Multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter (98/C 107/05)

(EØS-relevant tekst)

1. Behovet for foranstaltningerne og disses omfang

1.1. Det er i de senere år blevet en udbredt opfattelse, at der er behov for en mere systematisk kontrol med regionalstøtte til store mobile investeringsprojekter. Etableringen af det indre marked gør det vigtigere end nogen sinde at føre streng kontrol med statsstøtte til sådanne projekter, da støttens fordrejende virkninger forøges, efterhånden som andre regeringsskabte konkurrencefordrejninger afskaffes, og markederne bliver mere åbne og integrerede. Samtidig er det vigtigt at sikre en rimelig balance mellem EU's tre vigtigste politiske målsætninger, nemlig en konkurrence uden fordrejning på det indre marked, økonomisk og social samhørighed samt en konkurrencedygtig industri.

1.2. I forbindelse med store projekter overvejer investorerne ofte alternative områder i forskellige medlemsstater, hvilket kan medføre en endeløs skrue af generøse støttetilbud. En sådan overbudspolitik indebærer betydelig risiko for konkurrencefordrejning på det indre marked og er klart til gavn for de bedre stillede medlemsstater og/eller regioner med deres større regionalstøttebudgetter. Kommissionens formål med nærværende rammebestemmelser, der i første omgang kun indføres for en forsøgsperiode, er derfor at begrænse støtten til store projekter til et sådant niveau, at man så vidt muligt undgår negative virkninger for konkurrenceforholdene, men samtidig sikrer, at det støtteberettigede område fortsat er attraktivt for investorerne. Kommissionens planer om at vedtage horisontale rammebestemmelser for statsstøtte til store investeringsprojekter inden for alle erhvervssektorer blev første gang omtalt i dens meddelelse til Rådet, Europa-Parlamentet, Det Økonomiske og Sociale Udvalg og Regionsudvalget, »En politik til forbedring af industriens konkurrenceevne i EU« (1).

1.3. En række følsomme erhvervssektorer er i forvejen undergivet særlige støtteregler, nemlig landbrug, fiskeri, stålindustri, skibsbygning, syntetiske fibre, motorkøretøjsindustri, transport og kulindustri. I forsøgsperioden vil disse sektorer fortsat kun være omfattet af de regler, der gælder specielt for dem (undtagen tekstil- og beklædningsindustrien, der kun er omfattet af nærværende rammebestemmelser (2)). Denne situation vil blive taget op til nærmere overvejelse, når der er foretaget en vurdering af, hvor effektivt de nye rammebestemmelser fungerer. Den eneste nuværende begrænsning af regional investeringsstøtte inden for andre sektorer består i, at støttebeløbet ikke må overstige de lofter, Kommissionen har godkendt i forbindelse med den pågældende regionalstøtteordning. Regionalstøttelofterne tager dog generelt sigte på at skabe incitament for den type investeringer, hvor problemerne er størst, og er derfor normalt meget høje i forhold til de gennemsnitlige regionale handicap. Formålet med disse rammebestemmelser er at begrænse incitamentet til at gennemføre store projekter til et sådant niveau, at man så vidt muligt undgår, at projektet får negative sektorvirkninger.

1.4. I henhold til rammebestemmelserne vil Kommissionen fra sag til sag fastsætte en tilladt maksimal støtteintensitet for projekter, der skal anmeldes, og dette kan medføre en støtteintensitet, der er lavere end det gældende regionalstøtteloft. Rammebestemmelserne gælder ikke for støtte til omstrukturering, der fortsat vil være omfattet af EF-rammebestemmelserne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (3). De vil heller ikke berøre de gældende horisontale rammebestemmelser som f.eks. for statsstøtte til forskning og udvikling (4) eller rammebestemmelserne for statsstøtte til miljøbeskyttelse (5).

1.5. Kommissionen understreger, at den på ingen måde har til hensigt at gribe unødigt ind i medlemsstaternes skønsmæssige beføjelser inden for regionalpolitikken. Den søger heller ikke at svække anvendelsen af EF-traktatens artikel 92, stk. 3, litra a) og c), der har til formål at anspore virksomhederne til at investere i dårligt stillede områder til trods for det strukturbestemte handicap, det giver dem. Det er tværtimod Kommissionens hensigt dels at begrænse de nye regler til kun at omfatte de store og ofte kapitalintensive projekter, der kan få alvorlige konsekvenser for konkurrenter andre steder i EØS, der ikke får statsstøtte, dels at foretage en mere kritisk undersøgelse af den planlagte støtte til de projekter, der ikke direkte eller indirekte fremmer beskæftigelsen væsentligt i den pågældende region, hvilket er et vigtigt regionalpolitisk mål. I langt de fleste tilfælde vil medlemsstaterne fortsat frit kunne fastsætte støtteintensiteten på grundlag af de godkendte regionalstøtteordninger.

