REVISIONSRETTENS SAERBERETNING

om den faelles markedsordning for olivenolie

(udtalelse, EOEF-traktatens artikel 206a, stk. 4)

(85/C 134/01)

Revisionsretten har udarbejdet denne beretning for at imoedekomme en anmodning, der er fremsat af Europa-Parlamentets formand paa forslag af budgetkontroludvalget.

Beretningen blev vedtaget paa Revisionsrettens moede den 25. april 1985 i henhold til EOEF-traktatens artikel 206a, stk. 4.

Forinden var et udkast til beretningen den 4. marts 1985 fremsendt til Kommissionen, hvis svar er vedlagt.

INDHOLD

KAPITEL 1

INDLEDNING

.

Punkt

Beretningens tilblivelse .

1.1

Revisionen og dens omfang .

1.2 1.6

Baggrund .

1.7 1.10

Den faelles markedsordning .

1.11 1.14

Grundforordningen .

1.11 1.13

Markedsmekanismen .

1.14

KAPITEL 2

OVERSIGT OVER OLIVENOLIEMARKEDET 1978/79 1981/82

Indledning .

2.1 2.2

Faellesskabets produktion set paa verdensplan .

2.3

Analyse af Faellesskabets produktion og forbrug .

2.4 2.11

Produktion .

2.5 2.8

Forbrug .

2.9 2.11

Samhandelen mellem Faellesskabet og andre lande .

2.12 2.14

Samhandelen inden for Faellesskabet .

2.15

Priser .

2.16 2.18

KAPITEL 3

BUDGETBEVILLINGERNES UDVIKLING

Udgifternes udvikling .

3.1 3.3

Budgetopstilling .

3.4

Udgifter pr. medlemsstat .

3.5

Budgetoverslagenes noejagtighed .

3.6

KAPITEL 4

PRODUKTIONSSTOETTE

Baggrund .

4.1 4.7

Den oprindelige produktionsstoetteordning .

4.1 4.5

Reformen i 1978 .

4.6 4.7

Oversigt over ordningen .

4.8 4.13

Ordningens vaesentligste kontrolforanstaltninger .

4.13

Kontrolforanstaltninger i henhold til de gaeldende forordninger .

4.14 4.30

Producentorganisationernes kontrolansvar .

4.17 4.21

Kontrol i forbindelse med olivendyrkere, der ikke er medlemmer af en producentorganisa tion .

4.22

De nationale myndigheders kontrolansvar .

4.23 4.28

Opdeling af kontrolansvar .

4.29 4.30

Gennemfoerelsen af ordningen i medlemsstaterne .

4.31 4.70

Italien .

4.31 4.52

Revisionsresultater .

4.35 4.52

Graekenland .

4.53 4.66

Revisionsresultater .

4.59 4.66

Frankrig .

4.67 4.70

Kommissionens forvaltning revisionsresultater .

4.71 4.72

Konklusioner vedroerende produktionsstoette .

4.73 4.82

KAPITEL 5

FORBRUGSSTOETTE

Beskrivelse af stoetteordningen .

5.1 5.12

Gennemfoerelse af ordningen i medlemsstaterne .

5.13 5.35

Italien .

5.13 5.24

Revisionsresultater .

5.24

Graekenland .

5.25 5.33

Revisionsresultater .

5.33

Frankrig .

5.34 5.35

Revisionsresultater .

5.35

Kommissionens forvaltning .

5.36 5.43

Revisionsresultater .

5.37 5.43

Konklusioner vedroerende forbrugsstoette .

5.44 5.50

KAPITEL 6

INTERVENTIONSOPLAGRING

Generelt .

6.1 6.13

Gennemfoerelsen af ordningen i medlemsstaterne .

6.14 6.48

Italien .

6.14 6.31

Revisionsresultater .

6.23 6.31

Graekenland .

6.32 6.48

Revisionsresultater .

6.41 6.48

Kommissionens forvaltning revisionsresultater .

6.49 6.54

Konklusioner vedroerende interventionsoplagring .

