DA Den Europæiske Unions Tidende L 342/46

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS FORORDNING (EF) Nr. 1222/2009

af 25. november 2009

om mærkning af dæk for så vidt angår brændstofeffektivitet og andre vigtige parametre

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 95,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

efter høring af Regionsudvalget,

efter proceduren i traktatens artikel 251 (2), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) På baggrund af klimaændringerne og behovet for at støtte konkurrenceevnen i Europa er bæredygtig mobilitet en stor udfordring for Fællesskabet, således som Kommissionen understregede det i sin meddelelse af 8. juli 2008 med titlen »grønnere transport«.

(2) I Kommissionens meddelelse af 19. oktober 2006 med titlen »Handlingsplan for energieffektivitet: Udnyttelse af potentialet« fremhævedes potentialet for nedsættelse af det samlede energiforbrug med 20 % senest i 2020 ved hjælp af en række målrettede aktioner, herunder en mærkningsordning for dæk.

(3) I Kommissionens meddelelse af 7. februar 2007 med titlen »Resultaterne af revisionen af Fællesskabets strategi for nedbringelse af CO2-emissionerne fra personbiler og lette erhvervskøretøjer« fremhævedes potentialet for nedbringelse af CO2-emissionerne ved hjælp af supplerende foranstaltninger for bilkomponenter med den højeste indvirkning på brændstofforbruget, som f.eks. dæk.

(4) 20-30 % af køretøjernes brændstofforbrug skyldes dæk, navnlig på grund af disses rullemodstand. Lavere rullemodstand i dækkene kan derfor bidrage væsentligt til energieffektiviteten af vejtransport og dermed mindske emissionerne.

(5) Dæk karakteriseres ved flere parametre, som hænger sammen indbyrdes. Forbedring af én parameter såsom rullemodstand kan indvirke negativt på andre parametre, som f.eks. vejgreb i vådt føre, mens en forbedring af vejgrebet i vådt føre kan indvirke negativt på rullestøj, der afgives til omgivelserne. Dækfabrikanterne bør anspores til at optimere alle parametre på en måde, der går videre, end de standarder, der allerede er opnået.

(6) Brændstofbesparende dæk er omkostningseffektive, da brændstofbesparelserne rigeligt opvejer den højere anskaffelsespris for dækkene, som skyldes højere produktionsomkostninger.

(7) Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 661/2009 af 13. juli 2009 om krav til typegodkendelse for den generelle sikkerhed af motorkøretøjer, påhængskøretøjer dertil samt systemer, komponenter og separate tekniske enheder til sådanne køretøjer (3) indeholder mindstekrav til dæks rullemodstand. Med den teknologiske udvikling er det muligt at bringe energitabet fra dækkenes rullemodstand betydeligt ned under disse mindstekrav. For at mindske miljøvirkningerne fra vejtransport er det derfor hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser, der ved at give harmoniserede oplysninger om denne parameter ansporer slutbrugerne til at anskaffe mere brændstofbesparende dæk.

(8) Trafikstøj er en alvorlig gene og har en skadelig indvirkning på sundheden. Forordning (EF) nr. 661/2009 indeholder mindstekrav til dæks afgivelse af rullestøj til omgivelserne. Med den teknologiske udvikling er det muligt at bringe dækkenes afgivelse af rullestøj til omgivelserne betydeligt ned under disse mindstekrav. For at mindske trafikstøjen er det derfor hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser, der ved at give harmoniserede oplysninger om denne parameter ansporer slutbrugerne til at anskaffe dæk, der afgiver et lavt niveau af rullestøj til omgivelserne.

(9) En harmonisering af oplysningerne om dæks afgivelse af rullestøj til omgivelserne vil også gøre det lettere at gennemføre foranstaltninger mod trafikstøj og medvirke til at skærpe opmærksomheden om dækkenes indvirkning på trafikstøjen inden for rammerne af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2002/49/EF af 25. juni 2002 om vurdering og styring af ekstern støj (4).

