KOMMISSIONENS BESLUTNING af 14 . januar 1992 om en procedure i henhold til EOEF-Traktatens artikel 85 ( IV/33.100 - Assurpol ) ( Kun den franske udgave er autentisk ) ( 92/96/EOEF )

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning nr . 17 af 6 . februar 1962, foerste forordning om anvendelse af bestemmelserne i Traktatens artikel 85 og 86 ( 1 ), senest aendret ved akten vedroerende Spaniens og Portugals tiltraedelse, saerlig artikel 2, 6 og 8,

under henvisning til den anmeldelse, som Groupement d'Intérêt Economique ( GIE ) Assurpol indgav den 17 . februar 1989 om aftalerne om co-reassurance af risici for miljoeskader, som har deres oprindelse i visse typer industrianlaeg, der er beliggende i Frankrig,

under henvisning til resuméet af anmeldelsen, som er offentliggjort ( 2 ) i henhold til artikel 19, stk . 3, i forordning nr . 17,

efter hoering af Det Raadgivende Udvalg for Kartel- og Monopolspoergsmaal, og

ud fra foelgende betragtninger :

I . SAGSFREMSTILLING

Anmeldelsen

( 1 ) Den 17 . februar 1989 modtog Kommissionen en anmeldelse fra groupement d'intérêt économique ( GIE ) Assurpol af en aftale om co-reassurance til daekning af visse risici for miljoeskader med henblik paa at opnaa en fritagelse i henhold til stk . 3 i EOEF-Traktatens artikel 85 . Vedtaegterne for GIE og forretningsordenen i henhold til aftalen supplerer reglerne for »co-reassurancepoolens« funktion .

Paa anmodning af Kommissionens tjenestegrene er der foretaget visse aendringer i de anmeldte tekster ( co-reassuranceaftale og forretningsorden ), saaledes at de praemier, der afgives til co-reassurance ikke mere omfatter maeglersalaerer eller assurandoermedlemmets administrationsudgifter . Disse praemier beregnes fremover paa grundlag af risikopraemierne ( fastsat i forhold til skadehyppigheden ), forhoejet med en ensartet andel i driftsudgifterne til co-reassurancen .

De saaledes aendrede tekster godkendtes af konsortiets generalforsamling den 21 . december 1990 og blev tilsendt Kommissionens tjenestegrene den 6 . februar 1991 .

Formaalet med konsortiet

( 2 ) Assurpol blev oprettet i oktober 1988 for en periode paa 20 aar med det formaal et administrere co-reassurance og retrocession for faelles regning af risici for miljoeskader, som har deres oprindelse i erhvervsanlaeg, hvad enten de er haendelige eller ej . Til det formaal udfoerer og samordner konsortiet alle undersoegelser eller forespoergsler og statistikker, som tager sigte paa at afklare og forbedre forsikringsnormerne for disse risici, bidrager til at undersoege de co-reassurerede risici, foerer regnskab med disse risici og opbevarer og administrerer de beloeb, der repraesenterer co-reassuranceforpligtelserne over for alle de afgivende selskaber .

( 3 ) Det geografiske anvendelsesomraade for aftalen, som styres af GIE, omfatter Frankrigs europaeiske omraade, de oversoeiske departementer og territorier samt Fyrstendoemmet Monaco . Risici, som befinder sig uden for de nationale graenser, kan dog ogsaa omfattes af Assurpol-garantierne efter aftale med et af konsortiets beslutningsorganer ( commission technique ).

( 4 ) Assurpol har afloest Garpol, en co-reassurancepool, der i 1977 blev oprettet af omtrent de samme selskaber, og hvis samlede kapacitet var fire gange mindre end Assurpols kapacitet .

Medlemsbetingelser

( 5 ) Co-reassurancepoolen Assurpol er aaben for alle franske og udenlandske forsikrings - og reassuranceselskaber, der har tilladelse til at drive forretning i Frankrig, herunder saaledes ogsaa dem, der ikke er etableret i Frankrig, men som har tilladelse til at arbejde dér i henhold til bestemmelserne om fri udveksling af tjenesteydelser .

Medlemmerne kan frit traekke sig ud af konsortiet og aftalen ved udgangen af et bestemt regnskabsaar paa betingelse af, at de har givet meddelelse herom mindst tre maaneder foer regnskabsaarets afslutning.

Medlemmer

( 6 ) Der findes to kategorier af medlemmer ( 3 ):

a ) assurandoermedlemmer, som er franske og udenlandske forsikringsselskaber, der afgiver 90 % af deres forpligtelser med hensyn til de paagaeldende risici til poolen

b ) deltagende medlemmer, som er franske og udenlandske reassuranceselskaber, der deltager i co-reassurancen af de samlede risici, som assurandoererne har afgivet, og som bidrager med 54,5 % af poolens samlede kapacitet .

( 7 ) Medlemmerne er 50 forsikringsselskaber og 14 reassuranceselskaber ( franske og udenlandske ), hvoraf to forsikringsselskaber og et reassuranceselskab er franske filialer af selskaber med hovedsaede i et EF-land . Desuden deltager 4 af de 14 reassuranceselskaber direkte i poolen via deres hovedsaede i Tyskland .

Alle assurandoermedlemmerne beskaeftiger sig bl.a . med generel ansvarsforsikring . Bruttopraemierne for direkte forretninger udfoert af de forsikringsselskaber, der er medlem af konsortiet ( alle brancher under ét ), beloeb sig til ca . 100 mia . ffr . i 1989 ( 4 ).

Beslutningsorganer og deres befoejelser

( 8 ) I henhold til vedtaegterne for konsortiet og co-reassuranceaftalen er beslutningsorganerne :

a ) generalforsamlingen ( assemblée générale )

b ) bestyrelseskomitéen ( comité d'administration )

c ) det tekniske udvalg ( commission technique )

d ) udvalget for skadesopgoerelse ( commission de règlement des sinistres ).

( 9 ) En generalforsamlings afgoerelser traeffes med stemmeflerhed blandt de tilstedevaerende eller repraesenterede medlemmer og er bindende for medlemmerne .

Hvert medlem raader over én stemme forhoejet med lige saa mange stemmer som det antal gange, hans engagement ( pr . skade og pr . kontrakt/aar udgoer 0,4 % af alle medlemmernes samlede kapacitet .

( 10 ) Bestyrelseskomitéen bestaar af 12 til 15 medlemmer, der udpeges aarligt af generalforsamlingen . Den har bl.a . ansvaret for at afholde og samordne skadesundersoegelse og fastsaette de regler, hvorefter nettopraemierne forhoejes med driftsudgifterne til co-reassurancen .

