KOMMISSIONENS BESLUTNING af 12. april 1994 om Italiens ydelse af statsstoette til offentlige staalvirksomheder (staalkoncernen Ilva) (Kun den italienske udgave er autentisk) (94/259/EKSF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Kul- og Staalfaellesskab, saerlig artikel 95, foerste og andet afsnit,

efter hoering af det raadvigende udvalg og efter samstemmende og enstemmig udtalelse fra Raadet, og

ud fra foelgende betragtninger:

I Faellesskabets staalindustri gennemlever nu den vanskeligste periode siden begyndelsen af 1980'erne. Dette skyldes dels den generelle oekonomiske afmatning, der har haft betydelig indvirkning paa industriaktiviteterne generelt og isaer paa staalindustrien, dels en alvorlig uligevaegt mellem udbud og efterspoergsel med deraf foelgende kraftige prisfald. Desuden har det internationale marked generelt vaeret svagt, samtidig med at der har vaeret tale om et importpres, ligesom en handelspolitisk strid med USA har beroert en vaesentlig del af Faellesskabets eksport til dette marked. Alle disse faktorer bidrager til en forvaerring af den finansielle situation for naesten alle staalvirksomheder i Faellesskabet.

II I henhold til Kommissionens beslutning 89/218/EKSF (1), 90/89/EKSF (2) og 92/17/EKSF (3) om Italiens ydelse af stoette til offentlige staalvirksomheder har Kommissionen tilladt betydelig statsstoette til fordel for Ilva, en italiensk offentlig staalvirksomhed, i perioden fra 1988 til 1991 med henblik paa at bidrage til gennemfoerelsen af en omstruktureringsplan. Ifoelge planen skal der bl.a. lukkes produktionsanlaeg for flydende staal paa 2 700 000 tons pr. aar, inden for varmvalsede produkter paa 1 180 000 tons pr. aar og inden for koldvalsede produkter paa 708 000 tons pr. aar. Der skal ligeledes overdrages en produktionskapacitet inden for flydende staal paa 385 000 tons pr. aar og en produktionskapacitet inden for varmvalsede produkter paa 510 000 tons pr. aar til den private sektor og nedlaegges 27 196 arbejdspladser, svarende til 38,7 % af arbejdsstyrken i 1988. Dette skulle under normale markedsvilkaar og med strikt gennemfoerelse og staerk styring kunne sikre virksomhedens overlevelse.

Paa trods af denne betydelige omstruktureringsindsat har Ilva ikke i loebet af de foelgende aar realiseret de tilsigtede maal om genetablering af virksomhedens overlevelsesevne, idet Ilva siden 1991 fortsat har oparbejdet underskud og har haft vanskeligheder med at bibeholde sin position paa markedet.

Ved udgangen af 1992 havde Ilva-koncernen - omfattende baade EKSF- og EOEF-aktiviteter - en samlet gaeld paa 7 600 mia. lire, svarende til et gaeld/egenkapitalforhold paa 8,24 %. For regnskabsaaret 1993 anslaas gaelden at andrage ca. 10 067 mia. lire, hvilket vil sige, at gaelden overstiger omsaetningen.

Den omstaendighed, at holdingselskabet Instituto nazionale per la recostruzione industriale (IRI) indskoed 650 mia. lire i Ilvas kapital, foranledigede den 8. juli 1992 Kommissionen til at indlede proceduren efter artikel 6, stk. 4, i beslutning nr. 3855/91/EKSF (4) over for det stoetteelement, der var indeholdt i det paagaeldende indskud, som ikke kunne betragtes som vaerende et reelt kapitalindskud paa normale markedsvilkaar.

