STÅLPROGNOSE FOR FØRSTE HALVÅR AF 1998 OG HELE 1998 (98/C 31/03)

(EØS-relevant tekst)

INDLEDNING

Det økonomiske opsving, som har været mere udtalt end forventet i EU i 1997, har øget industrivirksomhedernes og forbrugernes tillid til fremtiden kraftigt, viser de seneste konjunkturundersøgelser.

Selv om dette økonomiske opsving i starten for en stor dels vedkommende kunne henføres til det gunstige eksportklima som følge af den stærke dollar, har den øgede dynamik i forskellige interne faktorer dog været med til lidt efter lidt at gøre gennemslagskraften større.

Den ekspansion, som EU-økonomien for øjeblikket er inde i, og som i øvrige forventes at blive endnu kraftigere i 1998, når dens virkninger breder sig til industrien, vækker formodning om, at produktionen på ny vil stige bl.a. inden for de stålforbrugende sektorer og inden for byggeriet.

EU's jern- og stålindustri skulle således i den kommende tid kunne drage fordel af ikke blot de gode eksportudsigter, men også den forbedring af forholdene på EU-markedet for stål, som indtrådte i 1997, og som i øvrigt forventes at holde ved i 1998.

Alligevel opfordrer Kommissionen - på baggrund af tendenserne i det internationale udbud af stål på længere sigt og navnlig risikoen for markedsforstyrrelser som følge af en omledning af visse handelsstrømme på kort sigt - de berørte parter til at være forsigtige i deres strategiplanlægning med henblik på at sikre større stabilitet på EU's stålmarked, som er meget åbent og som bekendt ret sårbart over for konjunktursvingninger.

Alt i alt tegner året 1998 dog udmærket for EU's jern- og stålindustri - med den forventede udvikling af en række gunstige faktorer og navnlig den sundere økonomi i alle EU-medlemsstaterne.

1. DEN ØKONOMISKE SITUATION I EU

BNP-væksten i EU som helhed forventes at stige fra 1,8 % i 1996 til 2,6 % i 1997 og 3,0 % i 1998. Sammenlignet med forårets prognoser er der tale om en justering i opadgående retning på 0,2 procentpoint for 1997 og 1998.

Ifølge BNP-kvartalsopgørelserne har den økonomiske aktivitet i EU udviklet sig som forventet i første halvår af 1997. Dette bekræftes yderligere, når man ser på udviklingen i industriproduktionen i EU, som i juli var steget med 4,5 % på årsbasis, og det fremgår også af konjunkturundersøgelserne (frem til oktober), som viser et gradvist opsving, der ser ud til at tage fart. Industrivirksomhedernes og forbrugernes tillid til fremtiden er vokset gradvist i de seneste måneder. Faktisk hersker der nu større optimisme på lang sigt i industrien, end der har gjort i gennemsnit siden april; det samme gælder for forbrugerne siden juli, og der er ligeledes beskedne tegn på øget optimisme inden for byggeriet. Både de indenlandske ordrebøger og eksportordrebøgerne er blevet kraftigt fyldt op.

Betingelserne er således til stede for en uddybning af opsvinget i 1998. De udbudsbestemmende forhold er gunstige: investeringsafkastet er højt og stiger fortsat, inflationen er historisk lav og mere og mere forudsigelig, hvilket letter virksomhedernes omkostningsberegninger. Den eksterne efterspørgsel er fortsat kraftig. Verdensøkonomien uden for EU forventes at vokse med 4,5 % inden for prognosens tidshorisont, takket være især den internationale handels kraftige ekspansion. Verdensimporten uden for EU anslås således at vokse med 10 % i 1997 og med 7,5 % i 1998. EU's eksportudsigter forbedres også af en øget konkurrenceevne, som skyldes en bedre styring af de indenlandske omkostninger samt den stærke dollar. De monetære forhold er gunstige for væksten med de imponerende og realistiske bestræbelser, der er gjort for at sikre konvergens, og den fornuftige lønudvikling. Rentesatserne er vedvarende lave, og det virker tillidsvækkende, at der ikke er valutakursspændinger mellem EU-landene.

Da opsvinget startede, var det EU's eksport af varer, som satte skub i væksten. Ret hurtigt blev hoveddrivkraften dog udviklingen i den interne efterspørgsel, og eksportsektorens rolle for væksten blev tilsvarende mindre.

Det private forbrug, som stimuleres af moderate reallønsstigninger, faldende opsparing og efterhånden også stigende beskæftigelse, forventes at stige med ca. 2 % i 1997 og med 2,5 % i 1998.

En kraftigere - både intern og ekstern - efterspørgsel, et højt investeringsafkast, der kan forventes at blive endnu højere, og lave rentesatser vil øge investeringslysten markant. Det vil konsolidere væksten, på kort sigt fordi det øger efterspørgslen, og på lang sigt fordi det øger produktionskapaciteten. De samlede investeringer i EU forventes at stige med 2,6 % i år og med 4,7 % næste år. Investeringer i udstyr forventes at stige kraftigt, fra 3 % i 1996 til 4,5 % i 1997 og 6,3 % i 1998. Efter stagnationen i 1996 forventes der efterhånden også at komme gang i byggeriet igen (med en vækst på 1,2 % i 1997 og 3,3 % i 1998).

Den øgede vækst er også med til at forbedre beskæftigelsessituationen. I EU forventes beskæftigelsen nemlig at vokse med 0,5 % i år og med 0,8 % næste år. Det svarer til en oprettelse af netto ca. 700 000 arbejdspladser i 1997 og ca. 1,3 mio. i 1998.

Da antallet af erhvervsaktive samtidig stiger, vil de nye arbejdspladser dog ikke føre til et tilsvarende fald i arbejdsløsheden. Den gennemsnitlige arbejdsløshedsprocent i EU forventes således at falde fra lidt under 11 % til 10,7 % i år og 10,3 % næste år.

Den gennemsnitlige inflation i EU, som målt ved forbrugerprisindekset, falder fra 2,6 % i 1996 til 2,1 % i 1997 på trods af den stærke dollar. Den gennemsnitlige handelsvejede depreciering af EU-valutaerne er på ca. 5,5 % i forhold til 1996-niveauet. Den deraf følgende tendens til højere importpriser skulle imidlertid ikke få nogen mærkbar betydning på den samlede inflation takket være den moderate udvikling i lønomkostningerne pr. enhed, som danner modvægt mod den importerede inflation.

1997-prognoserne for de offentlige finanser bygger på gennemførte budgetforanstaltninger. For 1998 bygger prognoserne på Kommissionens vurdering af de budgetter, som medlemsstaternes regeringer har vedtaget (hvor en sådan vedtagelse har fundet sted). Det gennemsnitlige offentlige underskud i EU forventes at falde fra 6,1 % af BNP i 1993 til 4,2 % i 1996 og 2,2 % i 1998 med den mest markante indsats i 1997, hvor det gennemsnitlige underskud bringes ned på 2,6 % af BNP.

Nedbringelsen af underskuddene giver sig også udslag i faldende offentlig gæld i forhold til BNP i de fleste medlemsstater. Den gennemsnitlige offentlige gæld i EU forventes at falde fra 73 % af BNP i 1996 til 72,4 % i 1997, og denne tendens skulle fortsætte. Fra og med 1998 vil den offentlige gæld være faldende i forhold til BNP i alle medlemsstater, på nær Frankrig og Luxembourg, hvor gælden dog fortsat vil ligge under 60 % af BNP.

