KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1091/94 af 29. april 1994 om visse gennemfoerelsesbestemmelser til Raadets forordning (EOEF) nr. 3528/86 om beskyttelse af skovene i Faellesskabet mod luftforurening

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 3528/86 af 17. november 1986 om beskyttelse af skovene i Faellesskabet mod luftforurening (1), senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 2157/92 (2), saerlig artikel 3,

under henvisning til resolution nr. 1 fra den foerste tvaereuropaeiske konference om beskyttelse af Europas skove (3) og opfoelgningen heraf, og

ud fra foelgende betragtninger:

I henhold til artikel 2, stk. 1, tredje og fjerde led, i forordning (EOEF) nr. 3528/86 er formaalet med EF-aktionen at hjaelpe medlemsstaterne med:

- at gennemfoere en intensiv og permanent overvaagning af skovoekosystemerne

- paa samordnet og harmonisk maade at oprette et net af omraader, der er noedvendigt for en saadan intensiv og permanent overvaagning, eller at udvide det allerede eksisterende net;

i henhold til artikel 2, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 3528/86 sender medlemsstaterne Kommissionen de data, der indsamles gennem nettet af observationsomraader til intensiv og permanent overvaagning;

dette net af observationsomraader er oprettet for at opnaa detaljerede data for udviklingen i skovoekosystemerne i Faellesskabet; denne fremgangsmaade goer det muligt at fastslaa sammenhaengen mellem de forskellige miljoemaessige faktorer, isaer luftforurening og skovoekosystemernes reaktion; dataene fra nettet goer det muligt at naa frem til en bedre fortolkning af resultaterne fra det systematiske net af observationsomraader, der omhandles i forordning (EOEF) nr. 1696/87 (4), senest aendret ved forordning (EF) nr. 836/94 (5);

de stoetteansoegninger, der indgives i henhold til forordning (EOEF) nr. 3528/86 med henblik paa gennemfoerelse af en intensiv og permanent overvaagning som omhandlet i artikel 2, stk. 1, boer indeholde alle de oplysninger, der er noedvendige for at foretage en undersoegelse af disse foranstaltninger efter maalsaetningerne og kriterierne i naevnte forordning; disse oplysninger boer forelaegges i standardiseret form for at goere det lettere at behandle og sammenligne ansoegningerne;

de i denne forordning fastsatte foranstaltninger er i overensstemmelse med udtalelse fra Den Staaende Skovbrugskomité -

UDSTEDT FOELGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Medlemsstaterne opretter et net af permanente observationsomraader. Udvaelgelsen af omraaderne skal vaere afsluttet og over 50 % af omraaderne oprettet efter de faelles metoder til oprettelse af et net af permanente

omraader til intensiv og permanent overvaagning (se bilag I) senest den 30. juni 1994. De sidste omraader skal vaere oprettet inden den 30. juni 1995. For alle omraaderne sender medlemsstaterne senest den 15. december 1994 Kommissionen en oversigt over udvaelgelseskriterierne og en fuldstaendig liste over de udvalgte omraader, herunder grundlaeggende oplysninger saasom beliggenhed (laengdegrad, breddegrad, hoejde) og arter, tillige med de generelle oplysninger om hvert enkelt oprettet observationsomraade i standardiseret form som anfoert i bilag VII a.

2. I de permanente observationsomraader gennemfoeres der intensiv og permanent overvaagning af skovoekosystemet. Den omfatter den loebende oversigt over kronernes tilstand, oversigten over jordbundens og naalenes/bladenes tilstand og maalinger af tilvaekst, deposition og vejrforhold, der foretages efter objektive metoder og analyseres efter etablerede metoder.

3. Senest den 31. december 1996 forelaegger medlemsstaterne Kommissionen de data, der er indsamlet fra de forskellige overvaagninger, som er gennemfoert i perioden 1991 til 1996, i standardiseret form for hvert enkelt permanent observationsomraade sammen med en fortolkning af resultaterne som angivet i bilag VII.

4. De tekniske bestemmelser til gennemfoerelse af denne artikel staar i bilag III til VI.

Artikel 2

1. Ansoegninger om finansiel stoette fra Faellesskabet:

- til at oprette eller udvide nettet af permanente observationsomraader med henblik paa intensiv og permanent overvaagning

- til at udarbejde oversigten over kronernes tilstand

- til at udarbejde jordbundsoversigten

- til at udarbejde oversigten over naale/blade

- til at gennemfoere tilvaekstmaalingerne

- til at gennemfoere depositionsmaalingerne og

- til at gennemfoere de meteorologiske maalinger

som omhandlet i artikel 2, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 3528/86 skal indeholde oplysninger og dokumenter, der er angivet i bilag II til naervaerende forordning.

Ansoegningerne indsendes i tre eksemplarer i overensstemmelse med bilag II.

Medlemsstaterne tilsender Kommissionen ansoegninger inden den 1. november hvert aar for det efterfoelgende aar.

2. Ansoegninger, der ikke opfylder betingelserne i stk. 1, tages ikke i betragtning

Artikel 3

Denne forordning traeder i kraft paa tredjedagen efter offentliggoerelsen i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gaelder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 29. april 1994.

Paa Kommissionens vegne

René STEICHEN

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. L 326 af 21. 11. 1986, s. 2.(2) EFT nr. L 217 af 31. 7. 1992, s. 1.(3) December 1990, Strasbourg.(4) EFT nr. L 161 af 10. 6. 1987, s. 1.

(5) EFT nr. L 97 af 15. 4. 1994, s. 4.

BILAG I

FAELLES METODER TIL OPRETTELSE AF ET NET AF PERMANENTE OBSERVATIONSOMRAADER TIL INTENSIV OG PERMANENT OVERVAAGNING (artikel 2, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 3528/86 med aendringer) I. Generelle bemaerkninger

Ordningen i artikel 2, stk. 1, i forordning (EOEF) nr. 3528/86 med aendringer tager sigte paa at oprette et net af permanente observationsomraader i De Europaeiske Faellesskabers medlemsstater og at indsamle data ved intensiv og permanent overvaagning.

Formaalet med ordningen er:

- at gennemfoere en intensiv og permanent overvaagning af skovoekosystemerne til konstatering af den skade, der forvoldes af luftforurening og andre faktorer, som influerer paa skovenes tilstand

- at oege indsigten i aarsagssammenhaengen mellem aendringer i skovoekosystemet og de faktorer, der paavirker det, isaer luftforurening, ved paa et enkelt sted at gennemfoere forskellige maalinger og overvaagning af skovoekosystemet og dets sammensaetning

- at opnaa relevante oplysninger om udviklingen i en raekke skovoekosystemer i Faellesskabet.

II. Oprettelse af et net af permanente observationsomraader

II.1. Udvaegelse af observationsomraader

Senest den 30. juni 1994 udvaelger medlemsstaterne et tilstraekkeligt stort antal permanente observationsomraader i deres land. Antallet af observationsomraader boer i princippet ikke overstige 20 % af antallet af nationale observationsomraader i Faellesskabets net paa 16 × 16 km (forordning (EOEF) nr. 1696/87). Medlemsstater med et begraenset antal observationsomraader i Faellesskabets net kan udvaelge et stoerre antal permanente observationsomraader paa betingelse af, at antallet begraenses til hoejst 15.

Det overlades til medlemsstaterne at udvaelge disse omraader, men der boer benyttes foelgende udvaelgelseskriterier:

- observationsomraadernes beliggenhed boer vaere saaledes, at de vigtigste traearter og mest udbredte vaekstbetingelser i de respektive lande er repraesenteret

- et observationsomraade skal mindst vaere paa 0,25 ha maalt i det vandrette plan

- for mest muligt at reducere virkningerne af aktiviteter paa tilstoedende arealer skal observationsomraadet vaere omgivet af en stoedpudezone. Zonens faktiske bredde afhaenger af skovtype og skovens alder. Hvis observationsomraadet og de tilstoedende arealer er ensartede, hvad angaar hoejde og aldersstruktur, kan stoedpudezonens bredde begraenses til 5 eller 10 m. Hvis det skovareal, hvori observationsomraadet er beliggende, bestaar af blandede bevoksninger, forskellige arter eller bevoksninger med uensartet aldersstruktur, skal stoedpudezonen udvides til indtil fem gange den potentielle hoejde paa skoven i observationsomraadet

- da observationsomraadet skal kunne anvendes til langtidsovervaagning, er det noedvendigt, at hjoernerne og/eller graenserne er tydeligt afmaerket, og at hvert enkelt proevetrae i observationsomraadet er varigt nummeret

- observationsomraaderne boer til enhver tid vaere lettilgaengelige, og der maa ikke foreligge nogen restriktioner, hvad angaar adgang og proevetagning

- der boer ikke vaere nogen forskelle, hvad angaar forvaltningen af observationsomraadet, dets stoedpudezone og den omgivende skov (f.eks. boer driftsforholdene vaere sammenlignelige, og forstyrrelser som foelge af overvaagningen boer reduceres mest muligt)

- direkte forurening fra kendte lokale kilder boer undgaas. Observationsomraaderne boer ikke ligge i naerheden af landbrugsbedrifter, meget taet paa hovedveje eller i umiddelbar naerhed af forurenende industrier

- der boer vaere et tilstraekkeligt antal traeer til raadighed til proevetagning i eller naer ved omraadet

- observationsomraaderne og stoedpudezonerne boer vaere saa ensartede som muligt, hvad angaar arter eller artsblandinger, alder, stoerrelse, jordbund og terraenets haeldning

- observationsomraaderne boer ligge tilstraekkeligt langt fra skovkanten.

Det anbefales at udvaelge observationsomraader, der er blevet overvaaget i de seneste aar i henhold til forordning (EOEF) nr. 3528/86 eller andre programmer. Naar der skal udvaelges supplerende observationsomraader, anbefales det at vaelge omraader, der er identiske med eller ligger i naerheden af et af de eksisterende omraader i Faellesskabets net paa 16 × 16 km, og som har en saadan beliggenhed, at oplysninger fra andre kilder (f.eks. vejrstationer) kan benyttes.

