16. 11.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 294/3 
Retningslinjer på mellemlang sigt for teknisk stålforskning (1986-1990) 
(i medfør af artikel 55 i EKSF-traktaten) 
KOM(85) 392 endelig udg. 
(85/C 294/03) 
Forord 
Enhver virksomhed, ethvert forskningsinstitut og enhver 
enkeltperson, der ønsker at udføre forskning i medfør af 
EKSF-traktatens artikel 55, kan indgive ansøgning om 
finansiel støtte til Kommissionen for De europæiske Fæl­
lesskaber. 
Ansøgningerne skal vedrøre de områder inden for viden­
skab og teknologi, som er skitseret nedenfor i retnings­
linjerne på mellemlang sigt. Når ansøgningerne er ind­
kommet, foretager Kommissionen udvælgelsen under 
hensyntagen til nødvendigheden af at koncentrere den 
finansielle indsats om forskningsprojekter, der bedst mu­
ligt opfylder de kriterier, der er fastlagt i dette program. 
Den procedure, der skal følges ved ansøgning om finan­
siel støtte, der nærmere betingelser for ydelse af støtte 
samt forpligtelserne vedrørende offentliggørelse af forsk­
ningsresultaterne er angivet i en meddelelse offentliggjort 
i De Europæiske Fællesskabers Fidende nr. C 139 af 12. 
november 1974. Ansøgninger skal indgives inden den 1. 
september hvert år for at komme i betragtning for det 
følgende år. 
I. Baggrund 
Artikel 55 i traktaten om oprettelse af Det europæiske 
Kul- og Stålfællesskab fastslår, at Kommissionen for De 
europæiske Fællesskaber skal fremme teknisk og økono­
misk forskning, navnlig vedrørende produktion og 
forøget anvendelse af stål og arbejdssikkerhed i stålindu­
strien. 
Retningslinjer for stålforskningen fastlægges regelmæs­
sigt af Kommissionen med det formål at 
— koncentrere indsatsen om stålindustriens vigtigste 
teknologiske behov og 
— lette udvælgelsen af de projekter, der skal modtage 
finansiel støtte fra Kommissionen for De europæiske 
Fællesskaber. 
De seneste retningslinjer dækkede perioden 1981-
1985 C). 
Den samlede finansielle støtte, som er ydet til disse pro­
grammer for forskningssamarbejde siden deres start i 
1955, er på ca. 271 millioner europæiske regningsenhe­
der, hvilket udgør omkring 60 % af de samlede omkost­
ninger ved den gennemførte forskning. 
(') EFT nr. C 99 af 2. 5. 1985, s. 3. Hensigten har fra begyndelsen været at tilskynde til en 
forsknings- og udviklingsindsats for at dække stålindu­
striens fælles teknologiske behov med det generelle for­
mål at forbedre dens internationale konkurrenceevne. 
Derfor er stålforskningspolitikken et fast led i Kommissi­
onens strategi for stålsektoren, som regelmæssigt define­
res i Generelle mål for Stål (2). 
II. Målsætninger 
De to hovedmål for samarbejdende stålforskning er: 
— at forbedre konkurrenceevnen på omkostningssiden 
ved produktion og forarbejdning af stål, samtidig 
med at kvaliteten i dens forskellige aspekter højnes 
og gøres mere ensartet; 
— at stimulere stålforbruget på hjemme- og eksportmar­
kederne ved at udvikle bedre stålsorter og finde nye 
anvendelser for produkter, der teknologisk og øko­
nomisk er mere avancerede end konkurrenternes. 
Omkring 76 % af Fællesskabets stål produceres ved oxy­
gen-konverterprocessen med udgangspunkt i råjern fra 
højovne, mens de resterende 24 % stammer fra stålskrot, 
forarbejdet i elektrostålovne. Der vil ikke på mellemlang 
sigt ske nogen radikale ændringer i denne situation, så 
det er forståeligt, at meget af den procesorienterede 
forskning vil blive rettet mod at opnå relevante trinvise 
forbedringer af disse teknologier. Tilbage står dog beho­
vet for parallelt med denne indsats at arbejde på udvik­
ling af helt nye processer. 
