FORRETNINGSORDEN (1)

NB:

Fortolkninger (artikel 162) til denne forretningsorden er gengivet med kursiv.

INDHOLDSFORTEGNELSE

Side

KAPITEL I - MEDLEMMER AF EUROPA-PARLAMENTET

Artikel 1 Europa-Parlamentet . 8

Artikel 2 Frit mandat . 8

Artikel 3 Privilegier og immuniteter . 8

Artikel 4 Medlemmernes deltagelse i møder og afstemninger . 8

Artikel 5 Omkostningsgodtgørelser og andre godtgørelser . 8

Artikel 6 Ophævelse af immunitet . 8

Artikel 7 Valgs prøvelse . 9

Artikel 8 Mandatets varighed . 9

Artikel 9 Adfærdsregler . 10

KAPITEL II - PARLAMENTETS SESSIONER

Artikel 10 Indkaldelse af Parlamentet . 11

Artikel 11 Mødested . 11

KAPITEL III - HVERV

Artikel 12 Aldersformand . 11

Artikel 13 Indstilling af kandidater og almindelige bestemmelser . 11

Artikel 14 Valg af formand - Åbningstale . 12

Artikel 15 Valg af næstformænd . 12

Artikel 16 Valg af kvæstorer . 12

Artikel 17 Funktionsperiode . 12

Artikel 18 Ledige poster . 12

Artikel 19 Formandens opgaver . 12

Artikel 20 Næstformændenes opgaver . 13

KAPITEL IV - PARLAMENTETS ORGANER

Artikel 21 Præsidiets sammensætning . 13

Artikel 22 Præsidiets opgaver . 13

Artikel 23 Formandskonferencens sammensætning . 13

Artikel 24 Formandskonferencens opgaver . 14

Artikel 25 Kvæstorernes opgaver . 14

Artikel 26 Udvalgsformandskonferencen . 14

Artikel 27 Delegationsformandskonferencen . 14

Artikel 28 Præsidiets, Formandskonferencens og kvæstorernes oplysningspligt . 14

KAPITEL V - POLITISKE GRUPPER

Artikel 29 Dannelse af politiske grupper . 15

Artikel 30 Løsgængere . 15

Artikel 31 Fordeling af pladserne i mødesalen . 15

Side

KAPITEL VI - FORBINDELSERNE MED ANDRE INSTITUTIONER

Indstillinger og udnævnelser

Artikel 32 Indstilling til hvervet som formand for Kommissionen . 15

Artikel 33 Afstemning om godkendelse af Kommissionen . 15

Artikel 34 Forslag om mistillidsvotum til Kommissionen . 16

Artikel 35 Udnævnelse af Revisionsrettens medlemmer . 16

Artikel 36 Den Europæiske Centralbank (Det Europæiske Monetære Institut) . 16

Redegørelser

Artikel 37 Redegørelser fra Kommissionen, Rådet og Det Europæiske Råd . 16

Artikel 38 Redegørelser fra Revisionsretten . 17

Artikel 39 Redegørelser fra Den Europæiske Centralbank (Det Europæiske Monetære Institut) 17

Forespørgsler og spørgsmål til Rådet og Kommissionen

Artikel 40 Forespørgsler til mundtlig besvarelse . 17

Artikel 41 Spørgetid . 17

Artikel 42 Forespørgsler til skriftlig besvarelse . 18

Beretninger

Artikel 43 Kommissionens almindelige årsberetning . 18

Artikel 44 Kommissionens årsberetning om gennemførelsen af fællesskabsretten . 18

Beslutninger og henstillinger

Artikel 45 Beslutningsforslag . 18

Artikel 46 Henstillinger til Rådet . 19

Artikel 47 Debatter om aktuelle og uopsættelige spørgsmål af væsentlig betydning . 19

Artikel 48 Skriftlige erklæringer . 20

KAPITEL VII - LOVGIVNINGSMÆSSIGE PROCEDURER

Generelle bestemmelser

Artikel 49 Årsprogrammet for lovgivningen . 20

Artikel 50 Lovgivningsinitiativ . 20

Artikel 51 Behandling af lovgivningsmæssige dokumenter . 21

Artikel 52 Bemyndigelse af udvalg til at træffe afgørelse . 21

Førstebehandling - på udvalgsplan

Artikel 53 Kontrol af retsgrundlag . 22

Artikel 54 Subsidiaritet, grundlæggende rettigheder, finansielle midler . 22

Artikel 55 Åbenhed i lovgivningsproceduren . 22

Artikel 56 Ændring af et kommissionsforslag . 22

Artikel 57 Kommissionens holdning til ændringsforslagene . 23

Førstebehandling - på plenarmødet

Artikel 58 Afslutning af førstebehandlingen . 23

Artikel 59 Forkastelse af kommissionsforslag . 23

Artikel 60 Vedtagelse af ændringer til et kommissionsforslag . 23

Side

Førstebehandling - opfølgningsprocedure

Artikel 61 Opfølgning af Parlamentets udtalelser . 24

Artikel 62 Fornyet høring . 24

Artikel 63 Samrådsprocedure . 24

Andenbehandling - på udvalgsplan

Artikel 64 Modtagelse af Rådets fælles holdning . 25

Artikel 65 Frister . 25

Artikel 66 Henvisning til og behandling i det korresponderende udvalg . 25

Andenbehandling - på plenarmødet

Artikel 67 Afslutning af andenbehandlingen . 25

Artikel 68 Godkendelse af Rådets fælles holdning uden ændringer . 26

Artikel 69 Hensigtserklæring om forkastelse af Rådets fælles holdning . 26

Artikel 70 Forlig under andenbehandlingen . 26

Artikel 71 Forkastelse af Rådets fælles holdning . 26

Artikel 72 Ændringsforslag til Rådets fælles holdning . 26

Artikel 73 Følgerne af Kommissionens undladelse af at acceptere Parlamentets ændringer ved genbehandlingen af forslaget . 27

Tredjebehandling - forlig

Artikel 74 Indkaldelse af Forligsudvalget . 27

Artikel 75 Delegationen til Forligsudvalget . 27

Artikel 76 Frister . 27

Tredjebehandling - på plenarmødet

Artikel 77 Fælles udkast . 28

Artikel 78 Rådets tekst . 28

Artikel 79 Undertegnelse af vedtagne retsakter . 28

Proceduren med samstemmende udtalelse

Artikel 80 Proceduren med samstemmende udtalelse . 28

Kontrolbeføjelser

Artikel 81 Gennemførelsesbestemmelser . 28

Artikel 82 Officiel kodificering af fællesskabslovgivning . 29

Artikel 83 Følgerne af Rådets passivitet efter godkendelse af den fælles holdning . 29

Artikel 84 Indbringelse af sager for Domstolen . 29

KAPITEL VIII - BUDGETPROCEDUREN

Artikel 85 Det almindelige budget . 29

Artikel 86 Decharge til Kommissionen for budgettets gennemførelse . 29

Artikel 87 Parlamentets kontrol med gennemførelsen af budgettet . 29

KAPITEL IX - TRAKTATER OG INTERNATIONALE AFTALER

Artikel 88 Ændring af EKSF-traktaten . 30

Artikel 89 Tiltrædelsestraktater . 30

Artikel 90 Internationale aftaler . 30

Side

KAPITEL X - FÆLLES UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITIK

Artikel 91 Høring og underretning af Parlamentet i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik . 31

Artikel 92 Henstillinger i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik . 31

KAPITEL XI - SAMARBEJDE OM RETLIGE OG INDRE ANLIGGENDER

Artikel 93 Høring og underretning af Parlamentet i forbindelse med retlige og indre anliggender 32

Artikel 94 Henstillinger i forbindelse med retlige og indre anliggender . 32

KAPITEL XII - TILRETTELÆGGELSE AF PARLAMENTETS ARBEJDE

Artikel 95 Forslag til dagsorden . 32

Artikel 96 Godkendelse og ændring af dagsordenen . 32

Artikel 97 Uopsættelighed . 33

Artikel 98 Forhandling under ét . 33

Artikel 99 Procedure uden forhandling . 33

Artikel 100 Frister . 33

KAPITEL XIII - ALMINDELIGE BESTEMMELSER OM MØDERNES AFVIKLING

Artikel 101 Adgang til mødesalen . 34

Artikel 102 Sprog . 34

Artikel 103 Omdeling af dokumenter . 34

Artikel 104 Mødernes offentlighed . 34

Artikel 105 Indlæg og deres indhold . 34

Artikel 106 Fordeling af taletiden . 34

Artikel 107 Talerliste . 35

Artikel 108 Personlige bemærkninger . 35

Artikel 109 Ordensbestemmelser . 35

Artikel 110 Udelukkelse af medlemmer . 35

Artikel 111 Forstyrrende uro . 35

KAPITEL XIV - BESLUTNINGSDYGTIGHED OG AFSTEMNING

Artikel 112 Beslutningsdygtighed . 36

Artikel 113 Afstemningsprocedure . 36

Artikel 113a Stemmelighed . 36

Artikel 114 Afstemningsgrundlag . 37

Artikel 115 Afstemningsrækkefølge . 37

Artikel 116 Delt afstemning . 38

Artikel 117 Stemmeret . 38

Artikel 118 Afstemning . 38

Artikel 119 Afstemning ved navneopråb . 38

Artikel 120 Elektronisk afstemning . 38

Artikel 121 Hemmelig afstemning . 38

Artikel 122 Stemmeforklaringer . 39

Side

Artikel 123 Uoverensstemmelser vedrørende afstemningen . 39

Artikel 124 Indgivelse og forelæggelse af ændringsforslag . 39

Artikel 125 Formelle betingelser for behandling af ændringsforslag . 39

KAPITEL XV - INDLÆG TIL PROCEDUREN

Artikel 126 Indlæg til forretningsordenen . 40

Artikel 127 Bemærkninger til forretningsordenen . 40

Artikel 128 Afvisning af en sag af formelle grunde . 40

Artikel 129 Henvisning til fornyet udvalgsbehandling . 40

Artikel 130 Afslutning af forhandlingen . 41

Artikel 131 Udsættelse af forhandlingen . 41

Artikel 132 Afbrydelse eller hævelse af mødet . 41

KAPITEL XVI - REFERATER AF MØDERNE

Artikel 133 Protokol . 41

Artikel 134 Fuldstændigt forhandlingsreferat . 41

KAPITEL XVII - UDVALG

Artikel 135 Nedsættelse af udvalg . 42

Artikel 136 Midlertidige undersøgelsesudvalg . 42

Artikel 137 Udvalgenes sammensætning . 43

Artikel 138 Stedfortrædere . 44

Artikel 139 Udvalgenes opgaver . 44

Artikel 140 Valgs prøvelse . 45

Artikel 141 Underudvalg . 45

Artikel 142 Formandskab . 45

Artikel 143 Procedure uden afgivelse af betænkning og forenklet procedure . 45

Artikel 144 Udvalgsbetænkninger om høringer . 45

Artikel 145 Betænkninger, der ikke vedrører retsakter . 46

Artikel 146 Begrundelser og frister . 46

Artikel 147 Udvalgsudtalelser . 46

Artikel 148 Initiativbetænkninger . 46

Artikel 149 Spørgetid i udvalgene . 47

Artikel 150 Procedurer i udvalgene . 47

Artikel 151 Udvalgsmøder . 47

Artikel 152 Udvalgsprotokoller . 48

KAPITEL XVIII - INTERPARLAMENTARISKE DELEGATIONER

Artikel 153 Nedsættelse af interparlamentariske delegationer og disses opgaver . 48

Artikel 154 Beretning til Europarådets Parlamentariske Forsamling . 48

Artikel 155 Blandede parlamentariske udvalg . 48

Side

KAPITEL XIX - ANDRAGENDER

Artikel 156 Retten til at indgive andragender . 49

Artikel 157 Behandling af andragender . 49

Artikel 158 Bekendtgørelse af andragender . 50

KAPITEL XX - OMBUDSMANDEN

Artikel 159 Udnævnelse af ombudsmanden . 50

Artikel 160 Afskedigelse af ombudsmanden . 50

Artikel 161 Ombudsmandens virke . 51

KAPITEL XXI - ANVENDELSE OG ÆNDRING AF FORRETNINGSORDENEN

Artikel 162 Anvendelse af forretningsordenen . 51

Artikel 163 Ændring af forretningsordenen . 51

KAPITEL XXII - PARLAMENTETS GENERALSEKRETARIAT OG REGNSKAB

Artikel 164 Generalsekretariat . 52

Artikel 165 Parlamentets budgetoverslag . 52

Artikel 166 Indgåelse og afvikling af udgiftsforpligtelser . 52

KAPITEL XXIII - FORSKELLIGE BESTEMMELSER

Artikel 167 Uafsluttede sager . 52

BILAG I - Gennemførelsesbestemmelser til artikel 9, stk. 1 - Åbenhed og medlemmernes økonomiske interesser . 53

BILAG II - Afvikling af spørgetiden, jf. artikel 41 . 54

A. Retningslinjer . 54

B. Henstillinger (uddrag af Parlamentets beslutning af 13. november 1986) . 55

BILAG III - Retningslinjer og generelle kriterier for valg af de emner, der skal behandles under debatten om aktuelle og uopsættelige spørgsmål af væsentlig betydning, jf. artikel 47 . 56

BILAG IV - Gennemførelsesbestemmelser for behandlingen af Det Europæiske Fællesskabs almindelige budget og tillægsbudgetter . 57

BILAG V - Procedure for behandling og vedtagelse af afgørelser om decharge . 61

BILAG VI - De stående udvalgs sagsområder . 63

BILAG VII - Procedure for behandling af fortrolige dokumenter, der fremsendes til Parlamentet . 73

BILAG VIII - De nærmere vilkår for udøvelse af Europa-Parlamentets undersøgelsesbeføjelse . 74

BILAG IX - Gennemførelsesbestemmelser til artikel 9, stk. 2 - Interessegrupper i Europa-Parlamentet . 76

KAPITEL I MEDLEMMER AF EUROPA-PARLAMENTET

Artikel 1 Europa-Parlamentet

1. Europa-Parlamentet er den forsamling, der er valgt i henhold til traktaterne, akten af 20. september 1976 om almindelige direkte valg af repræsentanterne til Europa-Parlamentet og den af traktaterne afledte nationale lovgivning.