2. SITUATIONEN PÅ STÅLMARKEDET OG UDSIGTERNE FOR FREMTIDEN

2.1. PRODUKTIONEN AF RÅSTÅL I EU

Siden begyndelsen af 1997 er stålproduktionen i EU vokset markant fra måned til måned som følge af en meget gunstig intern efterspørgsel og høj eksport.

Hvor EU's stålproduktion nemlig i første kvartal af 1997 i alt kun steg med 2,3 % i forhold til samme periode i 1996, voksede den med mere end 10 % i andet kvartal, og den gennemsnitlige stigning i første halvår af 1997 blev således af størrelsesordenen 6,4 %, hvilket vil sige en anelse højere end anslået i den forgående prognose (1).

I tredje kvartal af 1997 steg EU's produktion af råstål fortsat kraftigt (+ 10,1 %) i forhold til samme kvartal året før. Stigningen i de første ni måneder af 1997 har således sammenlagt været på 7,5 % i forhold til samme periode i 1996.

Også i oktober og november er stålproduktionen steget, i begge måneder med 8 %; på baggrund af de fortsat glimrende eksportudsigter og den forventede konsolidering af efterspørgslen fra de stålforbrugende sektorer i de kommende måneder kan EU's stålproduktion også i fjerde kvartal forventes at stige mærkbart, således at den samlede produktion i hele 1997 vil kunne komme til at ligge lidt over de 157 mio. tons, som blev anført i den foregående prognose.

Med forøgelsen af EU's stålproduktion fra måned til måned i hele 1997 har kapaciteten kunnet udnyttes bedre, og EU's jern- og stålvirksomheder har derfor kunnet drives mere rentabelt med mærkbart bedre driftsresultater til følge.

Tabel 1 (»Råstål - udbud og efterspørgsel«) giver et overblik over den seneste udvikling i forbrug, import/eksport, produktion og lagre af stål i EU's 15 medlemsstater samt et skøn over udviklingen i første halvår af 1998 og hele 1998.

For at gøre billedet klarere opereres der - også for perioden før 1995 - i tabellen med oplysninger for de 15 stater, der i dag er medlem af EU.

2.2. UDSIGTERNE FOR FØRSTE HALVÅR AF 1998 OG FOR HELE 1998

Det økonomiske opsving, som har været mere udtalt i EU end forventet, har gennem hele 1997 været med til at øge den almindelige produktionsaktivitet betydeligt, fordi efterspørgslen er steget både på det interne marked og på eksportmarkedet.

EU's jern- og stålindustri har udnyttet de gunstigere forhold på stålmarkedet, men har - fordi den har måttet øge leverancerne til de traditionelle kunder på EU-markedet i løbet af året - ikke været i stand til optimalt at udnytte de muligheder, som den eksterne efterspørgsel og prisniveauet uden for EU har budt på.

De mere favorable udsigter har ført til optimisme i forretningskredse, og Kommissionens månedlige undersøgelse viste således i oktober 1997, at industriens tillid til økonomien var højere end på noget tidligere tidspunkt i de sidste syv år. Denne optimisme synes især at skyldes, at ordrerne på varige forbrugsgoder tegner godt, og kapacitetsudnyttelsesgraden er stærkt forbedret.

Også hos forbrugerne er tilliden vokset i løbet af de seneste måneder; den nåede i oktober sit højeste niveau i de sidste ti år og afspejler således de gode udsigter til vækst og beskæftigelse.

Selv om EU's jern- og stålproducenter deler den generelle optimisme, har de dog i forbindelse med høringer for nylig lagt vægt på at understrege, at ligevægten på stålmarkedet er skrøbelig, og at der fortsat er risiko for en omledning af et vist udbudsoverskud, som forstyrrer verdensmarkedet.

På EU-markedet har stålpriserne siden begyndelsen af 1997 generelt rettet sig op, i vid udstrækning fordi der igen gradvis er skabt ligevægt mellem udbud og efterspørgsel, selv om der fra andet kvartal har været en tendens til øget import af især lange produkter. Efter stålproducenternes opfattelse kunne efterspørgslen og priserne imidlertid godt blive endnu højere i første halvår af 1998 og lidt mindre i andet halvår, selv om der eventuelt midlertidigt vil være tendens til lageropbygning.

EU's stålforhandlere derimod finder ikke, at forholdene på EU's stålmarked har udviklet sig som forventet, når det gælder handelen med jern- og stålprodukter i 1997, om end de erkender, at resultaterne både mængdemæssigt og indtjeningsmæssigt har været bedre end i 1996, navnlig for de store, mere eksportorienterede virksomheder. Stålforhandlernes forventninger for 1998 viser dog stigende optimisme, selv om optimismen er iblandet en vis frygt for, at der igen bliver tendens til lageropbygning i alle led i produktionskæden.

Alligevel forventes de udmærkede generelle økonomiske udsigter for EU at give sig udslag i øget aktivitet i de stålforbrugende sektorer i 1998 (af hvilke nogle analyseres nærmere i denne prognose), navnlig fremstillingen af biler, elektriske og ikke-elektriske maskiner og jern- og metalvarer. Byggesektoren skulle generelt også få gavn af den større økonomiske aktivitet i EU i 1998, fordi det private forbrug forventes at stige og de offentlige investeringer ligeså.

Tabel 2 og 2a viser aktivitetsindikatorerne for de vigtigste stålforbrugende sektorer i første halvdel af 1998 og i hele 1998. De data, der ligger til grund for disse indikatorer, stammer fra de berørte brancheorganisationer i medlemsstaterne, som imidlertid ikke altid er enige med de skitserede tendenser. Indikatorerne skal derfor tages med en vis forsigtighed.

2.2.1. Sektoren for primær forarbejdning af stål

For EU-industrien for primær forarbejdning af stål blev 1996 et ret negativt år på grund af den økonomiske afmatning og en tendens til at nedbringe lagrene, som yderligere forværrede situationen, men kort efter begyndelsen af 1997 vendte tendensen.

Den igangværende forbedring har dog været mere eller mindre tydelig, alt efter hvordan konjunkturerne har udviklet sig inden for de sektorer, der aftager produkterne fra de forskellige grene af denne forarbejdningsindustri.

Generelt kan man sige, at de grene af den primære forarbejdning af stål, som leverer stålprodukter til fremstillingen af biler og af elektriske og ikke-elektriske maskiner, har udviklet sig særlig gunstigt i 1997, om end der også har kunnet konstateres en vis fremgang selv i de grene, der leverer til byggeriet, som er inde i et svagt opsving.

De fleste grene af denne industri skulle kunne regne med en fortsat gunstig udvikling i 1998, selv om der kan forventes at komme mere gang i importen; de økonomiske udsigter internt i EU er nemlig gode, og det meget høje eksportniveau fra 1997 vil med stor sandsynlighed kunne fastholdes.

Skønt aktiviteten har været stigende, og produktionsapparatet er blevet udnyttet bedre, er visse grene af denne forarbejdningsindustri dog langt fra en optimal udnyttelse af deres kapacitet.

A. Fremstilling af stålrør

For EU-industrien for fremstilling af stålrør, især små svejsede rør og sømløse rør, var 1996, navnlig første halvår, ret negativt.