Dernaest foranledigede den den fortsatte ydelse af laan primaert som foelge af den hjemmel, der er fastsat i artikel 2362 i den italienske civillovbog, til en offentlig virksomhedskoncern som Ilva-koncernen, hvis finansielle struktur i hoej grad er uafbalanceret, og som siden 1991 har haft store tab, samt IRI's plan om at overtage stoerstedelen af Ilvas gaeld den 7. juli 1993 Kommissionen til at udvide den allerede indledte procedure med henblik paa ogsaa at medtage de stoettelementer, der er indeholdt i de to ovennaevnte stoetteforanstaltninger.

Ved foerst at indlede og dernaest at udvide den procedure, der er forudset i artikel 6, stk. 4, jf. ovenfor, har Kommissionen saaledes tilkendegivet, at alle de ovennaevnte interventioner indeholdt ulovlige statsstoetteelementer, der er uforenelige med traktaten og med bestemmelserne i beslutning nr. 3855/91/EKSF.

Ved skrivelse af 13. december 1993 forelagde Italien Kommissionen den nye omstrukturerings- og privatiseringsplan for Ilva-koncernen, som IRI havde godkendt i september 1993, og gav samtidig meddelelse om dets forpligtelser vedroerende den paagaeldende koncerns privatisering inden udgangen af 1994 og salg af hele de paagaeldende selskabers kapital.

Det primaere formaal med naevnte plan er at sikre staalkoncernens privatisering inden udgangen af 1994 ved hurtigst muligt at overdrage kapitalandele, der ejes af Ilva eller af IRI, direkte til markedet. I planen er der endvidere forudset en fuldstaendig lukning af staalanlaeggene i Bagnoli, en indskraenkning af produktionskapaciteten af faerdige varmvalsede produkter i Taranto paa 1,2 mio. tons pr. aar senest den 30. juni 1994 samt en forpligtelse for erhververen af Tarantoanlaeggene til inden for en frist paa 6 maaneder fra koebekontrakten at lukke en kapacitet paa 0,5 mio. tons pr. aar af produktionen af faerdige varmvalsede produkter.

Omstruktureringen af Ilva-koncernen sker bl.a. ved en spaltning af dens primaere aktiviteter i to nye selskaber, ILP (Ilva Laminati Piani Srl) og AST (Acciai Speciali Terni Srl), hvis rentabilitet af den investerede kapital og af egenkapitalen skulle aabne mulighed for en hurtig privatisering af virksomheden.

ILP's formaal vedroerer aktiviteter i forbindelse med flade produkter af normalstaal paa vaerkerne i Taranto, Novi, Ligure, Torino Laf, Genova Cornigliano og Marghera.

AST's formaal vedroerer aktiviteter inden for rustfri flade produkter af specialstaal produceret i Terni og Torino.

Den resterende koncern med navnet Ilva Residua vil blive oploest, og alle de selskaber og koncerner, der kan saelges, som f.eks.: Dalmine (roer), Ise (elproduktion), Cogne (lange produkter af specialstaal), Sidermar (soetransport), TDI og ICMI, vil blive overdraget til privatpersoner.

Endvidere vil Ilva Residua midlertidigt overtage det personale, der skal afskediges eller foertidspensioneres. Det samlede antal nedlagte arbejdspladser vil antagelig andrage 11 500, svarende til 28 % af Ilva-koncernens arbejdsstyrke pr. 31. december 1992.

Ud over IRI's kapitalindskud paa 650 mia. lire vil Ilva-koncernen drage fordel af andre offentlige interventioner, der tager sigte paa at finansiere ovennaevnte plan. IRI vil endvidere overtage en restgaeld paa 2 943 mia. lire. Efter gennemfoerelsen af planen vil Ilva-koncernens gaeld, der andrager 10 067 mia. lire, kun vaeret blevet formindsket med 7 124 mia. lire, heraf 4 166 mia. lire takket vaere indtaegter fra salg af aktiver og 2 958 mia. lire takket vaere gaeld overfoert til selskaber, der saelges.

Endvidere vil IRI overtage udgifter paa 1 197 mia. lire i forbindelse med viderefoerelsen af Ilva Residuas aktiviteter indtil virksomhedens likvidation. Den offentlige intervention andrager alt i alt 4 790 mia. lire.

