STÅLPROGNOSE FOR ANDET HALVÅR AF 1999 OG HELE 1999

(1999/C 206/04)

(EØS-relevant tekst)

INDLEDNING

Den negative udvikling i de internationale konjunkturer, som ligger til grund for den betydelige økonomiske tilbagegang i Den Europæiske Union, der forventes i 1999, ser ud til at stabilisere sig i løbet af året. Afmatningen i den økonomiske vækst i Fællesskabet kan herefter begrænses til første halvår, for allerede i løbet af andet halvår af 1999 ventes der et vist opsving, som navnlig vil give bedre udsigter for industriaktiviteten.

Den økonomiske afmatning i første halvår forstærkes af den generelle tendens til lagerreduktion og vil således blive fulgt af en stigning i industriaktiviteten, herunder navnlig i de stålforbrugende sektorers aktivitet. Således vil den ventede forbedring af efterspørgslen på kort sigt kombineret med begrænsningen af udbuddet som følge af nedgangen i produktionen, normaliseringen af lagrene og det mindre pres fra importen give EU-stålmarkedet betingelser, der kan give mulighed for den nødvendige stabilisering af priserne.

Vanskelighederne med at eksportere EU-stål til tredjelandes markeder samt risiciene for, at det internationale udbud omdirigeres på grund af øgede protektionistiske foranstaltninger, efterlader imidlertid nogen usikkerhed om muligheden for en varig stabilisering af Unionens stålmarked. I det perspektiv er det i alle EU-stålmarkedets operatørers interesse til at følge den ventede udvikling nøje.

1. DEN ØKONOMISKE SITUATION I DEN EUROPÆISKE UNION

De økonomiske prognoser fra foråret 1999 bekræfter væksten i Unionens og eurozonens BNP for 1998 på henholdsvis 2,9 og 3 % som bebudet i den foregående prognose fra sidste efterår.

Den bemærkelsesværdige styrke i den interne efterspørgsel lå til grund for disse vækstrater, selv om Fællesskabets økonomi på grund af den internationale afmatning mistede sin fremdrift i løbet af andet halvår af 1998 som følge af eksportnedgangen, der påvirkede industriproduktionen og investeringerne.

For 1999 regnes der i de sidste prognoser med en langsommere vækst i Fællesskabets økonomi i forhold til den, der blev bebudet i den foregående prognose fra efteråret 1998. Således forventes det, at Den Europæiske Unions BNP-vækstrate nu kun bliver på 2,1 % og eurozones på 2,2 %, det vil sige en nedskrivning på henholdsvis 0,3 procentpoint og 0,4 procentpoint og yderligere et fald på 0,8 procentpoint i forhold til de samme vækstrater for året for.

Til grund for disse nedskrivninger ligger forskellige faktorer i forbindelse med den ret negative udvikling i de internationale konjunkturer, skønt denne udvikling i det mindste delvis opvejes af, at de økonomiske resultater i USA bliver bedre end forventet.

De grundlæggende økonomiske betingelser i Den Europæiske Union er imidlertid stabile, der er ingen inflatoriske spændinger, rentesatserne er i bund, og forbrugernes tillid er usvækket.

Så tegnene på gradvis stabilisering af de internationale konjunkturer giver anledning til at antage, at afmatningen i EU's økonomiske vækst bliver af kort varighed, og der ventes at ske et vist opsving i økonomien hen imod andet halvår af 1999.

Blandt de forskellige elementer i efterspørgslen forventes det at gå mere ud over eksport og investeringer i udstyr i 1999, mens situationen for forbrug og byggeinvesteringer vil være mere stabil. Imidlertid vil væksten i investeringer generelt nå op på 3,7 % i 1999 mod 4,9 % i 1998, og væksten i det private forbrug ventes at stabilisere sig på 2,6 %.

Inflationen, der har været konstant faldende siden 1991 for i 1998 at nå 1,5 %, ventes i 1999 at falde yderligere til 1,3 %, hvilket er et historisk lavt niveau i de sidste tiår.

Beskæftigelsen, der steg med 1,1 % i 1998, hvilket er den højeste stigningstakt siden 1990, forventes at stige igen i 1999, om end ikke så hurtigt på grund af afmatningen i væksten.

Den midlertidige afmatning i produktionen, der var ventet for 1999, vil ikke medføre store nedskæringer af arbejdspladser, og der vil således blive mulighed for en nedgang på 0,4 procentpoint i arbejdsløsheden, der forventes at komme ned på 9,6 % af den erhvervsaktive befolkning mod 10 % i 1998.

De store fremskridt, der er gjort de sidste år med hensyn til budgetmæssig sanering, har givet mulighed for at nedbringe det gennemsnitlige offentlige underskud i Den Europæiske Union fra 6,1 % af BNP i 1993 til 2,3 % i 1997 og til 1,5 % i 1998. Imidlertid forventes en langsommere vækst samt en mere beskeden indsats for budgetmæssig justering at give et gennemsnitligt underskud i Unionen på 1,5 % igen i 1999.

2. SITUATIONEN PÅ STÅLMARKEDET OG UDSIGTERNE FOR FREMTIDEN

2.1. PRODUKTIONEN AF RÅSTÅL I DEN EUROPÆISKE UNION

Den negative tendens for EU's stålproduktion begyndte at vise sig fra august 1998, efter en ret lang periode med en betydelig vækst måned for måned. Tendensomsvinget skete imidlertid så hurtigt, at den gennemsnitlige stigning på omkring 7 %, der blev konstateret efter det første halvår, må annulleres, når man ser på året som helhed.

Den meget mærkbare forværring af markedsvilkårene i løbet af andet halvår og reduktionen i lagrene førte faktisk til meget mærkbare fald i stålproduktionen i størrelsesordenen 10 og 21 % i november og december, således at den samlede produktion for 1998 stabiliserede sig på niveauerne for 1997 (+ 0,1 %) på 159,6 mio. t, det vil sige en negativ afvigelse på 1,5 % i forhold til det skøn, der stod i sidste prognose(1).

I løbet af de første tre måneder af 1999 fortsatte EU's stålproduktion med at falde mærkbart, og det samlede fald for første kvartal lå tæt på 10 % sammenlignet med det tilsvarende kvartal i 1998.

I april og maj tegnede produktionen også til et markant fald, så selv om man tager højde for en aftagen i denne negative tendens, anslås det, at produktionen i første halvår vil ligge på omkring 76,5 mio. t, et fald på 9,7 % i forhold til niveauet i første halvår af 1998.

Efter en periode med nedbringelse af lagrene og med en mindre importvolumen i forhold til 1998 er det imidlertid sandsynligt, at der vil ske en positiv udvikling i EU-produktionen i løbet af andet halvår af 1999. Herefter forventes de samlede virkninger af disse faktorer samt den forventede større dynamik i efterspørgslen fra de forbrugende sektorer på ny at øge produktionshastigheden, hvilket vil gøre det muligt i andet halvår at nå op på 78,5 mio. t, eller en stigning på omkring 4,5 % sammenlignet med sidste halvår af 1998.

