RAADETS AFGOERELSE af 6. december 1994 om et handlingsprogram for gennemfoerelse af en erhvervsuddannelsespolitik i Det Europaeiske Faellesskab (94/819/EF)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 127,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (2),

i henhold til fremgangsmaaden i traktatens artikel 189 C (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

1. Efter traktaten skal Faellesskabet ivaerksaette en erhvervsuddannelsespolitik, der stoetter og supplerer medlemsstaternes aktioner;

2. denne politik skal gennemfoeres med fuld respekt for, at ansvaret for undervisningsindholdet og tilrettelaeggelsen af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne, og uden at der er tale om nogen form for harmonisering af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser;

3. Raadet fastsatte i afgoerelse 63/266/EOEF (4) almindelige principper for gennemfoerelse af en faelles politik for faglig uddannelse; anvendelsen af disse almindelige principper paahviler medlemsstaterne og Faellesskabets kompetente myndigheder inden for rammerne af traktaten;

4. Raadet har med afgoerelse 86/365/EOEF (5) og afgoerelse 89/27/EOEF (6) vedtaget de to faser af COMETT-programmet om samarbejde mellem universiteter og virksomheder om uddannelse paa teknologiomraadet;

5. Raadet har med afgoerelse 89/657/EOEF (7) vedtaget handlingsprogrammet EUROTECNET til fremme af innovation inden for erhvervsuddannelse som foelge af ny teknologi i Det Europaeiske Faellesskab;

6. Raadet har med afgoerelse 90/267/EOEF (8) vedtaget handlingsprogrammet FORCE til udvikling af efter- og videreuddannelse i Det Europaeiske Faellesskab;

7. Raadet har med afgoerelse 87/569/EOEF (9), vedtaget og derefter aendret handlingsprogrammet PETRA for erhvervsuddannelse af unge og forberedelse af unge til arbejds- og voksenlivet;

8. Raadet har med afgoerelse 89/489/EOEF (10) vedtaget handlingsprogrammet LINGUA til fremme af kendskabet til fremmedsprog i Det Europaeiske Faellesskab;

9. i henhold til evalueringsrapporter om Faellesskabets handlingsprogrammer, der er medtaget i Kommissionens beretning til Raadet, Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg, tilfoejer faellesskabssamarbejdet paa erhvervsuddannelsesomraadet en reel vaerditilvaekst til de aktioner, der gennemfoeres i og af medlemsstaterne;

10. Kommissionen understreger i sit arbejdspapir om retningslinjer for EF's indsats paa uddannelsesomraadet, at den har til hensigt at rationalisere og forenkle handlingsprogrammer paa erhvervsuddannelsesomraadet ved at slaa dem sammen til et enkelt program og ved at styrke de elementer, der forekommer at vaere de mest lovende, hvad angaar baade stimulerende virkninger og vaerditilvaekst paa europaeisk plan;

11. Kommissionen opfordrer i sin henstilling 87/567/EOEF af 24. november 1987 om erhvervsuddannelse for kvinder (11) medlemsstaterne til at styrke foranstaltninger til fremme af lige muligheder; med Faellesskabets tredje handlingsprogram paa mellemlang sigt (1991-1995) om lige muligheder for kvinder og maend (12) forpligter Kommissionen sig til fortsat at gennemfoere udveksling af erfaringer og knowhow via IRIS-nettet og til at udvikle dette net for bedre at kunne bestemme kvindernes uddannelsesbehov, for at fremme nyskabende uddannelser og for at udvikle en europaeisk metodologi paa omraadet; der er behov for en saerlig indsats for at aabne nye erhvervsomraader for kvinder og for at goere det nemmere for dem at komme tilbage til arbejdsmarkedet efter en erhvervspause;

12. Raadet giver i sin resolution af 11. juni 1993 om erhvervsuddannelse i 1990'erne (13) udtryk for den opfattelse, at erhvervsuddannelsernes kvalitet i medlemsstaterne boer hoejnes for at give den enkelte oegede muligheder for at udvikle sine faerdigheder og kvalifikationer for hermed at bidrage til oeget oekonomisk og social samhoerighed samt forbedre det europaeiske erhvervslivs konkurrenceevne;

13. Raadet har i naevnte resolution af 11. juni 1993 konstateret, at Faellesskabet kan yde et vigtigt bidrag til samarbejdet mellem medlemsstaterne ved at udvikle en overordnet og sammenhaengende uddannelses- og erhvervsuddannelsespolitik, som stoetter og supplerer medlemsstaternes politik;

14. punkt 15 i faellesskabspagten om arbejdstagernes grundlaeggende arbejdsmarkedsmaessige og sociale rettigheder, som stats- og regeringscheferne for elleve af Det Europaeiske Faellesskabs medlemsstater vedtog paa Det Europaeiske Raads moede den 9. december 1989 i Strasbourg, lyder saaledes:

»15. Enhver arbejdstager i Det Europaeiske Faellesskab skal kunne have adgang til erhvervsuddannelse, lige saa laenge den paagaeldende er erhvervsaktiv. Der maa ikke i betingelserne for denne adgang ligge nogen forskelsbehandling paa grundlag af nationalitet.

De kompetente offentlige myndigheder, virksomhederne og arbejdsmarkedets parter boer inden for hver deres kompetenceomraade tilvejebringe de noedvendige tilbud om livslang efter- og videreuddannelse, saaledes at alle borgere faar mulighed for at ajourfoere deres faglige viden, bl.a. gennem frihed i forbindelse med uddannelse, at dygtiggoere sig og at erhverve ny viden, navnlig under hensyn til den tekniske udvikling.«;

15. i sin henstilling 93/404/EOEF af 30. juni 1993 om adgang til erhvervsmaessig efter- og videreuddannelse (14) henstiller Raadet til medlemsstaterne, at de under hensyn til de disponible midler og til de kompetente offentlige myndigheders, virksomhedernes og arbejdsmarkedets parters respektive ansvar samt til de forskelle, der er mellem medlemsstaternes lovgivning og/eller nationale praksis udformer deres erhvervsuddannelsespolitik saaledes, at enhver arbejdstager i Faellesskabet skal kunne have adgang til erhvervsmaessig efter- og videreuddannelse uden nogen form for forskelsbehandling og lige saa laenge, den paagaeldende er erhvervsaktiv;

16. den vaerditilvaekst, som Faellesskabets indsats medfoerer, boer konsolideres og styrkes i takt med den gradvise etablering af et samarbejdsomraade inden for uddannelse og erhvervskvalifikationer, der er knyttet sammen med det indre markeds funktion, under hensyntagen til Raadets resolution af 3. december 1992 om kvalifikationers gennemsigtighed (15);

17. i Kommissionens sammenfattende rapport udarbejdet paa grundlag af medlemsstaternes bidrag, der er baseret paa memorandummet om erhvervsuddannelse i 1990'erne, goeres der rede for de hovedtendenser, som alle medlemsstaterne konfronteres med i dette europaeiske samarbejdsomraade inden for uddannelse og erhvervskvalifikationer;

18. Paa Det Europaeiske Raads moede den 10.-11. december 1993 naaede man til den konklusion, at Faellesskabets aktion som foelge af de enkelte medlemsstaters institutionelle, lovgivningsmaessige eller overenskomstmaessige saerpraeg boer koncentreres omkring fastlaeggelse af en maalsaetning, idet det overlades til medlemsstaterne at vaelge midler tilpasset deres situation inden for generelle rammer fastlagt i faellesskab, og at medlemsstaterne for at styrke den europaeiske oekonomis evne til at skabe beskaeftigelse boer tage udgangspunkt i forslagene i Kommissionens hvidbog om en strategi paa mellemlang sigt for vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse samt tage velvilligt hensyn til hvidbogen om europaeisk social- og arbejdsmarkedspolitik - en vej frem for Unionen;

19. for at sikre en sammenhaengende udvikling af erhvervsuddannelsen i Faellesskabet boer der opstilles en faellesmaalsaetning for gennemfoerelsen af dette program med det formaal at stoette og supplere medlemsstaternes initiativer paa erhvervsuddannelsesomraadet;