(10) Forordning (EF) nr. 661/09 indeholder mindstekrav til dæks vejgreb i vådt føre. Med den teknologiske udvikling er det muligt at give dækkene et betydeligt bedre vådgreb end disse mindstekrav og dermed opnå kortere bremselængder i vådt føre. For at forbedre færdselssikkerheden er det derfor hensigtsmæssigt at indføre bestemmelser, der ved at give harmoniserede oplysninger om denne parameter ansporer slutbrugerne til at anskaffe dæk, der giver godt vejgreb i vådt føre.

(11) Oplysninger om vejgreb i vådt føre afspejler muligvis ikke den primære ydeevne for dæk, der er specielt konstrueret til sne- og isglat føre. Da der endnu ikke findes harmoniserede prøvningsmetoder for sådanne dæk, bør der åbnes mulighed for, at vejgrebsklassificeringen på et senere tidspunkt kan tilpasses.

(12) Oplysninger om dækparametre, der gives i form af en standardmærkning, vil formentlig påvirke slutbrugernes beslutninger om anskaffelse i retning af sikrere, mere støjsvage og mere brændstofbesparende dæk. Dette vil igen anspore dækfabrikanterne til at optimere disse dækparametre, hvilket baner vejen for et mere bæredygtigt forbrug og en mere bæredygtig produktion.

(13) Forskellige regler for mærkning af dæk fra medlemsstat til medlemsstat vil hindre samhandelen inden for Fællesskabet og pålægge dækfabrikanterne større administrative byrder og prøvningsomkostninger.

(14) 78 % af dækmarkedet udgøres af dæk, der skal erstatte udtjente dæk. Det er derfor hensigtsmæssigt at give slutbrugerne oplysning om parametrene både for nye dæk, der skal erstatte udtjente dæk, og for de dæk, der er monteret på fabriksnye køretøjer.

(15) Behovet for bedre oplysning om dækkenes brændstofeffektivitet og andre dækparametre er relevant for forbrugerne og administratorer af vognparker og transportvirksomheder, som ikke uden videre kan sammenligne de forskellige dækmærkers parametre, når der ikke findes nogen ordning for mærkning og harmoniseret prøvning. Det er derfor hensigtsmæssigt, at dæk i kategori C1, C2 og C3 er omfattet af denne forordning.

(16) En energimærkning, hvor produktet indplaceres på en skala fra »A« til »G«, er, som den anvendes på husholdningsapparater i medfør af Rådets direktiv 92/75/EØF af 22. september 1992 om angivelse af husholdningsapparaters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede vareoplysninger (5), velkendt blandt forbrugerne og har vist sig at fremme salget af mere effektive apparater. Der bør bruges samme udformning til mærkning af dæk med brændstofeffektivitet.

(17) Med mærkning på dækkene på salgsstedet og i teknisk reklamemateriale bør det være sikret, at distributører og potentielle slutbrugere får harmoniserede oplysninger om dæks brændstofeffektivitet, vejgreb i vådt føre og afgivelse af rullestøj til omgivelserne på det tidspunkt og det sted, hvor beslutningen om køb træffes.

(18) Nogle slutbrugere vælger deres dæk, inden de kommer til salgsstedet, eller køber dæk pr. postordre. For at sikre, at disse slutbrugere også kan træffe et informeret valg på grundlag af harmoniserede oplysninger om dæks brændstofeffektivitet, vejgreb i vådt føre og afgivelse af rullestøj til omgivelserne, bør mærkningen vises i alt teknisk reklamemateriale, også når sådant materiale er til rådighed via internettet. Teknisk reklamemateriale omfatter ikke reklamer på reklametavler, i aviser, blade, radioudsendelser, tv og i lignende online-formater.

(19) Potentielle slutbrugere bør gives oplysninger, der forklarer mærkets enkelte dele og deres relevans. Sådanne oplysninger bør være indeholdt i teknisk reklamemateriale, f.eks. på leverandørernes websteder.

