU) nr. 1291/2013 og bilag III til denne afgørelse.

2. Kommissionen orienterer med jævne mellemrum udvalget som omhandlet i artikel 10 om de samlede fremskridt med gennemførelsen af særprogrammets indirekte aktioner for at give udvalget mulighed for på et tidligt tidspunkt at give relevant input til udarbejdelsen af arbejdsprogrammerne, navnlig den flerårige tilgang og de strategiske retningslinjer, og den forelægger udvalget rettidige oplysninger om alle aktioner foreslået eller finansieret under Horisont 2020, jf. bilag IV.

Artikel 10

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af et udvalg (programudvalget). Dette udvalg er et udvalg som fastlagt i forordning (EU) nr. 182/2011.

2. Udvalget holder møde i forskellige sammensætninger, jf. bilag V, alt efter hvilket emne der skal drøftes.

3. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 4 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

4. Når der henvises til dette stykke, finder artikel 5 i forordning (EU) nr. 182/2011 anvendelse.

5. Hvis udtalelsen fra udvalget skal indhentes ved skriftlig procedure, afsluttes den skriftlige procedure uden noget resultat, hvis formanden træffer beslutning herom, eller et simpelt flertal af udvalgets medlemmer anmoder herom inden for tidsfristen for afgivelse af udtalelsen.

Artikel 11

Udøvelse af de delegerede beføjelser

1. Kommissionen tillægges beføjelser til at vedtage delegerede retsakter på de i denne artikel anførte betingelser.

2. Beføjelsen til at vedtage delegerede retsakter, jf. artikel 3, stk. 2, tillægges Kommissionen for Horisont 2020's samlede varighed.

3. Den i artikel 3, stk. 2, omhandlede delegation af beføjelser kan til enhver tid tilbagekaldes af Rådet. En afgørelse om at tilbagekalde bringer de i den pågældende afgørelse anførte delegerede beføjelser til ophør. Den får virkning fra dagen efter offentliggørelsen af afgørelsen i Den Europæiske Unions Tidende eller fra en senere dato, der fastsættes nærmere i afgørelsen. Den berører ikke gyldigheden af delegerede retsakter, der allerede er i kraft.

4. Så snart Kommissionen vedtager en delegeret retsakt, giver den Rådet meddelelse herom.

5. En delegeret retsakt vedtaget i henhold til artikel 3, stk. 2, træder kun i kraft, hvis Rådet ikke har gjort indsigelse inden for en frist på to måneder fra meddelelsen af den pågældende retsakt til Rådet, eller hvis Rådet inden udløbet af denne frist har informeret Kommissionen om, at den ikke agter at gøre indsigelse. Fristen forlænges med en måned på Rådets initiativ.

6. Europa-Parlamentet underrettes om Kommissionens vedtagelse af delegerede retsakter, om enhver indsigelse mod dem eller om Rådets tilbagekaldelse af delegationen af beføjelser.

Artikel 12

Ophævelse og overgangsbestemmelser

1. Beslutning 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2014.

2. De aktioner, som er iværksat i henhold til de i nærværende artikels stk. 1 nævnte beslutninger og økonomiske forpligtelser i forbindelse med aktioner, der gennemføres i henhold til disse beslutninger, hører fortsat under disse beslutninger, indtil de er afsluttet. Hvis det er nødvendigt, varetages eventuelle tilbageværende opgaver for de udvalg, som er nedsat ved de i nærværende artikels stk. 1 nævnte beslutninger, af det udvalg, der er omhandlet i artikel 10.

3. Den finansielle tildeling til særprogrammet kan også dække udgifter til teknisk og administrativ bistand, som er nødvendig for at sikre overgangen mellem særprogrammet og de foranstaltninger, der er omfattet af beslutning 2006/971/EF, 2006/972/EF, 2006/973/EF, 2006/974/EF og 2006/975/EF.

Artikel 13

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tredjedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Artikel 14

Adressater

Denne afgørelse er rettet til medlemsstaterne.

(1) EUT C 181 af 21.6.2012, s. 111.

(2) EUT C 277 af 13.9.2012, s. 143.

(3) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1291/2013 af 11 december 2013 om Horisont 2020 - rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020) og om ophævelse af afgørelse nr. 1982/2006/EF (Se side 104 i denne EUT).

(4) Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1982/2006/EF af 18. december 2006 om Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 412 af 30.12.2006, s. 1).

(5) Kommissionens afgørelse 2007/134/EF af 2. februar 2007 om oprettelse af et europæisk forskningsråd(EØS-relevant tekst). (EUT L 57 af 24.2.2007, s. 14).

(6) Rådets afgørelse 2001/822/EF af 27. november 2001 om de oversøiske landes og territoriers associering med Det Europæiske Fællesskab ("associeringsafgørelse") (EFT L 314 af 30.11.2001, s. 1)

(7) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 182/2011 af 16. februar 2011 om de generelle regler og principper for, hvordan medlemsstaterne skal kontrollere Kommissionens udøvelse af gennemførelsesbeføjelser (EUT L 55 af 28.2.2011, s. 13).

(8) Kommissionens afgørelse 96/282/Euratom af 10. april 1996 om reorganisering af Det Fælles Forskningscenter (EFT L 107 af 30.4.1996, s. 12).

(9) Rådets beslutning 2006/971/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Samarbejde til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-13) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 86).

(10) Rådets beslutning 2006/972/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Idéer til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 243).

(11) Rådets beslutning 2006/973/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Mennesker til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 270).

(12) 2006/974/EF: Rådets beslutning 2006/974/EF af 19. december 2006 om særprogrammet Kapacitet til gennemførelse af Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 299).

(13) Rådets beslutning af 2006/975/EF 19. december 2006 om særprogrammet for Det Fælles Forskningscenters direkte aktioner under Det Europæiske Fællesskabs syvende rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (2007-2013) (EUT L 400 af 30.12.2006, s. 368).

(14) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1290/2013 af 11 december 2013 om reglerne for deltagelse og formidling i "Horisont 2020 – rammeprogram for forskning og innovation (2014-2020)" og om ophævelse af forordning (EF) nr. 1906/2006 (Se side 81 i denne EUT).

BILAG I

HOVEDLINJERNE I AKTIVITETERNE

Fælles elementer for de indirekte aktioner

1. PROGRAMLÆGNING

1.1. Generelt

Forordning (EU) nr. 1291/2013 fastlægger et sæt principper, der skal fremme en programlægningstilgang, hvor aktiviteter på en strategisk og integreret måde bidrager til opfyldelsen af dens mål, og hvor der sikres en stærk komplementaritet med andre beslægtede politikker og programmer i hele Unionen.

De indirekte aktioner i Horisont 2020 gennemføres ved hjælp af de finansieringsformer, som er fastlagt i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU, Euratom) nr. 966/2012 (1), navnlig tilskud, priser, indkøb og finansieringsinstrumenter. Alle former for finansiering anvendes fleksibelt i alle de generelle og specifikke mål i Horisont 2020, idet de anvendes på grundlag af det enkelte specifikke måls behov og særlige træk.

Der vil være særligt fokus på at sikre en afbalanceret tilgang til forskning og innovation, som ikke kun er begrænset til udvikling af nye produkter og tjenester på grundlag af videnskabelige og teknologiske gennembrud, men som også omfatter aspekter som anvendelse af eksisterende teknologier i nye applikationer, løbende forbedringer samt ikke-teknologisk og samfundsmæssig innovation. Kun med en holistisk tilgang til innovation kan man håndtere samfundsmæssige udfordringer og samtidig skabe nye konkurrencedygtige virksomheder og industrier.

Navnlig med hensyn til prioriteten "Samfundsmæssige udfordringer" og det specifikke mål "Lederskab inden for støtte- og industriteknologi" vil der være fokus på forsknings- og innovationsaktiviteter suppleret med aktiviteter, som fungerer tæt sammen med slutbrugerne og markedet, f.eks. demonstration, pilotprojekter eller konceptbekræftelse ("proof-of-concept"). Dette omfatter i givet fald også aktiviteter til støtte for social innovation og støtte til efterspørgselsaspekter såsom præstandardisering eller prækommercielle indkøb samt indkøb af innovative løsninger, standardisering og andre brugerrelaterede foranstaltninger, som skal bidrage til at fremskynde indførelsen og udbredelsen af innovative produkter og tjenester på markedet. Derudover vil der være tilstrækkelig plads til bottom-up-tilgange til indkaldelse af forslag, og aktiviteter i arbejdsprogrammer vil blive defineret bredt. Der vil være åbne, lette og hurtige ordninger under de enkelte udfordringer og teknologier med henblik på at give Europas bedste forskere, iværksættere og virksomheder mulighed for at foreslå banebrydende løsninger efter eget valg.

Fastlæggelsen af de detaljerede prioriteter under gennemførelsen af Horisont 2020 vil omfatte en strategisk tilgang til programlægning af forskning ved hjælp af forvaltningsmetoder, der er nøje afstemt efter den politiske udvikling, men alligevel er grænseoverskridende i forhold til traditionelle sektorpolitikker. Dette baseres på fornuftig dokumentation, analyse og fremsyn, og udviklingen måles i forhold til et solidt sæt resultatindikatorer. Denne tværgående tilgang til programlægning og forvaltning vil effektivisere samordningen af alle de specifikke mål i Horisont 2020 og giver mulighed for at håndtere de tværgående udfordringer som f.eks. bæredygtighed, klimaforandringer, samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber eller havforskning og -teknologi.

