KOMMISSIONENS BESLUTNING

af 29. september 2006

om EF-tilskud til en referenceundersøgelse af forekomsten af salmonella i slagtesvin, som skal gennemføres i medlemsstaterne

(meddelt under nummer K(2006) 4306)

(2006/668/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets beslutning 90/424/EØF af 26. juni 1990 om visse udgifter på veterinærområdet (1), særlig artikel 20, og

ud fra følgende betragtninger:

I henhold til beslutning 90/424/EØF skal Fællesskabet iværksætte eller bistå medlemsstaterne ved iværksættelsen af de tekniske og videnskabelige foranstaltninger, der er nødvendige for at udvikle veterinærbestemmelser og for at udvikle undervisning og uddannelse på veterinærområdet.

I henhold til artikel 4 i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 2160/2003 af 17. november 2003 om bekæmpelse af salmonella og andre bestemte fødevarebårne zoonotiske agenser (2) skal der inden udgangen af 2007 opstilles et EF-mål for mindskelse af forekomsten af salmonella i besætninger af slagtesvin.

Efter anmodning fra Kommissionen vedtog Ekspertpanelet for Biologiske Farer under Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet (EFSA) på mødet den 16. marts 2006 en udtalelse om risikovurdering og muligheder for risikobegrænsende foranstaltninger med hensyn til salmonella i svineproduktionen. I udtalelsen foreslås der tekniske specifikationer for en referenceundersøgelse af forekomsten af salmonella i slagtesvin i EU

Med henblik på opstilling af et sådant EF-mål er der behov for sammenlignelige oplysninger om forekomsten af salmonella i populationer af slagtesvin i medlemsstaterne. Sådanne oplysninger foreligger ikke, og der bør derfor gennemføres en særlig undersøgelse for at registrere forekomsten af salmonella i slagtesvin, idet undersøgelsen skal dække et passende tidsrum, så der tages hensyn til eventuelle sæsonbetingede udsving.

I EFSA-udtalelsen anbefales det, at der tages prøver på slagteriet ved at udtage ileocækale lymfeknuder som billede på salmonellastatus for det svin, der er sendt til slagtning. En sådan prøveudtagning bør derfor anvendes som et middel til at overvåge forekomsten af salmonella i slagtesvin. Referenceundersøgelsen bør samtidig udnyttes til at evaluere virkningerne af kontaminering af svin under transport og opstaldning og kontaminering af slagtekroppen under slagteprocessen, ved at der tages svaberprøver af slagtekroppene. Dertil kommer, at der er blevet udviklet serologiske metoder til vurdering af et svins salmonellastatus, og de kan anvendes til overvågning af salmonella i svin som led i nationale bekæmpelsesprogrammer, der skal gennemføres i henhold til artikel 5 i forordning (EF) nr. 2160/2003.

Et antal medlemsstater har frivilligt indvilliget i at foretage supplerende analyser ved at tage svaberprøver af slagtekroppe eller foretage serologiske undersøgelser af kødsaft.

Undersøgelsen har til formål at tilvejebringe de tekniske data, der er nødvendige for at udvikle Fællesskabets veterinærbestemmelser. I betragtning af hvor vigtigt det er, at der indsamles sammenlignelige oplysninger om forekomsten af salmonella i slagtesvin i medlemsstaterne, bør der ydes EF-tilskud til medlemsstaterne til gennemførelsen af de specifikke opgaver, der skal udføres som led i undersøgelsen. Udgifter til laboratorieprøver bør godtgøres 100 % op til et vist maksimumsbeløb. Alle øvrige udgifter, f.eks. til prøveudtagning, transport og administration, bør ikke være EF-tilskudsberettigede.

Der bør ydes EF-tilskud, under forudsætning af at undersøgelsen gennemføres i overensstemmelse med de relevante EF-retsforskrifter og under overholdelse af visse andre betingelser.