1.6. Kommissionen har ved udarbejdelsen af rammebestemmelserne så vidt muligt forsøgt at fastsætte klare, utvetydige, forudsigelige og effektive regler, der skaber retssikkerhed og kræver mindst mulig ekstra administration.

2. Anmeldelseskravet

2.1. Ifølge rammebestemmelserne skal medlemsstaterne i henhold til EF-traktatens artikel 93, stk. 3, anmelde alle planer om regional investeringsstøtte (6) som led i en godkendt støtteordning (7), hvis et af følgende to kriterier er opfyldt:

i) samlede projektomkostninger på mindst 50 mio. ECU (8) plus en kumuleret støtteintensitet (9), udtrykt i procent af de støtteberettigede investeringsomkostninger, på mindst 50 % af regionalstøtteloftet for store virksomheder i det pågældende område, plus støtte pr. nyoprettet eller bevaret job på mindst 40 000 ECU (10), eller

ii) samlet støtte på mindst 50 mio ECU.

Anmeldelsens form

2.2. Den standardiserede anmeldelsesformular er angivet i bilaget, og den skal sendes direkte til Generaldirektoratet for Konkurrence.

3. Vurderingsregler

3.1. Kommissionen vil fastsætte den tilladte maksimale støtteintensitet for et støtteprojekt på grundlag af en bestemt beregningsmetode som omhandlet under punkt 3.10. Beregningen indledes med at fastslå, hvilken maksimal støtteintensitet (regionalstøtteloft) en stor virksomhed kan opnå i det pågældende støtteberettigede område inden for den godkendte regionalstøtteordning, der gælder på anmeldelsestidspunktet (medmindre der er tale om ad hoc-støtte, hvor det er støtteloftet for den pågældende region, der anvendes). På grundlag af tre bestemte vurderingskriterier (se nedenfor) anvendes derefter en række justeringsfaktorer på dette procenttal, hvorved man når frem til en maksimal støtteintensitet for det pågældende projekt. Ved det tredje kriterium, regionalvirkningsindikatoren, kan der anvendes en positiv faktor eller bonus afhængigt af, hvor store fordele projektet vil kunne medføre for den pågældende region. Spørgsmålet om det enkelte projekts rentabilitet skal afgøres af medlemsstaterne selv, men Kommissionen har ret til at indhente oplysninger om rentabiliteten, hvis den finder det nødvendigt. Endelig vil Kommissionen, hvor den finder det hensigtsmæssigt, anvende uafhængige eksterne oplysninger til vurdering af de sandsynlige virkninger for konkurrenceforholdene på det relevante marked; når det er vanskeligt at indhente sådanne oplysninger, vil Kommissionen udelukkende støtte sig til medlemsstaternes oplysninger.

De tre vurderingskriterier

i) Konkurrencefaktoren

3.2. Støtte til virksomheder inden for sektorer, der er præget af strukturbestemt overkapacitet, indebærer en særlig stor risiko for konkurrencefordrejning. Enhver udvidelse af kapaciteten, der ikke opvejes af kapacitetsnedskæring andre steder, vil forværre problemet med strukturbestemt overkapacitet. Hvis der ydes støtte til en sådan kapacitetsudvidelse, vil det enten medføre, at støttemodtageren får overkapacitet, som virksomheden ikke vil kunne udnytte i fremtiden, eller at virksomheden får mulighed for at indlede en priskrig for at drive andre producenter ud af det relevante marked. Det vil også kunne bringe arbejdspladser i fare andre steder. Konkurrencefaktoren indebærer derfor en analyse af, om det påtænkte projekt gennemføres inden for en sektor/delsektor, der er præget af strukturbestemt overkapacitet.

3.3. Når Kommissionen skal afgøre, om der er tale om strukturbestemt overkapacitet inden for den berørte (del)sektor, vil den på fællesskabsplan undersøge forskellen mellem den gennemsnitlige kapacitetsudnyttelsesgrad for fremstillingsindustrien som helhed og kapacitetsudnyttelsesgraden inden for den pågældende (del)sektor. Af hensyn til konjunkturudsving i de relative kapacitetsudnyttelsesgrader vil referenceperioden være de sidste fem år, som der findes oplysninger for.

3.4. Hvis der ikke foreligger tilstrækkelige oplysninger om kapacitetsudnyttelsen, vil Kommissionen undersøge, om investeringen finder sted på et vigende marked. I denne forbindelse vil Kommissionen sammenligne udviklingen i forbruget af det (de) pågældende produkt(er) (dvs. produktion plus import minus eksport) med fremstillingsindustriens vækstrate i EØS som helhed.