På årsplan vil Unionens stålproduktion således komme op på omkring 155 mio. t, hvilket vil være et fald på 2,6 % i forhold til produktionsniveauet det foregående år og 1 % under den sidste prognose(2). Som følge heraf ventes omsvinget i tendenserne for produktionen i løbet af andet halvår af 1999 at resultere i en bedre kapacitetsudnyttelse.

Der er dog grund til endnu en gang af opfordre til forsigtighed, for situationen på verdensmarkedet påvirkes stadig meget negativt af de forstyrrelser, som overskudsudbuddet fra visse geografiske områder forårsager, selv om Unionens stålhandel vil blive mindre påvirket af forstyrrelsen af det internationale marked end i 1998.

Tabel 1, "Råstål - udbud og efterspørgsel", giver dels et overblik over mængder og tendenser i forbrug, import/eksport, produktion og lagre of stål i Den Europæiske Union, dels et skøn over den forventede udvikling i andet halvår af 1999 og hele 1999.

2.2. UDSIGTERNE FOR ANDET HALVÅR AF 1999 OG FOR HELE 1999

Den mærkbare afmatning i EU-økonomien i 1999, der skyldes, at den internationale økonomiske krise har påvirket samhandlen, industriproduktionen og investeringerne, forventes at være af kort varighed, og der ventes et - om end moderat - opsving i årets anden halvdel.

Med disse udsigter vil afslutningen på den lange periode med generel nedbringelse af lagrene kombineret med bedre internationale konjunktur gradvist bringe tilliden tilbage hos industrien. Dette vil åbne mulighed for en vis styrkelse af den globale efterspørgsel gennem en bedre udvikling i ordrerne mellem virksomhederne og med en stigende efterspørgsel fra husholdningerne. Desuden vil forbedringen på navnlig de asiatiske markeder, de gunstige internationale ordrestrømme samt den amerikanske dollars stabilitet kunne fremme et langsomt opsving i eksporten i årets løb, undtagen hvis protektionismen skulle blusse op igen.

Den øgede tillid hos industrien, der blev konstateret i april, er således forløberen for en gradvis stigning i den økonomiske aktivitet i løbet af andet halvår af 1999 i forbindelse med et stadigt gunstigt klima hos forbrugerne.

I denne sammenhæng vil industriaktiviteten gradvist styrkes, især hos de vigtigste stålforbrugende sektorer, der oplevede en negativ påvirkning af stålefterspørgslen indtil begyndelsen af 1999 på grund af behovet for at nedbringe lagrene.

På møder i den seneste tid har stålproducenterne imidlertid givet udtryk for bekymring, ikke så meget over det mærkbare fald i det skønnede stålforbrug, men især over importen og de protektionistiske foranstaltninger, som visse tredjelande har truffet eller påtænker at træffe. De frygter nemlig, at eksportstrømmene eventuelt omdirigeres til EU-markedet, hvilket vil forhindre den nødvendige forhøjelse af de interne stålpriser.

På disse møder har stålforhandlerne derimod givet udtryk for en moderat optimisme, for de ser positivt på den udvikling, der tegner sig på EU's stålmarked, hvorfra importen fra fjernereliggende lande i øvrigt allerede ser ud til at være helt forsvundet eller hurtigt forsvinder.

Således giver den gradvise aktivitetsfremgang i de vigtigste stålforbrugende sektorer (hvoraf nogle bliver analyseret nærmere i denne prognose) anledning til at vente en stigning i forbruget af stålprodukter i løbet af andet halvår af 1999. Således nyder bilindustrien til trods for visse eksportvanskeligheder fortsat godt af en stærk hjemlig efterspørgsel. Elektroindustrien og den elektroniske industri forventes fortsat at klare sig godt. Maskinindustrien lider mere under eksportvanskelighederne, og udviklingen her ventes derfor at blive mere afdæmpet, mens byggesektoren vil styrke sin langvarige vækst.

Denne styrkelse af aktiviteten i løbet af andet halvår af 1999 vil således give mulighed for at indhente en del efter den mærkbare nedgang i eftrspørgslen i første halvår blandt andet på grund af udtømningen af lagrene, og for hele 1999 kan det føre til lidt lavere resultater for stålforbruget end i 1998.

Når lagrene er tømt, ventes der en større stålefterspørgsel i løbet af andet halvår af 1999, som den hjemlige industri vil kunne nyde godt af.

Markedssituationen for stål vil derfor bedres lidt i løbet af året og vil således bidrage til en gradvis stigning i stålpriserne, der er nødvendig for at sikre forrentningen af den kapital, der er investeret i sektoren.

Tabel 2 og 2a i bilagene viser aktivitetsindikatorer for de vigtigste stålforbrugende sektorer i andet halvår 1999 og i hele 1999. De data, der ligger til grund for disse indikatorer, stammer fra de berørte brancher, som imidlertid ikke er helt enige om dem, og indikatorerne skal derfor analyseres med en vis forsigtighed.

2.2.1. Sektoren for primær forarbejdning af stål

Der har været en stærk nedgang i aktiviteten i alle industrigrene inden for primær forarbejdning af stål, efter at det økonomiske opsving fra begyndelsen af året blev afbrudt i løbet af andet halvår af 1998. De negative tendenser i efterspørgslen efter og priserne på produkter fra disse industrigrene er fortsat siden de første måneder af 1999, idet disse industrier lider under de samlede virkninger af bl.a. udtømningen af lagrene og den generelle økonomiske afmatning i Den Europæiske Union. Selv om de vigtigste forbrugende sektorer i denne lange negative periode fortsat har haft gode resultater, navnlig for så vidt angår volumen, er den stærke nedgang i efterspørgsel efter og priser på produkter fra industrierne inden for primær forarbejdning i den sidste ende resulteret i en stigende pessimisme i disse brancher og navnlig hos fabrikanterne af stålrør.

Forværringen af markedssituationen for disse produkter, der blev bebudet i den sidste prognose, er således blevet bekræftet, men der er grund til at sætte omfanget i forhold til den fortrinlige udgangssituation. Desuden er der uomtvisteligt udsigt til gradvis forbedring af aktiviteten i disse industrigrene, med undtagelse af rør, idet faldet i importvolumen, afslutningen af udtømningen af lagrene og navnlig den gode udvikling hos de forbrugende sektorer kunne tyde på et opsving i efterspørgslen i de kommende måneder. Med undtagelse af rørindustrien, der står i en meget negativ situation, ventes resultaterne for disse industrigrene for 1999 som heled således kun at ligge lidt under resultaterne for 1998.

A. Fremstilling af stålrør

Som anført i den sidste prognose blev de glimrende resultater for salg af stålrør i første halvår af 1998 praktisk talt ophævet af de stærkt forværrede markedsforhold for disse produkter i årets anden halvdel. I 1998 steg den samlede produktion af stålrør i Unionen således kun med omkring 1,9 %, og det skete udelukkende takket være en mærkbar stigning i produktionen af svejsede rør med en stor diameter i henhold til tidligere eksportaftaler, der i øvrigt ikke er blevet fornyet i mellemtiden. I første del af 1999 blev fremstillingen af rør udsat for kraftige negative påvirkninger. Det voldsomme pres fra importen, navnlig af produkter til meget lave priser, blev opretholdt, konjunkturerne for olie- og gassektoren var dårlige, og nedbringelsen af lagrene havde meget negative konsekvenser. Dette førte til en yderligere tilbagegang i kapacitetsudnyttelsen, der ellers allerede var meget lav i denne branche, og førte i videre konsekvens til arbejdsfordeling.