( 11 ) Det tekniske udvalg, bestaaende af 15 assurandoermedlemmer og 2 deltagende medlemmer, udpeges af bestyrelseskomitéen og har til opgave :

- at definere de karakteristiske traek ved de risici, der kan beregnes direkte ved henvisning til tariflisten, og ved de risici, der skal undersoeges i hvert enkelt tilfaelde

- at vedtage udvidelser af de territoriale graenser, inden for hvilke de risici, der afgives til co-reassurance, maa befinde sig

- at fastsaette de regler, der skal foelges i skadestilfaelde i forbindelse med skader, der vurderes til under 200 000 ffr .

- at fastsaette betingelserne for anvendelse af de aftaler om retrocession i faellesskab og de aftaler om overtagelse i faellesskab, som vedtages af bestyrelseskomitéen .

( 12 ) Udvalget for skadesopgoerelse bestaar af 4 medlemmer : en formand ( repraesentant for de assurandoermedlemmer eller deltagende medlemmer, som er medlem af det tekniske udvalg ), en repraesentant for assurandoermedlemmerne og en anden for de deltagende medlemmer, der ikke er medlem af det tekniske udvalg, samt en repraesentant for det selskab, der har tegnet den kontrakt, der beroeres af skaden .

Sammensaetningen af udvalget for skadesopgoerelse aendres i forbindelse med gennemgangen af hvert nyt skadesforsikringsdossier .

Andre bestemmelser i henhold til aftalerne

( 13 ) Hvert af medlemmerne ( assurandoerer og deltagere ) er ansvarlig for reassurancen af de risici, der er afgivet til poolen, med sin andel, som beregnes paa grundlag af medlemmets engagement i forhold til poolens samlede kapacitet ( i oejeblikket 131 mio . ffr . pr . skade og pr . kontrakt/aar ). Medlemmerne kan en gang om aaret oege eller reducere deres engagement . Assurandoermedlemmerne holder et selvbehold for egen regning ( 10 % af engagementerne inden for en graense paa 200 000 ffr . pr . kontrakt/aar ), som ikke kan reassureres . Disse ensartede selvbehold fastsaettes af generalforsamlingen .

Hverken assurandoermedlemmerne eller de deltagende medlemmer kan individuelt retrocedere deres andel af de co-reassurerede risici .

( 14 ) Reassurance uden for poolen er ikke forbudt . Dog forpligter assurandoermedlemmerne sig til at begaere co-reassurance af alle risici, der falder ind under aftalens anvendelsesomraade, og som de anmodes om at daekke saerskilt eller som udvidelse af en bestaaende kontrakt . Er de ikke indforstaaet med det tekniske udvalgs betingelser, kan de frit lade daekningen ske paa andre betingelser ved at reassurere sig andetsteds .

( 15 ) Der kan indgaas retrocessionsaftaler for faelles regning med franske eller udenlandske reassurandoerer, saafremt poolen for én og samme risiko indgaar en forpligtelse, som overstiger dens samlede kapacitet .

( 16 ) I forretningsordenen fastlaegges de generelle kriterier for de risici, der kan co-reassureres, de standardspoergeskemaer, der skal anvendes til analyse af risiciene, de foranstaltninger til forebyggelse af risici, der skal tages i betragtning, tariflisterne og reglerne for deres anvendelse samt de naermere bestemmelser for opgoerelse af skader .

( 17 ) Assurandoermedlemmet kan selv analysere risikoen og fastsaette prisen i overensstemmelse med tariflisten i tilfaelde, hvor den forsikredes omsaetning ikke overstiger 1 mia . ffr ., og de oenskede forsikringssummer ( pr . skade og pr . kontrakt/aar ) ikke overstiger 10 mio . ffr ., heraf 2 mio . som forsikring mod udgifter til fjernelse af forurening .

For stoerre forsikringer, for forsikringer mod udgifter til fjernelse af forurening, som overstiger 20 % af ansvarsforsikringen, eller for risici vedroerende aktiviteter i affaldssektoren eller paa anlaeg, der falder ind under Raadets direktiv 82/501/EOEF, »Seveso« ( 5) ( uafhaengigt af forsikringssummen ), fastsaettes prisen i hvert enkelt tilfaelde af det tekniske udvalg .

( 18 ) Ifoelge bestemmelserne for skadesopgoerelse skal ethvert skadesdossier behandles af det assurandoermedlem, som tegner policen . Han vaelger selv eksperterne og opgoer skaderne . Skader, som overstiger 200 000 ffr., behandles dog af et skadesopgoerelsesudvalg, som traeffer beslutning om erstatningen .

( 19 ) Tariflisten og de priser, der beregnes fra sag til sag, er opgjort som praemie afgivet til co-reassurance, dvs . nettopraemier beregnet i forhold til skadehyppigheden, forhoejet med driftsudgifter til co-reassurancen . Praemier, der er afgivet til co-reassurance, omfatter i ingen tilfaelde hverken assurandoermedlemmets administrationsudgifter eller maeglersalaerer .

Forsikringsproduktet Assurpol

( 20 ) Forsikringsproduktet Assurpol er en saerlig kontrakt til daekning af ansvar for uberegnelige miljoeskader - hvad enten de er haendelige eller ej ( gradvise ) - med oprindelse i de erhvervsanlaeg, der er klassificeret i henhold til lov nr . 76-663 af 19 . juli 1976 ( 6 ).

Forsikringssummerne kan naa 131 mio . ffr . pr . skade og pr . kontrakt/aar ( skadeserstatning for alle krav, der er bragt til assurandoerens kendskab i et og samme forsikringsaar, og som kan tilskrives en og samme miljoeskade ). Inden for disse beloeb, og som regel med en nedre graense paa 20 %, daekkes en forsikring mod »udgifter til fjernelse af forurening« og en »driftstabsforsikring «.

Kontrakten indgaas for et aar ad gangen og kan forlaenges fra aar til aar .

Forsikringsmarkedet

( 21 ) Forsikring mod risici for haendelige miljoeskader daekkes i Frankrig og de fleste andre EF-lande af forskelligartede policer, som indgaar i den generelle ansvarsforsikring .

Forsikring mod ikke-haendelige risici ( gradvis forurening ) er meget lidt udbredt paa verdensplan .

I EF er forsikring ved hjaelp af saerlige policer mod haendelig forurening sammen med forsikring mod gradvis forurening omfattet af tre pooler, som er oprettet af forsikrings - og reassuranceselskaber, der driver forretning i Italien ( Pool Inquinamento ), i Nederlandene ( MAS-pool ) og i Frankrig ( Assurpol ).