6.55 6.65

KAPITEL 7

ANDRE LED I PARLAMENTETS ANMODNING

Indledning .

7.1

Indberettede tilfaelde af besvigelser og uregelmaessigheder .

7.2 7.5

Forslag til forbedringer .

7.6 7.16

Produktionsstoette .

7.6 7.13

Forbrugsstoette .

7.14 7.15

Interventionsoplagring .

7.16

KAPITEL 8

GENEREL VURDERING

Den nuvaerende ordning .

8.1 8.17

Produktionsstoette .

8.5 8.10

Forbrugsstoette .

8.11 8.13

Interventionsoplagring .

8.14 8.17

Forslag til en mere paalidelig ordning .

8.18 8.21

BILAG

I

Anvendelse af oliven

II

Markedsmekanismen for olivenolie

II(a)

Markedsmekanismen for olivenolie: faelles priser

III

De statistiske oplysningers paalidelighed

IV

Fortegnelse over olivendyrkningsarealer

V

Analyseresultater af stikproever i Italien

KOMMISSIONENS SVAR

EWG:C134UMBD00.97

FF: UWDA; SETUP: 01; Hoehe: 765 mm; 154 Zeilen; 3645 Zeichen;

Bediener: HELM Pr.: C;

Kunde: c134 daen s 1-3

BILAG I ANVENDELSE AF OLIVEN

>START GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>

BILAG II MARKEDSMEKANISMEN FOR OLIVENOLIE

>START GRAFIK>

>SLUT GRAFIK>

BILAG II (a) Markedsmekanismen for olivenolie: faelles priser 1978/79 1983/84

> TABELPOSITION>

BILAG III DE STATISTISKE OPLYSNINGERS PAALIDELIGHED

Indledning

1. Rettidige og paalidelige statistiske oplysninger om markedet er helt noedvendige for at kunne forvalte markedet forsvarligt og for at kunne traeffe rationelle beslutninger. I visse tilfaelde kan oplysningerne ogsaa benyttes som et supplement til kontrolforanstaltningerne, idet de kan afsloere usaedvanlige tendenser eller virke som en kontrol af de regnskabsmaessige oplysningers paalidelighed. De systemsvagheder, der er omtalt i denne beretning, er af en saadan art, at de aabner mulighed for besvigelser og uregelmaessigheder. Det har ikke vaeret hensigten med beretningen at gaa videre og ved hjaelp af en omfattende revision af stoerre omraader at paavise, om saadanne uregelmaessigheder rent faktisk forekommer, og i givet fald i hvilket omfang, men der goeres i dette bilag rede for nogle overvejelser vedroerende produktions- og forbrugsstatistikkerne for olivenolie, foerst og fremmest under en raekke kontrolsynsvinkler.

2. Som naevnt i kapitel 5 udbetales der kun forbrugsstoette for en del af det samlede olivenolieforbrug, mens produktionsstoetten principielt udbetales for hvert kg produceret olie. Der kan saaledes ikke vaere sammenhaeng mellem de maengder, der kan udbetales stoette for efter de to ordninger. Det er derfor mest hensigtsmaessigt at koncentrere sig om produktionsstoetteaspektet og kun at anvende forbrugsstatistikkerne i det omfang, de kan belyse den faktiske produktion. Undersoegelsen i det foelgende omfatter kun Italien og Graekenland.

ITALIEN

Produktionsstatistikker

3. En gennemgang af produktionsstatistikkerne for Italien kompliceres af, at de statistiske oplysninger stammer fra foelgende tre forskellige og til tider indbyrdes modstridende kilder:

(a) De tal, som offentliggoeres af det italienske statistiske kontor (Istat), og som baseres paa indberetninger fra kontorets repraesentanter i provinserne. Dette er den grundlaeggende kilde (jf. pkt. 5 nedenfor).