3.5. Når det skal fastslås, om investeringen vil medføre en kapacitetsudvidelse, er den relevante kapacitet den potentielle støttemodtagers (og/eller den pågældende koncerns) samlede rentable kapacitet for det berørte produkt. Den rentable kapacitet omfatter under alle omstændigheder den kapacitet, der midlertidigt er uudnyttet (dvs. kapacitet, der udnyttes på ny, når afsætningen vokser), men omfatter ikke forældet og konstant uudnyttet kapacitet (dvs. uudnyttet kapacitet, der ikke kan genudnyttes uden væsentlige ekstra investeringer).

3.6. Når en virksomhed, før den anmoder om støtte, i forvejen har en stor markedsandel for det (de) berørte produkt(er), dvs. mindst 40 % i forbindelse med nærværende rammebestemmelser, kan der være fare for omfattende konkurrencefordrejning, hvis den får udbetalt den maksimumsstøtte, der normalt er tilladt i den pågældende region. Under sådanne omstændigheder bør virksomheden principielt have udbetalt mindre støtte, end det ellers ville være tilfældet, selv om dens investeringer bidrager til regionaludviklingen. Der kan dog være undtagelser fra denne generelle regel, f.eks. når virksomheden gennem egentlig innovation skaber et nyt produktmarked.

ii) Kapitalintensitetsfaktoren

3.7. Da regionalstøtte normalt ydes som kapitaltilskud, er der en naturlig tendens til, at kapitalintensive projekter gennemføres i støtteberettigede områder. Dette er ganske vist et positivt fænomen, men det bidrager ikke nødvendigvis til, at der skabes mange nye job, og at arbejdsløsheden nedbringes. Det er kun særdeles kapitalintensive projekter, der vil være omfattet af denne faktor. Begrebet bevarede job vil kun være relevant, når det kan påvises, at sådanne job er direkte knyttet til det pågældende investeringsprojekt, og at der således er tale om investeringsstøtte og ikke beskæftigelsesstøtte.

3.8. Med denne faktor skal der også tages hensyn til, om støtten vil kunne virke fordrejende på prisen på det endelige produkt. For virksomheder med en forholdsvis stor kapitalandel i de samlede omkostninger medfører støtten en betydelig nedskæring af enhedsomkostningerne, hvorved de opnår en væsentlig konkurrencemæssig fordel frem for virksomheder, der ikke modtager støtte. Jo højere det støttede investeringsprojekts kapitalintensitet er, jo mere konkurrencefordrejende vil det være.

iii) Regionalvirkningsindikatoren

3.9. Medens man med ovennævnte faktorer, kapitalintensitet og konkurrence, ser på projektets potentielt fordrejende virkninger, tages der med regionalvirkningsfaktoren hensyn til de gavnlige økonomiske virkninger for de støtteberettigede regioner. Kommissionen mener, at jobskabelse kan benyttes som indikator for et projekts bidrag til en regions udvikling. Selv om en kapitalintensiv investering kun skaber et begrænset antal direkte job, kan den dog skabe et stort antal indirekte job i den pågældende støtteberettigede region og i andre tilstødende støtteberettigede regioner. Ved jobskabelse forstås i denne forbindelse job, som projektet direkte medfører, plus job, der skabes indirekte hos leverandørerne og kunderne som følge af den støttede investering. Når Kommissionen anvender denne faktor på beregningsmetoden for at fastsætte den tilladte støtteintensitet, vil den lægge større vægt på jobskabelsen i regioner, der falder ind under artikel 92, stk. 3, litra a), end i regioner under artikel 92, stk. 3, litra c), i betragtning af, at de førstnævnte står over for langt alvorligere økonomiske problemer.

Beregningsmetode

3.10. Den fuldstændige beregningsmetode opnås ved at multiplicere de koefficienter, som fremkommer ved undersøgelsen af ovennævnte tre faktorer, der kan symboliseres således:

R = tilladt maksimal støtteintensitet for store virksomheder i det pågældende støtteberettigede område (regionalstøtteloft)

T = konkurrencefaktor

I = kapitalintensitetsfaktor

M = regionalvirkningsindikator

Den tilladte maksimale støtteintensitet beregnes derfor således: R × T × I × M.

Følgende justeringsfaktorer vil gælde for hvert af de tre vurderingskriterier:

1. >TABELPOSITION>

2. >TABELPOSITION>

3. >TABELPOSITION>

4. Anvendelsestidspunkt og gyldighedsperiode

4.1. Nærværende rammebestemmelser får virkning fra 1. september 1998 for en forsøgsperiode på tre år. Før forsøgsperiodens udløb vil Kommissionen foretage en grundig undersøgelse af rammebestemmelsernes virkninger og anvendelsesområde, og blandt andet overveje, om de skal forlænges, ændres eller afskaffes.