Der bør ydes EF-tilskud, under forudsætning af at de planlagte foranstaltninger gennemføres som planlagt og at myndighederne fremlægger alle nødvendige oplysninger inden for de fastsatte frister.

Det er nødvendigt at fastlægge, hvilken omregningskurs der skal anvendes for de betalingsanmodninger, der indgives i national valuta som defineret i artikel 1, litra d), i Rådets forordning (EF) nr. 2799/98 af 15. december 1998 om den agromonetære ordning for euroen (3) .

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Formål med undersøgelsen og almindelige bestemmelser

1. Der gennemføres en undersøgelse med henblik på at vurdere forekomsten af Salmonella spp. i Fællesskabet i slagtesvin ved udtagning af prøver på slagteriet. Undersøgelsen anvendes samtidig til at indsamle oplysninger om kontaminering af slagtekroppe på slagterier og om samspillet mellem bakteriologiske og serologiske test.

2. Resultaterne af undersøgelsen benyttes som grundlag for opstilling af EF-mål i overensstemmelse med artikel 4 i forordning (EF) nr. 2160/2003 og til en refleksion over, hvordan man fremover bedst kan evaluere, om målet nås.

3. Undersøgelsen gennemføres over en etårig periode og indledes den 1. oktober 2006.

4. I denne beslutning forstås ved »kompetent myndighed« en medlemsstats myndighed eller myndigheder efter betydningen i artikel 3 i forordning (EF) nr. 2160/2003.

Artikel 2

Tekniske specifikationer

Undersøgelsen af slagtesvin tilrettelægges af medlemsstaterne og gennemføres fra den 1. oktober 2006 på slagterier. Prøveudtagning og analyse foretages af den kompetente myndighed eller under den kompetente myndigheds tilsyn.

Prøveudtagning og analyse foretages i overensstemmelse med bestemmelserne i bilag I.

Artikel 3

Indsamling af data, vurdering og rapportering

1. Den kompetente myndighed med ansvar for udarbejdelse af den årlige nationale rapport, jf. artikel 9, stk. 1, i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2003/99/EF (4), indsamler og vurderer resultaterne af det arbejde, der er udført i henhold til artikel 2 i denne beslutning, og meddeler Kommissionen alle nødvendige data og sin vurdering.

2. Kommissionen videresender resultaterne til Den Europæiske Fødevaresikkerhedsautoritet, som ser nærmere på dem.

3. Nationale aggregerede data og resultater gøres offentligt tilgængelige på en måde, der sikrer overholdelse af princippet om fortrolighed.

Artikel 4

Rammerne for EF-tilskuddet

1. Fællesskabet yder finansiel støtte til visse udgifter afholdt af medlemsstaterne i forbindelse med laboratorieprøver, dvs. bakteriologisk påvisning af Salmonella spp. og serotypning af salmonella-isolater og serologiske undersøgelser.

2. EF-tilskuddet fastsættes til højst 20 EUR pr. test til bakteriologisk påvisning af Salmonella spp., højst 30 EUR til serotypning af salmonella-isolater og 10 EUR til serologisk undersøgelse af kødsaft.

3. EF-tilskuddet kan ikke overstige de i bilag II angivne beløb i den periode, hvor undersøgelsen gennemføres.

Artikel 5

Betingelser for EF-tilskuddet

1. Tilskuddet i henhold til artikel 4 ydes til medlemsstaterne, under forudsætning af at undersøgelsen gennemføres i overensstemmelse med de relevante EF-retsforskrifter, herunder konkurrencereglerne og bestemmelserne om indgåelse af offentlige kontrakter, og på følgende betingelser:

De love og administrative bestemmelser, der er nødvendige for at gennemføre undersøgelsen, sættes i kraft senest den 1. oktober 2006.

