*****

RAADETS AFGOERELSE

af 12. december 1983

om faelles forskningsprogrammer og programmer for samordning af landbrugsforskningen

(83/641/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Ved Raadets forordning (EOEF) nr. 1728/74 af 27. juni 1974 om samordning af landbrugsforskningen (4) fastsaettes samordning paa faellesskabsplan af nationale foranstaltninger i forbindelse med landbrugsforskning for at bidrage til gennemfoerelse af den faelles landbrugspolitiks maalsaetninger;

i artikel 5 i forordning (EOEF) nr. 1728/74 bestemmes det, at Raadet traeffer afgoerelse om saerlige foranstaltninger til samordning af nationale forskningsaktiviteter med henblik paa en rationel anvendelse af de benyttede midler, en effektiv udnyttelse af resultaterne og en orientering, som er i overensstemmelse med maalsaetningerne i den faelles landbrugspolitik, samt til ivaerksaettelse af faelles projekter til styrkelse eller supplering af den indsats, der goeres i medlemsstaterne inden for omraader, der er af saerlig betydning for Faellesskabet;

en af de vigtigste opgaver for landbrugsforskningen vil blive at begraense de stigende produktionsomkostninger i landbruget, bl. a. ved at udvikle nye produktions-, forarbejdnings- og opbevaringsmetoder, der tager sigte paa direkte eller indirekte at reducere anvendelsen af traditionelle energikilder og paa at skabe energiproduktion i landbruget selv;

der maa fortsat udfoldes bestraebelser paa at sikre den mest rationelle udnyttelse af de begraensede naturlige ressourcer (jord, vand, klima og arbejdskraft), der anvendes i landbrugsproduktionen i Faellesskabet, idet der isaer boer goeres en indsats med hensyn til ressourcevurdering, jorderosion og jordforringelse, vandkontrol og ressourceforvaltningsmetoder;

talrige omraade i Faellesskabet er bagud i udviklingen, og dette skaerper de allerede betydelige regionale forskelle hvad angaar oekonomisk vaekst, indkomster og beskaeftigelsesmuligheder, isaer mellem Middelhavsomraadet og de regioner i Faellesskabet, der er laengere fremme i udviklingen; forskningen maa medvirke til, at der findes loesninger paa de stadigt mere alvorlige strukturproblemer i forbindelse med voksende regionale uligheder;

der er et stigende behov for forbedring af levnedsmidlernes kvalitet, og forskningen maa uddybe og klarlaegge nogle af de store problemer i denne forbindelse, herunder ikke blot vigtige aspekter med hensyn til hygiejne og reststoffer, men ogsaa spoergsmaal af mere immateriel art vedroerende forbrugernes smag og deres praeferencer med hensyn til foedevarer produceret i henholdsvis intensive og ekstensive systemer, samt de afsaetnings- og handelsproblemer, der knytter sig til slutproduktets kvalitet; presset fra udbudet af en raekke levnedsmidler goer en stoerre forskningsindsats berettiget med henblik paa nye afsaetningsmuligheder;

den animalske produktion, og isaer koedproduktionen, er for tiden en landbrugssektor i Faellesskabet, der kraever forbedringer trods den betydelige indsats, der allerede paa nationalt plan er gjort inden for forskning med hensyn til okse-, svine- og faarekoed; der maa traeffes foranstaltninger for i videst muligt omfang at fjerne eventuelle hindringer for produktionseffektiviteten, herunder navnlig i forbindelse med reproduktion af alle arter af husdyr, tab paa grund af sygdom og risici for menneskets sundhed som foelge af kontakt med animalske produkter, der er forurenet med animalske sygdomsfremkaldende stoffer, som er smittefarlige for mennesker, og kontakt med andre reststoffer; en stigende opmaerksomhed maa rettes mod de negative virkninger, som visse husdyrbrugssystemer kan have paa dyrs velfaerd;

den fremtidige forskning med hensyn til de vigtigste afgroeder stilles over for to udfordringer, dels den udfordring, der ligger i det fortsatte behov for stigning i produktiviteten - uden at der derved skabes overskud - ved forbedring af udbyttet af eksisterende sorter, tilvejebringelse af nye sorter (f. eks. gennem anvendelse af genteknik), forbedring af dyrkningsmetoder og bekaempelse af skadevoldere og plantesygdomme, og dels den udfordring, der ligger i det voksende proteinunderskud i Europa, idet produk