(b) De produktionstal, som indgaar i forsyningsbalanceoversigterne. Balancerne udarbejdes af land- og skovbrugsministeriet og videregives til Eurostat. I forsyningsbalancerne justeres tallene paa baggrund af andre faktorer som nettoimporten og lager- og forbrugsaendringer for at opnaa ligevaegt mellem forsyningskilderne og anvendelserne.

(c) De oplysninger, der offentliggoeres af Det internationale Olivenolieraad (1) (IOOC).

4. I tabel 1 er de tre raekker oplysninger fra 1974/75 og indtil dato opstillet ved siden af hinanden:

Den omstaendighed, at IOOC i tre af de i alt otte aar har anslaaet produktionen til at vaere ca. 200 000 t lavere pr. aar end ifoelge de officielle italienske tal, er mildest talt alarmerende. Den samlede forskel i de otte aar var 770 100 t (eller 506 000 t hvis de lavere tal fra Istat benyttes). Tjenestemaend i Kommissionen fremfoerte som forklaring, at de tal, der blev videregivet til IOOC, var anslaaet paa et tidligt tidspunkt, og at det ikke var IOOC's praksis at offentliggoere reviderede tal, naar de forelaa. Forskellene mellem Istat's og ministeriets skoen (i gennemsnit 30 000 t) giver ogsaa anledning til bekymring. I et forsoeg paa at belyse de naevnte forhold foretages der i det foelgende afsnit en gennemgang af hovedkilden, dvs. den af Istat anslaaede olivenproduktion og den deraf fremstillede jomfruolie.

5. I tabel 2 gengives den officielle Istat-statistik over produktionen af jomfruolivenolie i Italien sammen med dertil hoerende produktionsindikatorer som dyrkningsareal, olivenproduktion og udbytte i olie for et tidsrum, der er langt nok til, at vaesentlige afvigelser fra tendensen kan paavises. En langsom nedgang i det areal, der anvendes til olivenproduktion, synes at vaere opvejet af en tendens til at erstatte blandende kulturer (1) med monokulturer. Naar dette forhold tages i betragtning, viser alle indikatorerne en hoej grad af indbyrdes overensstemmelse. Den eneste undtagelse er den vaesentlige foroegelse (paa ca. 8,5 %) af olieudbyttet af en bestemt maengde oliven, som fandt sted i midten af 1960'erne, da produktionsstoetten blev indfoert, og som synes at vaere fastholdt siden da. Foroegede udbytter kan skyldes forbedrede dyrkningsmetoder, f.eks. kunstig vanding, eller bedre udvindingsmetoder. Der er i hvert fald sket en gradvis omlaegning fra traditionelle presser til centrifugalmoeller. Ikke desto mindre kan hverken den pludselige stigning der udtrykt i olie, der kan ydes stoette for, udgjorde gennemsnitlig 40 000 t pr. aar eller det tidspunkt, hvor den fandt sted, fuldt ud forklares ved disse forhold alene.

>TABELPOSITION>

Nr. C 134/51

3. 6. 85

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Den stoettede produktion

6. I tabel 3 sammenholdes de officielle statistikker med statistikkerne over ansoegninger om produktionsstoette og de maengder, der er udbetalt stoette for. Da der ogsaa udbetales stoette for olie af olivenrestprodukter ud fra en fast maengde svarende til 8 %

7. Tabellen viser, at stoetteansoegningerne (kolonne 3) saedvanligvis overstiger det anslaaede hoestudbytte (kolonne 2) med i gennemsnit 20 000 t pr. aar. Naar man ser paa hele tidsrummet, og de normale statistiske usikkerhedsmomenter tages i betragtning, giver tabellen imidlertid ikke holdepunkter for at antage, at de maengder, der blev udbetalt stoette for (kolonne 4), til stadighed var stoerre end de samlede, statistisk anslaaede maengder. Rent faktisk synes det modsatte at vaere tilfaeldet.

