RAADETS BESLUTNING af 26. marts 1992 om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for bioteknologi (1990-1994) (92/218/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 130 Q, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

i samarbejde med Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet har ved afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF (4) vedtaget tredje rammeprogram for Faellesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (1990-1994), som bl.a. indeholder bestemmelser om, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres for at udvikle Europas muligheder for at forstaa og udnytte levende materialers egenskaber og strukturer; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF anfoerte begrundelse;

ifoelge Traktatens artikel 130 K ivaerksaettes rammeprogrammet ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes i forbindelse med hver enkelt foranstaltning;

forskning og teknologisk udvikling paa dette omraade boer kaedes sammen med forskellige relevante faellesskabspolitikker og -maalsaetninger;

i henhold til artikel 4 i og bilag I til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF omfatter det beloeb, der skoennes noedvendigt til hele rammeprogrammet, 57 mio. ECU til centraliseret formidling og udnyttelse af resultaterne; disse midler skal fordeles paa de forskellige aktioner i forhold til de dertil afsatte beloeb;

i forbindelse med dette program boer der foretages en vurdering af de oekonomiske og sociale virkninger samt eventuelle teknologiske risici;

grundforskningen paa det bioteknologiske omraade skal fremmes i hele Faellesskabet;

ud over saerprogrammet for menneskelige ressourcer og mobilitet er det noedvendigt at fremme uddannelsen af forskere i forbindelse med dette program;

biologisk forskning, navnlig forskning der anvender rekombinant DNA-metoder, er ofte underlagt nationale bestemmelser, som kontrahenterne skal efterleve;

Raadet vedtog den 23. april 1990 direktiv 90/219/EOEF om indesluttet anvendelse af genetisk modificerede organismer (5) og direktiv 90/220/EOEF om udsaetning i miljoeet af genetisk modificerede mikroorganismer (6);

bioteknologiens positive udvikling kan forstaerkes gennem samordnede aktioner;

der boer ivaerksaettes foranstaltninger for at sikre, at der tages det noedvendige hensyn til projekternes etiske og samfundsmaessige konsekvenser og deres anvendelse inden for landbrug, industri, sundhedspleje og miljoe; saadanne foranstaltninger skal sikre, at offentligheden faar oplysninger om indholdet af programmet;

de resultater, der kan opnaas ved hjaelp af genetisk forskning, noedvendiggoer en samlet loesning, der tager hensyn til de videnskabelige, sikkerhedsmaessige, etiske og juridiske aspekter af de mulige anvendelser samt til noedvendigheden af at sikre, at resultaterne ikke anvendes uretmaessigt eller forkert;

Kommissionen har meddelt, at den vil studere bioteknologiens etiske konsekvenser naermere i samarbejde med relevante raadgivere;

ifoelge afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF skal Faellesskabets forskningsindsats navnlig sigte mod at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europaeiske industri, og fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne; ifoelge afgoerelsen er en faellesskabsaktion ligeledes berettiget, hvis forskningen bidrager til blandt andet at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet og til at fremme dets generelle harmoniske udvikling, samtidig med at kravet om videnskabelig og teknisk kvalitet opfyldes; forskningsprogrammet inden for bioteknologi skal bidrage til virkeliggoerelsen af disse maal;

det er noedvendigt i videst muligt omfang at faa smaa og mellemstore virksomheder til at deltage i dette program; der skal tages hensyn til deres saerlige behov, uden at dette beroerer programmets videnskabelige og tekniske kvalitet;

bioteknologisk forskning kan foere til forbedringer inden for landbruget, stoerre effektivitet og levedygtighed inden for industrien, bedre bevarelse af miljoe og sundhed samt bedre kvalitetsprodukter til forbrugerne;

de foranstaltninger, Faellesskabet gennemfoerer for at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europaeiske industri og for at fremme udviklingen af dens konkurrenceevne, omfatter i henhold til Traktatens artikel 130 G fremme af FTU-samarbejdet med tredjelande og internationale organisationer; denne form for samarbejde kan vise sig at vaere saerlig frugtbar for gennemfoerelsen af dette program;