Opstillingen af prioriteter vil ligeledes være baseret på en bredt omfang af input og rådgivning. Den vil i givet fald omfatte grupper af uafhængige eksperter, som er nedsat specifikt for at rådgive om gennemførelsen af Horisont 2020 eller et af de specifikke mål. Disse ekspertgrupper udviser et passende niveau af ekspertise og viden inden for de omfattede områder samt en række forskellige professionelle baggrunde, herunder den akademiske verdens, erhvervslivets og civilsamfundets deltagelse. Der tages desuden i relevant omfang hensyn til rådgivning om indkredsning og udformning af strategiske prioriteter, der ydes af Udvalget for det Europæiske Forskningsrum og Innovation (ERAC), andre EFR-relaterede grupper og Gruppen for Erhvervspolitik.

I opstillingen af prioriteter kan der endvidere tages hensyn til de strategiske forskningsdagsordener for europæiske teknologiplatforme, fælles programlægningsinitiativer eller input fra europæiske innovationspartnerskaber. Hvor det er relevant, vil offentlig-offentlige partnerskaber og offentlig-private partnerskaber, som støttes gennem Horisont 2020, ligeledes bidrage til opstillingen af prioriteter og til gennemførelsen deraf i overensstemmelse med forordning (EU) nr. 1291/2013. Regelmæssige interaktioner med slutbrugere, borgere og civilsamfundsorganisationer ved hjælp af passende metoder som konsensuskonferencer, participatoriske teknologiske vurderinger eller direkte deltagelse i forsknings- og innovationsprocesser vil ligeledes være en hjørnesten i opstillingen af prioriteter.

Eftersom Horisont 2020 er syvårigt program, kan programmets økonomiske, samfundsmæssige og politiske sammenhæng ændre sig væsentligt i løbet af dets levetid. Horisont 2020 skal kunne tilpasse sig disse ændringer. Under hvert af de specifikke mål vil der derfor være mulighed for at inddrage støtte til aktiviteter, der ligger uden for nedenstående beskrivelser, hvis dette begrundes behørigt med en væsentlig udvikling, politiske behov eller uforudsete hændelser.

Aktiviteter, der støttes under de forskellige dele, og deres specifikke mål bør gennemføres på en måde, der sikrer indbyrdes komplementaritet og sammenhæng, hvor det er relevant.

1.2. Adgang til risikovillig kapital

Horisont 2020 vil hjælpe virksomheder og andre typer af enheder med at få adgang til lån, garantier og egenkapitalfinansiering via to faciliteter.

Lånefaciliteten vil yde lån til enkelte støttemodtagere til investeringer i forskning og innovation, garantier til finansielle mellemled, der yder lån til støttemodtagere, kombinerede lån og garantier samt garantier eller modgarantier for nationale, regionale og lokale låneordninger. Den omfatter bl.a. en særlig SMV-komponent målrettet mod forsknings- og innovationsdrevne SMV'er med lånebeløb, som supplerer finansieringen af SMV'er fra lånegarantifaciliteten under programmet for virksomheders konkurrenceevne og små og mellemstore virksomheder (Cosme) (2014-2020).

Egenkapitalfaciliteten stiller venture- og mezzaninkapital til rådighed for individuelle virksomheder i den tidlige fase (iværksætterfacilitet). Faciliteten vil også have mulighed for at foretage investeringer i udvidelses- og vækstfasen i forbindelse med egenkapitalfaciliteten for investeringer i vækstfasen under Cosme, herunder "funds-of-funds"-investeringer.

Disse faciliteter vil være en central del af det specifikke mål "Adgang til risikokapital", men de kan i givet fald også benyttes på tværs af alle andre specifikke Horisont 2020-mål.

Egenkapitalfaciliteten og den særlige SMV-lånefacilitet indføres som led i to finansielle EU-instrumenter, som stiller egenkapital og lån til rådighed for til forskning og innovation (F&I) og vækst af SMV'er, i sammenhæng med egenkapital- og lånefaciliteterne under Cosme.

1.3. Kommunikation, udnyttelse og formidling

En vigtig merværdi af forskning og innovation, som finansieres på EU-plan, er muligheden for at formidle, udnytte og kommunikere resultaterne på hele kontinentet for at forbedre deres virkning. I alle de specifikke mål i Horisont 2020 vil der derfor indgå specifik støtte til formidling (herunder i form af fri adgang til videnskabelige publikationer), kommunikation og dialog med stærkt fokus på at kommunikere resultaterne til slutbrugere, borgere, den akademiske verden, civilsamfundsorganisationer, erhvervslivet og politikere. I denne henseende kan Horisont 2020 udnytte etablerede netværk til informationsformidling. Kommunikationsaktiviteter i forbindelse med Horisont 2020 vil fremme det forhold, at resultaterne er opnået med støtte fra EU, og har også til formål at øge opmærksomheden omkring betydningen af forskning og innovation ved hjælp af publikationer, hændelser, videnbanker, databaser, websteder eller målrettet brug af sociale medier.

2. KOMPLEMENTARITET, TVÆRGÅENDE SPØRGSMÅL OG STØTTEFORANSTALTNINGER

Horisont 2020 er struktureret omkring de mål, som er defineret for dets tre prioriteter: "Videnskabelig topkvalitet", "Industrielt lederskab" og "Samfundsmæssige udfordringer". Opmærksomheden vil i særlig grad blive rettet mod at sikre passende samordning mellem disse prioriteter og fuld udnyttelse af den synergi, der genereres mellem alle de specifikke mål med henblik på at maksimere deres fælles indvirkning på Unionens politiske mål på højere plan. Målene i Horisont 2020 vil derfor blive håndteret ved i høj grad at fokusere på at finde effektive løsninger, som rækker langt videre end en tilgang, som udelukkende er baseret på traditionelle videnskabelige og teknologiske discipliner og økonomiske sektorer.

Tværgående aktioner fremmes på tværs af del I "Videnskabelig topkvalitet", del II "Industrielt lederskab", del III "Samfundsmæssige udfordringer", del IV "Udbredelse af topkvalitet og udvidelse af deltagerkredsen" og del V "Videnskab med og for samfundet" for i fællesskab at udvikle ny viden, fremtidige og fremspirende teknologier, forskningsinfrastrukturer og vigtige kompetencer. Der gøres også en indsats for at udnytte forskningsinfrastrukturer i en bredere samfundsmæssig sammenhæng, f.eks. inden for offentlige tjenester, fremme af forskning, civil sikkerhed og kultur. Endvidere vil opstillingen af prioriteter under gennemførelsen for JRC's direkte aktioner og Det Europæiske Institut for Innovation og Teknologis (EIT) aktiviteter blive samordnet med de andre dele i Horisont 2020 i passende omfang.

Hvis der bidrages effektivt til målene i "Europa 2020" og flagskibsinitiativet "Innovation i EU", skal der i mange tilfælde udvikles løsninger af tværfaglig art, som går på tværs af flere specifikke mål i Horisont 2020. Horisont 2020-beslutningen omfatter særlige bestemmelser, som skal tilskynde til sådanne tværgående aktioner, herunder gennem en effektiv sammenlægning af budgetter. Dette omfatter f.eks. også muligheden for at prioriteten "Samfundsmæssige udfordringer" og det specifikke mål "Lederskab inden støtte- og industriteknologi" kan anvende bestemmelserne for finansieringsinstrumenter og det SMV-specifikke instrument.

Tværgående aktioner vil ligeledes være afgørende for at stimulere samspillet mellem prioriteten "Samfundsmæssige udfordringer" og "Lederskab inden for støtte- og industriteknologi", der er nødvendig for at skabe store teknologiske gennembrud. Blandt eksemplerne på, hvor et sådant samspil kan udvikles, kan nævnes: e-sundhed, intelligente forsyningsnet, intelligente transportsystemer, mainstreaming af klimaforanstaltninger, nanomedicin, avancerede materialer til lette køretøjer eller udvikling af biobaserede industriprocesser og produkter. Der skabes således stærk synergi mellem prioriteten "Samfundsmæssige udfordringer" og udviklingen af generisk støtte- og industriteknologi. Der tages udtrykkeligt højde for dette i udviklingen af flerårige strategier og opstillingen af prioriteter for hvert af disse specifikke mål. Dette kræver, at interessenter, som repræsenterer de forskellige perspektiver, fuldt ud involveres i gennemførelsen, og i mange tilfælde vil det også kræve aktioner, som samler finansiering fra "Lederskab inden for støtte- og industriteknologi" og det relevante specifikke mål "Samfundsmæssige udfordringer".

Opmærksomheden vil også i særlig grad blive rettet mod at samordne de aktiviteter, som finansieres gennem Horisont 2020, med de aktiviteter, som støttes under andre EU-finansieringsprogrammer, f.eks. under den fælles landbrugspolitik, den fælles fiskeripolitik, Life-programmet, programmet Erasmus+ og Sundhed til gavn for Vækst-programmet samt Unionens eksterne programmer og programmer for udviklingsbistand. Dette omfatter en passende sammenhæng med samhørighedspolitikken sammenhæng med nationale og regionale F&I-strategier for intelligent specialisering, hvor støtte til kapacitetsopbygning til forskning og innovation på regionalt plan kan fungere som en slags "genvej til topkvalitet", oprettelse af regionale ekspertisecentre kan hjælpe med at slå bro over innovationskløften i Europa, eller støtte til store demonstrations- eller pilotlinjeprojekter kan bidrage til at nå målet om at skabe industrielt lederskab i Europa.

A. Samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber

Forskning inden for samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber integreres fuldt ud i hvert af de specifikke mål i Horisont 2020. Dette vil give rig mulighed for at støtte denne forskning gennem de specifikke mål "Det Europæiske Forskningsråd (EFR)", "Marie Skłodowska-Curie-aktionerne" eller "Forskningsinfrastrukturer".