Markedet prægedes nemlig i denne periode af et markant fald i forbruget af rør i EU, en betragtelig stigning i importen og en betydelig lageropbygning. Produktionstilbagegangen kunne dog begrænses til 3,6 % takket være en mærkbar forøgelse af eksporten (+12 %).

Et særligt markedsforstyrrende element var i 1996 den øgede import af sømløse rør, som nåede op på at dække over en fjerdedel af EU-markedet for disse produkter.

I første halvår af 1997 udviklede EU's stålrørsindustri sig helt igennem tilfredsstillende; dette gav sig bl.a. udslag i fine eksporttal (+ 33 %) i forhold til de udmærkede resultater i samme periode året før og i et tendensskifte i det interne forbrug, som steg med ca. 2,6 % i forhold til første halvår af 1996.

For 1997 som helhed forventes stålrørsindustrien at konsolidere sit resultat, selv om den må konkurrere med visse former for import, navnlig af sømløse rør, på et meget følsomt EU-marked.

Den høje eksport taget i betragtning skulle situationen i 1998 fortsat tegne lys for store svejsede rør som allerede var omfattet af eksportfremgangen i 1996 og 1997.

Også for svejsede rør med lille diameter og sømløse rør skulle markedssituationen i princippet lidt efter lidt blive bedre, da de økonomiske betingelser internt i EU er endnu gunstigere end i 1997; man kan dog ikke helt udelukke, at eksporten tager en smule til som følge af dollarens udvikling.

Alt i alt skulle 1998 dog blive bedre end 1997 for hele EU's stålrørsindustri, selv om den vil blive udsat for konkurrence fra importerede produkter - som fortsat vil tegne sig for en stor markedsandel - når det gælder sømløse rør; konkurrencen vil også kunne blive mærkbart større, når det gælder små svejsede rør.

B. Tråd- og stangtrækningsindustrierne

For EU's trådtrækningsindustri blev 1996 et temmelig negativt år med hensyn til det interne forbrug, hvilket skyldtes den svage aktivitet i byggesektoren, som er den største forbruger af trådtrækningsprodukter. Takket være en gunstig udvikling i eksporten lykkedes det dog at begrænse produktionsnedgangen.

I første halvår af 1997 steg afsætningen på EU-markedet, hvor konkurrencen fra importerede trådtrækningsprodukter ikke var særlig udtalt, støt (+ 8 %), og samtidig steg eksporten i et vist omfang.

Hoveddrivkraften bag opsvinget i denne sektor er fortsat eksporten, da det faktiske interne forbrug er steget langt langsommere som følge af dels en vis tendens til lageropbygning dels den meget langsomme stigning i efterspørgslen fra byggesektoren.

For 1997 som helhed forventer trådtrækningsindustrien dog et mærkbart bedre resultat end i 1996 og en konsolidering af de tendenser, der viste sig i første halvår. Forbruget forventes således at stige med ca. 7 %, eksporten med over 13 % og produktionen med 5 % i forhold til året før. I denne gunstige kontekst skulle importen samtidig kun stige svagt.

Hvis der ikke sker noget uventet i den nærmeste tid, kan den interne efterspørgsel påregnes at stige i 1998, hvilket dog delvis vil blive udlignet af en afmatning i eksporten. Trådtrækningsindustrien skulle således kunne regne med en fortsat svag fremgang, især da importen af disse produkter til EU-markedet forventes at stabilisere sig.

For stangtrækningsindustrien var 1996 endnu dårligere end for trådtrækningsindustrien, selv om bilindustrien, som er den største forbruger af stangtrukne produkter, klarede sig udmærket.

Alt i alt faldt leverancerne af disse produkter, som næsten udelukkende går til EU-markedet, med 15 % i 1996, fordi der var behov for at nedbringe lagrene i de efterfølgende led.

I starten af 1997 vendte tendensen i den interne efterspørgsel imidlertid, og i første halvår steg efterspørgslen med ca. 4 %, hvilket samtidig førte til øget produktion af stangtrukne produkter.

Da udviklingen tegner gunstig for de vigtigste af de sektorer, der forbruger disse produkter, forventes opsvinget i stangtrækningsindustrien at vare ved i den kommende tid; afsætningen i 1997 kan således forventes at stige med ca. 5 %, især da importen samtidig vil falde markant.

For så vidt angår 1998 udgør den forventede afmatning i bilindustrien et usikkerhedsmoment, der vil kunne få stor betydning for stangtrækningsindustrien. På baggrund af de gennemgående gunstige økonomiske udsigter for EU forventes produktionen og afsætningen af stangtrukne produkter dog at kunne fastholdes på samme niveau som i 1997, måske endda med en svag stigning.

C. Koldvalsnings- og profileringssektoren

Som bebudet i sidste prognose blev salgsnedgangen inden for koldvalsningsindustrien i 1996 på ca. 15 %. Takket være det generelle økonomiske opsving vil denne industri i 1997 imidlertid nå et helt uventet resultat og helt overvinde den kraftige nedgang året før; fremgangen har dog ikke været helt ensartet i alle EU-medlemsstater, idet Tyskland har haft en meget markant fremgang, medens Det Forenede Kongerige har haft en forholdsvis svag fremgang.

I 1998 venter branchen en yderligere fremgang i efterspørgslen efter båndstål på ca. 5 % takket være en konsolidering af ordretilgangen fra bil- og maskinindustrien og fra industrien til fremstilling af elektriske og elektroniske maskiner.

EU-samhandelen med disse produkter forventes i 1998 fortsat at stige mærkbart, da den interne konkurrence er stærk; importen synes at ville stabilisere sig, og eksporten vil fortsat være ubetydelig.

På trods af den bemærkelsesværdige øgede aktivitet i denne industri, som har gjort det muligt at udnytte kapaciteten i et omfang, der af de mest effektive virksomheder anses for optimalt, er dækningsbidraget fortsat forholdsvis lille, da konkurrencen fra alternative produkter, som fremstilles af gennemskåret båndstål, er stigende.

Markedet for koldprofilerede produkter har gradvis rettet sig op siden begyndelsen af 1997 navnlig for såkaldt brede profileringsprodukter, hvor afsætningen er steget med ca. 5 % i forhold til 1996, derimod har opsvingstendensen været mindre udtalt for såkaldt lange profileringsprodukter.

For de brede profileringsprodukter, og især for sandwichplader, er udsigterne for 1998 meget gode på trods af den svage aktivitet i EU's byggesektor, som disse produkter helt og holdent er beregnet på.

Det bebudede opsving i byggesektoren og behovet for at sanere gamle ejendomme og udskifte tagbelægningen på hangarer giver nemlig grund til at forvente en stigning i efterspørgslen efter brede profileringsprodukter, som skønnes at blive på 5 % i 1998; stigningen forventes dog at blive betydeligt stærkere i de kommende år navnlig for sandwichplader.

For de lange profileringsprodukter derimod, som også for størstedelens vedkommende går til byggesektoren, har udviklingen i efterspørgslen i 1997 kun gjort det muligt delvis at udligne salgsnedgangen på 10 % året før.

Der kan dog forventes et større marked for disse produkter i 1998, bl.a. fordi regeringerne i enkelte EU-medlemsstater overvejer at træffe særlige foranstaltninger for at stimulere byggesektoren.