Den aktuelle situation for EU's rørfremstillingsindustri må siges at være dramatisk, eftersom der ikke er noget tegn på en ændring af markedssituationen for disse produkter på kort sigt.

Den konstante tilbagegang i efterspørgslen efter sømløse rør er siden anden halvdel af 1998 fortsat indtil første halvdel af 1999, uden at der er tegn på en stabilisering. Dette skyldes annullering af ordrer, manglende nye projekter hos olieselskaberne og tendensen til at nedringe lagrene af OCTG-rør. For andet halvår venter EU-producenterne i bedste fald kun en mere stabil markedssituation, uden at man af den grund tør håbe på at undgå det produktionsfald i størrelsesordenen 25 %, der er anslået for 1999.

Selv om markedsvilkårene for små svejsede rør (D <= 406,4 mm) ligeledes er blevet værre siden slutningen af 1998, tyder der gode udsigter for de vigtigste forbrugende sektorer, normaliseringen af lagrene og den faldende import på en gradvis aktivitetsforbedring i løbet af 1999, der vil kunne begrænse produktionsfaldet til bare 2 % over hele året.

Udsigterne er imidlertid meget dårlige for store svejsede rør (D >= 406,4 mm). For selv om man i 1998 kunne opretholde en vis aktivitet takket være de gamle eksportkontrakter, vil manglen på nye internationale investeringsprojekter i 1999 føre til en klar produktionsnedgang. Således bliver arbejdsfordeling stadig mere udbredt i denne industri for at udsætte den snarlige afslutning af nogle få igangværende kontrakter med henblik på at undgå, at den aktuelle situation fører til fuldstændig lukning af fabrikker.

B. Aktiviteterne i tråd- og stangtrækningsindustrierne

I 1998 har der været en samlet stigning på omkring 3 % i salgsvolumen for produkter fra trådtrækningsindustrien, og det til trods for det betydelige fald i løbet af andet halvår. Med hensyn til udenrigshandelen er der i 1998 registreret en betydelig stigning i importen af disse produkter på EU-markedet, skønt der har været en udmærket fremgang i eksporten fra EU af trådtrukne produkter. Det aktivitetsfald, der blev konstateret fra anden halvdel af 1998, er fortsat i første kvartal af 1999 blandt andet på grund af den udbredte tendens til at nedbringe overskudslagrene. Der er imidlertid tegn på en forbedring af markedsvilkårene for andet kvartal, hvilket antyder, at faldet i volumen for hele 1999 kan begrænses til 2 %. Aktiviteten i denne branche vil udvikle sig godt i de kommende måneder på grund af de gode udsigter i de forbrugende sektorer, det ventede fald i importen og den forventede stigning i eksporten som følge af opskrivningen af dollaren og den stabile vækst i den amerikanske økonomi.

For stangtrækningsindustrien blev resultatet for 1998 en stigning i salgsvolumen på 7-8 % navnlig takket være den stabile efterspørgsel fra bilfabrikanterne. Der er sket en betydelig udvikling i Unionens stålhandel på området med en stigning på 20 % i importen på den ene side og en lignende tendens i EU-eksporten på den anden. Det ser ud til, at faldet i volumen på 8-10 %, der kunne konstateres i begyndelsen af 1999, ligesom for trådtrukne produkters vedkommende, snarere må tilskrives tendensen mod normalisering af lagrene end et reelt fald i forbruget.

I løbet af andet halvår af 1999 ventes der et efterspørgselsopsving, for selv om aktiviteten i bilindustrien ventes at stabilisere sig, vil brugerne have tømt deres lagre, og det vil derfor blive muligt at foretage leveringer, der ligger over volumen for anden del af 1998. Faldet i salgsvolumen for stangtrukne produkter ventes således for hele 1999 at blive begrænset til 5 % i forhold til leveringerne for 1998.

C. Koldvalsnings- og lamineringssektoren

Selv om resultaterne for koldvalsningsindustrien i 1998 blev mindre opsigtsvækkende i forhold til sidste prognose, blev de helt igennem bemærkelsesværdige. Branchen anser således 1998 for det bedste år efter krigen målt i absolutte tal. Stigningen i salget blev ganske vist kun 3 %, men det gav mulighed for at opnå en kapacitetsrentabilitet uden fortilfælde.

Da konjunktursvingningerne i denne branche, som i den egentlige stålindustri, er blevet forstærket af udviklingen i lagrene, kan det konstateres, at der i denne branche har været en klar tilbagegang i tilgangen af nye ordrer siden slutningen af 1998. Der kan dog kun være tale om en midlertidig virkning af behovet for at normalisere lagrene, for der er stadig er meget højt aktivitetsniveau i bilindustrien, som er den vigtigste kunde for producenterne af lamineringsprodukter. Når man tager højde for den voldsomme nedgang i ordrerne de sidste måneder, er det ikke udelukket, at branchens salgsvolumen for 1999 ender med at udvise et fald på 10 % i forhold til 1998 og dermed vende tilbage til niveauet for 1996.

Perioden med negative tendenser endte således med at bringe pessimismen tilbage hos producenterne af lamineringsprodukter, der har været tvunget til at mindske produktionen gennem arbejdsfordeling, mens konkurrencen fra importen og alternative produkter på EU-markedet tydeligt forhindrer en forhøjelse af priserne. Producenterne af lamineringsprodukter lægger ikke skjul på, at de er skeptiske med hensyn til en forbedring af udsigterne på meget kort sigt.

Aktiviteten i branchen for brede profileringsprodukter har globalt set været stabil i 1998, dog med en vis forbedring for fremstilling af dørkplader, der i højere grad bruges ved sanering af visse typer bygninger.

Som i de øvrige industrigrene inden for primær forarbejdning er efterspørgsel efter og priser på såvel sandwichplader som dørkplader gået gradvist ned i sidste halvår af 1998. Imidlertid skyldes disse negative udviklingstendenser ikke blot importen, men også nedbringelsen af lagrene og for visse anvendelsers vedkommende, at man er gået tilbage til at bruge billigere alternative produkter. Efterspørgslen efter denne type profileringsprodukter er ligeledes faldet i begyndelsen af 1999. Med den langsomt stigende tendens for byggesektoren i Europa kan man alligevel for hele 1999 vente en konsolidering af resultaterne fra 1998 for denne branche, der så fortsat ventes kun at udnytte 60 % af sin kapacitet.

I modsætning til de øvrige brancher inden for primær forarbejdning af stål oplevede industrien for lange profileringsprodukter i 1998 en gustigere udvikling end forudsat med en stigning i leveringerne på omkring 15 %. Dette er ud til at skyldes et langt svagere opsving i de sidste to år, samt at sektorens udvikling er mindre påvirket af konjunktursvingningerne.