Der fremsendes en statusrapport, der dækker de første tre måneder af undersøgelsen, senest den 28. februar 2007. Statusrapporten bør indeholde alle oplysninger, der anmodes om i bilag III i udtalelse efter anmodning fra Kommissionen fra Ekspertpanelet for Biologiske Farer om risikovurdering og muligheder for risikobegrænsende foranstaltninger med hensyn til salmonella i svineproduktionen.

Der fremsendes senest den 31. oktober 2007 en endelig rapport om den tekniske gennemførelse af undersøgelsen, ledsaget af dokumentation for de afholdte udgifter og de opnåede resultater i perioden 1. oktober 2006 til 30. september 2007; dokumentationen for de afholdte udgifter skal som et minimum indeholde de i bilag III angivne oplysninger.

2. Et forskud på 50 % af det samlede beløb, jf. bilag II, kan udbetales efter anmodning herom fra den pågældende medlemsstat.

3. Manglende overholdelse af den i stk. 1, litra c), angivne tidsfrist medfører en gradvis nedsættelse af det tilskud, der udbetales, med 25 % af det samlede beløb den 15. november 2007, 50 % den 1. december 2007 og 100 % den 15. december 2007.

Artikel 6

Omregningskurs for betalingsanmodninger i national valuta

Omregningskursen for betalingsanmodninger i national valuta, der indsendes i måneden »n«, er kursen den 10. dag i måneden »n + 1« eller kursen den første forudgående dag, for hvilken man råder over en generel kursnotering.

Artikel 7

Anvendelse

Denne beslutning anvendes fra den 1. oktober 2006.

Artikel 8

Adressater

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

(1) EFT L 224 af 18.8.1990, s. 19. Senest ændret ved beslutning 2006/53/EF (EUT L 29 af 2.2.2006, s. 37).

(2) EUT L 325 af 12.12.2003, s. 1. Senest ændret ved Kommissionens forordning (EF) nr. 1003/2005 (EUT L 170 af 1.7.2005, s. 12).

(3) EFT L 349 af 24.12.1998, s. 1.

(4) EUT L 325 af 12.12.2003, s. 31.

BILAG I

Tekniske specifikationer, jf. artikel 2

1. Prøveudtagning

Der udtages randomiserede stikprøver af svin, der er blevet holdt i mindst de 3 forudgående måneder i medlemsstaten, i et minimumsantal, der fremgår af skema 1.

Skema 1

Mindste antal stikprøver

Antal svin i populationen Mindste antal stikprøver (1) > 20 000 000 2 400 10 000 000 til 20 000 000 1 067 2 000 000 til 10 000 000 600 < 2 000 000 384

Medlemsstaterne udtager yderligere 10 % ekstra prøver, der skal analyseres, hvis nogle af prøverne af en eller anden årsag udelukkes fra undersøgelsen.

Prøveudtagningen stratificeres pr. måned for at sikre, at de forskellige årstider er dækket.

Prøveudtagningen stratificeres pr. deltagende slagteri og proportionalt med slagterikapaciteten. De enkelte medlemsstater opstiller alle slagterier i størrelsesorden efter antal slagtede svin i det foregående år. De enkelte medlemsstater skal på den måde kortlægge, hvilke slagterier der har stået for mindst 80 % af alle slagtede slagtesvin.

Der beregnes et overslag over det samlede antal svin og slagtekroppe, der skal udtages prøver af på hvert af de slagterier, der indgår i undersøgelsen, ved at gange antallet af stikprøver (f.eks. 2 400) med andelen af behandlede slagtesvin i det foregående år. Hvis et slagteri f.eks. stod for 25 % af svineslagtningerne i de udvalgte slagterier (dvs. dem, der repræsenterer mindst 80 % af alle slagtesvin, der slagtes i den pågældende medlemsstat), skal der udtages prøver af 600 svin (= 2 400 × 0,25). Dette antal deles ligeligt, så der udtages prøver af 50 svin pr. måned i 12 måneder, jf. eksemplet i skema 2.