som anfoert i bilag II til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF er det noedvendigt at styrke den grundlaeggende biologiske viden som det faelles og integrerede grundlag, der er noedvendigt for anvendelse inden for landbrug, industri, ernaering og miljoe;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Hermed vedtages et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for bioteknologi, jf. bilag I, som skal loebe fra den 26. marts 1992 til den 31. december 1994.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til gennemfoerelsen af det i artikel 1 naevnte program, beloeber sig til 162,36 mio. ECU, herunder udgifter til personale og administration paa 7 mio. ECU.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Traeffer Raadet en afgoerelse i henhold til artikel 1, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF, tilpasses naervaerende beslutning under hensyn hertil.

Artikel 3

1. I bilag III findes de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse og stoerrelsen af Faellesskabets finansielle bidrag.

Artikel 4

1. I det andet aar af programmets gennemfoerelse tager Kommissionen det op til fornyet vurdering og meddeler Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg resultaterne heraf i en rapport; rapporten ledsages i givet fald af forslag til aendring af programmet.

2. Ved programmets udloeb foretager en gruppe uafhaengige eksperter en evaluering af resultaterne for Kommissionen. Rapporten fra denne gruppe sendes, ledsaget af Kommissionens bemaerkninger, til Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

3. De i stk. 1 og 2 omhandlede rapporter udarbejdes under hensyn til de maalsaetninger, der er opstillet i bilag I til denne beslutning, og i overensstemmelse med artikel 2, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.

Artikel 5

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. I de kontrakter, Kommissionen indgaar, fastlaegges parternes rettigheder og forpligtelser, herunder regler for udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresultaterne, i overensstemmelse med de i medfoer af Traktatens artikel 130 K, stk. 2, vedtagne bestemmelser.

3. I overensstemmelse med maalsaetningerne i bilag I udarbejdes der et arbejdsprogram, som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges detaljerede maalsaetninger, arten af de projekter, der skal gennemfoeres, og de finansielle bestemmelser, der skal vedtages i denne forbindelse. Kommissionen indkalder tilbud vedroerende projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

Kommissionen bistaas af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. De stemmer, der afgives af medlemsstaternes repraesentanter i udvalget, tildeles den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

Har Raadet efter udloebet af en frist, der under ingen omstaendigheder kan vaere paa over tre maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet, ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Den i artikel 6 fastsatte procedure anvendes i forbindelse med:

- opstilling og ajourfoering af det i artikel 5, stk. 3, omhandlede arbejdsprogram

- indholdet af udbuddene

- vurderingen af de projekter og de samordnede aktioner, som naevnes i bilag III, samt af det beloeb, der skoennes noedvendigt som Faellesskabets bidrag til disse projekter, naar beloebet overstiger 0,3 mio. ECU

- undtagelser fra de generelle regler i bilag III

- deltagelse i projekter af organisationer og virksomheder fra tredjelande omhandlet i artikel 8

- enhver tilpasning af den vejledende fordeling af beloebet i bilag II

- foranstaltninger til evaluering af programmet

- bestemmelser om udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af programmets forskningsresultater.

2. Naar Faellesskabets bidrag er paa 0,3 mio. ECU eller derunder, jf. stk. 1, tredje led, underretter Kommissionen udvalget om projekterne og om evalueringsresultatet for disse.

Kommissionen underretter ligeledes udvalget om gennemfoerelsen af de i bilag III omhandlede ledsageforanstaltninger.

Artikel 8

1. Kommissionen bemyndiges herved til i overensstemmelse med Traktatens artikel 130 N at foere forhandlinger om internationale aftaler med tredjelande, som deltager i COST, navnlig EFTA-medlemslande og landene i Central- og OEsteuropa, med henblik paa at knytte dem til hele programmet eller til en del deraf.

