++++

( 1 ) EFT nr . L 63 af 5 . 3 . 1974 , s . 16 .

( 2 ) EFT nr . L 330 af 24 . 12 . 1975 , s . 52 .

( 3 ) EFT nr . C 296 af 11 . 12 . 1978 , s . 63 .

( 4 ) Udtalelse afgivet den 29 . - 30 . 11 . 1978 ( endnu ikke offentliggjort i EFT ) .

( 5 ) EFT nr . L 220 af 11 . 8 . 1978 , s . 27 .

( 6 ) EFT nr . L 220 af 11 . 8 . 1978 , s . 27 .

RAADETS BESLUTNING

af 18 . december 1978

om vedtagelse af aarsberetningen om den oekonomiske situation i Faellesskabet og fastlaeggelse af retningslinjerne for den oekonomiske politik i 1979

( 79/19/EOEF )

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR _

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det europaeiske oekonomiske Faellesskab ,

under henvisning til Raadets beslutning 74/120/EOEF af 18 . februar 1974 om gennemfoerelse af hoej grad af overensstemmelse inden for den oekonomiske politik i Det europaeiske oekonomiske Faellesskabs medlemsstater ( 1 ) , aendret ved beslutning 75/787/EOEF ( 2 ) , saerlig artikel 4 ,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ,

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet ( 3 ) ,

under henvisning til udtalelse fra Det oekonomiske og sociale Udvalg ( 4 ) , og

ud fra foelgende betragtning :

Ved sin beslutning 78/658/EOEF ( 5 ) godkendte Raadet den analyse af den oekonomiske situation , der indeholdtes i Kommissionens meddelelse af 24 . juli 1978 , saerlig om forberedelse af de offentlige budgetter for 1979 ; ifoelge denne beslutning skal medlemsstaterne foelge en oekonomisk politik i overensstemmelse med de retningslinjer om forberedelsen af de offentlige budgetter for 1979 , som er naermere beskrevet i bilaget til beslutning 78/658/EOEF _

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING :

Artikel 1

Raadet vedtager den aarsberetning om den oekonomiske situation i Faellesskabet , som findes i bilaget under punkt 1 til 4 , og fastlaegger de retningslinjer , som hver medlemsstat boer foelge i sin oekonomiske politik for 1979 , og som findes under punkt 5 i bilaget .

Artikel 2

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne .

Udfaerdiget i Bruxelles , den 18 . december 1978 .

Paa Raadets vegne

H . MATTHOEFER

Formand

BILAG

AARSBERETNING

OM DEN OEKONOMISKE SITUATION I FAELLESSKABET OG FASTLAEGGELSE AF RETNINGSLINJERNE FOR DEN OEKONOMISKE POLITIK FOR 1979

1 . Faellesskabsmaal

Hovedtesen i denne beretning er , at medens Faellesskabets oekonomiske resultater i mange henseender er blevet forbedret , er tiden nu inde til en staerkere udvikling af Faellesskabets centrale oekonomiske mekanismer og procedurer . Det tilstraebes hermed at goere Faellesskabets oekonomiske resultater i den kommende tid endnu bedre . Formaalet er at tilvejebringe en mere effektiv , faelles ramme for de nationale bestraebelser paa at naa de faelles maal : hoej beskaeftigelse og en hoej levestandard samt stabilitet i pengesystemet . Sagt paa en anden maade er maalet gennem en indsats paa EF-niveau at daemme op for den underminering af effektiviteten i hver enkelt medlemsstats oekonomiske politik , som den oegede integrering af medlemsstaternes oekonomi i den europaeiske og internationale oekonomi har medfoert .