tionen af visse produkter, der udviser overskud, med udbytte kunne erstattes af dyrkning af afgroeder, der udviser underskud, og som for tiden har et uudnyttet potentiel, saasom graes og foderafgroeder, protein- og olieholdige planter samt visse specialafgroeder;

i rammeprogrammet for videnskabelige og teknologiske aktiviteter laegges der i saerlig grad vaegt paa fremme af landbrugets konkurrenceevne, og det foreslaas, at dette omraade tillaegges en stoerre prioritet;

denne afgoerelse omfatter en foerste serie af forskningsprojekter, der ivaerksaettes inden for rammerne af dette generelle program, og Kommissionen vil forelaegge andre forslag vedroerende vigtige projekter for landbrugssektoren;

inden for rammerne af denne afgoerelse gennemfoeres forskningsprogrammerne uden afbrydelse; en vurdering af situationen vil vaere noedvendig efter en periode paa to aar for at sikre deres tekniske og budgetmaessige tilpasning til behovet og retningslinjerne inden for den faelles landbrugspolitik -

TRUFFET FOELGENDE AFGOERELSE:

Artikel 1

1. De faelles forskningsprogrammer og programmerne for samordning af forskningen vedroerende bevarelse og udnyttelse af landbrugsressourcer, strukturelle problemer og forbedring af produktiviteten i den animalske og vegetabilske produktion, saaledes som fastlagt i bilaget vedtages herved.

2. Programmerne loeber i fem aar fra den 1. januar 1984.

3. Det finansielle behov for programmernes samlede varighed anslaas til 30 mio ECU. De aarlige bevillinger fastsaettes i forbindelse med budgetbehandlingen.

4. Paa grundlag af den foerste rapport som naevnt i artikel 4 foretager Raadet inden den 30. april 1986 en fornyet vurdering af programmerne, herunder deres finansielle aspekter.

Artikel 2

Gennemfoerelsesbestemmelserne til denne afgoerelse, isaer vedroerende de videnskabelige prioriteter, der skal overholdes inden for rammerne af de faelles og de samordnede programmer, kriterierne for udvaelgelse af de forskningscentre og -institutter, der opfordres til at deltage i de saerlige aktioner, og retningslinjerne for programmerne under deres gennemfoerelse, fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 8 i forordning (EOEF) nr. 1728/74.

Den aarlige fordeling og den finansielle forvaltning af bevillingerne til de forskellige programmer vedtages efter samme fremgangsmaade.

Artikel 3

Kommissionen drager omsorg for samordningsprogrammernes gennemfoerelse ved tilrettelaeggelse af seminarer, konferencer, studiebesoeg, forskerudveksling og arbejdsmoeder for videnskabelige eksperter samt ved indsamling, vurdering og offentliggoerelse af resultaterne, ligesom den benytter sig af ekspertise paa hoejt plan udefra.

Kommissionen drager omsorg for gennemfoerelsen af de faelles forskningsprogrammer ved at indgaa forskningskontrakter med forskningscentre og -institutter, der deltager i de saerlige aktioner.

Kommissionen kan ved ad hoc-kontrakter sikre finansieringen af aktioner med henblik paa anvendelse af forskningsresultaterne i praksis.

Artikel 4

1. Senest den 31. december 1985 forelaegger Kommissionen for Europa-Parlamentet og Raadet en situationsrapport samt i givet fald forslag med henblik paa en nyvurdering af programmerne, saaledes som fastlagt i artikel 1, stk. 4.

2. Efter afslutningen af programmerne, senest den 31. juli 1989, aflaegger Kommissionen rapport til Europa-Parlamentet og Raadet om resultaterne af de aktiviteter, der er gennemfoert inden for rammerne af programmer i henhold til denne afgoerelse, og om udnyttelsen af de midler, der er afsat til de paagaeldende aktioner.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 12. december 1983.

Paa Raadets vegne

C. SIMITIS

Formand

(1) EFT nr. C 27 af 2. 2. 1983, s. 6.

(2) EFT nr. C 242 af 12. 9. 1983, s. 124.

(3) EFT nr. C 211 af 8. 8. 1983, s. 13.

(4) EFT nr. L 182 af 5. 7. 1974, s. 1.

BILAG

SAERLIGE AKTIONER

I. UDNYTTELSE OG BEVARELSE AF LANDBRUGSRESSOURCER

1. Energi i landbruget

I henhold til dette program undersoeges mulighederne for besparelser, der kan foretages i de meget energikraevende sektorer af landbruget. Det forudser ligeledes muligheden for at producere og udnytte biomasse og biprodukter fra landbruget med henblik paa saadanne besparelser.