20. de forskellige foranstaltninger boer tilrettelaegges inden for fire hovedomraader: det foerste omhandler stoette til forbedring af erhvervsuddannelsessystemerne og -ordningerne i medlemsstaterne; det andet omhandler stoette til forbedring af erhvervsuddannelsesaktionerne vedroerende virksomheder og arbejdstagere, herunder gennem samarbejde mellem universiteter og virksomheder; det tredje omhandler stoette til udvikling af sprogkundskaberne og af kendskabet til og udbredelsen af nyskabelser paa erhvervsuddannelsesomraadet; det fjerde omhandler ledsageforanstaltninger;

21. fremme af indlaeringen af fremmedsprog som led i erhvervsuddannelse er af afgoerende betydning for udviklingen af en europaeisk dimension i erhvervsuddannelserne;

22. de foranstaltninger, der er udviklet inden for programmet, sigter alle mod et tvaernationalt samarbejde, der tilfoejer de aktioner, der gennemfoeres af medlemsstaterne eller af aktoerer paa uddannelsesomraadet, en reel vaerditilvaekst under hensyntagen til subsidiaritetsprincippet;

23. medlemsstaterne traeffer de noedvendige bestemmelser for at sikre samordning og tilrettelaeggelse paa nationalt plan af dette programs gennemfoerelse, isaer ved at indfoere egnede nationale strukturer og mekanismer paa baggrund af erfaringerne med de eksisterende net og strukturer;

24. Kommissionen soerger for, at der er kohaerens mellem naervaerende program og Faellesskabets handlingsprogram paa uddannelsesomraadet og de oevrige faellesskabsforanstaltninger; der boer tilskyndes til operationel komplementaritet mellem naervaerende program og faellesskabsinitiativprogrammerne og til samordning af aktiviteterne i naervaerende program og fjerde rammeprogram for forskning og udvikling;

25. Kommissionen og medlemsstaterne boer i faellesskab sikre en konstant overvaagning og en systematisk evaluering af dette program og foranstaltningerne;

26. dette program boer vaere aabent for deltagelse af de associerede lande i Central- og OEsteuropa i overensstemmelse med betingelserne i de tillaegsprotokoller til associeringsaftalerne om deltagelse i faellesskabsprogrammer, der skal indgaas med disse lande; programmet boer vaere aabent for deltagelse af Cypern og Malta paa grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler som dem, der gaelder for EFTA-landene, og i overensstemmelse med procedurer, der skal aftales med de naevnte lande -

TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:

Artikel 1

Fastlaeggelse af programmet

1. Med denne afgoerelse opstilles et handlingsprogram for gennemfoerelse af en erhvervsuddannelsespolitik i Faellesskabet, der stoetter og supplerer medlemsstaternes aktioner med fuld respekt for, at ansvaret for undervisningsindholdet og tilrettelaeggelsen af erhvervsuddannelserne ligger hos medlemsstaterne, og uden at der er tale om nogen form for harmonisering af medlemsstaternes love og administrative bestemmelser.

2. Handlingsprogrammet kaldes LEONARDO DA VINCI-programmet, og det ivaerksaettes for perioden 1. januar 1995 til 31. december 1999.

3. Under hensyn til de saerlige institutionelle, lovgivningsmaessige eller aftalemaessige forhold i de enkelte medlemsstater er Faellesskabets indsats baseret paa en faellesmaalsaetning for gennemfoerelsen af dette program, som tager sigte paa at stoette og supplere medlemsstaternes initiativer paa erhvervsuddannelsesomraadet.

4. De faellesskabsforanstaltninger, der er fastsat i artikel 4 og i bilaget, gennemfoeres paa grundlag af faellesmaalsaetningen i stk. 3 med det formaal at stoette og supplere de aktioner, der gennemfoeres af og i medlemsstaterne.

5. Formaalet med overvaagningen i henhold til artikel 9 er at analysere de opnaaede resultater og at drage konklusioner heraf med hensyn til faellesskabsaktionens viderefoerelse.

Artikel 2

Definitioner

Under hensyn til forskellene mellem systemerne og ordningerne i medlemsstaterne forstaas i denne afgoerelse ved:

a) »erhvervsmaessig grunduddannelse«: enhver form for erhvervsmaessig grunduddannelse, herunder teknisk uddannelse og erhvervsuddannelse samt laerlingeuddannelser, som goer det muligt for de unge at opnaa en erhvervskvalifikation, der anerkendes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor uddannelsen gennemfoeres

b) »efter- og videreuddannelse«: enhver erhvervsuddannelsesforanstaltning, der foelges af arbejdstagere i Faellesskabet, medens de er erhvervsaktive

c) »livslang uddannelse«: samarbejdet mellem de eksisterende uddannelsesomraader samt saerlige foranstaltninger med henblik paa permanent uddannelse hele livet igennem

d) »erhvervsvejledning«: raadgivning og oplysning om valg af erhverv og jobmobilitet, dels som led i uddannelsen eller erhvervsuddannelsen, dels i form af initiativer til individuel orientering

e) »virksomhed«: enhver virksomhed i den private eller offentlige sektor, uanset dens stoerrelse og retlige status, og uanset hvilken erhvervssektor den opererer i, og enhver form for oekonomisk aktivitet, herunder erhvervsdrivende foreninger

f) »arbejdstager«: enhver person med tilknytning til arbejdsmarkedet, uanset om denne udoever en beskaeftigelse, herunder ogsaa selvstaendige erhvervsdrivende

g) i) »arbejdsmarkedets parter paa nationalt niveau«: arbejdstagerorganisationer i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis

ii) »arbejdsmarkedets parter paa faellesskabsniveau«: arbejdsgiver- og arbejdstagerorganisationer, som deltager i den sociale dialog paa faellesskabsniveau

h) »erhvervsuddannelsesinstitution«: alle offentlige, halvoffentlige eller private institutioner, der i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis tilrettelaegger eller tilbyder erhvervsuddannelse, videreuddannelse, ajourfoering af kvalifikationer eller omskoling, uanset hvorledes disse institutioner benaevnes i medlemsstaterne

i) »universitet«: alle former for hoejere uddannelsesinstitutioner, der i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis formidler kvalifikationer eller udsteder eksamensbeviser paa hoejere niveau, uanset hvorledes disse institutioner benaevnes i medlemsstaterne

j) »aaben undervisning og fjernundervisning«: enhver form for fleksibel erhvervsuddannelse, der omfatter:

- anvendelse af traditionelle eller avancerede informations- og kommunikationsteknologier og -tjenester og

- stoette fra personlige raadgivere og vejledere.

Artikel 3

Faellesmaalsaetning

Faellesmaalsaetningen i artikel 1, stk. 3, skal bidrage til at virkeliggoere maalene i traktatens artikel 127 paa grundlag af foelgende maalsaetninger:

a) forbedre kvaliteten af og nyskabelsen inden for erhvervsuddannelsessystemerne og -ordningerne i medlemsstaterne

b) styrke EF-dimensionen i erhvervsuddannelserne og erhvervsvejledningen

c) fremme livslang uddannelse for at lette en konstant tilpasning af kvalifikationerne med det formaal at opfylde arbejdstagernes og virksomhedernes behov, bidrage til mindskelse af arbejdsloesheden og lette den enkeltes udfoldelsesmuligheder

d) give alle unge i Faellesskabet, som oensker det, mulighed for et eller om muligt to eller flere aars erhvervsmaessig grunduddannelse efter deres obligatoriske skolegang paa fuld tid, som foerer til faglige kvalifikationer, der anerkendes af de kompetente myndigheder i den medlemsstat, hvor de er erhvervet

e) fremme saerlige erhvervsuddannelsesforanstaltninger for voksne uden tilstraekkelige faglige kvalifikationer, isaer voksne uden en tilstraekkelig uddannelse