Som foelge af de forskelle, der stadig bestaar mellem medlemslandene med hensyn til miljoelovgivning, privatret, skatteret, lovgivningen om forsikringsmarkederne, kravene til sikkerhedsmaessige og forebyggende foranstaltninger i erhvervsvirksomhederne, forskellige karakteristika ved jorden og anlaeggene og under hensyntagen til, at fuldstaendig fri udveksling af tjenesteydelser i den paagaeldende branche for saa vidt angaar risici i smaa og mellemstore virksomheder endnu ikke er gennemfoert, er det kun inden for de nationale graenser, at konkurrencebetingelserne er de samme for alle de paagaeldende oekonomiske operatoerer, hvad angaar ansvarsforsikring for miljoeskader .

Derfor udgoeres det geografiske marked i oejeblikket af det franske omraade, og produktmarkedet bestaar af Assurpol-policerne og at al daekning af ansvar for miljoeskader, selv om daekningen kun omfatter haendelige eller gradvise risici, og selv om andre risici daekkes af samme police .

GIE Assurpol anslaar, at de praemier, der i Frankrig er betalt til kontrakter indeholdende bl.a . en ansvarsforsikring for miljoeskader ( erhvervsansvarsforsikringsrisici ), laa paa 6,5 mia . ffr . i 1989, hvoraf kun ca . 200 mio . ffr . angaar ansvarsforsikring for miljoeskader.

Udbuddet udgoeres navnlig af de 122 forsikringsselskaber, der arbejder med generel ansvarsforsikring i Frankrig . Bruttopraemierne i denne branche beloeb sig til ca . 7,5 mia . ffr . i 1989 ( 7), hvortil gruppen af assurandoermedlemmer har bidraget med ca . 75 %.

Efterspoergslen udgoeres af de industrivirksomheder, som driver anlaeg, der kan taenkes at blive ramt af uheld, som foraarsager miljoeskader .

Assurpol anslaar, at det samlede antal erhvervsvirksomheder, der i Frankrig driver de 500 000 anlaeg, som i henhold til loven skal overholde visse sikkerhedsregler, ligger paa omkring 40 000 .

Efterspoergselselasticiteten er afhaengig af, i hvor hoej grad virksomhederne er klar over de paagaeldende risici, samt af konjunkturerne .

Pludselige aendringer i efterspoergslen kan fremkaldes af faktorer, som ikke vedroerer risiciene, som f.eks . miljoelove, som paalaegger forurenere et stadig stoerre ansvar, retssystemernes stigende rolle, den videnskabelige og medicinske udvikling samt bevidstgoerelsen af offentligheden .

I den nuvaerende situation med en forvaerring af de oekologiske problemer i verden som helhed og isaer i EF, kan der forventes en stigende efterspoergsel .

Reassurancemarkedet

( 22 ) Reassurancemarkedet har en global dimension, som afspejles i en omsaetning paa omkring 50 mia . US $ ( 8 ).

Efterspoergslen udgoeres af de forsikringsselskaber, som i reassurandoererne finder den finansielle og tekniske stoette, som de har brug for til daekning af risici, som det er vanskeligt at fastslaa, og hvor der er tale om hoeje erstatninger, som kun vanskeligt lader sig forudsige .

Der er et varieret udbud . Der findes nogle hundrede selskaber paa markedet . Det er dels professionelle reassurandoerer og dels direkte assurandoerer gennem deres specialiserede selskaber . Markedet er praeget af en haard konkurrence .

Assurpols stilling paa markederne

( 23 ) Antallet af tegnede Assurpol-kontrakter var ikke over 200 i 1989 og ikke over 242 i 1990 . Disse kontrakter svarer til en praemieindtjening paa henholdsvis 6,5 mio . ffr . ( 3 % af det anslaaede praemiebeloeb for markedet for ansvarsforsikringer for miljoeskader ) og 10,3 mio . ffr . Garpol oversteg heller ikke de 4,4 mio . ffr . i indtjente praemier .

GIE Assurpol skulle imidlertid potentielt vaere i stand til at co-reassurere over 70 % af de forsikringer, der kan taenkes at blive tegnet i Frankrig mod erstatning for miljoeskader, hvis man tager i betragtning, at alle assurandoermedlemmerne for andre risici og gennem integrerede policer inden for generel ansvarsforsikring, daekker 70 til 80 % af de potentielle brugere, og at risici for miljoeskader, der daekkes af de bestaaende kontrakter, kan tages ud af disse og daekkes af en Assurpol-police .

( 24 ) I oejeblikket indtager GIE Assurpol kun en ubetydelig stilling paa reassurancemarkedet, markedets internationale dimension taget i betragtning .

Bemaerkninger fra tredjemand

( 25 ) Der er ikke indgaaet bemaerkninger fra tredjemand som foelge af offentliggoerelsen af meddelelsen i henhold til artikel 19, stk . 3, i forordning nr . 17 .

II . RETLIG VURDERING

A . Artikel 85, stk . 1

1 . Virksomheder, aftaler mellem virksomheder, vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder

( 26 ) I henhold til Traktatens artikel 85, stk . 1, er medlemmerne af Assurpol-virksomheder og GIE en sammenslutning af virksomheder . Co-reassuranceaftalen er en aftale mellem virksomheder .

GIE Assurpols aktiviteter er baseret paa generalforsamlingens og andre organers afgoerelser, som udgoer vedtagelser inden for sammenslutninger af virksomheder efter Traktatens artikel 85, stk . 1 .

2 . Konkurrencebegraensninger

( 27 ) Aftalerne mellem forsikrings - og reassuranceselskaberne om oprettelse af en permanent og institutionaliseret co-reassurancepool og vedtagelserne inden for sammenslutningen af virksomheder, som styrer poolens aktiviteter, har til formaal og til foelge at samordne konkurrencen mellem parterne og begraense konkurrencen inden for direkte forsikring, reassurance og retrocession af risici for miljoeskader, som har deres oprindelse i erhvervsanlaeg, der er beliggende i Frankrig .

a ) Begraensninger inden for direkte forsikringsvirksomhed

( 28 ) De forsikringsselskaber, der deltager i aftalerne, kan ikke laengere frit fastsaette de generelle vilkaar eller nettopraemierne for de forsikringskontrakter, som de indgaar om forsikring imod risici for miljoeskader, som har deres oprindelse i de erhvervsanlaeg, der er klassificeret i henhold til den franske lov nr . 76-663 . Endvidere skal de afgive sagerne til poolen paa grundlag af de co-reassurancepraemier ( nettopraemierne forhoejet med en ensartet andel i konsortiets udgifter ).