5. Kommissionens sagsbehandling

5.1. Det er principielt Kommissionens mål at træffe beslutning om enten godkendelse af støtten eller indledning af proceduren efter artikel 93, stk. 2, inden to måneder efter, at den har modtaget en fuldstændig anmeldelse efter standardformularen i bilag. (Hvis anmeldelsen er ufuldstændig, sender Kommissionen inden ti arbejdsdage den pågældende medlemsstat en anmodning om yderligere oplysninger). Fristen på to måneder kan kun forlænges med den pågældende medlemsstats samtykke.

5.2. Hvis Kommissionen indleder en procedure efter artikel 93, stk. 2, skal der træffes endelig beslutning inden fire måneder efter, at det er blevet besluttet at indlede proceduren. Kommissionen vil tage hensyn til alt bevismateriale, der kan indhentes i denne periode, herunder oplysninger fra andre interesserede parter og supplerende oplysninger, der ikke blev behandlet i forbindelse med den indledende undersøgelse. Maksimumperioden for undersøgelse af en bestemt sag vil derfor normalt ikke overstige seks måneder.

6. Efterfølgende kontrol

6.1. På grund af de store mobile investeringers følsomhed, er det vigtigt, at der findes en ordning, som kan sikre, at den støtte, der i praksis udbetales til støttemodtageren, er i overensstemmelse med Kommissionens beslutning.

6.2. For hvert støtteprojekt, som Kommissionen godkender i henhold til rammebestemmelserne, vil Kommissionen kræve, enten at alle støttekontrakter mellem støttemodtageren og myndighederne i den pågældende medlemsstat indeholder en bestemmelse om tilbagebetaling i det tilfælde, hvor kontrakten ikke overholdes, eller at en væsentlig del af støtten (f.eks. 25 %) tilbageholdes, indtil støttemodtageren har godtgjort over for den pågældende medlemsstat, at projektet gennemføres i overensstemmelse med Kommissionens beslutning, og forudsat at Kommissionen inden tre arbejdsdage, på grundlag af medlemsstatens oplysninger om gennemførelsen af projektet, har godkendt eller ikke har rejst indsigelse med den endelige udbetaling af støtten.

6.3. Kommissionen skal have forelagt en kopi af alle støttekontrakter mellem støttemodtageren og den pågældende medlemsstat, umiddelbart efter at parterne har undertegnet dem.

6.4. For at sikre, at Kommissionens beslutning overholdes, skal medlemsstaterne i samarbejde med støttemodtagerne forelægge Kommissionen en årsrapport om projektet, herunder oplysninger om den støtte, der allerede er udbetalt, en eventuel foreløbig rapport om støttekontraktens gennemførelse og en endelig rapport, der indeholder de fastlagte målsætninger (tidsplan, investeringer og eventuelle særlige betingelser, som den myndighed, der yder støtten, har fastsat).

7. Definitioner

7.1. De udtryk, der anvendes i rammebestemmelserne, defineres således:

Investeringsprojekt

7.2. Ved et investeringsprojekt forstås en investering i anlægsaktiver ved oprettelsen af et nyt anlæg, udvidelse af et eksisterende anlæg eller gennemførelse af aktiviteter, der indebærer en gennemgribende ændring i produktet eller produktionsprocessen i et eksisterende anlæg (ved rationalisering, diversificering eller modernisering). Det kan også bestå i overtagelse af et anlæg, der er blevet lukket, eller som ville være blevet lukket, hvis ikke en sådan overtagelse havde fundet sted. Det omfatter dog ikke overtagelse af aktiver fra en virksomhed i finansielle vanskeligheder (i så fald gælder retningslinjerne for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder).

Et investeringsprojekt må ikke opdeles kunstigt i delprojekter med det formål at omgå anmeldelsespligten.

Samlede projektomkostninger

7.3. Ved projektets samlede omkostninger forstås de samlede udgifter til nye materielle og immaterielle aktiver, som en virksomhed køber for at gennemføre et investeringsprojekt, og som vil blive afskrevet (eller leased) i løbet af deres levetid.

Støtteberettigede omkostninger

7.4. Ved støtteberettigede omkostninger forstås omkostningerne ved de materielle og immaterielle aktiver, der er tilladt i henhold til Fællesskabets rammebestemmelser for regionalstøtte (11).

Job

7.5. Ved et job forstås fast fuldtids- eller deltidsbeskæftigelse. Der kan være tale om et nyt job eller et eksisterende job, der er direkte knyttet til investeringsprojektet, kræver væsentlig omskoling og ikke længere ville eksistere ved iværksættelsen af den nye produktion, hvis ikke den pågældende investering var blevet foretaget.