f) forbedre erhvervsundervisningens og -uddannelsernes status og goere dem mere tiltraekkende samt arbejde for, at erhvervskvalifikationer vurderes lige saa hoejt som akademiske eksamensbeviser

g) fremme faglig uddannelse af unge og forberedelse af unge til voksen- og arbejdslivet i betragtning af de krav, som samfundet og den teknologiske udvikling stiller

h) tilskynde til saerlige erhvervsuddannelsesaktioner for daarligt stillede unge uden en passende uddannelse og isaer unge, der forlader skolesystemet uden en passende uddannelse

i) fremme lighed i adgangen til erhvervsmaessig grund- og videreuddannelse for personer der staar svagt, f.eks. som foelge af socio-oekonomiske, eller etniske forhold eller fysiske eller psykiske handicap, idet opmaerksomheden isaer rettes mod personer, som er ramt af flere risikofaktorer, og som derfor er truet af social og oekonomisk udstoedelse

j) stoette erhvervsuddannelsespolitikken saaledes, at enhver arbejdstager i Faellesskabet skal kunne have adgang til erhvervsmaessig efter- og videreuddannelse uden nogen form for forskelsbehandling og lige saa laenge, den paagaeldende er erhvervsaktiv

k) fremme lige adgangsmuligheder for kvinder og maend og deres faktiske deltagelse i erhvervsuddannelse, isaer for at aabne nye erhvervsomraader for dem og goere det nemmere for dem at komme tilbage til arbejdsmarkedet efter en erhvervspause

l) fremme lige adgangsmuligheder for vandrende arbejdstagere og deres boern samt for handicappede personer og fremme deres faktiske deltagelse i erhvervsuddannelse

m) - fremme samarbejdet om kvalifikationskrav og uddannelsesbehov og

- tilskynde til erhvervelse af kvalifikationer og til disses gennemsigtighed samt til forstaaelse af, hvilke noeglekvalifikationer der kraeves i forbindelse med den teknologiske udvikling, det indre markeds funktion, herunder den frie bevaegelighed for varer, tjenesteydelser, personer og kapital, virksomhedernes konkurrenceevne og arbejdsmarkedets behov

n) fremme erhvervsuddannelse under hensyn til resultaterne af programmerne for forskning og teknologisk udvikling, isaer gennem samarbejde mellem universiteter og virksomheder om uddannelse i teknologi og i anvendelse og overfoersel heraf

o) fremme den gradvise etablering af et europaeisk samarbejdsomraade inden for erhvervsuddannelse og -kvalifikationer, isaer ved udveksling af information og erfaringer vedroerende hindringerne for uddannelsesinstitutionernes frie udveksling af tjenesteydelser

p) stoette aktiviteter, der tager sigte paa at laegge stoerre vaegt paa sprogkundskaber i erhvervsuddannelsesaktionerne

q) fremme udviklingen af erhvervsvejledningsforanstaltninger med henblik paa at give alle mulighed for livslang erhvervsvejledning af kvalitet

r) fremme udviklingen af metoder til selvstudium paa arbejdspladsen og aaben undervisning og fjernundervisning, isaer for at lette adgangen til efter- og videreuddannelse

s) tilskynde til, at noeglekvalifikationer tillaegges stoerre vaegt og integreres i erhvervsuddannelsesaktionerne med henblik paa at fremme erhvervelsen af fleksible kvalifikationer og personlige faerdigheder, som er noedvendige for arbejdstagernes mobilitet og virksomhedernes behov.

Artikel 4

Faellesskabsforanstaltninger

1. Kommissionen gennemfoerer i samraad med medlemsstaterne de faellesskabsforanstaltninger, der er fastsat i bilaget.

2. Kommissionen traeffer i samraad med medlemsstaterne foranstaltninger, som skal sikre en passende overgang mellem de aktioner, der allerede er ivaerksat som led i programmerne COMETT, FORCE, EUROTECNET, PETRA og LINGUA, og de faellesskabsforanstaltninger, der gennemfoeres som led i naervaerende program.

3. Medlemsstaterne traeffer de noedvendige bestemmelser for at sikre samordning og tilrettelaeggelse paa nationalt plan af dette programs gennemfoerelse, isaer ved at indfoere egnede nationale strukturer og mekanismer.

Artikel 5

Finansiering

1. De EF-midler, der skoennes noedvendige til gennemfoerelsen af dette program, beloeber sig til 620 mio. ECU inden for rammerne af de finansielle overslag for 1993 til 1999.

2. Budgetmyndigheden fastlaegger de disponible bevillinger for hvert regnskabsaar i overensstemmelse med principperne for forsvarlig forvaltning i artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 6

Udvalg

1. Kommissionen bistaas af et udvalg, der bestaar af to repraesentanter for hver medlemsstat, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

2. Hvad angaar de punkter, der er naevnt i stk. 3, litra b), bistaas udvalget af underudvalg og/eller arbejdsgrupper paa specifikke omraader (isaer erhvervsmaessig grunduddannelse, efter- og videreuddannelse og samarbejde mellem universiteter og virksomheder).

3. Udvalget afgiver udtalelse om foelgende punkter:

a) - de generelle retningslinjer vedroerende EF-stoetten (stoerrelse, varighed og modtagere)

- spoergsmaal vedroerende dette programs interne fordeling

- fremgangsmaaden ved udvaelgelse, overvaagning, evaluering, udbredelse og overfoersel af resultaterne

b) - prioriteringen af de faellesskabsforanstaltninger, der er naevnt i bilaget, del A, punkt I.2 og II.2, og det heraf foelgende aarlige arbejdsprogram

- spoergsmaal vedroerende naervaerende programs generelle balance

- ethvert andet spoergsmaal vedroerende naervaerende programs gennemfoerelse.

4. Hvad angaar de punkter, der er naevnt i stk. 3, litra a), forelaegger Kommissionens repraesentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster.

Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Ved afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

Kommissionen vedtager foranstaltninger, der straks finder anvendelse. Hvis de ikke er i overensstemmelse med den af udvalget afgivne udtalelse, underrettes Raadet dog straks af Kommissionen om disse foranstaltninger.

I saa fald udsaetter Kommissionen gennemfoerelsen af de foranstaltninger, den har truffet afgoerelse om, i et tidsrum paa to maaneder.

Raadet kan med kvalificeret flertal traeffe en anden afgoerelse inden for det tidsrum, der er naevnt i foregaaende afsnit.

5. Hvad angaar de punkter, der er naevnt i stk. 3, litra b), forelaegger Kommissionens repraesentant udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster, i givet fald ved afstemning.

Udtalelsen optages i moedeprotokollen; derudover har hver medlemsstat ret til at anmode om, at dens holdning indfoeres i moedeprotokollen.

Kommissionen tager stoerst muligt hensyn til udvalgets udtalelse. Den underretter udvalget om, hvorledes den har taget hensyn til dets udtalelse.

Artikel 7

Arbejdsmarkedets parter

Med forbehold af proceduren i artikel 6, stk. 4 og 5, kan Kommissionen hoere udvalget vedroerende ethvert spoergsmaal i forbindelse med anvendelsen af denne afgoerelse.

Samme antal repraesentanter for arbejdsmarkedets parter som antallet af medlemsstaternes repraesentanter, og som udnaevnes af Kommissionen efter indstilling fra arbejdsmarkedets parter paa faellesskabsniveau, deltager i tilfaelde af en saadan hoering i udvalgets arbejde som observatoerer.

De har ret til at anmode om, at deres holdning indfoeres i protokollen for udvalgets moeder.

Artikel 8

Kohaerens og komplementaritet

1. Kommissionen soerger for, at der er kohaerens mellem dette program og Faellesskabets handlingsprogram paa uddannelsesomraadet og de oevrige faellesskabsforanstaltninger.

2. Kommissionen og medlemsstaterne tilskynder til operationel komplementaritet mellem dette program og faellesskabsinitiativprogrammerne.

Inden for rammerne af deres ansvar for gennemfoerelsen af EF-stoetterammerne har medlemsstaterne mulighed for at skabe kohaerens mellem dette program og strukturfondene i henhold til bestemmelserne for strukturfondene.