2. De valgte repræsentanter til Europa-Parlamentet betegnes som

»Medlemmer af Europa-Parlamentet«

på dansk

»Mitglieder des Europäischen Parlaments«

på tysk

»ÂïõëåõôÝò ôïõ Åõñùðáúêïý Êïéíïâïõëßïõ«

på græsk

»Members of the European Parliament«

på engelsk

»Diputados al Parlamento Europeo«

på spansk

»Ledamöter av Europaparlamentet«

på svensk

»Euroopan parlamentin jäsenet«

på finsk

»Deputés au Parlement européen«

på fransk

»Deputati al Parlamento europeo«

på italiensk

»Leden van het Europees Parlement«

på nederlandsk og

»Deputados ao Parlamento Europeu«

på portugisisk.

Artikel 2 Frit mandat

Medlemmerne af Europa-Parlamentet udøver deres mandat frit. De er ikke bundet af pålæg og kan ikke modtage bundet mandat.

Artikel 3 Privilegier og immuniteter

1. Medlemmerne nyder de privilegier og immuniteter, der gælder i henhold til protokollen vedrørende De Europæiske Fællesskabers privilegier og immuniteter, der er knyttet som bilag til traktaten af 8. april 1965 om oprettelse af et fælles Råd og en fælles Kommission for De Europæiske Fællesskaber.

2. Så snart Parlamentets formand har modtaget meddelelse om medlemmernes valg, udsteder han passersedler, som sikrer deres fri bevægelighed i medlemsstaterne.

3. Medlemmerne er berettiget til indsigt i alle dokumenter, der er i Parlamentets eller et udvalgs besiddelse, bortset fra personlige akter og afregninger, som kun de pågældende medlemmer har indsigt i.

Artikel 4 Medlemmernes deltagelse i møder og afstemninger

1. Ved hvert møde fremlægges en tilstedeværelsesliste, som medlemmerne forsyner med deres underskrift.

2. Navnene på de medlemmer, der har været til stede ifølge tilstedeværelseslisten, anføres i protokollen fra hvert møde.

3. I tilfælde af afstemning ved navneopråb anføres i protokollen, hvilke medlemmer der har deltaget i afstemningen, og hvorledes de har stemt.

Artikel 5 Omkostningsgodtgørelser og andre godtgørelser

Præsidiet fastsætter bestemmelser om omkostningsgodtgørelser og andre godtgørelser til medlemmerne.

Artikel 6 Ophævelse af immunitet

1. Enhver anmodning fra en medlemsstats kompetente myndighed til formanden om ophævelse af et medlems immunitet meddeles på plenarmødet og henvises til det kompetente udvalg.

2. Det kompetente udvalg prøver straks anmodningerne i den rækkefølge, de fremsættes.

3. Udvalget kan anmode den myndighed, som har fremsat anmodningen, om enhver oplysning eller præcisering, som det finder nødvendig for at kunne tage stilling til, hvorvidt immuniteten bør ophæves. Udvalget hører medlemmet, hvis den pågældende fremsætter ønske herom, og medlemmet kan forelægge ethvert dokument eller andet skriftligt materiale, som han måtte finde relevant for udvalgets stillingtagen. Medlemmet kan lade sig repræsentere ved et andet medlem.

4. Udvalgets betænkning indeholder et forslag til afgørelse, der blot skal anbefale godkendelse eller forkastelse af anmodningen om ophævelse af immuniteten. Ligger der flere forskellige anklagepunkter til grund for anmodningen, kan der dog udarbejdes et særskilt forslag til afgørelse for hvert anklagepunkt. Undtagelsesvis kan det i udvalgets betænkning foreslås, at ophævelsen af immuniteten udelukkende skal vedrøre den strafferetlige forfølgelse, men at medlemmet, så længe der ikke er afsagt endelig dom, ikke kan udsættes for nogen form for frihedsberøvelse, fængsling eller anden foranstaltning, der ville forhindre ham i at varetage sit mandat.

Når der fremsættes en anmodning om ophævelse af immunitet med mulighed for at forpligte medlemmet til at give møde i retten som vidne eller sagkyndig, som dermed berøver medlemmet hans frihed:

- sikrer udvalget sig, inden det fremsætter forslag om ophævelse af immunitet, at medlemmet ikke tvinges til at give møde på et tidspunkt, som hindrer eller vanskeliggør hans deltagelse i det parlamentariske arbejde, eller at medlemmet kan afgive sin forklaring skriftligt eller på anden måde, som ikke vanskeliggør opfyldelsen af hans parlamentariske forpligtelser,

- indhenter udvalget nøjere oplysninger om forklaringens genstand for at undgå, at medlemmet tvinges til at afgive forklaring om fortrolige oplysninger, som han har modtaget eller givet under udøvelsen af sit hverv, og som han ikke finder det hensigtsmæssigt at afsløre.

5. Udvalget udtaler sig under ingen omstændigheder om skyldspørgsmålet eller om det hensigtsmæssige i en strafferetlig forfølgelse på grundlag af de udtalelser eller handlinger, som medlemmet tillægges, selv ikke i tilfælde, hvor udvalget gennem prøvelsen af anmodningen opnår grundigt kendskab til selve sagen.

6. Udvalgets betænkning optages som første punkt på dagsordenen for det første møde, efter at den er indgivet. Der kan ikke stilles ændringsforslag til forslaget/forslagene til afgørelse.

Forhandlingen må kun dreje sig om grundene for eller imod hvert enkelt forslag om henholdsvis ophævelse eller bevarelse af immuniteten.

Der stemmes om forslag(ene) til afgørelse i betænkningen under den første afstemningstid, efter at forhandlingen er afsluttet.

Efter behandling i Parlamentet stemmes der om hvert enkelt forslag i betænkningen. Forkastes et forslag, betragtes det modsatte som vedtaget.

7. Formanden meddeler straks Parlamentets afgørelse til den pågældende medlemsstats kompetente myndighed og anmoder i tilfælde af en eventuel ophævelse af den parlamentariske immunitet om at blive holdt underrettet om, hvilke retsafgørelser der træffes som følge heraf. Så snart formanden har modtaget disse oplysninger, giver han på den mest hensigtsmæssige måde Parlamentet meddelelse herom.

8. Bliver et medlem under eller umiddelbart efter begåelsen af en strafbar handling arresteret eller retsforfulgt, kan ethvert andet medlem anmode om udsættelse af den påbegyndte retsforfølgning eller om løsladelse.

Formanden sikrer udøvelsen af denne rettighed, når tilbageholdelsen eller sigtelsen har til formål at tvinge et medlem til at give møde for retten som vidne eller sagkyndig mod hans vilje og uden forudgående ophævelse af hans immunitet.

Artikel 7 Valgs prøvelse

1. På grundlag af en betænkning fra sit kompetente udvalg foretager Parlamentet omgående valgs prøvelse og træffer afgørelse om hvert enkelt nyvalgt medlems mandat og om eventuelle indsigelser indgivet på grundlag af bestemmelserne i akten af 20. september 1976, men ikke om indsigelser på grundlag af de nationale valglove.

2. Betænkningen fra det kompetente udvalg udarbejdes på grundlag af de officielle meddelelser fra de enkelte medlemsstater om de samlede valgresultater med navnene på de valgte kandidater og på eventuelle suppleanter med angivelse af den rækkefølge, hvori de er valgt.

3. Det kompetente udvalg påser, at medlemsstaternes og Unionens myndigheder omgående giver Parlamentet alle oplysninger, som vil kunne påvirke et medlem af Europa-Parlamentet i dettes udøvelse af sit mandat eller suppleanternes rækkefølge; er der tale om en udnævnelse, angives den dato, fra hvilken udnævnelsen har virkning.

4. Ethvert medlem, hvis mandat endnu ikke er prøvet, eller for hvem der ikke er truffet afgørelse om en indsigelse, deltager i Parlamentets og dets organers møder med fulde rettigheder.

Artikel 8 Mandatets varighed

1. Mandatet begynder og ophører i overensstemmelse med akten af 20. september 1976. Det ophører ligeledes ved dødsfald eller nedlæggelse af mandatet.

2. Alle medlemmer fortsætter i deres funktion indtil åbningen af Parlamentets første møde efter valget.

3. Ethvert medlem, der nedlægger sit mandat, meddeler dette skriftligt til formanden. Denne meddelelse afgives i en protokol, der udarbejdes i nærværelse af generalsekretæren eller dennes stedfortræder, undertegnes af denne og det pågældende medlem og straks forelægges det kompetente udvalg, som sætter den på dagsordenen for sit første møde efter modtagelsen af dokumentet.

Skønner det kompetente udvalg, at mandatnedlæggelsen er i modstrid med ånd eller bogstav i akten af 20. september 1976, underretter det Parlamentet herom med henblik på, at dette træffer afgørelse om, hvorvidt mandatet konstateres ledigt eller ej.

I modsat fald konstateres mandatet automatisk ledigt, medmindre det afgående medlem har angivet en senere dato. Parlamentet stemmer ikke herom.

Der indføres en forenklet procedure med henblik på visse helt specielle omstændigheder, hvor der afholdes én eller flere mødeperioder mellem den dato, hvorfra mandatnedlæggelsen har virkning, og det første møde i det kompetente udvalg. I sådanne tilfælde, hvor mandatet ikke er konstateret ledigt, ville den politiske gruppe, som det afgående medlem tilhører, ikke have mulighed for at få en efterfølger under disse mødeperioder. Ved den forenklede procedure får det kompetente udvalgs ordfører, der har ansvaret for disse sager, mandat til straks at behandle enhver mandatnedlæggelse, der er behørigt meddelt, og - for så vidt en forsinkelse i behandlingen af meddelelsen kunne få skadelige virkninger - forelægge sagen for udvalgets formand, med henblik på at denne i overensstemmelse med stk. 3:

- enten på udvalgets vegne underretter Parlamentets formand om, at mandatet kan konstateres ledigt,

- eller indkalder udvalget til et ekstraordinært møde med henblik på at behandle eventuelle problemer, som ordføreren måtte have gjort opmærksom på.

4. Uforenelighed som følge af national lovgivning meddeles Parlamentet, som tager meddelelsen til efterretning.

Giver medlemsstaternes eller Unionens kompetente myndigheder formanden meddelelse om udnævnelse til hverv, der er uforenelige med medlemskab af Europa-Parlamentet, underretter formanden Parlamentet, som konstaterer, at mandatet er blevet ledigt.

5. Mandatet anses som ophørt og ledigt fra følgende tidspunkter:

- ved nedlæggelse af mandat: fra datoen for Parlamentets konstatering af, at mandatet er blevet ledigt, fra den dato, hvor formanden har modtaget skriftlig meddelelse herom, eller fra en senere (men ikke tidligere) dato, som er angivet i meddelelsen fra det afgående medlem,

- ved udnævnelse til hverv, som er uforenelige med mandatet som medlem af Europa-Parlamentet enten i henhold til den nationale valglov eller i henhold til artikel 6 i akten af 20. september 1976: fra det tidspunkt, der angives af medlemsstaternes eller Unionens kompetente myndigheder.

6. Når Parlamentet har konstateret, at et mandat er blevet ledigt, underretter det vedkommende medlemsstat herom.

7. Enhver indsigelse mod gyldigheden af et allerede prøvet mandat henvises til det kompetente udvalg, som omgående aflægger beretning til Parlamentet senest ved begyndelsen af den efterfølgende mødeperiode.

8. Parlamentet forbeholder sig ret til at erklære prøvede mandater for ugyldige eller til at nægte at erklære et mandat for ledigt, dersom der i forbindelse med godkendelsen eller ophævelsen af mandatet konstateres materielle unøjagtigheder eller mangler ved samtykket.

Artikel 9 Adfærdsregler

1. Parlamentet kan vedtage adfærdsregler for sine medlemmer. Sådanne regler vedtages i overensstemmelse med artikel 163, stk. 2, og vedføjes forretningsordenen (2).

Disse regler kan på ingen måde gøre indgreb i eller begrænse udøvelsen af mandatet eller af virksomhed af politisk eller anden art i forbindelse hermed.

2. Kvæstorerne er ansvarlige for udstedelse af adgangskort, der er personlige og gyldige i op til et år, til personer, der regelmæssigt ønsker adgang til Parlamentet for i egen eller tredjemands interesse at informere dets medlemmer som led i disses parlamentariske mandat.

Til gengæld skal de pågældende personer:

- efterleve den adfærdskodeks, der er anført i et bilag til forretningsordenen (3)

- indskrive sig i et register, som føres af kvæstorerne.

Offentligheden har efter anmodning adgang til registret på alle Parlamentets arbejdssteder og, på en af kvæstorerne nærmere fastsat måde, i dens informationskontorer i medlemsstaterne.

Gennemførelsesbestemmelserne til dette stykke er nærmere beskrevet i et bilag (4) til forretningsordenen.

KAPITEL II PARLAMENTETS SESSIONER

Artikel 10 Indkaldelse af Parlamentet

1. Valgperioden svarer til varigheden af medlemmernes mandat som fastsat i akten af 20. september 1976.

Sessionen er den årlige periode, der fremgår af ovennævnte akt og af traktaterne.