II.2. Oprettelse af og oplysninger om observationsomraadet

Medlemsstaterne skal senest den 30. juni 1994 have oprettet om ikke alle saa i hvert fald over 50 % af de permanente observationsomraader. I visse tilfaelde kan det accepteres, at den faktiske oprettelse af de sidste omraader forsinkes et aar. Hvert af de oprettede observationsomraader skal beskrives i enkeltheder. De generelle data skal fastlaegges og indberettes inden den 15. december 1994. Den detaljerede beskrivelse af observationsomraadet skal omfatte omraadets noejagtige beliggenhed, et kort, der viser den permanente markering af omraadets hjoerner og/eller graenser, antallet af traeer i omraadet og alle andre relevante permanente faktorer i eller i naerheden af omraadet (f.eks. tilkoerselsvej, floder). I fremtiden skal proevetagningsstedernes noejagtige beliggenhed (f.eks. grave, naar det gaelder jordproever) ogsaa afmaerkes paa dette kort.

II.3. Definition af et delomraade

I princippet skal alle traeer i hele observationsomraadet indgaa i proeven med henblik paa bedoemmelse af traeerne (f.eks. oversigten over kroner og maaling af tilvaeksten). Hvis der er mange traeer i observationsomraadet (dvs. taette bevoksninger), kan der afgraenses et delomraade, som skal anvendes ved disse undersoegelser. Delomraadets stoerrelse paa det tidspunkt, hvor omraadet oprettes, boer vaere tilstraekkelig til at danne grundlag for paalidelige skoen i mindst 20 aar og helst i hele bevoksningens levetid. Der boer mindst vaere 20 traeer til raadighed i delomraadet i denne periode.

II.4. Generelle oplysninger om de enkelte observationsomraader

Der indsamles foelgende generelle oplysninger om hvert enkelt permanent observationsomraade til intensiv og permanent overvaagning under oprettelsen og de foerste undersoegelser:

""" ID="1">Land

oemraadets nummer

Faktiske breddegrads-

og laengdegradskoordinater

"> ID="1">Hoejde

Retning

Omraadets samlede stoerrelse

Antal traeer i omraadet

Delomraade (eventuelt)

> ID="2">De fremherskende arters

adgang til vand

Humustype

Jordbundstype (skoen)

"> ID="1">Den fremherskende bevoksnings gennemsnitsalder

Vigtigste traearter

Tilvaekst (skoen)

"> ID="1">Omraadets historie Anden overvaagningsstation i naerheden

">

Senest den 15. december 1994 sender medlemsstaterne Kommissionen de oplysninger, der for hvert enkelt oprettet omraade er blevet indsamlet under oprettelsen, ved hjaelp af datafiler (se bilag VIIa, formular 1a) og rapporter (se bilag VIIb, formular 1b). Vigtige oplysninger, der fremkommer i loebet af de aar, hvor overvaagningen finder sted, indsendes aarligt paa formular 1a og 1b (bilag VII). De oevrige oplysninger indsendes umiddelbart efter, at den foerste relevante undersoegelse er blevet gennemfoert, og ajourfoeres, hvis det er noedvendigt.

II.5. Udskiftning af permanente observationsomraader

Permanente omraader skal kunne anvendes til langtidsovervaagning. Hvis der indtraeffer uforudsete begivenheder (f.eks. hvis traeer i omraadet oedelaegges af brand eller storm), kan det vaere noedvendigt at udskifte dette omraade. Medlemsstaterne sender Kommissionen de grundlaeggende oplysninger om det nye omraade som angivet i dette bilag.

BILAG II

ANSOEGNING OM TILSKUD FRA FAELLESSKABET TIL GENNEMFOERELSE AF FORANSTALTNINGER I HENHOLD TIL ARTIKEL 2 I FORORDNING (EOEF) Nr. 3528/86 MED AENDRINGER Ansoegningerne om tilskud indsendes som angivet i bilag A til Kommissionens forordning (EOEF) nr. 526/87 (1) sammen med et resumé af de nedenfor anfoerte oplysninger og skemaet, der indgaar i dette bilag som formular 2a.

For hver af de foranstaltninger, der skal gennemfoeres i henhold til artikel 2, gives der oplysninger om foelgende:

1. Kort beskrivelse af foranstaltningerne

2. Ansoeger

Ansoegerens forbindelse med foranstaltningerne.

3. Det organ, der har ansvaret for gennemfoerelsen af foranstaltningerne

Formaalet med og omfanget af organets vigtigste aktiviteter.

4. Detaljeret beskrivelse af foranstaltningerne

Hvis:

a) foranstaltningerne vedroerer oprettelse eller udvidelse af nettet af permanente observationsomraader til intensiv og permanent overvaagning:

1. beskrivelse af den nuvaerende situation

2. den/de paagaeldende regioners beliggenhed og areal (+ kortmateriale)

3. antal permanente observationsomraader

b) foranstaltningerne vedroerer udarbejdelse og gennemfoerelse af en oversigt over kronernes tilstand i de permanente observationsomraader:

1. beskrivelse af den nuvaerende situation

2. antal observationsomraader, der skal indgaa i oversigten over kronernes tilstand (formular 2a)

3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmaade, der anvendes ved undersoegelsen i observationsomraaderne (antal traeer, markeringer mv.)

4. tidsplan for gennemfoerelsen af de paataenkte foranstaltninger (formular 2b)

c) foranstaltningerne vedroerer udarbejdelse og gennemfoerelse af en oversigt over jordbundens tilstand i de permanente observationsomraader:

1. beskrivelse af den nuvaerende situation

2. antal permanente observationsomraader, der skal indgaa i oversigten over jordbundens tilstand (formular 2a)

3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmaade, der anvendes ved proevetagning i observationsomraaderne (antal enkeltproever, profilbeskrivelse mv.)

4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den analysemetode, der skal anvendes, herunder en udfoerlig redegoerelse for eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er noedvendige for at goere resultaterne sammenlignelige med de analyseresultater, der opnaas med de godkendte metoder

5. tidsplan for gennemfoerelsen af de paataenkte foranstaltninger (formular 2b)

d) foranstaltningerne vedroerer udarbejdelse og gennemfoerelse af en oversigt over naales/blades tilstand i de permanente observationsomraader:

1. beskrivelse af den nuvaerende situation

2. antal permanente observationsomraader, der skal indgaa i oversigten over naales/blades tilstand (formular 2a)

3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmaade, der anvendes ved proevetagning i observationsomraaderne (antal enkeltproever, profilbeskrivelse mv.)

4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den analysemetode, der skal anvendes, herunder en udfoerlig redegoerelse for eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er noedvendige for at goere resultaterne sammenlignelige

5. tidsplan for gennemfoerelsen af de paataenkte foranstaltninger (formular 2b)

e) foranstaltningerne vedroerer indfoerelse og gennemfoerelse af tilvaekstmaalinger i de permanente observationsomraader:

1. beskrivelse af den nuvaerende situation

2. antal permanente observationsomraader, der skal indgaa i tilvaekstmaalingerne (formular 2a)

3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmaade, der anvendes ved maaling i observationsomraaderne (antal maalinger, beskrivelse mv.)

4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og de analysemetoder, der skal anvendes, herunder en udfoerlig redegoerelse for eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er noedvendige for at goere resultaterne sammenlignelige med de analyseresultater, der opnaas med de godkendte metoder

5. tidsplan for gennemfoerelsen af de paataenkte foranstaltninger (formular 2b)

f) foranstaltningerne vedroerer tilrettelaeggelse og gennemfoerelse af depositionsmaalingerne i de permanente observationsomraader:

1. beskrivelse af den nuvaerende situation

2. antal permanente observationsomraader, der skal indgaa i depositonsmaalingerne (formular 2a)

3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmaade, der anvendes ved maaling i observationsomraaderne (antal maalinger, beskrivelse mv.)

4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og de analysemetoder, der skal anvendes, herunder en udfoerlig redegoerelse for eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er noedvendige for at goere resultaterne sammenlignelige med de analyseresultater, der opnaas med de godkendte metoder

5. tidsplan for gennemfoerelsen af de paataenkte foranstaltninger (formular 2b)

g) foranstaltningerne vedroerer tilrettelaeggelse og gennemfoerelse af vejrmaalingerne i de permanente observationsomraader:

1. beskrivelse af den nuvaerende situation

2. antal permanente observationsomraader, som skal indgaa i vejrmaalingerne (formular 2a)

3. detaljeret beskrivelse af den fremgangsmaade, der anvendes ved maaling i observationsomraaderne (antal maalinger, beskrivelse mv.)

4. detaljeret beskrivelse af de parametre, der skal bestemmes, og den analysemetode, der skal anvendes, herunder en udfoerlig redegoerelse for eventuelle kalibreringer, korrektioner og/eller omregninger, der er noedvendige for at goere resultaterne sammenlignelige med de analyseresultater, der opnaas med de godkendte metoder

5. tidsplan for gennemfoerelsen af de paataenkte foranstaltninger (formular 2b).

5. Udgifter til foranstaltninger under 4a til 4g (formular 2a)

1. Udgifter til oprettelse eller udvidelse af nettet (4a)

1.1 udgifter pr. observationsomraade

1.2 samlede udgifter

1.3 det tilskud, der ansoeges om fra Faellesskabet

2. Udgifter til oprettelse, observation eller proevetagning for hver undersoegelse (4b til 4g)

2.1 udgifter pr. observationsomraade

2.2 samlede udgifter

2.3 det tilskud, der ansoeges om fra Faellesskabet

3. Udgifter til analyse og evaluering for hver undersoegelse (4b til 4g)

3.1 udgifter pr. observationsomraade

3.2 samlede udgifter

3.3 det tilskud, der ansoeges om fra Faellesskabet

4. Samlede projektudgifter (summen af udgifterne til 1.2 (oprettelse), 2.2 (observationer og/eller proevetagning) og 3.2 (analyse og evaluering))

5. Det samlede tilskud, der ansoeges om fra Faellesskabet (summen af udgifterne til 1.3 (oprettelse), 2.3 (observationer og/eller proevetagning) og 3.3 (analyse og evaluering)).