Faellesskabet soeger at opbygge sit indre oekonomiske og valutariske system , men samtidig ogsaa at styrke grundlaget for samarbejdet med tredjelande . Dette illustreres af det positive samarbejde , som i sommeren 1978 faktisk blev opnaaet mellem Faellesskabet og de oevrige deltagere paa de vestlige landes oekonomiske topmoede i Bonn ; det er ogsaa Faellesskabets oenske , at Det europaeiske monetaere System skal vaere aabent for associering af ikke-medlemsstater med saerlig naere oekonomiske forbindelser med Faellesskabet . Endvidere er det et af hovedformaalene med styrkelsen af Faellesskabets system for oekonomisk og monetaer politik gennem tilvejebringelse af et sundere grundlag for intern vaekst at genskabe gunstige betingelser for en hurtig udvidelse af et aabent verdenshandelssystem og dermed ogsaa for en fortloebende udvikling af de oekonomiske strukturer . I denne tilpasningsproces maa der sigtes mod en effektiv arbejdsdeling mellem industrilandene og mod de stoerst mulig vaekstmuligheder for udviklingslandene . En styrket oekonomisk og valutarisk politik skal saaledes bidrage til de tilpasninger , der er maalet for Faellesskabets handels - og sektorpolitik .

2 . Oekonomiske udsigter

Den opgave at tilpasse Faellesskabets oekonomi til de vanskelige oekonomiske forhold , der har vaeret fremherskende siden oliekrisen i 1973 , kan i store traek illustreres med foelgende tal _ selv om de enkelte medlemsstaters erfaringer naturligvis har vaeret meget divergerende . Tallene for 1978 viser Kommissionens skoen og prognoser , tallene for 1979 er udtryk for Kommissionens prognoser paa grundlag af de forudsaetninger hvad angaar oekonomisk politik , der er beskrevet i denne beretning :

Faellesskabets oekonomi 1973-1979

* * * Betalings - * Den offentlige * Vaekst i * Arbejdsloeshed

* Vaekst i BNP * Stigning i

* * * balancens * sektors * pengemaengden * i forhold til

* i fast priser * forbrugerpriserne

* * * loebende poster * underskud * ( M2 ) * arbejdsstyrken

* ( % ) * ( % ) * ( mia ERE ) * ( % af BNP ) * ( % ) * ( % )

1973 * 5,7 * 8,3 * 1,6 * -0,9 * 16,5 * 2,5

1974 * 1,7 * 12,8 * -9,2 * -1,7 * 12,8 * 2,9

1975 * -1,7 * 12,8 * 1,2 * -5,2 * 12,7 * 4,4

1976 * 4,9 * 10,0 * -6,3 * -3,7 * 11,1 * 5,0

1977 * 2,3 * 9,1 * 1,7 * -3,2 * 12,5 * 5,5

1978 * ( 2,6 ) * ( 6,9 ) * ( 8,3 ) * ( -4,1 ) * - * ( 5,7 )

1979 * ( 3,5 ) * ( 7 ) * ( 8,5 ) * ( -4,5 ) * - * ( 5,6 )

Aarene umiddelbart efter 1973 var i et vist omfang praeget af en oekonomisk siksak-kurs i EF , som maa forhindres i fremtiden . I den kommende tid vil man sandsynligvis kunne forvente et gradvis snarere end et pludseligt oekonomisk opsving . Vaekstraten er nu ved at styrkes , og der er sket betydelige forbedringer med hensyn til prisudviklingen og den udenrigsoekonomiske stilling . Spredningen i inflationstakterne og den gennemsnitlige inflationstakt er blevet reduceret , ligesom betalingsbalancens loebende poster er kommet i bedre ligevaegt ( underskuddene i Frankrig , Italien og Det forenede Kongerige er blevet reduceret eller vendt til et overskud , og Belgien og Nederlande har naaet ligevaegt eller ubetydeligt underskud , medens Forbundsrepublikken Tysklands overskud ikke er faldet . Arbejdsloesheden synes at have kulmineret i Faellesskabet som helhed , og i visse medlemsstater er der gjort fremskridt i retning af en nedbringelse .

