++++

( 1 ) EFT nr . C 120 af 14 . 5 . 1979 , s . 1 .

REVISION AF FAELLESSKABETS KULPROGNOSER FOR 1979

Dette er en revision af de dele af " Faellesskabets kulmarked i 1978 - udsigterne for 1979 ( 1 ) " , som blev udarbejdet i begyndelsen af dette aar , og som kraever kommentarer i lyset af udviklingen for det foerste halvaar .

Tekstnummereringen og nummereringen af tabeller svarer til det originale dokument . Tekstens formaal er hovedsagelig at drage konklusioner for hele dette aar paa basis af forholdene de foerste 6 maaneder og proeve at give forklaringen i de tilfaelde , hvor forholdene skoennes at ville afvige fra de oprindelige prognoser . Tabellerne giver tal for dette aars foerste seks maaneder og af hensyn til sammenligning for samme periode i 1977 og 1978 .

I . Oversigt

Genrejsningen af Faellesskabets kulmarked har indtil nu i aar vaeret lidt bedre end oprindeligt forudset .

Den forventede forbedring i staalindustrien har vaeret ledsaget af en stoerre foroegelse i raajernsproduktionen end forudset med deraf foelgende gunstige virkninger for koksforbruget . Inden for elektricitetsproduktionen er den forudsete vaekstrate oversteget , og problemerne med olieforsyning og hurtigt stigende oliepriser i foerste halvdel af dette aar har foert til yderligere efterspoergsel efter kul til kraftvaerker .

Der er tegn paa , at denne tendens vil fortsaette resten af aaret .

II . De almindelige oekonomiske udsigter

I de foerste seks maaneder i dette aar er der sket en konsolidering af Faellesskabets oekonomiske opsving , men udsigterne paa kort sigt er mindre gode , hovedsagelig paa grund af olieprisstigningernes indvirkning paa inflation og produktion .

Den oekonomiske vaekstrate er faldet til 3 % for foerste halvdel af 1979 sammenlignet med ca . 4 % for sidste halvdel af 1978 . Dette fald skyldes hovedsagelig virkningen af den strenge vinter paa industriproduktion og investering , og i nogle lande arbejdskonflikter . Forbundsrepublikken Tyskland , Frankrig og Italien har haft en staerk stigning i det private forbrug og , med undtagelse af Frankrig , hvor boligbyggeri har vaeret saerligt kriseramt , i faste investeringer . Isaer Benelux-landene har lidt under de daarlige vejrforhold . I Det forenede Kongerige har den fortsat hurtige vaekst i det private forbrug staerkt medvirket til den vaesentlige vaekst i den indenlandske efterspoergsel .

Inflationen i Faellesskabet er maerkbart oeget . Dette skyldes hoejere foedevarepriser i forbindelse med den daarlige vinter og oegede priser paa serviceydelser og offentlige ydelser . Importpriser , isaer for olieprodukter , har haft negativ indflydelse i alle medlemsstaterne , men isaer i Forbundsrepublikken Tyskland .

Udsigterne for erhvervslivet , som er domineret af olieprisstigningerne , viser andre foruroligende faktorer . Investeringscyklen vil sandsynligvis toppe i Forbundsrepublikken Tyskland , Det forenede Kongerige og Nederlandene i loebet af anden halvdel af dette aar . Investeringerne har maaske allerede toppet i Italien , Irland og Luxembourg . Opbygning af lagre vil sandsynligvis falde i adskillige medlemsstater . Yderligere vil virkningen af den ekspansionspolitik , som visse medlemsstater har foert de seneste 10 maaneder , maaske afsvaekkes . Budgetmaessige foranstaltninger , som er truffet i Det forenede Kongerige af den nye regering og i Danmark , vil sandsynligvis naesten betyde O-vaekst i erhvervslivet i anden halvdel af 1979 og foerste halvdel af 1980 .