Naar der er tale om risici, hvor praemien ikke fastsaettes paa grundlag af tariffen, kan assurandoermedlemmerne i oevrigt ikke uafhaengigt og umiddelbart vurdere risikoen, men skal holde sig til afgoerelserne fra det kompetente organ ( det tekniske udvalg ), som fastsaetter nettopraemien i hvert enkelt tilfaelde .

Selv om hvert assurandoermedlem frit kan beregne bruttopraemien, har aftalerne ikke desto mindre til formaal eller til foelge at begraense konkurrencen mellem assurandoermedlemmerne, som uden aftalerne ville have haft stoerre frihed med hensyn til fastsaettelse af praemier og kontraktvilkaar og derfor ville kunne konkurrere paa andre betingelser .

Det forhold, at assurandoermedlemmerne kan indgaa kontrakter til praemier og paa vilkaar, der adskiller sig fra dem, der er godkendt af det tekniske udvalg, goer ikke begraensningen mindre, idet de kun kan goere det efter at have raadfoert sig med det tekniske udvalg, og de mister co-reassurancefordelene, hvis de yder daekning paa andre vilkaar .

( 29 ) Den kommercielle frihed for de forsikringsselskaber, der deltager i aftalerne, er ogsaa begraenset, fordi :

- de er forpligtet til at holde et ensartet selvbehold for egen regning

- de kan ikke retrocedere den del, der paahviler dem i reassurancen af risici afgivet til poolen

og

- de giver afkald paa individuelt at opgoere skader for skadesbeloeb paa over 200 000 ffr ., idet de forpligter sig til at acceptere skadesopgoerelsesudvalgets afgoerelser i dette spoergsmaal .

Uden disse restriktioner ville assurandoermedlemmerne frit kunne vaelge et forskelligt selvbehold alt efter risici og behov for reassurance og ville frit kunne afgoere eller afslaa erstatningsspoergsmaalet eller opgoere skaderne f.eks . ved forlig .

( 30 ) Som Kommissionen allerede bekraeftede i beslutning 90 /22/EOEF ( TEKO ) ( 9 ) kan disse begraensninger ikke modbevises af, at :

- aftalerne er indgaaet med henblik paa co-reassurance, idet begraensningerne er mere vidtraekkende, end den indflydelse, reassurandoeren normalt ville have paa det direkte tegnende forsikringsselskab . Denne indflydelse er almindeligvis begraenset til en efterproevning af de direkte tegnende selskabers frit fastsatte praemie og vilkaar

- de forsikringsselskaber, der deltager i aftalerne, ikke ville have vaeret i stand til at forsikre mod risici for miljoeskader uden Assurpols medvirken, specielt med hensyn til risikovurdering og praemieberegning . Selv om der er tale om risici, som kun vanskeligt lader sig vurdere paa grund af deres uforudsete omfang og konstante aendring ( som skyldes udefra kommende faktorer ), kan man ikke udelukke muligheden af at forsikre mod risici for gradvis forurening, om ikke gennem de enkelte forsikringsselskaber, saa i det mindste under andre, mere uformelle former for samarbejde mellem de paagaeldende selskaber og med andre selskaber .

b ) Begraensning af konkurrencen inden for reassurance

( 31 ) Ved at danne en co-reassurancepool begraenser assurandoermedlemmerne deres muligheder for frit at reassurere risici, som de har forsikret individuelt, og giver saaledes afkald paa muligheden for at konkurrere inden for reassurance .

Hvis medlemmerne ikke forbeholdt sig eneret til reassurance, ville det enkelte assurandoermedlem frit kunne vaelge den mest hensigtsmaessige reassurandoer til daekning af risici i sin egen forsikringsbeholdning .

Det forhold, at assurandoermedlemmerne er forpligtet til at overgive alle de risici, som de forsikrer, og som falder ind under aftalens anvendelsesomraade, til co-reassurance, forstaerker begraensningen, idet denne forpligtelse giver medlemmerne mulighed for paa ethvert tidspunkt at vide, hvilke risici, medlemmerne har til hensigt at daekke uden at overdrage dem til poolen, og eventuelt hvilke reassurancevilkaar konkurrenterne tilbyder .

Paa den anden side giver de deltagende medlemmer ( reassurandoerer ) ogsaa afkald paa at konkurrere om reassurance af de paagaeldende risici, fordi de har faaet eneret paa reassurance og tilbyder reassurance paa samme vilkaar, co-assurancepraemierne vaerende fastsat af de bestemmende organer i gruppen .

Uden aftalerne ville de reassurandoerer, der deltager i poolen, frit kunne fastsaette reassurancevilkaarene i forhold til de risici, som de hver for sig fik forelagt, og i forhold til den paagaeldende assurandoers kapacitet .

c ) Begraensninger inden for retrocession

( 32 ) Det forhold, at retrocession kun er mulig for faelles regning, udelukker valgfriheden for assurandoermedlemmerne som reassurandoerer og for de deltagende medlemmer med hensyn til retrocession af deres del af de co-reassurerede risici . De giver afkald paa hver for sig og saerskilt af skaffe sig retrocession og saaledes konkurrere om retrocession .

3 . Maerkbar paavirkning af handelen mellem medlemsstater

( 33 ) De anmeldte aftaler og de dertil hoerende vedtagelser kan paavirke handelen mellem medlemsstater maerkbart enten inden for direkte forsikring eller inden for reassurance og retrocession .

Nationale prisaftaler, som gaelder for en medlemsstats samlede omraade, kan i sig selv bidrage til at konsolidere en opsplitning af national art og virker saaledes haemmende paa den oekonomiske vekselvirkning, som tilstraebes i Traktaten ( 10 ). De aftaler, som Assurpol har anmeldt, vil formentlig faa virkning paa hele det franske omraade, idet et stort antal forsikringsselskaber deltager i aftalerne .

Blandt disse er der endvidere udenlandske reassuranceselskaber samt datterselskaber og filialer af udenlandske forsikringsselskaber og reassuranceselskaber, som udspringer direkte af disse selskaber og foelgelig deltager i samhandelen mellem medlemsstater .

( 34 ) Selv om situationen paa EF's marked for ansvarsforsikring for miljoeskader under den nuvaerende faellesskabsret er karakteriseret ved en sideordning af nationale markeder, idet handelsstroemme mellem medlemsstaterne kun kan have en begraenset intensitet, maa denne situation aendres engang i fremtiden .

Selv om aftalerne om direkte forsikring angaar risici for miljoeskader, der har deres oprindelse i bl.a . erhvervsanlaeg, der er beliggende i Frankrig, kan disse paa den anden side godt tilhoere udenlandske virksomheder ( 11 ).