Det relevante marked

7.6. Det (de) relevante produktmarked(er) for beregning af markedsandele omfatter de produkter, som investeringsprojektet vedrører, og produkter, som forbrugeren (på grund af produkternes egenskaber, pris og anvendelsesformål) eller producenten (gennem produktionsanlæggenes fleksibilitet) betragter som substitutionsprodukter (12). Det relevante geografiske marked omfatter normalt EØS eller en væsentlig del heraf, hvis konkurrencevilkårene i det pågældende område kan udskilles i tilstrækkelig grad fra vilkårene i andre områder af EØS. Det relevante marked kan eventuelt betragtes som globalt.

Strukturbestemt overkapacitet

7.7. Der er tale om strukturbestemt overkapacitet, når kapacitetsudnyttelsesgraden inden for den relevante (del)sektor (13) i gennemsnit for de seneste fem år er mere end 2 procentpoint lavere end inden for fremstillingsvirksomhed som helhed. Den strukturbestemte overkapacitet betegnes som alvorlig, når forskellen i forhold til gennemsnittet inden for fremstillingsvirksomhed er over 5 procentpoint.

Vigende marked

7.8. Markedet for det (de) berørte produkt(er) anses for vigende, hvis den gennemsnitlige årlige vækstrate i forbruget af produktet (produkterne) i de sidste fem år har ligget langt (mere end 10 %) under det årlige gennemsnit for fremstillingsindustrien i EØS som helhed, medmindre der er en stærkt stigende tendens i den relative vækst i efterspørgslen efter produktet (produkterne). Ved et absolut vigende marked forstås et marked, hvor den gennemsnitlige årlige vækst i forbruget i de sidste fem år har været negativ.

(1) KOM(94) 319 endelig udg.

(2) Nærværende rammebestemmelser afløser derfor Fællesskabets rammebestemmelser for støtte til tekstil- og beklædningsindustrien, SEK(71) 363 endelig udg., juli 1971.

(3) EFT C 283 af 19.9.1997, s. 2.

(4) EFT C 45 af 17.2.1996, s. 5.

(5) EFT C 72 af 10.3.1994, s. 3.

(6) Regional investeringsstøtte, der ydes udelukkende til jobskabelse, jf. Fællesskabets retningslinjer for regionalstøtte, er ikke omfattet af nærværende rammebestemmelser.

(7) Anmeldelseskravet gælder naturligvis også for planer om at yde ad hoc-støtte.

(8) 15 mio. ECU for projekter inden for tekstil- og beklædningsindustrien.

(9) Inklusive eventuel samfinansiering over strukturfondene.

(10) 30 000 ECU for projekter inden for tekstil- og beklædningsindustrien.

(11) Vedtaget den 16. december 1997, EFT C 74 af 10.3.1998.

(12) Når investeringen vedrører produktion af mellemprodukter, kan det relevante marked være markedet for det endelige produkt, hvis størstedelen af produktionen ikke afsættes på det åbne marked.

(13) (Del)sektoren afgrænses efter den lavest mulige inddeling i NACE-klassifikationen.

BILAG

Standardformular til anmeldelser efter de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter

Indledning

Af denne formular fremgår det, hvilke oplysninger en medlemsstat skal give Europa-Kommissionen, når den anmelder et investeringsprodukt, der skal gennemføres i et støtte berettiget område, og som er undergivet anmeldelsesreglerne i de multisektorale rammebestemmelser for regionalstøtte til store investeringsprojekter.

De bør være opmærksom på følgende:

a) De skal give alle de oplysninger, der kræves i denne formular. Men hvis De, i god tro, er ude af stand til at besvare et spørgsmål eller kun kan besvare det i begrænset omfang på grundlag af de foreliggende oplysninger, bedes De begrunde det

b) hvis ikke De giver alle de oplysninger, der kræves i denne formular, eller giver en fyldestgørende begrundelse for, at dette ikke har været muligt, vil anmeldelsen blive betragtet som ufuldstændig og først få virkning fra den dag, hvor Kommissionen har modtaget alle oplysningerne.

c) Kommissionen kan kræve, at den pågældende medlemsstat og støttemodtager fremlægger supplerende oplysninger og/eller redegør nærmere for de oplysninger, der er fremsat i formularen, for at lette Kommissionens foreløbige vurdering, der skal foreligge inden ti arbejdsdage og eventuelt kan drøftes på et teknisk møde mellem Generaldirektoratet for Konkurrence og de kompetente offentlige myndigheder.

Bilag

a) Kopi af udkastet til støttetilsagn og, hvis et sådant ikke foreligger, kopi af brevet om det planlagte støttetilbud. Hvis udkastet til støttetilsagn ikke foreligger på anmeldelsestidspunktet, skal det fremsendes snarest muligt og senest samtidig med, at det sendes til støttemodtagerne

b) kopier af støttemodtagerens (støttemodtagernes) seneste årsberetninger og -regnskaber og, hvis støttemodtageren (støttemodtagerne) tilhører en større koncern, koncernens seneste årsberetninger og -regnskaber

c) en liste (med en kort beskrivelse) over alle andre analyser, rapporter og undersøgelser, der er udarbejdet af eller til støttemodtageren (støttemodtagerne) med henblik på at vurdere eller analysere konkurrenceforhold, (faktiske og potentielle) konkurrenter og markedsforhold i forbindelse med den investering, hvortil der påtænkes ydet støtte. Ved hvert punkt på listen anføres også forfatterens navn og stilling.