2. Naar der er indgaaet rammeaftaler om videnskabeligt og teknisk samarbejde mellem Faellesskabet og europaeiske tredjelande, kan organisationer og virksomheder i de paagaeldende lande efter fremgangsmaaden i artikel 6 og paa grundlag af kriteriet om gensidig fordel opnaa tilladelse til at deltage i et projekt, der gennemfoeres inden for rammerne af dette program. I forbindelse med projekter under omraade 3 i bilag I kan denne mulighed udvides til at omfatte organisationer og virksomheder, der er etableret i andre tredjelande, samt internationale organisationer, der driver forskning paa dette omraade.

Ingen organisation etableret uden for Faellesskabet, som deltager i et projekt under dette program, kan nyde godt af midler bevilget af Faellesskabet til programmet. Saadanne organisationer skal bidrage til de generelle administrationsudgifter.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 26. marts 1992.

Paa Raadets vegne

Joaquim FERREIRA DO AMARAL

Formand

(1) EFT nr. C 174 af 16. 7. 1990, s. 53.(2) EFT nr. C 280 af 28. 10. 1991, s. 79, og afgoerelse af 12. februar 1992 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).(3) EFT nr. C 31 af 6. 2. 1991, s. 14.(4) EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28.(5) EFT. nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 1.(6) EFT. nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 15.

BILAG I

DE VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE MAAL SAMT INDHOLD Dette saerprogram er i fuld overensstemmelse med den fremgangsmaade, der er indeholdt i det tredje rammeprogram hvad angaar de videnskabelige og tekniske maal og de tilgrundliggende formaal, som det forfoelger.

Punkt 4A i bilag II til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af det foreliggende saerprogram. Navnlig vil BRIDGE-programmets maalsaetninger blive udvidet.

Der vil blive udfoert praenormativ forskning inden for hvert af de nedenfor beskrevne omraader med vaegten lagt paa de sikkerhedsmaessige vurderinger af nye teknikker og hidtil ukendte produkter.

De etiske, sociale og oekonomiske foelger af den bioteknologiske udvikling vil blive overvaaget og studeret med henblik paa en naermere belysning af bl.a. de forskellige opfattelser, der er om fordele og eventuelle risici ved bioteknologi, og hvilke faktorer der har indflydelse paa, om videnskabelige resultater accepteres. Et andet interesseomraade vil vaere den rolle, som offentlige politikker, herunder forskningspolitik, spiller med hensyn til at paavirke disse forhold. Mulighederne for at anvende resultaterne af forskning og udvikling inden for bioteknologi til at skabe social fremgang og til at fremme den oekonomiske udvikling ved innovation inden for landbrug, laegevidenskab og industri vil ligeledes blive undersoegt. Indfaldsvinklen vil blive tvaerfaglig, og repraesentanter fra de forskellige beroerte fag, erhverv og aktiviteter vil blive involveret.

Ved alle forskningsprojekter, der gennemfoeres inden for rammerne af programmet, skal kontrahenterne fremlaegge oplysninger, paa grundlag af hvilke de sociale, etiske og oekologiske virkninger af deres undersoegelser kan vurderes til bunds, og om noedvendigt fremlaegge godkendelser fra de ansvarlige myndigheder. For saa vidt angaar de oekologiske virkninger skal de relevante faellesskabsdirektiver finde anvendelse. De finder ligeledes anvendelse i forbindelse med projekter, der gennemfoeres i henhold til artikel 8 i beslutningen.

Der vil gennem hele programmet blive anvendt informationsteknologi til indsamling, central registrering, analyse, formidling og simulering af data.

Der vil blive tale om forskning paa molekyle-, celle-, organisme- og populationsniveau. De forskellige niveauer vil blive samordnet.

I det foelgende gives en analytisk beskrivelse af programmets indhold baseret paa og under hensyntagen til ovennaevnte elementer.

OMRAADE 1 Molekylaerbiologisk indfaldsvinkel Proteinstruktur og -funktion

Forskningen i dette emne har to maal. For det foerste at forstaa og styre biologiske funktioner, der udfoeres af proteiner (enzymer, hormoner, antistoffer, receptorer, legemsstrukturer osv.), for det andet at fremstille skraeddersyede proteiner, der imoedekommer menneskets saerlige behov, f.eks. nye laegemidler og industrielle enzymer.