Hvis et slagteri ikke længere er i drift, hvis der er åbnet et nyt slagteri, eller hvis man forventer en betydelig ændring i anlæggets kapacitet i undersøgelsesperioden, justeres den skønnede kapacitet naturligvis i overensstemmelse hermed.

Skema 2

Vægtning af slagterier med henblik på fordeling af, hvor mange slagtesvin der skal udtages prøver af på de enkelte slagterier; beregning af antal dyr, der udtages prøver af, pr. slagteri

Slagteri-id Antal slagtesvin behandlet året før Procentandel af det samlede antal slagtede dyr omfattet af undersøgelsen Antal prøver pr. kategori Prøver pr. måned (/12) AXD 88 000 17,6 0,176 × 2 400 = 422,4 422,4:12 = 36 SVH 25 000 5,0 TPB 75 000 15,0 MLG 100 000 20,0 GHT 212 000 42,4 I alt 500 000 (2) 100,0

For hvert slagteri udtrækkes der hver måned et tilfældigt tal fra 1 til 31. Hvis det tilfældigt valgte tal er en slagtedag i den pågældende måned, vælges den pågældende dag som prøveudtagningsdag. Hvis det ikke er en slagtedag, udtrækkes et nyt tilfældigt tal. Denne procedure gennemføres en gang om måneden og gentages lige så mange gange, som der er prøver, der skal udtages på slagteriet. F.eks. gentages proceduren for slagteriet AXF mindst 36 gange med henblik på at finde mindst 36 tilfældigt valgte arbejdsdage. Det kan naturligvis forekomme, at der skal tages prøver af mere end 1 slagtekrop pr. dag.

Da antallet af dyr, der slagtes på en given dag, kan variere særdeles meget, foretages den randomiserede udvælgelse af det enkelte dyr på slagteriet på den dag, der er tilfældigt valgt til prøveudtagning. På den pågældende dag kender man det samlede antal dyr, og slagteriet skal da vælge en slagtekrop eller slagtekroppe ved hjælp af et randomiseringsskema, som de har fået udleveret, og som er genereret ved at anvende et maksimumsantal, der overstiger det højest mulige antal slagtesvin, der slagtes på en dag på et slagteri i medlemsstaten.

Et randomiseringsskema kan se ud som vist i skema 3.

Skema 3

Randomiseringsskema

Slagteri Dag i måneden Slagtekrops identitet (3) AXD 19 5 4 2 12 124 12 2 8 59

Følgende dyr er udelukket fra at deltage i referenceundersøgelsen:

— dyr på under 50 kg levende vægt eller på over 170 kg levende vægt

— dyr, der er nødslagtede

— slagtekroppe, der er helt kasseret.

2. Prøver

2.1. Prøveudtagning generelt

Der udtages følgende prøver:

— en samleprøve af ileocækale lymfeknuder eller mindst 5 enkeltprøver af ileocækale lymfeknuder fra alle udvalgte svin. Om muligt tages mindst 25 g lymfeknuder uden fedt eller bindevæv

— svaberprøver fra 4 steder, jf. punkt 2.3, pr. slagtekrop fra i alt mindst 384 svin, der udvælges tilfældigt blandt de udvalgte svin. Svaberprøvemetoden anvendes i overensstemmelse med seneste udgave af standard ISO 17604. Denne prøveudtagning foretages af Belgien, Tjekkiet, Danmark, Frankrig, Irland, Cypern, Letland, Litauen, Østrig, Polen, Slovenien, Sverige og Det Forenede Kongerige

— en muskelprøve til serologisk undersøgelse af kødsaft eller blod (hvis metoden svarer til metoden vedrørende kødsaft) fra alle udvalgte svin. Der tages tilstrækkeligt muskelvæv fra hals eller mellemgulv til, at man får kødsaft nok til, at der kan nedfryses en portion til opbevaring med henblik på senere sammenlignende undersøgelser. Denne prøveudtagning foretages af Danmark, Tyskland, Frankrig, Irland, Cypern, Litauen, Nederlandene, Slovenien, Sverige og Det Forenede Kongerige.