Erhvervsanlaeg, som er beliggende i andre medlemsstater, kan ligeledes vaere beroert som foelge af de udvidelser af aftalens geografiske anvendelsesomraade, som det tekniske udvalg vedtager .

At der er tale om maerkbar paavirkning, fremgaar af det store oekonomiske og finansielle potentiel, som assurandoermedlemmerne tilsammen repraesenterer .

( 35 ) For saa vidt angaar reassurance, fremgaar paavirkningen af samhandelen mellem medlemsstater af eneretten til reassurance inden for poolen, hvori deltager fem reassuranceselskaber, hvis hovedsaeder befinder sig i andre medlemsstater end Frankrig . Endvidere forhindrer denne eneret til reassurance mod risici for ansvar for miljoeskader - selv om der kan goeres visse undtagelser - selskaberne i poolen i at henvende sig til andre reassurandoerer i EF, hvilket bevirker en fordrejning af stroemmen af reassurance-tjenester mellem medlemsstaterne .

Den maerkbare paavirkning af samhandelen mellem medlemsstater inden for reassurance fremgaar ligeledes af stoerrelsen af de forsikrings - og reassuranceselskaber, der deltager i aftalerne .

( 36 ) For saa vidt angaar retrocession, skyldes paavirkningen af handelen mellem medlemsstater det forhold, at retrocessionsaftaler paa europaeisk eller internationalt plan kun vil kunne indgaas for faelles regning, hvilket giver anledning til stroemme af udvekslinger af retrocessions-tjenester mellem medlemsstater, som adskiller sig fra dem, der ville blive et resultat af retrocessions-operationer udfoert af den enkelte reassurandoer .

I betragtning af de paagaeldende reassurandoerers stoerrelse vil fordrejningen af handelsstroemmene af retrocessioner fra deres naturlige forloeb sandsynligvis have stor indflydelse paa handelen mellem medlemsstater .

B . Artikel 85, stk . 3

( 37 ) De aftaler og vedtagelser, som styrer co-reassurancepoolen Assurpols aktiviteter, opfylder betingelserne for fritagelse i artikel 85, stk . 3 .

1 . Forbedring af produktionen eller fordelingen af varerne og fremme af den tekniske og oekonomiske udvikling

( 38 ) De karakteristiske traek ved risici for miljoeskader, som svinger alt efter de endogene og eksogene faktorer, de lange tidsrum, der ofte gaar mellem det forhold, der udloeser miljoeskaden, den opstaaede skade og indgivelsen af erstatningskrav goer det sammen med de manglende statistiske data vanskeligt af forsikre imod risici for miljoeskader, navnlig dem, der ikke er haendelige . Vanskeligheden ved at konstatere sidstnaevnte risici og ved at beregne en passende praemie har medfoert, at denne form for forsikring er meget lidt udbredt paa verdensplan .

Samarbejdet mellem forsikrings - og reassuranceselskaberne inden for GIE Assurpol giver mulighed for at forbedre kendskabet til risiciene, opbygge en finansiel kapacitet ogudvikle en teknisk knowhow vedroerende forsikring imod risici for miljoeskader .

Poolmedlemmernes overtagelse af reassurancen aabner mulighed for, at det enkelte medlem kan faa en mere forskelligartet og afbalanceret forsikringsbeholdning, hvilket goer det vaesentligt lettere at forsikre imod disse risici .

Den automatiske reassurance af den forsikrede risiko paa de fastsatte vilkaar foerer til en rationalisering, da det ikke laengere er noedvendigt, at hver enkelt assurandoer soeger en reassurandoer, og at flere forskellige kontrakter forhandles med forskellige reassurandoerer .

Produktionen af forsikringsproduktet er forbedret, fordi det er bedre tilpasset efterspoergslen, og der er ligeledes konstateret et bedre salg, idet forsikringen kan tegnes med meget kort frist .

Samarbejdet giver et stoerre grundlag for at udarbejde statistikker, og den bedre paavisning af risiciene, som de deltagende medlemmer bidrager til, isaer takket vaere deres erfaringer paa internationalt plan, fremmer ivaerksaettelsen af risikoforebyggende foranstaltninger, som medfoerer, at der udvikles mindre miljoefarlige produktionsteknikker i industrien, og som bidrager til at fremme den tekniske og oekonomiske udvikling .

Opgoerelsen af skader er fremskyndet . De tekniske og juridiske problemer, som kun kvalificerede fagfolk kan loese, klares lettere, fordi den viden og internationale erfaring, som de reassurandoerer, der er medlemmer af poolen, ligger inde med, stilles til raadighed for alle .

Samarbejdet inden for reassurancepoolen aabner markedet for selskaber, som kun vanskeligt ville kunne faa adgang dertil paa egen haand som foelge af deres begraensede kapacitet og erfaring, og letter udoevelsen af forsikringsaktiviteter paa dette omraade uden for de nationale graenser .

2 . Fordele for brugerne

( 39 ) Brugerne faar ogsaa rimeligt udbytte af oprettelsen og driften af GIE Assurpol . Samarbejdet inden for poolen goer forsikringsproduktet lettere tilgaengeligt og mere velegnet for de erhvervsforetagender, der eventuelt mener, at der er en risiko for, at deres anlaeg kan foraarsage miljoeskader . Poolens kapacitet goer det nu muligt at daekke risici i smaa og mellemstore saavel som i stoerre virksomheder.

Takket vaere samarbejdet inden for Assurpol kan medlemmerne tilbyde de smaa og mellemstore erhvervsvirksomheder i Frankrig en forsikringskontrakt, som de ikke let ville kunne skaffe sig uden for de nationale graenser, idet den fri udveksling af tjenesteydelser endnu ikke eksisterer for risici i denne kategori af virksomheder .

Selv om det forhold, at der tegnes en Assurpol-police, ikke kan forhindre ethvert oekonomisk tab, saafremt forsikringsbegivenheden udloeses, betyder det dog, at den forsikrede bliver i stand til at baere det oekonomiske tab . Som foelge deraf vil ofrene kunne faa erstatning, miljoeet vil kunne genetableres, og virksomhederne vil kunne viderefoere deres erhvervsaktiviteter .

De forebyggende foranstaltninger, som tegningen af forsikringen er forbundet med, indebaerer ligeledes et bidrag til den tekniske og oekonomiske udvikling og til miljoebeskyttelse .

Tilstedevaerelsen af standardvilkaar i forsikringskontrakterne goer det lettere for forbrugerne at sammenligne de bruttopraemier, der gaelder hos de enkelte assurandoerer, der er medlem af Assurpol .