Hvordan indgives anmeldelsen?

Anmeldelsen skal udfærdiges på det EU-sprog, der er officielt sprog i den pågældende medlemsstat. Dette sprog vil derefter blive benyttet over for alle anmeldende parter under sagens behandling.

Bilag indsendes på originalsproget; bilag, som ikke er affattet på et af EU's officielle sprog, skal oversættes til sagsbehandlingssproget.

De finansielle oplysninger, der kræves, skal anføres i lokal valuta eller ecu/euro med angivelse af de anvendte omregningskurser.

>TABELPOSITION>

Fortrolige oplysninger

Den pågældende medlemsstat og/eller støttemodtager bedes bemærke, at alle de oplysninger, der kræves, kan blive anvendt som grundlag for en beslutning om sagen. De dele af oplysningerne i denne anmeldelse, som ikke må offentliggøres eller på anden måde videregives til andre, bedes derfor angivet med påskriften »forretningshemmeligheder«. De bedes begrunde, hvorfor disse oplysninger ikke må videregives eller offentliggøres. Men hvis Kommissionen har brug for følsomme oplysninger ved udarbejdelsen af beslutningen, vil den først konsultere medlemsstaten og/eller støttemodtageren om offentliggørelsen af de dele af beslutningen, der indeholder følsomme oplysninger.

Efterfølgende kontrol

Kommissionen erkender, at nogle af de oplysninger, der anmodes om i denne anmeldelsesformular, ikke kan være fuldstændig nøjagtige på forhånd. Den pågældende medlemsstat og/eller støttemodtager bedes anføre deres bedste skøn og begrunde de oplysninger, der skal gives. Det støttede investeringsprojekt vil blive kontrolleret efterfølgende, således at Kommissionen kan efterprøve de oplysninger, der er givet i forbindelse med anmeldelsen.

DEL 1 MEDLEMSSTAT

1.1. Oplysninger om den anmeldende offentlige myndighed

1.1.2. Den anmeldende myndigheds navn og adresse

1.1.3. Kontaktperson(er) (navn, telefon, fax, e-postadresse og stilling).

1.2. Kontaktperson i Danmarks Faste Repræsentation

1.2.1. Kontaktpersonens navn, telefon, fax, e-postadresse og stilling.

DEL 2 STØTTEMODTAGER

2.1. Strukturen i det eller de selskaber, der investerer i projektet

2.1.1. Støttemodtagerens identitet

2.1.2. Hvis støttemodtageren er en anden juridisk person end den (de) virksomhed(er), der finansierer projektet eller modtager støtten, bedes forskellene også beskrevet

2.1.3. Angiv, hvilken koncern støttemodtageren tilhører, og beskriv koncernens struktur og de enkelte moderselskabers ejerforhold.

2.2. For det eller de selskaber, der investerer i projektet, gives følgende oplysninger for de sidste tre regnskabsår

2.2.1. Omsætningen på verdensplan, i EØS og i den pågældende medlemsstat

2.2.2. Overskud efter skat samt cashflow (på konsolideret grundlag)

2.2.3. Beskæftigelsen på verdensplan, i EØS og i den pågældende medlemsstat

2.2.4. Afsætningen fordelt på markeder i den pågældende medlemsstat, i det øvrige EØS og uden for EØS.

2.3. Hvis investeringen finder sted i et bestående industrianlæg, gives følgende oplysninger for dette anlægs sidste tre regnskabsår

2.3.1. Samlet omsætning

2.3.2. Overskud efter skat samt cashflow

2.3.3. Beskæftigelse

2.3.4. Afsætning fordelt på markeder i den pågældende medlemsstat, i det øvrige EØS og uden for EØS.

DEL 3 OFFENTLIG STØTTE

For hver planlagt offentlig støtteforanstaltning oplyses følgende:

3.1. Detaljerede oplysninger

3.1.1. Støtteordningens navn (eller angiv, om der er tale om ad hoc-støtte)

3.1.2. Retsgrundlag (lov, bekendtgørelse osv.)

3.1.3. Det offentlige organ, der yder støtten

3.1.4. Hvis retsgrundlaget er en støtteordning, som Kommissionen har godkendt, angives godkendelsestidspunkt og støttesagens referencenummer.