På slagteriet opbevares optegnelser vedrørende den muskel, der er udtaget prøver af, klokkeslæt og dato for udtagning af de enkelte prøver samt klokkeslæt og dato for afsendelsen af prøverne og navnet på kurervirksomheden.

2.2. Nærmere beskrivelse af udtagning af prøver af ileocækale lymfeknuder

Mesenteriet mellem cæcum og den del af ileum, der er tættest på cæcum, rives åbent, og de ileocækale lymfeknuder viser sig på overfladen af det iturevne sted. Hvis der tages individuelle lymfeknuder, tages de uden videre fra det åbnede mesenterium uden brug af kniv, men med handsker. Lymfeknuderne eller samleprøven anbringes i en plasticpose, der mærkes med dato, klokkeslæt, slagteriets identifikationsnummer og prøvens identifikationskode.

2.3. Nærmere beskrivelse af udtagning af svaberprøver af overflader

Prøverne tages fra slagtekroppen, efter at organerne er udtaget, og inden køling. Et overfladeareal på ca. 100 cm2 pr. sted afsvabres ved hjælp af én enkelt svaber med ru overflade, der også anvendes til alle nedennævnte steder (antallet er også angivet) i overensstemmelse med bilag A til standard ISO 17604:

— indersiden af skinken (9)

— siden af abdomen (bryst) (3)

— midten af ryggen (4)

— kæbe (7).

To steder afsvabres med den ene side af svaberen, som derefter vendes og anvendes til de 2 resterende steder. Der gnides hårdt frem og tilbage. Der trykkes så hårdt, at den nederste del af slagtekroppen svinger lidt (2-5 mm) væk fra den, der udtager prøverne. Svaberen gnides hen over det enkelte prøveudtagningssted i alt ca. 10 gange lodret og 10 gange vandret. Hvis der anvendes skabeloner, skal der træffes forholdsregler, så krydskontaminering mellem slagtekroppene undgås.

Prøven opbevares ved maks. 7 °C under opbevaring og transport. Plasticposen mærkes med dato, klokkeslæt, slagteriets identifikationsnummer og prøvens identifikationskode.

3. Transport

Prøverne sendes ekspres eller med kurer højst 36 timer efter prøveudtagningen og skal være laboratoriet i hænde senest 72 timer efter prøveudtagningen. Prøver, der ankommer mere end 72 timer efter prøveudtagningen kasseres, medmindre analysen påbegyndes senest 96 timer efter prøveudtagningen, og forudsat at kølekæden ikke er blevet brudt.

4. Analyse af prøver

Analyse og serotypning foretages på det nationale referencelaboratorium. Hvis det nationale referencelaboratorium ikke råder over den nødvendige kapacitet til at foretage alle analyserne, eller hvis det ikke er referencelaboratoriet, der rutinemæssigt foretager påvisning, kan de kompetente myndigheder dog beslutte at udpege et begrænset antal andre laboratorier, som tager del i den offentlige salmonellakontrol, til at foretage analyserne. Disse laboratorier bør have dokumenteret erfaring med anvendelse af den krævede påvisningsmetode, de bør have etableret et kvalitetssikringssystem, som er i overensstemmelse med ISO 17025-standarden, og de bør arbejde under det nationale referencelaboratoriums tilsyn.

På laboratoriet opbevares prøverne nedkølet, indtil den bakteriologiske undersøgelse, som skal foretages senest 24 timer efter modtagelsen, og således at analysen påbegyndes senest 96 timer efter prøveudtagningen.

Muskelprøver til serologisk undersøgelse opbevares nedfrosset indtil analysen, som skal gennemføres straks efter optøning.