Maalomraaderne omfatter enzymer og proteiner associeret med biologiske membraner.

Et saerligt maal med programmet er analyse af forholdet mellem struktur og funktion i en raekke membran-proteiner.

Geners struktur

Maalet er at opnaa stoerre forstaaelse for biologiske og genetiske mekanismer. Studiet af genkommunikationen i repraesentative arter vil blive udfoert paa to niveauer: noejagtig lokalisering af generne i kromosomerne (gen-kortlaegning) og detaljeret bestemmelse af geners kemiske sammensaetning (gen-sekvensering).

I programmet vil man soege at bidrage til sekvenseringen af hele gaergenomet, hvis genstruktur og -organisation (genom) kan sammenlignes med genomet hos planter og dyr, og paabegynde et EF-tiltag med sekvensering af generne i egnede mikroorganismer og plante- og dyrearter.

Et saerligt maal er sekvensering af over 10 millioner nukleotider i de undersoegte organismer.

Der vil blive holdt snaever kontakt med forskningen under programmet for analyse af det humane genom, saa udviklingen inden for metodologi og kortlaegnings- og sekvenseringsteknik kan videreformidles til gensidig fordel.

Gen-ekspression

For fuldt ud at udnytte den ovennaevnte viden om genstrukturen skal der i en raekke modeller af praktisk betydning forskes i de processer, hvorigennem den information, der som DNA er oplagret i generne, udtrykkes i form af aktive proteiner - transskriptionsfaktorer, faktorer, der paavirker transskriptionen, og RNA-polymeraser og disses samspil med signaler, ligander, DNA og posttransskriptionsprocesser vil blive undersoegt. Et saerligt maal er analysen af en raekke DNA-polymeraser og transskriptionsfaktorer i gaer, planter og pattedyrceller.

OMRAADE 2 Forskning paa celle- og organismeniveau Celleregenerering, reproduktion og udvikling af levende organismer

For at tilvejebringe den basisviden, der kraeves til den bioteknologiske udvikling, vil der blive foretaget sammenlignende undersoegelser af faser i formeringsprocessen (meiotisk konjugation, gamet-»packaging«, gametgenkendelse og befrugtning), samspillet mellem celler og celledeling hos dyr og planter. Forskningen vil blive koncentreret om udviklingsstyring, cellespecialisering og celle-totipotenti hos hoejerestaaende organismer med udgangspunkt i de simpleste strukturer, nemlig gameter, aeg, celledelingsstammer og disses omdannelse til organer og fostre. Programmet omfatter ikke forskning i menneskefostre.

Hvad aangar praenormativ forskning vil der samtidig hermed blive udarbejdet in vitro test-systemer, der vil tage hensyn til moderne laegemidlers hoeje specificitet samt deres potentielle toksiske virkninger under celledifferentiering og organogenesis.

Dyrs, planters og mikrobers metabolisme; vaesentlige fysiologiske egenskaber

Maalet er at give industrien og landbruget den basisviden, der kraeves til en mere rationel udnyttelse af ressourcerne inden for produktion, forarbejdning og husdyravl.

I analysen af biologisk materiale med henblik paa studier af den menneskelige sundhed og beskyttelsen af denne vil der blive anvendt nye dyremodeller og om noedvendigt transgene dyr. Unoedvendige lidelser hos saadanne dyr skal omhyggeligt undgaas, og bestemmelserne i Raadets direktiv 86/609/EOEF af 24. november 1986 om beskyttelse af dyr, der anvendes til forsoeg og andre videnskabelige formaal (¹), skal finde anvendelse.

Forskningen vil beroere de reguleringsmekanismer, der styrer nogle af de metaboliske aktiviteter eller biologiske funktioner hos arter af betydning for mennesket (af saerlige maal kan naevnes produktion og sekretion hos mikroorganismer, ekstremofile mikroorganismer, metabolismens veje under ektstreme vilkaar, nitratassimilering hos planter, foedeudnyttelse og metabolismestyring hos dyr osv.).

