*****

KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 7. oktober 1987

vedroerende lov 1386/1983, paa grundlag af hvilken den graeske regering yder stoette til det graeske erhvervsliv

(Kun den graeske udgave er autentisk)

(88/167/EOEF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 93, stk. 2, foerste afsnit,

efter i overensstemmelse med ovennaevnte artikel at have givet de interesserede parter en frist til at fremsaette deres bemaerkninger, og under henvisning til disse bemaerkninger, og

ud fra foelgende betragtninger:

I

Ved beslutning af 29. oktober 1986, som den graeske regering blev underrettet om ved skrivelse af 17. november 1986 (SG(86) D/13517), meddelte Kommissionen den graeske regering, at den havde indledt proceduren i EOEF-Traktatens artikel 93, stk. 2, foerste afsnit, med hensyn til lov 1386/1983 om tilrettelaeggelse af finansiel sanering af virksomheder (1).

Ved lov 1386/1983 oprettes der en organisation til finansiel sanering af virksomheder. Denne organisation opererer under navnet Organismos Anasygrotisis Epichiriseon (OAE) (erhvervssaneringsorganisationen). Formaalet med OAE er at bidrage til landets sociale og oekonomiske udvikling gennem finansiel effektivisering af virksomheder i henhold til lov 1386/1983, indfoersel og anvendelse af udenlandsk teknologi og udvikling af graesk teknologi samt oprettelse og drift af nationaliserede virksomheder eller selskaber med offentlig eller privat deltagelse.

Med henblik paa at naa disse maal kan OAE overtage administrationen og driften af virksomheder, der skal effektiviseres, eller nationaliserede virksomheder, indskyde kapital i bestaaende virksomheder eller virksomheder, som oprettes, yde alle former for laan til virksomheder, i hvilke organisationen har kapitalinteresser og ligeledes stille sikkerhed for saadanne laan, udstede obligationslaan i Graekenland eller i udlandet paa de betingelser og efter de procedurer, der er fastsat i de relevante bestemmelser, erhverve obligationer udstedt af staten eller af organer kontrolleret af staten og ligeledes overtage laanekontrakter indgaaet af virksomheder, organisationer og banker, overdrage andele, saerlig til ansatte og deres repraesentative organer, til lokale offentlige myndigheder eller andre offentligretlige juridiske personer, til velgoerende institutioner, sociale institutioner eller privatpersoner, optage laan hos den graeske stat, den graeske nationalbank eller andre finansieringsinstitutter i Graekenland eller i udlandet med eller uden den graeske stats sikkerhedsstillelse og modtage indskud fra offentligretlige juridiske personer, offentlige organer og virksomheder, i hvilke den har kapitalinteresser.

OEkonoministeren traeffer efter udtalelse fra et raadgivende udvalg beslutning om, at lovens bestemmelser skal finde anvendelse paa en virksomhed, og at OAE skal overtage kontrollen hermed: naar virksomheden af finansielle aarsager har suspenderet eller indstillet sine aktiviteter, naar den har standset betalingerne, naar den er blevet sat under administration eller bestyres af kreditorerne eller er underkastet midlertid administration eller er traadt i en hvilken som helst form for likvidation, naar den har en gaeld paa et beloeb svarende til det femdobbelte af dens selskabskapital og synlige reserver og tydeligvis er ude af stand til at opfylde sine forpligtelser, naar den er af betydning for landets forsvar eller af vital betydning for udnyttelsen af nationale rigdomskilder, eller naar den anmoder om at blive underkastet denne nye lov.

Loven finder anvendelse efter foelgende procedure:

OEkonoministeren vedtager en beslutning, som offentliggoeres i den graeske statstidende om anvendelse af loven paa en virksomhed efter modtagelse af en ansoegning herom fra virksomheden selv, en ansoegning fra arbejdsdirektoratet, en ansoegning fra en statsejet bank, som har fordringer hos virksomheden, en ansoegning fra virksomhedens kreditorer eller en ansoegning fra den endelige eller midlertidige kurator eller bobestyrer.