Den nedadgående tendens i efterspørgslen, der viste sig i slutningen af 1998, fortsatte med forøget styrke indtil begyndelsen af 1999. Opbremsningen i aktiviteten i denne branche ventes imidlertid at blive begrænset til første halvår af 1999, således at salgsvolumen for hele året kun kommer til at ligge 2-3 % under salget for 1998. Opsplitningen af sektoren tilskynder fortsat til sammenlægninger, hvilket giver de store virksomheder mulighed for i højere grad at vende sig mod det internationale marked. De små virksomheder i branchen skal derimod på grund af den lave kapacitetsudnyttelse sigte mod en større specialisering for at bevare deres levedygtighed.

2.2.2. Udsigterne for byggesektoren

Efter nogle år med negative konjunkturer styrkes opsvinget i byggesektoren. Den samlede byggeaktivitet i Unionen kan nemlig fremvise en positiv forskel målt i volumen på omkring 2 % i 1998, og for 1999 ventes denne øgede vækst inden for sektoren at blive styrket. Det bekræftes ligeledes, at denne aktivitet vil være positiv i 1999 i alle Unionens lande med undtagelse af Danmark, hvor tendensen for sektoren fortsat vil være negativ. Også i Tyskland synes byggeriet endelig at være kommet over nedgangsperioden, selv om overskudsudbuddet i de nye Länder i en vis grad hæmmer opsvinget.

Inden for boligbyggeriet vil de fleste lande opleve en positiv udvikling takket være stigningen i husholdningernes indkomst samt rentefaldet. Dette gælder dog ikke Danmark, der vil opleve en tilbagegang i det private boligbyggeri. Der vil blive igangsat særligt mange nye boligbyggerier i Frankrig, Det Forenede Kongerige, Nederlandene, Belgien, Sverige og Tyskland.

Der vil fortsat være fremgang i erhvervsbyggeriet i 1999 under påvirkningen af den private aktivitet, for der vil efter fire års negative resultater i bedste fald kun blive tale om stabilitet for de offentlige investeringer, til trods for at der er gode udsigter for den offentlige aktivitet i Spanien, Italien, Nederlandene og Sverige.

Anlægsområdet, der gik lidt frem i 1998 på grund af de gode resultater målt i volumen, der blev opnået i Spanien, Italien, Frankrig, Nederlandene og Sverige, vil få styrket den positive tendens i 1999 takket være de glimrende udsigter for denne aktivitet i de samme lande og en klar forbedring af situationen på området, navnlig i Tyskland.

2.2.3. Bilindustrien

Der blev indregistreret langt flere biler i Unionen i 1998 end forventet med en stigning på 7 % i forhold til 1997. Denne udvikling ligger faktisk meget langt fra den 4 % signing, der var ventet, og som ville have placeret bilindustrien på den gennemsnitlige stigningskurve, der er observeret i de sidste fem år.

Den generelle undervurdering af markederne i Unionen, som kan tilskrives en overraskende og uventet kraftig intern efterspørgsel samt de nye modeller og faldet i priserne, viser, i hvor høj grad bilindustrien har oplevet en modsatrettet tendens i forhold til den mathed, der siden efteråret 1998 har præget de fleste andre sektorer.

I løbet af de første fem måneder af 1999 er antallet af indregistreringer af nye biler fortsat steget meget støt, og i slutningen af maj måned kunne der kosntateres en samlet gennemsnitlig stigning på 7,6 %, med Spanien og Frankrig som topscorere med henholdsvis 22 og 12 %. Så selv en gradvis nedgang i antallet af bilregistreringer i de kommende måneder efterfulgt af et svagt tendensomsving senere vil ikke forhindre sektoren i at komme ud med et meget tilfredsstillende resultat for 1999. Det ventede fald i antallet af indregistreringer for indeværende år vil i øjeblikket være begrænset til kun 2 %, i stedet for en tilbagegang på 4 %, der tidligere er anslået. Denne revision skyldes de gode konjunkturudsigter i Spanien, der varsler endnu et år med stærk vækst i indregistreringerne og en mindre udtalt tilbagegang i bilregistreringerne i Italien, til trods for at det nu er slut med de fremmende foranstaltninger.

Bilindustrien i EU har oplevet en produktionsstigning i størrelsesordenen 8 % i 1998 og har således slået den absolutte rekord på 16 mio. enheder fordelt på personbiler og lette køretøjer. I betragtning af det gode eksportniveau på den ene side og den forventede mindre tilbagegang i indregistreringerne på de forskellige markeder i Unionen på den anden vil den hjemlige industris samlede produktion af personbiler og lette køretøjer i 1999 falde med 2,5 % i forhold til 1998, hvilket trods alt vil blive over 15,5 mio. fremstillede enheder.

2.3. UDSIGTERNE FOR IMPORT OG EKSPORT AF JERN- OG STÅLPRODUKTER

2.3.1. Statistikker for EU's stålhandel med tredjelande

De data, der forelå på dette område ved redigeringen af denne prognose, er mere homogene i forhold til tidligere og dækker året 1998 for samtlige lande i Den Europæiske Union, selv om visse lande har opgivet nyere statistikker, der vedrører de første måneder af 1999.

Analysen af oplysningerne om stålhandel med tredjelande viser, at der i 1998 var en stigning i EU-stålimporten på 46 % i forhold til de importerede mængder i 1997, mens eksporten fra EU i samme periode faldt med omtrent 20 %. Med hensyn til importen er der grund til at understrege den mærkbare tilbagegang i løbet af de sidste måneder af 1998 i forhold til den meget stærke stigning i det første halvår, der resulterede i langt mere udtalte tendenser. Disse statistikker bekræfter imidlertid den opsigtsvækkende stigning i importen på EU-markedet i 1998, og navnlig i importen af stålprodukter fra Asien, idet der blev registreret næsten 4 mio. t råstålækvivalenter, dvs. næsten otte gange mere end i 1997.

På eksportsiden viser statistikkerne over Unionens import og eksport for 1998 derimod samled en konstant nedadgående tendens hele året, der dog er præget af et fald på 59 % i eksporten til Asien og en stigning i EU-eksporten til de central- og østeuropæiske lande (CØEL).

EU-markedet har med andre ord oplevet en periode i 1998 med dybtgående omvæltninger i stålhandlen med tredjelande, der ikke blot har medført et styrtdyk i de interne priser, men også et omsving i Unionens handel med tredjelande, der normalt resulterer i et overskud, men som for første gang har givet et underskud på ca. 1,5 mio. t.

Som det fremgår af de første oplysninger, vil Unionens stålhandel i første del af 1999 fortsat falde som følge af et midlertidigt fald i stålefterspørgslen, hovedsagelig fordi mellemhandlere og brugere har behov for at nedbringe deres lagre. Dette kan udmønte sig i et mindre fald i EU-importen, der over hele 1999 vil falde omkring 15 % i forhold til det meget høje niveau i 1998.