(20) Oplysningerne bør gives i overensstemmelse med harmoniserede prøvningsmetoder, der er pålidelige, nøjagtige og reproducerbare, således at slutbrugerne kan sammenligne forskellige dæk og således at fabrikanternes prøvningsomkostninger begrænses.

(21) Medlemsstaterne vil muligvis indføre incitamenter for brændstofbesparende, sikrere og støjvenlige dæk for at reducere drivhusgasemissioner og øge sikkerheden inden for vejtransport. Der bør fastsættes mindstekrav til den brændstofeffektivitetsklasse og vådgrebsklasse, under hvilken sådanne incitamenter ikke må gælde, således at opsplitning af det indre marked undgås. Sådanne incitamenter kan eventuelt udgøre statsstøtte. Denne forordning bør ikke foregribe resultatet af eventuelle fremtidige statsstøtteprocedurer i henhold til traktatens artikel 87 og 88 vedrørende sådanne incitamenter og bør ikke dække skatte- og afgiftsspørgsmål.

(22) At leverandører og distributører overholder mærkningsbestemmelserne er afgørende for at nå målet for disse bestemmelser og sikre lige vilkår overalt i Fællesskabet. Medlemsstaterne bør derfor holde øje med overholdelsen ved at overvåge markedet og føre regelmæssig efterfølgende kontrol, jf. navnlig Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 765/2008 af 9. juli 2008 om kravene til akkreditering og markedsovervågning i forbindelse med markedsføring af produkter (6).

(23) I forbindelse med gennemførelsen af de relevante bestemmelser i denne forordning bør medlemsstaterne afstå fra at indføre foranstaltninger, der pålægger små og mellemstore virksomheder uberettigede, bureaukratiske og tunge forpligtelser.

(24) Leverandører og distributører af dæk bør tilskyndes til at opfylde forordningens bestemmelser inden 2012, hvorved mærkningens anerkendelse og virkeliggørelsen af dens fordele vil blive fremskyndet.

(25) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelse af denne forordning bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbestemmelser, der tillægges Kommissionen (7).

(26) Kommissionen bør navnlig tillægges beføjelser til at indføre krav til vådgrebsklassificering af C2 og C3-dæk, tilpasse vejgrebsklassificeringen af dæk, der er specielt konstrueret til sne- og isglat føre, og tilpasse bilagene, herunder prøvningsmetoderne og relaterede tolerancer, til den tekniske udvikling. Da der er tale om generelle foranstaltninger, der har til formål at ændre ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den med nye ikke-væsentlige bestemmelser, skal foranstaltningerne vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 5a i afgørelse 1999/468/EF.

(27) Forordningen bør revurderes med henblik på at konstatere, om mærkningen forstås af slutbrugerne, og om denne forordning kan frembringe den ønskede udvikling på markedet —

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING

Artikel 1

Mål og emne

1. Målet med denne forordning er at gøre vejtransporten sikrere og øge dens økonomiske og miljømæssige effektivitet ved at fremme brændstofbesparende og sikre dæk med et lavere støjniveau.

2. Denne forordning opstiller rammerne for formidling af harmoniserede oplysninger om dækparametre gennem mærkning, således at slutbrugerne ved køb af dæk får mulighed for at træffe et informeret valg.

Artikel 2

Anvendelsesområde

1. Denne forordning finder anvendelse på C1-, C2- og C3-dæk.

2. Denne forordning finder ikke anvendelse på:

a) regummierede dæk

b) professionelle off road-dæk

c) dæk konstrueret til montering udelukkende på køretøjer, der er registreret første gang før den 1. oktober 1990

d) dæk af T-typen til reservehjul til midlertidig brug

e) dæk, som kun er konstrueret til hastigheder under 80 km/h

f) dæk med en nominel fælgdiameter på op til 254 mm eller på 635 mm og derover

g) dæk monteret med traktionsforbedrende anordninger, f.eks. pigdæk

h) dæk til køretøjer udelukkende beregnet til væddeløbskørsel.