4.1. Forberedelse af prøver til bakteriologisk undersøgelse

Lymfeknuder dekontamineres på overfladen inden analysen, ved at de nedsænkes i ren alkohol og derefter lufttørres.

Alle lymfeknuder samles i en plasticpose, der lukkes, og som man slår på med en hammer eller lignende og dermed knuser lymfeknuderne.

De homogeniserede lymfeknuder vejes og anbringes i en steril beholder med opvarmet »buffered« peptonvand (BPW) i en fortynding på 1:10. Beholderne inkuberes i alt i (18 ± 2) timer ved (37 ± 1) °C.

Hvad angår svaberprøverne tilsættes de på laboratoriet 100 ml BPW som berigelsesmedium. Prøven inkuberes ved 37 °C natten over og undersøges for salmonella ved anvendelse af et halvfast medium (modified semi-solid Rappaport-Vassiladis medium (MRSV) method) (jf. forslag til bilag D i ISO 6579:2002(E)).

4.2. Bakteriologisk påvisningsmetode

Den metode, der anbefales af EF-referencelaboratoriet for salmonella i Bilthoven, Nederlandene, skal anvendes. Metoden er beskrevet i den aktuelle udgave af forslag til bilag D til ISO 6579:2002: »Bestemmelse af Salmonella spp. i dyrefæces og i prøver fra primærproduktionsleddet«. Ved denne metode anvendes MSRV som eneste selektive berigelsesmedium.

4.3. Serotypning

Alle stammer, der er isoleret og bekræftet som værende Salmonella spp., serotypebestemmes efter Kaufmann-White-skemaet.

Som led i kvalitetssikringen sendes 16 af de typbare stammer og 16 af de ikke-typbare isolater til EF-referencelaboratoriet. Hvis der er isoleret færre stammer, sendes alle.

4.4. Fagtypning

Hvis der foretages fagtypning af isolater af Salmonella serovar typhimurium og Salmonella serovar enteritidis (fakultativt), anvendes de metoder, der er beskrevet af WHO's referencecenter for fagtypning af Salmonella under Health Protection Agency (HPA), Colindale, Det Forenede Kongerige.

4.5. Testning for antimikrobiel følsomhed

Ved testning for antimikrobiel følsomhed (fakultativt) skal der anvendes en valideret og kontrolleret testmetode, f.eks. en af dem, der anbefales af National Committee for Clinical Laboratory Standards (NCCLS, siden den 1. januar 2005: »Clinical and Laboratory Standards Institute« — CLSI).

Såvel agar-diffusionsmetoder som bouillonfortyndingsmetoder kan accepteres. Resultaterne indberettes både som kvantitative data (MIC-værdi for fortyndingsmetoder og hæmningszonediameter for diffusionsmetoder) og som kvalitative data (andel af resistente isolater). De kvalitative data skal baseres på en fortolkning i overensstemmelse med epidemiologiske cut-off-værdier som fremlagt af European Committee on Antimicrobial Susceptibility Testing (EUCAST) på http://www.eucast.org.

Isolaterne testes for modtagelighed for nedenstående antimikrobielle stoffer:

— Ampicillin eller amoxicillin

— Tetracyklin

— Chloramphenicol

— Florfenicol

— Nalidixinsyre

— Ciprofloxacin (helst) eller enrofloxacin

— Sulfonamid (helst sulfametoxazol)

— Sulfonamid/trimethoprim eller trimethoprim

— Gentamicin

— Streptomycin

— Kanamycin (helst) eller neomycin

— Tredjegenerations-cephalosporin (helst cefotaxim)

— Colistin (fakultativ)

Medlemsstaterne opfordres til at arrangere uddannelse for de involverede parter, inden undersøgelsen påbegyndes.

5. Opbevaring af optegnelser og prøver

Optegnelser om bakteriologiske undersøgelser vedrørende alle behandlede prøver opbevares i et format, der ligner eller svarer til eksemplet i skema 4.