6. Formular 2a og 2b udfyldes

Dato og underskrift

Formular 2a Planlagt finansiering (Intensiv overvaagning) Formular 2b Plan for projektets gennemfoerelse udfyldes for hvert projektforslag i henhold til artikel 2

(1) EFT nr. L 53 af 21. 2. 1987, s. 14.

BILAG III

FAELLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF OVERSIGTEN OVER KRONERNES TILSTAND I DE PERMANENTE OBSERVATIONSOMRAADER I. Generelle bemaerkninger

Oversigten udarbejdes for alle permanente observationsomraader i 1994 og derefter en gang om aaret.

II. Oversigtens metodik

II.1. Udvaelgelse af proevetraeer

I princippet skal alle fremherskende, dominerende og samlet dominerende traeer (Kraft: stammeklasse 1 til 3) i hele observationsomraadet overvaages. Hvis der er mange traeer i omraadet (f.eks. taette bevoksninger), kan antallet af proevetraeer reduceres ved anvendelse af et delomraade (se bilag I, punkt II.3). Naar der er tale om et delomraade, skal alle fremherskende, dominerende og samlet dominerende traeer (Kraft: stammeklasse 1 til 3) i delomraadet overvaages.

I visse tilfaelde kan der anvendes andre metoder, som skal vaere objektive, til at reducere eller vaelge antallet af proevetraeer. De samme metoder skal anvendes hvert aar, og mindst 20 traeer skal bedoemmes ved hver undersoegelse.

II.2. Tidspunkt for bedoemmelse

Oversigten udarbejdes mellem det tidspunkt, hvor nye og nyt loev er faerdigudviklet, og det tidspunkt, hvor efteraarets misfarvning af loevet er begyndt.

II.3. Generel baggrundsinformation

Foelgende generelle baggrundsinformationer indsamles:

- observationsomraadets nummer

- traeets nummer

- traeart

- dato for bedoemmelse.

II.4. Bedoemmelse af proevetraeer

1. Visuel bedoemmelse af naale-/bladtab

Naale-/bladtabet vurderes i trin paa 5 % set i forhold til et traee med fuld benaaling/beloevning efter de lokale vaekstforhold. Inddelingen i naale-/bladtabstrin foretages under observationen og registreres i trin paa 5 %.

2. Visuel bedoemmelse af misfarvning

Inddelingen i misfarvningstrin foretages efter observationerne.

Misfarvningsgraden defineres saaledes:

"" ID="1">0

> ID="2">Ingen eller ubetydelig misfarvning> ID="3">0-10

"> ID="1">1

> ID="2">Let misfarvning> ID="3">11-25

"> ID="1">2

> ID="2">Moderat misfarvning> ID="3">26-60

"> ID="1">3

> ID="2">Alvorlig misfarvning> ID="3"> > 60

"> ID="1">4

> ID="2">Doedt">

3. OEvrige parametre

De oevrige parametre er som foelger:

- skader, der har let identificerbare aarsager (insekter, svampe, abiotiske paavirkninger . . .)

- identifikation af skadetype

- observationer paa traeet i observationsomraadet.

II.5. Dataoverfoersel

Medlemsstaterne tilsender hvert aar Kommissionen disse oplysninger for hvert enkelt observationsomraade i standardiseret form (se bilag VII, formular 3a og 3b).

BILAG IV

FAELLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF OVERSIGTEN OVER JORDBUNDENS TILSTAND I DE PERMANENTE OBSERVATIONSOMRAADER I. Generelle bemaerkninger

Oversigten skal udarbejdes for alle de permanente observationsomraader i perioden 1994 til 1996. Jordbundsdata, som er indsamlet og analyseret inden 1994, men efter den 1. januar 1991, kan ogsaa benyttes, hvis de nedenfor beskrevne metoder er blevet anvendt.

Oversigten udarbejdes for hvert enkelt observations omraade hvert tiende aar.

Dette bilag er baseret paa resultaterne af arbejdet i jordbundsekspertpanelet under FN-ECE's internationale arbejdsprogram for vurdering af luftforureningens virkninger paa skove (ICP-Skov). Der henvises til vejledningen (1992), som er udarbejdet af dette ekspertpanel. Efter to proevetagningsperioder foretages der en revision af de parametre, der skal analyseres i fremtidige jordproever.

II. Oversigtens metodik

II.1. Udvaelgelse af proevetagningssted

Jordproeverne skal vaere statistisk repraesentative for forholdene i proevetagningsomraadet. Jordproeverne indsamles fra en profilgrav og/eller tages fra boringer. Man boer udvise omhu, saa proevetraeernes roedder ikke forstyrres.

II.2. Generel baggrundsinformation

Foelgende generelle baggrundsinformationer indsamles:

- omraadets nummer

- proevetagnings- og analysedato.

II.3. Jordbundsmaessig og fysisk karakterisering af observationsomraaderne

Der foretages en jordbundsmaessig karakterisering af hvert enkelt observationsomraade.

Det tilraades at udarbejde profilbeskrivelsen efter FAO's retningslinjer (FAO Guideline for Soil Description, 3rd edition (Revised), Rome 1990) i stoedpudezonen. Man boer soerge for, at profilbeskrivelsen/rne udarbejdes for et sted, som er repraesentativt for det faktiske observationsomraade. Det anbefales at bestemme den gennemsnitlige massefylde paa grundlag af uforstyrret jord, saaledes at det samlede indhold af naeringsstoffer kan beregnes. Hvis den gennemsnitlige massefylde paa grundlag af toervaegten ikke bestemmes, boer der foretages et rimeligt skoen over dette parameter. Det er obligatorisk at foretage en kornstoerrelsesklassificering. Kornstoerrelsesfraktionerne er: < 2 mm, 2-63 mm, 63-2 000 mm (FAO). Hvis 50 mm anvendes til at adskille silt- og sandfraktioner, maa der foretages en omregning til 63 mm,-graensen.

II.4. Proevetagningsmetode

Jordproeverne indsamles i bestemte dybder eller bestemte horisonter. For hver udvalgt dybde eller horisont indsamles mindst én repraesentativ sammensat proeve eller flere delproever. Antallet af delproever, der indsamles til den sammensatte proeve, og proevningsdatoen indberettes.

Proeverne fra de organiske lag (0- og H-) (1)() udtages saerskilt. Hvis proevetagningen udfoeres i en bestemt dybde, anvendes foelgende lag:

- 0-10 cm (det tilraades at tage proever af 0-5 og 5-10 saerskilt)

- 10-20 cm

- 20-40 cm

- 40-80 cm

II.5. Transport, opbevaring og behandling

Proeverne transporteres og opbevares paa en saadan maade, at der sker faerrest mulige kemiske aendringer. Der redegoeres for transport- og opbevaringsprocedurerne (herunder venteperioder). Der redegoeres udfoerligt for eventuelle problemer med og fravigelser fra disse procedurer. Det tilraades at opbevare en del af proeven i en jordbundsbank til brug ved sammenligninger med fremtidige proever (f.eks. om ti aar). Inden proeverne analyseres, skal de behandles. Stoerre bestanddele (> 2 mm) skal fjernes, og proeverne skal toerres (ved maks. 40 °C) og formales eller sigtes.

II.6. Analysemetoder

I »Manual on methodologies for forest soil sampling and analysis«, der er udarbejdet af jordbundsekspertpanelet under ICP-Skov, er der givet en beskrivelse af de godkendte metoder til analyse af de forskellige jordbundsparametre. Det tilraades at anvende de godkendte metoder. Hvis der anvendes andre (nationale) metoder, skal der redegoeres udfoerligt for analyseresultaternes sammenlignelighed ved forelaeggelsen af analyseresultaterne. I oversigten over jordbundens tilstand i skovene skelnes der mellem obligatoriske og fakultative parametre (se listen nedenfor).

Obligatoriske og fakultative parametre og de respektive godkendte analysemetoder:

"" ID="1">pH (CaCl2)> ID="3">Obligatorisk> ID="4">Obligatorisk> ID="5">Labex 8703-01-1-1 and

ISO/TC190/SC3/GT8

"> ID="1">Organisk kulstof

(C-org)> ID="2">(g/kg)> ID="3">Obligatorisk> ID="4">Obligatorisk> ID="5">Dry combustion"> ID="1">Nitrogen (N)> ID="2">(g/kg)> ID="3">Obligatorisk> ID="4">Obligatorisk> ID="5">Dry combustion"> ID="1">Phosphor (P)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Obligatorisk> ID="4">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Kalium (K)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Obligatorisk> ID="4">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Calcium (Ca)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Obligatorisk> ID="4">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Magnesium (Mg)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Obligatorisk> ID="4">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Organisk lag

(OrgLay)> ID="2">(kg/m²)> ID="3">Obligatorisk> ID="5">Volume (cylindric)-dry-weight"> ID="1">Calciumcarbonat (CaCO3)> ID="2">(g/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Obligatorisk> ID="5">AFNOR X 31-105> ID="6">hvis pH (CaCl2) >6 "> ID="1">Fri surhedsgrad

(Ac-Exc)> ID="2">(cmol+/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Obligatorisk> ID="5">Titration"> ID="1">Frie basiske kationer (BCE)> ID="2">(cmol+/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Obligatorisk> ID="5">Extractant: BaCl2"> ID="1">Frie sure kationer (ACE)> ID="2">(cmol+/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Obligatorisk> ID="5">Extractant: BaCl2"> ID="1">Kationsbytningskapacitet (CEC)> ID="2">(cmol+/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Obligatorisk> ID="5">Bascomb"> ID="1">Basemaetningsgrad (BaseSat)> ID="2">(%)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Obligatorisk> ID="5">Labex L8703-26-1-1"> ID="1">Natrium (Na)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Aluminium (Al)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Jern (Fe)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Chrom (Cr)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Nikkel (Ni)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Mangan (Mn)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Zink (Zn)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Kobber (Cu)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Bly (Pb)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Cadmium (Cd)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Kviksoelv (Hg)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">Svovl (S)> ID="2">(mg/kg)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Fakultativ> ID="5">Extractant: Aqua regia"> ID="1">pH (H2O)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Fakultativ> ID="5">pH-elektrode"> ID="1">Specifik ledeevne (EC)> ID="2">(mS/m)> ID="3">Fakultativ> ID="4">Fakultativ> ID="5">EC-meter">

Det staar medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller en del af de fakultative parametre.