Artikel 3

Definitioner

I denne forordning forstås ved:

1) »C1-, C2- og C3-dæk«: dæk i de kategorier, der er defineret i artikel 8 i forordning (EF) nr. 661/2009

2) »dæk af T-typen til reservehjul til midlertidig brug«: et reservedæk til midlertidig brug, der er konstrueret til højere oppumpningstryk end normale og forstærkede dæk

3) »salgssted«: et sted, hvor dæk frembydes eller opbevares og udbydes til salg til slutbrugerne, herunder bilforhandleres udstillingslokaler, for så vidt angår udbydelse til salg til slutbrugerne af dæk, der ikke er monteret på køretøjerne

4) »teknisk reklamemateriale«: tekniske vejledninger, brochurer, foldere og kataloger (i enten trykt eller elektronisk form eller i online format) samt websteder, der anvendes til at fremme salg af dæk til slutbrugere og distributører, og som indeholder en beskrivelse af et dæks specifikke tekniske parametre

5) »teknisk dokumentation«: oplysninger om dæk, herunder dækfabrikant og -modelbetegnelse; beskrivelse af den dæktype eller gruppe dæktyper, som er omfattet af angivelsen af brændstofeffektivitetsklasse, vådgrebsklasse og klasse vedrørende rullestøj afgivet til omgivelserne og målt værdi; prøvningsrapporter og prøvningsnøjagtighed

6) »fabrikant«: enhver fysisk eller juridisk person, som fremstiller et produkt eller får et produkt konstrueret eller fremstillet og markedsfører dette produkt under sit navn eller varemærke

7) »importør«: enhver fysisk eller juridisk person, der er etableret i Fællesskabet, og som bringer et produkt fra et tredjeland i omsætning på Fællesskabets marked

8) »bemyndiget repræsentant«: enhver fysisk eller juridisk person, der er etableret i Fællesskabet, og som har modtaget en skriftlig fuldmagt fra en fabrikant til at handle på dennes vegne i forbindelse med varetagelsen af specifikke opgaver vedrørende dennes forpligtelser i henhold til forordningen

9) »leverandør«: fabrikanten eller dennes bemyndigede repræsentant i Fællesskabet eller importøren

10) »distributør«: enhver fysisk eller juridisk person i forsyningskæden, bortset fra fabrikanten og importøren, som gør et dæk tilgængeligt på markedet

11) »gøre tilgængelig på markedet«: enhver levering af et produkt med henblik på distribution eller anvendelse på Fællesskabets marked som led i erhvervsvirksomhed, mod eller uden vederlag

12) »slutbrugere«: forbrugere og administratorer af vognparker og vejtransportvirksomheder, som anskaffer eller forventes at anskaffe dæk

13) »væsentlig parameter«: en dækparameter såsom rullemodstand, vådgreb eller afgivet rullestøj til omgivelserne, som indvirker mærkbart på miljø, færdselssikkerhed eller sundhed under brugen af dækket.

Artikel 4

Dækleverandørernes ansvar

1. Leverandørerne sikrer, at der på C1- og C2-dæk, som leveres til distributører eller slutbrugere:

a) på slidbanen er påsat en mærkat med et mærke, der angiver brændstofeffektivitetsklasse, jf. bilag I, del A, klasse vedrørende rullestøj afgivet til omgivelserne og målt værdi, jf. bilag I, del C og, når det er relevant, vådgrebsklasse, jf. bilag I, del B eller

b) for hvert leveret parti af et eller flere identiske dæk, er påsat et mærke i printet format med angivelse af brændstofeffektivitetsklasse, jf. bilag I, del A, klasse vedrørende rullestøj afgivet til omgivelserne og målt værdi, jf. bilag I, del C og, når det er relevant, vådgrebsklasse, jf. bilag I, del B.

2. Mærkat og mærke, jf. i stk. 1, skal være udformet som foreskrevet i bilag II.

3. Leverandørerne angiver for C1-, C2- og C3-dæk brændstofeffektivitetsklasse, klasse vedrørende rullestøj afgivet til omgivelserne og målt værdi samt, når det er relevant, vådgrebsklasse i teknisk reklamemateriale, herunder på deres websteder, jf. bilag I, i den i bilag III krævede rækkefølge.