2.2.2. Konjunkturerne i byggesektoren i 1998

Byggesektoren har siden begyndelsen af 90'erne været i ret store vanskeligheder, men opsvinget ser nu ud til konkret at være på vej i forskellige EU-medlemsstater som f.eks. Det Forenede Kongerige, Italien, Portugal, Sverige og Finland.

Ganske vist har konjunkturopsvingene i langt de fleste EU-medlemsstater indtil nu kun smittet meget lidt af på den generelle aktivitet i byggesektoren, men med de økonomiske udsigter for 1998 er der afgjort grund til at tro, at det forventede opsving nu kommer i denne vigtige sektor.

De gunstigere økonomiske vilkår i 1998 som f.eks. øgede investeringer, vedholdende lave rentesatser, svag inflation og en vis opblødning af de offentlige myndigheders restriktive politik skulle sikre, at opsvinget slår igennem i EU's byggesektor.

På trods af disse gode udsigter forventes byggesektoren i Tyskland, som blev præget af en meget stor tilbagegang i 1996, dog fortsat at udvise en svag tilbagegang i 1997 og forblive på samme niveau i 1998, hvilket bl.a. skyldes denne sektors negative resultater i især de nye delstater.

Som helhed forventes opsvinget i EU's byggesektor dog at konsolidere sig, idet tilbagegangen i Tyskland skulle stoppe og tendensen vende i Frankrig, Spanien og Østrig.

For boligbyggeriet er situationen den, at de vedholdende lave rentesatser og de forbedrede beskæftigelsesudsigter har sat skub i nybyggeriet i bl.a. Det Forenede Kongerige, Portugal, Nederlandene, Sverige og Danmark. I 1997 er byggeriet af nye boliger også vokset i Spanien og Belgien. Andre steder har den svage efterspørgsel som følge af det generelle dystre økonomiske klima og skattetrykket derimod haft indvirkning på sektoren, som i Tyskland, Frankrig, Østrig og Italien fortsat er præget af tilbagegang.

For EU som helhed forventes boligbyggeriet i 1998 at stige svagt.

Inden for erhvervsbyggeriet har der i 1997 været en svag stigning takket være private investeringer; de offentlige investeringer er derimod ligesom de foregående år faldet.

Ser man på de enkelte medlemsstater, kan man konstatere en tilbagegang i denne sektor i Frankrig, Tyskland og Spanien, hvorimod der kan spores tydelig fremgang i Italien, Det Forenede Kongerige, Nederlandene, Sverige, Portugal og Belgien.

I 1998 forventes denne sektor som helhed at udvise en svag fremgang i EU takket være fortrinsvis private investeringer.

Anlægsvirksomheden, som er meget afhængig af offentlige investeringer, lider fortsat under de forskellige EU-medlemsstaters restriktive politik. 1997 har således været femte år i træk med meget svag aktivitet som følge af meget kraftig tilbagegang i forskellige lande som Frankrig, Spanien, Tyskland og Østrig.

Kun i Det Forenende Kongerige og Portugal er anlægsvirksomheden steget i 1997, hvilket skyldes visse igangværende store infrastrukturprojekter.

I 1998 vil anlægsvirksomheden som følge af de gunstige udsigter for økonomien generelt kunne forventes at stige en anelse i EU som helhed efter en lang stilstandsperiode.

2.2.3. Bilindustrien

Den kraftige efterspørgsel efter biler i EU i 1996, der førte til en mærkbar stigning (+ 6,4 %) i antallet af nyregistreringer, blev fulgt af en kortvarig afmatning af markedet; det deraf følgende fald i antallet af nyregistreringer blev hurtigt udlignet efter første kvartal af 1997.

Registreringsstatistikkerne har nemlig siden april 1997 hver måned vist en betydelig gennemsnitlig fremgang for alle EU-medlemsstater, og fremgangen for de første elleve måneder af året er således på omkring 4,4 % i forhold til det allerede fine resultat for samme periode i 1996.

Denne fremgang på EU-bilmarkedet skyldes først og fremmest den bemærkelsesværdige stigning (+ 41 %) i efterspørgslen efter nye biler i Italien som følge af en række incitamenter, der blev indført i begyndelsen af året.

Der har også været tale om en mærkbar fremgang på det spanske marked (+ 11 %) ligeledes som følge af fiskale foranstaltninger samt på det britiske, svenske og irske marked bl.a.

I samme periode har der på det franske marked, som lider under virkningerne af afskaffelsen af støtteforanstaltningerne for bilindustrien, været tale om en klar tilbagegang (- 22 %) i antallet af registreringer; også det østrigske marked udviser tilbagegang, medens det tyske marked er stort set uændret.

På baggrund af denne udvikling på EU-bilmarkedet kan der i 1997 med rimelighed forventes en ny stigning på 3-4 % i antallet af registreringer i forhold til det allerede meget gode resultat i 1996.

Det er også værd at bemærke, at EU's bileksport har været meget tilfredsstillende i 1997.

EU-bilmarkedet vil nyde godt af den generelle positive økonomiske udvikling og kan derfor i 1998 forvente yderligere fremgang. Dog skal man ikke med den »vent og se«-holdning, som kan forventes hos forbrugerne på grund af budgetstramningerne i forbindelse med Den Økonomiske og Monetære Union, generelt forvente en kraftig stigning i antallet af registreringer, selv om der kommer nye modeller på markedet.

Medmindre der gribes til uforudsigelige kunstgreb i 1998, kan antallet af nyregistreringer i EU således forventes at stabilisere sig eller at stige meget svagt.

2.3. UDSIGTERNE FOR IMPORTEN OG EKSPORTEN AF JERN- OG STÅLPRODUKTER

2.3.1. Statistikker over EU's stålhandel med tredjelande

Forskellige medlemsstater fremsender stadigvæk ikke statistiske oplysninger om deres udenrigshandel til tiden, selv om der tidligere har været en vis forbedring; det er derfor ikke muligt at foretage en korrekt analyse af den seneste udvikling på stålmarkedet for EU som helhed, og skønnene over den forventede udvikling bliver følgelig mere vilkårlige. Da denne prognose blev udarbejdet, forelå der knap nok udenrigshandelsdata for første kvartal for samtlige EU-medlemsstater. Ved hjælp af et skøn over de manglende data fra forskellige medlemsstater er det imidlertid muligt at analysere tendenserne for første halvår af 1997, selv om der er en mindre usikkerhedsmargen, som uundgåeligt påvirker prognosens kvalitet.

Det viser sig således, at EU's import af stål i første halvår af 1997 samlet er steget med ca. 3 %, hvor den ved udgangen af første kvartal viste en nedgang på ca. 11 %. Dette resultat giver grund til at tro, at den positive udvikling i stålpriserne i EU allerede i andet kvartal af 1997 har haft den virkning, som blev bebudet i den foregående prognose.

En nøjere gennemgang viser, at det især er importen af lange produkter, som er steget (+ 24 %), medens skønnene viser en svag nedgang i importen af flade produkter (- 2 %).

Da der ikke foreligger statistiske oplysninger for andet halvår af 1997, er det meget hasarderet at skønne om udviklingen i stålimporten på et meget åbent og konkurrencebetonet EU-marked, hvor importen spiller en meget vigtig rolle. Når man imidlertid ser på, hvordan importtendenserne har været på dette marked i første halvår af 1997, og hvor positivt både efterspørgslen og priserne har udviklet sig i andet halvår af året, er der stor sandsynlighed for, at importen vil stige mere markant end forventet for året som helhed.