II.7. Dataoverfoersel

Medlemsstaterne tilsender for hvert enkelt proevetagningsomraade Kommissionen disse oplysninger i standardiseret form (se bilag VII, formular 4a, 4b og 4c).

(1)() Jordbundsekspertpanelet under FN-ECE/ICP har indvillget i at anvende

- definitionerne i FAO's retningslinjer for jordbundsbeskrivelse (1990), og definitionerne af de organiske lag (O- og H-) er som foelger:

H-horisonter eller H-lag: Lag, der er domineret af organisk materiale, som er dannet ved ophobning af ikke eller delvis nedbrudt organisk materiale i overfladen, som kan ligge under vand. Alle H-horisonter er maettet med vand i laengere perioder eller har engang vaeret maettet, men er nu kunstigt draenet. En H-horisont kan ligge oven paa mineraljord eller i en hvilken som helst dybde under overfladen, hvis den er daekket.

- O-horisonter eller O-lag: Lag, der er domineret af organisk materiale, som bestaar af ikke eller delvis nedbrudte planterester saasom blade, naale, grene, mos og lav, der har samlet sig paa overfladen. De kan ligge oven paa enten mineralsk eller organisk jord. O-horisonter er ikke maettet med vand i laengere perioder. Mineralfraktionen er kun en lille procentdel af materialets volumen og vejer normalt langt under det halve. Et O-lag kan ligge oven paa mineraljord eller i en hvilken som helst dybde under overfladen, hvis det er daekket. En horisont, der er dannet ved illuviation af organisk materiale i mineralsk underjord, er ikke en O-horisont, selv om nogle horisonter, der er dannet paa denne maade, indeholder meget organisk materiale.

BILAG V

FAELLES METODER TIL UDARBEJDELSE AF OVERSIGTEN OVER NAALE/BLADE I DE PERMANENTE OBSERVATIONSOMRAADER I. Generelle bemaerkninger

Oversigten skal udarbejdes for alle de permanente observationsomraader. Den foerste faelles oversigt skal vaere udarbejdet inden sommeren 1996. Det anbefales at udarbejde oversigten over naale/bade i de relevante perioder i sommeren 1995 og vinteren 1995/96, men udarbejdelsen af oversigten kan foretages over to aar.

Udarbejdelsen gentages for hvert enkelt observationsomraade med to aars mellemrum.

Nedenstaaende tekniske detaljer er baseret paa resultaterne af arbejdet i ekspertpanelet for naale/bladanalyse under ICP-Skov.

Der henvises til den vejledning (1993) , som er udarbejdet af ekspertpanelet.

II. Oversigtens metodik

II.1. Tidspunkter for proevetagning

Loevfaeldende arter (inklusive laerk): proevetagningen skal finde sted, naar de nye blade er fuldt udviklede, og lige inden bladene begynder at gulne og aeldes om efteraaret.

Stedsegroenne arter: proevetagningen skal finde sted i hvileperioden. Medlemsstaterne anmodes om for hver region, og inden for hver region for sletter og bjerge, at fastlaegge den mest hensigtsmaessige periode til proevetagning og analyse af de forskellige arter og at holde sig til denne periode.

II.2. Udvaelgelse af traeer

Hvert andet aar tages der proever af mindst fem traeer af hver af de vigtigste arter, der forekommer i observationsomraadet.

De traeer, der skal udtages proever af, udvaelges paa en saadan maade, at:

- traeerne er forskellige fra dem, der benyttes til bedoemmelse af kronen, saaledes at det undgaas, at flere paa hinanden foelgende proevetagninger medfoerer naale-/bladtab

- hvis vitalitetsbedoemmelsen er begraenset til traeerne i delomraadet, udvaelges traeerne med henblik paa naale-/bladproever i den resterende del af det samlede observationsomraade. Hvis der ikke anvendes noget delomraade, udvaelges proevetraeerne blandt traeerne i stoedpudezonen. I saa fald forsynes de traeer, der udvaelges til proevetagning i stoedpudezonen, med et saerligt nummer (se bilag VII)

- traeerne tilhoerer fremherskende og dominerende klasser (skov med lukkede kroner), eller er traeer med en gennemsnitshoejde paa ±20 % (skov med aabne kroner)

- traeerne staar i umiddelbar naerhed af de steder, hvor der er udtaget jordbundsproever til analyse; man maa dog sikre sig, at proevetraeernes hovedroedder ikke er blevet beskadiget ved udtagningen af jordproever

- traeerne er repraesentative for observationsomraadets gennemsnitlige naale-/bladtabsniveau (±5 % af det gennemsnitlige naale-/bladtab)

- traeerne er repraesentative for observationsomraadets sundhedsmaessige status.

De samme proevetraeer benyttes ved hver proevetagning; traeerne skal nummereres. Naar der er tale om arter med smaa kroner og for faa naale (eller blade) pr. aar, er det tilladt (men ikke anbefalet) at veksle mellem to saet paa fem traeer, naar det er noedvendigt for at undgaa at beskadige proevetraeerne. Hvert saet skal opfylde ovennaevnte betingelser.

Der tages kun proever af de vigtigste arter i Faellesskabet (se bilag VII, punkt 15).

Paa de traeer, hvorfra der udtages naale-/bladproever, bedoemmes kronernes tilstand (se bilag III), og de eksisterende eller de saerlige tildelte numre benyttes.

II.3. Generel baggrundsinformation

Foelgende generelle baggrundsinformationer indsamles:

- omraadets nummer

- proevetagning- og analysedato

- traeart.

II.4. Udvaelgelse og maenge af blade og naale

Traeerne i observationsomraadet kan ikke faeldes, og det kan have betydning for proevetagningsmetoden.

Det er vigtigt, at blade eller naale, der udtages som proeve, har udviklet sig i fuldt lys. Generelt set er det mest hensigtsmaessigt at benytte aarets naale eller blade til bedoemmelse af naeringsstofindholdet, naar det gaelder stedsegroenne arter, men for en raekke grundstoffers vedkommende kan det vaere interessant at sammenligne grundstofkoncentrationen i aeldre naale med koncentrationen i aarets naale.

Bladene eller naalene skal tages fra den oeverste tredjedel af kronen, men ikke fra de allerfoerste grenkranse, naar det gaelder naaletraeer; i bevoksninger, hvor de forskellige grenkranse klart kan identificeres, tilraades det at udtage proever mellem 7. og 15. grenkrans.

For de loevfaeldende arters vedkommende foretages proevetagningen paa aarets blade eller naale.

For de stedsegroenne arters vedkommende anbefales det at tage proever af saavel aarets naale eller blade som andet aars naale eller blade (aaret +1).

For alle arters vedkommende maa man soerge for, at blade eller naale, der tages som proeve, er fuldt udviklede, isaer naar det gaelder arter, der skyder flere gange om aaret (f.eks. Pinus halepensis, Pseudotsuga menziesii, Eucaluptus sp., Quercus sp.). Naar det gaelder Larix sp. og Cedrus sp., tages proeverne paa det foregaaende aars korte grene.

Normalt skal proevetagningen foregaa paa en saadan maade, at alle retninger (verdenshjoerner) er repraesenteret i saettet af proevetraeer. Hvis det er noedvendigt, kan proevetagningen foregaa fra forskellige sider af hvert traee i proevesaettet. Paa voksesteder, hvor en enkelt retning klart dominerer (f.eks. stejle skraaninger eller staerk fremherskende vind), tages der kun proever fra én retning, som altid skal vaere den samme. I saadanne tilfaelde er det noedvendigt at oplyse retningen.

Til analyse af de vigtigste grundstoffer og Fe, Mn, Zn og Cu anbefales det at benytte 30 g friske naale eller blade for hver aldersklasse, der udtages proever af.

De enkelte lande kan beslutte at undersoege en stoerre maengde materiale alt efter, hvad deres egne analysemetoder kraever, eller for at opbevare proever til senere brug.

II.5. Proevetagningsmetode

De traeerne ikke kan faeldes, kan alle hensigtsmaessige proevetagningsmetoder accepteres under hensyn til bevoksningernes art, stoerrelse osv., under forudsaetning af, at de ikke medfoerer forurening af proeven, alvorlig beskadigelse af traeerne eller risici for proevetagningsholdet.

II.6. Behandling, inden proeverne sendes til laboratorierne til analyse

Der tages proever af mindst fem traeer af hever af de vigtigste arter, der forekommer i observationsomraadet. De fem proever opbevares hver for sig i poser. Med henblik paa analyse fremstilles en sammensat proeve ved blanding af lige maengder af hver af de fem proever (hvis de fem traeer analyseres individuelt, beregnes middelvaerdien for hvert grundstof).

For loevtraeernes vedkommende kan det vaere hensigtsmaessigt at fjerne bladene fra kvistene (og visse arters vedkommende tillige de smaa blade fra staenglen), men dette er ikke noedvendigt for naaletraeernes vedkommende. AArets skud og andet aars skud separeres og opbevares saerskilt i poser. Det anbefales at anvende perforerede kraftige polyethylenposer. Om muligt toerres proeverne i et rent lokale og opbevares paa et koeligt sted i perforede polyethylenposer.