4. Leverandørerne stiller teknisk dokumentation til rådighed for medlemsstaternes myndigheder på deres anmodning i op til fem år efter, at det sidste dæk af en given dæktype er gjort tilgængelig på markedet. Den tekniske dokumentation skal være så detaljeret, at myndighederne er i stand til at kontrollere nøjagtigheden af mærkningens oplysninger vedrørende brændstofeffektivitet, vådgreb og rullestøj afgivet til omgivelserne.

Artikel 5

Dækdistributørernes ansvar

1. Distributørerne sikrer, at:

a) dækkene på salgsstedet er påsat den mærkat, som leverandøren har udleveret i overensstemmelse med artikel 4, stk. 1, litra a), på et klart synligt sted eller

b) det mærke, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, litra b), inden dækket sælges forevises slutbrugeren og er klart synligt i umiddelbar nærhed af dækket på salgsstedet.

2. Er dæk, der udbydes til salg, ikke synlige for slutbrugeren, skal distributøren give slutbrugeren oplysning om deres brændstofeffektivitetsklasse, vådgrebsklasse samt klasse vedrørende rullestøj afgivet til omgivelserne og målt værdi.

3. For C1-, C2- og C3-dæk skal distributørerne oplyse brændstofeffektivitetsklasse, den målte værdi for rullestøj afgivet til omgivelserne samt, når det er relevant, vådgrebsklasse, jf. bilag I, på eller sammen med slutbrugerens regning ved køb af dæk.

Artikel 6

Køretøjsleverandørernes og køretøjsdistributørernes ansvar

Hvis slutbrugerne på salgsstedet tilbydes et valg mellem forskellige dæk til et nyt køretøj, som de har til hensigt at købe, oplyser køretøjsleverandørerne og køretøjsdistributørerne dem inden købet for hvert af de tilbudte dæk om brændstofeffektivitetsklasse, klasse vedrørende rullestøj afgivet til omgivelserne og målt værdi samt, når det er relevant, vådgrebsklasse for C1-, C2- og C3-dæks vedkommende, jf. bilag I, og i den i bilag III krævede rækkefølge. Oplysningerne skal som et minimum findes i det tekniske reklamemateriale.

Artikel 7

Harmoniserede prøvningsmetoder

De oplysninger om brændstofeffektivitetsklasse, klasse vedrørende rullestøj afgivet til omgivelserne og målt værdi samt vådgrebsklasse, jf. artikel 4, 5 og 6, tilvejebringes ved hjælp af de harmoniserede prøvningsmetoder, der er nævnt i bilag I.

Artikel 8

Verifikationsprocedure

Medlemsstaterne vurderer overensstemmelsen af de oplyste brændstofeffektivitets- og vådgrebsklasser, jf. bilag I, del A og B, og den oplyste klasse vedrørende rullestøj afgivet til omgivelserne og den oplyste målte værdi, jf. bilag I, del C, efter proceduren i bilag IV.

Artikel 9

Det indre marked

1. Når forordningens krav er opfyldt, kan medlemsstaterne med begrundelse i produktoplysninger hverken forbyde, at de i artikel 2 omhandlede dæk gøres tilgængelige på markedet, eller sætte begrænsninger herfor.

2. Medmindre det modsatte bevises, skal medlemsstaterne anse mærkning og produktoplysninger for at overholde denne forordning. Medlemsstaterne kan hos leverandørerne rekvirere teknisk dokumentation, jf. artikel 4, stk. 4, med henblik på at vurdere de oplyste værdiers og klassers nøjagtighed.

Artikel 10

Incitamenter

Medlemsstaterne indfører ikke incitamenter for dæk, der ligger lavere end klasse C med hensyn til enten brændstofeffektivitet eller vådgreb, jf. bilag I, del A og B. Skatte- og afgiftsforanstaltninger udgør ikke incitamenter med henblik på denne forordning.