Med hensyn til eksporten derimod viser de skønnede statistikker for første halvår af 1997 en tilbagegang af størrelsesordenen 11 % i forhold til samme periode i 1996 jævnt fordelt over første kvartal, hvor oplysningerne er fuldstændige, og andet kvartal, hvor der er tale om et skøn.

I andet halvår af 1997 holder EU's ståleksport sig fortsat på et meget tilfredsstillende niveau takket være dollarens stærke position på finansmarkederne. Dog kan man for 1997 som helhed forvente, at EU's eksport af stål mængdemæssigt kommer til at ligge lidt under niveauet i den foregående prognose, hvorved der altså bliver tale om en ret markant nedgang i forhold til 1996-eksporten.

Importen af stål skulle i første halvår af 1998 fortsat udvise en svagt stigende tendens som følge af den forventede endnu gunstigere udvikling i efterspørgslen og priserne på EU-markedet, som bliver stadig mere attraktivt.

For så vidt angår eksporten er situationen derimod mere uvis på grund af dollarkursen og den finansielle krise i visse sydasiatiske lande. Alle oplysninger tyder dog på, at EU's eksport af stål fortsat vil ligge på et meget tilfredsstillende niveau i 1998, om end der bliver tale om en mindre nedgang i forhold til 1997.

I betragtning af, hvordan det internationale udbud tegner på lang sigt - også selv om efterspørgslen tegner godt på kort sigt både inden for og uden for EU - ser Kommissionen en risiko for, at visse handelsstrømme omledes som følge af krisen i Sydøstasien; den opfordrer derfor på ny kraftigt EU-industrien til ikke at bringe ligevægten på EU's stålmarked i fare gennem uforsigtige investeringsmæssige, ledelsesmæssige eller handelsstrategiske dispositioner; man må nemlig ikke glemme, at EU's stålmarked er meget åbent og meget sårbart over for konjunktursvingninger.

Der er dog grund til at understrege, at den generelle sundere økonomi i EU skulle betyde en vis stabilitet for alle produktive sektorer, herunder byggesektoren; udsigterne for EU's jern- og stålindustri tegner derfor endnu gunstigere i 1998.

2.3.2. USA

Den økonomiske ekspansion i USA var fortsat meget kraftig i første halvår af 1997, selv om kvartalsvækstraterne måtte justeres i nedadgående retning. Den amerikanske økonomi viser i hvert fald indtil videre ingen tegn på afmatning, og kapaciteten udnyttes som tidligere optimalt, uden at det har nogen mærkbar indvirkning på lønninger og priser.

Medmindre inflationen pludselig ryger i vejret, forventes den amerikanske økonomi at vokse med 3,6 % i 1997 og 2,6 % i 1998, idet den indenlandske efterspørgsel stadig er kraftig, og investeringerne siden kan forventes at stige.

Den økonomiske dynamik i USA har ført til en markant stigning i importen af stål, som i 1997 vil kunne blive højere end 1994-rekordimporten på 30 mio. tons. Det synlige forbrug af stål forventes dog at falde, fordi der vil være en tendens til at nedbringe de lagre, der blev opbygget i 1996. I de kommende måneder forventes produktionsstigningen som følge af, at der er taget ny produktionskapacitet i brug, og at efterspørgslen fra de vigtigste partnerlande stiger, imidlertid at føre til et gradvist fald i importen af stål i USA.

På trods af den bebudede økonomiske afmatning er der fortsat gode udviklingsmuligheder på det amerikanske stålmarked i 1998. Forbruget af stål forventes nemlig stadig at stige svagt, men den forventede forøgelse af den indenlandske produktion vil føre til et fald i importen og endda til en mærkbart større eksport af amerikansk stål til tredjelande.

2.3.3. Japan

Den økonomiske vækst i Japan forventes i 1997 at være svagere end i 1996 med en BNP-vækst på kun 1,3 %, hvilket i vid udstrækning skyldes svigtende privat efterspørgsel som følge af afskaffelsen af visse skattelettelser og en forhøjelse af momssatsen. Alligevel skulle der efterhånden komme gang igen i den japanske økonomi, således at der i 1998 bliver tale om en BNP-vækst på 2,6 %, forudsat at den økonomiske og finansielle krise i forskellige sydasiatiske lande ikke forværres, hvilket vil kunne skade den japanske økonomi.

Den kraftige aktivitet i bil- og skibbygningsindustrien og i mindre udstrækning i maskin- og elektronikindustrien først på året fører ikke til en væsentlig forøgelse af forbruget af stål i 1997, da der er behov for at nedbringe de tidligere opbyggede lagre, navnlig af biler og elektroniske produkter.

Der er i øvrigt ikke udsigt til noget opsving på kort sigt inden for bygge- og anlægssektoren, da de offentlige investeringer er faldet.

Produktionen af stål er dog steget stærkere for at imødekomme en midlertidig stigning i den indenlandske efterspørgsel i begyndelsen af 1997, men især for at imødekomme den udenlandske efterspørgsel.

I 1998 forventes det indenlandske forbrug af stål i Japan at stige i et vist omfang som følge af de gunstigere indenlandske økonomiske forhold; japansk stål vil derfor formodentlig gøre sig mindre gældende på eksportmarkedet.

2.3.4. Kina og Sydøstasien

Den gennemsnitlige vækst i de sydøstasiatiske landes økonomier forventes at komme til at ligge på omkring 6,5 % i 1997. Selv om en mindre afmatning gør sig gældende i regionen, skulle den gennemsnitlige økonomiske vækst i 1998 blive på omkring 8 %. Det vil dog kunne vise sig nødvendigt at justere disse forudsigelser, hvis den økonomiske og finansielle krise i forskellige lande i området forværres.

Takket være den positive udvikling i byggesektoren i Sydkorea samt i elektronikindustrien i Taiwan og på investeringsfronten i Kina er forbruget og produktionen af stål steget en anelse på trods af de økonomiske og finansielle vanskeligheder, som præger andre lande i regionen.

Ud fra et kommercielt synspunkt vil Sydøstasien fortsat - selv med en eventuelt faldende import af stål - være et dynamisk marked i 1998 på grund af regionens store strukturelle underskud, som dog vil blive mindre i de kommende år, bl.a. fordi der tages ny produktionskapacitet i brug.

Kina har med de foranstaltninger, der tidligere er truffet for at styre økonomien og modernisere strukturerne, fået lagt en dæmper på landets økonomiske ekspansion og fået inflationen under kontrol.

Den økonomiske vækst i Kina forventes dog fortsat at være høj i 1997 og 1998.

For så vidt angår stål forventes forbruget at stabilisere sig i 1997 efter nedgangen i såvel 1994 som 1995; den indenlandske produktion, der fortsat er steget en smule, har været med til at øge lagrene yderligere.

I 1998 forventes behovet for at nedbringe lagrene og en eventuel efterspørgselsafmatning imidlertid ikke mærkbart at begrænse importen af stål til landet, da de store konglomerater har behov for at eksportere.

2.3.5. Latinamerika

De latinamerikanske landes økonomier er inde i en meget gunstig udvikling, som gradvis har givet sig udslag i en højere gennemsnitlig vækst, som forventes at være af størrelsesordenen 5 % i både 1997 og 1998.