Mødeperioden er den periode - som regel hver måned - hvor Parlamentet træder sammen. Den er opdelt i daglige møder.

Parlamentsmøder, der afholdes samme dag, betragtes som et enkelt møde.

2. Parlamentet træder sammen uden indkaldelse den anden tirsdag i marts hvert år og fastsætter selv varigheden af de mødefri perioder inden for sessionen.

3. Parlamentet træder endvidere sammen uden indkaldelse den første tirsdag efter udløbet af et tidsrum på en måned regnet fra slutningen af den periode, der er omhandlet i artikel 9, stk. 1, i akten af 20. september 1976.

4. Formandskonferencen kan ændre varigheden af de i henhold til stk. 2 fastsatte mødefri perioder ved en begrundet afgørelse, som skal træffes mindst to uger før den af Parlamentet oprindeligt fastsatte dato for genoptagelse af sessionen; denne dato kan dog ikke udskydes mere end to uger.

5. Efter anmodning fra et flertal af Parlamentets medlemmer eller efter anmodning fra Kommissionen eller Rådet indkalder formanden Parlamentet til ekstraordinært møde efter at have hørt Formandskonferencen.

Formanden kan endvidere med Formandskonferencens samtykke indkalde Parlamentet til ekstraordinært møde efter anmodning fra 1/3 af dettes medlemmer.

Artikel 11 Mødested

1. Parlamentet holder sine plenarmøder og udvalgsmøder på det sted, som i henhold til traktaterne er fastsat som dets hjemsted.

2. Parlamentet kan dog undtagelsesvis med et flertal blandt sine medlemmer træffe afgørelse om at holde ét eller flere plenarmøder uden for sit hjemsted.

Forslag om yderligere mødeperioder i Bruxelles og ændringsforslag hertil vil kunne vedtages med simpelt flertal.

3. Ethvert udvalg kan vedtage at anmode om, at ét eller flere møder bliver holdt uden for ovennævnte hjemsted. Anmodningen, der skal begrundes, rettes til Parlamentets formand, som forelægger den for Præsidiet. I tilfælde af uopsættelighed kan formanden selv træffe afgørelsen. Afslag fra Præsidiet eller formanden skal være begrundet.

KAPITEL III HVERV

Artikel 12 Aldersformand

1. På det i artikel 10, stk. 3, omhandlede møde samt ethvert andet møde til valg af formand og Præsidium fører det ældste af de tilstedeværende medlemmer forsædet som aldersformand, indtil formanden er erklæret valgt.

2. Under aldersformandens ledelse må ingen forhandling finde sted, der ikke har sammenhæng med valget af formand eller med valgs prøvelse.

Rejses der under aldersformandens ledelse spørgsmål om valgs prøvelse, henviser denne spørgsmålet til det kompetente udvalg.

Artikel 13 Indstilling af kandidater og almindelige bestemmelser

1. Formanden, næstformændene og kvæstorerne vælges ved hemmelig afstemning. Indstilling af kandidater kan kun ske med de pågældendes samtykke. Indstillingen kan kun foretages af politiske grupper eller mindst 29 medlemmer. Dog kan kandidaterne vælges med akklamation, hvis antallet af kandidater ikke overstiger antallet af ledige pladser.

2. Optællingen af stemmerne ved hemmelig afstemning foretages af fire stemmetællere udtaget ved lodtrækning blandt medlemmerne. Kandidaterne kan ikke være stemmetællere.

3. Ved valg af formand, næstformænd og kvæstorer taget som en helhed må der tages hensyn til en rimelig repræsentation af medlemsstater og politiske retninger.

Artikel 14 Valg af formand - Åbningstale

1. Først vælges formanden. Kandidaturerne skal før hver valgrunde forelægges for aldersformanden, som bekendtgør dem for Parlamentet. Har ingen kandidat efter tre valgrunder opnået absolut flertal af de afgivne stemmer, kan kun de to medlemmer, der ved tredje valgrunde har opnået det største antal stemmer, være kandidater ved fjerde valgrunde. I tilfælde af stemmelighed erklæres den ældste kandidat valgt.

2. Så snart formanden er valgt, overlader aldersformanden forsædet til denne. Kun den valgte formand kan holde en åbningstale.

Artikel 15 Valg af næstformænd

1. Derefter vælges de 14 næstformænd på én stemmeseddel. Ved første valgrunde anses de kandidater, der har opnået absolut flertal af de afgivne stemmer, for valgt i den rækkefølge, der fremgår af deres stemmetal. Opnår man ikke herved at få valgt alle næstformændene, afholdes under samme betingelser en ny valgrunde til besættelse af de resterende pladser. Bliver en tredje valgrunde nødvendig, betragtes de kandidater, som får flest stemmer, som valgt til de resterende pladser. I tilfælde af stemmelighed erklæres de ældste kandidater valgt.

Selv om det i modsætning til artikel 14, stk. 1, ikke fremgår klart i forbindelse med valg af næstformænd, at der kan forelægges kandidaturer mellem de forskellige valgrunder, følger dette automatisk af Forsamlingens ret til alene at træffe afgørelse om enhver kandidatur, så meget mere som det kunne vanskeliggøre en hensigtsmæssig afvikling af valget, hvis denne mulighed ikke fandtes.

2. Med forbehold af artikel 17, stk. 1, bestemmes næstformændenes rangfølge af den rækkefølge, hvori de er valgt, og i tilfælde af stemmelighed af alderen.

Når valg ikke finder sted ved hemmelig afstemning, er rangfølgen den, hvori formanden har oplæst navnene.

Artikel 16 Valg af kvæstorer

Efter valg af næstformænd vælger Parlamentet fem kvæstorer.

Disse kvæstorer vælges på samme måde som næstformændene.

Artikel 17 Funktionsperiode

1. Funktionsperioden for formand, næstformænd og kvæstorer udgør 2 1/2 år.

Uanset om et medlem ændrer sit gruppetilhørsforhold, bevarer han i den resterende del af sin funktionsperiode på 2 1/2 år sit eventuelle medlemskab af Præsidiet eller Kvæstorkollegiet.

2. Bliver en af disse poster ledig inden udløbet af denne periode, forbliver det dertil valgte medlem kun på denne post, indtil hans forgængers funktionsperiode er udløbet.

Artikel 18 Ledige poster

1. Nyvalg af formanden, en næstformand eller en kvæstor inden for valgperioden foretages efter foranstående bestemmelser.

En nyvalgt næstformand indtager sin forgængers plads i næstformændenes rangfølge.

2. Bliver formandens plads ledig, udøver første næstformand hans hverv, indtil der vælges en ny formand.

Artikel 19 Formandens opgaver

1. Formanden leder på de i forretningsordenen fastsatte betingelser alt arbejde i Parlamentet og dets organer. Han har alle de beføjelser, som er nødvendige for at føre forsædet ved alle Parlamentets forhandlinger og sikre, at de afvikles korrekt.

Blandt formandens beføjelser i henhold til forretningsordenens artikel 19, stk. 1, er retten til at sætte teksterne under afstemning i en anden rækkefølge end den afstemningsrækkefølge, der fremgår af det dokument, der stemmes om. Formanden kan i analogi med bestemmelserne i artikel 115, stk. 5 og 6, forinden indhente Parlamentets samtykke hertil.

2. Formanden åbner, udsætter og hæver møderne. Han påser overholdelsen af forretningsordenen, sørger for opretholdelse af god orden, giver talerne ordet, erklærer forhandlingerne for afsluttet, lader foretage afstemninger og bekendtgør afstemningernes udfald. Han henviser de sager til udvalgene, som hører under deres sagsområde.

3. Formanden må under forhandlingerne kun tage ordet for at sammenfatte forhandlingen og føre den tilbage til sagen. Vil formanden deltage i forhandlingerne, må han forlade formandspladsen og kan først indtage den igen, efter at forhandlingen om sagen er afsluttet.

4. Formanden repræsenterer Parlamentet i internationale forbindelser, ved officielle lejligheder samt i administrative, retslige og finansielle anliggender. Han kan uddelegere disse beføjelser.

Artikel 20 Næstformændenes opgaver

Er formanden fraværende eller forhindret, eller vil han deltage i forhandlingerne, jf. artikel 19, stk. 3, træder en af næstformændene i hans sted, jf. artikel 15, stk. 2.

KAPITEL IV PARLAMENTETS ORGANER

Artikel 21 Præsidiets sammensætning

1. Præsidiet består af formanden og Parlamentets 14 næstformænd.

2. Kvæstorerne er medlemmer af Præsidiet med rådgivende funktion.

3. I tilfælde af stemmelighed ved vedtagelser i Præsidiet er formandens stemme udslaggivende.

Artikel 22 Præsidiets opgaver

1. Præsidiet udfører de opgaver, det får overdraget i henhold til forretningsordenen.

2. Præsidiet træffer afgørelse om finansielle, organisatoriske og administrative spørgsmål vedrørende medlemmerne, Parlamentets interne organisation, dets sekretariat og dets organer.

3. Præsidiet træffer afgørelse i spørgsmål vedrørende mødernes afvikling.

4. Præsidiet vedtager bestemmelserne vedrørende løsgængere, jf. artikel 30.

5. Præsidiet fastsætter Generalsekretariatets stillingsfortegnelse og regulativerne for tjenestemænds og øvrige ansattes administrative og finansielle stilling.

6. Præsidiet opstiller det foreløbige forslag til Parlamentets budgetoverslag.

7. Præsidiet vedtager retningslinjerne for kvæstorerne, jf. artikel 25.

8. Præsidiet godkender udvalgsmøder uden for de sædvanlige arbejdssteder, høringer og ordføreres undersøgelses- og informationsrejser.

9. Præsidiet udnævner generalsekretæren, jf. artikel 164.

10. Formanden og/eller Præsidiet kan betro almindelige eller specielle opgaver fra formandens og/eller Præsidiets kompetenceområde til ét eller flere medlemmer af Præsidiet. Samtidig fastlægges, hvorledes disse opgaver skal gennemføres.

11. Ved nyvalg af Parlamentet fungerer det afgående Præsidium indtil det nye Parlaments første møde.

Artikel 23 Formandskonferencens sammensætning

1. Formandskonferencen består af Parlamentets formand og gruppeformændene. En gruppeformand kan lade sig repræsentere ved et medlem af sin gruppe.

2. Løsgængerne sender to medlemmer til møderne i Formandskonferencen, hvor disse deltager uden stemmeret.

3. Formandskonferencen søger at nå frem til konsensus i de spørgsmål, der forelægges den.

Hvor det ikke er muligt at opnå konsensus, foretages der afstemning, hvor hver gruppes stemme tæller i forhold til dens antal medlemmer.

Artikel 24 Formandskonferencens opgaver

1. Formandskonferencen udfører de opgaver, den får overdraget i henhold til forretningsordenen.

2. Formandskonferencen træffer afgørelse om tilrettelæggelsen af Parlamentets arbejde og om spørgsmål vedrørende planlægningen af lovgivningsarbejdet.

3. Formandskonferencen er ansvarlig for spørgsmål vedrørende forbindelserne til Den Europæiske Unions andre organer og institutioner samt til medlemsstaternes nationale parlamenter.

4. Formandskonferencen er ansvarlig for spørgsmål vedrørende forbindelserne med tredjelande samt med institutioner og organisationer uden for Den Europæiske Union.

5. Formandskonferencen opstiller forslaget til dagsorden for mødeperioderne.

6. Formandskonferencen er ansvarlig for sammensætningen af udvalg og midlertidige undersøgelsesudvalg samt blandede parlamentariske udvalg, stående delegationer og ad hoc-delegationer og disses beføjelser.

7. Formandskonferencen træffer afgørelse om fordelingen af pladserne i mødesalen, jf. artikel 31.

8. Formandskonferencen giver tilladelse til initiativbetænkninger.

9. Formandskonferencen stiller forslag til Præsidiet vedrørende administrative og budgetmæssige spørgsmål i de politiske grupper.

Artikel 25 Kvæstorernes opgaver

Kvæstorerne varetager administrative og finansielle opgaver, som direkte vedrører medlemmerne, efter retningslinjer vedtaget af Præsidiet.

Artikel 26 Udvalgsformandskonferencen

1. Udvalgsformandskonferencen består af formændene for alle stående og midlertidige udvalg. Den vælger en formand.

2. Udvalgsformandskonferencen kan rette henstillinger til Formandskonferencen om udvalgenes arbejde og opstillingen af dagsordenen for mødeperioderne.

3. Præsidiet og Formandskonferencen kan overdrage Udvalgsformandskonferencen visse opgaver.

Artikel 27 Delegationsformandskonferencen

1. Delegationsformandskonferencen består af formændene for alle stående interparlamentariske delegationer. Den vælger en formand.

2. Delegationsformandskonferencen kan rette henstillinger til Formandskonferencen om delegationernes arbejde.

3. Præsidiet og Formandskonferencen kan overdrage Delegationsformandskonferencen visse opgaver.

Artikel 28 Præsidiets, Formandskonferencens og kvæstorernes oplysningspligt

1. Protokollerne fra Præsidiets og Formandskonferencens møder oversættes til de officielle sprog, trykkes og omdeles til alle Parlamentets medlemmer, medmindre Præsidiet eller Formandskonferencen af fortrolighedshensyn undtagelsesvis bestemmer andet.

2. Ethvert medlem kan stille spørgsmål om Præsidiets, Formandskonferencens eller kvæstorernes arbejde. Sådanne spørgsmål indgives skriftligt til formanden; de offentliggøres sammen med besvarelserne i Parlamentets bulletin inden for en frist på 30 dage, efter at spørgsmålene er stillet.