3 . Samordnet aktion

De forbedrede oekonomiske udsigter for 1979 med mulighed for en realvaekst paa naesten 3 1/2 % skyldes delvis den samordnede aktion , som Raadet traf beslutning om den 24 . juli 1978 ( 6 ) , og som skal ses som en virkeliggoerelse af konklusionerne fra Det europaeiske Raads moede den 6.-7 . juli 1978 i Bremen og af de vestlige landes oekonomiske topmoede den 16.-17 . juli i Bonn _ hvor Faellesskabet var repraesenteret af Raadets formand og Kommissionens formand .

Paa moederne i Bremen og Bonn blev der taget stilling til et bredt spektrum af politiske problemer udover budget - og valutapolitik ; i Bremen blev der isaer taget stilling til saerlige foranstaltninger til fremme af beskaeftigelsen , til styrkelse af Faellesskabets energisituation , til lettelse af strukturforskydninger i industrien samt i middelhavsomraadet , til styrkelse af et aabent verdenshandelssystem og til hjaelp til udviklingslandene . Paa Bonn-moedet blev der opnaaet videre enighed paa internationalt plan om stort set de samme politiske spoergsmaal .

Formaalet med den samordnede aktion paa EF-niveau er , hvad angaar de makrooekonomiske aspekter , at naa bedre oekonomiske resultater , end det ellers ville vaere muligt , ved at goere de makrooekonomiske instrumenter mere effektive .

Den oekonomiske begrundelse for en samordnet aktion er mere praecist :

_ at en ren national aktion i oekonomier med stor udenrigshandel som foelge af stigende efterspoergsel efter udenlandske varer og tjenester i hoej grad vil miste sin virkning ; multiplikatorvirkningen paa indenlandsk oekonomi af stimulerende indgreb vil saaledes blive ringere end i en oekonomi , som er mindre aaben over for udlandet ,

_ at dette goer det mindre tiltraekkende at anvende et muligt spillerum i efterspoergselsstyringspolitiken , da f.eks . virkningen paa skatteindtaegterne af finanspolitiske indgreb reduceres i omfang , og da den paakraevede tillid hos forbrugere og investorer svaekkes ,

_ at problemer af denne art er blevet yderligere understreget af dels erhvervs - og finanskredses tvivl om , hvorvidt ekspansionistiske foranstaltninger vil faa den oenskede virkning paa realoekonomien eller uoenskede virkninger paa inflationen og forventningerne paa valutamarkedet , dels den i mange medlemsstater udbredte opfattelse , at de offentlige finanser er vokset for kraftigt i forhold til bruttonationalindkomsten ,

_ at en modforanstaltning over for disse problemer i det mindste delvis maa blive en sammenkobling af nationale initiativer inden for en bredere og mere sammenhaengende indsats paa faellesskabsplan for dermed at genskabe udsigterne til gunstige multiplikatorvirkninger , en hurtigere stigning i skatteindtaegterne som foelge af efterspoergselsstimulerende indgreb og en stoerre sandsynlighed for , at virkningerne af saadanne indgreb medfoerer realoekonomisk ekspansion snarere end en oeget ustabilitet i pengesystemet .

Ud over disse generelle principper har den nuvaerende faellesskabsaktion i visse henseender et mere ambitioest og paa samme tid mere konkret sigte .

Et saerligt tilfaelde er medlemsstater , hvis oekonomi har et meget stort behov for monetaer stabilitet og for udvikling . En omhyggeligt tilrettelagt samordnet aktion fra den oevrige del af Faellesskabets oekonomi med henblik paa at styrke efterspoergslen vil forbedre grundlaget for en intern stabiliseringspolitik . I alle stabiliseringsprogrammer er det et problem at stramme pengepolitikken og de offentlige finanser uden at skabe kontraktive virkninger . Udarbejdelse af saadanne stabiliseringsprogrammer sideloebende med et samordnet program for oekonomisk opsving i hovedparten af Faellesskabet foroeger chancerne for et positivt resultat og begraenser de risici , der er forbundet med en stabiliseringspolitik . Irland og Italien er begge gode eksempler herpaa . Dette er _ som det allerede er naevnt i afgoerelsen af 24 . juli om den samordnede aktion _ grunden til , at Irland og Italien i Faellesskabets strategi har fortrinstilling med hensyn til tildeling af finansielle resourcer til fremme af investering og beskaeftigelse i disse lande .