Til det formål vil samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber også blive integreret som et vigtigt led i de aktiviteter, som er nødvendige for at styrke det industrielle lederskab og håndtere de samfundsmæssige udfordringer. Sidstnævnte omfatter bl.a.: forståelse af de afgørende faktorer for sundhed og effektivisering af sundhedssystemer, støtte til politikker, der styrker landdistrikter, forskning i og bevarelse af Europas kulturarv og rigdomme, fremmer informerede forbrugervalg, skaber et rummeligt digitalt økosystem baseret på viden og information, solid beslutningstagning om energipolitik og sikring af et forbrugervenligt europæisk elnet og overgang til et bæredygtigt energisystem, støtte til dokumentationsbaseret transportpolitik, støtte til modvirkning af klimaforandringer og tilpasningsstrategier, initiativer til ressourceeffektivitet og foranstaltninger rettet mod en grøn og bæredygtig økonomi og forståelse af de kulturelle og socioøkonomiske aspekter ved sikkerheds-, risiko- og forvaltningsspørgsmål (herunder juridiske aspekter og menneskerettighedsaspekter).

Derudover vil det specifikke mål "Europa i en verden i forandring – rummelige, innovative og reflekterende samfund" støtte samfundsvidenskabens og de humanistiske videnskabers forskning i horisontale emner såsom intelligent og bæredygtig vækst, sociale, kulturelle og adfærdsmæssige forandringer i europæiske samfund, social innovation, innovation i den offentlige sektor eller Europas position som en global aktør.

B. Videnskab og samfund

Forbindelserne og samspillet mellem videnskaben og samfundet såvel som fremme af ansvarlig forskning og innovation, videnskabelig uddannelse samt videnskabelig kommunikation og kultur skal uddybes, og offentlighedens tillid til videnskab og innovation skal styrkes gennem aktiviteterne i Horisont 2020 ved at tilskynde til informeret inddragelse af og dialog med borgerne og civilsamfundet om forskning og innovation.

C. Køn

Unionen ønsker at fremme ligestilling mellem kønnene. I Horisont 2020 rettes opmærksomheden i særlig grad mod køn som tværgående emne med henblik på at rette op på uligheder mellem mænd og kvinder og integrere kønsdimensionen i forsknings- og innovationsprogramlægning og -indhold.

D. SMV'er

Horisont 2020 vil tilskynde til og støtte SMV'ers øgede deltagelse på en integreret måde og på tværs af alle mål.

Udover af at der skabes bedre betingelser for SMV'ers deltagelse i Horisont 2020, anvendes der i overensstemmelse med artikel 22 i forordning (EU) nr. 1291/2013 specifikke foranstaltninger fastlagt under det specifikke mål "Innovation i SMV'er" (SMV-specifikt instrument) i det specifikke mål "Lederskab inden for støtte- og industriteknologi" og i prioriteten "Samfundsmæssige udfordringer". Denne integrerede tilgang bør føre til, at mindst 20 % af deres samlede budgetter går til SMV'er.

Der fokuseres navnlig på passende repræsentation af SMV'er i offentlig-private partnerskaber, jf. artikel 25 i forordning (EU) nr. 1291/2013.

E. "Den hurtige vej til innovation"

"Den hurtige vej til innovation" vil nedbringe tiden fra idé til marked betydeligt og forventes at øge industriens og førstegangsansøgeres deltagelse i Horisont 2020.

"Den hurtige vej til innovation", jf. artikel 24 i forordning (EU) nr. 1291/2013, vil støtte innovationsaktioner under det specifikke mål "Lederskab inden for støtte- og industriteknologier" og under prioriteten "Samfundsmæssige udfordringer", idet den følger en bottom-up-baseret logik på grundlag af en kontinuerligt åben indkaldelse, og tidsrummet frem til tilskud ikke overskrider seks måneder. "Den hurtige vej til innovation" vil bidrage til innovation i EU og understøtte Unionens konkurrenceevne.

F. Bredere deltagelse

Forsknings- og innovationspotentialet i medlemsstaterne er til trods for en vis harmonisering i den seneste tid fortsat meget forskelligt med store kløfter mellem de "innovationsledende" og de "innovationssvage" lande. En række aktiviteter skal hjælpe med at slå bro over forsknings- og innovationskløften i Europa ved at fremme synergi med de europæiske struktur- og investeringsfonde og ved specifikke foranstaltninger til at frigøre potentialet for topkvalitet i de regioner, der halter bagefter inden for forskning, udvikling og innovation, således at deltagelsen i Horisont 2020 udbredes og bidrager til at gennemføre det europæiske forskningsrum.

G. Internationalt samarbejde

Internationalt samarbejde med partnere i tredjelande er nødvendigt for at kunne nå de mange specifikke mål, som er defineret i Horisont 2020, navnlig i forbindelse med Unionens eksterne politikker og politikker for udviklingsbistand og internationale forpligtelser. Dette gælder alle de samfundsmæssige udfordringer i Horisont 2020, som har fælles karakter. Internationalt samarbejde er ligeledes vigtigt for frontlinjeforskning og grundforskning med hensyn til at udnytte de fordele, som mulighederne inden for nye videnskaber og teknologier skaber. Det er således afgørende at støtte mobiliteten for R&I-medarbejdere på internationalt plan for at forbedre dette globale samarbejde. Aktiviteter på internationalt plan er ligeledes vigtige for at forbedre det europæiske erhvervslivs konkurrenceevne og fremme udnyttelsen af og handelen inden for nye teknologier, f.eks. gennem udvikling af globale standarder og retningslinjer for interoperabilitet og ved at fremme accept og anvendelse af europæiske løsninger uden for Europa. Alle internationale aktiviteter bør understøttes af en effektiv og rimelig ramme for videnoverførsel, hvilket har afgørende betydning for innovation og vækst.

Det internationale samarbejde i Horisont 2020 vil være fokuseret på samarbejde med tre store landegrupper:

1) industrialiserede lande og vækstlande

2) udvidelses- og naboskabslande og

3) udviklingslande.

Hvis det er relevant, fremmer Horisont 2020 samarbejdet på biregionalt eller multilateralt plan. Internationalt samarbejde inden for forskning og innovation er et vigtigt element i Unionens globale forpligtelser og spiller en vigtig rolle i Unionens partnerskab med udviklingslande f.eks. i forbindelse med opnåelsen af FN's millenniumudviklingsmålene.

Artikel 27 i (EU) nr. 1291/2013 indeholder de generelle principper for deltagelse af retlige enheder fra tredjelande og fra internationale organisationer. Eftersom forskning og innovation generelt drager stor fordel af åbenhed over for tredjelande, vil Horisont 2020 fortsætte med princippet om generel åbenhed og samtidig opmuntre til, at der gives gensidig adgang til tredjelandes programmer. Når det er relevant og navnlig for at beskytte europæiske interesser hvad angår intellektuel ejendomsret, kan der vælges en mere forsigtig tilgang.

Derudover gennemføres der en række målrettede aktioner med en strategisk tilgang til internationalt samarbejde med udgangspunkt i fælles interesser, prioriteter og gensidige fordele samt fremme af samordning og synergi med medlemsstaternes aktiviteter. Dette omfatter en mekanisme, der støtter fælles indkaldelser og mulighed for at samfinansiere programmer sammen med tredjelande eller internationale organisationer. Der vil blive tilstræbt synergi med andre EU-politikker.

Strategisk rådgivning fra det Strategiske Forum for Internationalt Videnskabeligt og Teknologisk samarbejde (SFIC) tilstræbes fortsat.

Med forbehold af andre samarbejdsmuligheder er følgende eksempler på områder, hvor der kan udvikles et sådant strategisk internationalt samarbejde:

a) fortsættelse af partnerskabet mellem de europæiske lande og udviklingslande vedrørende kliniske forsøg (EDCTP2) om kliniske forsøg vedrørende lægelige indgreb mod hiv, malaria, tuberkulose og oversete sygdomme

b) støtte i form af et årsabonnement til Human Frontier Science Programme (HFSP), således at medlemsstater, som ikke er medlem af G7, fuldt ud kan nyde godt af de midler, der stilles til rådighed af HFSP

c) et internationalt konsortium om sjældne sygdomme med en række medlemsstater og tredjelande. Formålet med dette initiativ er inden 2020 at udvikle diagnostiske test for de fleste sjældne sygdomme og 200 nye behandlinger af sjældne sygdomme

d) støtte til aktiviteterne i det internationale forum om videnbaseret bioøkonomi og EU's og USA's taskforce om bioteknologisk forskning samt samarbejdsforbindelser med relevante internationale organisationer og initiativer (f.eks. globale forskningsalliancer vedrørende landbrugets drivhusgasemissioner og dyresundhed)

e) bidrag til multilaterale processer og initiativer som f.eks. Det Mellemstatslige Panel om Klimaforandringer (IPCC), Den Mellemstatslige Videnspolitikplatform vedrørende Biodiversitet og Økosystemydelser (IPBES) og Group on Earth Observations (GEO) (ad hoc-gruppen om jordobservation)

f) de rumpolitiske dialoger mellem EU og De Forenede Stater og Rusland, de to største rumfartsnationer, er yderst værdifulde og danner grundlag for etablering af et strategisk samarbejde inden for rumpartnerskaber

g) gennemførelsesordninger mellem Unionen og De Forenede Stater for samarejdsaktiviteter vedrørende forskning inden for national-/civil sikkerhed og forskning, undertegnet den 18. november 2010

h) samarbejde med udviklingslande, herunder fra det sydlige Sahara, vedrørende decentraliseret energiproduktion med henblik på fattigdomsbekæmpelse

i) Videreførelse af forskningssamarbejdet med Brasilien om en ny generation af biobrændstoffer og andre anvendelser af biomasse.