Selv om procesorienteret forskning er vigtig, lægger 
branchens nuværende situation dog op til, at hovedvæg­
ten flyttes over på mere markedsorienteret F&U. Det er 
afgørende, at produktorienteret forskning virkelig kan 
forsvare traditionelle markeder og udvide anvendelses­
områderne for stål. Bl.a. følgende emner er af betydelig 
interesse: erstatning med andre materialer, bedre rustfrit 
stål, mere ensartet kvalitet, stadig strengere forbruger­
specifikationer, lettere og stærkere stål samt forskningens 
rolle som ansporing for de relevante organer til at op­
stille nye regler og standarder og ajourføre de eksiste­
rende. 
(2) Den seneste version er »Generelle mål for Stål 1985« 
(KOM(83) 239). 
Nr. C 294/4 De Europæiske Fællesskabers Tidende 16.11.85 
I denne henseende må man også på det helt praktiske 
plan øge den videnskabelige og tekniske information, 
brugerne sidder inde med, med det formål at fremme an­
vendelsen af stål i og uden for Fællesskabet. En sådan 
indsats er nødvendig både for at imødekomme brugernes 
behov og for at skabe en konkret motivation for innova­
tioner. 
Ved at følge disse retningslinjer kan EKSF's stålforsk­
ning yde et væsentligt bidrag til, at industriens fælles 
forskningsmål nås, idet hovedvægten vil blive lagt på be­
hovene på kort og mellemlang sigt, mens der på udvalgte 
områder også vil blive gjort en grundlæggende indsats 
med praktisk relevans på længere sigt. 
Programmet vil således fortsat være en vigtig kilde til vi­
denskabelig og teknisk information, som kan anvendes 
og udnyttes af de enkelte virksomheder til deres mere 
specifikke og kommercielle formål, og et væsentligt inci­
tament til forskningssamarbejde inden for stålsektoren. 
III. Kriterier 
Der er fastlagt følgende kriterier for udvælgelse af an­
søgninger om finansiel støtte fra EKSF; 
— målene for rammeprogrammet for Fællesskabets 
forskning (*) og de generelle mål for stål, som opstil­
les regelmæssigt af Kommissionen i henhold til arti­
kel 46 i EKSF-traktaten, 
— forskningens relevans for stålindustrien (producenter 
og brugere) i Fællesskabet, 
— forskningens værdi i forhold til programmets hoved­
målsætninger (som skitseret ovenfor), 
— de fordele (den forøgede værdi), der opnås ud fra et 
effektivitets- og finansieringsmæssigt eller videnska­
beligt og teknisk synspunkt ved at udføre forskningen 
på fællesskabsplan frem for enkeltvis. 
IV. Retningslinjer for forskningssamarbejde 
Ved anvendelse af disse udvælgelseskriterier og under 
hensyntagen til de to hovedmål, der er nævnt i afsnit II, 
og som går ud på at forbedre konkurrenceevnen på om­
kostningssiden og stimulere stålforbruget, opstilles føl­
gende prioritering for den samarbejdende forskning i 
perioden 1986-1990: 
A. Produktion og forarbejdning af stål 
Kul vil fortsat være stålindustriens vigtigste energikilde, 
og yderligere forskning vil blive rettet mod: 
— energibesparelser og substitution 
— direkte anvendelse af kul i både eksisterende og nye 
fremstillingsteknikker. 
0) EFT nr. C 208 af 4. 8. 1983, s. 3. Hvad angår jernmalm, vil udviklingen hen imod at an­
vende materialer af høj kvalitet fortsætte, men der vil i 
fremtiden opstå behov for metoder, der gør det muligt at 
drive højovnen med mindre mængder heraf. 
Da der i stigende grad er kerneenergi til rådighed i Fæl­
lesskabet, vil der blive fokuseret på: 
— produktionsteknologier, der kombinerer kul og elek­
tricitet 
— udvikling og anvendelse af plasma-metallurgi. 