Programmet bestaar af tre dele:

a) Indirekte energibesparelse

- Goedning og plantebeskyttelsesmidler

- Optimering af brugen af kunstgoedning (isaer N-goedning), biologisk N-binding, organisk goedning og fotosyntese

- Integreret plantebeskyttelse

b) Direkte energibesparelse

- Brug af drivstoffer og andre braendstoffer

- Dyrkningsmetoder, arbejdsmetoder og tilpasning af maskiner til arbejdsopgavernes krav

- Maksimal udnyttelse af energi, navnlig solenergi, til beskyttede afgroeder (vaeksthuse) og til toerring af planteprodukter

c) Energiproduktion

- Anvendelse af afgroeder af stor oekonomisk og industriel interesse med henblik paa fremstilling af energi fra biomasse

- Mere effektiv udnyttelse af biprodukter fra afgroeder

- Disse afgroeders socio-oekonomiske virkninger for den faelles landbrugspolitik og deres betydning for strukturer, markeder og miljoe.

2. Udnyttelse og forvaltning af jord og vand

Formaalet med dette program er en forbedret udnyttelse og bevarelse af de naturlige jord- og vandressourcer i Faellesskabet. Forringelse af jordbunden driftssystemernes indflydelse paa jordens frugtbarhed og vurdering af landbrugsproduktionens potentiel undersoeges i forbindelse med virkningerne paa energibalancen og miljoeet samt foelgerne paa det socio-oekonomiske plan.

Programmet bestaar af fire dele:

a) Forringelse og frugtbarhed

- Jorderosion (bl.a. virkning af tilplantning med skov) og tab af naeringsstoffer (udvaskning, oxidering og denitrifikation)

- Negative faktorer saasom jordpakning, ringe jordbundsstruktur, forkert brug af maskiner, metoder og dyrkningssystemer osv.

- Mikrobiologisk aktivitet i jordbunden

b) Kontrol med og forvaltning af vand i landbruget

Kontrol med overskud og underskud af vand samt miljoemaessige og oekonomiske foelger af aendringer

c) Forvaltningssystemer

- Optimal udnyttelse af jord- og vandressourcer til produktion af foedevarer og energiafgroeder

- Sammenligning af driftssystemer med begraenset anvendelse af produktionsfaktorer og konventionelle intensive driftssystemer

- Problemer i forbindelse med landbrug i byperiferien

d) Jordens egnethed og vurdering af ressourcer

- Udarbejdelse af kort over landomraadernes produktionspotentiel for de vigtigste afgroeder i Faellesskabet

- EDB-behandling af data for jordens anvendelse

- Mulig brug af teledetektion (remote sensing). II. STRUKTURPROBLEMER

1. Landbrug i Middelhavsomraadet

Formaalet med programmet er at mindske de oekonomiske og sociale uligheder, der er mellem Middelhavsomraadet og de regioner i Faellesskabet, der er laengere fremme i udviklingen. Man haaber at forbedre landbruget i Middelhavsomraadet ved oekonomiske og tekniske fremskridt svarende til dem i de nordlige regioner.

De specifikke prioriteter for Middelhavsomraadet er foelgende:

a) Afhjaelpning af underskudsproduktion, navnlig inden for foelgende sektorer: Husdyrbrug i marginalzoner (anvendelse af skove til graesning for at modvirke skovbrande), skove der giver hurtigt udbytte (popler, douglasgran, . . .), tobak, noedder, planteproteiner, olieholdige planter, korn, froeproduktion, osv. Der laegges ligeledes vaegt paa loesning af problemerne med overskudsproduktion, saasom vin, og fremme af produktionen af laegeplanter, aromatiske planter og andre afgroeder af interesse.

b) Opmaerksomheden rettes mod sikring af den fornoedne tekniske udvikling til dyrkning af beskyttede afgroeder, afgroeder uden for saesonen, vanding, forbedring af kalkjord, plante- og dyresygdomme, produktionssystemer og drifsstrukturer, der goer det muligt at anvende resultaterne mest hensigtsmaessigt. I mange tilfaelde kan de eksisterende problemer ikke loeses ved forbedring af produktionsmetoderne alene. Det vil derfor vaere paakraevet, at der i programmerne indgaar aktioner vedroerende forsoeg og anvendelse af forskningsresultaterne i praksis.