Ved oekonoministerens beslutning om anvendelse af loven paa en virksomhed saettes OAE i stand til at overtage administrationen af virksomheden. OAE traeffer ogsaa forholdsregler med hensyn til virksomhedens forpligtelser med henblik paa at sikre dens levedygtighed, saerlig ved kapitalforoegelse gennem ny kapitaltegning eller konvertering af bestaaende gaeld til aktier eller gaeldsomlaegning.

II

Den erhvervssaneringsorganisation, der er oprettet ved lov 1386/1983, indgaar som led i den graeske stats organisatoriske struktur. Organisationens kapital tegnes og indehaves enten af den graeske stat eller statslige eller lokale myndigheder, arbejdstagerorganisationer, statskontrollerede banker og offentlige virksomheder. OAE administreres af en bestyrelse bestaaende af en formand og otte medlemmer. Formanden og to af medlemmerne udpeges og afsaettes ved beslutning truffet af oekonoministeren, det graeske fagforbund udpeger et medlem, de oevrige udpeges paa aktionaerernes generalforsamling, idet sidstnaevnte aktionaerer er organisationer inden for den offentlige sektor. Lov 1386/1983 fastsaetter udtrykkeligt, at organisationen paa alle virkeomraader og i alle forbindelser med administrative myndigheder uden undtagelse nyder de proceduremaessige privilegier og forrettigheder, som staten har.

OAE's finansielle ressourcer hidroerer direkte fra staten. Den oprindelige aktiekapital paa 2 mia dr., fordelt paa 200 000 aktier med en paalydende vaerdi paa 10 000 dr. hver, var fuldstaendig indbetalt af staten inden for fire maaneder efter lovens ikrafttraeden. Ved beslutning truffet af oekonoministeren, offentliggjort i den graeske statstidende, blev kapitalen forhoejet til 5 mia dr. Lov 1386/1983 fastsaetter, at OAE's ressourcer tilvejebringes ved tilskud via oekonoministeriets budget og de offentlige investeringsprogrammer, samt ved andre tilskud, gaver, testamentariske gaver og driftsindtaegter. OAE's aktiviteter i forbindelse med gennemfoerelse af oekonoministerens beslutning vedroerende effektivisering af virksomheder, der er omfattet af denne lov, fritages for alle former for skatter og afgifter, der skal indbetales til staten eller erlaegges til tredjeparter, med undtagelse af beloeb, der skal erlaegges til kommuner.

OAE indgaar paa grund af sine maalsaetninger, saerlige status og finansielle ressourcer i den offentlige sektor. Dens virksomhed er omfattet af Kommissionens beslutning, som blev meddelt medlemsstaterne ved skrivelse af 17. september 1984 (SG(84) D/11853) om anvendelse af EOEF-Traktatens artikel 92 og 93 paa offentlige myndigheders erhvervelse af kapitalinteresser i virksomheder. I denne meddelelse har Kommissionen fastlagt klare retningslinjer for den type interventioner, som OAE beskaeftiger sig med. Det fastsaettes i saerdeleshed, hvornaar den offentlige sektors interventioner umiddelbart betragtes som statsstoette i den i EOEF-Traktatens artikel 92 og 93 omhandlede betydning, nemlig at der umiddelbart er tale om statsstoette, naar staten intervenerer paa betingelser, der ikke ville vaere acceptable for en privat investor, der driver privat virksomhed paa normale markedsoekonomiske vilkaar. Saadanne interventioner skal derfor anmeldes til Kommissionen i overensstemmelse med EOEF-Traktatens artikel 93, stk. 3. OAE's interventioner falder inden for denne kategori.

OAE's interventioner til fordel for virksomheder udgoer statsstoette, idet disse ved konverteringen af deres udestaaende gaeld til egenkapital fritages for betydelige rentebetalinger, og idet saneringen af deres regnskabers situation giver dem yderligere finansielle fordele, som de ellers ikke ville have adgang til. Disse fordele er en direkte foelge af OAE's finansielle ressourcer, befoejelser og status som halvoffentligt organ.