Endvidere vil målrettede horisontale aktiviteter blive støttet med henblik på at sikre en sammenhængende og effektiv udvikling af internationalt samarbejde på tværs af Horisont 2020.

H. Bæredygtig udvikling og klimaændringer

Horisont 2020 vil tilskynde til og støtte aktiviteter, der sigter mod at udnytte Europas førerposition i kapløbet om at udvikle nye processer og teknologier til fremme af bæredygtig udvikling i bred forstand og bekæmpelse af klimaændringer. En sådan horisontal tilgang, der er fuldt ud integreret i alle indsatsområderne under Horisont 2020, vil støtte Unionen i bestræbelserne på at klare sig i en ressourcebegrænset verden med lav CO2-udledning, samtidig med at der opbygges en ressourceeffektiv, bæredygtig og konkurrencedygtig økonomi.

I. Brodannelse mellem opdagelse og markedsføring

Brodannelsestiltagene i hele Horisont 2020 tager sigte på at gå fra opdagelse til markedsføring, så idéerne udnyttes og kommercialiseres, når det er muligt. Tiltagene bør baseres på et bredt innovationskoncept og stimulere tværsektoriel innovation.

J. Tværgående støtteforanstaltninger

De tværgående spørgsmål vil blive støttet gennem en række horisontale støtteforanstaltninger, der bl.a. omfatter følgende: gøre forskererhvervet mere attraktivt, herunder de generelle principper i det europæiske charter for forskere, styrke dokumentationsgrundlaget omhandlet i Kommissionens henstilling af 11. marts 2005 (2) og udviklingen af og støtten til EFR (herunder de fem EFR-initiativer) og flagskibsinitiativet "Innovation i EU", som belønner de bedste Horisont 2020-støttemodtagere og projekter på de forskellige områder gennem symbolske præmier, forbedre rammebetingelserne til støtte for flagskibsinitiativet "Innovation i EU", herunder principperne i Kommissionens henstilling om forvaltning af intellektuel ejendomsret (3), og undersøge mulighederne for at oprette et EU-instrument til valorisering af intellektuel ejendomsret, administration og koordination af internationale netværk for fremragende forskere og innovatorer, såsom europæisk samarbejde om videnskabelig og teknisk forskning (Cost).

3. PARTNERSKABER

For at opnå bæredygtig vækst i Europa skal offentlige og private aktørers bidrag optimeres. Dette er afgørende for, at vi kan konsolidere det europæiske forskningsrum og nå målene for "Innovation i EU", "digitale dagsorden for Europa" og andre flagskibsinitiativer i Europa 2020-strategien. Ansvarlig forskning og innovation kræver desuden, at de bedste løsninger opnås gennem samspil mellem partnere, som har forskellige perspektiver, men fælles interesser.

Horisont 2020 fastlægger omfanget af og et tydeligt sæt kriterier for offentlig-offentlige og offentlig-private partnerskaber, som etableres. Offentlig-private partnerskaber kan tage udgangspunkt i en kontrakt mellem offentlige og private aktører og kan i begrænsede tilfælde være institutionelle offentlig-private partnerskaber, som f.eks. fælles teknologiinitiativer (FTI'er) og andre fællesforetagender.

Eksisterende offentlig-offentlige og offentlig-private partnerskaber kan modtage støtte fra Horisont 2020, forudsat at de søger at nå Horisont 2020-målene, bidrager til indførelsen af det europæiske forskningsrum, opfylder kriterierne i Horisont 2020-forordningen, og har vist tegn på tydelige fremskridt under det syvende rammeprogram

Artikel 185-initiativer i henhold til TEUF, som støttes under Det Europæiske Fællesskabs sjette rammeprogram for forskning, teknologisk udvikling og demonstration ("det sjette rammeprogram") vedtaget ved Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1513/2002/EF (4) og/eller under det syvende rammeprogram, og for hvilke der kan opnås yderligere støtte på ovenstående betingelser, omfatter: partnerskabet mellem de europæiske lande og udviklingslande vedrørende kliniske forsøg (EDCTP), det fælles program "længst muligt i eget hjem", det fælles forsknings- og udviklingsprogram for Østersøen (Bonus), Eurostars-programmet og det europæiske program for metrologisk forskning (EMRP). Der kan også ydes støtte til europæiske energiforskningsalliance (EERA), der er oprettet under den strategiske støtteteknologiplan for Europa (SET-planen). Horisont 2020 kan støtte fælles programlægningsinitiativer gennem de instrumenter, der er omhandlet i artikel 26 i (EU) nr. 1291/2013 herunder gennem artikel 185-initiativer i henhold til TEUF.

Fællesforetagender oprettet under det syvende rammeprogram i henhold til artikel 187 i TEUF, som der kan ydes yderligere støtte til på ovenstående betingelser, er: initiativet om innovative lægemidler (IMI), Clean Sky, forskning i lufttrafikstyring i det fælles europæiske luftrum (SESAR), fællesforetagendet for brændselsceller og brint (BCB) samt det fælles teknologiinitiativ vedrørende elektronikkomponenter og -systemer for europæisk lederskab (ECSEL).

Andre offentlig-private partnerskaber, som støttes under det syvende rammeprogram, og for hvilke der kan opnås yderligere støtte på ovenstående betingelser, omfatter: fremtidens fabrikker, energieffektive bygninger, miljøvenlige biler (European Green Cars Initiative) og fremtidens internet. Der kan også gives yderligere støtte til europæiske innovationspartnerskaber (EII) oprettet under SET-planen.

Yderligere offentlig-offentlige partnerskaber og offentlig-private partnerskaber kan lanceres under Horisont 2020, hvis de opfylder de fastlagte kriterier.

DEL I

VIDENSKABELIG TOPKVALITET

1. DET EUROPÆISKE FORSKNINGSRÅD (EFR)

EFR vil fremme frontlinjeforskning i verdensklasse. Forskning på og hinsides grænserne for vores nuværende viden er af kritisk betydning for både økonomisk og social velfærd og uvægerligt et risikofyldt foretagende, der bevæger sig ind på nye og særdeles udfordrende forskningsområder og er kendetegnet ved fravær af faggrænser.

For at stimulere betydelige fremskridt med hensyn til vidensgrænser vil EFR støtte individuelle grupper, som udfører grundforskning på alle videnskabelige og teknologiske områder, som hører ind under anvendelsesområdet for Horisont 2020, herunder ingeniørfag, samfundsvidenskab og humanistiske videnskaber. Hvor det er relevant, kan der tages hensyn til bestemte målgrupper (f.eks. nye forskere/spirende forskerhold), såfremt det er i overensstemmelse med EFR's mål og behovet for en effektiv gennemførelse. Der vil blive lagt særlig vægt på nyopdukkende og hurtigtvoksende områder ved vidensgrænsen og ved kontaktfladerne mellem forskellige fag.

Uafhængige forskere i alle aldre og af begge køn, herunder nye forskere, der overgår til at blive uafhængige forskningsledere, og fra alle lande i verden støttes i at udføre deres forskning i Europa.

EFR skal især lægge vægt på at bistå de bedste nye forskere med fremragende idéer med at overgå til at blive uafhængige ved at yde tilstrækkelig støtte i den kritiske fase, hvor de etablerer eller konsoliderer deres eget forskerhold eller forskningsprogram. EFR vil også fortsat yde passende støtte til etablerede forskere.

Strategien bag særprogrammet er, at forskningen skal være "forskerdrevet". Dette vil sige, at EFR vil støtte projekter, der gennemføres af forskere om emner, som forskerne selv vælger inden for rammerne af forslagsindkaldelsen. Forslagene bedømmes ved peer review og udelukkende på grundlag af kriteriet om topkvalitet, idet der tages hensyn til topkvalitet i nye grupper, nye forskere såvel som etablerede forskerhold, og idet der lægges særlig vægt på forslag, der er klart banebrydende, og som indebærer tilsvarende høje videnskabelige risici.

EFR vil fungere som et selvstændigt videnskabsledet finansieringsorgan bestående af et uafhængigt videnskabeligt råd, som støttes af en enkel og omkostningseffektiv specifik gennemførelsesstruktur.

Det Videnskabelige Råd fastlægger den overordnede videnskabelige strategi og har fuld beslutningskompetence med hensyn til, hvilken type forskning der skal finansieres.

Det Videnskabelige Råd fastlægger et arbejdsprogram med henblik på at opfylde EFR's mål ud fra nedenstående videnskabelige strategi. Det fastlægger de nødvendige internationale samarbejdsinitiativer i overensstemmelse med den videnskabelige strategi, herunder outreachaktiviteter, for at gøre EFR mere synlig for de bedste forskere fra resten af verden.

Det Videnskabelige Råd vil løbende overvåge driften af EFR og dets evalueringsprocedurer og overveje, hvordan de generelle mål bedst opfyldes. Det vil udvikle EFR's blanding af støtteforanstaltninger efter behov for at imødekomme nye behov.

EFR sigter mod topkvalitet inden for sine egne aktiviteter. Administrations- og personaleudgifterne til EFR i forbindelse med Det Videnskabelige Råd og den specifikke gennemførelsesstruktur vil følge principperne om enkel og omkostningseffektiv forvaltning. Administrationsudgifterne vil blive holdt på et minimum, hvilket er foreneligt med at sikre de nødvendige ressourcer til gennemførelse i verdensklasse, således at der er det størst muligt beløb til rådighed til frontlinjeforskning.

EFR's støtte tildeles, og tilskud forvaltes efter enkle, gennemsigtige procedurer, som bevarer fokus på topkvalitet, støtter initiativ og kombinerer fleksibilitet med ansvarlighed. EFR vil hele tiden søge at forenkle og forbedre sine procedurer yderligere for at sikre, at disse principper følges.