>TABELPOSITION>

Nr. C 134/3. 6. 85De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Nr. C 134/52

3. 6. 85

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

8. Den naevnte sammenholdelse kan kun vaere gyldig, i det omfang de to raekker oplysninger er uafhaengige af hinanden. I Italien stammer de officielle statistikker over olivenolieproduktionen fra skoen over hoestudbyttet efter en raekke besoeg paa stedet i loebet af dyrkningssaesonen. Besoegene udfoeres af provinskontorerne i hvert af de flere tusinde produktionsomraader med samme dyrkningsvilkaar. Skoennene suppleres med stikproevevise undersoegelser af olieudbyttet i udvalgte oliemoeller.

Den omstaendighed, at de provinskontorer, der skal overvaage proceduren, i nogle tilfaelde ogsaa deltager i efterproevelsen af stoetteansoegningerne, giver en vis statistisk skaevhed i sammenligningen, som desvaerre ikke kan opgoeres naermere. En skaevhed af denne art i statistikkerne giver ikke anledning til at naere tvivl om de paagaeldende kontorers integritet, men til en vis usikkerhed med hensyn til sammenligningernes vaerdi.

9. »Kontrolindsatsen«, dvs. forskellen mellem de maengder, der er ansoegt om stoette for, og de maengder, der er udbetalt stoette for, (kolonne 5 og 6), har vaeret meget varierende gennem aarene.

Forbrugsstatistikker

10. En almindeligt anvendt metode ved opstilling af forbrugsstatistikker er varestroemsanalyser (commodity flow). Med udgangspunkt i produktionen beregnes forbruget som den resterende maengde, efter hensyntagen til lageraendringer (idet ind- og udfoerslerne er kendt med rimelig noejagtighed, hvorimod lageraendringer bortset fra aendringer i interventionslagre ikke er saa lette at faa kendskab til). Det er denne fremgangsmaade, der benyttes i Italien. Den suppleres med hensyn til forbrug til konsum med paalidelighedsvurderinger, som baseres paa de undersoegelser af husholdningernes budgetter, der gennemfoeres hvert aar paa grundlag af 36 000 stikproevevis udvalgte husholdninger. De balancer, man herefter naar frem til, gengives i tabel 4.

>TABELPOSITION>

3. 6. 85

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

11. Et slaaende forhold i tabellen er lageraendringernes omfang i visse aar. Ifoelge tabellen steg lagerbeholdningerne i 1967/68 med 217 000 t (1). Af denne stigning gik kun 13 000 til intervention.

Denne tilsyneladende stigning i de private lagre, som fandt sted kort tid efter indfoerelsen af EF-stoetten, paa trods af at der blev oprettet offentlige interventionslagre, og som bevirkede, at lagrene i gennemsnit blev 140 000 t stoerre end hidtil, giver anledning til at stille spoergsmaalstegn ved, om oplysningerne om produktionen og forbruget i forsyningsbalancerne er korrekte.

12. I en beretning af 29. september 1972 til Raadet (2) paatog Kommissionen sig at foretage en indgaaende undersoegelse af produktions- og forbrugsstatistikkerne i Italien i tiden fra 1966/67 til 1970/71. I undersoegelsens konklusioner hed det, at det forbrugsniveau for olivenolie, der kunne udledes af ansoegningerne om produktionsstoette, ikke kunne forklares ved hjaelp af de oekonomiske indikatorer, der forelaa. Som en konsekvens af dette forhold har Kommissionen (GD VI) ikke siden da forelagt officielle skoen over produktionen eller forbruget, hverken for Raadet, som har den besluttende myndighed med hensyn til prispolitikken, eller i de aarlige rapporter om »markedsforholdene paa landbrugsomraadet«. Maerkeligt nok har Revisionsretten faaet oplyst, at Eurostat, som er Kommissionens egen statistiske tjeneste, har godtaget de italienske statistikker uden at goere indsigelse og tilsyneladende ikke havde kendskab til GD VI's forbehold.