Kommissionen og medlemsstaterne soerger navnlig for, at de faellesskabsforanstaltninger, der gennemfoeres inden for rammerne af dette program, supplerer strukturstoetten paa erhvervsuddannelsesomraadet ved at tilskynde til:

a) gennemfoerelse af tvaernationale erhvervsuddannelsesaktioner

b) formidling af komparativ information om erhvervsuddannelsessystemer og -ordninger

c) stoerre kohaerens med beskaeftigelsespolitikkerne og politikkerne til stoette for lige muligheder for adgang til erhversmaessig grunduddannelse

- for maend og kvinder og

- for daarligt stillede grupper

d) stoerre kohaerens med politikkerne til fremme af erhvervsuddannelse som en vigtig faktor i en afbalanceret regional og lokal udvikling, under hensyntagen til de saerlige forhold i de paagaeldende regioner.

3. Kommissionen tilskynder sammen med medlemsstaterne til samordning af aktiviteterne i dette program og fjerde rammeprogram for forskning og udvikling.

4. Kommissionen bestraeber sig paa sammen med arbejdsmarkedets parter paa faellesskabsniveau at udbygge samordningen mellem dette program og den sociale dialog paa faellesskabsplan.

5. Kommissionen indgaar i et samarbejde med Det Europaeiske Center for Udvikling af Erhvervsuddannelse (CEDEFOP) om gennemfoerelsen af dette program paa de betingelser, der er fastsat i Raadets forordning (EOEF) nr. 337/75 af 10. februar 1975 om oprettelse af et europaeisk center for udvikling af erhvervsuddannelse (16).

6. Kommissionen underretter regelmaessigt Det Raadgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse om dette programs forloeb.

Artikel 9

Deltagelse af andre lande

1. Dette program er aabent for deltagelse af de associerede lande i Central- og OEsteuropa i overensstemmelse med betingelserne i de tillaegsprotokoller til associeringsaftalerne om deltagelse i faellesskabsprogrammer, der skal indgaas med disse lande.

2. Programmet er aabent for deltagelse af Cypern og Malta paa grundlag af supplerende bevillinger efter samme regler, som dem der gaelder for EFTA-landene, og i overensstemmelse med de procedurer, der skal aftales med de naevnte lande.

Artikel 10

Overvaagning, evaluering og rapporter

1. Der skal til stadighed ske en overvaagning af dette program, og denne gennemfoeres af Kommissionen og medlemsstaterne i faellesskab.

Overvaagningen vil finde sted ved hjaelp af de i stk. 3 naevnte rapporter og gennem specifikke aktiviteter.

2. Dette program goeres jaevnligt til genstand for en evaluering, der foretages af Kommissionen og medlemsstaterne i faellesskab.

Resultaterne af faellesskabsforanstaltningerne goeres jaevnligt til genstand for objektive, eksterne evalueringer efter kriterier, der fastsaettes efter proceduren i artikel 6, stk. 4.

3. Medlemsstaterne sender henholdsvis senest den 31. december 1996 og senest den 31. december 1999 Kommissionen rapporter om gennemfoerelsen og virkningerne af dette program og om de eksisterende erhvervsuddannelsessystemer og -ordninger i medlemsstaterne.

4. Kommissionen forelaegger Europa-Parlamentet, Raadet, Det Europaeiske OEkonomiske og Sociale Udvalg og Det Raadgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse:

- en foreloebig rapport om gennemfoerelsen af dette program senest den 31. december 1997

- en meddelelse vedroerende spoergsmaalet om fortsaettelse af dette program senest den 30. juni 1998; denne meddelelse ledsages i givet fald af et passende forslag

- en endelig rapport om gennemfoerelsen af dette program senest den 30. juni 2000.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 6. december 1994.

Paa Raadets vegne

N. BLUEM

Formand

(1) EFT nr. C 67 af 4. 3. 1994, s. 12, og EFT nr. C 176 af 29. 6. 1994, s. 7.(2) EFT nr. C 148 af 30. 5. 1994, s. 5.(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 3. maj 1994 (EFT nr. C 205 af 25. 7. 1994, s. 76), Raadets faelles holdning af 18. juli 1994 (EFT nr. C 244 af 31. 8. 1994, s. 17) og Europa-Parlamentets afgoerelse af 26. oktober 1994 (EFT nr. C 323 af 21. 11. 1994).(4) EFT nr. 63 af 20. 4. 1963, s. 1338/63.(5) EFT nr. L 222 af 8. 8. 1986, s. 17.(6) EFT nr. L 13 af 17. 1. 1989, s. 28.(7) EFT nr. L 393 af 30. 12. 1989, s. 29.(8) EFT nr. L 156 af 21. 6. 1990, s. 1.(9) EFT nr. L 346 af 10. 12. 1987, s. 31. Afgoerelsen er aendret ved afgoerelse 91/387/EOEF (EFT nr. L 214 af 2. 8. 1991, s. 69).(10) EFT nr. L 239 af 16. 8. 1989, s. 24.(11) EFT nr. L 342 af 4. 12. 1987, s. 35.(12) Raadets resolution af 21. maj 1991 (EFT nr. C 142 af 31. 5. 1991, s. 1).(13) EFT nr. C 186 af 8. 7. 1993, s. 3.(14) EFT nr. L 181 af 23. 7. 1993, s. 37.(15) EFT nr. C 49 af 19. 2. 1993, s. 1.(16) EFT nr. L 39 af 13. 2. 1975, s. 1. Forordningen er senest aendret ved forordning (EOEF) nr. 1131/94 (EFT nr. L 127 af 19. 5. 1994, s. 1).

BILAG

FAELLESSKABSFORANSTALTNINGER DEL A: OMRAADER Faellesskabsforanstaltningerne fordeler sig paa fire omraader:

OMRAADE I: STOETTE TIL FORBEDRING AF ERHVERVSUDDANNELSESSYSTEMERNE OG -ORDNINGERNE I MEDLEMSSTATERNE

OMRAADE II: STOETTE TIL FORBEDRING AF ERHVERVSUDDANNELSESAKTIONERNE VEDROERENDE VIRKSOMHEDER OG ARBEJDSTAGERE, HERUNDER GENNEM SAMARBEJDE MELLEM UNIVERSITETER OG VIRKSOMHEDER

OMRAADE III: STOETTE TIL UDVIKLING AF SPROGKUNDSKABERNE OG AF KENDSKABET TIL OG UDBREDELSEN AF NYSKABELSER PAA ERHVERVSUDDANNELSESOMRAADET

OMRAADE IV: LEDSAGEFORANSTALTNINGER

OMRAADE I STOETTE TIL FORBEDRING AF ERHVERVSUDDANNELSESSYSTEMERNE OG -ORDNINGERNE I MEDLEMSSTATERNE

I.1. Foranstaltninger

I.1.1. Tilrettelaeggelse og gennemfoerelse af tvaernationale pilotprojekter

Der ydes faellesskabsstoette til tilrettelaeggelse, udformning og afproevning af tvaernationale pilotprojekter.

Der gives prioritet til tvaernationale pilotprojekter, som tager sigte paa at stoette kvaliteten af og nyskabelsen inden for medlemsstaternes erhvervsuddannelsessystemer og -ordninger paa nationalt, regionalt eller lokalt plan, og hvis resultater kan udbygges og afproeves via tvaernationale udvekslingsprogrammer.