De virksomheder, til fordel for hvilke OAE intervenerer, og som den bringer paa fode igen, tegner sig for en stor del af den graeske industriproduktion og er vigtige eksportoerer. De konkurrerer i handelen inden for Faellesskabet med virksomheder, som ikke indroemmes samme fordele, som dem OAE's interventioner medfoerer. Disse virksomheder kan derfor siges at modtage statsstoette som omhandlet i EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 1, som fordrejer eller truer med at fordreje konkurrencen og paavirke handelen mellem medlemsstater, og som er uforenelig med Faellesmarkedet.

Ved gennemgangen af lov 1386/1983 blev det fastslaaet, at reglerne for forhoejelse af kapitalen i virksomheder, som OAE overtager kontrollen af, udgjorde en kraenkelse af artikel 25 ff og 29 ff i direktiv 77/91/EOEF (1), Raadets andet selskabsdirektiv. Hvis en medlemsstat paataenker at gennemfoere en foranstaltning omfattende statsstoette, som indebaerer en kraenkelse af andre EF-regler end Traktatens statsstoetteregler, kan procedurerne i EOEF-Traktatens artikel 92 og 93, selv om Kommissionen i henhold til disse tillaegges en vid skoensmaessig befoejelse, ikke desto mindre foere til et resultat, som strider mod disse regler. Kommissionen er derfor ikke i stand til at udoeve sine skoensmaessige befoejelser i henhold til EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 3, foer disse overtraedelser er blevet elimineret.

III

Som led i proceduren og hoeringen af andre interesserede parter fremsendte den graeske regering officielt sine bemaerkninger ved skrivelse af 8. januar 1987 (ref. 3082.26/194), og der indgik bemaerkninger fra to andre medlemsstaters regeringer og en erhverssammenslutning. Desuden fremkom seks graeske selskaber med indlaeg som led i proceduren.

Den graeske regering bestred i sit svar paa indledningen af proceduren i EOEF-Traktatens artikel 93, stk. 2, at konverteringen af virksomhedens gaeld til egenkapital var at betragte som stoette, idet den anfoerte, at der ikke var tale om indskydning af frisk kapital, men blot en regnskabsmaessig transaktion i virksomhedens regnskaber. Paa den anden side anfoerte den graeske regering som begrundelse for samtlige transaktioner bl.a., at virksomhederne paa grund af strukturen paa kapitalmarkedet i Graekenland, saerlig manglen paa boersfaciliteter, var kommet i vanskeligheder, fordi de var noedt til at optage laan til hoej rente.

Hovedargumentet i den graeske regerings svar var, at lov 1386/1983 og OAE's transaktioner var et noedvendigt element i den saerlige oekonomiske situation i Graekenland og udviklingen heri. Den haevdede, at loven var noedvendig paa baggrund af det oekonomiske reformprogram, og at Kommissionen i sine overvejelser med hensyn til anvendelsen af EOEF-Traktatens artikel 92 og 93 skulle tage hensyn til protokol 7 i Akten vedroerende Graekenlands Tiltraedelse, hvori det hedder, at saafremt EOEF-Traktatens artikel 92 og 93 bringes i anvendelse, skal der tages hensyn til de maal, der er sat for en oekonomisk ekspansion og en hoejnelse af befolkningens levestand. Den graeske regering gav en detaljeret redegoerelse for OAE's transaktioner samt oplysninger vedroerende de selskaber, i hvilke den havde interveneret. Den erklaerede sig rede til at underrette Kommissionen om vaesentlige enkelttilfaelde af OAE's intervention.

I en saerskilt brevveksling og under droeftelser gav den graeske regering tilsagn om, at de relevante bestemmelser i lov 1386/1983 ville blive aendret, saaledes at loven blev bragt i overensstemmelse med de ovenfor omtalte bestemmelser i Raadets andet selskabsdirektiv.