I lyset af EFR's unikke struktur og rolle som et videnskabsledet finansieringsorgan gennemgås og evalueres gennemførelsen og forvaltningen af EFR's aktiviteter løbende med fuld deltagelse af Det Videnskabelige Råd for at vurdere resultaterne og tilpasse og forbedre procedurer og strukturer på grundlag af erfaringerne.

1.1. Det Videnskabelige Råd

Det Videnskabelige Råd får følgende opgaver, jf. artikel 7:

1) videnskabelig strategi: — at fastlægge den overordnede videnskabelige strategi for EFR på baggrund af de videnskabelige muligheder og de europæiske videnskabelige behov — kontinuerligt og i overensstemmelse med den videnskabelige strategi at sikre udarbejdelsen af arbejdsprogrammet og de nødvendige ændringer hertil, herunder forslagsindkaldelser og kriterier, og, hvis det er nødvendigt, sørge for fastlæggelse af bestemte målgrupper (f.eks. nye/spirende forskerhold)

2) videnskabelig forvaltning, tilsyn og kvalitetskontrol: — at afgive indstillinger set ud fra en videnskabelig synsvinkel, hvor det er relevant, om gennemførelse og forvaltning af forslagsindkaldelser, evalueringskriterier, peer review-processer, herunder udvælgelse af eksperter og metoder til peer review og evaluering af forslag samt de nødvendige gennemførelsesregler og retningslinjer, på basis af hvilke det forslag, der skal finansieres, fastlægges under Det Videnskabelige Råds tilsyn og at afgive indstillinger om andre spørgsmål af betydning for EFR-aktiviteternes resultater og virkning samt kvaliteten af den forskning, der udføres, herunder de vigtigste bestemmelser i EFR's standardtilskudsaftale — at føre tilsyn med kvaliteten af aktiviteterne og evaluere gennemførelse og resultater samt fremsætte anbefalinger om korrigerende indgreb eller fremtidige tiltag

3) kommunikation og formidling: — at sørge for gennemsigtighed i kommunikationen med forskermiljøet, de vigtigste interessenter og den brede offentlighed vedrørende EFR's aktiviteter og resultater — regelmæssigt at aflægge beretning til Kommissionen om dets egne aktiviteter.

Det Videnskabelige Råd har fuld beslutningskompetence med hensyn til, hvilken type forskning der skal finansieres, og står som garant for forskningens kvalitet set ud fra en videnskabelig synsvinkel.

Hvis der er behov for det, konsulterer Det Videnskabelige Råd det videnskabelige, tekniske og akademiske forskermiljø, regionale og nationale organer, som finansierer forskning, samt andre interessenter.

Det Videnskabelige Råds medlemmer godtgøres for de opgaver, de udfører, i form af et honorar og, hvis det er relevant, godtgørelse af rejse- og opholdsudgifter.

EFR's formand bor i Bruxelles i embedsperioden og bruger det meste af sin arbejdstid (5) på EFR-anliggender. Han/hun aflønnes på niveau med Kommissionens topembedsmænd.

Det Videnskabelige Råd vælger blandt sine medlemmer tre næstformænd, som bistår formanden med dennes repræsentative og organisatoriske opgaver. De kan også føre titlen næstformand for EFR.

Der stilles støtte til rådighed, som sikrer, at de tre næstformænd har tilstrækkelig lokal administrativ bistand på deres egne institutter.

1.2. Specifik gennemførelsesstruktur

Den specifikke gennemførelsesstruktur får ansvaret for alle aspekter af den administrative iværksættelse og gennemførelse af programmet således som fastlagt i arbejdsprogrammet. Den skal navnlig gennemføre evalueringsprocedurerne samt peer review- og udvælgelsesprocessen efter de principper, som Det Videnskabelige Råd fastlægger, og varetage den økonomiske og videnskabelige forvaltning af støtten.

Den specifikke gennemførelsesstruktur vil støtte Det Videnskabelige Råd i udførelsen af alle dets opgaver i henhold til ovenstående, give det adgang til de nødvendige dokumenter og data, som den råder over, samt underrette Det Videnskabelige Råd om sine aktiviteter.

For at sikre en effektiv kontakt med den specifikke gennemførelsesstruktur om strategi- og driftsspørgsmål holder ledelsen i Det Videnskabelige Råd og direktøren for den specifikke gennemførelsesstruktur regelmæssige samordningsmøder.

Ledelsen af EFR vil blive varetaget af personale, der ansættes til formålet, herunder om nødvendigt tjenestemænd fra EU-institutionerne, og dækker kun det faktiske administrationsbehov med henblik på at sikre den stabilitet og kontinuitet, der er nødvendig for en effektiv administration.

1.3. Kommissionens rolle

For at opfylde sine forpligtelser, jf. artikel 6, 7 og 8, skal Kommissionen:

— sikre kontinuiteten i og fornyelsen af Det Videnskabelige Råd og understøtte et stående indstillingsudvalg, som indstiller kommende medlemmer til Det Videnskabelige Råd

— sikre kontinuiteten i den specifikke gennemførelsesstruktur og uddelegere opgaver og ansvarsområder til denne under hensyntagen til Det Videnskabelige Råds holdninger

— udpege direktøren og det ledende personale i den specifikke gennemførelsesstruktur under hensyntagen til Det Videnskabelige Råds holdninger

— sikre rettidig vedtagelse af arbejdsprogrammet, holdningerne til gennemførelsesmetoderne og de nødvendige gennemførelsesregler i henhold til EFR's udbudsbetingelser og standardtilskudsaftale under hensyntagen til Det Videnskabelige Råds holdninger

— jævnligt underrette og rådføre sig med programudvalget om gennemførelsen af EFR's aktiviteter.

2. FREMTIDIGE OG NYE TEKNOLOGIER

Aktiviteterne inden for fremtidige og nye teknologier (FET) vil konkretisere forskellige arbejdsmetoder fra helt åbne til forskellige grader af strukturering af emner, samfund og finansiering omkring tre dele: FET-åbent domæne, FET-proaktive initiativer og FET-flagskibe.

2.1. FET-åbent domæne: fremme af nye idéer

Støtte til en lang række uudviklede samarbejdsprojekter inden for forskning i visionær højrisikovidenskab og -teknologi er nødvendig for at kunne udforske nye udgangspunkter for radikalt ny fremtidig videnskabelig viden og nye fremtidige videnskabelige teknologier. Denne aktivitet er udtrykkeligt ikke emnebundet og heller ikke underlagt andre krav og giver således mulighed for nye idéer, uanset hvor og hvornår de opstår og inden for det bredeste spektrum af temaer og fag, og den fremmer aktivt kreativ og utraditionel tænkning. Det kræver en behændig, risikovenlig og yderst tværfaglig forskningstilgang at fremme sådanne skrøbelige idéer, som rækker langt ud over det rent teknologiske område. Det er ligeledes vigtigt at tiltrække og stimulere deltagelse fra nye aktører med stort potentiale inden for forskning og innovation som f.eks. unge forskere og højteknologiske SMV'er med henblik på at fremme fremtidens videnskabelige og industrielle ledere.

2.2. FET-proaktive initiativer: fremme af nye temaer og miljøer

Nye områder og temaer skal fremmes ved at fokusere på at strukturere nye miljøer og støtte udformning og udvikling af temaer inden for transformativ forskning. De vigtigste fordele ved denne strukturerende og dog udforskende tilgang er nye områder, som endnu ikke er klar til at blive inddraget i køreplaner for industriel forskning, og opbygning og strukturering af de omgivende forskningsmiljøer. Der sker et skift fra samarbejde mellem få forskere til en klynge af projekter, som hver især arbejder med aspekter inden for et forskningstema og udveksler resultater. Det vil ske i tæt samspil med prioriteterne "Industrielt lederskab" og "Samfundsmæssige udfordringer".

2.3. FET-flagskibe: løsning af store tværfaglige videnskabelige og teknologiske udfordringer

Forskningsinitiativer inden for denne del er videnskabs- og teknologidrevne, store og tværfaglige og opbygget omkring et visionært og forenende mål. De håndterer store videnskabelige og teknologiske udfordringer, som kræver samarbejde mellem en række fag, miljøer og programmer. Det videnskabelige og teknologiske fremskridt bør sikre et stærkt og bredt grundlag for fremtidig teknologisk innovation og økonomisk udnyttelse samt nye fordele for samfundet med en stor potentiel virkning. Den overordnede art og størrelsen betyder, at de kun kan realiseres gennem en samarbejdsbaseret, langsigtet og vedvarende indsats.

2.4. Særlige gennemførelsesaspekter

En rådgivende FET-gruppe, herunder videnskabsfolk og ingeniører med fremragende renommé og ekspertise, giver input fra interessenter om den overordnede videnskabelige og teknologiske strategi, herunder rådgivning om definitionen af arbejdsprogrammet.

FET vil fortsat være videnskabs- og teknologiledet og støttet af en let og effektiv gennemførelsesstruktur. Der vedtages enkle administrative procedurer med henblik på at bevare fokus på videnskabsdrevet teknologisk innovation, støtte initiativer og kombinere en hurtig beslutningstagning og fleksibilitet med ansvarlighed. De mest hensigtsmæssige tilgange anvendes til at afsøge FET-forskningslandskabet (f.eks. med henblik på porteføljeanalyse) og til at inddrage forskellige interessenter (f.eks. ved høringer). Formålet hermed vil være fortsatte forbedringer og søgen efter nye metoder til at forenkle og forbedre procedurerne for at sikre, at disse principper opfyldes. Der gennemføres vurderinger af FET-aktiviteternes effektivitet og virkning som supplement til aktiviteterne på programlægningsplan.