2. Andre ugunstigt stillede omraader

I Faellesskabet kan andre omraader end Middelhavsomraadet frembyde lignende oekonomiske og sociale skaevheder (De franske oversoeiske departementer, det vestlige Irland).

3. Landbrugs-Foedevarer

Hovedformaalet med dette program, som fortrinsvis vedroerer konsum, er en forbedring af landbrugsprodukternes kvalitet. Produktions- og forarbejdningsmetoderne undersoeges. Medens nogle kvalitative aspekter saasom hygiejne, reststoffer osv. er lette at definere og maale, er andre, som f. eks. lugt og smag, svaerere at bestemme naermere og vanskelige at kontrollere.

Der er foelgende underopdelinger:

a) En undersoegelse af produktionssystemets indvirkning paa kvaliteten med saerlig vaegt paa sammenligning af intensive og ekstensive metoder:

virkningerne af metoder, saasom brug af mineralsk goedning, biodynamisk landbrug, plantebeskyttelsesmetoder osv., maales.

b) Saerlige problemer i forbindelse med hygiejne, kontrol med og fjernelse af reststoffer, der paavirker markedet;

- betydningen af hormoner, antibiotika, pesticider og tungmetaller,

- udvikling af metoder til objektiv kvalitetsbedoemmelse.

c) Markeds- og afsaetningsforhold i tilknytning til faerdigvarens kvalitet, set i forbindelse med forbrugernes oensker.

d) Nye produkter og nye udnyttelsesmetoder i henseende til landbrugsprodukter undersoeges.

III. FORBEDRING AF PRODUKTIVITETEN (ANIMALSK OG VEGETABILSK PRODUKTION)

1. Husdyrbrug

Formaalet med programmet er at undersoege de faktiske hindringer for en effektiv produktion, saasom tab paa grund af sygdom (herunder eventuelle nye sygdomme), opdraetningsforholdene (herunder transport og slagtning) og reproduktionshyppigheden for alle husdyr.

Programmet bestaar af tre dele

a) Dyresundhed

- Strategisk forskning i vigtige sygdomme, isaer sygdomme, der vil kunne skabe hindringer for samhandelen

- Immuniseringsmekanismer og sygdomsbeskyttelse sygdomsbeskyttelse

- Udvikling og harmonisering af diagnosemetoder

- Sygdomsbekaempelse, forekomst og oekonomiske aspekter b) Dyrevelfaerd

- Pladsbehov, sociale og fysiske aspekter

- Adfaerdsforstyrrelser og stress

- Transport af husdyr

- Alternative produktionssystemer

c) Produktion og drift

- Studier vedroerende reproduktionsfysiologien hos kvaeg, svin og faar

- Vomfunktion og fodernormer

- Forbedring af den biologiske og oekonomiske effektivitet.

2. Planteproduktivetet

Dette program tager sigte paa oeget indtjening for landbrugeren gennem forbedring af produktiviteten ved en mere rationel brug af produktionsfaktorerne. I programmet laegges saerlig vaegt paa produktioner, der er knaphed paa i Faellesskabet, f. eks. planteprotein til foder.

Programmet omfatter tre underopdelinger:

a) Fortsat planteforaedling med henblik paa forbedring af sygdomsresistensen og produkternes kvalitet samt et mere stabilt udbytte

b) Forbedring af dyrkningsmetoder og -teknik set ud fra planternes fysiologiske behov

c) Brug af moderne bioteknologiske metoder og vaevsdyrkning til opformering af kulturplanter.

Der laegges saerlig vaegt paa foderafgroeder, afgroeder, der er mangel paa i Faellesskabet, afgroeder af saerlig regional interesse og afgroeder, der kan anvendes som nye energikilder i overensstemmelse med det af Europa-Parlamentet fremsatte oenske om en styrkelse af forskningen paa planteproteinomraadet.

IV. SAMORDNING AF FORSKNINGEN

Ud over de forskningsaktiviteter, der for tiden samordnes paa faellesskabsplan, skal der som led i programmet udarbejdes en oversigt over samtlige landbrugsforskningsprogrammer i medlemsstaterne; den paagaeldende oversigt vil blive stillet til raadighed for de samarbejdende organer, saaledes at:

1. De faelles forskningsprogrammer kan fremmes

2. dobbeltarbejde kan undgaas

3. medlemsstaterne kan gennemgaa programmerne inden deres ivaerksaettelse og prioritere de mest presserende forskningsopgaver.