Man maa vaere meget omhyggelig med at maerke hver enkelt proeve tydeligt (skov, observationsomraadets nummer, art, naalenes alder osv.), inden man sender den til analyse. Disse oplysninger skal staa uden paa posen (direkte skrevet paa posen med blaek, som ikke kan udslettes, eller paa en etiket, som saettes paa posen). Det anbefales at gentage disse oplysninger paa en papiretiket inden i posen med blaek, som ikke kan udslettes. Etiketten foldes, saaledes at blade eller naale ikke forurenes ved at komme i beroering med blaekket.

II.7. Behandling inden analyse

Det anbefales at bestemmes massefylden af 100 blade eller 1 000 naale tillige med skuddenes massefylde ved den intensive og permanente overvaagning af de permanente observationsomraader og aarets skud.

Det er ikke noedvendigt at skaere stilkene af bladene, men naar der er tale om sammensatte blade, kan det tilraades at fjerne de smaa blade fra staenglen, hvis dette ikke allerede er gjort i skoven. For at undgaa forurening boer der ikke anvendes pudrede plasthandsker.

Det er ikke noedvendigt at vaske proeverne systematisk, men det kan vaere hensigtsmaessigt i regioner, som har stor luftforurening eller ligger i naerheden af havet. Proeverne vaskes med rent vand.

Ovntoerring skal foregaa ved hoejst 80 °C i mindst 24 timer. Naalene fjernes fra kvistene, idet der traeffes samme forholdsregler som ved fjernelsen af de smaa blade fra staenglen.

Toerre proever formales, saa der fremkommer et fint pulver, og saa homogent som muligt. Der vil altid blive nogle fibre tilbage afhaengig af traeart; dette er ikke nogen stoerre ulempe, hvis fibrene er smaa, og hvis pulveret blandes omhyggeligt, inden der tages proever til analyse. Naar Mn, Fe, Cu, Cd, Al og Pb skal bestemmes, maa man sikre sig, at apparaturet ikke forurener proeverne. Man kan afproeve apparaturet ved at formale toerret fibroes cellulose og analysere den for disse grundstoffer foer og efter formalingen.

II.8. Kemisk analyse

Det er kun den samlede koncentration af grundstoffer, der bestemmes. I »Manual on methodologies for leaf and needle sampling and analysis«, der er udarbejdet af ekspertpanelet vedroerende naale/blade under ICP-Skov, er der givet en beskrivelse af de vejledende metoder til analyse af de forskellige parametre for naale/blade.

Landene kan benyttes deres egne metoder. Men det er noedvendigt at sammenligne de samlede grundstofkoncentrationer, som er naaet efter nationale metoder, med dem, der er fundet i referencestandardproeverne. I oversigten over naale/blade skelnes der mellem obligatoriske og fakultative parametre (se listen nedenfor).

"" ID="1">Nitrogen (N)> ID="2">Natrium (Na)"> ID="1">Svovl (S)> ID="2">Zink (Zn)"> ID="1">Phosphor (P)> ID="2">Mangan (Mn)"> ID="1">Kalcium (Ca)> ID="2">Jern (Fe)"> ID="1">Magnesium (Mg)> ID="2">Kobber (Cu)"> ID="1">Kalium (K)> ID="2">Bly (Pb)"> ID="2">Aluminium (Al)"> ID="2">Bor (B)">

Det staar medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller en del af de fakultative parametre.

II.9. Dataoverfoersel

Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger i standardiseret form for hvert enkelt omraade (se bilag VII, formular 5a, 5b og 5c).

BILAG VI

FAELLES METODER TIL GENNEMFOERELSE AF TILVAEKSTMAALINGER I DE PERMANENTE OBSERVATIONSOMRAADER I. Generelle bemaerkninger

Den foerste maaling skal gennemfoeres i alle de permanente observationsomraader i perioden 1994 til 1996.

Maalingen af vaekstparametrene falder i to dele:

- periodiske maalinger af traeparametre

- analyse af aarringe ved hjaelp af borekerner og stammeskiver (fakultativ).

De periodiske maalinger gentages i hvert enkelt observationsomraade i hvileperioden 1999-2000 og gentages derefter med fem aars mellemrum. Proevetagningen og analysen af borekerner og stammeskiver kan foretages en enkelt gang, helst under oprettelsen af omraadet eller snart efter oprettelsen. De efterfoelgende tekniske detaljer er baseret paa resultaterne af arbejdet i ekspertpanelet vedroerende tilvaekst under ICP-Skov. Der henvises til den vejledning, som dette ekspertpanel har udarbejdet.

De her beskrevne metoder er uegnede til maquis og lignende vegetationstyper.

II. Oversigtens metodik

II.1. Tidspunkt for maalingerne

Maalingerne skal finde sted i hvileperioden.

II.2. Udvaelgelse af proevetraeer

I princippet skal alle traeer i hele observationsomraadet overvaages. Hvis der er mange traeer i omraadet (f.eks. taette bevoksninger), kan der vaere afgraenset et delomraade, som skal anvendes til bedoemmelse af traeerne (f.eks. bedoemmelse af kroner og tilvaekst). I saa fald skal traeerne i delomraadet overvaages. Delomraadet boer, naar oversigten udarbejdes, vaere tilstraekkelig stort til, at det kan danne grundlag for paalidelige skoen over bevoksningens tilvaekst i hele maaleperioden. Delomraadets noejagtige stoerrelse fastlaegges og indberettes.

II.3. Metoder

Periodiske maalinger

Hvert femte aar maales alle traeer i (del)omraadet.

Analyse af aarringe (borekerner og stammeskiver)

Da udtagningen af borekerner kan influere paa andre maalinger, boer disse proever tages af traeer uden for omraadet. Da de traeer, hvorfra der skal udtages proever i form af stammeskiver, maa faeldes, skal de udvalgte traeer befinde sig saa langt fra omraadet, at faeldningen ikke kan indvirke paa de overvaagede traeer i omraadet. Samtidig skal proevetraeerne vaere repraesentative for traeerne i omraadet. Der skal i stoerst muligt omfang benyttes traeer, der faeldes som led i den normale forvaltning.

II.4. Generel baggrundsinformation

Foelgende generelle baggrundsinformationer indsamles:

- observationsomraadets nummer

- proevetagnings- og analysedato

- traeets nummer.

II.5. Parametre, der skal maales

"" ID="1">Periodiske maalinger> ID="2">Traeart> ID="3">Bark"> ID="2">Diameter i brysthoejde (DBH)> ID="3">Traehoejde"> ID="2">Information om forvaltningen> ID="3">Kronehoejde"> ID="3">Kronebredde"> ID="3">Anslaaet volumen"> ID="1">Analyse af aarringe> ID="3">Ringbredde"> ID="3">Redegoerelse for traeets udvikling ved analyse af fem aarringe ad gangen"> ID="3">Rodareal og anslaaet volumen">

Det staar medlemsstaterne frit for, om de vil analysere flere end, alle, eller en del af de fakultative parametre.

Medlemsstaterne kan anvende deres eget system og deres egne metoder. »Submanual on Increment«, som er udarbejdet af tilvaekstpanelet under ICP-Skov indeholder forslag til maalmetoder.

II.6. Dataoverfoersel

Medlemsstaterne tilsender Kommissionen disse oplysninger for hvert enkelt observationsomraade i standardiseret form (se bilag VII, formular 6a, 6b, 6c og 6d).

BILAG VII

FAELLES RETNINGSLINJER FOR INDBERETNING AF RESULTATERNE AF OVERVAAGNINGEN I DE FASTE OBSERVATIONSOMRAADER OG FORTOLKNINGEN HERAF I. Generelle bemaerkninger

Formaalet med nettet af permanente observationsomraader er at opnaa detaljerede oplysninger om udviklingen i skovoekosystemerne i Faellesskabet og at forsoege at etablere en sammenhaeng mellem de miljoemaessige faktorer, isaer luftforurening, og skovoekosystmernes reaktion.

Dette kan kun opnaas ved en evaluering af resultaterne for de enkelte omraader. Der maa udvises stor omhu, naar resultaterne for de forskellige permanente observationsomraader sammenlignes paa regionalt plan eller paa EF-plan.

Det anbefales at fremsende de efterproevede data for hver enkelt undersoegelse (eller afsluttet del heraf) til Kommissionen, saa snart dataene foreligger, ved hjaelp af de standardiserede formularer i dette bilag.

Medlemsstaterne tilsender Kommissionen de data, der er indsamlet fra de forskellige oversigter, som er udarbejdet i perioden 1991 til 1996 for hvert enkelt permanente omraade, sammen med en fortolkning af resultaterne for de enkelte omraader.

Senest den 31. december 1996 skal alle data og medlemsstaternes fortolkning vaere Kommissionen i haende i standardiseret form til yderligere evaluering.

De efterproevede data fra oversigterne efter 1996 fremsendes til Kommissionen, naar undersoegelserne er afsluttet, med nye frister hvert femte aar (f.eks. 31. december 2001, 2006 osv.)

I dette bilag gives der oplysninger om indsendelsen af resultaterne og fortolkningen heraf.

II. Generelle tekniske oplysninger med henblik paa indsendelsen af data

II.1. Krav til maskinel

Som datamedium er valgt 3,5& Prime; disketter (DSDD eller HD). Denne diskette er blevet standard verden over og er billig og robust. Der skal benyttes disketter af god kvalitet.

II.2. Krav til maskinel

Disketterne skal formateres til den rette density (DSDD = low density og HD = high density) ved hjaelp af DOS 2.1 eller senere versioner og skal vaere 100 % kompatibel med IBM. ASCII-tegnsaettet skal benyttes til alle oplysninger paa disketten.

II.3. Datafiler

Hver diskette (eller diskettesaet) skal indeholde omraadefilen og datafilen: filen med resuméet af oplysninger om observationsomraaderne (omraadefil) og filen(erne) med resultaterne for hver enkelt undersoegelse (datafiler).

De naermere retningslinjer for disse filers navne og indhold staar i bilag VIIa.

II.4. Vejledning paa diskette

Der kan rekvireres en diskette med et eksempel paa filernes opbygning og indhold.