I lyset af opgaven med at fremme videnskabsdrevet forskning i retning af fremtidige teknologier bestræber FET sig på at samle aktører fra områderne videnskab, teknologi og innovation, herunder eventuelt brugere, og så vidt muligt fra både den offentlige og den private sektor. FET bør derfor spille en aktiv og katalyserende rolle i stimuleringen af nytænkning, ny praksis og nyt samarbejde.

FET-åbent domæne grupperer aktiviteter i en bottom-up-søgning efter lovende nye idéer. Den store risiko ved sådanne idéer imødegås ved at udforske mange af dem. Effektivitet med hensyn til tid og ressourcer, lave offeromkostninger for forslagsstillerne og en indiskutabel åbenhed over for utraditionelle og tværfaglige idéer er de vigtigste kendetegn for disse aktiviteter. Med lette, hurtige og permanent åbne indsendelsesordninger vil der blive søgt efter lovende nye højrisikoidéer inden for forskning, ligesom der banes vej for nye innovationsaktører med stort potentiale som unge forskere og højteknologiske SMV'er. Som supplement til FET-åbent domæne-aktiviteter kan aktiviteter under prioriteterne "Industrielt lederskab" og "Samfundsmæssige udfordringer" fremme radikalt ny udnyttelse af viden og teknologier.

FET-proaktive initiativer vil løbende iværksætte indkaldelser vedrørende flere risikobetonede og innovative temaer med stort potentiale, som finansieres på et sådant niveau, at der kan vælges flere projekter. Disse projekter støttes af samfundsopbyggende aktioner, som fremmer aktiviteter som fælles begivenheder, udvikling af nye læseplaner og køreplaner for forskning. Der vil i udvælgelsen af temaer blive taget hensyn til topkvalitet inden for videnskabsdrevet forskning i fremtidige teknologier, muligheder for at skabe en kritisk masse og indvirkningen på videnskab og teknologi.

Der kan gennemføres en række store fokuserede initiativer (FET-flagskibe) under forudsætning af, at resultatet af de forberedende FET-projekter er positivt. De bør baseres på åbne partnerskaber, der gør det muligt frivilligt at kombinere EU-bidrag og nationale og private bidrag med en afbalanceret forvaltning, som giver programejerne mulighed for at få indflydelse og have en høj grad af selvstændighed og fleksibilitet i gennemførelsen, og samtidig gør det muligt for flagskibet nøje at følge en generelt støttet forskningskøreplan. I udvælgelsen af emner, der skal gennemføres som flagskibe, tages der udgangspunkt i videnskabelig og teknologisk topkvalitet, og der tages højde for det samlende mål, den potentielle virkning, integrationen af interessenter og ressourcer i en sammenhængende forskningskøreplan samt eventuelt støtte fra interessenter og nationale/regionale forskningsprogrammer. Disse aktiviteter skal gennemføres ved hjælp af de eksisterende finansieringsinstrumenter.

Aktiviteter inden for de tre FET-dele suppleres af netværks- og samfundsbaserede aktiviteter med henblik på at oprette en rig og aktiv europæisk base for videnskabsdrevet forskning i retning af fremtidige teknologier. De støtter den fremtidige udvikling i FET-aktiviteter, fremmer debatten om virkningen af nye teknologier og fremskynder virkningerne.

3. MARIE SKŁODOWSKA-CURIE-AKTIONER

3.1. Fremme af nye færdigheder gennem grunduddannelse af topkvalitet for forskere

Europa har brug for et stærkt og kreativt grundlag af menneskelige ressourcer, som er mobilt på tværs af lande og sektorer og har den rigtige kombination af færdigheder til at være innovative og omdanne viden og idéer til produkter og tjenester med økonomiske og samfundsmæssige fordele.

Dette opnås navnlig ved at strukturere og øge kvaliteten i en betydelig del af den grunduddannelse af høj kvalitet, som forskere og ph.d.-studerende modtager i alle medlemsstater og associerede lande, herunder eventuelt med deltagelse fra tredjelande. Når nye forskere får mange forskellige færdigheder, så de kan klare aktuelle og fremtidige udfordringer, vil den næste generation af forskere få bedre karrieremuligheder inden for både den offentlige og den private sektor og dermed gøre det mere attraktivt for unge at forfølge en forskerkarriere.

Aktionen gennemføres ved at støtte forskningsuddannelsesprogrammer, som er udvalgt i konkurrencer i hele EU og gennemført i partnerskaber mellem universiteter, forskningsinstitutioner, forskningsinfrastrukturer, virksomheder, SMV'er og andre samfundsøkonomiske aktører fra forskellige i lande i og uden for Europa. Enkelte institutioner, som kan tilvejebringe det samme berigende miljø, støttes også. Der skal sikres fleksibilitet i gennemførelsen af målene for at opfylde de forskellige behov. Succesrige partnerskaber findes typisk i form af forskningsuddannelsesnetværk, som kan tilbyde innovative typer af uddannelse, f.eks. fælles eller kombinerede ph.d.-studier, eller ph.d.-studier inden for industrien, mens enkeltinstitutioner normalt involveres i innovative ph.d.-programmer. Ph.d.-studier inden for industrien er et vigtigt element for at fremme en innovativ ånd blandt forskere og knytte tættere forbindelser mellem industrien og den akademiske verden. Inden for disse rammer planlægges der støtte, så de bedste nye forskere fra alle lande kan deltage i disse fremragende programmer, som bl.a. kan omfatte en mentorordning for overførsel af viden og erfaringer.

Disse uddannelsesprogrammer handler om udvikling og udvidelse af centrale forskningskompetencer og tilfører samtidig forskerne kreativitet, iværksætterånd og innovationsfærdigheder, som modsvarer de fremtidige behov på arbejdsmarkedet. Programmerne tilbyder også uddannelse i overførbare kompetencer som f.eks. gruppearbejde, risikotagning, projektledelse, standardisering, iværksætterånd, etik, intellektuelle ejendomsrettigheder (IPR), kommunikation og forbindelser mellem videnskab og samfund, som er vigtige for at skabe, udvikle, kommercialisere og formidle innovation.

3.2. Fremme af topkvalitet gennem mobilitet på tværs af grænser og sektorer

Europa skal være attraktiv for de bedste forskere, europæiske såvel som ikkeeuropæiske. Dette opnås navnlig ved at støtte attraktive karrieremuligheder for erfarne forskere i den offentlige og den private sektor og ved at tilskynde dem til at flytte mellem lande, sektorer og fag for at forbedre deres kreative og innovative potentiale.

Der ydes finansiering til de bedste og mest lovende erfarne forskere, uanset nationalitet, som ønsker at udvikle deres evner gennem erfaring med tværnational eller international mobilitet. De kan få støtte i alle de forskellige stadier af deres karriere, også de yngste, der lige har fået deres doktorgrad eller har tilsvarende erfaring. Disse forskere modtager finansiering på den betingelse, at de flytter fra ét land til et andet for at udvide eller udbygge deres kompetencer på universiteter eller i forskningsinstitutioner, forskningsinfrastrukturer, virksomheder, SMV'er eller andre samfundsøkonomiske aktører efter eget valg (f.eks. civilsamfundsorganisationer), som arbejder med forsknings- og innovationsprojekter, der svarer til deres personlige behov og interesser. De tilskyndes til at flytte fra den offentlige til den private sektor eller omvendt ved hjælp af støtte til tidsbegrænsede udstationeringer. Dette skulle forbedre den private sektors innovationsevne og fremme mobilitet på tværs af sektorer. Deltidsmuligheder, som gør det muligt at kombinere stillinger i både den offentlige og den private sektor, støttes også for at fremme overførsel af viden mellem sektorer og tilskynde til opstart af virksomheder. Sådanne skræddersyede forskningsmuligheder hjælper lovende forskerne til at blive helt uafhængige og fremmer karriereskift mellem den offentlige og den private sektor.

For at udnytte forskernes potentiale fuldt ud ydes der ligeledes støtte til muligheder for at blive uddannet og for at erhverve ny viden i et forskningsinstitut på højt niveau i et tredjeland, for at genoptage forskerkarrieren efter en pause og for at (re)integrere forskere i en mere langsigtet forskerstilling i Europa, herunder i deres hjemland, efter en mobilitetserfaring i et andet land eller en international mobilitetserfaring, som omfatter aspekter i forbindelse med hjemvenden og reintegration.

3.3. Stimulering af innovation gennem gensidigt inspirerende videnudveksling

Samfundsmæssige udfordringer bliver mere og mere globale, og samarbejde på tværs af grænser og sektorer er afgørende for, at vi kan løse dem med held. Det er derfor af afgørende betydning at udveksle viden og idéer fra forskning til marked (og omvendt), og dette kan kun ske ved at skabe forbindelser mellem folk. Dette fremmes ved at støtte fleksible udvekslinger af højtuddannede F&I-medarbejdere på tværs af sektorer, lande og fag.

Europæisk finansiering støtter udveksling af F&I-medarbejdere inden for partnerskaber mellem universiteter, forskningsinstitutioner, forskningsinfrastrukturer, virksomheder, SMV'er og andre samfundsøkonomiske aktører i Europa samt mellem Europa og tredjelande med henblik på at styrke det internationale samarbejde. Finansieringen vil være åben for F&I-medarbejdere på alle karriereniveauer fra de yngste (nyuddannede) til de ældste (ledelsen), herunder også administrativt og teknisk personale.

3.4. Øgede strukturelle virkninger gennem samfinansiering af aktiviteter

Stimulering af regionale, nationale eller internationale programmer for at fremme ekspertise og for at udbrede bedste praksis for Marie Skłodowska-Curie-aktionerne med hensyn til mobilitetsmuligheder i hele Europa for forskeres uddannelse, karriereudvikling og personaleudveksling vil sige den antalsmæssige og strukturelle virkning af Marie Skłodowska-Curie-aktionerne. Det vil også gøre ekspertisecentrene i hele Europa mere attraktive.