3.2. Den planlagte støttes form

3.2.1. Skal den planlagte støtte ydes som tilskud, rentetilskud, nedskæring i socialsikringsbidragene, skattelettelser, kapitalinteresser, konvertering eller afskrivning af gæld, lån på lempelige vilkår, udskudt beskatning, beløb omfattet af en garantiordning osv.?

3.2.2. Angiv, hvilke betingelser der er knyttet til den planlagte støtte.

3.3. Det planlagte støttebeløb

3.3.1. Nominelt støttebeløb og brutto- og nettosubventionsækvivalenten

3.3.2. Er støtteforanstaltningen undergivet selskabsbeskatning (eller anden direkte beskatning?) Hvis den kun beskattes delvis, angives i hvilket omfang

3.3.3. Angiv en fuldstændig tidsplan for udbetaling af den planlagte støtte.

For den planlagte offentlige støtte som helhed oplyses følgende:

3.4. Støtteforanstaltningernes karakteristika

3.4.1. Er nogle af støtteforanstaltningerne i den samlede pakke endnu ikke fastlagt? I så fald angives hvilke

3.4.2. Hvilke af ovennævnte foranstaltninger skal ikke betragtes som statsstøtte, og hvorfor?

3.5. Finansiering (1) over EF-kilder (EIB, EKSF, Socialfonden, Regionalfonden m.fl.)

3.5.1. Skal nogle af ovennævnte foranstaltninger også finansieres med EF-midler? Giv en nærmere redegørelse

3.5.2. Skal der anmodes om yderligere støtte til samme projekt fra et andet europæisk eller internationalt finansieringsinstitut? I bekræftende fald på hvilket beløb?

3.6. Kumulering af offentlige støtteforanstaltninger

3.6.1. De kombinerede støtteforanstaltningers anslåede bruttosubventionsækvivalent (før skat)

3.6.2. De kombinerede støtteforanstaltningers anslåede nettosubventionsækvivalent (efter skat).

DEL 4 DET STØTTEDE PROJEKT

(Oplysningerne i denne del anvendes blandt andet til at fastslå resultatet af anvendelsen af kapitalintensitetsfaktoren)

4.1. Projektets beliggenhed

4.1.1. Angiv adressen, kommunen og regionen.

4.2. Projektets varighed

4.2.1. Angiv, på hvilket tidspunkt investeringsprojektet iværksættes, og på hvilket tidspunkt investeringen vil være gennemført

4.2.2. Angiv, på hvilket tidspunkt den nye produktion påtænkes indledt, og i hvilket år man kan nå op på fuld produktion.

4.3. Beskrivelse af projektet

4.3.1. Angiv projektets art. Er der tale om et nyt anlæg, en kapacitetsudvidelse eller andet?

4.3.2. Giv en kort generel beskrivelse af projektet.

4.4. Opdeling af projektomkostningerne

4.4.1. Angiv de samlede omkostninger ved den kapital, der skal investeres og afskrives i projektets levetid

4.4.2. De bedes foretage en detaljeret opdeling af kapitaludgifter og andre (2) udgifter i forbindelse med investeringsprojektet ved at udfylde nedenstående tabel:

>START GRAFIK>

Kapitaludgifter

Samlede udgifter

År 1

År 2

År 3

Etc.

Støtteberettigede udgifter

År 1

År 2

År 3

Etc.

- jord

- bygninger

- maskiner og inventar

- udstyr

- immaterielle aktiver (¹)

- andet

(angiv nærmere)

Andre udgifter

- yderligere driftskapital

- F& U

- igangsætningsomkostninger

- andet

(angiv nærmere)

I alt

(¹) Når det drejer sig om store virksomheder, kan visse kategorier af immaterielle investeringer være omfattet af de støtteberettigede kapitaludgifter, men de må ikke udgøre mere end 25 % af de samlede støtteberettigede kapitaludgifter (jf. retningslinjerne for regionalstøtte, punkt 4.6).>

SLUT GRAFIK>

4.5. Finansiering af de samlede projektomkostninger

4.5.1. De bedes oplyse, hvordan de samlede omkostninger ved investeringsprojektet finansieres, ved at udfylde nedenstående tabel:

>START GRAFIK>

Beløb

År 1

År 2

År 3

Etc.

Interne ressourcer

Egenkapitalbidrag

Lån fra private institutter

Lån fra offentlige institutter

Offentlige støtte

(national støtte og EF-støtte)

Andet (angiv nærmere)

I alt

>SLUT GRAFIK>

4.6. Jobskabelse

4.6.1. Skaber projektet nye faste job (svarende til fuldtidsbeskæftigelse)? I bekræftende fald angives, hvor mange job der oprettes og over hvilken periode, og der gives en beskrivelse af dem.