Der er ogsaa i fremtiden behov for at systematisere og styrke de mest positive elementer i erfaringerne fra den samordnede aktion i 1978 og at finde frem til praecise midler til at forstaerke dens virkning . Samordningsprocessen maa bygge paa en noejere fastlaeggelse af endelige maal for den oekonomiske og finansielle politik samt af vurderingen af resultaterne heraf . Fastlaeggelsen af de endelige maal skal gennemarbejdes mere indgaaende paa det tekniske plan paa grundlag af en faelles analyse af prognoser og instrumentale maal . Synkroniseringen af tidsplanerne for de enkelte medlemsstaters finans - og pengepolitik skal forbedres yderligere i nogle lande . Forbindelsen paa EF-niveau i beslutningsprocessen mellem det tekniske og det politiske plan er blevet meget forbedret igennem det arbejde , som i 1978 foerte til afgoerelsen om den samordnede aktion , og denne positive udvikling maa foelges op i fremtiden . Det europaeiske monetaere system oeger desuden i sig selv , som naevnt i det foelgende , behovet for fremskridt i retning af harmonisering af finans - og pengepolitikken .

4 . Det europaeiske monetaere system

Stabilitet i penge - og valutaforholdene er et prioriteret maal i sig selv . Men det er ogsaa et middel til at gengive de makrooekonomiske instrumenter deres effektivitet . Intet er mere skadeligt for efterspoergselsstyringspolitikken og vaeksten end at skulle operere paa et saa usikkert grundlag , som ustabile penge og valutaforhold fremkalder .

I de seneste aar har medlemsstater med opskrevne og nedskrevne valutaer , isaer i tilfaelde hvor bevaegelserne har vaeret overdrevent staerke , gjort den samme erfaring : at de ikke er i stand til at foere en fuldt tilfredsstillende efterspoergselsstyringspolitik under de vilkaar , som ustabile penge - eller valutaforhold skaber . I lande med opskreven valuta har investorerne ikke reageret paa ekspansive indgreb under forhold , hvor der var stor usikkerhed med hensyn til deres internationale konkurrencedygtighed og udsigterne for efterspoergslen i udlandet . Lande med nedskreven valuta har maerket , hvor kraftigt og hurtigt en devaluering kan forvaerre den indenlandske inflation og ligeledes skabe et klima af usikkerhed og ustabilitet , hvilket er til skade for den maalsaetning at fremkalde en kraftig stroem af nye , konkurrencedygtige investeringer .

Dette er de oekonomiske grunde til , at Faellesskabet pr . 1 . januar 1979 etablerer et europaeisk monetaert system .

De oekonomisk-politiske implikationer af det paataenkte europaeiske monetaere system kan angives i store linjer .

Systemet vil blive en fastere ramme for bestraebelser for at stabilisere pengeforholdene , selv om valget af instrumenter i denne stabiliseringspolitik utvivlsomt fortsat vil vaere forskellig fra medlemsstat til medlemsstat . Systemet vil imidlertid under alle omstaendigheder og til trods for de vanskeligheder , det vil medfoere , goere det paakraevet at gennemfoere en samordning af pengepolitikken paa EF-niveau , hvor der ikke blot tages hensyn til pengepolitikkens direkte virkninger paa de finansielle markeder , men ogsaa til dens bidrag til de enkelte landes samlede makrooekonomiske politik .