Den tydelige forbedring af de økonomiske forhold i de fleste af regionens lande har samtidig ført til stigende aktivitet i bilindustrien og inden for byggeriet, hvilket har medført en markant stigning i forbruget af stål i 1997.

Forbruget af stål i regionen kan i øvrigt forventes at stige yderligere med ca. 10 % i 1998 på grund af den dynamiske økonomi i Mexico, Argentina og Brasilien. Selv om disse lande kan forventes at øge deres import af stål og indskrænke deres eksport, vil de fortsat tegne sig for et udbudsoverskud af jern- og stålprodukter på ca. 10 mio. tons i 1998, idet den indenlandske produktion samtidig stiger.

2.3.6. De central- og østeuropæiske lande og SNG-republikkerne

De central- og østeuropæiske landes økonomier vokser fortsat under virkning af de reformer, der blev gennemført i 1994, og selv om der er tale om skrøbelige økonomier, kan man forvente en gennemsnitlig vækst i de pågældende lande på omkring 5,2 % i 1997 og 5,7 % i 1998.

CØE-landene har udnyttet de gunstigere økonomiske forhold og har øget deres industriproduktion, især jern- og stålproduktionen, markant i 1997; da de lokale markeder er skrumpet ind, er eksporten blevet tilsvarende vigtigere, og den tegner sig nu for tæt på 45 % af den interne jern- og stålproduktion.

I 1998 forventes produktionen af stål fortsat at stige for disse lande som helhed, men den forventede stigning i det interne forbrug vil formodentlig føre til et vist fald i eksporten af stål fra CØE-landene. Det kan dog ikke udelukkes, at det forventede fald i importen af stål til det amerikanske marked i 1998 kommer til at udløse en endnu mere markant eksport fra disse lande til EU, især af lange produkter.

I Rusland har man, siden reformerne begyndte, kunnet konstatere en markant forbedring af de økonomiske vilkår, selv om der stadig er interne vanskeligheder, som må overvindes. Den russiske økonomi forventes således efter den negative vækst frem til 1996 at kunne udvise en svagt positiv BNP-vækst i 1997, som dog vil blive endnu mere udtalt i 1998.

Inden for jern- og stålsektoren ser det indenlandske forbrug af stål i 1998 ud til at skulle stige med 5 %, og på trods af en svagt stigende produktion kommer man formodentlig for første gang til at stå over for et fald i den russiske ståleksport, som i vid udstrækning består af halvfabrikata.

2.3.7. Mellemøsten og Afrika

Økonomierne i landene i Mellemøsten og Afrika har siden 1990 været inde i en positiv udvikling, selv om der undertiden er tale om store forskelle fra det ene land til det andet.

Den gennemsnitlige vækst i de pågældende lande skønnes at være på 2,3 % i 1997 og 2,5 % i 1998.

For så vidt angår stålsektoren forventes ibrugtagningen af ny produktionskapacitet at føre til øget jern- og stålproduktion i landene i Mellemøsten; produktionen kan således i 1998 komme op på 12 mio. tons, hvilket skal sammenholdes med et internt forbrug af stål, der med en stigning på 3,5 % kommer op på over 11 mio. tons.

For landene i Afrika som helhed forventes forbruget af stål at stige med 2 % i 1998, hvorved det når op på ca. 15 mio. tons. Underskuddet af jern- og stålprodukter i denne region vil således være stort set uændret.

2.4. PRISUDVIKLINGEN

At situationen er vendt på EU's jern- og stålmarked, skyldes først og fremmest valutakursernes udvikling i de sidste tolv måneder, navnlig dollarens appreciering over for de europæiske valutaer (med undtagelse af det britiske pund). Stål - og i øvrigt alle EU-fremstillede varer - er således igen blevet mere konkurrencedygtige på internationalt plan, og stigningen i den interne efterspørgsel og den omstændighed, at eksporten har stabiliseret sig på et højt niveau, har ført til gradvis højere priser på EU-stålmarkedet i 1997.

For så vidt angår flade produkter standsede prisfaldet generelt ved udgangen af 1996 og i nogle tilfælde lige i begyndelsen af 1997. Tendensen vendte derefter mere eller mindre hurtigt og gennemgribende, alt efter hvilke produkter og hvilke EU-medlemsstater det drejede sig om. Den kraftige efterspørgsel efter galvaniserede plader, varmvalsede coils og tykke plader har ført til en stigning af basispriserne på disse produkter af størrelsesordenen 15-20 % i 1997.

Prisen på koldvalsede plader er derimod steget langsommere, men hen imod årets slutning kunne man konstatere en hurtigere prisstigning for disse produkter. Denne generelle tendens til stigende priser ser ud til at fortsætte i det mindste i første halvår af 1998.

For de lange produkters vedkommende har priserne været særdeles lave i flere år, og denne tendens gjorde sig også gældende i 1996. Med stigende ekstern efterspørgsel, en bedre lagerstyring og et udbud, der var bedre afpasset efter markedets behov, er der dog gradvis opstået en vis ligevægt på EU-markedet, så der også her er tale om stigende priser. Af de lange produkter har produkterne af den højeste kvalitet, som især går til bil- og maskinindustrien, klaret sig bedst, idet de i 1997 har tegnet sig for en prisstigning af størrelsesordenen 25 % for basispriserne, og denne stigende tendens forventes at fortsætte i første halvår af 1998. Priserne på lange produkter til byggesektoren er derimod steget lidt mindre gennem hele 1997. Hvordan de udvikler sig i 1998, afhænger stærkt af vejrforholdene, af importen fra tredjelande samt af eksportmulighederne.

2.5. TENDENSERNE FOR DE ENKELTE PRODUKTER

Flade produkter

- Varmvalsede coils

Aktiviteten i de sektorer, der forbruger varmvalsede coils, er tilfredsstillende, og efterspørgslen fra rørproducenterne, bilindustrien og stålservicecentrene udvikler sig fortsat gunstigt. Lagerbeholdningen hos de lagerførende virksomheder og forbrugerne er normale, og der er indtil videre ikke tegn på, at lagrene er for store. Leverancerne til EU-markedet stiger fortsat meget kraftigere end i de sidste to år, produktionsapparatets udnyttelsesgrad er høj, og leveringstiden bliver længere. Som følge af denne stigende efterspørgsel på det interne marked er eksporten faldende på trods af de meget fordelagtige priser på verdensmarkedet. Opgangen for disse produkter forventes at fortsætte i første halvår af 1998.

- Koldvalset plade

Den stigende efterspørgsel efter koldvalset plade fra de vigtigste forbrugersektorer har ført til høj kapacitetsudnyttelse, men leveringsfristen for disse produkter er alligevel blevet længere. Lagrene er vokset i de seneste måneder, men deres størrelse må betragtes som rimelig med den nuværende aktivitet. Efterspørgslen på eksportmarkederne er god og priserne fordelagtige som følge af dollarens nuværende kurs over for de europæiske valutaer. På importsiden er der sket en vis stigning i leverancerne fra især Slovakiet, Argentina og Tyrkiet. I øvrigt har prisen på koldvalset plade som for varmvalsede coils været for opadgående siden begyndelsen af 1997, og denne tendens forventes at fortsætte i første halvår af 1998.

- Overtrukket plade

Der er en meget kraftig efterspørgsel efter galvaniseret plade fra bilindustrien, men også fra byggesektoren. Ordrebøgerne er fyldte, kapaciteten udnyttes optimalt, leveringsfristen bliver længere og længere, og det hænder endda, at der opstår forbigående mangel på dette produkt. Priserne er derfor stærkt på vej op, og der er indtil videre intet, der tyder på, at denne tendens stopper.