I et sådant scenario tages der ikke hensyn til en eventuel forværring af de protektionistiske foranstaltninger, der kan påvirke stålsamhandelsniveauet på de lovende markeder som EU's. Når vi derimod ser på eksporten, giver udsigterne til et mindre pres på verdensmarkedet som følge af et gradvist opsving i visse asiatiske økonomier og dollarens stabilitet på pengemarkedet anledning til at formode, at eksporten i det mindste stabiliserer sig på sidste års niveauer, selv om der ikke sker et egentligt genopsving i EU's ståleksport i 1999.

EUs stålmarked, der er svækket af de usikre internationale konjunkturer og den langvarige krise i forskellige geografiske områder, kan derfor ikke i øjeblikket give nogen garanti for stabilitet. Derfor opforder Kommissionen fortsat alle berørte parter til hver især at tilpasse sig de aktuelle realiteter på stålmarkedet med henblik på hurtigt at genskabe bedre udsigter og sikre en varig stabilitet i alle operatørers interesse. Kommissionen bekræfter i øvrigt, at den altid er rede til at gribe ind i tilfælde af ulovlig praksis og adfærd, der ikke er i overensstemmelse med reglerne for international handel for alle berørte parters vedkommende. Den gør det for at beskytte Fællesskabets interesser på stålområdet.

2.3.2. Verdensøkonomien i 1999

Den økonomiske vækst, der var ventet i 1999, er blevet nedskrevet nogle gange på grund af forværringen i de internationale konjunkturer i 1998 som følge af, at den asiatiske krise bredte sig til andre områder og navnlig til Rusland og Latinamerika.

Udsigterne til flotte vækstrater i USA, forbedringen af konjunkturerne i Unionen i årets løb og den stabilisering, der begynder at vise sig i de asiatiske lande, vil imidlertid begrænse afmatningen i verdensøkonomien i 1999 og give en vækstrate på 2 % i stedet for de 2,4 %, der var anslået for 1998.

I denne forbindelse vil først og fremmest USA, men også Den Europæiske Union, fortsat være alene om at repræsentere de stabile vækstpoler i verdensøkonomien, idet både Latinamerika og SNG oplever en recession.

Når man ser på denne udvikling i konjunkturerne, vil verdens stålforbrug kunne falde med omkring 3 % i år. De overskudslagre, der er ophobet i 1998, skal imidlertid opsuges i løbet af første del af 1999, og det kan derfor ventes, at den nuværende spænding på det internationale marked mindskes fra andet halvår af i år. Således vil stålpriserne under påvirkning af de sidste måneders betydelige produktionsfald gradvist stige efter den nuværende stabilisering.

Til trods for en mærkbar tilbagegang i den internationale stålhandel i år især på grund af en højere selvforsyningsgrad i visse områder vil de stadig være risiko for alvorlige forstyrrelser for de mere åbne markeder ti tilfælde af, at visse eksportstrømme omdirigeres som følge af protektionisme fra de omgivende landes side.

2.3.2.1. USA

Den amerikanske økonomi har til stadighed overrasket med sin lange periode med stærk vækst, der i 1998 resulterede i en gennemsnitlig stigning i BNP på ca. 3,9 %, men som var på over 6 % i årets fjerde kvartal.

I løbet af første kvartal af 1999 gik den økonomiske aktivitet i USA yderligere frem med 4-5 %, økonomien er stadig på ret køl med en inflation under kontrol og en forbrugertillid, der er helt urokkelig. Selv den ventede afmatning i de kommende måneder fratager ikke denne økonomi med en forventet vækst i år på 2-2,5 % rollen som verdens førende kraftcenter.

De udpræget opadgående tendenser, blandt andet nye boligbyggerier og bilsalget giver anledning til at formode, at USA's stålforbrug i år vil holde sig på det høje niveau for 1998. Den forventede produktionsstigning som følge af, at der bliver sat ny kapacitet i drift, vil imidlertid sammen med behovet for at nedbringe lagrene gennem et mærkbart fald i stålimporten føre til en nedgang i det usædvanligt store handelsunderskud i 1998, båret frem af en forværring i landets protektionistiske klima.

2.3.2.2. Japan

Den japanske økonomi, der endnu i 1998 var inde i en periode med recession med en udvikling i BNP på - 2,5 %, ser ud til gradvist at stabilisere sig i 1999 som følge af en række regeringsindgreb. Til trods for de lave private investeringer vil de offentlige investeringer og faldet i skatterne påvirke efterspørgslen positivt, navnlig inden for boligbyggeriet. Industriproduktionen vil også få gavn af disse foranstaltninger og ser ud til at være i fremgang, således at der kan ventes en stigning i stålforbruget i løbet af andet halvår af 1999. Efter en periode med tilpasning af lagrene i første halvår vil den japanske stålproduktions tabilisere sig og landets ståleksport falde som følge af en gradvis stigning i den interne efterspørgsel. Ifølge de seneste prognoser er der for 1999 som helhed imidlertid ikke håb om nogen forbedring af resultaterne fra 1998, i hvert fald ikke i stålindustrien.

2.3.2.3. Kina og Sydøstasien

De første tegn på opsving i de vigtigste økonomier i Sydøstasien viste sig i slutningen af 1998, og for 1999 vil den gennemsnitlige vækst i dette område blive let positiv takket være de gode resultater, der navnlig ventes for forarbejdningsindustrien. Stålforbruget i dette område vil stige med omkring 2 % i 1999 parallelt med den hjemlige produktion. Handelsmæssigt vil stålunderskuddet i samtlige disse lande dog være uforandret, eftersom visse investeringer på stålområdet er blevet udskudt. Udviklingen i Sydkorea, der i øvrigt er meget gunstig, er nøglen til det opsving, der er på vej i området.

Konjunkturerne er stadig gunstige i Kina, hvis økonomi er vokset 7,5 % i 1998, og der ventes en vækst på 6,5 % i 1999. Investeringerne og det interne forbrug spiller fortsat en grundlæggende rolle for denne økonomi, og for andet halvår af i år ventes en aktivitetsfremgang såvel i maskinindustrien som inden for bolig- og industribyggeriet. Eksportsektoren bliver derimod fortsat straffet af konkurrencen fra de øvrige lande, der har devalueret deres valuta. Stålforbruget i Kina vil således kunne stige omkring 4 % i 1999, med mulighed for en let stigning i importen, selv om man tager højde for en forventet produktionsfremgang.

2.3.2.4. Latinamerika

De latinamerikanske landes økonomier er blevet hårdt ramt af den økonomiske krise i Asien og finanskrisen i Rusland, navnlig i anden halvdel af 1998. Den brasilianske valuta blev devalueret, mens konjunkturerne i landet allerede var i tilbagegang, og dette vil i år påvirke den økonomiske aktivitet hos de vigtigste handelspartnere i området. Således vil denne region i 1999 stå over for en recession til trods for, at der er udsigt til et opsving i visse lande som Argentinia, Chile og Peru i anden del af året. Stålforbruget, der påvirkes af de meget høje rentesatser som følge af devalueringen af den brasilianske real, ser ud til at falde i samtlige latinamerikanske lande i 1999, og det samme gælder den hjemlige produktion. Med disse udsigter vil regionens positive saldo på handelsbalancen falde, når man tager højde for vanskelighederne med at afsætte overskudsudbuddet på det internationale marked.