Kommunikationssystemer i levende materiale

Maalet er at give industriens bioteknologer, landbruget og den medicinske sektor en ny indfaldsvinkel til studiet af levende systemers kompleksitet. Dette nye emne vil blive studeret paa celle- og systemniveau.

Forskningen vil blive koncentreret om immun- og nervesystemerne. De immunologiske undersoegelser vil blive rettet mod det komplekse samspil mellem de tre vigtigste celletyper (celler med overfladeantigener, T-lymfocytter og B-lymfocytter), der er aarsag til kroppens reaktioner over for fremmede stoffer (antigener). Der vil blive udviklet farmaceutiske og toksikologiske test-systemer til praenormative formaal med henblik paa vurdering af bioteknologiske produkter med saerlig vaegt paa immunreaktioner i »drug targeting« og immunotoksikologi som saadan. Synergi med proteinteknik vil blive sikret.

Inden for neurobiologien vil forskningen blive koncentreret om hjernens basisenhed, neuroner og neuroners samspil. Et saerligt maal med programmet er biokemisk, farmakologisk og genetisk karakterisering af nyligt opdagede neuroreceptor-systemer.

(¹) EFT nr. L 358 af 18. 12. 1986, s. 1.

OMRAADE 3 OEkologi og populationsbiologi OEkologiske konsekvenser af bioteknologien

Maalet er at undersoege de oekologiske konsekvenser af bioteknologien, herunder navnlig af udsaetning af levende organismer i miljoeet i forbindelse med Faellesskabets industri-, landbrugs- og miljoepolitikker.

Navnlig med hensyn til mikroorganismer vil der blive foretaget en systematisk analyse af de mulige risici under hensyntagen til kravet om en tilbundsgaaende forstaaelse af de relevante traek ved de beroerte oekosystemer som f.eks. jordbunden. Forskningen vil omfatte analyse af repraesentative eksempler paa samspillet mellem mikrobepopulationer og andre organismer i oekosystemerne; undersoegelse af, hvilke virkninger introduktion af genetisk modificerede eller genetisk maerkede mikroorganismer kan faa paa rhizosfaere eller blade; fastlaeggelse af organismers adfaerd og indvirkning paa oekosystemer, herunder af organismer, der er aendret ved hjaelp af genteknik (herunder, som et supplement til den igangvaerende forskning i BRIDGE-programmet, fisk og insekter).

Bevaring af genetiske ressourcer

Maalet er at indkredse og forstaa, hvilke konsekvenser tabet af genetisk diversitet kan medfoere. Der vil blive soegt tilvejebragt, indsamlet og videreformidlet viden om den genetiske »erosion« hos planter, dyr og mikroorganismer.

Den taksonomiske forskning vil faa nye input fra molekylaerbiologien, som kan give specifik og maalrettet stoette til decentrale samlinger af biotisk materiale; denne stoette vil kun gaa til forskning, ikke vedligeholdelse eller udvidelse af eksisterende samlinger; der vil blive indledt en systematisk vurdering af den resterende genetiske ustabilitet hos mikrobe- og dyrearter og plantesorter, som regionalt og traditionelt har haft betydning for europaeiske landbrug og europaeiske foedevarer.

Der vil blive foretaget en noeje koordinering med andre relevante forskningsprogrammer, herunder »biomedicin og sundhed« og »miljoe«.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKOENNES NOEDVENDIGE

aeTT1àaeFA3,6àaeTT2à aeTT3àaeFA5,àaeTT4à^(È;)^(È¤)^(È=)^aeTT5àaeFA3,6àaeTT6à> (mio. ECU)

Omraade 1 - Molekylaerbiologisk indfaldsvinkel

64

Omraade 2 - Forskning paa celle- og organismeniveau

81

Omraade 3 - OEkologi og populationsbiologi

17,36

I alt 162,36

(¹) (²) (³)

Fordelingen mellem de forskellige omraader udelukker ikke muligheden af, at projekter kan daekke flere omraader.