III Kommissionen har - under anvendelse af de samme kriterier som dem, som Kommissionen fastsatte i forbindelse med den tidligere omstrukturering af Faellesskabets jern- og staalindustri - undersoegt ovennaevnte plan med henblik paa at se, om den kan bidrage til at sikre de paagaeldende virksomheders levedygtighed. Kommissionen har med bistand fra eksterne eksperter kortlagt, hvilke anlaeg der producerer varmvalsede produkter, og som kan lukkes uden at bringe de nyetablerede selskabers levedygtighed i fare. Kommissionen har saaledes i den sammenhaeng fundet frem til, at seks anlaeg vil kunne lukkes.

Kommissionen har konkluderet, at hvis privatiserings- og omstruktureringsplanen gennemfoeres strikt, vil Ilvakoncernen og naermere bestemt de nyoprettede selskaber, ILP og AST, under normale markedsvilkaar have rimelige chancer for at blive levedygtige inden udgangen af 1994.

IV Den markante forvaerring af Faellesskabets staalmarked, som man har kunnet konstatere siden midten af 1990, har bragt staalsektoren i flere medlemsstater, herunder Italien, i alvorlige vanskeligheder. At give den italienske staalindustri en solid struktur og sikre, at den er oekonomisk levedygtig, vil bidrage til at virkeliggoere traktatens maal, navnlig artikel 2 og 3. Kommissionen finder, at hvad angaar overholdelsen af de specifikke vilkaar, der er dikteret af Faellesskabets faelles interesse, og som indeholdes i denne beslutning, er de offentlige interventioner, som den italienske regering har foretaget, noedvendige og rimelig i forhold til den tilsigtede virkning.

Kommissionen staar altsaa over for et tilfaelde, der ikke er udtrykkeligt forudset i EKSF-traktaten, og hvor det er noedvendigt at reagere. Under disse ekstraordinaere omstaendigheder maa traktatens artikel 95, foerste afsnit, finde anvendelse, saaledes at Faellesskabet kan forfoelge de maal, der er anfoert i traktatens indledende artikler.

V For at begraense indvirkningen paa konkurrencen til det absolut noedvendige er det vigtigt, at den italienske offentlige staalindustri i naermere faststat omfang bidrager til en strukturel justering, der stadig er noedvendig inden for denne sektor, i form af indskraenkning af produktionskapaciteten som modydelse for den stoette, der ekstraordinaert godkendes.

I den forbindelse skal det naevnes, at den italienske plan forudser kapacitetsnedskaeringer og lukninger. Hvad angaar anlaeggene i Taranto vil kapacitetsindskraenkningen paa 1,2 mio. tons pr. aar vaere uigenkaldelig og medfoere lukning af to genopvarmningsovne samt af henholdsvis et varmbredbaandsvalsevaerk nr. 1 og et valsevaerk til tykke plader.

Hvad angaar lukning af anlaeggene i Bagnoli skal de enten skrottes eller nedrives og saelges uden for Europa.

Hvad angaar den betingelse, der paalaegges erhververen af ILP, kan en kapacitetsnedskaering paa 0,5 mio. tons pr. aar udmoentes i en nedrivning af en genopvarmningsovn (valsevaerk nr. 2) i Taranto eller i nedrivningen af andre italienske anlaeg, der er placeret andetsteds, forudsat at disse anlaeg har fremstillet varmvalsede faerdigprodukter indtil privatiseringsdatoen og tilhoerer den nye ejer af ILP. Nedrivningen skal finde sted inden for en frist paa seks maaneder regnet fra salgskontraktens dato.