KAPITEL V POLITISKE GRUPPER

Artikel 29 Dannelse af politiske grupper

1. Medlemmerne kan danne grupper efter politisk tilhørsforhold.

2. Til dannelse af en politisk gruppe kræves mindst 29 medlemmer fra én medlemsstat, 23 fra to, 18 fra tre eller 14 fra fire eller flere medlemsstater.

3. Et medlem kan kun tilhøre én politisk gruppe.

4. Stiftelsen af en politisk gruppe meddeles formanden i en erklæring. Erklæringen skal omfatte navnet på gruppen, navnene på medlemmerne og navnene på bestyrelsesmedlemmerne.

5. Stiftelseserklæringen offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Artikel 30 Løsgængere

1. Medlemmer, der ikke tilslutter sig en politisk gruppe, råder over et sekretariat. De nærmere regler fastsættes af Præsidiet efter forslag fra generalsekretæren.

2. Præsidiet fastsætter bestemmelser om disse medlemmers status og parlamentariske rettigheder.

Artikel 31 Fordeling af pladserne i mødesalen

Formandskonferencen træffer afgørelse om fordelingen af pladserne i mødesalen til de politiske grupper, løsgængerne og Den Europæiske Unions institutioner.

KAPITEL VI FORBINDELSERNE MED ANDRE INSTITUTIONER

INDSTILLINGER OG UDNÆVNELSER

Artikel 32 Indstilling til hvervet som formand for Kommissionen

1. Når medlemsstaternes regeringer er blevet enige om at foreslå en kandidat til hvervet som formand for Kommissionen, anmoder formanden denne om at afgive en redegørelse over for Parlamentet. Redegørelsen efterfølges af en forhandling.

Rådet indbydes til at deltage i forhandlingen.

2. Parlamentet godkender eller forkaster forslaget med et flertal af de afgivne stemmer.

Afstemningen sker ved navneopråb.

3. Formanden fremsender resultatet af afstemningen som Parlamentets udtalelse til formanden for Det Europæiske Råd og til medlemsstaternes regeringer.

4. Afgiver Parlamentet negativ udtalelse om den person, der er foreslået udnævnt til hvervet som formand for Kommissionen, anmoder formanden medlemsstaterne om at trække deres forslag tilbage og forelægge Parlamentet et nyt.

Artikel 33 Afstemning om godkendelse af Kommissionen

1. Når medlemsstaternes regeringer er blevet enige om de øvrige personer, som de foreslår udnævnt til medlemmer af Kommissionen, anmoder formanden efter høring af den indstillede formand for Kommissionen kandidaterne om at møde for de relevante udvalg i henhold til deres forventede forretningsområder.

2. Udvalget kan opfordre kandidaten til at afgive en redegørelse og besvare spørgsmål. Udvalget meddeler derpå formanden sine konklusioner.

3. Formanden for den indstillede Kommission forelægger dennes program på et møde i Parlamentet, hvortil alle medlemmer af Rådet er indbudt. Forelæggelsen efterfølges af en forhandling.

4. Som afslutning på forhandlingen kan en politisk gruppe fremsætte et beslutningsforslag med en erklæring om:

a) at Parlamentet godkender den indstillede Kommission, eller

b) at Parlamentet forkaster den indstillede Kommission, eller

c) at Parlamentet udsætter afstemningen til sit næste møde for at få mulighed for at behandle de forbehold, det har givet udtryk for under forhandlingen.

5. Til Parlamentets godkendelse af Kommissionen kræves et flertal af de afgivne stemmer.

Afstemningen sker ved navneopråb.

6. Godkender Parlamentet den indstillede Kommission, meddeler formanden medlemsstaternes regeringer, at udnævnelsen af Kommissionen nu kan finde sted.

Artikel 34 Forslag om mistillidsvotum til Kommissionen

1. 1/10 af Parlamentets medlemmer kan indgive forslag til Parlamentets formand om mistillidsvotum til Kommissionen.

2. Forslaget skal være forsynet med betegnelsen »Forslag om mistillidsvotum« og skal være begrundet. Det fremsendes til Kommissionen.

3. Formanden giver straks medlemmerne meddelelse om forslagets indgivelse.

4. Forhandlingen om forslaget finder tidligst sted 24 timer efter meddelelsen til medlemmerne.

5. Afstemningen om forslaget sker ved navneopråb og finder tidligst sted 48 timer efter forhandlingens begyndelse.

6. Forhandlingen og afstemningen finder sted senest under den mødeperiode, der følger efter forslagets indgivelse.

7. Forslaget om mistillidsvotum er vedtaget, hvis det opnår et flertal på 2/3 af de afgivne stemmer og et flertal blandt Parlamentets medlemmer. Afstemningsresultatet meddeles formanden for Rådet og formanden for Kommissionen.

Artikel 35 Udnævnelse af Revisionsrettens medlemmer

1. De indstillede medlemmer af Revisionsretten opfordres til at afgive en redegørelse i det kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra dets medlemmer.

2. Det kompetente udvalg forelægger Parlamentet en indstilling om, hvorvidt de foreslåede kandidater skal udnævnes.

3. Afstemningen finder sted inden for to måneder fra modtagelsen af forslaget, medmindre Parlamentet efter anmodning fra det kompetente udvalg, en politisk gruppe eller mindst 29 medlemmer bestemmer andet.

4. Afgiver Parlamentet negativ udtalelse, anmoder formanden Rådet om at trække sit forslag tilbage og forelægge Parlamentet et nyt.

Artikel 36 Den Europæiske Centralbank (Det Europæiske Monetære Institut)

1. Den kandidat, der er foreslået til hvervet som formand for Den Europæiske Centralbank, opfordres til at afgive en redegørelse i det kompetente udvalg og besvare spørgsmål fra dets medlemmer.

2. Det kompetente udvalg forelægger Parlamentet en indstilling om godkendelse eller forkastelse af den foreslåede kandidat.

3. Afstemningen finder sted inden for to måneder fra modtagelsen af forslaget, medmindre Parlamentet efter anmodning fra det kompetente udvalg, en politisk gruppe eller mindst 29 medlemmer bestemmer andet.

4. Afgiver Parlamentet negativ udtalelse, anmoder formanden Rådet om at trække sit forslag tilbage og forelægge Parlamentet et nyt.

5. Denne fremgangsmåde finder også anvendelse på kandidaterne til hvervene som næstformand og direktionsmedlem i Den Europæiske Centralbank og formand for Det Europæiske Monetære Institut.

REDEGØRELSER

Artikel 37 Redegørelser fra Kommissionen, Rådet og Det Europæiske Råd

1. Medlemmerne af Kommissionen, Rådet og Det Europæiske Råd kan på ethvert tidspunkt anmode formanden om at få ordet for at afgive en redegørelse. Formanden afgør, hvornår redegørelsen kan afgives. En sådan redegørelse kan efterfølges af en forhandling.

2. Et udvalg, en politisk gruppe eller mindst 29 medlemmer kan fremsætte et beslutningsforslag.

3. Der stemmes om sådanne beslutningsforslag samme dag. Formanden træffer afgørelse om eventuelle undtagelser fra denne regel. Stemmeforklaringer er tilladt.

4. Et fælles beslutningsforslag erstatter de af forslagsstillerne tidligere indgivne forslag, men ikke dem, der er indgivet af andre udvalg, politiske grupper eller medlemmer.

5. Når ét beslutningsforslag er vedtaget, sættes de øvrige ikke under afstemning, medmindre formanden undtagelsesvis bestemmer andet.

6. Efterfølges redegørelsen ikke af en forhandling, kan medlemmerne inden for en periode på i alt 30 minutter stille korte, præcist formulerede spørgsmål.

Artikel 38 Redegørelser fra Revisionsretten

1. Formanden for Revisionsretten kan, som led i dechargeproceduren eller Parlamentets andre aktiviteter vedrørende budgetkontrol, opfordres til at tage ordet for at forelægge bemærkningerne i Rettens årsberetning, særberetninger eller udtalelser samt for at redegøre for Rettens arbejdsprogram.

2. Parlamentet kan vedtage at afholde en særlig forhandling med deltagelse af Kommissionen og Rådet om spørgsmål, der rejses i sådanne redegørelser.

Artikel 39 Redegørelser fra Den Europæiske Centralbank (Det Europæiske Monetære Institut)

1. Formanden for Den Europæiske Centralbank forelægger Bankens årsberetning for Parlamentet.

2. Parlamentet kan vedtage at lade denne forelæggelse efterfølge af en drøftelse.

3. Formanden for Den Europæiske Centralbank og andre medlemmer af dennes direktion kan indbydes til et møde i det kompetente udvalg med henblik på at afgive en redegørelse og besvare spørgsmål. Bankens formand deltager to gange årligt i sådanne møder. Han kan herudover efter godkendelse fra Formandskonferencen indbydes til yderligere møder, såfremt omstændighederne efter det kompetente udvalgs opfattelse berettiger hertil.

4. Disse bestemmelser gælder også for formanden for Det Europæiske Monetære Institut, så længe dette eksisterer.

FORESPØRGSLER OG SPØRGSMÅL TIL RÅDET OG KOMMISSIONEN

Artikel 40 Forespørgsler til mundtlig besvarelse

1. Et udvalg, en politisk gruppe eller mindst 29 medlemmer kan stille forespørgsler til Rådet eller Kommissionen med anmodning om, at de opføres på Parlamentets dagsorden.

Forespørgslerne indgives skriftligt til formanden, som straks forelægger dem for Formandskonferencen.

Formandskonferencen afgør, om og i hvilken rækkefølge de opføres på dagsordenen.

2. Forespørgsler til Kommissionen eller Rådet skal fremsendes til den pågældende institution henholdsvis mindst én og mindst tre uger før det møde, på hvis dagsorden forespørgslerne skal opføres.

3. Den i stk. 2 fastsatte frist finder ikke anvendelse på forespørgsler vedrørende områder, der henhører under artikel J.7 og K.6 i traktaten om Den Europæiske Union. Rådet skal besvare sådanne forespørgsler inden for en rimelig frist, således at Parlamentet holdes behørigt underrettet.

4. En af forespørgerne må anvende fem minutter til begrundelsen. Et medlem af den adspurgte institution besvarer forespørgslen.

Forespørgeren har ret til at udnytte hele den anførte taletid.

5. I øvrigt finder artikel 37, stk. 2, 3, 4 og 5, tilsvarende anvendelse.

Artikel 41 Spørgetid

1. Under hver mødeperiode er der spørgetid til Rådet og Kommissionen på tidspunkter, som Parlamentet vedtager efter forslag fra Formandskonferencen. Parlamentet kan vedtage at afsætte et tidsrum til spørgsmål til Kommissionens formand og dens enkelte medlemmer.

2. Under hver mødeperiode kan et medlem kun stille ét spørgsmål til Rådet og Kommissionen.

3. Spørgsmålene indgives skriftligt til formanden, der afgør, om de kan stilles, og fastsætter rækkefølgen for deres behandling. Denne afgørelse meddeles straks spørgeren.

4. Fremgangsmåden for afviklingen af spørgetiden fastlægges ved retningslinjer (5).

Artikel 42 Forespørgsler til skriftlig besvarelse

1. Ethvert medlem kan stille forespørgsler til Rådet eller Kommissionen med anmodning om skriftlig besvarelse.

2. Forespørgslerne indgives skriftligt til formanden, som meddeler dem til den pågældende institution.

3. Forespørgslerne offentliggøres sammen med besvarelserne i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

4. Har en forespørgsel ikke kunnet besvares inden for fristen, optages den efter anmodning fra forespørgeren på dagsordenen for det næste møde i det kompetente udvalg. Artikel 41 finder tilsvarende anvendelse.

5. Forespørgsler, der kræver omgående svar, men ikke nogen dybtgående undersøgelse (prioriterede forespørgsler), besvares inden for en frist på tre uger. Hvert medlem kan stille en sådan prioriteret forespørgsel én gang om måneden.

6. Alle andre forespørgsler (ikke-prioriterede forespørgsler) besvares inden for en frist på seks uger.

7. Medlemmerne anfører, hvilken form for forespørgsel det drejer sig om. Formanden træffer den endelige afgørelse.

BERETNINGER

Artikel 43 Kommissionens almindelige årsberetning

Kommissionens almindelige årsberetning om Den Europæiske Unions virksomhed sendes til udvalgene, der kan forelægge visse specifikke eller grundlæggende spørgsmål for plenarforsamlingen under anvendelse af en af de gældende procedurer.

Artikel 44 Kommissionens årsberetning om gennemførelsen af fællesskabsretten

1. Kommissionens årsberetning om gennemførelsen af fællesskabsretten i medlemsstaterne sendes til alle berørte udvalg. Ethvert af disse udvalg kan afgive udtalelse til det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige anliggender, som forelægger en betænkning på plenarmødet.

2. Den på plenarmødet vedtagne beslutning sendes sammen med det kompetente udvalgs betænkning til Rådet, Kommissionen og medlemsstaternes regeringer og parlamenter.

BESLUTNINGER OG HENSTILLINGER

Artikel 45 Beslutningsforslag

1. Ethvert medlem kan indgive beslutningsforslag om et emne, som falder ind under Den Europæiske Unions virksomhedsområde.

Beslutningsforslaget må højst være på 200 ord.

2. Det kompetente udvalg træffer afgørelse om behandlingsformen.

Det kan behandle beslutningsforslaget sammen med andre beslutningsforslag eller betænkninger.

Det kan vedtage at afgive en udtalelse, der også kan have form af en skrivelse.

Det kan vedtage at udarbejde en betænkning. I så fald indhentes Formandskonferencens tilladelse hertil.