De tvaernationale pilotprojekter tager sigte paa samarbejde paa foelgende omraader:

a) forbedring af den erhvervsmaessige grunduddannelse og de unges overgang til arbejdslivet via:

- tilpasning af erhvervsuddannelsens indhold og metoder

- udformning og gennemfoerelse af faelles uddannelsesmoduler (indhold, redskaber, materialer)

- gennemsigtighed i og/eller anerkendelse af de kvalifikationer, der er erhvervet i medlemsstaternes systemer

- uddannelse af planlaeggere og forvaltere af uddannelses- og kvalifikationsprogrammer og af undervisere og vejledere, herunder samarbejde mellem kompetente centre og institutter paa omraadet

b) forbedring af kvaliteten af medlemsstaternes efter- og videreuddannelsesordninger via:

- tilpasning af erhvervsuddannelsens indhold og metoder

- udformning og gennemfoerelse af faelles uddannelsesmoduler (indhold, redskaber, materialer)

- uddannelse af planlaeggere og forvaltere af uddannelsesprogrammer og af undervisere og vejledere

- uddannelse af personer, der beskaeftiger sig med aftaler paa erhversuddannelsesomraadet mellem arbejdsgivere og arbejdstagere eller deres repraesentanter

c) erhvervsorientering og -vejledning via:

- gennemfoerelse af projekter paa erhvervsvejledningsomraadet, herunder etablering af et EF-netvaerk af nationale centre eller kontaktpunkter

- uddannelse af raadgivere og sagkyndige inden for erhvervsvejledning, isaer i forbindelse med arbejdskraftens frie bevaegelighed og de nye muligheder, der aabner sig paa faellesskabsplan

denne foranstaltning vedroerer erhvervsmaessig grunduddannelse og de unges overgang til arbejdslivet

d) fremme af lige muligheder for maend og kvinder inden for erhvervsuddannelse via:

- gennemfoerelse af projekter vedroerende lige muligheder, herunder etablering af et netvaerk af medlemsstaternes initiativer

- uddannelse af undervisere i dimensionen »lige muligheder«

denne foranstaltning vedroerer livslang uddannelse

e) forbedring af kvaliteten af erhvervsuddannelsesordningerne til fordel for personer, der er daarligt stillede paa arbejdsmarkedet, f.eks. paa grund af sociooekonomiske, geografiske eller etniske forhold eller som foelge af fysiske eller psykiske handicap, eller fordi de enten mangler eller ikke har de fornoedne kvalifikationer, saaledes at de trues af social udstoedelse, via:

- gennemfoerelse af projekter paa dette omraade, herunder etablering af et netvaerk af medlemsstaternes initiativer

- uddannelse af undervisere paa dette omraade

denne foranstaltning vedroerer livslang uddannelse.

I.1.2. Tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger

Der ydes faellesskabsstoette til foelgende tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger, idet der gives prioritet til programmer, som udbygger og afproever resultaterne af de projekter, der er naevnt i punkt I.1.1:

a) Tvaernationale programmer for uddannelsesophold for unge under erhvervsmaessig grunduddannelse

Stoette til tvaernationale programmer for uddannelsesophold for unge under erhvervsmaessig grunduddannelse.

Uddannelsesopholdene er af kort varighed, dvs. fra tre til hoejst tolv uger, eller af laengere varighed, dvs. fra tre til hoejst ni maaneder, naar disse er en integrerende del af uddannelsesprogrammet for de paagaeldende unge inden for rammerne af de nationale bestemmelser, og de indebaerer anerkendelse af kvalifikationer, som er erhvervet i medlemsstaternes systemer.

Denne foranstaltning vedroerer erhvervsmaessig grunduddannelse og de unges overgang til arbejdslivet.

b) Tvaernationale programmer for uddannelsesophold for unge arbejdstagere

Stoette til tvaernationale programmer for uddannelsesophold for unge arbejdstagere eller unge, der staar til raadighed for arbejdsmarkedet i overensstemmelse med national lovgivning og/eller praksis.

Der gives prioritet til unge, som har afsluttet en erhvervsmaessig grunduddannelse eller opnaaet praktisk erhvervserfaring.

Programmerne tager sigte paa erhvervelse af erhvervserfaring, der valideres, eller en supplerende kvalifikation.

Uddannelsesopholdene varer normalt tre maaneder og kan hoejst vare tolv maaneder.

Denne foranstaltning vedroerer erhvervsmaessig grunduddannelse og de unges overgang til arbejdslivet.

c) Tvaernationale udvekslingsprogrammer for undervisere

Stoette til tvaernationale udvekslingsprogrammer mellem paa den ene side virksomheder og paa den anden side uddannelsesinstitutioner eller universiteter, der er koncentreret om tilrettelaeggelse af tvaernationale uddannelsesprogrammer.

Udvekslingerne er beregnet for planlaeggere og forvaltere af uddannelsesprogrammer og for undervisere og vejledere.

Udvekslingerne varer normalt to uger og kan hoejst vare otte uger.

Denne foranstaltning vedroerer livslang uddannelse.

I.2 Prioritering

Foranstaltningerne i punkt I.1 prioriteres indbyrdes efter proceduren i afgoerelsens artikel 6, stk. 5, og der laegges vaegt paa foelgende:

- tilpasning af metoder og indhold til den teknologiske udvikling, den aendrede tilrettelaeggelse af arbejdet og aendringerne i samfundet

- erhvervelse af kvalifikationer, der letter varetagelse af nye stillinger, f.eks. inden for miljoe, sundhed og hjemmeservice

- udvikling af kreativitet, initiativ og ivaerksaetteraand

- udvikling af teknologikultur i laerlingeuddannelsen

- erhvervelse af noeglekvalifikationer som grundlag for livslang uddannelse

- forbedring af metoderne og det konkrete indhold med henblik paa grupper, der er daarligt stillede paa arbejdsmarkedet, isaer unge uden kvalifikationer eller uden passende kvalifikationer eller personer, der trues af social udstoedelse paa grund af sociooekonomiske, geografiske eller etniske forhold eller som foelge af fysiske eller psykiske handicap

- tilpasning af den erhvervsmaessige grunduddannelses indhold og metoder til den nye teknologiske og paedagogiske udvikling

- fremme af erhvervsmaessig grunduddannelse paa bestemte noegleomraader (f.eks. miljoebeskyttelse, sundhed, sikkerhed og sundhed paa arbejdspladsen og noeglekvalifikationer)

- erhvervelse af kvalifikationer, der saetter tjenesteydere og erhvervslivet, herunder smaa og mellemstore virksomheder, i stand til at imoedekomme det indre markeds behov.

OMRAADE II STOETTE TIL FORBEDRING AF ERHVERVSUDDANNELSESAKTIONERNE VEDROERENDE VIRKSOMHEDER OG ARBEJDSTAGERE, HERUNDER GENNEM SAMARBEJDE MELLEM UNIVERSITETER OG VIRKSOMHEDER

II.1. Foranstaltninger

II.1.1. Tilrettelaeggelse og gennemfoerelse af tvaernationale pilotprojekter

Der ydes faellesskabsstoette til tilrettelaeggelse, udformning og afproevning af tvaernationale pilotprojekter.

Der gives prioritet til tvaernationale pilotprojekter, som tager sigte paa at stoette kvaliteten af og nyskabelsen inden for erhvervsuddannelsesaktionerne paa nationalt, regionalt eller lokalt plan, og hvis resultater kan udbygges og afproeves via tvaernationale udvekslingsprogrammer.

De tvaernationale pilotprojekter tager sigte paa samarbejde paa foelgende omraader:

a) nyskabelse inden for erhvervsuddannelse for at tage hoejde for den teknologiske udvikling og dens indvirkning paa arbejdet og de noedvendige kvalifikationer og faerdigheder via:

- tilpasning af erhvervsuddannelsernes indhold og metoder

- udformning og gennemfoerelse af faelles uddannelsesmoduler (indhold, redskaber, materialer)

- uddannelse af forvaltere af uddannelsesaktioner og af undervisere og vejledere

- uddannelse af sociooekonomiske aktoerer, der beskaeftiger sig med erhvervsuddannelse

denne foranstaltning vedroerer livslang uddannelse

b) investering i efter- og videreuddannelse af arbejdstagere via:

- tilpasning af erhvervsuddannelsernes indhold og metoder

- udformning og gennemfoerelse af faelles uddannelsesmoduler (indhold, redskaber, materialer)

- udformning af metoder til foregribelse af nye behov

- udformning af metoder til evaluering af erhvervsuddannelse

- gennemfoerelse af erhvervsvejledningsprojekter

c) overfoersel af teknologiske nyskabelser som led i et efter- og videreuddannelsessamarbejde mellem virksomheder og universiteter via:

- udformning og gennemfoerelse af faelles uddannelsesmoduler (indhold, redskaber, materialer)

- stoette til intensive tvaernationale teknologikurser af kort varighed

- stoette til sammenslutninger mellem universiteter og virksomheder paa uddannelsesomraadet og til tvaernationale, sektorbestemte eller regionale uddannelsesnet med henblik paa fastlaeggelse af behovene samt overfoersel af resultaterne af forsknings- og udviklingsprogrammerne

d) fremme af lige muligheder for kvinder og maend under erhvervsuddannelse ved hjaelp af projekter vedroerende udviklingen af kvinders karrieremuligheder, isaer naar de er underrepraesenteret, og fremme af lige muligheder for maend og kvinder.