Artikel 11

Ændringer og tilpasning til den tekniske udvikling

Følgende foranstaltninger til ændring af ikke-væsentlige bestemmelser i denne forordning, herunder ved at supplere den, vedtages efter forskriftsproceduren med kontrol i artikel 13, stk. 2:

a) indførelse af krav om oplysninger i forbindelse med vådgrebsklassificering af C2- og C3-dæk, forudsat at der foreligger egnede harmoniserede prøvningsmetoder

b) tilpasning, hvor det er relevant, af vejgrebsklassificeringen til de særlige tekniske egenskaber ved dæk, der primært er konstrueret til at opnå en bedre ydeevne end normale dæk for så vidt angår deres evne til at sætte køretøjet i gang, holde det i gang eller bringe det til standsning i sne- og/eller isglat føre

c) tilpasning af bilag I — IV til den tekniske udvikling.

Artikel 12

Håndhævelse

Medlemsstaterne sikrer, at de myndigheder, der er ansvarlige for markedsovervågningen, kontrollerer overholdelse af kravene i artikel 4, 5 og 6 i denne forordning som foreskrevet i forordning (EF) nr. 765/2008.

Artikel 13

Udvalgsprocedure

1. Kommissionen bistås af et udvalg.

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 5a, stk. 1-4, og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

Artikel 14

Revurdering

1. Kommissionen vurderer behovet for en revurdering af denne forordning, idet den bl.a. tager hensyn til følgende:

a) om mærkningen effektivt øger slutbrugernes bevidsthed, navnlig om bestemmelserne i artikel 4, stk. 1, litra b), er lige så effektive som dem i artikel 4, stk. 1, litra a), med henblik på at nå målene for denne forordning

b) om mærkningsordningen bør udvides til også at omfatte regummierede dæk

c) om andre dækparametre, som f.eks. dækkets levetid, bør inddrages

d) de oplysninger om dækparametrene, som køretøjsleverandører og køretøjsdistributører giver slutbrugerne.

2. Kommissionen forelægger resultaterne af vurderingen for Europa-Parlamentet og Rådet senest den 1. marts 2016 og forelægger, når det er relevant, Europa-Parlamentet og Rådet et forslag.

Artikel 15

Overgangsbestemmelse

Artikel 4 og 5 finder ikke anvendelse på dæk, der er fremstillet inden den 1. juli 2012.

Artikel 16

Ikrafttræden

Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Denne forordning anvendes fra den 1. november 2012.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat. Udfærdiget i Strasbourg, den 25. november 2009. På Europa-Parlamentets vegne J. BUZEK Formand På Rådets vegne Å. TORSTENSSON Formand

(1) EUT C 228 af 22.9.2009, s. 81.

(2) Europa-Parlamentets udtalelse af 22.4.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT), Rådets fælles holdning af 20.11.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Europa-Parlamentets holdning af 24.11.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(3) EUT L 200 af 31.7.2009, s. 1.

(4) EFT L 189 af 18.7.2002, s. 12.

(5) EFT L 297 af 13.10.1992, s. 16.

(6) EUT L 218 af 13.8.2008, s. 30.