13. I dokumenter, som har vaeret forelagt under droeftelser i Raadet inden for den seneste tid om konsekvenserne af EF's udvidelse og specielt om forslaget om at vedtage et forhold paa 2 til 1 for prisen paa olivenolie og prisen paa spiseolie af olieholdige froe har GD VI fremlagt sine egne anslaaede forsyningsbalancer, som viser et noget andet forbrugsmoenster end det, der fremgaar af de officielle balancer, nemlig et gennemsnitligt aarligt forbrug, der er ca. 11 000 t lavere. Kommissionens skoen kan dog heller ikke uden videre laegges til grund, hovedsagelig fordi der overhovedet ikke er taget hensyn til aendringer i de private lagre. Kommissionens forbrugstal fremgaar til brug for en sammenligning af kolonne 10 i tabel 4, og de boer sammenholdes med tallene i kolonne 6.

14. Revisionsrettens revisorer har over for Eurostat henledt opmaerksomheden paa det »svind« paa 60 000 t, der optraeder i forsyningsbalancen for 1980/81 (kolonne 7 i tabel 4). Eurostat kunne ikke goere naermere rede for forholdet, men rettede skriftlig henvendelse til de italienske statistiske myndigheder. I besvarelsen fjernede de italienske myndigheder »svindet« fra tallene ved at aendre en raekke tal i forsyningsbalancerne for 1979/80, 1980/81 og 1981/82. De vigtigste aendringer var, at den indenlandske anvendelse i 1979/80 blev forhoejet med 41 000 t og slutlagrene reduceret tilsvarende. De 60 000 t i 1980/81 blev dermed omdannet fra et tilsyneladende svind til en lagerforoegelse. Der blev ikke givet nogen forklaring paa de aendrede tal.

GRAEKENLAND

15. Ligesom for Italien findes der tre forskellige kilder for produktionsstatistikker, jf. tabel 5.

>TABELPOSITION>

3. 6. 85

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Selv om serierne er forskellige, viser de alle en vaesentlig produktionsstigning i 1980/81, som var det aar, hvor produktionsstoetten blev indfoert. Som svar paa en forespoergsel fra Revisionsretten har de graeske myndigheder anfoert foelgende mulige aarsager til produktionsstigningen.

(a) at der i tiden fra 1960 til 1975 blev plantet 26,5 mio oliventraeer, og

(b) at de graeske producenter intensiverede produktionen efter EF-tiltraedelsen.

16. I det foelgende er der foretaget en sammenligning mellem produktionsstatistikkerne og stoetteansoegningerne:

(1 000 t)

1980/81

1981/82

Landbrugsministeriets skoen

371

259

Det graeske statistiske kontors skoen over jomfruolie plus 8 % for olie af olivenrestprodukter

407

: (1)

De tal der af de graeske myndigheder er meddelt Revisionsretten

330

230

De tal der af de graeske myndigheder er meddelt Europa-Parlamentets budgetkontroludvalg

337

242

De maengde der er ansoegt om produktionsstoette for

338

200

Den maengde der er udbetalt stoette for

337

212

17. Den 11. april 1984 gjorde Kommissionen de graeske myndigheder opmaerksom paa en raekke forhold, herunder at der tilsyneladende var udbetalt for store beloeb for 1981/82. Kommissionen anmodede derfor om, at yderligere udbetalinger blev standset, indtil der var gennemfoert en undersoegelse paa stedet.

Forsyningsbalancer

18. Af de forsyningsbalancer for Graekenland, der er fremsendt til Eurostat (jf. tabel 6), fremgaar det, at der har vaeret en vaesentlig stigning i foedevareforbruget af olivenolie i 1980/81 fra 170 000 t til 283 000 t . Da Revisionsretten gjorde de graeske myndigheder opmaerksom paa dette forhold, erklaerede de, at der var tale om en fejl. Kort tid efter meddelte de graeske myndigheder Eurostat, at der var anvendt 60 000 t mindre som foedevarer, og at lagrene yderligere var foroeget med en tilsvarende maengde. Lagerstigningen naaede derved fra + 63 000 t, hvilket allerede var en stor stigning i forhold til tidligere aar op paa + 123 000 t. Af det sidste tal kan ca. 74 000 t forklares ved nettosalg til offentlige interventionslagre (og den nedbringelse af unormalt store overfoerte lagre, der er hjemmel for i tiltraedelsestraktaten). Der er ikke givet nogen forklaring paa virkningerne af den berigtigelse, der er foretaget, dvs. at de private, kommercielle lagre er steget med ca. 50 000 t.