For elektroforzinket plade er efterspørgslen fra bilindustrien stor, selv om der har kunnet konstateres et vist skift til galvaniserede produkter. Den høje dollarkurs og den kraftige efterspørgsel på verdensmarkedet tilskynder EU-producenterne til at eksportere. Ligevægten mellem udbud og efterspørgsel får således de interne priser til at stige, og denne tendens forventes at fortsætte i første halvår af 1998.

- Kvartoplade

For kvartoplade er der i løbet af 1997 opstået en række gunstige forhold, som forventes fortsat at påvirke kvartoplademarkedet i 1998. Det drejer sig i første række om den høje dollarkurs og den kraftige efterspørgsel på verdensmarkedet, men det er også vigtigt, at der igen er kommet gang i produktionen af rør med stor diameter; ordrebøgerne er her allerede godt fyldte. Som for de andre flade produkter er leveringsfristen blevet længere, og priserne er på vej op. De lagerførende virksomheders lagre er normale; disse forhandlere spiller igen deres rolle fuldt ud og tager sig godt betalt for at afhjælpe pludselige leveringsbehov, som producenterne ikke kan opfylde. Den stigende efterspørgsel og de stigende priser i EU tiltrækker dog igen import fra især visse lande i Central- og Østeuropa.

Lange produkter

- Svære profiler og stålbjælker

Markedet for disse produkter har i 1997 rettet sig meget op takket være et særdeles gunstigt eksportmarked og stigende efterspørgsel på EU-markedet. De lagerførende virksomheders lagre er igen blevet normale, og ordrebøgerne tegner tilfredsstillende. Der har således været grundlag for en prisstigning på EU-markedet. Om denne positive tendens fortsætter, afhænger af, hvordan eksporten udvikler sig, og hvor stor importen fra tredjelande bliver.

- Valsetråd

Efterspørgslen efter valsetråd fra byggesektoren er stadig svag i en række EU-medlemsstater. Derimod stiger efterspørgslen efter tråd til trådtrækningsindustrien og maskin- og bilindustrien for øjeblikket kraftigt. Takket være sommerens fabrikationsstandsninger og eksportsalget i 1997 er lagrene blevet nedbragt, og udbuddet er blevet bedre afpasset efter efterspørgslen på EU-markedet. Udsigterne for begyndelsen af 1998 er gode på såvel eksportmarkedet som EU-markedet. Priserne er steget mærkbart i løbet af 1997, og det er meget sandsynligt, at de stiger yderligere i begyndelsen af 1998.

- Rundt betonstål

Forbruget af rundt betonstål i EU i 1997 forventes at blive ca. 2 % højere end i 1996. Der er dog store forskelle fra medlemsstat til medlemsstat. Medens man i Tyskland har kunne konstatere et fald af størrelsesordenen 5 %, har man i andre medlemsstater kunnet registrere stigninger på helt op til 10 %. Konkurrencen fra producenter i Central- og Østeuropa og det tidligere Sovjetunionen er hård på eksportmarkedet, og priserne er derfor ikke særlig fordelagtige. På EU-markedet derimod er der opstået en vis ligevægt mellem udbud og efterspørgsel, og priserne har følgelig rettet sig op i løbet af 1997 og ser nu ud til at stabilisere sig. Situationen er dog fortsat ustabil, og de lagerførende virksomheder og producenterne bør derfor - især i vinterperioden - udvise forsigtighed, så de ikke bringer den nuværende ligevægt i fare.

- Handelsstål

Den stigende efterspørgsel og sommerens fabrikationsstandsninger har i fællesskab ført til en bedre ligevægt mellem udbud og efterspørgsel på EU-markedet. Derudover kan der på baggrund af de økonomiske udsigter for 1998 forventes øget efterspørgsel i de kommende måneder. Hvis denne - endnu skrøbelige - ligevægt bevares, kan priserne forventes vedvarende at rette sig op i løbet af hele næste år.

2.6. RÅSTÅLSBALANCE FOR FØRSTE HALVÅR AF 1998 OG SKØN FOR HELE 1998

Den ekspansion, som for øjeblikket præger EU-økonomien, forventes at blive endnu kraftigere i løbet af 1998 som følge af først og fremmest øgede investeringer, men også et højere forbrug, og udsigterne tegner således godt for en udvikling af industriaktiviteten generelt.

De vigtigste stålforbrugende sektorer, der nyder godt af det forbedrede økonomiske klima i EU, forventes at øge deres aktivitet endnu mere for også at udnytte de muligheder, der ligger i efterspørgslen på eksportmarkedet. Dette vil især betyde, at det interne forbrug af stål vil stige yderligere i forhold til det allerede gode resultat i 1997, og at den gradvise forbedring af forholdene på EU-markedet for stål vil fortsætte i 1998, selv om importen kan forventes at tage til, og EU's eksport af jern- og stålprodukter senere kan forventes at falde.

På denne baggrund forventes det faktiske og det synlige stålforbrug i første halvår af 1998 (som angivet i tabel 1) at stige med 4,8 % i forhold til samme periode i 1997 og således nå op på 79 mio. tons uden lagerbevægelser hos forbrugerne og forhandlerne. Importen af stål forventes i denne periode at stige med ca. 14 % og således nå op på 8 mio. tons, hvorimod eksporten vil falde med omkring 8 %; balanceproduktionen for halvåret kan således anslås til ca. 82 mio. tons, hvilket svarer til en stigning på 3,3 % i forhold til samme halvår af 1997.

I 1998 forventes det faktiske og det synlige stålforbrug - idet der i hele perioden ikke påregnes lagerbevægelser hos forhandlerne og forbrugerne - at blive på 154 mio. tons svarende til en stigning på 4,8 % i forhold til året før.

Hvis den stigende tendens fortsætter, forventes importen af stål at nå op på 14 mio. tons, hvilket svarer til en stigning på omkring 8 % i forhold til 1997; EU-eksporten af jern- og stålprodukter forventes igen at falde med 8 % og således at beløbe sig til 23 mio. tons. På denne baggrund kan EU-produktionen af stål i 1998 anslås til 163 mio. tons, hvilket svarer til en stigning på 3,2 % i forhold til 1997.

3. RÅMATERIALER

3.1. SKROT

De elektriske stålværker har i højere grad end de integrerede stålværker bidraget til den kraftige forøgelse af produktionen af råstål i EU i 1997, og efterspørgslen efter skrot er derfor konstant steget i løbet af hele året. Stigningen i forbruget har dog indtil videre ikke haft nogen mærkbar indvirkning på skrotpriserne, som har stabiliseret sig på det høje niveau, de allerede lå på.

Det eksisterende udbud har nemlig været stort nok til at dække den øgede efterspørgsel fra EU's stålværker, uden at der er opstået særlige spændinger på markedet, og det skyldes bl.a. et fald i EU-eksporten af skrot til Tyrkiet, som nu i højere grad selv indsamler skrot og i øvrigt massivt har forsynet sig hos SNG-staterne og især Ukraine. EU's eksport af skrot til Sydøstasien er også faldet som følge af den finansielle krise i Sydkoreas jern- og stålindustri, og fordi Japan for nylig er blevet nettoeksportør af skrot.