Denne foranstaltning vedroerer livslang uddannelse.

II.1.2. Tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger

Der ydes faellesskabstoette til foelgende tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger, idet der gives prioritet til programmer, som udbygger og afproever resultaterne af de projekter, der er naevnt i punkt II.1.1:

a) Tvaernationale programmer for uddannelsesophold i virksomheder for personer under universitetsuddannelse og personer, der har afsluttet en universitetsuddannelse

Stoette til tvaernationale programmer for uddannelsesophold i en virksomhed i en anden medlemsstat for personer under universitetsuddannelse og personer, der har afsluttet en universitetsuddannelse, foer de faar deres foerste job.

Uddannelsesopholdene gennemfoeres som led i et tvaernationalt projekt vedroerende faglige kvalifikationer, der understoettes af et samarbejde mellem virksomheder og universiteter i flere medlemsstater om overfoersel af teknologiske nyskabelser.

Uddannelsesopholdene varer normalt tre maaneder og kan hoejst vare tolv maaneder.

Denne foranstaltning vedroerer erhvervsmaessig grunduddannelse og de unges overgang til arbejdslivet.

b) Tvaernationale udvekslingsprogrammer mellem paa den ene side virksomheder og paa den anden side universiteter eller uddannelsesinstitutioner

Stoette til tvaernationale udvekslingsprogrammer mellem paa den ene side virksomheder og paa den anden side universiteter eller uddannelsesinstitutioner for personer, der er ansvarlige for uddannelse eller menneskelige ressourcer, og for vejledere, naar programmerne er koncentreret om overfoersel af teknologiske nyskabelser til fordel for smaa og mellemstore virksomheder eller sammenslutninger af smaa og mellemstore virksomheder.

Udvekslingerne varer normalt to uger og kan hoejst vare tolv uger.

Denne foranstaltning vedroerer efter- og videreuddannelse.

c) Tvaernationale programmer for udvekslinger af ansvarlige for uddannelse

Stoette til tvaernationale programmer for udvekslinger mellem virksomheder af ansvarlige for uddannelse eller menneskelige ressourcer, forvaltere af uddannelse, undervisere og vejledere (paa deltid eller fuld tid), i virksomheder eller stillet til raadighed for virksomheder, naar programmerne er koncentreret om udviklingsplaner for smaa og mellemstore virksomheder eller sammenslutninger af smaa og mellemstore virksomheder, der indebaerer anvendelse af ny teknologi eller nye produktionsprocesser.

Udvekslingerne varer normalt to uger og kan hoejst vare otte uger.

Denne foranstaltning vedroerer efter- og videreuddannelse.

II.2. Prioritering

Foranstaltningerne i punkt II.1 prioriteres indbyrdes efter proceduren i afgoerelsens artikel 6, stk. 5, og der laegges vaegt paa foelgende:

- erhvervelse af de kvalifikationer og faerdigheder, der er noedvendige for tilpasningen til de industrielle aendringer, udviklingen i produktionssystemerne og udbredelsen af ny teknologi, navnlig i smaa og mellemstore virksomheder og traditionelle industrisektorer

- tilskyndelse til gennemfoerelse af individuelle faglige projekter, individuelle karriereplaner og evaluering af kvalifikationer

- udvikling af virksomhedslederes uddannelse med hensyn til overfoersel af teknologiske nyskabelser og af uddannelsen af smaa og mellemstore virksomheders ledere og ansvarlige

- forbedring af metoderne og det konkrete indhold med henblik paa at oege adgangen til uddannelse for arbejdstagere uden kvalifikationer eller uden passende kvalifikationer

- udvikling af hoejt kvalificerede menneskelige ressourcer, isaer med hensyn til ny teknologi

- fremme af lighed i adgangen til erhvervsmaessig grund- og videreuddannelse for personer, der staar svagt f.eks. som foelge af sociooekonomiske, geografiske eller etniske forhold eller fysiske eller psykiske handicap, idet opmaerksomheden isaer rettes mod personer, som paa grund af deres saerlig vanskelige situation er truet af social og oekonomisk udstoedelse

- goere de erhvervsmaessige kvalifikationer mere gennemsigtige i samraad med de kompetente nationale organer og arbejdsmarkedets parter.

OMRAADE III STOETTE TIL UDVIKLING AF SPROGKUNDSKABERNE OG AF KENDSKABET TIL OG UDBREDELSEN AF NYSKABELSER PAA ERHVERVSUDDANNELSESOMRAADET

III.1. Samarbejde med henblik paa at forbedre sprogkundskaberne

a) Tilrettelaeggelse og gennemfoerelse af tvaernationale pilotprojekter

Der ydes faellesskabsstoette til tilrettelaeggelse, udformning og afproevning af tvaernationale pilotprojekter paa foelgende omraader:

- udformning og udbredelse af teknikker til vurdering af behovet for sprogkundskaber

- tilrettelaeggelse af faelles laeseplaner og innoverende undervisningsmidler, herunder anerkendelse af de resultater, der er opnaaet paa det sproglige omraade

- udarbejdelse af undervisningsmateriale, der er tilpasset de saerlige behov paa hvert enkelt fagomraade eller i hver enkelt erhvervssektor, og af metoder til selvstudium af sprog

- tilrettelaeggelse af tvaernationale pilotprojekter med henblik paa gennemfoerelse af sprogrevision for virksomhederne, isaer de smaa og mellemstore virksomheder og de sociooekonomiske aktoerer

- stoette til tvaernationalt samarbejde mellem de strukturer, der er naevnt i artikel 4, stk. 3, med henblik paa at stoette aktiviteter vedroerende den sproglige forberedelse, der er noedvendig for gennemfoerelsen af de tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger under dette program.

Denne foranstaltning vedroerer erhvervsmaessig grunduddannelse og de unges overgang til arbejdslivet, efter- og videreuddannelse samt livslang uddannelse.

b) Tvaernationale udvekslingsprogrammer

Der ydes faellesskabsstoette til tvaernationale udvekslingsprogrammer mellem paa den ene side virksomheder og paa den anden side institutioner, der er specialiseret i sproguddannelse, eller uddannelsesinstitutioner, idet der gives prioritet til tvaernationale udvekslingsprogrammer, der udbygger og afproever resultaterne af de projekter, der er naevnt i litra a).

Udvekslingerne er beregnet for sprogundervisere og -vejledere under erhvervsuddannelsesaktionerne.

Udvekslingerne varer normalt to uger og kan hoejst vare otte uger.

Denne foranstaltning vedroerer erhvervsmaessig grunduddannelse og de unges overgang til arbejdslivet samt efter- og videreuddannelse.