Inden for stålproduktion vil strengstøbning stadig være 
et hovedfelt for forskningen, der skal omfatte: 
— forbedring af støbeanlæggets ydelse (også hvad angår 
produktkvalitet) og forøgelse af støbehastigheden) 
— udvidelse af antallet af stålsorter, der kan strengstø-
bes 
— udvikling af enklere og billigere anlæg, der kan frem­
stille tynde profiler. 
Bestræbelser på at øge udbyttet har betydning for, hvor 
meget skrot der er til rådighed, og rejser således proble­
mer i forbindelse med: 
— skrotkvalitet og forædlingsteknikker 
— restbestanddele 
— anvendelse af alternative materialer, f.eks. for-redu­
ceret jern 
Inden for valsning vil først og fremmest følgende om­
råder blive taget op: 
— integration af strengstøbeanlæg og valseværk (»varm 
forbindelse«) 
— bedre styring af dimensionstolerancer 
— større ensartethed i valsede produkters kvalitet. 
Endelig vil en mere udbredt anvendelse af processtyring 
ved hjælp af datamater yde et stort bidrag til den tekno­
logiske innovation i stålindustrien. 
B. Stimulering af stålforbruget 
Stål er på grund af sine egenskaber stadig er uundværligt 
materiale i udviklingen af moderne teknologier, og for at 
øge stålets kvalitative fordele og imødegå forsøgene på 
at erstatte stål med andre materialer (aluminium, plast 
osv.), hvis langsigtede rentabilitet i øvrigt endnu ikke er 
påvist ved en økonomisk helhedsvurdering (udgifter til 
råstoffer, omdannelse, formning, genbrug osv.), er det 
vigtigt at videreføre forskningen i de parametre, der er 
specifikke for stål, således: 
16. 11.85 De Europæiske Fællesskabers Tidende Nr. C 294/5 
— grundlæggende metallurgiske undersøgelser 
— udvikling af stålsorter, der er modstandsdygtige over 
for aggressive miljøer 
— udvikling af overfladebelagt stål 
— udvikling af legeringer, der opfylder specifikke krav 
— konstans i produkternes egenskaber og tolerancer 
— forbedring af målingernes kvalitet og pålidelighed 
— udarbejdelse og udbredelse af »råd og vink for bru­
gere«. 
Følgende anvendelsesområder kommer først og fremmest 
i betragtning: 
— transportmidler 
— stålkonstruktioner og i det hele taget infrastruktur­
projekter 
— energi 
— emballage 
— værktøj og maskiner. 
For så vidt angår anvendelsen af stål må de eksisterende 
kontakter med fabrikanter og forbrugere styrkes, navnlig 
for at forbedre informationsformidlingen og gøre forsk­
ningsresultaterne bredt tilgængelige. Det gælder kort sagt om: 
— at udvikle kendskabet til ståls egenskaber 
— at gøre stål og stålkomponenter mere konkurrence­
dygtige 
— at højne produkternes kvalitet og pålidelighed 
— at gennemføre en mere vidtrækkende standardisering 
og harmonisering af henstillinger og regler. 
Da dette arbejde skal finde sted i den aktuelle situation i 
almindelighed, og den økonomiske i særdeleshed, må der 
desuden tages hensyn til følgende forhold: 
— energiomkostningerne 
— miljøproblemerne 
— sparsommelighed med legeringsmaterialer. 
Hvad endelig den nødvendige finansiering angår, skal 
der mindes om, at forskningsstøtte er afgørende for Fæl­
lesskabets stålindustri. Til sammenligning kan nævnes, at 
den japanske stålindustri afsætter ca. 1,2-1,5 % af sit år­
lige salg til forskning og udvikling. Det er omkring dob­
belt så meget som i Europa. 
Derfor forudsætter en dynamisk politik for forskning og 
udvikling i stålindustrien, den nuværende økonomiske 
situations uberegnelighed taget i betragtning, at Kom­
missionen yder en i faste priser gradvis stigende støtte til 
forskning og udvikling på stålområdet.