(7) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

BILAG I KLASSIFICERING AF DÆKPARAMETRE Del A: Brændstofeffektivitetsklasser Brændstofeffektivitetsklassen fastlægges på nedenstående skala fra »A« til »G« på grundlag af rullemodstandskoefficienten, som den er målt ifølge FN/ECE-regulativ nr. 117 med senere ændringer. Hvis en dæktype er godkendt i mere end én dækkategori (f.eks. C1 og C2), benyttes der til klassificering af dæktypen efter brændstofeffektivitet den klassificeringsskala, som gælder for den højeste dækkategori (f.eks. C2 og ikke C1). C1-dæk C2-dæk C3-dæk Rullemodstandskoefficient i kg/t Energieffektivitetsklasse Rullemodstandskoefficient i kg/t Energieffektivitetsklasse Rullemodstandskoefficient i kg/t Energieffektivitetsklasse rullemodstandskoefficient ≤ 6,5 A rullemodstandskoefficient ≤ 5,5 A rullemodstandskoefficient ≤ 4,0 A 6,6 ≤ rullemodstandskoefficient ≤ 7,7 B 5,6 ≤ rullemodstandskoefficient ≤ 6,7 B 4,1 ≤ rullemodstandskoefficient ≤ 5,0 B 7,8 ≤ rullemodstandskoefficient ≤ 9,0 C 6,8 ≤ rullemodstandskoefficient ≤ 8,0 C 5,1 ≤ rullemodstandskoefficient ≤ 6,0 C benyttes ikke D benyttes ikke D 6,1 ≤ rullemodstandskoefficient ≤ 7,0 D 9,1 ≤ rullemodstandskoefficient ≤ 10,5 E 8,1≤ rullemodstandskoefficient ≤ 9,2 E 7,1 ≤ rullemodstandskoefficient ≤ 8,0 E 10,6 ≤ rullemodstandskoefficient ≤ 12,0 F 9,3 ≤ rullemodstandskoefficient ≤ 10,5 F rullemodstandskoefficient ≥ 8,1 F rullemodstandskoefficient ≥ 12,1 G rullemodstandskoefficient ≥ 10,6 G benyttes ikke G Del B: Vådgrebsklasser Vådgrebsklassen for C1-dæk fastlægges på nedenstående skala fra »A« til »G« på grundlag af vådgrebsindekset, som det er målt ifølge FN/ECE-regulativ nr. 117 med senere ændringer. Vådgrebsindeks Vådgrebsklasse 1,55 ≤ vådgrebsindeks A 1,40 ≤ vådgrebsindeks ≤ 1,54 B 1,25 ≤ vådgrebsindeks ≤ 1,39 C benyttes ikke D 1,10 ≤ vådgrebsindeks ≤ 1,24 E vådgrebsindeks ≤ 1,09 F benyttes ikke G Del C: Klasse vedrørende rullestøj afgivet til omgivelserne og målt værdi Den målte værdi for rullestøj afgivet til omgivelserne (N) skal oplyses i decibel og udregnes ifølge FN/ECE-regulativ nr. 117 med senere ændringer. Klassen vedrørende rullestøj afgivet til omgivelserne bestemmes ud fra grænseværdierne (LV), jf. bilag II, del C, i forordning (EF) nr. 661/2009 på følgende måde: N i dB Klasse vedrørende rullestøj afgivet til omgivelserne N ≤ LV – 3 LV – 3 < N ≤ LV N > LV