BILAG >VIIIa>VIIa

INDSENDELSE AF DATA I DIGITALFORMAT FOR HVERT ENKELT PERMANENTE OBSERVATIONSOMRAADE Filnavne for de enkelte undersoegelser

I foranstaaende bilag er metoderne til gennemfoerelse af undersoegelserne beskrevet i enkeltheder. Efter bedoemmelse, proevetagning/analyse, efterproevning og evaluering fremsendes dataene til Kommissionen i standardiseret form. I dette bilag redegoeres der naermere for standardiseringen.

For hver enkelt bedoemmelse forelaegges de efterproevede data i en eller flere filer i standardformat.

"" ID="1">Oprettelse> ID="2">I> ID="3">En gang> ID="4">XXGENER.PLT"> ID="1">Bedoemmelse af kronen> ID="2">III> ID="3">En gang om aaret> ID="4">XX1995.PLT,XX1995.TRE"> ID="1">Jordbundsoversigt> ID="2">IV> ID="3">En gang hvert femte eller tiende aar> ID="4">XX1995.PLS,XX1995.SOM,XX1995.SOO"> ID="1">Naale-/bladoversigt> ID="2">V> ID="3">Hvertandet aar> ID="4">XX1995.PLF,XX1995.FOMXX1995.FOO"> ID="1">Tilvaekst> ID="2">VI> ID="3">Hvert femte aar> ID="4">XX1995.PLI,XX1995.IPM,XX1995.IRA,XX1995.IEV">

Hvert filnavn bestaar af landekoden paa to bogstaver (repraesenteret ved XX i navnelisten) efterfulgt af bedoemmelsesaaret (i eksemplet 1995) eller GENER, naar oplysningerne afgives en enkelt gang, en prik (.) og i ekstensionen en kode paa tre bogstaver. Denne kode paa tre bogstaver bestaar for omraadefilernes vedkommende af bogstaverne PL og det foerste bogstav i jordbundsbedoemmelsen (Soil), naale-/bladbedoemmelsen (Foliage) og tilvaekstbedoemmelsen (Increment). For datafilernes vedkommende bestaar denne kode paa tre bogstaver af to bogstaver (eller et bogstav) for Foliage, Soil eller Increment og et bogstav (eller to bogstaver), der staar for Mandatory (obligatorisk), Optional (fakultativt) eller de forskellige dele af tilvaekstbedoemmelsen.

Hvis behandlingen af dataene for observationsomraaderne i nettet 16 × 16 km foretages samme sted, kan dette give anledning til forveksling af filnavne. I dette tilfaelde kan aarskoderne i ovennaevnte filnavne forhoejes med 1 000 (f.eks. XX2995.SOM).

Formular 1b

Formular 3a XX1993.PLT Indholdet af filen med oplysninger om omraader, der skal anvendes i forbindelse med bedoemmelsen af kronernes tilstand (se bilag III)

Formular 3b XX1993.TRE Indholdet af filen med oplysninger om traeer, der skal anvendes i forbindelse med bestemmelsen af kronernes tilstand (se bilag III)

Formular 4a XX1993.PLS Indholdet af den reducerede omraadefil, der skal anvendes i forbindelse med oversigten over jordbundens tilstand (se bilag IV)

Formular 5a XX1993.PLF Indholdet af den reducerede omraadefil, der skal anvendes i forbindelse med undersoegelsen af naales og blades kemiske sammensaetning (se bilag V)

mmmmmmmm

KODELISTER OVER DATA FOR UNDERSOEGELSEN AF DE PERMANENTE OBSERVATIONSOMRAADER

Foelgende instruktioner og koder skal vedtages af medlemsstaterne til fuldstaendiggoerelse af de faelles formularer for observationer 1a og 1b

Omraadeoplysninger

(1) Land

01: France

02: België - Belgique

03: Nederland

04: Deutschland

05: Italia

06: United Kingdom

07: Ireland

08: Danmark

09: Ellas

10: Portugal

11: España

12: Luxembourg

(2) Observationsomraadets nummer

Nummeret paa observationsomraadet svarer til et fast nummer, der tildeles det permanente omraade ved udvaelgelsen eller oprettelsen.

(3) Observationsdato, bedoemmelsesdato, analysedato

Datoerne angives i foelgende raekkefoelge:

f. eks.:

dag maaned aar

0 80 9 9 4

(4) Faktiske koordinater for breddegrad/laengdegrad

Angiv breddegrads- og laengdegradskoordinaterne for observationsomraadet centrum (6 tal),

f. eks.:

+/& minus; grader minutter sekunder

- breddegrad + 5 0 1 0 2 7

- laengdegrad & minus; 0 1 1 5 3 2

Foerste rubrik anvendes til angivelse af +koordinat eller -koordinat.

(5) Daekning af de vigtigste arters vandbehov (skoen)

1: Utilstraekkeligt

2: Tilstraekkeligt

3: Mere end rigeligt.

(6) Humustype

1: Muld

2: Moder

3: Mor

4: Anmor

5: Toerv

6: Andet

7: Raa (Raw) (Roh).

(7) Hoejde

1: & le;50 m

2: 51-100 m

3: 101-150 m

4: 151-200 m

5: 201-250 m

6: 251-300 m

7: 301-350 m

8: 351-400 m

9: 401-450 m

10: 451-500 m

11: 501-550 m

12: 551-600 m

13: 601-650 m

14: 651-700 m

15: 701-750 m

16: 751-800 m

17: 801-850 m

18: 851-900 m

19: 901-950 m

20: 951-1 000 m

21: 1 001-1 050 m

22: 1 051-1 100 m

23: 1 101-1 150 m

24: 1 151-1 200 m

25: 1 201-1 250 m

26: 1 251-1 300 m

27: 1 301-1 350 m

28: 1 351-1 400 m

29: 1 401-1 450 m

30: 1 451-1 500 m

31: 1 501-1 550 m

32: 1 551-1 600 m

33: 1 601-1 650 m

34: 1 651-1 700 m

35: 1 701-1 750 m

36: 1 751-1 800 m

37: 1 801-1 850 m

38: 1 851-1 900 m

39: 1 901-1 950 m

40: 1 951-2 000 m

41: 2 001-2 050 m

42: 2 051-2 100 m

43: 2 101-2 150 m

44: 2 151-2 200 m

45: 2 201-2 250 m

46: 2 251-2 300 m

47: 2 301-2 350 m

48: 2 351-2 400 m

49: 2 401-2 450 m

50: 2 451-2 500 m

51: >2 500 m

(8) Retning

1: N

2: NOE

3: OE

4: SOEE

5: S

6: SV

7: V

8: NV

9: fladt.

(9) Den fremherskende bevoksnings gennemsnitsalder (aar)

1: & le;20

2: 21-40

3: 41-60

4: 61-80

5: 81-100

6: 101-120

7: >20

8: Uregelmaessige bevoksninger.