IV

EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 1, fastsaetter, at stoette, som opfylder de i denne artikel omhandlede kriterier, i princippet er uforenelig med Faellesmarkedet. Undtagelserne i EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 2, kan ikke bringes i anvendelse i den foreliggende sag, fordi interventionerne i kraft af deres art ikke er rettet mod at naa de deri omhandlede maal. I EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 3, opregnes de former for stoette, som kan betragtes som vaerende forenelige med Faellessmarkedet. Stoettens forenelighed med Traktaten skal vurderes i Faellesskabssammenhaeng og ikke blot i henseende til en enkelt medlemsstat. Med henblik paa at sikre Faellesmarkedets rette funktion og under hensyntagen til princippet i Traktatens artikel 3, litra f), skal undtagelserne i artikel 92, stk. 3, fortolkes snaevert ved behandlingen af en stoetteordning eller et konkret tilfaelde af stoetteydelse. De kan i saerdeleshed kun bringes i anvendelse, naar Kommissionen finder det godtgjort, at markedskraefterne alene uden stoette ikke ville vaere tilstraekkelige til at lede stoettemodtagerne i retning af en adfaerd, som ville kunne tjene til at naa et af maalene med den paagaeldende undtagelse.

Hvad angaar undtagelserne i artikel 92, stk. 3, litra a), dvs. for stoette til fremme af den oekonomiske udvikling i omraader, hvor levestandarden er usaedvanlig lav, eller hvor der hersker en alvorlig underbeskaeftigelse, kan forholdene i Graekenland siges at falde ind under disse definitioner, men den oekonomiske udvikling af omraader, som denne undtagelse vedroerer, er hovedsagelig forbundet med tilvejebringelse af stoette til nye investeringer eller stoerre udvidelse eller omstilling af virksomheder, der indebaerer stort anlagte fysiske investeringer og dermed forbundne omkostninger. For saa vidt angaar lov 1386/1983 kan OAE's interventioner til fordel for virksomheder, som er kommet i finansielle vanskeligheder, og den deraf foelgende sanering af deres regnskaber, ikke siges at vaere omfattet af denne undtagelsesbestemmelse.

V

Hvad angaar undtagelsen i artikel 92, stk. 3, litra b), foerste saetningsled, dvs. stoette, der kan fremme virkeliggoerelsen af vigtige projekter af faelleseuropaeisk interesse, kan denne undtagelse ikke bringes i anvendelse, eftersom lov 1386/1983 ikke sigter paa at fremme virkeliggoerelsen af saadan et projekt. Den sigter alene paa at udvikle den graeske oekonomi.