For at bidage effektivt til en indskraenkning af den eksisterende overkapacitet inden for Faellesskabets staalindustri er det - ud over en foroegelse af kapaciteten som foelge af oeget produktivitet - vigtigt, at de ovennaevnte indskraenkninger og lukningen af anlaeg ikke kompenseres ved investeringer, der kan oege den tilbagevaerende produktivitetskapacitet for raastaal og varmvalsede faerdigprodukter i de virksomheder, der er omfattet af planen. Dette skal gaelde i en periode af fem aar fra den seneste dato svarende enten til den seneste kapacitetslukning eller den seneste udbetaling af stoette til investeringer ifoelge planen.

VI Ydelse af driftsstoette skal begraenses til det absolut noedvendige.

Hvis de indtaegter, der opnaas ved salget, overstiger det forudsete beloeb, skal det overskydende beloeb derfor medgaa til en nedsaettelse af IRI's gaeld og saaledes reducere stoettens stoerrelse. Hvis indtaegterne derimod er mindre end det forventede beloeb, skal den parallelle foroegelse af den noedvendige stoette betragtes som vaerende daekket ved ovennaevnte modydelser, herunder navnlig ved lukningen af anlaeggene i Bagnoli, hvis den ikke overstiger et loft paa 750 mio lire. I den forbindelse skal det naevnes, at den italienske regerings noeje overholdelse af sine forpligtelser til at saelge al kapital i de selskaber, der skal privatiseres, og til at gennemfoere denne privatisering inden udgangen af 1994, ikke alene vil bidrage til en vellykket gennemfoerelse af regeringens privatiserings- og omstruktureringsplan takket vaeret dens gennemfoerelse paa de fastsatte vilkaar og inden for den fastsatte frist, men ogsaa vil sikre, at stoettebeloebet kommer under det ovennaevnte loft.

For at forhindre at nye selskaber drager fordel af nye offentlige foranstaltninger i form af fremfoersel af skattefradrag til fremtidige overskud, maa virksomhederne ILP og AST ikke indroemmes skattefradrag paa grund af tab, som Ilva-koncernen har lidt tidligere, fordi saadanne tab vil blive absorberet gennem statsstoetten.

I oevrigt skal det paases, at rimelige konkurrenceregler overholdes, hvad privatiseringsvilkaarene angaar. Derfor er det noedvendigt, at private investorers erhvervelse af virksomheder eller erhvervelse af majoritetsinteresser ikke finansieres over statsstoette. Endvidere skal erhvervelsen staa aaben for enhver og maa ikke vaere knyttet til diskriminerende betingelser.

Det er ikke alene noedvendigt at paase, at den godkendte stoette - under hele privatiserings- og omstruktureringsplanens varighed - sikrer, at der er rimelig udsigt til, at ILP og AST bliver levedygtige ved udgangen af privatiseringsperioden (udgangen af 1994), men det maa ogsaa sikres, at de paagaeldende staalvirksomheder ikke som foelge af den finansielle omstrukturering af den offentlige staalindustri opnaar en urimelig fordel i forhold til sine konkurrenter, fordi deres finansielle nettoudgifter reduceres til et niveau, der ligger under henholdsvis 3,5 % og 3,2 % af omsaetningen, hvilket paa EF-plan er gennemsnitsnivauet inden for undersektoren for flade produkter af normalstaal og inden for undersektoren for rustfri staalprodukter. Endivdere maa Ilva-koncernens gaeld, der overfoeres til ovennaevnte virksomheder, saettes paa et tilstraekkeligt hoejt niveau, for at de heraf foelgende finansielle nettoomkostninger bringes paa linje med ovennaevnte EF-gennemsnit.

I oevrigt boer Kommissionen navnlig sikre - under forbehold af finansieringen af privatiserings- og omstruktureringsplanen - at enhver finansiering via laan til kontrollerede virksomheder ydes paa normale markedsvilkaar. Kommissionen boer ligeledes sikre, at gaeld ikke eftergives, eller at gaeld til staten ikke gives favoerbehandling.

Endelig er det vigtigt at paase, at den godkendte stoette ikke anvendes til at praktisere illoyal konkurrence og ikke paavirker samhandelen i Faellesskabets staalindustri i et omfang, der er uforenelig med den faelles interesse.