Dette opnås ved at samfinansiere nye eller eksisterende regionale, nationale og internationale programmer, både offentlige og private, så de åbner for og tilbyder international, tværsektoriel og tværfaglig forskeruddannelse samt mobilitet på tværs af grænser og sektorer for F&I-medarbejdere på alle trin i deres karriere.

Dette gør det muligt at udnytte synergien mellem EU-aktioner og aktioner på regionalt og nationalt plan og at bekæmpe fragmentering for så vidt angår forskeres mål, evalueringsmetoder og arbejdsforhold. Brugen af ansættelseskontrakter vil blive fremmet kraftigt i forbindelse med samfinansieringsaktiviteter.

3.5. Specifikke støtteaktioner og politiske aktioner

For at kunne håndtere udfordringen effektivt er det vigtigt at holde øje med udviklingen. Marie Skłodowska-Curie-aktionerne støtter udvikling af indikatorer og analyse af data i forbindelse med forskeres mobilitet, færdigheder, karrierer og ligestilling med henblik på at identificere huller og barrierer i disse aktioner og forbedre deres virkning. Aktiviteterne gennemføres ved hjælp af at opnå synergi og et tæt samarbejde med de politiske støtteaktioner vedrørende forskere, deres arbejdsgivere og finansieringskilder, som udføres under det specifikke mål "Europa i en verden i forandring – rummelige, innovative og sikre samfund". Specifikke aktioner finansieres for at støtte initiativer, som skal øge opmærksomheden på betydningen af en karriere inden for forskning, og for at formidle forsknings- og innovationsresultater fra arbejde, som støttes af Marie Skłodowska-Curie-aktionerne.

For at øge virkningen af Marie Skłodowska-Curie-aktionerne forbedres netværkssamarbejdet mellem Marie Skłodowska-Curie-forskere (nuværende og tidligere) gennem en strategi for alumnetjenester. Disse spænder fra støtte til et forum for kontakt og udveksling mellem forskere, som gør det muligt at udforske samarbejde og jobmuligheder, til organisering af fælles begivenheder og inddragelse af andre i outreachaktiviteter som ambassadører for Marie Skłodowska-Curie-aktionerne og for det europæiske forskningsrum.

3.6. Særlige gennemførelsesaspekter

Marie Skłodowska-Curie-aktionerne vil være åbne for uddannelses- og karriereudviklingsaktiviteter inden for alle områder af forskning og innovation, som behandles i TEUF, fra grundforskning til indførelse på markedet og innovationstjenester. Forsknings- og innovationsområder samt sektorer vælges frit af ansøgerne.

Med sigte på at få gavn af den globale videnbase åbnes Marie Skłodowska-Curie-aktionerne for F&I-medarbejdere og for universiteter, forskningsinstitutioner, forskningsinfrastrukturer, virksomheder og andre samfundsøkonomiske aktører fra alle lande, herunder også tredjelande på de betingelser, der er fastlagt i forordning (EU) nr. 1290/2013

I alle ovennævnte aktiviteter fokuseres der på at tilskynde til omfattende deltagelse fra virksomheder, navnlig SMV'er, samt fra andre samfundsøkonomiske aktørers side for at sikre en vellykket gennemførelse og virkning af Marie Skłodowska-Curie-aktionerne. Et langsigtet samarbejde mellem højere uddannelsesinstitutioner, forskningsorganisationer og den offentlige og private sektor, hvor der tages hensyn til beskyttelse af intellektuelle ejendomsrettigheder, fremmes i alle Marie Skłodowska-Curie-aktioner.

Marie Skłodowska-Curie-aktiviteterne vil blive udviklet i tæt samspil med andre programmer, der støtter disse politiske mål, herunder programmet Erasmus+ og EIT's videns- og innovationsfællesskaber (VIF'er).

Muligheden bevares for, hvis der opstår særlige behov, at målrette visse aktiviteter i henhold til Marie Skłodowska-Curie-aktionerne mod specifikke samfundsmæssige udfordringer, typer af forsknings- og innovationsinstitutioner eller mod geografiske områder som reaktion på udviklingen i de europæiske krav til færdigheder, forskeruddannelse, karriereudvikling og videnudveksling.

For at åbne op for alle talentkilder træffes der generelle foranstaltninger, som skal bekæmpe skævvridninger i adgangen til tilskuddene, f.eks. ved at tilskynde til lige muligheder for mandlige og kvindelige forskere i alle Marie Skłodowska-Curie-aktioner og anvende benchmarking for kønsfordeling. Derudover vil Marie Skłodowska-Curie-aktioner støtte forskere i at etablere sig på en mere stabil karrierevej og sikre, at de kan opnå en passende balance mellem arbejde og privatliv under hensyntagen til deres familiesituation, samt bidrage til at gøre det lettere at genoptage en forskerkarriere efter en pause. Det anbefales, at alle støttede deltagere tilslutter sig og anvender principperne i det europæiske charter for forskere og adfærdskodeksen for ansættelse af forskere, hvori der tilskyndes til åben rekruttering og attraktive arbejdsforhold.

For at sikre endnu bedre formidling og offentlig deltagelse kan det muligvis kræves, at støttemodtagere under Marie Skłodowska-Curie-aktioner planlægger passende outreachaktiviteter i forhold til offentligheden. Denne plan vurderes i evalueringsprocessen samt i løbet af projektopfølgningen.

4. FORSKNINGSINFRASTRUKTURER

Aktiviteterne har til formål at udvikle europæiske forskningsinfrastrukturer af topkvalitet frem til og ud over 2020, fremme deres innovationspotentiale og menneskelige kapital og styrke europæisk politik. Der tilstræbes samordning med kilderne til samhørighedsfinansieringen for at sikre synergi og en sammenhængende tilgang til udviklingen af forskningsinfrastrukturerne. Synergi med Marie Skłodowska-Curie-aktionerne vil blive fremmet.

4.1. Udvikling af europæiske forskningsinfrastrukturer frem til og ud over 2020

4.1.1. Udvikling af nye forskningsinfrastrukturer i verdensklasse

Målet er at lette og støtte udarbejdelse, gennemførelse, bæredygtighed på lang sigt og effektiv drift af de forskningsinfrastrukturer, som identificeres af Det Europæiske Strategiforum for Forskningsinfrastrukturer (ESFRI) og af andre forskningsinfrastrukturer i verdensklasse, som vil hjælpe Europa med at imødegå store udfordringer inden for forskning, industri og samfund. Dette mål handler specifikt om de infrastrukturer, som planlægger at etablere, er ved at etablere eller har etableret deres forvaltning, f.eks. på grundlag af det europæiske konsortium for en forskningsinfrastruktur (ERIC) eller en anden tilsvarende struktur på europæisk eller internationalt plan.

Unionens finansiering bidrager, hvor det er relevant, til:

a) forberedelsesfasen for fremtidige infrastrukturer (f.eks. detaljerede byggeplaner, juridiske ordninger og flerårig planlægning og tidlig inddragelse af industrien)

b) gennemførelsesfasen (f.eks. forskning og udvikling (F&U) og ingeniørarbejde sammen med erhvervsliv og brugere og udvikling af regionale partnerfaciliteter (6) rettet mod en mere afbalanceret udvikling af det europæiske forskningsrum) og/eller

c) driftsfasen (f.eks. adgang, databehandling, outreach, uddannelse og internationale samarbejdsaktiviteter).

Denne aktivitet støtter også projekteringsundersøgelser til nye forskningsinfrastrukturer gennem en bottom-up-tilgang.

4.1.2. Integration og åbning af eksisterende nationale og regionale forskningsinfrastrukturer af europæisk interesse

Målet er, hvor det er relevant, at åbne op for vigtige nationale og regionale forskningsinfrastrukturer for alle europæiske forskere, både fra den akademiske verden og erhvervslivet, og sikre, at disse forskningsinfrastrukturer anvendes optimalt og udvikles i fællesskab.

Unionen vil støtte netværk og klynger, som samler og integrerer vigtige nationale forskningsinfrastrukturer på europæisk plan. Der ydes finansiering, navnlig til støtte af forskeres tværnationale og virtuelle adgang samt harmonisering og forbedring af de tjenester, som infrastrukturerne yder.

4.1.3. Udvikling, anvendelse og drift af ikt-baserede e-infrastrukturer (7)

Målet er inden 2020 at realisere en verdensførende kapacitet inden for netværk, databehandling og videnskabelige data i et fælles og åbent europæisk rum for onlineforskning, hvor forskere nyder godt af avancerede, allestedsnærværende og pålidelige tjenester til netværk og databehandling samt gnidningsløs og åben adgang til e-videnskabsmiljøer og globale dataressourcer.

For at nå dette mål ydes der støtte til: globale forsknings- og uddannelsesnetværk, som yder avancerede, standardiserede og skalerbare inter-domain-tjenester efter behov, forsyningsnet og "cloud"-infrastrukturer, der giver næsten ubegrænset computer- og databehandlingskapacitet, et økosystem af supercomputerfaciliteter i retning af exaskala, en software- og serviceinfrastruktur, f.eks. til simulering og visualisering, realtidsværktøjer til samarbejde og en interoperabel, åben og pålidelig videnskabelig datainfrastruktur.

4.2. Fremme af forskningsinfrastrukturers innovationspotentiale og deres menneskelige kapital

4.2.1. Udnyttelse af forskningsinfrastrukturers innovationspotentiale

Målet er at stimulere innovation både i selve infrastrukturerne og i industrisektorerne, såsom leverandør- og brugerindustrien.