4.7. Opretholdelse af beskæftigelsen

4.7.1. Sikrer projektet, at eksisterende faste job bevares? I bekræftende fald angives, hvor mange job der skal bevares og over hvilken periode, og der gives en beskrivelse af dem

4.7.2. De bedes give en detaljeret redegørelse for den omskoling, der er nødvendig for at bevare disse faste job, og angive det gennemsnitlige antal timer og gennemsnitsomkostningerne (undtagen elevlønninger)

4.7.3. Hvorfor er der overhængende fare for, at disse job går tabt, hvis projektet ikke gennemføres?

DEL 5 KAPACITETSHENSYN OG DET (DE) BERØRTE MARKED(ER)

(Oplysningerne i denne del anvendes til at fastslå resultatet af anvendelsen af konkurrencefaktoren. Bilaget indeholder en definition af det (de) relevante marked(er), af strukturbestemt overkapacitet og af vigende marked(er))

5.1. Beskrivelse af det (de) produkt(er), som projektet vedrører

5.1.1. Angiv, hvilke produkter der, når investeringen er afsluttet, vil blive fremstillet i det anlæg, hvortil der er ydet støtte (angiv KN-kode), og hvilke (del)sektorer de henhører under (angiv NACE-kode)

5.1.2. Hvilke produkter vil det (de) nye produkt(er) erstatte? Hvis de produkter, det (de) erstatter, ikke fremstilles samme sted, angives, hvor de for øjeblikket fremstilles

5.1.3. Hvilke andre produkter kan fremstilles med de samme nye anlæg uden ekstra omkostninger eller med få ekstra omkostninger?

5.2. Beskrivelse af det(de) relevante geografiske marked(er)

5.2.1. Det (de) relevante geografiske marked(er) angives, når det (de) adskiller sig fra EØS

5.2.2. Hvorfor anses det geografiske marked for at adskille sig fra EØS?

5.3. Kapacitetshensyn

5.3.1. Hvorledes vil projektet mængdemæssigt påvirke støttemodtagerens samlede rentable kapacitet inden for EØS (også på koncernniveau) for hvert at de berørte produkter (i årlige enheder året før projektets startår og ved projektets afslutning)?

5.3.2. Angiv et skøn over kapacitetsudnyttelsesgraden inden for de relevante (del)sektorer i hele EØS (eller på det relevante geografiske marked) for de sidste fem år. Hvor stor en del af denne kapacitet har støttemodtageren tegnet sig for i denne periode, og hvor stor en kapacitetsudnyttelsesgrad har støttemodtageren haft inden for den relevante (del)sektor?

5.4. Markedsoplysninger

5.4.1. Oplysninger om forbruget (3) af det (de) berørte produkt(er) for hvert af de sidste fem regnskåbsår. Oplysningerne bedes illustreret med statistikker udarbejdet af andre kilder, hvis der foreligger sådanne statistikker

5.4.2. En prognose over udviklingen i forbruget af det (de) berørte produkt(er) for de kommende tre regnskabsår. Prognosen bedes illustreret med statistikker udarbejdet af andre kilder, hvis der foreligger sådanne statistikker

5.4.3. Er det relevante marked vigende og hvorfor? I benægtende fald hvorfor?

5.4.4. Et skøn over den markedsandel (i værdi), som støttemodtageren eller den koncern, støttemodtageren tilhører, tegner sig for året før projektets startår og ved projektets afslutning.

DEL 6 REGIONALE VIRKNINGER

(Oplysningerne i denne del anvendes til at fastslå resultatet af anvendelsen af regionalvirkningsindikatoren)

6.1. Oplysninger om jobskabelsen hos støttemodtagerens direkte leverandører og kunder

6.1.1. Hvilken af nedenstående tre muligheder kan efter medlemsstatens og/eller støttemodtagerens mening bedst beskrive jobskabelsesgraden hos de direkte leverandører og kunderne som følge af projektet:

i) Høj jobskabelsesgrad for hvert job, støttemodtageren har oprettet (over 100 %)

ii) Middelhøj jobskabelsesgrad for hvert job, støttemodtageren har oprettet (mellem 50 % og 100 %)

iii) Lav jobskabelsesgrad for hvert job, støttemodtageren har oprettet (under 50 %)

6.1.2. De bedes begrunde og forklare Deres svar på det foregående spørgsmål

6.1.3. De bedes udarbejde en liste, der er så fuldstændig som mulig, over de potentielle direkte leverandører i forbindelse med den nye produktion i det støtteberettigede område og/eller de støtteberettigede områder

6.1.4. De bedes udarbejde en liste, der er så fuldstændig som mulig, over potentielle kunder i forbindelse med den nye produktion i det støtteberettigede område og/eller de støtteberettigede områder.

(1) Statsstøttebegrebet kan omfatte EF-finansiering.

(2) Investeringsudgifter, der ikke kan afskrives over investeringsprojektets levetid.

(3) Produktion plus import minus eksport.