VII Gennemfoerelsen af denne beslutning kraever, at Kommissionen strengt kontrollerer gennemfoerelsen af den paagaeldende plan, indtil den er afsluttet.

Med henblik herpaa boer Italien samarbejde fuldt ud og to gange om aaret forelaegge Kommissionen detaljerede rapporter om:

- kapacitetsnedskaeringerne

- investeringerne

- reduktionen af arbejdskraften

- produktion og indvirkning paa markedet

- de finansielle resultater

- privatiseringen

- etableringen af nye virksomheder.

Den foerste rapport skal vaere Kommissionens i haende den 15. marts 1994 og de foelgende hver sjette maaned. Den sidste rapport skal vaere Kommissionen i haende den 15. september 1998.

For at medlemsstaterne kan foelge planens gennemfoerelse og udbetalingen af den hertil knyttede stoette, vil Kommissionen udarbejde halvaarlige rapporter paa grundlag af Italiens rapporter, der skal forelaegges Raadet senest den 1. maj og 1. november, for at der om noedvendigt kan finde en droeftelse sted i Raadet. Hvis en virksomhed, der oppebaerer stoette i henhold til traktatens artikel 95, paataenker at deltage i en investering, der skaber eller udvider kapaciteten, skal Kommissionen specielt underrette Raadet herom paa grundlag af en rapport, der angiver finansieringsbetingelserne og viser, at der ikke er tale om statsstoette.

Ud over den kontrolordning, som sikres ved de af Italien fremlagte rapporter, kan Kommissionen foretage de noedvendige kontrolundersoegelser hos stoettemodtagende virksomheder, jf. traktatens artikel 47, med henblik paa at kontrollere rigtigheden af de ovenfor naevnte oplysninger og navnlig paase, at de betingelser, der er fastsat i Kommissionens beslutninger, overholdes.

Hvis en medlemsstat i den sammenhaeng forelaegger Kommissionen en klage, hvori det goeres gaeldende, at statsstoetten giver et af de stoettemodtagende selskaber mulighed for at underbyde andre virksomheder, ivaerksaetter Kommissionen en undersoegelse paa grundlag af navnlig traktatens artikel 60.

Hvis Kommissionen i oevrigt paa grundlag af de foreliggende oplysninger konstaterer, at betingelserne i dens beslutninger efter artikel 95 ikke er overholdt, kan den kraeve stoetteudbetalingen indstillet og/eller allerede udbetalt stoette tilbagebetalt. Hvis Italien ikke efterkommer et saadant krav, anvendes traktatens artikel 88.

Hvis Kommissionen paa grundlag af rapporter fra medlemsstaterne desuden maatte konstatere, at der er indtraadt markante afvigelser fra de finansielle oplysninger, som laa til grund for vurderingen af virksomhedernes levedygtighed, kan den anmode om, at de ovennaevnte rapporter forelaegges hver kvartal, og den kan anmode Italien om at traeffe passende foranstaltninger for at styrke den stoettemodtagende virksomheds strukturomlaegning.

For hver enkelt sag kan Kommissionen beslutte at udoeve kvartalsvis kontrol. Kommissionen kan ogsaa beslutte at bemyndige en uafhaengig konsulent, udpeget efter aftale med Italien, til at bistaa sig med at undersoege kontrolresultaterne og aflaegge rapport til medlemsstaterne.

VIII Paa baggrund af ovenstaaende kan Kommissionen i henhold til traktatens artikel 95 godkende ovennaevnte stoette, hvis dens betingelser overholdes. Men stoetten, der i henhold til denne beslutning betragtes som vaerende forenelig med faellesmarkedet, er blevet beregnet saaledes, at den sikrer, at de paagaeldende virksomheder kan blive levedygtige ved udgangen af 1994. Hvis en virksomhed ikke er levedygtig paa denne dato, kan Italien saaledes ikke anmode om yderligere undtagelser fra Traktatens artikel 95 til fordel for saadanne virksomheder.