Muligheden for at tegne forsikring for anlaeg, der ligger uden for fransk omraade, er ligeledes en fordel for forbrugerne, som herved faar mulighed for samtidig at tegne forsikring for de anlaeg, som de har i andre medlemsstater .

Endvidere er forsikringen imod risici for haendelig forurening og gradvis forurening i én og samme police ligeledes en fordel for forsikringstagerne, idet det ikke laengere vil vaere noedvendigt at bevise, hvad der ligger til grund for skaden .

3 . Begraensningernes noedvendighed

( 40 ) De aftaler og vedtagelser, der ligger til grund for aktiviteterne i co-reassurancepoolen Assurpol, paalaegger ikke de paagaeldende virksomheder begraensninger, som ikke er noedvendige for at forbedre produktionen og fordelingen af det forsikringsprodukt, der er genstand for samarbejdet .

Co-reassurance er et tilstraekkeligt middel til at skabe den noedvendige kapacitet til forsikring imod risici for miljoeskader og til at goere det nemmere at konstatere disse og opbygge en teknisk knowhow til daekning af disse risici .

Opstilling af faelles generelle vilkaar for direkte forsikringspolicer, en tarif for co-reassurancepraemier og det tekniske udvalgs vurdering i hvert enkelt tilfaelde af alvorligere risici er af afgoerende betydning for daekningen af risikoen, dels fordi de manglende statistiske data og de karakteristiske traek ved risikoen forhindrer, at hvert enkelt medlem faar tilstraekkelig viden til at fastslaa dem og foretage en tilstraekkelig vurdering, og dels fordi co-reassuranceudgifterne skal afholdes ensartet af alle assurandoermedlemmerne .

Den pligt, som assurandoermedlemmerne har til at tilbyde faelles generelle policevilkaar, vurdere risiciene paa grundlag af tariffen og anmode det tekniske udvalg om at vurdere visse risici, hvis de oensker reassurance inden for poolen, er noedvendig for, at co-reassurancen kan fungere ordentligt . Eftersom de deltagende selskaber deler risiciene og praemierne, er det vigtigt, at der fastsaettes passende praemier og vilkaar, og at visse selskaber ikke udoever tabsgivende aktiviteter til skade for de andre .

Disse begraensninger gaar ikke ud over det noedvendige, idet de stiller assurandoermedlemmerne helt frit med hensyn til at fastsaette bruttopraemierne . Brugerne er derfor ikke beroevet muligheden for at vaelge mellem assurandoermedlemmerne med hensyn til bruttopraemierne .

Fastsaettelsen af et selvbehold, som ikke kan reassureres, er noedvendig for at sikre, at hvert assurandoermedlem fortsat arbejder som assurandoer, og at han ikke begraenser sig til at arbejde som forsikringsmaegler . Ensartetheden af dette selvbehold er uadskilleligt forbundet med co-reassurancens funktion . Medlemmernes forpligtelse til ikke at retrocedere den del, der paahviler dem i reassurancen af risici afgivet til poolen, har samme begrundelse .

Den faelles skadesopgoerelse for alvorligere risici er noedvendig, fordi skaderne ogsaa deles af medlemmerne, og eftersom det er vanskeligt at vurdere skader, der skyldes komplekse tekniske og juridiske aspekter, er det noedvendigt at sikre, at visse medlemmer ikke anvender utilstraekkelige opgoerelsesbetingelser til skade for de andre .

Retrocession i faellesskab er noedvendig for at opnaa bedre retrocessionsvilkaar, idet det maa forventes, at poolen indtager en staerkere forhandlingsstilling paa de internationale markeder end hver reassurandoer taget for sig.

Assurandoermedlemmernes forpligtelse til i ensartet omfang at co-reassurere alle risici, der er omfattet af aftalerne, i konsortiet, er noedvendig for at garantere en tilstraekkelig spredning af risiciene og samtidig for at forebygge risikoen for, at det enkelte medlem af poolen foretager et uheldigt valg . Udvidelsen af co-reassurancen til at daekke haendelig forurening er en garanti for denne spredning .

4 . Ingen udelukkelse af konkurrencen

( 41 ) Samarbejdet inden for GIE Assurpol mellem et stort antal forsikringsselskaber i branchen for generel ansvarsforsikring i Frankrig og store internationale reassurandoerer ( direkte eller gennem deres datterselskaber eller filialer i Frankrig ) giver ikke parterne mulighed for at udelukke konkurrencen for en vaesentlig del af de paagaeldende forsikringsydelser, da assurandoermedlemmerne bevarer muligheden for selv at tilbyde forbrugerne forsikringsproduktet Assurpol til forskellige bruttopraemier . Som foelge heraf beroeves forbrugerne ikke muligheden for at vaelge mellem assurandoermedlemmerne, og da co-reassurancen giver et stoerre antal forsikringsselskaber mulighed for at tilbyde et produkt, der svarer bedre til efterspoergslen, oeges forbrugernes valgmulighed .

Inden for direkte forsikringsvirksomhed er der fortsat konkurrence mellem daekning af risici, som sker gennem andre policer med mindre daekning, og Assurpol-policen, som omfatter en garanti, der er udvidet til risici for gradvis forurening .

Endvidere kan assurandoermedlemmerne frit forsikre sig mod risici paa andre vilkaar ved at reassurere sig uden for poolen, hvis de ikke kan acceptere de vilkaar, der tilbydes af det tekniske udvalg . Det er dem ikke forbudt at deltage i andre arrangementer med andre selskaber med henblik paa daekning af risiciene . Aftalerne indeholder ingen begraensninger efter deres ophoer, og medlemmerne kan frit traekke sig ud af poolen ved afslutningen af et regnskabsaar paa den ene betingelse, at de giver et varsel paa tre maaneder .

Hvis et asssurandoermedlem mener, at han allerede har opbygget tilstraekkelig knowhow til at konstatere og vurdere risici, og hvis han finder andre midler til at faa den noedvendige finansielle kapacitet til daekningen, kan han derfor traekke sig ud af poolen uden saerlige vanskeligheder .

Muligheden for at traekke sig ud af poolen og fravaeret af begraensninger efter aftalernes udloeb sikrer, at oprettelsen af poolen ikke risikerer at afskaere nuvaerende eller potentielle konkurrenter fra lignende muligheder og giver parterne mulighed for at raade over alle konkurrencefaciliteterne efter aftalens opsigelse eller ophoer, hvorved det kan antages, at der fremover vil opstaa oeget konkurrence mellem parterne .

Inden for reassurance fjernes konkurrencen ikke, da der er tale om et marked med global konkurrence, og der findes tilstraekkelig mange konkurrerende selskaber, som ikke deltager i aftalerne .