Hvad derimod angaar EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), andet saetningsled, dvs. stoette, der kan afhjaelpe en alvorlig forstyrrelse i en medlemsstats oekonomi, kan betingelserne siges at vaere opfyldt. Den oekonomiske situation i Graekenland blev loebende forvaerret indtil oktober 1985. Baade interne og eksterne skaevheder har skabt vanskeligheder, som kraever strenge indgreb. De graeske myndigheder var i september 1985 i saerdeleshed udsat for alvorlige vanskeligheder med hensyn til betalinger til udlandet og et pres paa den graeske valuta. De ivaerksatte den 11. oktober 1985 et program for oekonomisk stabilisering og genrejsning. Dette program omfattede en nedskrivning af den graeske drakme med 15 %, indfoersel af en ikke-rentebaerende deponeringsordning i forbindelse med import, en fuldstaendig revision af pristalsreguleringen af loenningerne, en omfattende omlaegning af beskatningen og en stramning af kredit- og valutapolitikken. Det Europaeiske Faellesskab erkendte den truende karakter af situationen i Graekenland og godkendte foranstaltninger, der normalt ville blive betragtet som en overtraedelse af EOEF-Traktaten, og bragte de i EOEF-Traktatens artikel 108 fastsatte foranstaltninger i anvendelse. Graekenland fik i saerdeleshed indroemmet et EF-laan paa 1 750 mio ECU og tilladelse til fortsat i en begraenset periode at yde eksporttilskud. Da den oekonomiske stramning blev gennemfoert, var mange graeske virksomheder kommet i finansielle vanskeligheder som foelge af den tidligere politik vedroerende loenninger, begraensningerne for afskedigelse af arbejdstagere, renteniveauet og overvurderingen af den graeske drakme. Det maa betragtes som vigtigt, at de graeske virksomheder bestraeber sig paa at naa de bedst mulige oekonomiske resultater, hvis maalene med den oekonomiske stramning skal kunne naas. I betragtning af den store indsats, som den graeske regering goer for paa grundlag af stabiliseringsprogrammet af oktober 1985 at vende tidligere tendenser, kan lov 1386/1983 og erhvervssaneringsorganisationens transaktioner betragtes som udgoerende en del af et saadant program. OAE har interveneret i 45 virksomheder. Af disse er 22 traadt i likvidation, da det ikke forekom dem muligt at redde dem. De resterende 23 tegner sig for ca. 20 % af beskaeftigelsen i industrien i Graekenland og en betydelig stoerre del af industriproduktionen og den internationale handel. Hvis et saa stort udsnit af det graeske erhvervsliv skulle faa lov til at traede i likvidation, ville det faa en alvorlig negativ indflydelse paa mulighederne for at gennemfoere programmet for oekonomisk stramning med held. Undtagelsen i EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), andet saetningsled, ville derfor kunne bringes i anvendelse paa lov 1386/1983 og erhvervssaneringsorganisationens transaktioner, saerlig under henvisning til protokol 7 i Akten vedroerende Graekenlands Tiltraedelse.

Kommissionen har imidlertid befoejelse til i en beslutning om godkendelse af en generel statsstoetteordning efter en vurdering af ordningen at indfoeje paabud, herunder i givet fald en forpligtelse til at anmelde vaesentlige konkrete tilfaelde af stoetteydelse, saaledes at disse kan vurderes i henseende til konkurrencen inden for Faellesskabet. Kommissionen skal i denne forbindelse tage hensyn til de forskellige aspekter af Faellesskabets politik. Der henvises denne sag til Domstolens dom i sag 730/79, Philip Morris/Kommissionen (Sml. 1980, s. 2671), hvor Domstolen (i praemis 24 og 25) klart anfoerer, at vurderingen af anvendelsen af undtagelserne i EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 3, litra a), b) og c), skal foretages i en »faellesskabssammenhaeng«. Kommissionen kan derfor kraeve, at vaesentlige konkrete tilfaelde af stoetteydelse i henhold til loven paa forhaand skal anmeldes, saaledes at den kan foere det fornoedne tilsyn med ordningen som helhed og eventuelt tage den op til fornyet overvejelse i lyset af de positive virkninger af denne generelle foranstaltning, der med tiden forventes at hjaelpe den graeske oekonomi paa fode igen. I denne sammenhaeng skal det endvidere noteres, at Kommissionen har fulgt en lignende fremgangsmaade i nogenlunde tilsvarende tilfaelde med generelle stoetteordninger i tidsrummet 1974 til 1975, saerlig for Danmarks, Frankrigs og Italiens vedkommende.

Ifoelge EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), skal en stoette for at kunne betragtes som forenelig med Faellesmarkedet kunne afhjaelpe en alvorlig forstyrrelse i den paagaeldende medlemsstats oekonomi. Da det saaledes i dette tilfaelde er et spoergsmaal om at yde stoette til virksomheder, som - til trods for at de i grunden er levedygtige - er blevet udsat for vanskeligheder, der truer deres overlevelse, er det en forudsaetning, at foranstaltningen ikke maa bevirke, at de opnaar en staerkere konkurrencemaessig stilling over for virksomheder i andre medlemsstater, end det ellers ville have vaeret tilfaeldet, hvis disse vanskeligheder ikke var opstaaet. Stoetten maa derfor ikke bidrage til udvidelse af produktionskapaciteten eller blot bevirke en udskydning af loesningen af de sociale og erhvervsmaessige problemer i Faellesskabet som helhed eller forvaerre situationen yderligere paa mellemlang og lang sigt. Desuden maa stoetten ikke bevirke, at gaeldende specifikke stoetteforanstaltninger i visse foelsomme sektorer haemmes eller endog modvirkes.