3. Forslagsstilleren underrettes om udvalgets og Formandskonferencens afgørelser.

4. Betænkningen skal indeholde det indgivne beslutningsforslag.

5. Udtalelser i form af en skrivelse til andre af Den Europæiske Unions institutioner fremsendes af formanden.

6. Beslutningsforslag indgivet i henhold til artikel 37, stk. 2, artikel 40, stk. 5, eller artikel 47, stk. 1, kan tages tilbage af forslagsstilleren eller -stillerne inden den endelige afstemning om forslaget.

7. Beslutningsforslag indgivet i henhold til stk. 1 kan tages tilbage af forslagsstilleren eller -stillerne eller den første underskriver af forslaget, så længe det kompetente udvalg endnu ikke har vedtaget at udarbejde betænkning herom, jf. stk. 2.

Er forslaget imidlertid blevet overtaget af udvalget på denne måde, kan kun udvalget selv tage det tilbage, og kun så længe forslaget endnu ikke er sat under endelig afstemning.

8. Et tilbagetaget beslutningsforslag kan overtages og straks indgives på ny af en politisk gruppe, et udvalg eller det antal medlemmer, der kræves for at indgive den pågældende form for beslutningsforslag.

Det påhviler udvalgene at sikre, at beslutningsforslag i henhold til denne artikel, som opfylder de fastsatte krav, følges op, og at der på passende måde henvises til dem i de dokumenter, hvori denne opfølgning sker.

Artikel 46 Henstillinger til Rådet

1. Mindst 29 medlemmer eller en politisk gruppe kan fremsætte et forslag til henstilling til Rådet vedrørende de i afsnit V og VI i traktaten om Den Europæiske Union omhandlede spørgsmål.

2. Forslagene henvises til behandling i det kompetente udvalg.

Det kompetente udvalg forelægger eventuelt sagen for Parlamentet efter bestemmelserne i denne forretningsorden.

3. Når det kompetente udvalg udarbejder betænkning, forelægger det Parlamentet et forslag til henstilling til Rådet, en kortfattet begrundelse og eventuelle udtalelser fra de hørte udvalg.

4. I tilfælde af uopsættelighed gælder bestemmelserne i artikel 92 og 94.

Artikel 47 Debatter om aktuelle og uopsættelige spørgsmål af væsentlig betydning

1. En politisk gruppe eller mindst 29 medlemmer kan skriftligt anmode formanden om, at der afholdes en debat om et aktuelt og uopsætteligt spørgsmål af væsentlig betydning, jf. artikel 95, stk. 3. En sådan anmodning skal ledsages af et beslutningsforslag. Formanden informerer omgående Parlamentet om alle anmodninger om debat.

2. På grundlag af de i stk. 1 omhandlede anmodninger udarbejder Formandskonferencen i overensstemmelse med bilag III en liste over de emner, der skal sættes på dagsordenen for den næste debat om aktuelle og uopsættelige spørgsmål af væsentlig betydning. Der kan højst opføres fem emner på dagsordenen. Formanden underretter Parlamentet om denne liste senest ved begyndelsen af eftermiddagsmødet samme dag.

Indtil afslutningen af samme dags møde kan en politisk gruppe eller mindst 29 medlemmer rejse skriftligt begrundet indsigelse mod denne afgørelse og kræve, at Parlamentet lader et emne udgå af debatten og/eller inddrager et nyt emne i debatten, uden at det i denne artikel fastsatte mulige maksimale antal emner overskrides. Formanden afgør, om indsigelsen kan behandles. Der stemmes om indsigelsen uden forhandling ved begyndelsen af mødet den følgende dag.

3. Inden for den samlede varighed af sådanne debatter på højst tre timer for hver mødeperiode fordeles den samlede taletid for de politiske grupper og for løsgængerne i henhold til artikel 106, stk. 2 og 3.

Den taletid, der er tilovers efter forelæggelse af beslutningsforslagene og afstemning samt den eventuelt aftalte taletid til Rådet og Kommissionen, fordeles mellem de politiske grupper og løsgængerne.

4. Når debatten er afsluttet, finder afstemning straks sted. Bestemmelserne i artikel 122 finder ikke anvendelse.

Afstemning om artikel 47-beslutningsforslag kan på formandens og Formandskonferencens initiativ finde sted under ét.

5. Indgives der to eller flere beslutningsforslag om samme emne, finder bestemmelserne i artikel 37, stk. 4, anvendelse.

6. Formanden og gruppeformændene kan bestemme, at et beslutningsforslag sættes under afstemning uden forhandling. En sådan afgørelse kræver enstemmighed blandt gruppeformændene.

Artikel 128, 129 og 131 gælder ikke for beslutningsforslag, som er opført på dagsordenen for en debat om aktuelle og uopsættelige spørgsmål af væsentlig betydning.

Beslutningsforslag, der er indgivet med henblik på en debat om aktuelle og uopsættelige spørgsmål af væsentlig betydning, jf. stk. 1, men som ikke opføres på den i overensstemmelse med stk. 2 opstillede liste over emner til denne debat, eller som opføres på listen, men som ikke kan behandles inden for den tidsramme, der er afsat til debatten, bortfalder. Dette gælder ligeledes, såfremt det efter anmodning herom i henhold til artikel 112, stk. 3, konstateres, at der ikke er et beslutningsdygtigt antal til stede. Medlemmerne har naturligvis ret til at indgive disse beslutningsforslag på ny, så de enten kan henvises til udvalgsbehandling, jf. artikel 45, eller opføres på listen over aktuelle og uopsættelige spørgsmål af væsentlig betydning i den efterfølgende mødeperiode.

Et beslutningsforslag indgivet i overensstemmelse med stk. 1 kan ikke opføres på dagsordenen for en debat om aktuelle og uopsættelige spørgsmål af væsentlig betydning, hvis dets emne allerede er opført på dagsordenen for den pågældende mødeperiode.

Forretningsordenen giver ingen mulighed for, at et beslutningsforslag fremsat i overensstemmelse med stk. 1 behandles sammen med en udvalgsbetænkning om samme emne.

***

Fremsættes anmodning om at få fastslået, om det fornødne antal medlemmer er til stede, jf. artikel 112, stk. 3, gælder denne anmodning kun for det beslutningsforslag, der er under afstemning, og ikke for de efterfølgende.

Artikel 48 Skriftlige erklæringer

1. Ethvert medlem kan indgive en skriftlig erklæring på højst 200 ord om et emne, som falder ind under Den Europæiske Unions virksomhedsområde. Sådanne erklæringer trykkes på de officielle sprog, omdeles og optages i et register.

2. Ethvert medlem kan føre sig på som medunderskriver af en i registeret optaget erklæring.

3. Ved slutningen af hver mødeperiode meddeler formanden, hvor mange underskrifter hver af de i registeret optagne erklæringer har fået.

4. Så snart en i registeret optaget erklæring er underskrevet af mindst halvdelen af Parlamentets medlemmer, sendes den til de i erklæringen anførte institutioner med angivelse af underskrivernes navne. Formanden underretter medlemmerne herom på det følgende møde, og erklæringen medtages sammen med underskrivernes navne som bilag til protokollen fra dette møde. Efter formandens meddelelse er registeret lukket for yderligere underskrifter.

5. En skriftlig erklæring, der har stået i registeret i mere end 2 måneder uden at være blevet underskrevet af mindst halvdelen af Parlamentets medlemmer, bortfalder.

KAPITEL VII LOVGIVNINGSMÆSSIGE PROCEDURER

GENERELLE BESTEMMELSER

Artikel 49 Årsprogrammet for lovgivningen

1. Parlamentet deltager sammen med Kommissionen og Rådet i fastlæggelsen af Den Europæiske Unions lovgivningsprogram.

2. Kommissionen forelægger hvert år i oktober sit årsprogram for lovgivningen ledsaget af en evaluering af det foregående års lovgivningsprogram.

3. Årsprogrammet for lovgivningen vedrører

a) alle lovgivningsmæssige forslag

b) aftaler med tredjelande.

Programmet vedrører også alle forslag til retsakter og lovgivningsmæssige dokumenter, som Parlamentet eller Rådet har anmodet om, og som Kommissionen har indvilliget i at forelægge.

Enhver retsakt, der er medtaget i lovgivningsprogrammet, skal angive retsgrundlaget og fristen for vedtagelse.

4. Inden udgangen af hvert år vedtager Parlamentet en beslutning om de vigtigste politiske målsætninger for lovgivningsprogrammet.

5. Under hastende og uforudsete omstændigheder kan en institution på eget initiativ og i overensstemmelse med de i traktaterne fastsatte procedurer foreslå tilføjelse af en lovforanstaltning ud over dem, der er omtalt i lovgivningsprogrammet.

6. Formanden fremsender den af Parlamentet vedtagne beslutning til de øvrige institutioner, der deltager i Unionens lovgivningsprocedure, og til medlemsstaternes parlamenter.

Formanden anmoder Rådet om at afgive en udtalelse om Kommissionens årsprogram for lovgivningen samt om Parlamentets beslutning.

7. Er en institution ikke i stand til at overholde den fastsatte tidsplan, giver den den anden institution meddelelse om grundene hertil og foreslår en ny tidsplan.

8. Parlamentet skal hver sjette måned tage udviklingen i gennemførelsen af årsprogrammet for lovgivningen op til fornyet behandling.

Programmet kan tages op til revision i begyndelsen af andet halvår.

Artikel 50 Lovgivningsinitiativ

1. Parlamentet kan anmode Kommissionen om at fremsætte passende forslag til retsakt, jf. EF-traktatens artikel 138 B, stk. 2, ved at vedtage en beslutning på grundlag af en initiativbetænkning fra det kompetente udvalg, jf. artikel 148. Beslutningen vedtages med et flertal blandt Parlamentets medlemmer. Parlamentet kan samtidig fastsætte en frist for forelæggelsen af et sådant forslag.

2. Forud for indledningen af den i artikel 148 omhandlede procedure sikrer det kompetente udvalg sig, at der ikke allerede er et sådant forslag under udarbejdelse, med andre ord

a) at et sådant forslag ikke er omtalt i årsprogrammet for lovgivningen, eller

b) at forberedelsen af et sådant forslag ikke er påbegyndt eller trækker urimeligt længe ud, eller

c) at Kommissionen ikke har reageret positivt på tidligere anmodninger fremsat af det kompetente udvalg eller i beslutninger, som Parlamentet har vedtaget med simpelt flertal.

3. I Parlamentets beslutning angives det relevante retsgrundlag, og den ledsages af detaljerede henstillinger vedrørende indholdet af det pågældende forslag, som ikke må krænke subsidiaritetsprincippet og borgernes grundlæggende rettigheder.

4. Har forslaget finansielle følgevirkninger, anfører Parlamentet, hvordan der kan sikres tilstrækkelig finansiel dækning.

5. Det kompetente udvalg følger udviklingen i forbindelse med ethvert forslag til retsakt, som udarbejdes efter særlig anmodning fra Parlamentet.

6. Bestemmelserne i denne artikel gælder analogt i de tilfælde, hvor traktaterne giver Parlamentet initiativret.

Ved afstemningen kræves det flertal, der er anført i den relevante artikel i den pågældende traktat.

Artikel 51 Behandling af lovgivningsmæssige dokumenter

1. Formanden henviser forslag fra Kommissionen og andre lovgivningsmæssige dokumenter til behandling i det kompetente udvalg.

Når et forslag er opført i årsprogrammet for lovgivningen, kan det kompetente udvalg vedtage at vælge en ordfører, som skal følge udarbejdelsen af forslaget.

Formanden fremsender høringsskrivelser eller anmodninger om udtalelse fra henholdsvis Rådet og Kommissionen til det udvalg, der er kompetent med hensyn til det pågældende forslag.

Bestemmelserne om førstebehandling i artikel 53-63 finder anvendelse på alle retsaktsforslag, hvad enten disse kræver en, to eller tre behandlinger.

2. Rådets fælles holdninger henvises til behandling i det udvalg, der var korresponderende ved førstebehandlingen.

Bestemmelserne om andenbehandling i artikel 64-73 finder anvendelse på fælles holdninger.

3. Under forligsproceduren mellem Parlamentet og Rådet efter andenbehandlingen foretages der ikke henvisning til udvalg.

Bestemmelserne om tredjebehandling i artikel 74-78 finder anvendelse på forligsproceduren.

4. Under anden- og tredjebehandlingen finder artikel 52, 58, stk. 1 og 3, 59, 60, 129, 143, 144 og 147 ikke anvendelse.

5. Opstår der uoverensstemmelse mellem en bestemmelse i forretningsordenen vedrørende anden- og tredjebehandlingen og en hvilken som helst anden bestemmelse i forretningsordenen, har bestemmelsen vedrørende anden- og tredjebehandlingen forrang.

Artikel 52 Bemyndigelse af udvalg til at træffe afgørelse

1. Formandskonferencen kan henvise en høringsskrivelse, en anmodning om udtalelse, en initiativbetænkning (artikel 148) eller en betænkning på grundlag af et beslutningsforslag i henhold til artikel 45, stk. 1-5, til afgørelse i det kompetente udvalg.

2. Er et spørgsmål henvist til et udvalg med bemyndigelse til at træffe afgørelse, jf. stk. 1, og anmoder 1/3 af udvalgets faktiske medlemmer derefter om, at denne bemyndigelse gives tilbage til plenarforsamlingen, gælder bestemmelserne om behandling af udvalgsbetænkninger i plenum, for så vidt angår såvel forhandling som ændringsforslag.