Selv om poolen potentielt set er i stand til at co-reassurere risiciene for miljoeskader for naesten alle erhvervsanlaeg i Frankrig - assurandoermedlemmerne daekker nemlig allerede 70 til 80 % af de samme forbrugere med hensyn til andre risici - maa det ikke forventes, at alle disse policer kan foere til lige saa mange Assurpol-policer i naermeste fremtid, medmindre der sker en pludselig aendring i efterspoergslen . Dette kunne ske, hvis det f.eks . blev obligatorisk at tegne en ansvarsforsikring mod disse risici . Selv i en saadan situation kan det ikke forventes, at de anmeldte aftaler giver parterne mulighed for at udelukke konkurrencen, idet aabningen af forsikringsmarkederne i EF vil give selv de smaa og mellemstore virksomheder mulighed for at finde en forsikring uden for de nationale graenser, og fordi det er sandsynligt, at der vil opstaa andre former for garantier mod disse risici .

c ) Artikel 6 og 8 i forordning nr . 17

( 42 ) I henhold til artikel 6, stk . 1, i forordning nr . 17 kan denne beslutning faa virkning fra den 6 . februar 1991, som er den dato, hvor Kommissionen modtog meddelelsen om de nye tekster til co-reassuranceaftalen og forretningsordenen, som blev vedtaget af GIE Assurpol paa den ordinaere generalforsamling den 21 . december 1990 .

( 43 ) Under hensyntagen til de hidtidige begraensede erfaringer med forsikring mod de paagaeldende risici som foelge af deres forholdsvis nye karakter, som kan aendre sig i forhold til endogene og eksogene faktorer, boer samarbejdet mellem selskaberne kunne straekke sig over en periode, der goer det muligt at opbygge et stoerre kendskab til risiciene . Eftersom det paa den anden side ikke kan udelukkes, at der kan ske et pludseligt udsving i efterspoergslen efter den paagaeldende forsikring, synes det rimeligt at indroemme fritagelsen for et tidsrum af syv aar, jf . artikel 8, stk . 1, i forordning nr . 17 .

( 44 ) For at Kommissionen i loebet af denne periode kan kontrollere, om betingelserne for fritagelse fortsat er opfyldt, boer der paalaegges Assurpol pligt til at meddele Kommissionen alle aendringer og/eller udvidelser af de anmeldte aftaler samt underrette den om enhver aendring af den koefficient, der udtrykker co-reassuranceudgifterne, samt om udtraedelser af poolen, eventuelle nye selskabers optagelse og antallet af aarligt tegnede Assurpol-kontrakter samt det dertil svarende praemiebeloeb, der aarligt afgives til co-reassurance -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING : Artikel 1

I henhold til EOEF-Traktatens artikel 85, stk . 3, erklaeres bestemmelserne i artikel 85, stk . 1, for perioden 6. februar 1991 til 5 . februar 1998 uanvendelige paa foelgende aftaler :

- vedtaegterne for GIE Assurpol

- co-reassuranceaftalen og forretningsordenen, som blev godkendt af generalforsamlingen den 21 . december 1990 og meddelt til Kommissionen den 6 . februar 1991 . Artikel 2

Til den i artikel 1 omhandlede undtagelse knyttes foelgende paabud : GIE Assurpol meddeler Kommissionen én gang om aaret enhver aendring eller udvidelse af de anmeldte aftaler, enhver aendring af den koefficient, der udtrykker co-reassuranceudgifterne, og underretter den om udtraedelser af poolen, om eventuelle nye selskabers optagelse og antallet af aarligt tegnede Assurpol-kontrakter samt det dertil svarende praemiebeloeb, der afgives til co-reassurance . Artikel 3

Denne beslutning er rettet til Assurpol, 29, rue des Trois Fontanot, BP 320, F-92003 Nanterre . Udfaerdiget i Bruxelles, den 14 . januar 1992 . Paa Kommissionens vegne

Leon BRITTAN

Naestformand ( 1 ) EFT nr. 13 af 21 . 2 . 1962, s . 204/62 . ( 2 ) EFT nr . C 188 af 19 . 7 . 1991, s . 7 . ( 3 ) I bilaget findes liste over Assurpols medlemmer, assurandoermedlemmer og deltagende medlemmer . ( 4 ) Rapport fra ministeren med ansvar for oekonomi -, finans - og budgetspoergsmaal til den franske praesident om forsikrings - og investeringsselskaber vedroerende regnskabsaaret 1989 . ( 5 ) EFT nr . L 230 af 5 . 8 . 1982, s . 1 . ( 6 ) Der er tale om faste anlaeg paa jorden, som frembyder saerlig fare for sundheden og natur - og miljoebevarelsen, og som derfor skal opfylde visse sikkerhedskrav . ( 7 ) Rapport fra ministeren med ansvar for oekonomi -, finans - og budgetspoergsmaal til den franske praesident om forsikrings - og investeringsselskaber vedroerende regnskabsaaret 1989 . ( 8 ) Eurostat Dafsa »Les Compagnies d'Assurance en Europe«, bind 1, samling »Analyses de secteurs«, 4 . kvartal 1988, s . 96 . ( 9 ) EFT nr . L 13 af 17 . 1 . 1990, s . 34 . ( 10 ) EF-Domstolens dom af 17 . oktober 1972, »Cementkandelaren«, Sml . 1972, s . 251, praemis 18 . ( 11 ) Kommissionens beslutning 90/25/EOEF, »Concordato Incendio« ( EFT nr . L 15 af 19 . 1 . 1990, s . 25 ).

BILAG

ASSURANDOERMEDLEMMER

ABEILLE-ASSURANCES

52, rue de la Victoire

75455 PARIS CEDEX 09

ACTE IARD

6, rue de Niederbronn

67000 STRASBOURG

ALLIANZ FRANCE SA

18, rue Paul Lafargue

LA DÉFENSE 10 - 92800 PUTEAUX

RIUNIONE ADRIATICA DI SICURTA

RAS - SA

18, rue Paul Lafargue

LA DÉFENSE 10 - 92800 PUTEAUX

ASSURANCES DU CRÉDIT MUTUEL IARD ( ACM-IARD )

34, rue du Wackem

67010 STRASBOURG CEDEX

AGF

87, rue de Richelieu

75060 PARIS CEDEX 02

ASSURANCES MUTUELLES DE L'INDRE ( AMI )

25, rue Porte Thibault

BP no 137

36003 CHÂTEAUROUX

ASSURANCES MUTUELLES DE SEINE-ET-MARNE

19, rue de la Pépinière

75008 PARIS

CAISSE GÉNÉRALE D'ASSURANCES MUTUELLES ( CGA )