2.3.2.5. De central- og østeuropæiske lande og SNG-republikkerne

I de fleste central- og østeuropæiske lande (CØEL) er der ikke i 1998 sket en afbrydelse af den økonomiske genopretning, der blev indledt i 1994, selv om nedgangen har været meget markant i nogle lande i området. Derfor vil den samlede vækst heller ikke nå op på 1 %.

Den økonomiske vækst i CØEL vil kunne styrkes lidt i løbet af 1999, uden dog at komme over en gennemsnitlig fremgang på 1,5 %. I løbet af andet halvår af 1999 vil de forbedrede internationale konjunkturer under alle omstændigheder være til større gavn for den økonomiske aktivitet, hvilket vil kunne føre til en let stigning i stålforbruget til gavn for den hjemlige produktion.

Efter de svage tegn på opsving i 1997 blev Rusland i 1998 igen udsat for en alvorlig recession, og udsigterne for landets økonomi i 1999 er stadig mørke.

Finanskrisen i Rusland har bredt sig og derved påvirket de øvrige republikkers økonomier, så der gælder den samme negative tendens for dem.

Stålproduktionen i denne region vil fortsat falde i 1999 navnlig som følge af vanskelighederne med at afsætte overskudsproduktionen på det internationale marked.

2.4. PRISUDVIKLINGEN

Som følge af det betydelige fald i verdens stålforbrug i 1998, der især skyldtes krisesituationen i forskellige geografiske områder, fremkaldte overskudsudbuddet og og forstyrrelserne i den internationale samhandel et styrtdyk i stålpriserne, der imidlertid ophørte i begyndelsen af 1999.

På verdensmarkedet faldt prisen på flade produkter mellem 25 og 40 % mellem første kvartal af 1998 og begyndelsen af 1999. Lange produkter faldt i samme periode mellem 15 og 35 %.

Det ser imidlertid ud til, at denne nedadgående tendens er standset. I nogle måneder har man faktisk, alt efter produkt, kunnet observere enten en stabilisering eller endog svage prisstigninger blandt andet for rundt betonstål og varmvalsede coils.

I USA har prisfaldet på stål fulgt samme kurve som i EU. Takket være den dynamiske amerikanske økonomi og ligeledes de handelsmæssige foranstaltninger, der er truffet, eller som der er planer om (antidumping- og antisubsidieklager, importkvoter osv.), vendte den generelle pristendens allerede i slutningen af 1998. For de fleste produkters vedkommende ligger de amerikanske priser således i øjeblikket 15-20 % over EU-markedets priser.

I Japan og Sydkorea har opskrivningen af valutaerne ført til en vis stigning i markedspriserne. Imidlertid ligger priserne i disse lande generelt under EU's, selv om forskellen mindskes.

På EU-markedet har det mindre pres fra importen og faldet i produktionen gjort det muligt at genskabe en bedre balance mellem udbud og efterspørgsel. Således ser det prisfald uden sidestykke, vi oplevede i 1998, ud til endelig at være slut her i begyndelsen af 1999. Stålpriserne har således stabiliseret sig for kort tid siden, og der kan omsider observeres stigninger, navnlig for varmvalsede coils og lette lange produkter: valstråd, rundt betonstål og handelsstål.

Med hensyn til prisudviklingen i de kommende måneder vil USA med de annoncerede eller allerede trufne handelsforanstaltninger sandsynligvis på sigt nå det ønskede mål, nemlig at begrænse importen på det amerikanske marked. Dette vil kunne føre til, at en vis del af eksporten bliver omdirigeret til EU-markedet med risiko for at destabilisere den endnu skrøbelige balance mellem udbud og efterspørgsel, der er blevet genskabt for nylig. Når man imidlertid tager højde for en række andre faktorer, er det trods alt sandsynligt, at priserne på EU-markedet fortsat følger den moderat opadgående tendens i 1999.

2.5. TENDENSERNE FOR DE ENKELTE PRODUKTER

Flade produkter

- Varmvalsede coils

Efter vanskelighederne i 1998 er der sket en btydelig forbedring i markedssituationen for varmvalsede coils. Denne forbedring skyldes faldet i importen som følge af blandt andet indledningen af antidumping- og antisubsidieprocedurer, dollarens styrkelse over for euroen, der virker fremmende på eksporten samt de mindre lagre hos de lagerførende forhandlere og servicecentrene. Denne bedre balance mellem udbud og efterspørgsel har derfor medført lette prisstigninger fra første kvartal af 1999, der bekræftes i noteringerne for andet kvartal.

- Koldvalset plade

Der er en god efterspørgsel efter koldvalset plade, brugernes og de lagerførende forhandleres lagre er igen på acceptable niveauer, og importen er ligeledes faldet stærkt. Selv om disse faktorer fremmer en prisstigning, har priserne imidlertid kun kunnet stabilisere sig på deres laveste niveau i løbet af første kvartal af 1999. Med en sundere markedssituation kan der dog ske et tendensomsving fra andet kvartal. For eksporten er situationen derimod stadig vanskelig på grund af det urentable prisniveau på verdensmarkedet.

- Overtrukket plade

Virkningen af krisen i Sydøstasien kan fortsat mærkes på EU-markedet, navnlig fordi der vedvarende er et overskudsudbud i forhold til efterspørgslen. Den stærke vækst i importen af koldvalset plade har direkte indvirket på EU-producenternes leveringer. Parallelt hermed medfører udbuddet fra tredjelande et stærkt pres på markedsprisernes generelle niveau, der har været stadigt faldende i første kvartal 1999. Imidlertid vil to positive faktorer fremme en prisstigning i de kommende måneder, nemlig den stabile efterspørgsel fra bilindustrien og den opadgående tendens i priserne for varmvalsede coils.

- Kvartoplade

Eksportmarkedet for plader er i øjeblikket under stærkt pres, og de amerikanske handelsforanstaltninger (antidumping, importkvoter osv.) bevirker i et vist omfang, at de internationale handelsstrømme omdirigeres til andre destinationer. På EU-markedet er efterspørgslen god undtagen for sektoren for svejsede rør med stor diameter, der stadig lider under, at der ikke sker et opsving i olieaktiviteterne. De antidumpingklager, de europæiske producenter har indgivet over for visse tredjelande, ser imidlertid allerede ud til at have bidraget til faldet i importen af grovplader på EU-markedet. Dette vil sammen med en tilbagevenden til lagre, der er bedre tilpasset forbruget, derfor give mulighed for et omsving i pristendensen allerede ved andet kvartal af 1999.

Lange produkter

- Svære profiler og stålbjælker

Importen af disse produkter er steget betydeligt i 1998 og ligger stadig på et højt niveau, navnlig importen fra CØEL og Sydkorea. Efterspørgslen er imidlertid god på alle EU-markederne, og lagrene er kommet ned på deres normale niveau. Derfor må der ventes en stigning i priserne på stålbjælker allerede fra leveringerne i andet kvartal.