Omslaget i tendensen til lavere inflation er nu blevet mere udtalt . Olieprisstigningerne i juni har oeget det indenlandske inflationspres isaer i Frankrig , Irland , Italien og Det forenede Kongerige . Yderligere inflationsimpulser vil foelge en eventuel tilpasning i den nominelle indkomst som kompensation for tabet i reel indkomst gennem de hoejere oliepriser med ugunstige konsekvenser for investering og beskaeftigelse til foelge . Faellesskabets nuvaerende betalingsbalanceoverskud vil sandsynligvis falde i takt med forvaerringen i bytteforholdet .

Den generelle situation er saaledes karakteriseret ved en aftagende aktivitet inden for erhvervslivet ledsaget af oeget inflation .

III . Efterspoergsel efter kul fordelt paa sektorer

1 . Jern - og staalindustrien ( tabel 4 og 22 )

I foerste halvaar 1979 var raastaalproduktionen lidt under 70 Mt , hvilket er en stigning paa ca . 2 % i forhold til samme periode sidste aar . Ekstrapoleret over hele aaret skulle denne procentvise stigning passe sammen moed den oprindelige prognose , men stigningen i staalproduktion vil maaske blive lidt hoejere .

Isaer paa grund af situationen paa skrotmarkedet var den maengdemaessige foroegelse i raajernsproduktionen i foerste halvdel 1979 sammenlignet med samme periode sidste aar dobbelt saa stor som for staalproduktionen . Dette er et fuldstaendigt omslag fra sidste aars tendenser og har en afgjort virkning paa efterspoergslen efter koks .

Derfor vil staalindustriens koksforbrug til koksovno maaske overstige 55 Mt for hele aaret , en stigning paa ca . 6 % i forhold til 1978 og ca . dobbelt saa meget som anslaaet i den oprindelige prognose i den aarsrapport vedroerende Faellesskabets kulmarked , som blev offentliggjort tidligere i aar .

2 . Kraftvaerker ( tabel 8 A )

Elektricitetsproduktionen steg med 4,7 % i 1978 i sammenligning med 1977 med en stigning i alle forbrugssektorer . Denne stigning er lidt stoerre end angivet i prognosen i aarsrapporten vedroerende Faellesskabets kulmarked offentliggjort tidligere i aar .

I foerste halvdel af 1979 var der en yderligere vaesentlig stigning i elektricitetsproduktionen i forhold til samme periode 1978 , ligesom der var en vaesentlig forbedring i vaeksten i loebet af foerste halvdel 1978 , sammenlignet med samme periode aaret foer . Dette kunne tyde paa , at den forudsete vaekst paa 5,5 % for 1979 maaske bliver stoerre .

Paa trods af , at ca . 4 CW ( brutto ) af yderligere kernekraftkapacitet kom i drift i loebet af 1978 , og at betingelserne for hydroelektrisk energi har vaeret lidt bedre end gennemsnittet i foerste halvdel af dette aar , er der tegn paa vaekst i den konventionelle kraftproduktion og paa vaesentlig foroegelse i kulforbruget i de fleste medlemsstater . Som et resultat heraf vil kulforbruget til elektricitetsproduktion i Faellesskabet sandsynligvis i vaesentlig grad overgaa den forudsete stigning paa 5,4 Mt eller 3,4 % .

IV . Kulproduktionen i Faellesskabet

( tabel 11 , 13 og 14 )

I Det forenede Kongerige gaar produktionen frem efter planerne , medens det er tvivlsomt at den i Belgien og Frankrig i 1979 naar op paa de oprindeligt planlagte niveauer ; i Forbundsrepublikken Tyskland forventer man en merproduktion paa 2 mio tons . Resultatet af disse hinanden modvirkende forhold vil sandsynligvis blive , at den samlede faellesskabskulproduktion i 1979 kommer taet paa det oprindelige prognoseniveau , nemlig ca . 241 Mt . Det vil saaledes kun have aenret sig lidt over en periode paa 3 aar .

V . Kulpriser

Listepriserne paa belgisk dampkul steg 10-18 % pr . 1 . juli 1979 , og paa antracit 3-16 % alt efter kvaliteten .

Listepriserne i alle tyske kuldistriker steg for naesten alle produkter med 0,6-2,6 % pr . 1 . januar 1979 .