Muligheden for at opnaa stoerre laan indebaerer , at der inden for EF i hoejere grad kan foeres faelles forhandlinger om oekonomisk-politiske betingelser i forbindelse med relativt langfristede laan .

For at systemet kan fungere tilfredsstillende , kraeves det ligeledes , at Faellesskabet som helhed forsoeger at naa til den rette balance i stabiliserings - og vaekstpolitikken , dvs . at man sigter mod konvergens i retning af lav inflationsrate og staerkere vaekst . Med henblik herpaa maa alle medlemsstaterne acceptere , at de har pligt til at indrette deres oekonomiske politik efter disse maal .

Det europaeiske monetaere systems funktion skal i disse henseender knyttes snaevert sammen med den yderligere udvikling af princippet om samordnet aktion i den oekonomiske politik i Faellesskabet .

Fremfor alt er det en betingelse for , at systemet kan holde og fungere paa overbevisende maade , at der goeres en indsats for at reducere den gennemsnitlige inflation og spredningen af inflationstakterne ; fremskridtene med hensyn til landenes udenrigsoekonomiske stilling boer konsolideres ; der maa skabes en vedvarende vaekst i realefterspoergslen og -udbudet , og i denne forbindelse skal de staerkeste medlemsstater paatage sig et saerligt ansvar .

5 . Retningslinjer for 1979

Nedenstaaende retningslinjer er en opfoelgning og en udvidelse af beslutningen om samordnet aktion af 24 . juli . Der er saaledes for den oekonomiske politik i oejeblikket tale om en betydningsfuld periode , ikke blot fordi det europaeiske monetaere system er under forberedelse , men ogsaa fordi beslutningen fra juli er ved at blive gennemfoert .

Det kan isaer naevnes , at de finanspolitiske indgreb , som Forbundsrepublikken Tyskland traf beslutning om den 28 . juli , nu er blevet vedtaget i forbundsdagen . Frankrig har siden da lagt op til et oeget budgetunderskud i 1978 , og Det forenede Kongeriges aktivitetsstimulerende 1978/79-budget er blevet vedtaget . Belgien og Nederlandene har vedtaget vigtige nye finanspolitiske programmer , i henhold til hvilke den fremtidige stigning i de offentlige udgifter skal begraenses yderligere , idet der dog stadig gives lejlighed til paa kort sigt at bidrage positivt til programmet for samordnet aktion . Luxembourg er i gang med at gennemfoere stimulernde indgreb . Danmark har taget skridt til en mere omfattende stramning af de offentlige finanser og en styrkelse af stabiliseringspolitikken , medens en moderat ekspansionistisk politik viderefoeres . Irland og Italien er begge i faerd med at forberede stoerre aendringer i finanspolitikken i henhold til de " green-papers " , der blev offentliggjort tidligere paa aaret i Irland , og til " Pandolfi-planen " i Italien ; i begge tilfaelde tilsigtes en begraensning eller en nedskaering af de loebende offentlige udgifter og en omfordeling af midler til udviklingsorienterede investeringer , samtidig med en nedskaering af det offentlige underskud som en del af BNP .

Som helhed betragtet betyder disse justeringer af den oekonomiske politik en vaesentlig nettostimulering af Faellesskabets oekonomi . Forskellen mellem medlemsstaternes indgreb tilsigter bevidst at opnaa stoerre overensstemmelse og stabilitet i betalingsbalancemoenstret . Disse indgreb afspejler ogsaa et behov for at korrigere tendenserne i de offentlige finanser i nogle lande , hvor stigningen i de offentlige udgifter er blevet for stor , eller hvor der er for stor uligevaegt mellem de loebende udgifter og investeringsudgifterne .