(¹) Inklusive personaleudgifter paa 3,5 mio. ECU og administrationsudgifter paa i alt 3,5 mio. ECU.

(²) Et beloeb, der skoennes noedvendigt, paa 1,64 mio. ECU, der ikke er medregnet i de 162,36 mio. ECU, vil blive oeremaerket som bidraget fra saerprogrammet paa omraadet bioteknologi til den centrale ordning for spredning og udnyttelse af resultater.

(³) Mindst 10 % af midlerne vil blive afsat til grundforskning. Mellem 5 og 7 % af midlerne vil blive afsat til uddannelse af forskere. Indtil 3 % af midlerne vil blive afsat til vurdering af etiske og sociooekonomiske virkninger og teknologiske risici.

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER FOR PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE 1. Kommissionen gennemfoerer programmet paa grundlag af det videnskabelige og tekniske indhold, som er beskrevet i bilag I.

2. Bestemmelserne i artikel 3 for programmets gennemfoerelse omfatter projekter vedroerende forskning og teknologisk udvikling, samordnede aktioner og ledsageforanstaltninger. Der skal ved udvaelgelsen af disse tages hensyn til kriterierne i bilag III til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF og til maalene i bilag I til naervaerende beslutning.

- Forskningsprojekter

Projekterne gennemfoeres paa grundlag af kontrakter om forskning og teknologisk udvikling med omkostningsdeling samt en finansiel faellesskabsdeltagelse, som normalt ikke overstiger 50 %. Universiteter og andre forskningscentre, der deltager i aktioner med omkostningsdeling, vil for hvert projekt kunne anmode om enten en finansiering paa 50 % af de samlede udgifter eller en finansiering paa 100 % af de yderligere marginalomkostninger.

Forkningsaktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel gennemfoeres af deltagere, der er etableret i Faellesskabet. Projekter, som f.eks. universiteter, forskningsorganisationer og industrivirksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder, kan deltage i, skal som hovedregel have mindst to deltagere, som skal vaere uafhaengige af hinanden og etableret i forskellige medlemsstater. Kontrakter om forskningsaktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel indgaas efter en udvaelgelsesprocedure med indkaldelse af tilbud, som offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

- Samarbejdsforskningsprojekter

Samarbejdsforskning tager sigte paa en raekke virksomheder, specielt smaa og mellemstore virksomheder, som ikke har egne forskningsanlaeg, med henblik paa at loese faelles tekniske problemer. En eller flere udenforstaaende organisationer (forskningssammenslutning, universitet eller virksomhed) skal udpeges til at udfoere forskningen.

Disse projekter daekkes med op til 50 % af forskningsomkostningerne for en periode, som normalt ikke overstiger to aar. Projekterne skal forelaegges af virksomheder, som skal deltage i planlaegningen og styringen af forskningen og i ivaerksaettelsen af resultaterne.

- Samordnede aktioner

Samordnede aktioner bestaar i bestraebelser fra Faellesskabets side for at koordinere individuelle forskningsaktiviteter, som gennemfoeres i medlemsstaterne. De kan finansieres med op til 100 % af samordningsomkostningerne.

- Ledsageforanstaltninger

De i artikel 7 naevnte og i bilag I beskrevne ledsageforanstaltninger gennemfoeres navnlig ved:

- tilrettelaeggelse af seminarer, kurser og videnskabelige konferencer

- intern samordning ved oprettelse af integrationsgrupper

- uddannelsesforanstaltninger inden for hoejteknologi, idet der laegges vaegt paa det tvaerfaglige

- bedre udnyttelse af resultaterne

- uafhaengig videnskabelig og strategisk vurdering af, hvordan projekterne og programmet fungerer.

3. Udbredelsen af den viden, der er opnaaet i forbindelse med projekternes gennemfoerelse, foregaar dels som led i saerprogrammet, dels ved hjaelp af en central handlingsplan i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 4, stk. 3, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.

4. Hvert forslag boer indeholde en angivelse af miljoevirkningerne. Angivelsen boer ogsaa omfatte et tilsagn om at overholde de relevante sikkerhedsregler.