Franske listepriser steg 3 gange efter hinanden : den 1 . april for industrikul og kul tif boligopvarmning , den 1 . september og den 1 . oktober for olieprodukter . Gennemsnitligt laa priserne pr . 1 . oktober 1979 27 % hoejere end priserne efter stigningen pr . 1 juli 1978 .

I Det forenede Kongerige steg prisen paa koks til boligopvarmning med 6,5-7 % pr . 1 . februar 1979 . En maaned senere steg prisen paa kokskul med 8-11 % , paa dampkul med 8-9 % , paa antracit med 9 % og paa koks til andet end boligopvarmning ligeledes med 9 % . Endelig var der en yderligere mindre stigning i prisen paa kul til boligopvarmning pr . 1 . maj 1979 , og endnu en omgang prisstigninger fulgte den 1 . juli 1979 paa 7,5 % for kokskul , 13,5 % for dampkul og mellem 6 og 14 % for antracit .

Kommissionens indikativpriser for kokskul fra tredjelande pr . ton ARA steg fra 63,95 dollar pr . 1 . januar 1979 til 64,85 dollar pr . 1 . april op til 66,05 dollar pr . 1 . juli 1979 . Til sammenligning var prisen 62,25 dollar pr . 1 . juli 1978 .

Paa den anden side har der vaeret prisstigninger for dampkul fra visse tredjelande siden anden halvdel af sisdte aar paa op til 25 % , med cif ARA-priser naer 40 dollar . Stigningen i fragtraterne har spillet en vaesentlig rolle , eftersom de udgoer en stoerre del af leveringsomkostningerne end for kokskul .

Faellesskabsgennemsnittet laa paa ca . dollar 36 i loebet af andet kvartal 1979 .

VII . Handel med kul og koks

2 . Import fra tredjelande

Oplysninger modtaget de foerste seks maaneder dette aar synes at vise , at importen fra tredjelande afgjort vil naa den oprindelige prognose paa 50,6 Mt og sandsynligvis blive stoerre .

En del af den oegede import skyldes oeget produktion i staalindustrien . Dette afspejles ganske saerligt i det nye opsving i importen af kokskul fra USA , som ellers havde vaeret trykket foerste halvdel af sidste aar paa grund af strejker , i USA's kulindustri og jernbaner .

De strenge vejrforhold i Oesteuropa tidligt dette aar skabte problemer saerligt i transportsektoren , med det resultat at importen fra Polen og Sovjetunionen blev meget lavere end i samme periode 1978 . Dette goer det tvivlsomt , om importniveauet fra disse to lande vil naa det oprindelige prognoseniveau for 1979 .

Den vaesentlige faktor i den ekstra import dette aar har vaeret kul til elektricitetsproduktion . Dette afspejler baade kraftvaerkernes langsigtede politik og reaktioner paa markedssituationen , der skyldes forholdene i Iran tidligt dette aar og den deraf foelgende staerke stigning i oliepriserne . De vaesentlige kilder til denne oegede import har vaeret Australien og Sydafrika , og importen fra disse to lande kan derfor forventes at overstige prognoserne .

VIII . Lagre af stenkul og koks

Problemet med , at der i perioder er for store kul - og kokslagre hos producenterne i Faellesskabet , skyldes vaesentligt den tyske kulindustri .

Efter at have naaet naesten 39 Mt i marts 1978 - koks beregnet som dets kulaekvivalent og indbefattet 10 Mt lagret paa regeringens regning _ har der herefter vaeret en ret konstant nedadgaaende tendens . Hvor dette i 1978 i hovedsagen skete ved at mindske produktionen kombineret med meget aktiv salgspolitik for kul inden for Faellesskabet og salg af koks til tredjelande , har opsvinget i efterspoergslen fra staalindustrien og oegede behov til elektricitetsproduktion vaeret de vaesentlige faktorer i 1979 . Indtil nu har den mest bemaerkelsesvaerdige bevaegelse vaeret en formindskelse i kokslagrene med ca . 3,5 Mt fra begyndelsen af 1979 til slutningen af juni .