14, rue Racine

44046 NANTES CEDEX 01

CAISSE INDUSTRIELLE D'ASSURANCES MUTUELLES CIAM

7, rue de Madrid

75081 PARIS CEDEX 08

LANGUEDOC

7, rue de Madrid

75083 PARIS CEDEX 08

RHIN ET MOSELLE

ASSURANCES FRANÇAISES

1, rue des Arquebusiers

67000 STRASBOURG

CAISSE MUTUELLE D'ASSURANCES ET DE PRÉVOYANCE ( CMA )

47-49, rue de Miromesnil

75380 PARIS CEDEX 08

CHUBB COMPAGNIE D'ASSURANCES EUROPÉENNE SA

12, rue de Penthièvre

75008 PARIS

COMMERCIAL UNION IARD

104, rue de Richelieu

75002 PARIS

CAMAT

Caisse d'assurances maritimes, aériennes et terrestres

9, rue des Filles Saint-Thomas

75083 PARIS CEDEX 02

LA CONCORDE

5, rue de Londres

75009 PARIS

LE CONTINENT

62, rue de Richelieu

75015 PARIS CEDEX 02

DROUOT ASSURANCES ( AXA ASSURANCES )

45, rue de Châteaudun

75009 PARIS

MUTUELLE PARISIENNE DE GARANTIE MPG ( AXA ASSURANCES )

45, rue de Châteaudun

75009 PARIS

MUTUELLES UNIES ( AXA ASSURANCES )

45, rue de Châteaudun

75009 PARIS

PRÉSENCE ASSURANCES ( AXA ASSURANCES )

45, rue de Châteaudun

75009 PARIS

PATERNELLE RD ( AXA ASSURANCES )

45, rue de Châteaudun

75009 PARIS

PRÉVOYANCE MUTUELLE MACL ( AXA ASSURANCES )

45, rue de Châteaudun

75009 PARIS

ELVIA-STÉ SUISSE D'ASSURANCES, ZURICH

153, rue du Faubourg Saint-Honoré

75383 PARIS CEDEX 08

LA FRANCE

7-9, boulevard Haussmann

75309 PARIS CEDEX 09

GAN Incendie-Accidents

Tour GAN - Cedex 13

92082 PARIS-LA-DÉFENSE

GENERAL ACCIDENT

40, rue Laffitte

75440 PARIS CEDEX 09

GROUPE AZUR ASSURANCE MUTUELLE

8-12, rue Boissy d'Anglas

75382 PARIS CEDEX 08

GFA

38, rue de Châteaudun

75439 PARIS CEDEX 09

HANNOVER INTERNATIONAL - HIF

17, rue de Provence

75009 PARIS

LLOYD CONTINENTAL

1 ter, rue du Maréchal De Lattre de Tassigny

59671 ROUBAIX CEDEX 01

LA LUTÈCE

15, rue du Musée Guimet

69006 LYON

MUTUELLE D'ASSURANCE DES PROFESSIONS

ALIMENTAIRES

( La Prévoyante Accidents )

Rue Anatole Contré

17411 SAINT-JEAN D'ANGÉLY CEDEX

MUTUELLE GÉNÉRALE D'ASSURANCES ( MGA )

6-10, rue du Bourg Neuf

41007 BLOIS

MUTUELLES DU MANS ASSURANCES

19-21, rue Chanzy

72030 LE MANS CEDEX

MUTUELLE DE POITIERS

47, rue de la Cathédrale

BP no 297

86007 POITIERS CEDEX

MUTUELLE DES PROVINCES DE FRANCE - MPF

19, avenue Grammont

37017 TOURS CEDEX

MUTUELLES RÉGIONALES D'ASSURANCES ( MRA )

Le Croc - BP no 30

45430 CHECY

NATIONALE SUISSE FRANCE

79-81, rue de Clichy

75009 PARIS

LA NORMANDIE

6, rue Stanislas Girardin

BP no 811

76001 ROUEN CEDEX

PFA

Cedex 43

92076 PARIS-LA-DÉFENSE

SOCIÉTÉ LILLOISE D'ASSURANCES ET DE RÉASSURANCES

11 A, avenue de la Marne

59290 WASQUEHAL

SIS ASSURANCE

Immeuble SIS

38, rue Jacques Ibert - BP no 21

75822 PARIS CEDEX 17

UAP

26, rue Le Peletier

75449 PARIS CEDEX 09

UNION ET PHÉNIX ESPAGNOL

86, boulevard Haussmann

75008 PARIS

VIA ASSURANCES NORD ET MONDE

20, rue Le Peletier

75439 PARIS CEDEX 09

WINTERTHUR

Tour Winterthur Cedex 18

92082 PARIS-LA-DÉFENSE

ZURICH ASSURANCE

14, boulevard Poissonnière

75426 PARIS CEDEX 09

ABRI ( ZURICH INTERNATIONAL FRANCE)

14, boulevard Poissonnière

75426 PARIS CEDEX 09

DELTAGENDE MEDLEMMER

ABEILLE RÉASSURANCES

11, rue de la Rochefoucauld

75442 PARIS CEDEX

BAYERISCHE RUECK

Postfach 220106

D-8000 MUENCHEN 22

CAISSE CENTRALE DE RÉASSURANCE ( CCR )

31, rue Henri Rochefort

75017 PARIS

CIE DE RÉASSURANCE DE PARIS COREPA

18, rue Paul Lafargue

LA DÉFENSE 10

92800 PUTEAUX

CIE SUISSE DE RÉASSURANCES

Mythenquai 50-60

BP no 172

CH-8022 ZURICH

CIE TRANSCONTINENTALE DE RÉASSURANCE

15, rue Louis Grand

75002 PARIS

EISEN UND STAHL-RUECKVERSICHERUNGS-AG

Karl-Wiechert-Allee 50

D-3000 HANNOVER 61

HANNOVER RUECKVERSICHERUNGS-AG

Karl-Wiechert-Allee 50

D-3000 HANNOVER 61

KOELNISCHE RUECK

61, avenue Franklin Roosevelt

75008 PARIS

MUENCHENER RUECK

Koeniginstrasse 107

D-8000 MUENCHEN 40

MUTUELLE CENTRALE DE RÉASSURANCES

65, rue de Monceau

75008 PARIS

SAFR

Société anonyme française de réassurances

34-36, boulevard de Courcelles

75849 PARIS CEDEX 17

SOCIÉTÉ COMMERCIALE DE RÉASSURANCE

Immeuble SCOR - Cedex 39

92074 PARIS-LA-DÉFENSE

SOREMA

29, rue de Washington

75008 PARIS