(10) Soil unit

Fluvisols

101 Eutric Fluvisols

102 Calcaric Fluvisols

103 Dystric Fluvisols

104 Mollic Fluvisols

105 Umbric Fluvisols

106 Thionic Fluvisols

107 Salic Fluvisols

Gleysols

108 Eutric Gleysols

109 Calcic Gleysols

110 Dystric Gleysols

111 Andic Gleysols

112 Mollic Gleysols

113 Umbric Gleysols

114 Thionic Gleysols

115 Gelic Gleysols

Regosols

116 Eutric Regosols

117 Calcaric Regosols

118 Gypsic Regosols

119 Dystric Regosols

120 Umbric Regosols

121 Gelic Regosols

Leptosols

122 Eutric Leptosols

123 Dystric Leptosols

124 Rendzic Leptosols

125 Mollic Leptosols

126 Umbric Leptosols

127 Lithic Leptosols

128 Gelic Leptosols

Arenosols

129 Haplic Arenosols

130 Cambic Arenosols

131 Luvic Arenosols

132 Ferralic Arenosols

133 Albic Arenosols

134 Calcaric Arenosols

135 Gleyic Arenosols

Andosols

136 Haplic Andosols

137 Mollic Andosols

138 Umbric Andosols

139 Vitric Andosols

140 Gleyic Andosols

141 Gelic Andosols

Vertisols

142 Eutric Vertisols

143 Dystric Vertisols

144 Calcic Vertisols

145 Gypsic Vertisols

Cambisols

146 Eutric Cambisols

147 Dystric Cambisols

148 Humic Cambisols

149 Galcaric Cambisols

150 Chromic Cambisols

151 Vertic Cambisols

152 Ferralic Cambisols

153 Gleyic Cambisols

154 Gelic Cambisols

Calcisols

155 Haplic Calcisols

156 Luvic Calcisols

157 Petric Calcisols

Gypsisols

158 Haplic Gypsisols

159 Calcic Gypsisols

160 Luvic Gypsisols

161 Petric Gypsisols

Solonetz

162 Haplic Solonetz

163 Mollic Solonetz

164 Calcic Solonetz

165 Gypsic Solonetz

166 Stagnic Solonetz

167 Gleyic Solonetz

Solonchaks

168 Haplic Solonchaks

169 Mollic Solonchaks

170 Calcic Solonchaks

171 Gypsic Solonchaks

172 Sodic Solonchaks

173 Gleyic Solonchaks

174 Gelic Solonchaks

Kastanozems

175 Haplic Kastanozems

176 Luvic Kastanozems

177 Calcic Kastanozems

178 Gypsic Kastanozems

Chernozems

179 Haplic Chernozems

180 Calcic Chernozems

181 Luvic Chernozems

182 Glossic Chernozems

183 Gleyic Chernozems

Phaeozems

184 Haplic Phaeozems

185 Calcaric Phaeozems

186 Luvic Phaeozems

187 Stagnic Phaeozems

188 Gleyic Phaeozems

Greyzems

189 Haplic Greyzems

190 Gleyic Greyzems

Luvisols

191 Haplic Luvisols

192 Ferric Luvisols

193 Chromic Luvisols

194 Calcic Luvisols

195 Vertic Luvisols

196 Albic Luvisols

197 Stagnic Luvisols

198 Gleyic Luvisols

Lixisols

199 Haplic Lixisols

200 Ferric Lixisols

201 Plinthic Lixisols

202 Albic Lixisols

203 Stagnic Lixisols

204 Gleyic Lixisols

Planosols

205 Eutric Planosols

206 Dystric Planosols

207 Mollic Planosols

208 Umbric Planosols

209 Gelic Planosols

Podzoluvisols

210 Eutric Podzoluvisols

211 Dystric Podzoluvisols

212 Stagnic Podzoluvisols

213 Gleyic Podzoluvisols

214 Gelic Podzoluvisols

Podzols

215 Haplic Podzols

216 Cambic Podzols

217 Ferric Podzols

218 Carbic Podzols

219 Gleyic Podzols

220 Gelic Podzols

Acrisols

221 Haplic Acrisols

222 Ferric Acrisols

223 Humic Acrisols

224 Plinthic Acrisols

225 Gleyic Acrisols

Alisols

226 Haplic Alisols

227 Ferric Alisols

228 Humic Alisols

229 Plinthic Alisols

230 Stagnic Alisols

231 Gleyic Alisols

Nitisols

232 Haplic Nitisols

233 Rhodic Nitisols

234 Humic Nitisols

Ferralsols

235 Haplic Ferralsols

236 Xanthic Ferralsols

237 Rhodic Ferralsols

238 Humic Ferralsols

239 Geric Ferralsols

240 Plinthic Ferralsols

Plinthosols

241 Eutric Plinthosols

242 Dystric Plinthosols

243 Humic Plinthosols

244 Albic Plinthosols

Histosols

245 Folic Histosols

246 Terric Histosols

247 Fibric Histosols

248 Thionic Histosols

249 Gelic Histosols

Anthrosols

250 Aric Anthrosols

251 Fimic Anthrosols

252 Cumulic Anthrosols

253 Urbic Anthrosols

(11) Det samlede omraades stoerrelse, delomraadets stoerrelse

Det samlede omraades stoerrelse eller delomraadets stoerrelse angives i 0,0001 ha

(12) Antal traeer i det samlede omraade

Det samlede antal traeer i det samlede omraade. Alle traeer fra 5 cm (DBH) og derover medregnes.

(13) Skoen over tilvaekst

Skoennene over tilvaekst bestaar af et skoen over absolut tilvaekst og et skoen over relativ tilvaekst. Skoennet over den absolutte tilvaekst er et skoen over den gennemsnitlige tilvaekst i hele bevoksningens levetid. Skoennet over den relative tilvaekst angiver, om skoennet over den absolutte tilvaekst betragtes som lavt, normalt eller hoejt for bevoksningen. Der anvendes foelgende koder:

Kode for absolut tilvaekst

0 = 0,0-2,5 m³ pr. ha pr. aar

1 = 2,5-7,5 m³ pr. ha pr. aar

2 = 7,5-12,5 m³ pr. ha pr. aar

3 = 12,5-17,5 m³ pr. ha pr. aar

4 = 17,5-22,5 m³ pr. ha pr. aar

5 = >22,5 m³ pr. ha pr. aar

Kode for relativ tilvaekst

1 = lavt

2 = normalt

3 = hoejt

(99) Andre observationer

Her anfoeres relevante oplysninger om omraadet.

Traedata

til brug for bedoemmelsen af kronen

(14) Proevetraeets nummer

Traeets nummer er det nummer, som er tildelt traeet ved oprettelsen af omraadet.

(15) Arter (Ref. Flora Europea)

Loevtraeer (* = arter, der skal anvendes i oversigten over bladtab)

001: Acer campestre *

002: Acer monspessulanum *

003: Acer opalus

004: Acer platanoides

005: Acer pseudoplatanus *

006: Alnus cordata *

007: Alnus glutinosa *

008: Alnus incana

009: Alnus viridis

010: Betula pendula *

011: Betula pubescens *

012: Buxus sempervirens

013: Carpinus betulus *

014: Carpinus orientalis

015: Castanea sativa (C. vesca) *

016: Corylus avellana *

017: Eucalyptus sp. *

018: Fagus moesiaca *

019: Fagus orientalis

020: Fagus sylvatica *

021: Fraxinus angustifolia spp. oxycarpa (F. oxyphylla) *

022: Fraxinus excelsior *

023: Fraxius ornus *

024: Ilex aquifolium

025: Juglans nigra

026: Juglans regia

027: Malus domestica

028: Olea europaea *

029: Ostrya carpinifolia *

030: Platanus orientalis

031: Populus alba

032: Populus canescens

033: Populus hybrides *

034: Populus nigra *

035: Populus tremula *

036: Prunus avium *

037: Prunus dulcis (Amygdalus communis)

038: Prunus padus

039: Prunus serotina

040: Pyrus communis

041: Quercus cerris *

042: Quercus coccifera (Q. calliprinos) *

043: Quercus faginea *

044: Quercus frainetto (Q. conferta) *

045: Quercus fruticosa (Q. lusitanica)

046: Quercus ilex *

047: Quercus macrolepis (Q. aegilops)

048: Quercus petraea *

049: Quercus pubescens *

050: Quercus pyrenaica (Q. toza) *

051: Quercus robur (Q. peduculata) *

052: Quercus rotundifolia *

053: Quercus rubra *

054: Quercus suber *

055: Quercus trojana

056: Robinia pseudoacacia *

057: Salix alba

058: Salix caprea

059: Salix cinerea

060: Salix eleagnos

061: Salix fragilis

062: Salix sp.

063: Sorbus aria

064: Sorbus aucuparia

065: Sorbus domestica

066: Sorbus torminalis

067: Tamarix africana

068: Tilia cordata

069: Tilia platyphyllos

070: Ulmus glabra (U. scabra, U. montana)

071: Ulmus laevis (U. effusa)

072: Ulmus minor (U. campestris, U. carpinifolia)

073: Arbutus unedo

074: Arbutus andrachne

075: Ceratonia siliqua

076: Cercis siliquastrum

077: Erica arborea

078: Erica scoparia

079: Erica manipuliflora

080: Laurus nobilis

081: Myrtus communis

082: Phillyrea latifolia

083: Phillyrea angustifolia

084: Pistacia lentiscus

085: Pistacia terebinthus

086: Rhamnus oleoides

087: Rhamnus alaternus

099: Andre loevtraeer

Naaletraeer (* = arter, der skal anvendes i oversigten over naaletab

100: Abies alba *

101: Abies borisii-regis *

102: Abies cephalonica *

103: Abies grandis

104: Abies nordmanniana

105: Abies pinsapo

106: Abies procera

107: Cedrus atlantica

108: Cedrus deodara

109: Cupressus lusitanica

110: Cupressus sempervirens

111: Juniperus communis

112: Juniperus oxycedrus *

113: Juniperus phoenicea

114: Juniperus sabina

115: Juniperus thurifera *

116: Larix decidua *

117: Larix kaempferi (L. leptolepis)

118: Picea abies (P. excelsa) *

119: Picea omorika

120: Picea sitchensis *

121: Pinus brutia *

122: Pinus canariensis

123: Pinus cembra

124: Pinus contorta *

125: Pinus halepensis *

126: Pinus heldreichii

127: Pinus leucodermis

128: Pinus mugo (P. montana)

129: Pinus nigra *

130: Pinus pinaster *

131: Pinus pinea *

132: Pinus radiata (P. insignis) *

133: Pinus strobus

134: Pinus sylvestris *

135: Pinus uncinata *

136: Pseudotsuga menziesii *

137: Taxus baccata

138: Thuya sp.

139: Tsuga sp.

199: Andre naaletraeer

(16) Naale-/bladtab

Tallet for naale-/bladtab for hvert proevetrae udtrykt i procent (i trin paa 5 %) set i forhold til et trae med fuld benaaling/beloevning. Den faktiske procentsats angives.

0 = 0 %

5 = 1-5 %

10 = 6-10 %

15 = 11-15 %.

(17) Koder for misfarvning

0: Ingen misfarvning (0-10 %)

1: Ubetydelig misfarvning (11-25 %)

2: Moderat misfarvning (26-60 %)

3: Alvorlig misfarvning ( >60 %)

4: Doedt.

(18) Let konstaterbare aarsager til skade

Angives (1) i de(n) tilhoerende kolonne(r)

T1 = Vildt og graesning

T2 = Forekomst eller spor af et for stort antal insekter

T3 = Svampe

T4 = Abiotiske paavirkninger (vind, sne, frost, toerke . . .)

T5 = Skader forvoldt af mennesker

T6 = Brand

T7 = Kendte lokale/regionale forureningskilder

T8 = Andet.

(19) Identificering af skadetype

Der boer om muligt gives yderligere oplysninger om skadetype, f. eks. for insekter: art eller gruppe (f. eks. »barkbiller»).

(20) Andre observationer

Eventuelle yderligere observationer, som kan vaere af interesse, skal anfoeres paa formularen (f. eks. eventuelle paavirkninger (nylig toerke, ekstreme temperaturer, andre skade-/stresssysmptomer)).

til brug for oversigten over jordbundens tilstand

(21) Kode for dybdeniveau

O = Organisk lag (defineret i fodnoten i punkt II.4.).

H = Organisk lag (defineret i fodnoten i punkt II.4.).

M05 = Mineralsk jord 0 - 5 cm (fakultativ)

M51 = Mineralsk jord 5 - 10 cm (fakultativ)

M01 = Mineralsk jord 0 - 10 cm (obligatorisk)

M12 = Mineralsk jord 10 - 20 cm (obligatorisk)

M24 = Mineralsk jord 20 - 40 cm (obligatorisk)

M48 = Mineralsk jord 40 - 80 cm (obligatorisk).