III.2. Udvikling af kundskaber paa erhvervsuddannelsesomraadet

a) Undersoegelser og analyser paa erhvervsuddannelsesomraadet

Der ydes faelleskabsstoette til tvaernationalt arbejde, som tager sigte paa at analysere:

- behovene for kompetence og kvalifikationer via indfoerelse af ordninger paa passende niveau til foregribelse af disse behov

- udviklingen i de faglige kvalifikationer ved klarlaegning af den terminologi, der anvendes i medlemsstaterne, og ved tilskyndelse til gennemsigtighed i og forstaaelse af de faglige kvalifikationer, i samarbejde med CEDEFOP

- forbedringen af den erhvervsmaessige grunduddannelses tiltraekningskraft og dens prestigemaessige status i forhold til andre uddannelser

- udviklingen i diversificeringen af den erhvervsmaessige grunduddannelse og efter- og videreuddannelsen

- nye former for laerlingeuddannelse eller vekseluddannelse mellem paa den ene side virksomheder og paa den anden side uddannelsesinstitutioner eller universiteter

- nye uddannelsesmetoder beregnet paa smaa og mellemstore virksomheder for at oege deres arbejdstageres adgang til passende uddannelser

- virksomhedernes planer for efter- og videreuddannelse som led i sektorundersoegelser

- nye uddannelsesforloeb til brug for planlaeggere og forvaltere af uddannelsesprogrammer

- nye metoder og redskaber til vurdering af erhvervsuddannelsernes kvalitet og rentabilitet for virksomheder og arbejdstagere

- bogfoeringen af erhvervsuddannelsesudgifterne, navnlig med henblik paa investering i uddannelse

- udviklingen i aftaler paa erhvervsuddannelsesomraadet mellem arbejdsgivere og arbejdstagere eller deres repraesentanter, herunder aftaler paa virksomhedsniveau

- udviklingen i adgangen til uddannelse, f.eks. ved incitamenter, rettigheder eller saerlige finansielle midler

- anerkendelsen af de kvalifikationer, der er erhvervet under uddannelsesaktioner

- goere de erhvervsmaessige kvalifikationer mere gennemsigtige i samraad med de kompetente nationale organer og arbejdsmarkedets parter.

Denne foranstaltning vedroerer erhvervsmaessig grunduddannelse og de unges overgang til arbejdslivet, efter- og videreuddannelse samt livslang uddannelse.

b) Udveksling af sammenlignelige data paa erhvervsuddannelsesomraadet

Kommissionen foreslaar i naert samarbejde med EUROSTAT's Arbejdsgruppe vedroerende Uddannelsesstatistik og medlemsstaternes statistiske kontorer et arbejdsprogram, som forelaegges udvalget til udtalelse i overensstemmelse med afgoerelsens artikel 6, og som tages op til fornyet gennemgang en gang om aaret.

Arbejdsprogrammet tager sigte paa:

- systematisk indsamling af eksisterende data i medlemsstaterne

- udvikling af sammenlignelige systemer paa grundlag af det arbejde, der er gennemfoert paa nationalt plan

- fortsaettelse og styrkelse af de igangvaerende statistiske undersoegelser paa faellesskabsplan (undersoegelser vedroerende arbejdskraften, efter- og videreuddannelse osv.)

- fastlaeggelse af en faelles metodologi, der kan anvendes i samtlige medlemsstater.

Denne foranstaltning vedroerer erhvervsmaessig grunduddannelse og de unges overgang til arbejdslivet samt efter- og videreuddannelse.

III.3. Udvikling af udbredelsen af nyskabelser paa erhvervsuddannelsesomraadet

a) Multiplikatorprojekter

Der ydes faellesskabsstoette til udbredelse og overfoersel af erhvervsuddannelsesmetoder, -produkter, -resultater og -redskaber, der er et resultat af tvaernationale pilotprojekter, i erhvervsuddannelsessystemerne og -ordningerne, herunder ved hjaelp af datanet samt aaben undervisning og fjernundervisning.

Denne foranstaltning vedroerer erhvervsmaessig grunduddannelse og de unges overgang til arbejdslivet, efter- og videreuddannelse samt livslang uddannelse.

b) Tvaernationale udvekslingsprogrammer

Der ydes faellesskabsstoette til tvaernationale udvekslingsprogrammer for nationale og regionale offentlige beslutningstagere, arbejdsmarkedets parter paa nationalt niveau og faellesskabsniveau samt forvaltere og planlaeggere af erhvervsuddannelsespolitikker og -programmer med henblik paa at fremme den gensidige forstaaelse af, hvordan erhvervsuddannelsessystemerne, -ordningerne og -aktionerne fungerer, og med henblik paa overfoersel af erfaringer.

Denne foranstaltning gennemfoeres inden for rammerne af programmet for studieophold, der forvaltes af CEDEFOP paa Kommissionens vegne.

Denne foranstaltning vedroerer erhvervsmaessig grunduddannelse og de unges overgang til arbejdslivet samt efter- og videreuddannelse.

OMRAADE IV LEDSAGEFORANSTALTNINGER

IV.1. Samarbejdsnet mellem medlemsstaterne

Der ydes faellesskabsstoette til:

a) aktiviteter, som udfoeres af de strukturer, der er naevnt i afgoerelsens artikel 4, stk. 3

b) de initiativer, medlemsstaterne traeffer for at etablere tvaernationale partnerskaber paa erhvervsuddannelsesomraadet, som skal forelaegge tvaernationale pilotprojekter

c) de initiativer, medlemsstaterne traeffer for at sikre dette programs gennemsigtighed, lette adgangen til det samt styrke udbredelsen og overfoerslen af de udarbejdede metoder, produkter og redskaber og af de resultater, der er opnaaet med faellesskabsforanstaltningerne.

IV.2. Foranstaltninger vedroerende information, overvaagning og evaluering

Der ydes faellesskabsstoette:

a) i samarbejde mellem Kommissionen, medlemsstaterne og de strukturer, der er naevnt i afgoerelsens artikel 4, stk. 3, til:

- en generel informationsaktion

- dataforbindelser for deltagerne i dette program samt et elektronisk meddelelsessystem

- en databank med en beskrivelse af projekter, produkter, undersoegelser, analyser og resultater i forbindelse med dette program

b) til overvaagning og evaluering af faellesskabsforanstaltningerne

c) til den tekniske bistand, der er noedvendig for, at dette program kan forloebe tilfredsstillende, isaer med hensyn til:

- overvaagning og loebende evaluering af dette program

- etablering af tvaernational sagkundskab

- udbredelse og overfoersel af de udarbejdede metoder, produkter og redskaber samt af de opnaaede resultater

- samarbejde mellem de strukturer, der er naevnt i afgoerelsens artikel 4, stk. 3.

DEL B: FAELLESSKABETS FINANSIELLE BIDRAG Afdeling I: Procentsatser og beloeb

Faellesskabet bidrager til finansieringen af udgifterne i forbindelse med de foranstaltninger, der er omfattet af omraade I, II, III og IV.

1. Faellesskabet kan yde et finansielt bidrag til tvaernationale projekter paa op til 75% af udgifterne med et loft paa 100 000 ECU aarligt pr. projekt for saa vidt angaar:

- tvaernationale pilotprojekter (I.1.1, II.1.1 og III.1.a)), som hoejst maa vare tre aar

- multiplikatorprojekter (III.3.a)), som hoejst maa vare to aar.

2. Faellesskabet kan yde et finansielt bidrag til tvaernationale programmer for uddannelsesophold eller udvekslinger (I.1.2, II.1.2, III.1.b) og III.3.b)) paa hoejst 5 000 ECU pr. stoettemodtager i forbindelse med et uddannelsesophold eller en udveksling.

Kommissionen tildeler for hver kategori af tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger under omraade I medlemsstaten et globalt tilskud efter beregningsmetoder, der fastsaettes efter proceduren i afgoerelsens artikel 6, stk. 4, idet der tages hensyn til:

- befolkningens stoerrelse

- bruttonationalproduktet pr. indbygger i hver medlemsstat i koebekraftstandarder

- den geografiske afstand og transportomkostningerne

- og saa vidt muligt stoerrelsen af den paagaeldende maalgruppe i forhold til den samlede befolkning.

Anvendelsen af disse kriterier maa under ingen omstaendigheder betyde, at en medlemsstat udelukkes fra finansiering af de tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger under omraade I, der er naevnt i foregaaende afsnit.