>TABELPOSITION>

3. 6. 85

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Bemaerkninger

19. Statistikkerne over produktionen og forbruget af olivenolie i Italien og Graekenland kan som de foreligger for tiden ikke laegges til grund for en serioes analyse. Det er hoejst utilfredsstillende, at der foreligger flere statistiske serier, som indbyrdes er vaesentligt forskellige. Den fejl i de graeske forbrugstal, som blev afsloeret under revisionen, aendringerne i de italienske tal for at fjerne »svindet« i 1980/81, og de lageraendringer, der tilsyneladende let kan forekomme i hvert af de to lande, giver anledning til yderligere tvivl. Trods de naevnte utilstraekkeligheder synes statistikkerne dog at vise maerkbare afbraek i kontinuiteten paa eller omkring det tidspunkt, hvor EF-reglerne blev ivaerksat i de to lande. Dette forhold kan ikke forklares fuldt ud paa grundlag af kendte faktorer.

20. Paa det statistiske omraade synes Kommissionens direktorat for markedsordningerne og dens statistiske kontor at foelge en forskellig politik. Den manglende koordination mellem de to tjenestegrene har foert til, at fejl ikke er opdaget, og at usaedvanlige forhold ikke er undersoegt. Et mere alvorligt forhold er, at den deraf foelgende mangel paa initiativ i retning af en reform af statistikkerne har bevirket, at Faellesskabet i sin retsfastsaettende virksomhed unddrages et betydningsfuldt element i udformningen af sin politik.

(1) IOOC repraesenterer de fleste olivenolieproducerende lande i hele verden, herunder Faellesskabet.

(1) Dvs. at oliven dyrkes spredt blandt andre afgroeder.

(1) af den fremstillede jomfruolie boer sammenligningen foretages fra og med kolonne 2. Der er en mindre forskel mellem definitionen af produktionsaaret til statistiske formaal og til stoetteformaal. Forskellen har dog efter Rettens opfattelse kun ringe praktisk betydning for sammenligningen, og den vil under alle omstaendigheder vaere ubetydelig, naar totalerne for hele tidsrummet sammenlignes.

(1) Tidligere 9 % og paa et endnu tidligere tidspunkt 10 %.

(1) Fra 168 000 til 385 000 t.

(2) Ref. 2022/72 (AGRI J 98/FIN J 42).

(1) : = Oplysninger foreligge ikke.

BILAG IV FORTEGNELSE OVER OLIVENDYRKNINGSAREALER

Planerne

1. Efter at Kommissionens forslag var blevet forkastet i begyndelsen af 1970'erne, begyndte den at arbejde med tanken om at oprette en fortegnelse over olivendyrkningsarealer i hver producentmedlemsstat. Formaalet var dels at fremskaffe noejagtige oplysninger om produktionskapaciteten for oliven og olivenolie, dels at forbedre den maade, hvorpaa stoetteordningen fungerede. En rammeforordning (1) blev vedtaget af Raadet i januar 1975, og i henhold hertil skulle de to eksisterende producentmedlemsstater oprette en fortegnelse over olivendyrkningsarealer, som for hver bedrift skulle goere det muligt:

(a) inden to aar fra forordningens ikrafttraeden (dvs. foer den 24. januar 1977) at fastslaa det samlede olivendyrkningsareal med angivelse af matrikelbetegnelsen for alle de parceller, som dette areal omfattede, samt det samlede antal traeer,

(b) inden for yderligere fire aar (dvs. foer den 24. januar 1981) at fastslaa nogle naermere forhold, saasom ejendomsretten til bedriften, traesorterne og dyrkningsforholdene.