Hvis EU's stålproduktion bliver ved med at stige i 1998, vil det kunne føre til stigende skrotpriser, især hvis der stilles krav om kvalitet. Hvis den finansielle krise i visse asiatiske lande løses, og der igen kommer gang i eksporten til denne region, vil denne stigende tendens blive forstærket.

3.2. JERNMALM

Som bebudet i den sidste prognose når verdensproduktionen af jernmalm formodentlig i 1997 op på rekordproduktionen fra 1995. Dette skyldes naturligvis den betragtelige stigning i forbruget som følge af den stærkt øgede verdensproduktion af støbejern og i mindre grad af forreducerede produkter. Selv om den stigende efterspørgsel efter jernmalm i de seneste måneder har medført visse forsyningsvanskeligheder, fordi trafikken i visse lastehavne har været oppe på et mætningspunkt, forventes verdenseksporten af jernmalm i 1997 at ligge over eksporten i 1995.

I de første måneder af 1998 forventes efterspørgslen på verdensplan at fortsætte den stigende tendens fra 1997 og således at være særdeles kraftig. Den kapacitetstilpasning og den forbedring af transporten af mineprodukter, der er i gang i bl.a. Brasilien og Australien, forventes dog at medvirke til at afbøde eventuelle spændinger på markedet i den kommende tid.

For så vidt angår produktionen af pellets, der især er beregnet til fremstilling af forreducerede produkter, forventes den kraftige stigning, der gjorde sig gældende i 1996 og 1997, at holde ved i 1998.

3.3. JERNLEGERINGER

Stigningen i efterspørgslen efter jernlegeringer i EU i begyndelsen af året holdt ved i andet halvår af 1997. Stigningen er dog mere kommet importen til gode end EU's egen produktion. Prisstigningen kom dog kun til at gælde visse produkter, idet det store udbud sagtens kunne opveje det øgede forbrug.

Markedet for jernlegeringer forventes ikke at ændre sig i første halvår af 1998, idet efterspørgslen og udbuddet påregnes at stige parallelt, således at der sikres en tilfredsstillende ligevægt på markedet. Der vil dog kunne forekomme pludselige prisudsving for visse produkters vedkommende, eftersom en ikke-ubetydelig del af udbuddet hurtigt kan tilpasses udviklingen på markedet.

3.4. TIN, ZINK OG NIKKEL

De seneste statistikker viser, at produktionen af tin i første halvår af 1997 er steget en smule sammenlignet med første halvår af 1996. Det synlige forbrug af dette råmateriale ser derimod ikke ud til at være steget i samme periode. Alligevel vil det synlige forbrug af tin i 1997 kunne stige ganske svagt som følge af en kraftigere efterspørgsel i andet halvår, hvilket dog ikke forhindrer, at der ved årets udgang kan forventes en overskudsproduktion på ca. 7 000 tons.

Priserne på tin har - efter først at være faldet med ca. 10 % siden begyndelsen af 1997 - stabiliseret sig hen imod årets slutning.

I 1998 forventes efterspørgslen efter tin stadig at stige, men det skulle ikke få nogen indflydelse på prisudviklingen, idet produktionen samtidig forventes øget.

Verdensforbruget af zink, der i 1997 skønnes at stige med 2,5 % til 7,75 mio. tons, vil yderligere kunne stige med 2,4 % i 1998 og således nå op på 7,95 mio. tons.

I EU forventes forbruget af zink dog under alle omstændigheder at vokse mindre markant med en stigning på blot 1,4 % i 1998.

Verdensudbuddet af zink, der i 1997 harmonerede med efterspørgslen, kan forventes at ligge lidt over efterspørgslen i 1998.

Priserne på zink har været meget svingende i andet halvår af 1997; de nåede således i august op på 1 760 dollar pr. ton på Londons metalbørs for derefter at falde til 1 255 dollar pr. ton ved udgangen af oktober.

I 1998 forventes zinkpriserne, som påvirkes af lagerbevægelserne og et øget udbud som følge af åbningen af nye miner, ikke at vise helt så store udsving som i andet halvår af 1997.

Den Internationale Nikkelundersøgelsesgruppe anslår, at ligevægten mellem udbud og efterspørgsel efter nikkel på verdensplan i 1997 vil ligge på + 11 400 tons. Dette skøn bygger på en produktionsfremgang på 4,5 % og en forbrugsstigning på 7,1 %. EU's forbrug af nikkel er i løbet af 1997 steget med 8,1 %.

Ligevægten mellem udbud og efterspørgsel efter nikkel vil kunne forrykkes i løbet af 1998, hvis den russiske eksport forbliver konstant. De store lagre vil således kunne udligne en eventuel uoverensstemmelse mellem produktionen og forbruget af nikkel, således at der kun bliver tale om en svag stigning, hvis der skulle vise sig en tendens til stigende priser.

4. BESKÆFTIGELSE

For jern- og stålsektoren er forholdene for øjeblikket gunstige, og udsigterne for 1998 er gode.

Beskæftigelsessituationen i denne sektor er således uden tvivl bedre nu, hvor sektoren præges af vækst, end i de foregående år, om end der stadig kan forventes at blive nedlagt arbejdspladser som følge af omstrukturering, rationalisering og modernisering.

For at øge sin internationale konkurrenceevne må EU's jern- og stålindustri hele tiden være teknologisk innoverende og søge at drive virksomhederne så rationelt som muligt, hvilket fører til en nedgang i beskæftigelsen i sektoren.

De fleste af de arbejdstagere, der er blevet berørt af omstruktureringsprocessen, har indtil nu kunnet benytte sig af førtidspensionsordninger, som har været den mest anvendte foranstaltning i de fleste medlemsstater.

Som årene er gået, har de nationale sociale foranstaltninger dog ændret karakter for bedre at harmonere med de beskæftigelsespolitiske krav, men også fordi antallet af ældre arbejdstagere er faldet kraftigt. Man har således for visse arbejdstageres vedkommende søgt at finde omskolingsmuligheder uden for sektoren, medens der for andres vedkommende er fundet mindre bekostelige løsninger end førtidspension (f.eks. gradvis førtidspension).

På baggrund af de gunstige forhold på markederne forventes det skarpe fald i antallet af arbejdspladser i jern- og stålindustrien i 1998 at tage af, dog ikke i Tyskland som følge af sammenlægninger og rationaliseringer og i Spanien, hvor den sidste omstruktureringsplan er ved at løbe ud.

Kommissionen vil indtil EKSF-traktatens udløb i 2002 fortsætte sin socialpolitik inden for denne sektor via den omstillingsstøtte, som kan ydes i henhold til EKSF-traktatens artikel 56, stk. 2, litra b).

Nettotabet af arbejdspladser i EU's jern- og stålindustri anslås i 1998 at blive på 12 000, idet Tyskland, Det Forenede Kongerige og Spanien tegner sig for den største andel. Antallet af støtteberettigede arbejdstagere bliver dog mindre, idet visse medlemsstater ikke er med i EKSF's omstillingspolitik.

For 1998 er der på EKSF-budgetforslaget afsat 65 mio. ECU til den almindelige omstillingsstøtte inden for kul-, jern- og stålindustrien. Størstedelen af denne bevilling vil dog sandsynligvis gå til at afbøde de sociale følger af omstruktureringen i jern- og stålindustrien.

(1) EFT C 225 af 24.7.1997.

BILAG

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>