På eksportsiden er efterspørgslen fra Asien svag og udsat for stærkt prispres. Det er derfor ikke særlig attraktivt for EU-producenterne at handle i dette område. Endvidere har det eksterne udbud på det amerikanske marked gradvist ført til faldende priser, således at truslerne om handelsforanstaltninger fra de amerikanske myndigheders side risikerer at indsnævre adgangsmulighederne til dette marked i løbet af 1999.

- Valstråd

Stabiliteten i bilindustrien (valstråd af god kvalitet), et vist opsving i byggesektoren (valstråd til svejsede måtter) og normaliseringen af lagerniveauerne giver mulighed for en vis prisstigning på det interne marked hele året. På verdensmarkedet er konkurencen derimod hård og priserne ikke altid rentable. Tegnene på et økonomisk opsving i Sydøstasien kan imidlertid give anledning til at formode, at der vil være mindre koreansk tråd på eksportmarkedet, og presset på priserne vil således også blive mindre.

- Rundt betonstål

Dette produkt er det første, der vendte den negative pristendens fra 1998, og det skete allerede i begyndelsen af 1999. Den stabile efterspørgsel på de fleste store markeder i Unionen og opsvinget, der ser ud til at fortsætte i byggesektoren, vil gøre det muligt at fastholde eller endda øge denne tendens i de kommende måneder.

Situationen er derimod langt mindre positiv for eksporten, hvor priserne er faldet stærkt på grund af konkurrence fra alle de producerende lande: CØEL, Rusland, Tyrkiet, Sydøstasien osv.

- Handelsstål

Som for de øvrige lette lange produkter er lagrene reduceret stærkt, forbruget er kommet i gang igen, og priserne er på ny for opadgående. Den midlertidige stigning i skrotpriserne, der er observeret de seneste uger, vil i øvrigt bidrage til at styrke tendensen til en stigning i priserne på disse produkter, samtidig med at produktionsomkostningerne dog stiger.

2.6. RÅSTÅLSBALANCE FOR ANDET HALVÅR OG REVISION AF PROGNOSERNE FOR 1999

Det ser ud til, at Fællesskabets økonomi i højere grad i år end i 1998 kommer til at mærke de negative følger af de forværrede internationale konjunkturer. Den mærkbare nedgang i væksten i Unionen som følge af denne påvirkning udefra vil imidlertid kun blive kortvarig, for der ventes allerede i andet halvår af 1999 en gradvis forbedring af den økonomiske aktivitet under påvirkning af det ventede opsving i verdensøkonomien.

Herefter vil opsvinget i industriaktiviteten, der begyndte et par måneder inde i 1999, fortsætte i løbet af året og give gode udsigter for en genopretning af stålefterspørgslen.

Det er sandsynligt, at virkningerne af normaliseringen af lagrene og faldet i importen sammen med et gradvist opsving i nye ordrer vil bidrage til at bedre vilkårene på EU's stålmarked, som indtil udgangen af første kvartal i år har været meget trykket.

Det ugunstige klima på dette marked i begyndelsen af året blev afløst først af en stabilisering og derefter af en svag stigning allerede i april, og i løbet af andet halvår 1999 vil de positive tendenser for efterspørgsel og priser kunne blive styrket.

Den forværrede eksterne protektionisme kan imidlertid formørke de gunstige udsigter for det fælles stålmarked en smule, fordi der eventuelt kan ske en omdirigering af de internationale handelsstrømme til EU-markedet, hvilket vil skabe forstyrrelse.

På grundlag af tendenserne i denne prognose som anført i tabel 1, "Råstål - udbud og efterspørgsel", vil det faktiske stålforbrug kunne nå op på 78,5 mio. t, hvilket er en signing på 1,9 % i forhold til forbruget i samme periode i 1998. Det skønnede forbrug, der også ligger på 78,5 mio. t efter afslutningen af den periode, hvor lagrene blev nedbragt, vil stige med 3,2 %. Med en stabilisering af importen og en svag fremgang i eksporten på de respektive mængder i anden halvdel af 1998 vil balanceproduktionen komme op på 78,5 mio. t, svarende til en stigning på 4,5 % i forhold til Fællesskabets stålproduktion for andet halvår af sidste år.

Første del af i år har været meget jævnt, men som følge af de ventede forbedringer for andet halvår kan der for 1999 som helhed forventes et faktisk forbrug, der ligger 1,4 % under forbruget i 1998, der var på 156 mio. t. På grund af en mindre lagerudtømning vil det skønnede stålforbrug derimod komme op på 154 mio. t, eller 4,5 % mindre end i 1998. Når der indregnes et fald på omkring 15 % i importen og en let stigning i eksporten, anslås balanceproduktionen til 155 mio. t, hvilket giver et fald på 2,9 % i forhold til sidste år.

3. RÅMATERIALER

3.1. SKROT

Faldet i verdensproduktionen af stål som følge af den forværrede økonomiske situation i forskellige lande medførte et generelt fald i efterspørgslen efter og priserne på skrot gennem hele 1998.

I begyndelsen af 1999 har der været et let opsving i priserne på dette råmateriale på de amerikanske markeder og i EU. Udsigterne for 1999 tyder på et gradvist opsving på grund af forskellige faktorer, blandt andet det stigende antal ordrer fra Korea og Tyrkiet, idriftsætningen af nye elektrostålværker især i USA, faldet i priserne på søtransport efter den voldsomme stigning i slutningen af 1998 og stigningen i priserne på stålprodukter.

3.2. JERNMALM

Efter fire års stigning i træk tog priserne på jernmalm et styrtdyk i 1998 på grund af den faldende efterspørgsel som følge af den asiatiske krise. Virkningerne af denne kirse ramte verdens stålindustri meget hårdt med det generelle prisfald på stål.

Der var endnu i begyndelsen af 1999 et overskudsudbud af stål i forhold til en ret svag efterspørgsel, hvilket nødvendiggjorde en tilpasning af verdens stålproduktion, der lå til grund for forhandlingerne om nedsættelse af priserne på jernmalm, der i 1999 vil være gennemsnitligt 11 % lavere end i 1998.

Et vist opsving i stålefterspørgslen fra andet halvår af 1999 vil imidlertid medføre en gradvis stigning i verdens stålproduktion og i forbruget af jernmalm. Der kan herefter blive foretaget en let tilpasning af priserne på dette råmateriale til vilkårene på stålmarkedet i år 2000.

Markedet for forreducerede produkter har lidt under konkurrencen fra skrot og støbejern, som der er sket et opsigtsvækkende prisfald på. Disse virkninger har været begrænset til de beskedne mængder af DRI, der markedsføres, for næsten alt dette råmateriale bruges af producenterne selv. Denne situation har heller ikke påvirket udvidelsen af kapaciteten på verdensplan, der efter etablering af 10 mio. t ekstra fremover vil ligge på over 40 mio. t, og der vil blive sat 5 mio. t ny kapacitet i drift i løbet af 1999.

3.3. JERNLEGERINGER

Efter den gradvise forringelse af markedsvilkårene i andet halvår af 1998 er første halvår af 1999 pråget af et opsving i efterspørgslen efter jernlegeringer, og den tendens vil i øvrigt fortsætte indtil slutningen af året. I mellemtiden har det mindskede udbud på markedet som følge af produktionsnedgangen gjort det muligt at stoppe faldet i priserne, der endelig har stabiliseret sig.