Kommissionen vil samtidig afslutte den procedure, der blev indledt i henhold til artikel 6, stk. 4, i beslutning nr. 3855/91/EKSF i det omfang, proceduren vedroerer stoette, der er blevet tilladt -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

1. Foelgende maksimumsstoette, som Italien agter at yde direkte eller via holdingselskabet IRI til Ilva-staalkoncernen og herunder navnlig Ilva Residua, kan betragtes som vaerende forenelig med faellessmarkedet, hvis betingelserne under punkt 2 til 5 og i artikel 2 til 6 er opfyldt:

a) IRI's kapitalindskud i koncernen paa 650 mrd. lire

b) IRI's overtagelse af restgaelden med op til 2 974 mia. lire. Hvis de indtaegter, som salget af de paagaeldende virksomheder giver, er mindre end det forudsete beloeb, kan det imidlertid accepteres, at IRI overtager en stoerre restgaeld, hvis den ikke overstiger loftet paa 750 mia. lire.

Hvis indtaegterne fra salget maatte overstige det forudsete beloeb, skal det overskydende beloeb derimod bruges til nedbringelse af den gaeld, som IRI overtager, saaledes at stoettebeloebet kan reduceres

c) IRI afholder udgifterne til omstrukturering og likvidation med maksimalt 1 197 mia. lire.

2. Stoetten er blevet beregnet saaledes, at den skulle sikre de paagaeldende virksomheders levedygtighed ved udgangen af 1994. Er virksomhederne ikke blevet levedygtige paa dette tidspunkt, kan Italien ikke anmode om yderligere undtagelse for disse virksomheder i henhold til EKSF-traktatens artikel 95.

3. Stoetten maa endvidere ikke benyttes til at praktisere illoyal konkurrence.

4. Italien skal noeje overholde sine forpligtelser til at saelge hele kapitalen i de selskaber, der skal privatiseres, og gennemfoere denne privatisering inden udgangen af 1994.

5. Med forbehold af finansieringen af det af Kommissionen godkendte privatiserings- og reorganiseringsprogram, der er angivet i denne beslutning, skal finansiering i form af laan til virksomheder, der er underkastet kontrol, ydes paa normale markedsvilkaar. Virksomhederne i Ilva-koncernen maa ikke faa eftergivet gaeld eller favoriseres i forbindelse med gaeld til staten.

Artikel 2

Italien sikrer, at Ilva-koncernen:

1) endeligt og uigenkaldeligt lukker varmvalsevaerkerne i Bagnoli

2) definitivt nedskaerer produktionskapaciteten for varmvalsede faerdigprodukter i Taranto med 1,2 mio. tons via nedrivning af en genopvarmningsovn (varmbredbaandsvalsevaerk nr. 1 og valsevaerk til tykke plader)

3) nedskaerer kapaciteten med 0,5 mio. tons pr. aar enten ved nedrivning af en genopvarmningsovn (valsevaerk nr. 2) i Taranto eller ved nedrivning af andre italienske anlaeg, der er placeret andetsteds, hvis disse anlaeg har fremstillet varmvalsede faerdigprodukter indtil datoen for privatiseringen og tilhoerer den nye ejer af ILP. Nedrivningen skal finde sted inden for en frist paa seks maaneder regnet fra datoen for salgskontrakten

4) lukker anlaeggene i Bagnoli enten via skrotning eller ved nedrivning for derefter at saelge dem uden for Europa

5) ikke - ud over de kapacitetsforoegelser, der skyldes oeget produktivitet - i en periode af fem aar regnet fra den seneste dato svarende til henholdsvis den sidste lukning og den sidste udbetaling af investeringsstoette ifoelge planen oeger den resterende produktionskapacitet for raastaal og varmvalsede faerdigprodukter i de virksomheder, der er omfattet af det paagaeldende program.