Alle isolerede stammer opbevares på det nationale referencelaboratorium, under forudsætning af at det sikrer, at stammerne forbliver intakte i mindst 5 år.

Alle kødsaftprøver til serologisk undersøgelse opbevares frosset i 2 år.

Skema 4

Eksempel på optegnelser, der skal laves for alle behandlede prøver

Prøve Modtagelse Analyse Prøve-id + type (4) Slagteri-id Navn Dato Klokkeslæt Navn Dato Klokkeslæt Pos. eller neg. Serovar Fagtype Antibiogram Opbevarings-id 1 S EU012 PW 3-10-06 12:00 AB 3-10 14:00 Neg 2 L EU023 PW 4-10 12:30 AB 4-10 14:00 Pos Typh DT104 ASTSu (IDnr) 3 L EU083 PW 8-10 16:30 AB 9-10 9:00 Pos Agona i.r. (5) ASTE (IDnr)

6. Rapportering fra medlemsstaterne

Den kompetente myndighed med ansvar for udarbejdelse af den årlige nationale rapport om overvågningen af salmonella hos dyr, jf. artikel 9 i direktiv 2003/99/EF, indsamler og evaluerer resultaterne og meddeler Kommissionen resultatet af denne evaluering.

Rapporterne skal mindst indeholde følgende oplysninger:

6.1. Overordnet beskrivelse af programmets gennemførelse

— beskrivelse af den undersøgte population, stratificeret efter slagterikapacitet

— beskrivelse af randomiseringsprocedure, herunder indberetningssystem

— beregnet antal stikprøver

— nærmere oplysninger om myndigheder og laboratorier, der har deltaget i prøveudtagning/testning/typning

— de overordnede resultater af undersøgelsen (bakteriologiske og serologiske undersøgelser af prøver, antal positive prøver, serovar, fagtype og test af antibiotikaresistens).

6.2. Fuldstændige oplysninger om hvert dyr, der er udtaget prøver på/af, og resultaterne af de gennemførte analyser

Medlemsstaterne forelægger resultaterne af undersøgelsen i form af rådata ved anvendelse af en dataordbog og dataindsamlingsskemaer, som Kommissionen har udleveret. Dataordbogen og skemaerne udarbejdes af Kommissionen.

— identifikation af slagteriet

— slagteriets kapacitet

— dato og klokkeslæt for prøveudtagning

— identifikation af prøverne (f.eks. nummer)

— prøvetype: lymfeknuder, svaberprøve af slagtekrop

— dato for afsendelse til laboratoriet.

Følgende oplysninger indsamles i medlemsstaterne for hver prøve, der sendes til laboratoriet:

— identifikation af laboratoriet (hvis mere end ét laboratorium er involveret)

— transportmiddel, der er anvendt til prøverne

— dato for modtagelse på laboratoriet

— prøvematerialets vægt, når det drejer sig om analyse af lymfeknuder

— resultat for den enkelte analyserede prøve: »negativ« eller, hvis den er positiv for Salmonella spp., også resultaterne af serotypebestemmelsen »Salmonella serovar« eller »ikke-typbar«

— resultater for stammer testet for antimikrobiel følsomhed og/eller resultater af fagtypning.

(1) På basis af en uendelig population (> 100 000 pr. år), en skønnet prævalens på 50 %, et konfidensniveau på 95 % og en nøjagtighed på henholdsvis 2, 3, 4 og 5 %.

(2) Dette antal bør repræsentere mindst 80 % af antallet af slagtede slagtesvin i en medlemsstat.

(3) Dvs. at der til undersøgelsen bør udtages prøver af den 5. slagtekrop, der behandles den 19. dag i den pågældende måned.

(4) Prøvetype L = lymfeknuder, S = svaberprøve, MJ = kødsaft.

(5) i.r. = ikke relevant (fagtypning foretages kun efter isolation af Salmonella typhimurium og Salmonella enteritidis).