Det globale tilskud tildeles hver medlemsstat paa grundlag af en operationel forvaltningsplan, som indeholder en naermere angivelse af:

- reglerne for forvaltning af den finansielle stoette

- de foranstaltninger, der skal traeffes for at bistaa tilrettelaeggerne af uddannelsesopholdene med at finde potentielle partnere og med at finde ud af, hvor uddannelsesopholdene skal finde sted

- de foranstaltninger, der skal traeffes for at sikre passende forberedelse, tilrettelaeggelse og overvaagning af uddannelsesopholdene.

Maksimumsbeloebet kan kun gives til tvaernationale programmer for uddannelsesophold eller udvekslinger, hvis varighed svarer til den laengste varighed, der er naevnt i punkt I.1.2, II.1.2, III.1.b) og III.3.b).

3. Faellesskabets finansielle bidrag varierer mellem 50 og 100% af udgifterne til foranstaltningen vedroerende udvikling af kundskaber (III.2) og foranstaltningerne vedroerende henholdsvis samarbejdsnet mellem medlemsstaterne (IV.1) og information, overvaagning og evaluering (IV.2).

Afdeling II: Fordeling

Den interne fordeling af de disponible midler foretages under hensyn til foelgende begraensninger:

1. Type foranstaltninger

a) De midler, der afsaettes til stoette til tilrettelaeggelse, udformning og afproevning af tvaernationale pilotprojekter (foranstaltning I.1.1, II.1.1, III.1.a) og III.3.a)), skal mindst svare til 35% af programmets aarsbudget.

b) De midler, der afsaettes til tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger (foranstaltning I.1.2, II.1.2 og III.1.b)), skal mindst svare til 30% af programmets aarsbudget.

c) De midler, der afsaettes til de oevrige foranstaltninger, skal mindst svare til 20% af programmets aarsbudget.

2. Type omraader

a) De midler, der afsaettes til aktioner inden for erhvervsmaessig grunduddannelse, skal mindst svare til 40% af programmets aarsbudget.

Inden for denne bevillingsramme skal de midler, der afsaettes til aktioner vedroerende samarbejde mellem universiteter og virksomheder, mindst svare til 15% af programmets aarsbudget.

b) De midler, der afsaettes til aktioner inden for efter- og videreuddannelse, skal mindst svare til 32% af programmets aarsbudget.

Inden for denne bevillingsramme skal de midler, der afsaettes til aktioner vedroerende samarbejde mellem universiteter og virksomheder, mindst svare til 10% af programmets aarsbudget.

c) De midler, der afsaettes til aktioner vedroerende livslang uddannelse, skal mindst svare til 13% af programmets aarsbudget.

Inden for denne bevillingsramme skal de midler, der afsaettes til sprogaktioner, mindst svare til 6% af programmets aarsbudget.

DEL C: ALMINDELIGE BESTEMMELSER Afdeling I: Almindelige betingelser for forelaeggelse af forslag til faellesskabsforanstaltninger

1. Forslag til faellesskabsforanstaltninger forelaegges:

a) af de forskellige aktoerer paa erhvervsuddannelsesomraadet, isaer offentlige myndigheder, virksomheder, arbejdsmarkedets parter paa nationalt niveau og paa faellesskabsniveau og uddannelsesinstitutioner eller universiteter

b) af partnerskaber mellem forskellige aktoerer.

2. Alle forslag til faellesskabsforanstaltninger forelaegges af projektets koordinator.

Forslagene til faellesskabsforanstaltninger skal opfylde maalsaetningerne i afgoerelsens artikel 3 og vaere i overensstemmelse med prioriteringen af faellesskabsforanstaltningerne, der fastsaettes efter proceduren i afgoerelsens artikel 6, stk. 5.

I forslagene gives der klare oplysninger om maalene, de forventede resultater og de tilknyttede partnere i de andre medlemsstater.

3. Den sproglige forberedelse er en integrerende del af alle uddannelsesophold og udvekslinger, naar deltagerne ikke har tilstraekkeligt praktisk kendskab til sproget i det land, hvor de anbringes.

De tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger boer ogsaa omfatte anerkendelse af de kvalifikationer, der er erhvervet i medlemsstaternes systemer.

Afdeling II: Udvaelgelsesprocedurer, der gaelder for forslagene til faellesskabsforanstaltninger

1. Del A - Omraade I

a) Tvaernationale pilotprojekter (foranstaltning A.I.1.1)

i) ved en indkaldelse af forslag, der tilrettelaegges under hver enkelt medlemsstats ansvar, sender projektkoordinatorerne forslagene til tvaernationale pilotprojekter til de nationale strukturer, der er udpeget af den paagaeldende medlemsstat i henhold til afgoerelsens artikel 4, stk. 3

ii) medlemsstaterne sender Kommissionen en liste over de foreloebigt udvalgte projekter.

De udarbejder en rapport med en evaluering af, hvordan de foreloebigt udvalgte projekter stoetter og supplerer den paagaeldende medlemsstats erhvervsuddannelsessystemer og -ordninger

iii) paa grundlag af medlemsstaternes foreloebige udvaelgelseslister og de dertil knyttede rapporter udarbejder Kommissionen i samarbejde med medlemsstaterne et forslag til en liste over udvalgte projekter, som den forelaegger udvalget til udtalelse, inden den endelige afgoerelse traeffes efter proceduren i afgoerelsens artikel 6.

b) Tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger (foranstaltning A.I.1.2)

I overensstemmelse med punkt A.I.1.2 er forslag til tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger underlagt proceduren i punkt 1.a).

Medlemsstaterne forelaegger Kommissionen den operationelle plan for forvaltningen af de tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger, der er naevnt i del B, punkt 2, tredje afsnit.

2. Del A - Omraade II

a) Tvaernationale pilotprojekter (foranstaltninger A.II.1.1)

i) ved en indkaldelse af forslag, der tilrettelaegges under Kommissionens ansvar, sender projektkoordinatorerne forslagene til de tvaernationale pilotprojekter til Kommissionen og til de nationale strukturer, der er udpeget af den paagaeldende medlemsstat i henhold til afgoerelsens artikel 4, stk. 3

ii) hvad angaar de projekter, der kan komme i betragtning, sender medlemsstaterne Kommissionen en rapport med en evaluering af, hvordan projekterne stoetter og supplerer den paagaeldende medlemsstats erhvervsuddannelsesaktioner vedroerende virksomheder og arbejdstagere.

Paa grundlag heraf foretager Kommissionen med hjaelp fra en gruppe af eksperter, der er udpeget af medlemsstaterne og udnaevnt af Kommissionen, en tvaernational analyse af projekterne og udarbejder en liste over foreloebigt udvalgte projekter

iii) Kommissionen hoerer hver beroert medlemsstat om denne liste over foreloebigt udvalgte projekter.

Kommissionen udarbejder i samraad med den beroerte medlemsstat et forslag til en liste over udvalgte projekter, som den forelaegger udvalget til udtalelse, inden den endelige afgoerelse traeffes efter proceduren i afgoerelsens artikel 6.

b) Tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger (foranstaltning A.II.1.2)

I overensstemmelse med punkt A.II.1.2 er forslag til tvaernationale programmer for uddannelsesophold og udvekslinger underlagt proceduren i punkt 2.a).

3. Del A - Omraade III

a) Samarbejde med henblik paa forbedring af de sproglige faerdigheder (foranstaltning A.III.1)

I overensstemmelse med punkt A.III.1 er forslag til tvaernationale pilotprojekter underlagt proceduren i punkt 1.a).

b) Udvikling af kundskaber (foranstaltninger A.III.2)

I overensstemmelse med punkt A.III.2 er forslag vedroerende udvikling af kundskaber underlagt proceduren i punkt 1.a) eller, med forbehold af udtalelse fra udvalget, proceduren i punkt 2.a).

c) Udvikling af udbredelsen af nyskabelser (foranstaltning A.III.3)

I overensstemmelse med punkt A.III.3 er forslag vedroerende udvikling af udbredelsen af nyskabelser underlagt proceduren i punkt 1.a).