Fortegnelsen skulle ajourfoeres regelmaessigt. Udgifterne skulle afholdes over Faellesskabets budget (EUGFL, garantisektionen), men til gengaeld skulle den af Faellesskabet fastsatte produktionsstoette nedsaettes med forskellige procentsatser, alt efter hvilket produktionsaar det drejede sig om.

2. Derefter gik der naesten fem aar, inden ordningen blev ivaerksat. Den ret store forsinkelse skyldtes ifoelge Kommissionen forundersoegelser og forsoeg, der blev foretaget i faellesskabsregi. Foerst da Kommissionens forordning (EOEF) nr. 2276/79 (2) blev vedtaget, fremkom der mere konkrete detaljer. Trods opgavens omfang og de meget store problemer, den var forbundet med, skulle der i Italien foerst og fremmest anvendes luftfotografering ved indsamling af de grundlaeggende oplysninger, saasom parcellernes stoerrelse og beliggenhed og antallet af traeer. I Frankrig og, hvor det var muligt, i visse omraader i Italien skulle oplysningerne indsamles ved optaelling paa stedet af traeerne og ved kontrol af matrikelkort. I begge tilfaelde skulle de supplerende oplysninger om ejendomsforholdene og dyrkningsbetingelserne indhentes fra olivendyrkerne eller ved besoeg paa stedet. Der blev givet praecise retningslinjer for de enkelte faser (otte i alt) i udarbejdelsen af oversigten paa grundlag af luftfotografering. Disse faser omfattende en forberedende zoneinddeling og indsamling og harmonisering af matrikelkort samt luftfotografering og udarbejdelse af standardfotografier med overfoerte matrikelgraenser. Desuden omfattede de tolkning af fotografier med henblik paa at bestemme hver parcels noejagtige areal og antallet af traeer samt kontrol og praesentation af resultaterne i form af tabeller.

3. Ved Raadets forordning (EOEF) nr. 3453/80 (3) blev Graekenland inddraget under forordningen fra 1975, og fristerne paa to og seks kom til at gaelde fra den 1. november 1982. Det vides endnu ikke, om der skal anvendes luftfotografering.

Gennemfoerelse

4. I medlemsstaterne befinder arbejdet sig paa forskellige stadier. I Frankrig er de forberende arbejder afsluttet, men det er endnu for tidligt at udtale sig om, hvornaar fortegnelsen vil kunne tages i brug.

5. I juni 1981 indgik Italien en kontrakt med et privat konsortium bestaaende af fire specialfirmaer, som skulle forestaa og faerdiggoere projektet. Arbejdet skulle straekke sig over seks aar. De fire foreninger af producentsammenslutninger skulle ligeledes deltage i indsamlingen af oplysninger. Retten fik oplyst, at der i forhold til kontraktens bestemmelser var gjort tilfredsstillende fremskridt, og at projektet forventedes at vaere afsluttet inden den i kontrakten angivne frist. I forhold til den officielle tidsplan, og selv naar der ses bort fra de tre aars forsinkelse ved igangsaettelsen, er afslutningen af den foerste fase allerede mere end tre aar forsinket. Kontrakten indeholder intet om de to faser, som omtales i faellesskabsbestemmelserne. Under disse omstaendigheder er det ikke muligt at danne sig et rimeligt skoen over, hvornaar fortegnelsen vil kunne tages i brug i Italien.

6. I Graekenland findes der ingen tinglysningsordning for fast ejendom og heller ingen matrikelkort. De graeske myndigheder anser derfor fortegnelsen over olivendyrkningsarealer for at vaere et langsigtet projekt, som vil straekke sig over mindst 10 aar. For nogen tid siden blev der over for Kommissionen fremsat et indledende forslag om en forundersoegelse, men der er endnu ikke truffet nogen endelig afgoerelse.

Finansielle aspekter

7. De procentdele, der med henblik paa at finansiere fortegnelsen skulle indeholdes i produktionsstoetten, fremgaar af tabel 1.