Artikel 3

1. Virksomhedserhvervelser via private investorer maa ikke finansieres ved statsstoette. Endvidere skal erhvervelsen staa aaben for enhver interesseret part og maa ikke vaere underlagt diskriminerende betingelser.

2. Samtlige indtaegter hidroerende fra salg af selskaber i Ilva-koncernen skal anvendes til at nedbringe den paagaeldende koncerns gaeld.

3. Gaeld overtaget af nye selskaber: Ilva Laminati Piani Srl og Acciai Speciali Terni Srl skal fra starten saette niveauet for deres finansielle nettoomkostninger til henholdsvis 3,5 % og 3,2 % af deres aarlige omsaetning.

4. Der maa ikke indroemmes ILP og AST skattelettelse for Ilva-koncernens tidligere tab, som daekkes via statsstoette.

5. De stoettemodtagende virksomheder gennemfoerer alle de foranstaltninger, der er indeholdt i Ilva-koncernens privatiserings- og reorganiseringsplan, som Kommissionen har faaet forelagt, efter den i planen indeholdte tidsplan.

Artikel 4

1. Italien samarbejder fuldt ud med Kommissionen om foelgende kontrolforanstaltninger:

a) Italien forelaegger to gange aarligt, senest den 15. marts og den 15. september, Kommissionen rapporter med udfoerlige oplysninger, jf. bilaget vedroerende de virksomheder, der drager fordel af forslagene i henhold til EKSF-traktatens artikel 95.

Den foerste rapport skal vaere Kommissionen i haende den 15. marts 1994, og den sidste rapport skal vaere den i haende den 15. september 1998, medmindre Kommissionen traeffer anden beslutning

b) rapporterne skal indeholde saa udfoerlige oplysninger, at Kommissionen kan kontrollere gennemfoerelsen af privatiserings- og reorganiseringsprogrammet, samt tilstraekkelige finansielle oplysninger til, at Kommissionen kan vurdere, om dens betingelser og krav er opfyldt.

Endvidere skal rapporterne indeholde mindst de detaljerede oplysninger, der er fastsat i bilaget, som Kommissionen forbeholder sig ret til at aendre paa grundlag af sine erfaringer under kontrollen. Det paahviler Italien at paalaegge de stoettemodtagende virksomheder at fremlaegge alle relevante oplysninger, der under andre omstaendigheder kan betragtes som fortrolige.

2. Paa grundlag af disse rapporter udarbejder Kommissionen halvaarlige rapporter, som den forelaegger Raadet senest den 1. maj og den 1. november, saaledes at der eventuelt kan finde en droeftelse sted i Raadet. Navnlig hvis en virksomhed, der oppebaerer stoette i henhold til EKSF-traktatens artikel 95, planlaegger en investering, der skaber ny kapacitet eller udvider kapaciteten, informerer Kommissionen Raadet herom paa grundlag af en rapport om finansieringsforanstaltningerne, hvori den paaviser, at der ikke ydes statsstoette.

Artikel 5

1. Kommissionen kan naar som helst beslutte, at de i artikel 4, stk. 1, omhandlede rapporter skal fremlaegges kvartalsvis. Kommissionen kan naar som helst bemyndige en uafhaengig konsulent, udpeget efter aftale med Italien, til at vurdere kontrolresultaterne, udfoere al yderligere efterforskning, den maatte finde noedvendig, og aflaegge rapport til Raadet.

2. Kommissionen kan foretage de noedvendige kontrolundersoegelser hos de stoettemodtagende virksomheder, jf. EKSF-traktatens artikel 47, for at efterproeve, om oplysningerne i de i artikel 4, stk. 1, omhandlede rapporter er korrekte, og navnlig om betingelserne i denne beslutning overholdes.

Hvis en medlemsstat forelaegger Kommissionen en klage, hvori det goeres gaeldende, at statsstoetten giver et af de paagaeldende selskaber mulighed for at underbyde andre virksomheder, vil den i henhold til navnlig EKSF-traktatens artikel 60 indlede en undersoegelse.