Med dette mål for øje ydes der støtte til

a) F&U-partnerskaber med industrien for at udvikle Unionens kapacitet og leverancer fra industrien inden for højteknologiske områder som videnskabelig instrumentering eller ikt

b) prækommercielle indkøb foretaget af aktører inden for forskningsinfrastruktur, som skal fremme innovation og fungere som tidlige erhververe eller udviklere af avancerede teknologier

c) stimulering af industriens brug af forskningsinfrastrukturer, f.eks. som eksperimenterende testfaciliteter eller videnbaserede centre, og

d) tilskyndelse til integration af forskningsinfrastrukturer i lokale, regionale og globale innovationsøkosystemer.

Unionens aktioner vil også udnytte brugen af forskningsinfrastrukturer, navnlig e-infrastrukturer, til offentlige tjenester, social innovation, kultur og uddannelse.

4.2.2. Styrkelse af forskningsinfrastrukturers menneskelige kapital

Forskningsinfrastrukturernes kompleksitet og udnyttelsen af deres fulde potentiale kræver tilstrækkelige færdigheder hos både ledere, ingeniører, teknikere og brugere.

Unionens finansiering vil støtte uddannelse af medarbejdere, som styrer forvaltning og drift af forskningsinfrastrukturer af fælleseuropæisk interesse, udveksling af medarbejdere og bedste praksis mellem faciliteter samt en tilstrækkelig forsyning af menneskelige ressourcer inden for vigtige fag, herunder nye specifikke uddannelseslæseplaner. Synergi med Marie Skłodowska-Curie-aktionerne vil blive fremmet.

4.3. Styrkelse af en europæisk politik for forskningsinfrastruktur og internationalt samarbejde

4.3.1. Styrkelse af en europæisk politik for forskningsinfrastrukturer

Formålet er at udnytte synergien mellem nationale initiativer og EU-initiativer ved at oprette partnerskaber mellem relevante politiske beslutningstagere, finansieringsorganer eller rådgivningsorganer (f.eks. ESFRI, refleksionsgruppen vedrørende e-infrastruktur (e-IRG), EIROforum-organisationer og nationale offentlige myndigheder), udvikle komplementaritet og samarbejde mellem forskningsinfrastrukturer og -aktiviteter, som gennemfører andre EU-politikker (som f.eks. regional-, samhørigheds-, industri-, sundheds-, miljø-, beskæftigelses- eller udviklingspolitik) og sikre samordning mellem forskellige EU-finansieringskilder. EU-aktionerne vil ligeledes støtte tilsyn med og overvågning og vurdering af forskningsinfrastrukturer på EU-plan samt relevante politiske undersøgelser og kommunikationsopgaver.

Horisont 2020 fremmer medlemsstaternes indsats for at optimere deres forskningsfaciliteter ved at støtte en ajourført EU-dækkende database om alment tilgængelige forskningsinfrastrukturer i Europa.

4.3.2. Fremme af strategisk internationalt samarbejde

Målet er at fremme udviklingen af globale forskningsinfrastrukturer, dvs. forskningsinfrastrukturer, som kræver finansiering og aftaler på globalt plan. Det er ligeledes målet at fremme samarbejdet mellem europæiske forskningsinfrastrukturer og deres ikkeeuropæiske modparter og sikre deres globale interoperabilitet og rækkevidde samt forfølge internationale aftaler om gensidig brug, åbenhed eller samfinansiering af infrastrukturer. I denne forbindelse tages der behørigt hensyn til anbefalingerne fra Carnegie Group of Senior Officials on Global Research Infrastructures. Der fokuseres også på at sikre tilstrækkelig deltagelse fra Unionens side i samordning med internationale organer som De Forenede Nationer (FN) eller Organisationen for Økonomisk Samarbejde og Udvikling (OECD).

4.4. Særlige gennemførelsesaspekter

Under gennemførelsen høres uafhængige ekspertgrupper samt interessenter og rådgivningsorganer som ESFRI og e-IRG.

Gennemførelsen følger en trestrenget tilgang: bottom-up, hvor projekternes præcise indhold og partnerskab ikke kendes, målrettet, hvor de specifikke forskningsinfrastrukturer og/eller -samfund er veldefinerede, og navngivne modtagere, f.eks. hvor der ydes et bidrag til driftsomkostningerne til (et konsortium af) infrastrukturoperatører.

Målene for de aktivitetslinjer, der er omhandlet i punkt 4.2 og 4.3, skal gennemføres ved hjælp af målrettede foranstaltninger og, når det er hensigtsmæssigt, inden for foranstaltningerne i punkt 4.1.

DEL II

INDUSTRIELT LEDERSKAB

1. LEDERSKAB INDEN FOR STØTTE- OG INDUSTRITEKNOLOGI

Generelt

EU's industris vellykkede håndtering, integrering og anvendelse af støtteteknologi er en vigtig faktor i styrkelsen af Europas produktivitet og innovationskapacitet og vigtig for at sikre, at Europa har en avanceret, bæredygtig og konkurrencedygtig økonomi, har det globale lederskab inden for sektorerne for højteknologiske applikationer og en evne til at udvikle effektive og bæredygtige løsninger til samfundsmæssige udfordringer, som bl.a. imødekommer brugernes behov. Innovationsaktioner kombineret med F&U er en integrerende del af finansieringen.

En integreret tilgang til vigtige støtteteknologier Et vigtigt led i det specifikke mål "Lederskab inden for støtte- og industriteknologi" er centrale støtteteknologier (KET), herunder mikro- og nanoelektronik, fotonik, nanoteknologi, bioteknologi, avancerede materialer og avancerede fremstillingssystemer. Mange innovative produkter omfatter flere af disse teknologier på samme tid, enten enkeltvis eller som integrerede dele. Når hver enkelt teknologi frembyder teknologisk innovation, kan de samlede fordele ved de mange interaktioner mellem KET og andre industrielle støtteteknologier og kombinationer heraf også føre til teknologiske kvantespring. Udnyttelse af tværgående centrale støtteteknologier vil øge et produkts konkurrenceevne og virkning, stimulere vækst og beskæftigelse og give nye muligheder for at håndtere de samfundsmæssige udfordringer. De utallige interaktioner mellem disse teknologier udnyttes derfor. Der vil blive tilvejebragt specifik støtte til store pilot- og demonstrationsprojekter, der skal gennemføres i forskellige miljøer og under forskellige forhold. Dette omfatter KET og tværgående KET (multi-KET), som samler og integrerer forskellige individuelle teknologier, hvilket medfører teknologisk validering i et industrielt miljø og et fuldstændigt og kvalificeret system, som er parat til markedet eller lige ved at være det. Det er en forudsætning, at den private sektor involverer sig stærkt i sådanne aktiviteter, og at det påvises, hvordan projektresultaterne vil bidrage til markedsværdien for Unionen, og gennemførelsen vil derfor kunne tage form af offentlig-private partnerskaber. Med henblik herpå og ved hjælp af gennemførelsesstrukturen for Horisont 2020 udarbejdes der er fælles arbejdsprogram for tværgående KET. Under hensyntagen til markedsbehovene og de samfundsmæssige udfordringer vil arbejdsprogrammet have til formål at tilvejebringe generiske KET- og multi-KET-byggeklodser til forskellige anvendelsesområder, herunder også samfundsmæssige udfordringer. Der vil desuden, når det er hensigtsmæssigt, blive tilstræbt synergi mellem KET-aktiviteterne og aktiviteterne inden for den samhørighedspolitiske ramme som led i nationale og regionale F&I-strategier for intelligent specialisering og med EIT, med Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og i givet fald med medlemsstatsdrevne aktiviteter under de fælles programmeringsinitiativer.

Særlige gennemførelsesaspekter

Innovationsaktioner vil omfatte integration af individuelle teknologier, demonstration af evnen til at fremstille og levere innovative produkter, systemer, processer og tjenester, bruger- og kundepilotprojekter for at dokumentere gennemførligheden og merværdien og demonstrationsprojekter i stor skala for at lette markedsindtrængningen af forskningsresultaterne. Der vil blive lagt passende vægt på små og mellemstore projekter. Desuden vil gennemførelsen af denne del fremme inddragelse af små og mellemstore forskerhold og vil også bidrage til en mere aktiv deltagelse af SMV'er.

En række individuelle teknologier integreres, hvilket medfører teknologisk validering i et industrielt miljø og et fuldstændigt og kvalificeret system, som er parat til markedet. Det er en forudsætning, at den private sektor involverer sig stærkt i sådanne aktiviteter, og gennemførelsen sker således bl.a. gennem offentlig-private partnerskaber.

Aktioner på efterspørgselssiden supplerer forsknings- og innovationsinitiativernes teknologifremdrift. Aktionerne omfatter bl.a. at udnytte offentlige indkøb bedst muligt til innovation, udvikling af passende tekniske standarder og tekniske aktiviteter til støtte for standardisering og regulering i privat efterspørgsel og inddragelse af brugerne for at skabe mere innovationsfremmende markeder.

Navnlig inden for områderne nanoteknologi og bioteknologi vil inddragelsen af interessenter og den brede offentlighed medvirke til at skabe øget opmærksomhed om teknologiernes fordele og risici. Sikkerhedsvurderinger og den overordnede risikostyring i forbindelse med udbredelsen af disse teknologier vil blive håndteret på en systematisk måde. Samfundsvidenskaben og de humanistiske videnskaber vil i relevant omfang bidrage til, at der tages hensyn til brugernes, behov, præferencer og accept og til, at samfundsengagement og informerede forbrugervalg sikres.

De aktiviteter, der støttes under dette specifikke mål, supplerer støtten til forskning og innovation inden for støtteteknologier, som kan stilles til rådighed a