(22) Kode for analysemetode (SAM)

For hvert parameter, der er blevet bestemt i en eller flere jordproever, anfoeres en af foelgende koder i foerste datalinje og anvendes til at angive proevetypen under proevekoden:

0 = Ingen afvigelse fra den godkendte metode

1 = Parametrene er blevet bestemt ved en alternativ metode (naermere oplysninger gives i et bilag til opgoerelsen over jordbundens tilstand) eller foerste (del)proeve

2-8 = Koder, der skal anvendes for eventuelle efterfoelgende delproever

9 = Parametrene er bestemt ved omregning af data opnaaet ved en afvigende metode (naermere oplysninger gives i bilaget til opgoerelsen over jordbundens tilstand).

til brug for opgoerelsen over naale-/bladtab

(23) Proevekode

Proevekoden til oversigten over naale-/bladtab bestaar af koden for traeart (se forklaring punkt 15) efterfulgt af koden for aarets blade/naale (=0) eller blade/naale fra aaret +1, (1), f. eks. betegnes proeven, der bestaar af forrige aars naale (1) af Picea abies (118): 118.1.

(24) Proevetraeernes numre

Da der ved nogle proevetagninger (naale-/bladtab, tilvaekst) maa benyttes traeer uden for det normale omraade (eller delomraade), er det noedvendigt at anvende saerlige numre. Numrene paa disse traeer begynder med et bogstav (F = naale/blade, R = ringanalyse ved boringer, D = skiveanalyse) efterfulgt af et loebenummer (f.eks. F001). Numrene skal indeberettes.

(25) Massefylde af 100 blade eller 1 000 naale

Massefylden af 100 blade eller 1 000 naale (ovntoerret) bestemmes i gram.

(26) Skuddenes massefylde

Skuddenes massefylde (ovntoerret) bestemmes i gram.

til brug for bedoemmelsen af tilvaekst

(27) Diameter i brysthoejde (DBH)

Diameter i brysthoejde (1,30 m) over bark i 0,1 cm.

Naar der benyttes maalebaand, bestemmes en enkelt vaerdi. Naar der benyttes klub, bestemmes og indberettes maksimums- og minimumsdiameter (over bark) (diameter 1 og diameter 2).

(28) Bark

Barkens tykkelse ved 1,30 m udtrykt i cm med én decimal.

(29) Traeets hoejde

Traeets hoejde udtrykt i meter og afrundet til naermeste 0,5 m.

(30) Traeets volumen

Baseret paa den/de maalte diamter/diametre og hoejde kan traeets volumen beregnes ved hjaelp af lokale formtal eller gaeldende volumentabeller. Traeernes volumen udtrykkes i kubikmeter (m³) med tre decimaler.

(31) Kronelaengde

Kronens laengde afrundet til naermeste 0,5 m bestemmes fra stammens top til laveste levende gren inklusive vanris.

(32) Kronebredde

Den gennemsnitlige kronebredde bestemmes ud fra gennemsnittet af mindst fire kroneradier multipliceret med 2 og afrundet til naermeste 0,5 m.

(33) Diameter under bark

Den faktiske diameter under bark beregnes som diameteren over bark minus barkens bredde paa de to sider. Diameteren under bark fem aar tilbage beregnes som den faktiske diameter under bark minus tilvaeksten i de seneste fem aar paa begge sider. Diameteren under bark udtrykkes i 0,1 cm.

(34) Rodareal pr. omraade

Det faktiske rodareal pr. omraade beregnes som det samlede rodareal af alle traeer i omraadet. Rodarealet pr. omraade for fem aar siden beregnes paa grundlag af den anslaaede diameter under bark for fem aar siden for alle traeer i omraadet. Rodarealet pr. omraade udtrykkes i 0,1 m².

(35) Volumem pr. omraade

Det faktiske volumen pr. omraade beregnes som det samlede volumen af alle traeer i omraadet. Volumenet pr. omraade for fem aar siden beregnes paa grundlag af den anslaaede diameter under bark for fem aar siden for alle traeer i omraadet. Volumenet pr. omraade udtrykkes i 0,1 m³.

(36) Udtynding

Hvis en udtynding har fundet sted i femaarsperioden mellem de to aar, hvor diameteren, rodarealet pr. omraade og volumenet pr. omraade bestemmes, angives dette (J = Ja, N = Nej). De naermere enkeltheder ved denne udtynding beskrives saa udfoerligt som muligt i et tillaeg (metode, aar, intensitet udtrykt som antal traeer, rodareal/ha, volumen/ha).

(99) Andre observationer

Her anfoeres de relevante oplysninger, og der gives redegoerelse for dem i den tilsvarende evalueringsrapport (se bilag VIIb).

BILAG VIIb

BAGGRUNDSINFORMATION OG FORTOLKNING AF RESULTATER I FORBINDELSE MED DE PERMANENTE OBSERVATIONSOMRAADER I. Generelle bemaerkninger

Ved fremsendelsen af de fremkomne resultater vedlaegger medlemsstaterne et bilag med baggrundsinformation og fortolkning af resultaterne for de enkelte observationsomraader eller for samtlige nationale observationsomraader.

- Hver gang der indsendes data, skal der i princippet vedlaegges baggrundsinformation om de faktisk anvendte metoder for bestemmelse/proevetagning/maaling osv. og naermere oplysninger om registrering- og valideringsmetode som beskrevet nedenfor i punkt II.

- Sammen med undersoegelsesresultaterne indsendes en fortolkning som anfoert nedenfor i punkt III.

- Naar der indsendes data fra flere undersoegelser samtidig (eller tidligere er indsendt data for flere undersoegelser), indsendes en integreret fortolkning (som anfoert i punkt IV) foruden den fortolkning, der er anfoert i andet led.

I dette bilag anfoeres oplysningerne om disse rapporters struktur.

II. Baggrundsinformation

II.1 Generelle oplysninger

Den generelle del skal indeholde oplysninger (for landet eller, naar det er relevant, for hver enkelt provins/region) om:

- skovareal (i 1 000 ha)

- antal omraader (i alt)

- antal omraader (i den undersoegelse, det indsendte materiale vedroerer)

- udvaelgelseskriterier (hvis det antal omraader, det indsendte materiale vedroerer, er mindre end det samlede antal omraader)

- en redegoerelse for disse omraader for denne undersoegelses vedkommende

- tilknytning til andre undersoegelser.

II.2. Undersoegelsesmetoder

Der gives et resumé af undersoegelsesmetoden, herunder naermere oplysninger om anvendt udstyr, oprettelse og registrering. I de tilfaelde, hvor disse naermere oplysninger ikke er obligatoriske, er det saerlig noedvendigt, at der gives en klar redegoerelse for den anvendte metode med henblik paa yderligere fortolkning, eventuel sammenlignelighed og evaluering af de opnaaede resultater. I mange undersoegelser er valget af udstyr, dybder, tidspunkter og intensitet i hoej grad en frivillig sag. Der gives naermere oplysninger om anvendt udstyr, registrerede dybder, tidspunkter og undersoegelsens/proevetagningens hyppighed. Naar der er taget proever, gives der naermere oplysninger om denne proevetagning, herunder om opbevaring af proever (koeligt, i moerke osv.).

Der gives en kort beskrivelse af eventuelle kontrolmaalinger.

II.3. Metoder til analyse og beregning af resultater

Hvad angaar den kemiske analyse af proever, anbefales der i de fleste tilfaelde bestemte metoder. Der gives oplysninger om de faktisk anvendte metoder (herunder om opbevaring, evaluering og beregning (omregning) af de opnaaede resultater). Naar det er relevant, skal resultaterne af de udfoerte kalibreringstests indberettes.

II.4. Usaedvanlige forhold

Man skal vaere saerligt opmaerksom paa usaedvanlige forhold i forbindelse med oversigten, proevetagningen, opbevaringen, analyserne, beregningen og/eller fortolkningen. Hvis dataene af en eller anden grund er mangelfulde, kan der i visse tilfaelde udarbejdes skoen baseret paa resultater fra andre kilder. Disse skoen skal vaere omhyggeligt dokumenteret. Regionale forskelle skal anfoeres, og der skal gives en redegoerelse for dem (f.eks. andre laboratorier).

III. Fortolkning, naar det gaelder den enkelte undersoegelse

III.1. Fortolkning af de resultater, der er opnaaet i forbindelse med den enkelte undersoegelse

Der gives en fortolkning af de indsamlede og evaluerede data for hver enkelt undersoegelse. Der skal saa vidt muligt goeres rede for forbindelsen mellem de forskellige parametre i denne undersoegelse.

III.2. Fortolkning af de opnaaede resultater sammenholdt med resultaterne af tidligere undersoegelser

Resultaterne af de paa hinanden foelgende undersoegelser skal evalueres, og der skal saa vidt muligt angives tendenser.

III.3. Fortolkning af de opnaaede resultater sammenholdt med eksterne data

Resultaterne af undersoegelsen skal gennemgaas og sammenlignes med resultaterne af andre (lignende) undersoegelser, der er foretaget i (samme) region/land. Forskelle og lighedspunkter skal angives, og forskellene boer evalueres, naar det er relevant.

Data fra andre kilder, som kan forklare visse forbindelser mellem parametrene, skal ogsaa medtages her.

IV. Integreret fortolkning

IV.1. Fortolkning af de opnaaede resultater

Alle undersoegelsesresultaterne paa nationalt plan samles i de nationale centre. Forbindelsen mellem parametrerne i de forskellige undersoegelser skal fastslaas. De forskellige fortolkninger af resultaterne af de enkelte undersoegelser skal ogsaa tages i betragtning og skal behandles integreret.

IV.2. Fortolkning af de opnaaede resultater sammenholdt med resultaterne fra tidligere aar

Paa nationalt plan skal resultaterne fra tidligere undersoegelser ogsaa anvendes i den integrerede fortolkning. Der skal saa vidt muligt angives tendenser, og der skal gives en redegoerelse for dem.

IV.3. Fortolkning af de opnaaede resultater sammenholdt med eksterne data

Resultaterne af den integrerede fortolkning skal gennemgaas og sammenholdes med resultaterne fra andre kilder. Forskelle og/eller lighedspunkter skal angives, og der skal saa vidt muligt gives en redegoerelse for dem.