I kontrast hertil var producenternes lagre i Det forenede Kongerige paa ca . 11 Mt i marts 1978 kun ca . 3 Mt over , hvad kulindustrien anser for rimeligt driftsniveau . Disse har imidlertid vist en stigende tendens siden da og er nu paa ca . 14 Mt ved slutningen af juni 1979 . Alligevel udgoer overskudslagrene over driftsniveau kun ca . 5 % af den aarlige produktion og vil sandsynligvis blive opsuget af oegede leverancer til kraftvaerker resten af aaret .

I baade Belgien og Frankrig var producentlagrene paa deres driftsniveau ved slutningen af juni .

Et punkt af saerlig interesse er de meget store lagre , som opretholdes af den danske kraftvaerksindustri af hensyn til forsyningssikkerheden . Ved slutningen af juni 1979 var de paa 200 dages forbrug og vil blive oeget med yderligere 0,7 Mt i loebet af resten af aaret med henblik paa den yderligere kulfyrede elproduktionskapacitet , som saettes i drift i 1980 .

TABEL 2

Bruttonationalproduktet i maengder

( aendringer i % forhold til det foregaaende aar )

* Reviderede skoen * Reviderede skoen * Skoen * Skoen

1977 * 1978 * Januar 1979 * Juni 1979

Belgien * 1,3 * 2,3 * 2,8 * 2,5

Danmark * 1,9 * 0,9 * 2,6 * 2,8

Tyskland * 2,8 * 3,1 * 4,0 * 4,0

Frankrig * 3,0 * 3,3 * 3,4 * 3,4

Irland * 5,5 * 6,0 * 5,0 * 3,8

Italien * 2,0 * 2,6 * 4,6 * 4,9

Luxembourg * 1,7 * 3,2 * 2,2 * 2,3

Nederlandene * 2,4 * 2,7 * 2,1 * 2,5

Det forenede kongerige * 1,4 * 3,3 * 2,3 * 0,8

Faellesskabet * 2,3 * 3,0 * 3,4 * 3,2

TABEL 4

Produktion af staal og raajern

( in 1 000 t )

* 1 * 2 * Forskel 2-1

* Foerste * Foerste

* * * t * %

* halvaar 1978 * halvaar 1979

A . STAAL

Belgien / Luxembourg * 8 671 * 9 597 * + 926 * + 10,7

Danmark * 435 * 409 * - 26 * - 6,0

Tyskland * 21 354 * 22 568 * + 1 214 * + 5,7

Frankrig * 12 295 * 11 208 * - 1 087 * - 8,8

Irland * 36 * 37 * + 1 * + 2,8

Italien * 12 555 * 12 070 * - 485 * - 3,9

Nederlandene * 2 602 * 2 826 * + 224 * + 8,6

Det forenede Kongerige * 10 365 * 10 877 * + 512 * + 4,9

Faellesskabet * 68 313 * 69 592 * + 1 279 * + 1,9

B . RAAJERN

Belgien / Luxembourg * 6 979 * 7 871 * + 892 * + 12,8

Tyskland * 15 546 * 17 068 * + 1 522 * + 9,8

Frankrig * 9 903 * 9 257 * - 646 * - 6,5

Italien * 5 754 * 5 661 * - 93 * - 1,6

Nederlandene * 2 122 * 2 380 * + 258 * + 12,2

Det forenede Kongerige * 5 913 * 6 456 * + 543 * + 9,2

Faellesskabet * 46 217 * 48 693 * + 2 476 * + 5,4

TABEL 8 A

Bruttoproduktion af elektricitet

( i TWh )