8. Arbejdet med fortegnelsen blev paabegyndt, uden at der var opstillet et realistisk og detaljeret overslag over udgifterne og fordelene. I den begrundelse, Kommissionen fremlagde sammen med forordning (EOEF) nr. 154/75, hed det, at de samlede udgifter for Italien og Frankrig kunne holdes paa 12 Mio ECU muligvis noget hoejere. Ifoelge senere oplysninger vil udgifterne blive mange gange stoerre. Selv paa det tidspunkt, hvor denne beretning udarbejdes, er Kommissionen ikke i stand til at saette bestemte tal paa de endelige udgifter. De samlede udgifter, der ved udgangen af 1983 var afholdt over Faellesskabets budget, udgjorde 26,63 Mio ECU, og de indeholdte beloeb udgjorde ved uddgangen af 1982/83 i alt 27,45 Mio ECU.

>TABELPOSITION>

(1) Raadets forordning (EOEF) nr. 154/75, EFT L 19 af 24. 1. 1975, s. 1.

(2) EFT L 262 af 18. 10. 1979, s. 11.

(3) EFT L 360 af 31. 12. 1980, s. 15.

BILAG V ANALYSERESULTATER AF STIKPROEVER I ITALIEN

1. En af de otte stikproever, som blev udtaget i centret i Bari, af olie, der var klassificeret som »fin olivenolie«, havde saadanne organoleptiske egenskaber, at den kun kan klassificeres som »bomolie«. Det er et spoergsmaal, om disse egenskaber blev overset ved den kontrol, der blev foretaget ved indlagringen, eller om de skyldes mangelfulde oplagringsforhold. Af de syv andre proever, var der kun en, der bevarede sin klassificering.

2. Analyseresultaterne af de 15 stikproever, som blev udtaget i centret i Lecce, af olie, der var klassificeret som »fin« olivenolie, viste, at 13 proever bestod af middelmaadig »mellemfin« olivenolie og to af daarlig »bomolie«. Proeverne giver indtryk af, at den olie, som oplagres i dette center, systematisk er blevet holdt uden for den omtalte omklassificering, der blev foretaget seks maaneder tidligere.

3. Selv naar man ser bort fra spoergsmaalet om omfanget af den spektrofotometriske analyse, var resultaterne af den analyse, der blev foretaget af 10 stikproever fra centret i Reggio di Calabria, af en saadan karakter, at de i hoej grad giver anledning til at saette spoergsmaaltegn ved opbevaringsforholdene for den oplagrede olie, isaer med hensyn til vedligeholdelsen og rengoeringen af oplagringsinstallationerne:

(a) for to af fem bomoliestikproever laa ekstinktionskoefficienten i sidste fase af analysen, dvs. efter neutralisation og blegning, uden for de graenser, som gaelder for »bomolie«. Da der ikke blev foretaget en fyldestgoerende analyse ved oliens indlagring, kan dette forhold ikke forklares.

(b) tre af de samme fem bomoliestikproever havde et indhold af B-sitosterol, som laa langt under det ved forordningen fastsatte minimumsindhold paa 93 %. Hvis man antager, at denne vaerdi (som bestemmes ved hver analyse) var tilfredsstillende ved oliens indlagring, skal aarsagen til forringelsen soeges i oplagringsforholdene, f.eks.:

(i)

sammenblanding med rester af olie af olivenrestprodukter eller gammel bomolie paa bunden af beholderne,

(ii)

kontakt med cementen i beskadigede vaegge,

(iii)

under alle omstaendigheder mangler af teknisk art.

(c) fem ud af fem stikproever af olie af olivenrestprodukter havde et for hoejt indhold af vand og urenheder (vandindholdet alene overskred graensen paa 2 % for baade vand og urenheder, og indholdet af baade vand og urenheder varierede mellem 2,9 og 4,0 %). Den mest sandsynlige forklaring er, at der opsamles vand og urenheder paa bunden af beholderne paa grund af manglende rengoering. Tilstedevaerelsen af vand og urenheder fremmer syredannelsen og fremskynder dermed fordaervelsen af olien. Dette forhold har saaledes direkte indvirkning paa salgsprisen.