3. Ved vurderingen af de rapporter, der er omhandlet i artikel 4, stk. 1, sikrer Kommissionen, at navnlig kravene i artikel 1, stk. 5, er overholdt.

Artikel 6

1. Uden hensyn til de sanktioner, der er hjemlet i EKSF-traktaten, kan Kommissionen kraeve stoetten indstillet eller tilbagebetalt, hvis den paa grundlag af de foreliggende oplysninger konstaterer, at betingelserne i denne beslutning ikke er overholdt. Hvis Italien ikke opfylder sine forpligtelser i henhold til en saadan beslutning, anvendes EKSF-traktatens artikel 88.

2. Hvis Kommissionen paa grundlag af rapporter fra Italien konstaterer, at der er indtraadt markante afvigelser fra de finansielle oplysninger, der laa til grund for vurderingen af virksomhedernes levedygtighed, kan den forlange, at de i artikel 4, stk. 1, naevnte rapporter fremlaegges hvert kvartal, og den kan kraeve, at Italien traeffer passende foranstaltninger for at styrke den stoettemodtagende virksomheds strukturomlaegning.

Artikel 7

Denne beslutning er rettet til Den Italienske Republik.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 12. april 1994.

Paa Kommissionens vegne

Karel VAN MIERT

Medlem af Kommissionen

(1) EFT nr. L 86 af 31. 3. 1989, s. 76.

(2) EFT nr. L 61 af 10. 3. 1990, s. 19.

(3) EFT nr. L 9 af 15. 1. 1992, s. 16.

(4) EFT nr. L 362 af 31. 12. 1991, s. 57.

BILAG

Kommissionen skal have foelgende oplysninger a) Kapacitetsnedskaeringer

- tidspunkt (eller forventet tidspunkt) for indstilling af produktionen

- tidspunkt (eller forventet tidspunkt) for afmontering (1) af det paagaeldende anlaeg

- ved salg af anlaegget: (forventet) salgstidspunkt, koebers identitet og hjemland

- salgspris

b) Investeringer

- detaljerede oplysninger om de gennemfoerte investeringer

- tidspunkt for den endelige gennemfoerelse

- investeringsomkostningerne, finansieringskilderne og den eventuelle stoette i denne forbindelse

- tidspunkt for udbetaling af stoette

c) Afskedigelser

- antallet af afskedigelser og tidspunkterne derfor

- samlede omkostninger

- en oversigt over finansieringen af omkostningerne

d) Produktions- og markedsvirkninger

- maanedlig produktion af raastaal og faerdigvarer pr. kategori

- solgte produkter, herunder maengder, priser og markeder

e) Finansielle resultater

- udviklingen i de udvalgte noegletal for at sikre, at der sker fremskridt hen imod levedygtighed (de finansielle resultater og noegletal skal fremlaegges paa en saadan maade, at det er muligt at foretage sammenligninger med virksomhedens finansielle strukturomlaegningsplan)

- finansieringsomkostningernes stoerrelse

- udfoerlige oplysninger (herunder tidspunkter) for den stoette, der er modtaget, og de omkostninger, der er daekket

- betingelserne i forbindelse med eventuelle nye laan (uanset kilde)

f) Privatisering

- salgspris og behandling af de eksisterende forpligtelser

- anvendelse af salgsprovenuet

- salgstidspunkt

- virksomhedens finansielle stilling paa salgstidspunktet

g) Etablering af nye virksomheder eller nye anlaeg, der medfoerer kapacitetsudvidelse

- de enkelte private og offentlige deltageres identitet

- deres finansieringskilder i forbindelse med etableringen af den nye virksomhed eller de nye anlaeg

- betingelserne for de private og de offentlige aktionaerers kapitalandel

- det nye selskabs ledelsesstruktur

(1) Som defineret i Kommissionens beslutning nr. 3010/91/EKSF (EFT nr. L 286 af 16. 10. 1991, s. 20).