3. Udvalget træffer afgørelse på et offentligt møde.

4. Fristen for ændringsforslag offentliggøres i Parlamentets bulletin.

5. Når udvalget har vedtaget betænkningen, opfører formanden, med forbehold af artikel 102, stk. 1, og artikel 103, denne på forslaget til dagsorden for den følgende mødeperiode. Udvalgets beslutning og eventuelle ændringsforslag betragtes som vedtaget og anføres i protokollen, medmindre 1/10 af Parlamentets medlemmer fra mindst tre forskellige politiske grupper inden begyndelsen af mødeperiodens anden dag har gjort skriftlig indsigelse herimod. Formanden giver meddelelse om sådanne indsigelser ved begyndelsen af mødeperiodens andet møde; udvalgets betænkning opføres i så fald på forslaget til dagsorden for samme eller følgende mødeperiode og behandles efter den sædvanlige procedure. Formanden fastsætter fristen for ændringsforslag.

Anmodningen fra 1/3 af udvalgets faktiske medlemmer om at give bemyndigelsen til at træffe afgørelse tilbage til plenarforsamlingen kan udformes skriftligt på et andet tidspunkt end udvalgsmødet; dog må anmodningen fremsættes inden datoen for det møde, hvor udvalget vælger ordfører om det spørgsmål, for hvilket der er anmodet om, at bemyndigelsen til at træffe afgørelse gives tilbage til plenarforsamlingen.

***

Bestemmelserne om indgivelse af ændringsforslag findes i artikel 124, stk. 1, artikel 150, stk. 4, (jf. artikel 124) og artikel 52, særlig stk. 4, i henhold til hvilken fristen for indgivelse af ændringsforslag skal offentliggøres i Parlamentets bulletin; alle medlemmer kan stille ændringsforslag i alle udvalg, jf. artikel 124, stk. 1; dette gælder så meget desto mere, når udvalget behandler spørgsmål i medfør af artikel 52.

FØRSTEBEHANDLING - PÅ UDVALGSPLAN

Artikel 53 Kontrol af retsgrundlag

1. Inden behandlingen af ethvert kommissionsforslag eller andet lovgivningsmæssigt dokument kontrollerer det korresponderende udvalg retsgrundlagets holdbarhed og relevans.

2. Anfægter det korresponderende udvalg retsgrundlagets holdbarhed eller relevans, anmoder det det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige anliggender, om en udtalelse.

3. Det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige anliggender, kan også på eget initiativ behandle spørgsmål vedrørende retsgrundlaget for forslag, der er forelagt af Kommissionen. Det underretter i så fald det korresponderende udvalg herom.

4. Vedtager det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige anliggender, at anfægte retsgrundlagets holdbarhed eller relevans, meddeler det Parlamentet sine konklusioner.

5. Stilles der på plenarmødet ændringsforslag om ændring af retsgrundlaget, uden at det korresponderende udvalg har anfægtet retsgrundlagets holdbarhed eller relevans, udtaler det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige anliggender, sig om ændringsforslagene inden afstemningen.

Artikel 54 Subsidiaritet, grundlæggende rettigheder, finansielle midler

1. Under behandlingen af et forslag til retsakt lægger Parlamentet navnlig vægt på, at forslaget ikke krænker subsidiaritetsprincippet og borgernes grundlæggende rettigheder. Har forslaget finansielle følgevirkninger, kontrollerer Parlamentet, at der er tilstrækkelige finansielle midler.

2. Kommer Parlamentet til den konklusion, at subsidiaritetsprincippet ikke er behørigt overholdt, eller at borgernes grundlæggende rettigheder ikke respekteres tilstrækkeligt, eller at der ikke er afsat tilstrækkelige finansielle midler, anmoder Parlamentet Kommissionen om at foretage de nødvendige ændringer i forslaget.

Artikel 55 Åbenhed i lovgivningsproceduren

1. Under hele lovgivningsproceduren anmoder Parlamentet og dets udvalg om adgang til alle dokumenter vedrørende Kommissionens forslag på samme betingelser som Rådet og dets arbejdsgrupper.

2. Det kompetente udvalg anmoder under sin behandling af et kommissionsforslag Kommissionen og Rådet om at holde det underrettet om udviklingen i behandlingen af dette forslag i Rådet og dets arbejdsgrupper, herunder navnlig om enhver mulighed for kompromiser, der ville ændre Kommissionens oprindelige forslag i væsentlig grad, eller om, hvorvidt Kommissionen agter at tage sit forslag tilbage.

Artikel 56 Ændring af et kommissionsforslag

1. Bliver det kompetente udvalg under behandlingen af et forslag fra Kommissionen klar over, at Rådet agter at ændre forslaget i væsentlig grad, forespørger det formelt Kommissionen, om den agter at ændre sit forslag.

2. Erklærer Kommissionen, at den agter at ændre sit forslag, udsætter det kompetente udvalg sin behandling af forslaget, indtil Kommissionen har underrettet det om sine ændringer eller sit nye forslag.

3. Under det kompetente udvalgs behandling af et kommissionsforslag kan Kommissionen også på eget initiativ forelægge ændringer til sit forslag direkte i udvalget.

4. Erklærer Kommissionen på baggrund af en forespørgsel i henhold til stk. 1, at den ikke agter at ændre sit forslag, fortsætter det kompetente udvalg sin behandling af forslaget. Kommissionens erklæring vedføjes betænkningen og betragtes af Parlamentet som bindende for Kommissionen også efter afslutningen af førstebehandlingen.

5. Har Kommissionen afgivet en erklæring som omtalt i stk. 4, og træffer Rådet til trods for Kommissionens stilling en afgørelse, der ændrer Kommissionens oprindelige forslag i væsentlig grad, minder Parlamentets formand Rådet om dets pligt til at høre Parlamentet på ny.

Artikel 57 Kommissionens holdning til ændringsforslagene

1. Inden det kompetente udvalg går over til den endelige afstemning om et kommissionsforslag, anmoder det Kommissionen om at tilkendegive, hvorledes den stiller sig til alle de ændringsforslag, udvalget har vedtaget.

2. Er Kommissionen ikke i stand til at tilkendegive sin holdning, eller erklærer den, at den ikke kan acceptere alle udvalgets ændringsforslag, kan udvalget udsætte den endelige afstemning.

3. Kommissionens holdning vedføjes betænkningen.

FØRSTEBEHANDLING - PÅ PLENARMØDET

Artikel 58 Afslutning af førstebehandlingen

1. Med forbehold af artikel 52, 99 og 143, stk. 1, forhandler Parlamentet om forslaget til retsakt på grundlag af den betænkning, det kompetente udvalg har udarbejdet, jf. artikel 144.

2. Parlamentet stemmer først om ændringsforslagene til det forslag, der danner grundlag for det kompetente udvalgs betænkning, dernæst i rækkefølge om det eventuelt ændrede forslag, om ændringsforslagene til forslaget til lovgivningsmæssig beslutning og om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning som helhed, som kun må indeholde en erklæring om, hvorvidt Parlamentet godkender, forkaster eller stiller ændringsforslag til Kommissionens forslag, samt eventuelle proceduremæssige punkter.

Høringsproceduren er afsluttet, såfremt forslaget til lovgivningsmæssig beslutning vedtages.

Artikel 51, 53, 58 og 144 gælder for alle lovgivningsmæssige betænkninger. Ved forelæggelse af ikke-lovgivningsmæssige beslutninger skal udvalget følge de særlige regler herfor, jf. artikel 139 eller 148.

3. Formanden fremsender forslaget i den af Parlamentet vedtagne affattelse sammen med den dertil hørende beslutning til Rådet og Kommissionen som Parlamentets udtalelse.

Artikel 59 Forkastelse af kommissionsforslag

1. Opnår et kommissionsforslag ikke et flertal af de afgivne stemmer, anmoder formanden, inden Parlamentet stemmer om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning, Kommissionen om at tage sit forslag tilbage.

2. Tager Kommissionen sit forslag tilbage, fastslår formanden, at høringsproceduren er uden formål, og underretter Rådet herom.

3. Tager Kommissionen ikke sit forslag tilbage, henviser Parlamentet spørgsmålet til fornyet behandling i det kompetente udvalg uden at stemme om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning.

I så fald udarbejder det kompetente udvalg på ny betænkning, som, mundtligt eller skriftligt, forelægges Parlamentet inden for en af dette fastsat frist på højst to måneder.

Denne procedure kan kun anvendes én gang. Ved forhandlingen om anden betænkning skal Parlamentet derfor også stemme om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning.

4. Kan det kompetente udvalg ikke overholde fristen, skal det anmode om henvisning til fornyet udvalgsbehandling, jf. artikel 129, stk. 1. Om nødvendigt kan Parlamentet fastsætte en ny frist, jf. artikel 129, stk. 4. Imødekommes udvalgets anmodning ikke, stemmer Parlamentet om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning.

Artikel 60 Vedtagelse af ændringer til et kommissionsforslag

1. Godkendes Kommissionens forslag som helhed med forbehold af vedtagne ændringer, udsættes afstemningen om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning, indtil Kommissionen har tilkendegivet, hvorledes den stiller sig til hver enkelt af Parlamentets ændringer.

Er Kommissionen ikke i stand til at tilkendegive sin holdning ved afslutningen af Parlamentets afstemning om dens forslag, underretter den Parlamentets formand eller det kompetente udvalg om, hvornår den vil være i stand hertil; forslaget opføres derefter på forslaget til dagsorden for den mødeperiode, som følger efter denne dato.

2. Meddeler Kommissionen, at den ikke agter at følge alle Parlamentets ændringer, fremsætter ordføreren for det kompetente udvalg eller eventuelt formanden for dette udvalg et formelt forslag for Parlamentet om, hvorvidt Parlamentet bør gå over til afstemning om forslaget til lovgivningsmæssig beslutning. Inden ordføreren eller formanden for det kompetente udvalg stiller dette forslag, kan han anmode formanden om at afbryde behandlingen.

Vedtager Parlamentet at udsætte afstemningen, betragtes sagen som henvist til fornyet behandling i det kompetente udvalg.

I så fald udarbejder det kompetente udvalg på ny betænkning, som, mundtligt eller skriftligt, forelægges Parlamentet inden for en af dette fastsat frist på højst to måneder.

Kan det kompetente udvalg ikke overholde fristen, finder den i artikel 59, stk. 4, omhandlede fremgangsmåde anvendelse.

Kun ændringsforslag stillet af det kompetente udvalg i et forsøg på at nå et kompromis med Kommissionen kan behandles på dette tidspunkt.

3. Anvendelse af stk. 2 udelukker ikke, at ethvert andet medlem kan fremsætte forslag om en sådan henvisning i medfør af artikel 129.

Ved henvisning til fornyet udvalgsbehandling i henhold til artikel 60, stk. 2, skal det kompetente udvalg ifølge det mandat, det herved får, først og fremmest udarbejde betænkning inden for den fastsatte frist og eventuelt stille ændringsforslag i et forsøg på at nå et kompromis med Kommissionen, men ikke foretage en fornyet behandling af alle de bestemmelser, Parlamentet har godkendt.

På baggrund af henvisningens opsættende virkning har udvalget dog et meget vidt skøn og kan således, hvis det anser det for nødvendigt for at nå et kompromis, foreslå, at også bestemmelser, som blev godkendt på plenarmødet, tages op til fornyet overvejelse.

Eftersom kun kompromisændringsforslag fra udvalget da kan behandles, må det af hensyn til plenarforsamlingens suverænitet af den i artikel 60, stk. 2, omhandlede betænkning klart fremgå, hvilke tidligere godkendte bestemmelser der vil bortfalde, hvis ændringsforslagene vedtages.

FØRSTEBEHANDLING - OPFØLGNINGSPROCEDURE

Artikel 61 Opfølgning af Parlamentets udtalelser

1. I tidsrummet efter Parlamentets vedtagelse af en udtalelse om et forslag fra Kommissionen følger formanden og ordføreren for det kompetente udvalg forslagets videre behandling indtil den endelige vedtagelse i Rådet for at sikre, at de løfter, Kommissionen har givet Parlamentet med hensyn til dets ændringer, bliver holdt.

2. Rådet eller om nødvendigt Kommissionen giver i løbet af dette tidsrum mindst en gang hver tredje måned det kompetente udvalg alle nødvendige oplysninger.

3. Det kompetente udvalg henleder særlig Parlamentets opmærksomhed på alle potentielle eller faktiske brud på løfter, Kommissionen har givet Parlamentet.

4. Det kompetente udvalg kan, hvis det skønnes nødvendigt, på et hvilket som helst tidspunkt under opfølgningen indgive et forslag til beslutning i henhold til denne artikel, hvori Parlamentet

- opfordrer Kommissionen til at tage sit forslag tilbage eller

- anmoder Rådet om at indlede samråd med Parlamentet, jf. artikel 63, eller

- opfordrer Rådet til fornyet høring af Parlamentet, jf. artikel 62, eller

- vedtager at træffe andre forholdsregler, det skønner hensigtsmæssige.

Dette forslag opføres på forslaget til dagsorden for den mødeperiode, der følger efter udvalgets afgørelse.

Artikel 62 Fornyet høring

Formanden opfordrer efter anmodning fra det kompetente udvalg Rådet til fornyet høring af Parlamentet,

- hvis Kommissionen, efter at Parlamentet har afgivet sin udtalelse, tager sit oprindelige forslag tilbage og erstatter det med en anden tekst, eller

- hvis Kommissionen eller Rådet i væsentlig grad ændrer eller agter at ændre det forslag, som Parlamentet oprindelig har udtalt sig om, eller

- hvis den problemstilling, som forslaget vedrører, i væsentlig grad ændres som følge af tidens gang eller indtrufne omstændigheder.