* Foerste * Foerste * Oprindelige * Forskel

* halvaar * halvaar * skoen for hele * %

* 1978 * 1979 * 1979 * 1979/1978

Belgien * 24,9 * 26,7 * 52,5 * + 7,1

Danmark * 10,4 * 12,6 * 24,8 * + 21,5

Tyskland * 175,6 * 191,5 * 368,0 * + 9,1

Frankrig * 117,4 * 125,0 * 248,5 * + 6,5

Irland * 5,1 * 5,7 * 10,9 * + 12,6

Italien * 87,4 * 92,1 * 187,9 * + 5,4

Luxembourg * 0,6 * 0,7 * 1,4 * + 4,0

Nederlandene * 30,5 * 32,3 * 63,3 * + 5,7

Det forenede Kongerige * 151,2 * 160,7 * 295,0 * + 6,3

Faellesskabet * 605,1 * 647,3 * 1 252,3 * + 7,0

TABEL 11

Stenkulproduktion

( i 1 000 tons )

* 1 * 2 * 3 * 4 * Forskel 2-1 * Forskel 3-2

* Foerste * Foerste * Foerste * Oprindeligt

* halvaar * halvaar * halvaar * skoen for * t * % * t * %

* 1977 * 1978 * 1979 * aaret 1979

Belgien * 3 879 * 3 541 * 3 399 * 6 825 * - 338 * - 8,7 * - 142 * - 4,0

Tyskland * 45 414 * 45 458 * 47 712 * 91 800 * + 44 * + 0,1 * + 2 254 * + 5,0

( Nationale serier ) * ( 41 952 ) * ( 42 167 ) * ( 44 000 ) ( 1 ) * ( 85 000 ) * ( + 215 ) * ( + 0,5 ) * ( + 1 833 ) * ( + 4,3 )

Frankrig * 11 840 * 10 996 * 10 216 * 19 175 * - 844 * - 7,1 * - 780 * - 7,1

Irland * 27 * 18 * 18 * 50 * - 9 * - 33,3 * - * -

Det forenede Kongerige * 61 863 * 61 488 * 61 293 * 122 000 * - 375 * - 0,6 * - 195 * - 0,3

Faellesskabet * 123 023 * 121 501 * 122 638 * 239 850 * - 1 522 * - 1,2 * + 1 137 * + 0,9

( National serier ) * ( 119 561 ) * ( 118 210 ) * ( 118 926 ) * ( 233 050 ) * ( - 1 351 ) * ( - 1,1 ) * ( + 716 ) * ( + 0,6 )

( 1 ) Anslaaet .

TABEL 13 og 14

Antal minearbejdere under joerden samt produktion

* * * Forskel

* Ultimo * Ultimo

* juni 1978 * juni 1979

* * * Absolut * %

Antal minearbejdere ( 1 ) ( 1 000 )

Belgien * 18,0 * 17,0 * - 1,0 * - 5,6

Tyskland * 121,5 * 119,4 * - 2,1 * - 1,7

Frankrig * 35,8 * 33,1 * - 2,7 * - 7,5

Det forenede Kongerige * 190,0 * 185,0 * - 5,0 * - 2,6

Produktion ( kg / time ) ( 1 )

Belgien * 287 * 269 * - 18 * - 6,3

Tyskland * 519 * 553 * + 34 * + 6,6

Frankrig * 331 * 336 * + 5 * + 1,5

Det forenede Kongerige * 364 * 361 * - 3 * - 0,8

( 1 ) Ny definition .

TABEL 22

Produktion af koksvaerkskoks

( i 1 000 tons )

* 1 * 2 * 3 * Forskel 2-1

* * * Oprindeligt

* Foerste * Foerste

* * * skoen for * t * %

* halvaar 1978 * halvaar 1979

* * * aaret 1979

Belgien * 2 880 * 3 320 * 6 030 * + 440 * + 15,3

Tyskland * 13 023 * 12 966 * 25 400 * - 57 * - 0,4

Frankrig * 5 441 * 5 900 ( 1 ) * 11 150 * + 459 * + 8,4

Italien * 3 615 * 3 600 ( 1 ) * 7 770 * - 15 * - 0,4

Nederlandene * 1 133 * 1 233 * 2 650 * + 100 * + 8,8

Det forenede Kongerige * 6 309 * 6 139 * 13 550 * - 170 * - 2,7

Faellesskabet * 32 401 * 33 158 * 66 460 * + 757 * + 2,3

( 1 ) Anslaaet .