Det ventes, at den tilfredsstillende balance på markedet kan opretholdes i løbet af andet halvår af 1999, hvilket giver grund til at formode, at prisen på jernlegeriner vil være stabile eller let stigende.

3.4. TIN, ZINK OG NIKKEL

I løbet af 1998 steg tinproduktionen med omkring 5 % sammenlignet med 1997, mens der for det skønnede forbrug af dette metal kunne konstateres en tilbagegang på 3 %. Efter en periode med stabilisering i begyndelsen af året ventes der i andet halvår af 1999 en nedgang i eksporten fra Kina, hvilket vil føre til en bedre balance på markedet og en stigning i priserne for dette metal.

For det globale forbrug af zink vil der efter en fremgang på 0,7 % i 1998 blive tale om en stigning på 2,2 % i år til 8,05 mio. t. I Europa vil udviklingen i zinkforbruget være begrænset til en stigning på omkring 1,7 % over hele 1999.

Den globale produktion af dette råmateriale, der steg 2,2 % i 1998, vil kunne stige igen i 1999 med 2,1 % til 8,2 mio. t.

Efter en periode med afmatning er zinkpriserne steget igen til lidt over 1000 dollars pr. ton, og den pris ventes at være stabil indtil slutningen af 1999.

For 1999 venter Den Internationale Nikkelundersøgelsesgruppe en balance på 1,04 mio. t i udbud på og efterspørgsel efter nikkel på verkensmarkedet. Den globale produktion af nikkel vil således i 1999 gå frem med 2 % i forhold til 1998, mens det samme niveau for forbruget vil udgøre en stigning på 3 %. På EU-markedet vil stigningen i nikkelforbruget i 1999 blive endnu større, idet forbruget ventes at nå op på 412000 t, hvilket svarer til en stigning på 8 % i forhold til 1998.

Priserne på dette metal har rettet sig siden begyndelsen af året på grund af den stabile stålefterspørgsel fra de vestlige lande, det forsatte fald i lagrene hos LME og meddelelserne om produktionsnedsættelse. Priserne på nikkel vil således kunne stabiliseres indtil slutningen af 1999.

4. BEKÆFTIGELSE

Overalt i Europa sker der hele tiden ændringer i beskæftigelsessituationen; dette skyldes blandt andet den hurtige teknologiske udvikling og virksomhedernes behov for fortsat at være konkurrencedygtige.

Derfor kræver også stålindustrien flere højtkvalificerede medarbejdere, der er i stand til at tilpasse sig det stadigt højere kvalifikationsniveau, der er nødvendigt. En effektiv forvaltning af menneskelige ressourcer er derfor blevet en væsentlig succesfaktor på et stålmarked, der bliver mere og mere globaliseret og konkurrencepræget. Samtidig vil det fremover blive af afgørende betydning at udvikle en strategi til at prognosticere og foregribe kommende ændringer, der kan give virksomhederne mulighed for gradvist at tilpasse sig.

Beskæftigelsen i stålindustrien ser derfor ud til at blive stadig mere specialiseret, hvilket er i overensstemmelse med den konkurrencefordel, som Den Europæiske Union generelt synes at have med hensyn til fremstilling af produkter af høj kvalitet. De industrielle forandringer, der fører til automatiserede produktionsteknikker, tendensen mod virksomhedssammenlægninger, men også den asiatiske krise og de protektionistiske foranstaltninger på det amerikanske marked øger imidlertid truslerne mod beskæftigelsen i EU's stålindustri. Nedlæggelserne af arbejdspladser har i mange år været ledsaget af et massivt tilbud om førtidspensionsordninger, hvilket klart har forrykket balancen i alderspyramiden i Unionens stålindustri, så virksomhederne har mistet deres mest erfarne arbejdskraft. Desuden har medlemsstaterne måttet påtage sig meget store udgifter til disse foranstaltninger, og man foretrækker derfor nu i højere grad alternative og undertiden nyskabende foranstaltninger for at mildne de sociale omkostninger ved arbejdspladsnedskæringerne mest muligt, samtidig med at virksomhedernes erfaringstab begrænses.

Ifølge de seneste prognoser er der i 1999 nedlagt netto ca. 11000 arbejdspladser. Dette tal afspejler stadig vanskelighederne på markederne, selv om det ikke kan sammenlignes med nedskæringerne af arbejdspladser i de år, hvor stålindustrien var i dyb krise. Kommissionen vil imidlertid fortsætte sin socialpolitik for de arbejdstagere i sektoren, der rammes af omstruktureringsforanstaltninger eller anlægslukninger, og med undtagelse af støtte til erhvervsuddannelse, som kan medfinansieres via Socialfonden, vil samtlige andre foranstaltninger i henhold til de bilaterale aftaler om omstillingsstøtte i henhold til EKSF-traktatens artikel 55, stk. 2, litra b), fortsætte indtil EKSF-traktatens udløb den 23. juli 2002.

De ca. 11000 arbejdspladser, der ventes nedlagt i 1999, svarer imidlertid ikke til det antal arbejdstagere, der er berettiget til EKSF-støtte, fordi visse medlemsstater ikke deltager i omstillingspolitikken, og ved bevilling af omstillingsstøtte i 1999 vil der ligeledes blive taget højde for, hvor mange arbejdspladser der er nedlagt det foregående år. På det korrigerede EKSF-budget er der afsat 75 mio. EUR til den almindelige omstillingsstøtte inden for kul-, jern- og stålindustrien.

(1) EFT C 24 af 29.1.1999.

(2) EFT C 24 af 29.1.1999.

BILAG

Tabel 1

Råstål - udbud og efterspørgsel((Omregningsfaktor fra færdigvarer til råstål: 1,11.))

EU-15

>TABELPOSITION>

Tabel 2

Aktivitetsindikatorer - EU-12((Der findes ikke grundlæggende data om stålforbruget fordelt på brancher for Østrig, Finland og Sverige, så disse indikatorer dækker kun den forventede udvikling i 12 af EU's medlemsstater.

Indekstal for aktivitetsniveauet i forskellige stålforbrugende sektorer er fremkommet ved vægtning af de nationale data fra foreninger, der er repræsenterer disse industrier.

Da der mangler data fra visse lande, hviler disse tal delvis på skøn.))

(ikke korrigeret for sæsonudsving)

>TABELPOSITION>

Kilde:

Data fra Kommissionen.

Tabel 2a

Tendenser i de stålforbrugende sektorer i de vigtigste lande((Kilde:

Nationale foreninger af sstålforbrugere.))

(Aktivitetsindikatorer((For hvert land:

- første spalte: aktivitetsindeks 2. halvår af 1999 (2. halvår 1998 = 100)

- anden spalte: aktivitetsindeks for hele 1999 (1998 = 100).)))

>TABELPOSITION>

Tabel 3

Variation i antal ansatte i stålindustrien

(inklusive lærlinge)

>TABELPOSITION>

Kilde:

Eurostat.