BILAG II MÆRKETS UDFORMNING 1. Udformning 1.1. Mærket i artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 1, skal være udformet som vist nedenfor: 1.2. For mærket gælder følgende specifikationer: 1.3. Mærket skal have en bredde på mindst 75 mm og en højde på mindst 110 mm. Hvis mærket trykkes i større format, skal dets indhold opfylde ovenstående specifikationer forholdsmæssigt. Mærket skal opfylde følgende krav: a) Farverne er CMYK — cyan, magenta, gul og sort — om i dette eksempel: 00-70-X-00: 0 % cyan, 70 % magenta, 100 % gul, 0 % sort. b) Tallene nedenfor henviser til figuren i punkt 1.2. Brændstofeffektivitet Piktogram: bredde: 19,5 mm, højde: 18,5 mm — Ramme om piktogram: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 26 mm, højde: 23 mm — Ramme om klasse: linjebredde: 1 pt — Rammeafslutning: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 36 mm — Farve: X-10-00-05 Vådgreb Piktogram: bredde: 19 mm, højde: 19 mm — Ramme om piktogram: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 26 mm, højde: 23 mm — Ramme om klasse: linjebredde: 1 pt — Rammeafslutning: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 26 mm — Farve: X-10-00-05 Rullestøj afgivet til omgivelserne Piktogram: bredde: 14 mm, højde: 15 mm — Ramme om piktogram: linjebredde: 3,5 pt, bredde: 26 mm, højde: 24 mm — Ramme om værdi: linjebredde: 1 pt — Rammeafslutning: linjebredde: 3,5 pt, højde: 24 mm — Farve: X-10-00-05 Ramme om mærket: linjebredde: 1,5 pt — Farve: X-10-00-05 Skala fra »A« til »G« Pile: højde: 4,75 mm, mellemrum: 0,75 mm, sort stiplet linje: 0,5 pt — Farver: — A: X-00-X-00 — B: 70-00-X-00 — C: 30-00-X-00 — D: 00-00-X-00 — E: 00-30-X-00 — F: 00-70-X-00 — G: 00-X-X-00. Tekst: Helvetica Bold 12 pt, 100 % hvid, sort kontur: 0,5 pt; Klasse Pil: bredde: 16 mm, højde: 10 mm, 100 % sort Tekst: Helvetica Bold 27 pt, 100 % hvid Linjer i skala: linjebredde: 0,5 pt, mellemrum mellem stiplede linjer: 5,5 mm, 100 % sort Tekst i skala: Helvetica Bold 11 pt, 100 % sort Målt værdi for rullestøj afgivet til omgivelserne Pil: bredde: 25,25 mm, højde: 10 mm, 100 % sort Tekst: Helvetica Bold 20 pt, 100 % hvid Tekst enhed: Helvetica Bold 13 pt, 100 % hvid EU-logo: bredde: 9 mm, højde: 6 mm Henvisning til forordning: Helvetica Regular 7,5 pt, 100 % sort; Dækkategori: Helvetica Bold 7,5 pt, 100 % sort Klasse vedrørende rullestøj afgivet til omgivelserne, jf. bilag I, del C: bredde: 8,25 mm, højde: 15,5 mm – 100 % sort c) Baggrunden skal være hvid. 1.5. Dækkets kategori (C1 eler C2) skal angives i mærket som vist i illustrationen i punkt 1.2. 2. Mærkat 2.1. Den mærkat, der er nævnt i artikel 4, stk. 1, og artikel 5, stk. 1, består af to dele: i) et mærke, der er trykt i den i dette bilags punkt 1 beskrevne udformning, og ii) en plads til angivelse af varemærket i henhold til specifikationerne i punkt 2.2. i dette bilag. 2.2. Plads til angivelse af varemærket: Leverandøren skal anføre sit firmanavn eller varemærke, dækkets modelbetegnelse, dimension, belastningstal, hastighedskategori og andre tekniske specifikationer på mærkaten sammen med mærket; det kan ske i farve, format og udformning efter eget valg, forudsat at dette ikke svækker eller forvirrer det definerede signal i mærket i punkt 1 i dette bilag. Mærkatens samlede areal må ikke overstige 250 cm2, og mærkatens samlede højde må ikke overstige 220 mm.

BILAG III Oplysninger i det tekniske reklamemateriale 1. Oplysningerne om dækkene skal gives i nedenstående rækkefølge: i) brændstofeffektivitetsklasse (bogstav »A« til »G«) ii) vådgrebsklasse (bogstav »A« til »G«) iii) klasse vedrørende rullestøj afgivet til omgivelserne og målt værdi (dB). 2. Oplysningerne i punkt 1 skal opfylde følgende krav: i) være let læselige ii) være let forståelige iii) hvis der for en given dæktype er forskellig klassificering afhængigt af dimensionerne eller andre parametre, oplyses intervallet mellem det dårligste og det bedste dæk. 3. Leverandørerne skal tillige stille følgende til rådighed på deres websteder: i) et link til Kommissionens relevante webside om denne forordning ii) en forklaring af de piktogrammer, der benyttes i mærket iii) en udtalelse, hvor det fremhæves, at den reelle brændstofbesparelse og færdselssikkerheden i høj grad afhænger af førerens køremåde og navnlig følgende: — at der kan opnås en betydelig brændstofbesparelse ved økonomisk kørsel — at dæktrykket bør kontrolleres regelmæssigt for at opnå et bedre vejgreb og en bedre brændstoføkonomi — at der altid bør holdes den fornødne bremseafstand.