Undtagelsen i EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 3, litra c), synes ikke at kunne bringes i anvendelse paa lov 1386/1983, eftersom foranstaltningen ikke skal bridrage til at fremme udviklingen af visse erhvervsgrene eller oekonomiske regioner, jf. Kommissionens fortolkning af denne artikel i sine beslutninger i statsstoettesager. Lov 1386/1983 indeholder ingen maal med hensyn til udvikling af oekonomiske omraader. Begrebet udvikling af erhvervsgrene er for saa vidt angaar denne lov heller ikke det, som Kommissionen saedvanligvis faar forelagt, fordi en saadan udvikling saerlig i tilfaelde med ordninger for redningsstoette indebaerer gennemfoerelse af et omstruktureringsprogram, ofte med henblik paa kapacitetsnedskaering, rationalisering af produktionen osv. OAE's interventioner tilsigter i et mere begraenset omfang en finansiel sanering af de paagaeldende virksomheder. Baade selve loven og den situation, i hvilken den bringes i anvendelse, har ikke noget fortilfaelde i anvendelsen af statsstoettereglerne i de senere aar.

I betragtning af det ovenfor anfoerte kan lov 1386/1983 henfoeres under undtagelsen i EOEF-Traktatens artikel 92, stk. 3, litra b), andet saetningsled. Under henvisning til Domstolens afgoerelse i den ovennaevnte Philip Morrissag og de oevrige ovenfor omtalte aspekter af loven maa Kommissionen kunne foere kontrol med anvendelsen af foranstaltningen -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Kommissionen har ingen indvendinger mod gennemfoerelse af lov 1386/1983, forudsat at foelgende betingelser opfyldes:

1. Den graeske regering aendrer senest den 31. december 1987 de relevante bestemmelser i lov 1386/1983, saaledes at de bringes i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 25 ff og artikel 29 ff i Raadets direktiv 77/91/EOEF. 2. Saa laenge de nuvaerende bestemmelser i lov 1386/1983 med hensyn til OAE's transaktioner finder anvendelse, gaelder nedenstaaende betingelser. De skal fortsat gaelde for de af OAE's interventioner, der gennemfoeres forud for de planlagte aendringer af organisationens status og vedtaegter.

a) Den graeske regering anmelder konkrete tilfaelde af intervention i virksomheder, som er omfattet af loven, og som beskaeftiger 300 personer og derover, hvad angaar ikke-foelsomme erhvervsgrene, og 100 personer og derover, hvad angaar foelsomme erhvervsgrene.

b) Den graeske regering drager omsorg for, at der i intet tilfaelde af OAE's overtagelse af kontrollen med virksomheden i henhold til lov 1386/1983 forekommer nogen foroegelse af kapaciteten eller den kombinerede kapacitet, dersom virksomheder sammensluttes eller overtages, samt at der traeffes alle noedvendige foranstaltninger til omstrukturering for at sikre de paagaeldende virksomheders levedygtighed.

c) Den graeske regering anmelder i overensstemmelse med EOEF-Traktatens artikel 93, stk. 3, former for stoette til Kommissionen, som planlaegges i henhold til enhver anden graesk stoetteordning, til virksomheder, der er genstand for intervention fra OAE's side.

d) Den graeske regering drager omsorg for, at OAE overholder de specifikke stoetteregler, der gaelder for staalindustrien, skibsbygningsindustrien og syntetiske fibre.

Artikel 2

Den graeske regering underretter inden to maaneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om de foranstaltninger, den har truffet for at efterkomme den.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Den Hellenske Republik.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 7. oktober 1987.

Paa Kommissionens vegne

Peter SUTHERLAND

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. C 332 af 24. 12. 1986, s. 2.

(1) EFT nr. L 26 af 31. 1. 1977, s. 1.