Formanden opfordrer ligeledes til fornyet høring efter bestemmelserne i denne artikel, hvis Parlamentet efter anmodning fra en politisk gruppe eller mindst 29 medlemmer vedtager dette.

Artikel 63 Samrådsprocedure

1. For visse vigtige fællesskabsretsakter kan Parlamentet i forbindelse med afgivelse af sin udtalelse og under aktiv medvirken fra Kommissionens side indlede en samrådsprocedure med Rådet, hvis dette ikke agter at følge Parlamentets udtalelse.

2. Denne procedure indledes af Parlamentet på eget eller på Rådets initiativ.

3. Med hensyn til sammensætningen af delegationen til Samrådsudvalget og proceduren for dette udvalgs arbejde gælder bestemmelserne i artikel 75, stk. 1-7.

4. Det kompetente udvalg udarbejder betænkning om resultaterne af samrådet, og denne forelægges Parlamentet til forhandling og afstemning.

ANDENBEHANDLING - PÅ UDVALGSPLAN

Artikel 64 Modtagelse af Rådets fælles holdning

1. Rådets fælles holdning, jf. EF-traktatens artikel 189 B og 189 C, er officielt modtaget, når dette bekendtgøres af Parlamentets formand på plenarmødet. På dagen for bekendtgørelsen må formanden have modtaget selve den fælles holdning, grundene til Rådets fælles holdning samt Kommissionens holdning, behørigt oversat til de officielle sprog. Formandens bekendtgørelse finder sted under den mødeperiode, der følger efter modtagelsen af disse dokumenter.

Inden bekendtgørelsen kontrollerer formanden i samråd med formanden for det kompetente udvalg, at den tekst, han har modtaget, rent faktisk har karakter af en fælles holdning, og at de i artikel 62 omhandlede omstændigheder ikke foreligger. I modsat fald forsøger formanden i forståelse med det kompetente udvalg og om muligt også med Rådet at finde en passende løsning.

2. En oversigt over sådanne meddelelser offentliggøres i protokollen fra møderne sammen med navnet på det kompetente udvalg.

Artikel 65 Frister

1. Efter anmodning fra formanden eller ordføreren for det kompetente udvalg anmoder Parlamentets formand om Rådets samtykke til, at fristen på tre måneder at regne enten fra meddelelsen af den fælles holdning til Parlamentet eller fra forelæggelsen af Kommissionens genbehandlede forslag forlænges med højst en måned.

2. Formanden kan efter samråd med formanden og ordføreren for det kompetente udvalg på Parlamentets vegne give sit samtykke til en anmodning fra Rådet om, at fristen på tre måneder at regne fra meddelelsen af den fælles holdning til Parlamentet eller forelæggelsen af Kommissionens genbehandlede forslag forlænges med højst en måned.

Artikel 66 Henvisning til og behandling i det korresponderende udvalg

1. På dagen for Parlamentets modtagelse af den fælles holdning, jf. artikel 64, stk. 1, anses den automatisk for at være henvist til de udvalg, der var henholdsvis korresponderende og rådgivende udvalg under førstebehandlingen.

2. Rådets fælles holdning opføres som første punkt på dagsordenen for det korresponderende udvalgs første møde efter datoen for modtagelsen.

3. Medmindre andet fastsættes, er ordføreren under andenbehandlingen den samme som under førstebehandlingen.

4. Bestemmelserne i artikel 69, stk. 1, artikel 71, stk. 1, og artikel 72, stk. 2 og 4, vedrørende andenbehandlingen i Parlamentet finder anvendelse på drøftelserne i det kompetente udvalg; kun ordinære medlemmer eller faste stedfortrædere kan stille forslag om forkastelse eller ændringsforslag. Udvalget træffer afgørelse med et flertal af de afgivne stemmer.

5. Det kompetente udvalg kan anmode om en dialog med Rådet med henblik på at nå frem til et kompromis (6).

6. Det kompetente udvalg forelægger en »indstilling ved andenbehandling« med Parlamentets afgørelse om Rådets fælles holdning. Indstillingen skal indeholde en kort begrundelse for forslaget til afgørelse.

7. Godkendes den fælles holdning uden ændringer, kan indstillingen have form af en skrivelse.

ANDENBEHANDLING - PÅ PLENARMØDET

Artikel 67 Afslutning af andenbehandlingen

1. Rådets fælles holdning og det kompetente udvalgs indstilling ved andenbehandling - hvis den foreligger - opføres automatisk på forslaget til dagsorden for den sidste mødeperiode, hvor onsdagen går forud for dagen for udløbet af tidsfristen på tre måneder, eller, hvis denne er blevet forlænget i henhold til artikel 65, på fire måneder, medmindre spørgsmålet er blevet færdigbehandlet under en tidligere mødeperiode.

Da en indstilling ved andenbehandling kan sammenlignes med en begrundelse, hvormed det pågældende udvalg gør rede for sin stilling til Rådets fælles holdning, stemmes der ikke herom.

2. Andenbehandlingen afsluttes ved, at Parlamentet inden for de frister og under overholdelse af de betingelser, der er fastsat i EF-traktatens artikel 189 B og 189 C, godkender, forkaster eller ændrer den fælles holdning.

Artikel 68 Godkendelse af Rådets fælles holdning uden ændringer

Vedtages der ikke i medfør af artikel 71 og 72 noget forslag om at forkaste den fælles holdning eller noget ændringsforslag til den fælles holdning inden for de i EF-traktatens artikel 189 B og 189 C fastsatte frister, erklærer formanden den fælles holdning for godkendt uden afstemning, medmindre Parlamentet formelt har godkendt den med et flertal af de afgivne stemmer.

Artikel 69 Hensigtserklæring om forkastelse af Rådets fælles holdning

1. I forbindelse med forslag til retsakter, der skal vedtages efter EF-traktatens artikel 189 B, kan et udvalg, en politisk gruppe eller mindst 29 medlemmer inden for en af formanden fastsat frist skriftligt fremsætte forslag om, at Parlamentet skal erklære, at det har til hensigt at forkaste Rådets fælles holdning. Til vedtagelse af et sådant forslag kræves et flertal blandt Parlamentets medlemmer. Der stemmes om forslaget om at erklære, at Parlamentet har til hensigt at forkaste den fælles holdning, før der stemmes om eventuelle ændringsforslag hertil.

2. Vedtages forslaget til hensigtserklæring om forkastelse af den fælles holdning, anmoder formanden Rådet om at meddele, om det agter at indkalde Forligsudvalget. Agter Rådet ikke at indkalde Forligsudvalget, meddeler formanden på plenarmødet, at proceduren er afsluttet, og den foreslåede retsakt anses for ikke-vedtaget.

3. Med hensyn til sammensætningen af delegationen til Forligsudvalget og proceduren for dette udvalgs arbejde gælder bestemmelserne i artikel 75.

Artikel 70 Forlig under andenbehandlingen

1. På baggrund af konklusionerne fra det Forligsudvalg, der er indkaldt i medfør af artikel 69, stk. 2, kan Parlamentets delegation indstille til Parlamentet, at det fastholder sin forkastelse af den fælles holdning ved en særlig afstemning, hvor der kræves et flertal blandt Parlamentets medlemmer. Fastholdes forkastelsen, meddeler formanden, at den lovgivningsmæssige procedure er afsluttet.

Fastholder Parlamentet ikke forkastelsen med det nødvendige flertal, fortsætter det behandlingen af den fælles holdning og eventuelle ændringsforslag hertil.

2. På baggrund af Forligsudvalgets konklusioner kan Parlamentets delegation indstille, at behandlingen af den fælles holdning og eventuelle ændringsforslag hertil genoptages, eller det kan i samråd med det kompetente udvalg stille nye ændringsforslag dertil til behandling på plenarmødet, jf. artikel 72.

Delegationen kan indstille, at bestemmelserne i artikel 115, stk. 5, finder anvendelse på afstemningen om ændringsforslagene.

Artikel 71 Forkastelse af Rådets fælles holdning

1. Det kompetente udvalg, en politisk gruppe eller mindst 29 medlemmer kan inden for en af formanden fastsat frist skriftligt fremsætte forslag om forkastelse af Rådets fælles holdning. Til vedtagelse af et sådant forslag kræves et flertal blandt Parlamentets medlemmer. Der stemmes om forslag om forkastelse af den fælles holdning, før der stemmes om eventuelle ændringsforslag hertil.

2. Selv om Parlamentet har stemt imod et sådant forslag om forkastelse af den fælles holdning, kan det efter at have stemt om ændringsforslagene og efter at have hørt en redegørelse fra Kommissionen, jf. artikel 72, stk. 4, efter forslag fra ordføreren behandle et nyt forslag om forkastelse.

3. Forkastes Rådets fælles holdning, anmoder formanden Kommissionen om at tage sit forslag tilbage.

4. Tager Kommissionen sit forslag tilbage, fastslår formanden, at samarbejdsproceduren er uden formål, og underretter Rådet herom.

Artikel 72 Ændringsforslag til Rådets fælles holdning

1. Det korresponderende udvalg, en politisk gruppe eller mindst 29 medlemmer kan stille ændringsforslag til Rådets fælles holdning med henblik på behandling på plenarmødet.

2. Et ændringsforslag til den fælles holdning kan kun behandles, såfremt det opfylder betingelserne i artikel 124 og 125, og

a) det deri tilstræbes helt eller delvis at genetablere den holdning, Parlamentet vedtog under førstebehandlingen, eller

b) det er et kompromisændringsforslag, som der er opnået enighed om mellem Rådet og Parlamentet, eller

c) det deri tilstræbes at ændre en tekstdel i den fælles holdning, som ikke indgik i det forslag, der forelå ved førstebehandlingen, eller som indgik heri med et andet indhold, og som ikke i væsentlig grad ændrer forslaget, jf. artikel 62.

Der kan ikke gøres indsigelse mod formandens afgørelse om, hvorvidt et ændringsforslag kan behandles.

3. Et ændringsforslag er kun vedtaget, hvis det har opnået et flertal blandt Parlamentets medlemmer.

4. Vedtages et eller flere ændringsforslag, anmoder ordføreren for det korresponderende udvalg eller eventuelt formanden for dette udvalg Kommissionen om at tilkendegive sin holdning.

Artikel 73 Følgerne af Kommissionens undladelse af at acceptere Parlamentets ændringer ved genbehandlingen af forslaget

1. Ved forslag til retsakter, der skal vedtages efter EF-traktatens artikel 189 C, opfører Formandskonferencen Kommissionens genbehandlede forslag på forslaget til dagsorden for den mødeperiode, der følger efter dets vedtagelse, og formanden anmoder Kommissionen om at give Parlamentet en begrundelse, såfremt den ikke har accepteret Parlamentets ændringer.

2. Et flertal af Parlamentets faktiske medlemmer kan anmode Kommissionen om at tage sit forslag tilbage.

TREDJEBEHANDLING - FORLIG

Artikel 74 Indkaldelse af Forligsudvalget

Er Rådet ikke i stand til at acceptere alle Parlamentets ændringer til den fælles holdning, kan formanden, efter at have hørt gruppeformændene og det kompetente udvalgs formand og ordfører, give sit samtykke til tidspunkt og sted for et første møde i Forligsudvalget. Den frist på 6 uger, som Forligsudvalget har til at nå til enighed om et fælles udkast, løber fra tidspunktet for udvalgets første møde.

Artikel 75 Delegationen til Forligsudvalget

1. Parlamentets delegation til Forligsudvalget har samme antal medlemmer som Rådets delegation.

2. Delegationens politiske sammensætning svarer til Parlamentets gruppesammensætning. Formandskonferencen fastsætter det nøjagtige antal medlemmer fra hver enkelt politisk gruppe.

3. Med undtagelse af de tre medlemmer, der udpeges som faste medlemmer af de skiftende delegationer for en periode på 12 måneder, vælges delegationens medlemmer af de politiske grupper fra gang til gang, fortrinsvis blandt medlemmerne af de berørte udvalg. De tre faste medlemmer udpeges af de politiske grupper blandt næstformændene og skal repræsentere mindst to forskellige politiske grupper. Formanden og ordføreren for det kompetente udvalg er altid fødte medlemmer af delegationen.

4. De politiske grupper, der er repræsenteret i delegationen, kan udpege stedfortrædere; en stedfortræder kan kun deltage i Forligsudvalgets drøftelser, hvis det ordinære medlem er fraværende under hele mødet.

5. De politiske grupper, der ikke er repræsenteret i delegationen, kan hver sende en repræsentant til delegationens interne forberedende møder.

6. Delegationen ledes af Parlamentets formand eller et af de tre faste medlemmer.

7. Delegationen træffer afgørelse med et flertal blandt sine medlemmer. Den holder møde for lukkede døre.

Formandskonferencen kan fastsætte yderligere proceduremæssige retningslinjer for arbejdet i forligsudvalgsdelegationen.

8. Delegationen meddeler Parlamentet resultaterne af forligsforhandlingerne, herunder eventuelle forslag til ændringer eller kompromis, i så god tid, at Parlamentet kan nå at træffe eventuelle yderligere proceduremæssige forholdsregler i medfør af EF-traktaten.

Artikel 76 Frister

1. På delegationens opfordring anmoder Parlamentets formand om Rådets samtykke til, at fristerne på seks uger for afslutning af Forligsudvalgets arbejde og godkendelse af et fælles udkast eller for forkastelse af Rådets tekst forlænges med højst to uger.

2. Parlamentets formand kan efter samråd med delegationen på Parlamentets vegne give sit samtykke til en anmodning fra Rådet om, at den i stk. 1 omhandlede frist på seks uger forlænges med højst to uger.

TREDJEBEHANDLING - PÅ PLENARMØDET

Artikel 77 Fælles udkast

1. Når Forligsudvalget til enighed om et fælles udkast, opføres spørgsmålet automatisk på dagsordenen for den sidste mødeperiode inden udløbet af tidsfristen på seks uger eller, hvis denne er blevet forlænget, på otte uger fra datoen for Forligsudvalgets godkendelse af det fælles udkast, medmindre det allerede er blevet behandlet tidligere.

2. Parlamentet forhandler om det fælles udkast på grundlag af en betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget.

3. Der kan ikke stilles ændringsforslag til det fælles udkast.

4. Der stemmes om det fælles udkast som helhed ved én enkelt afstemning. Til godkendelse kræves et flertal af de afgivne stemmer.

Artikel 78 Rådets tekst

1. Når Forligsudvalget ikke til enighed om et fælles udkast, opfordrer Parlamentets formand Kommissionen til at tage sit forslag tilbage og Rådet til under ingen omstændigheder at træffe afgørelse i henhold til EF-traktatens artikel 189 B, stk. 6. Fastholder Rådet alligevel sin fælles holdning, opfordres Rådets formand til at begrunde denne afgørelse over for plenarforsamlingen. Spørgsmålet opføres automatisk på dagsordenen.

2. Parlamentet forhandler om Rådets tekst på grundlag af en betænkning fra sin delegation til Forligsudvalget.

3. Der kan ikke stilles ændringsforslag til Rådets tekst.

4. Der stemmes om Rådets tekst som helhed ved én enkelt afstemning. Parlamentet stemmer om et forslag om forkastelse af Rådets tekst. Vedtages dette forslag med et flertal blandt Parlamentets medlemmer, erklærer formanden den foreslåede retsakt for ikke-vedtaget.

Artikel 79 Undertegnelse af vedtagne retsakter

I forbindelse med retsakter, som vedtages efter EF-traktatens artikel 189 B, underskriver Parlamentets formand, efter at have konstateret, at samtlige procedurer er blevet fulgt på rette vis, retsakten sammen med formanden for Rådet og foranlediger, at den offentliggøres i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

PROCEDUREN MED SAMSTEMMENDE UDTALELSE

Artikel 80 Afslutning af proceduren med samstemmende udtalelse

1. Når Parlamentet anmodes om en samstemmende udtalelse om en international aftale eller et forslag til retsakt, finder dets drøftelser sted på grundlag af en indstilling fra det kompetente udvalg om at vedtage eller forkaste det dokument, som udtalelsen vedrører.

Parlamentet udtaler sig derefter ved en enkelt afstemning om dette dokument, hvortil der ikke kan stilles ændringsforslag. Til vedtagelse af den samstemmende udtalelse kræves det flertal, der er anført i den relevante artikel i EF-traktaten.

2. Artikel 89 og 90 finder anvendelse på henholdsvis tiltrædelsestraktater og internationale aftaler.

3. Ved forslag til retsakter kan det kompetente udvalg for at fremme et positivt resultat af proceduren vedtage at forelægge Parlamentet en interimsbetænkning med et forslag til beslutning, der indeholder henstillinger om ændring eller gennemførelse af forslaget.

Vedtager Parlamentet mindst én af henstillingerne med det flertal, der kræves ved den samstemmende udtalelse, anmoder Parlamentets formand om, at der indledes samrådsprocedure med Rådet.

Det kompetente udvalg udarbejder sin endelige indstilling vedrørende Parlamentets samstemmende udtalelse på grundlag af resultatet af samrådet med Rådet.

KONTROLBEFØJELSER

Artikel 81 Gennemførelsesbestemmelser

Informerer Kommissionen Parlamentet om en gennemførelsesbestemmelse, som den har forelagt en forvaltningskomité, eller om et udkast til gennemførelsesbestemmelse, som den har forelagt et rådgivende udvalg eller et forskriftsudvalg, henviser formanden dette dokument til det udvalg, der er kompetent for det forslag, der ligger til grund for gennemførelsesbestemmelserne.

Artikel 82 Officiel kodifikation af fællesskabslovgivning

1. Når et kommissionsforslag om officiel kodifikation af fællesskabslovgivning forelægges for Parlamentet, henvises det til det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige anliggender. Konstaterer udvalget, at der ikke er tale om, at substansen ændres i forhold til gældende fællesskabslovgivning, følges proceduren i artikel 143, stk. 1.

2. Formanden for det korresponderende udvalg eller den af dette valgte ordfører kan deltage i behandlingen og udarbejdelsen af forslaget til kodificering. Det korresponderende udvalg kan eventuelt afgive udtalelse først.

3. Som undtagelse til bestemmelserne i artikel 143, stk. 3, kan proceduren uden betænkning ikke anvendes på forslag om officiel kodifikation, såfremt et flertal af medlemmerne af det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige anliggender, eller af det korresponderende udvalg, modsætter sig dette.

Artikel 83 Følgerne af Rådets passivitet efter godkendelse af den fælles holdning

Har Parlamentet inden for en frist på tre måneder eller - med Rådets samtykke - op til fire måneder at regne fra meddelelsen af den fælles holdning hverken forkastet eller ændret Rådets fælles holdning, og undlader Rådet at vedtage den foreslåede retsakt i overensstemmelse med den fælles holdning, kan formanden på Parlamentets vegne efter at have indhentet udtalelse fra det udvalg, der er kompetent med hensyn til retlige anliggender, indklage Rådet for Domstolen efter EF-traktatens artikel 175.

Artikel 84 Indbringelse af sager for Domstolen

1. Inden udløbet af de søgsmålsfrister, der gælder for Den Europæiske Unions institutioner og fysiske og juridiske personer i henhold til traktaterne og statutten for Domstolen, gennemgår Parlamentet fællesskabslovgivningen med henblik på at sikre, at dets rettigheder er blevet fuldt ud respekteret.

2. Det kompetente udvalg aflægger, om nødvendigt mundtligt, beretning til Parlamentet, når det mener, at der foreligger en krænkelse af Parlamentets rettigheder.

KAPITEL VIII BUDGETPROCEDUREN

Artikel 85 Det almindelige budget

Gennemførelsesbestemmelserne for behandling af Den Europæiske Unions almindelige budget og tillægsbudgetter i henhold til budgetbestemmelserne i traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab og traktaten af 22. juli 1975 vedtages af Parlamentet ved en afgørelse, der vedføjes denne forretningsorden (7).

Artikel 86 Decharge til Kommissionen for budgettets gennemførelse

Gennemførelsesbestemmelserne i forbindelse med afgørelsen om at give Kommissionen decharge for budgettets gennemførelse i henhold til traktaten af 22. juli 1975 samt finansforordningen er vedføjet forretningsordenen (8). Dette bilag vedtages i overensstemmelse med artikel 163, stk. 2.

Artikel 87 Parlamentets kontrol med gennemførelsen af budgettet

1. Parlamentet fører kontrol med gennemførelsen af det løbende budget. Det overlader denne opgave til det udvalg, der er kompetent med hensyn til budgetkontrol, og til de andre berørte udvalg.

2. Det behandler dog hvert år problemerne i forbindelse med gennemførelsen af det løbende budget, eventuelt på grundlag af et beslutningsforslag fra det kompetente udvalg og inden førstebehandlingen af budgetforslaget for det følgende regnskabsår.

KAPITEL IX TRAKTATER OG INTERNATIONALE AFTALER

Artikel 88 Ændring af EKSF-traktaten

1. Forslag om ændring, der udarbejdes af Kommissionen og Rådet i medfør af EKSF-traktatens artikel 95, trykkes sammen med Domstolens udtalelse herom.

Disse dokumenter omdeles og henvises til det kompetente udvalg. Udvalgets betænkning må kun anbefale vedtagelse eller forkastelse af forslaget som helhed.

2. Der kan ikke stilles ændringsforslag hertil, og opdelt afstemning er ikke tilladt. Forslaget som helhed er vedtaget, hvis det opnår et flertal på 3/4 af de afgivne stemmer og et flertal på 2/3 blandt Parlamentets medlemmer.

3. Ethvert medlem kan indgive beslutningsforslag med forslag til Kommissionen og Rådet om ændring af EKSF-traktaten, jf. dennes artikel 95.

Sådanne beslutningsforslag trykkes, omdeles og henvises til det kompetente udvalg. Til vedtagelse kræves et flertal blandt Parlamentets medlemmer.

Artikel 89 Tiltrædelsestraktater

1. Enhver ansøgning fra en europæisk stat om at blive medlem af Den Europæiske Union henvises til behandling i det kompetente udvalg.

2. Parlamentet kan efter forslag fra det kompetente udvalg, en politisk gruppe eller mindst 29 medlemmer anmode Kommissionen og Rådet om at deltage i en debat, inden forhandlingerne med ansøgerstaterne indledes.

3. Under forhandlingerne giver Kommissionen og Rådet løbende - om nødvendigt fortroligt - det kompetente udvalg en udtømmende orientering om forhandlingernes forløb.

4. Parlamentet kan når som helst under forhandlingerne og på grundlag af en betænkning fra det kompetente udvalg vedtage henstillinger og kræve, at disse tages i betragtning forud for indgåelsen af en traktat om en ansøgerstats tiltrædelse af Den Europæiske Union. Til vedtagelse af disse henstillinger kræves samme flertal som ved den samstemmende udtalelse.

5. Når forhandlingerne er afsluttet, men før aftalen underskrives, forelægges traktatudkastet Parlamentet til samstemmende udtalelse.

6. Ved en europæisk stats ansøgning om at blive medlem af Den Europæiske Union skal Parlamentet afgive samstemmende udtalelse, som vedtages med et flertal blandt dets medlemmer på grundlag af en betænkning fra det kompetente udvalg.

Artikel 90 Internationale aftaler

1. Når der påtænkes indledt forhandlinger om indgåelse, fornyelse eller ændring af internationale aftaler, herunder aftaler inden for særlige områder som monetære spørgsmål eller handel, påser det kompetente udvalg, at Kommissionen - om nødvendigt fortroligt - giver Parlamentet en udtømmende orientering om dens henstillinger til forhandlingsmandat.

2. Parlamentet kan efter forslag fra det kompetente udvalg, en politisk gruppe eller mindst 29 medlemmer anmode Rådet om ikke at give tilladelse til, at der indledes forhandlinger, før Parlamentet har udtalt sig om det foreslåede forhandlingsmandat på grundlag af en betænkning fra det kompetente udvalg.

3. Det kompetente udvalg undersøger det valgte retsgrundlag for internationale aftaler, jf. artikel 53.

4. Under forhandlingerne giver Kommissionen og Rådet løbende - om nødvendigt fortroligt - det kompetente udvalg en udtømmende orientering om forhandlingernes forløb.

5. Parlamentet kan når som helst under forhandlingerne på grundlag af en betænkning fra det kompetente udvalg vedtage henstillinger og kræve, at disse tages i betragtning forud for indgåelsen af den pågældende internationale aftale.

6. Når forhandlingerne er afsluttet, men før aftalen underskrives, forelægges aftaleudkastet Parlamentet til udtalelse eller samstemmende udtalelse. Ved samstemmende udtalelse finder bestemmelserne i artikel 80 anvendelse.

7. Parlamentet afgiver med et flertal af de afgivne stemmer udtalelse eller samstemmende udtalelse om indgåelse, forlængelse eller ændring af internationale aftaler eller finansprotokoller indgået af Det Europæiske Fællesskab.

8. Afgiver Parlamentet negativ udtalelse, anmoder Parlamentets formand Rådet om ikke at indgå aftalen.

9. Nægter Parlamentet med et flertal af de afgivne stemmer at afgive samstemmende udtalelse om en international aftale, henviser Parlamentets formand den pågældende aftale til Rådet til fornyet behandling.

KAPITEL X FÆLLES UDENRIGS- OG SIKKERHEDSPOLITIK

Artikel 91 Høring og underretning af Parlamentet i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

1. Det kompetente udvalg påser, at Parlamentet høres om den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, og at der tages behørigt hensyn til dets udtalelser, navnlig om de fælles aktioner, der er omhandlet i artikel J.3 i traktaten om Den Europæiske Union og i EF-traktatens artikel 228 A.

2. Udvalget underretter eventuelt Parlamentet i overensstemmelse med bestemmelserne i denne forretningsorden.

3. Rådet og Kommissionen giver løbende og rettidigt det kompetente udvalg en udtømmende orientering om udviklingen i Unionens fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik.

4. Et udvalg kan efter anmodning fra Kommissionen eller Rådet vedtage at holde møde for lukkede døre.

Artikel 92 Henstillinger i forbindelse med den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik

1. Det udvalg, der er kompetent med hensyn til den fælles udenrigs- og sikkerhedspolitik, kan efter forudgående tilladelse fra Formandskonferencen eller på grundlag af et forslag i medfør af artikel 46 udarbejde henstillinger til Rådet inden for sit ansvarsområde.

I tilfælde af uopsættelighed kan den i ovenstående afsnit omhandlede tilladelse gives af Parlamentets formand, som ligeledes kan give tilladelse til et uopsætteligt møde i udvalget.

2. I forbindelse med vedtagelsen af henstillingerne, som skal foreligge skriftligt ved afstemningen, finder artikel 102 ikke anvendelse, og der kan stilles mundtlige ændringsforslag.

3. Henstillingerne opføres på dagsordenen for den umiddelbart efterfølgende mødeperiode. Henstillingerne anses for vedtaget, medmindre 1/10 af Parlamentets medlemmer skriftligt har gjort indsigelse inden mødeperiodens begyndelse; i så fald skal hver enkelt af udvalgets henstillinger behandles og sættes under afstemning som helhed på et plenarmøde i løbet af den samme mødeperiode.

4. Drøftelserne i henhold til artikel J.7 i traktaten om D