Med hensyn til pengepolitikken gaar den nuvaerende strategi ud paa , at alle medlemsstaterne skal sigte mod saerlige kvantificerede maal , det vaere sig pengemaengde eller kreditnormer for saa vidt angaar de fire vigtigste oekonomier , og / eller disciplinen ved en fast valutakurs hvad angaar de fem oevrige medlemsstater . Hensigten med disse maal er foerst og fremmest at opretholde eller forbedre stabiliteten i pengesystemet ; samtidig maa styringen af pengepolitikken imidlertid give mulighed for og bidrage til , at Faellesskabets oekonomi gradvis naar tilbage til fuld udnyttelse af sit potentiel .

I flere medlemsstater er det stadig paakraevet at goere en stor indsats for at holde omkostnings - og prisudviklingen inden for graenser , der giver mulighed for , at et europaeisk monetaert system kan fungere .

Den foerste gennemgang af den oekonomiske situation inden for Faellesskabet i 1979 , som vil finde sted i loebet af foerste kvartal 1979 ( 7 ) , vil vaere den normale anledning til at overveje tilpasninger af nedenstaaende retningslinjer . Gennemgangen af den oekonomiske situation bliver ved denne lejlighed af stoerre betydning end saedvanligt , dels fordi det ved det kommende aarsskifte vil vaere lettere at vurdere de oekonomiske udsigter paa baggrund af den nyligt vedtagne samordnede aktion , dels fordi det europaeiske monetaere system da er blevet indfoert .

Vaekstudsigterne for Danmark i 1979 er fortsat moderate , fordi betalingsbalancesituationen kun giver ringe spillerum for den oekonomiske politik . Den danske regering har inden for den samordnede aktion begraenset sig til at indfoere visse midlertidige lettelser i den personlige indkomstskat . Den 31 . august 1978 besluttede den at fremsaette aendringsforslag til indeksreguleringen af de personlige indkomstskatteskalaer for 1979 , at haeve momsen fra 18 % til 20 1/4 % med virkning fra 1 . oktober 1978 samt at foretage budgetbesparelser , til dels gennem udskydelse af visse offentlige infrastrukturprojekter . Disse foranstaltninger forventes at medfoere , at tendensen til stoerre underskud paa statsbudgettet i 1979 vil blive reduceret , samt at underskuddet paa de samlede offentlige budgetter for 1979 herefter kun vil stige med 1/2 % af BNP i forhold til 1978 . De indenlandske omkostninger vil i seksmaanedersperioden frem til udgangen af februar 1979 blive underkastet en streng kontrol ; kun de loenstigninger , der foelger af de gaeldende overenskomster , kan overvaeltes i priserne . For at disse foranstaltninger kan virke ud over denne periode , boer myndighederne sikre , at indkomstpolitikken noeje foelges , saaledes at de forventede resultater af de finanspolitiske foranstaltninger ikke saettes paa spil , og saaledes at der goeres fremskridt henimod en forbedret intern og ekstern ligevaegt .

( 1 ) I overensstemmelse med artikel 2 i Raadets beslutning af 18 . februar 1974 .

Efter svag udvikling op til andet kvartal er der i de sidste maaneder kommet gang i den oekonomiske aktivitet i Forbundsrepublikken Tyskland . Den forventes at blive yderligere stimuleret efter 1 . januar 1979 som foelge af de foranstaltninger , som forbundsregeringen har truffet som led i Faellesskabets samordnede aktion . Der er i saerdeleshed vedtaget skattelettelser for lav - og mellemindkomsterne og foranstaltninger til foroegelse af offentlige udgifter , til stimulering af investeringerne samt til styrkelse af den disponible indkomst gennem hoejere boernetilskud . For at formindske disse foranstaltningers virkninger paa budgettet vil momssatsen blive haevet pr . 1 . juli 1979 . I overensstemmelse med Raadets beslutning af 24 . juli 1978 vil disse foranstaltninger omfatte et nettobeloeb paa omkring 1 % af BNP ; som foelge heraf forventes det samlede offentlige budgetunderskud at stige til 4 1/2 % af BNP . Disse foranstaltninger vil isaer styrke det private forbrug og generelt forbedre situationen paa kort sigt . De forventes at muliggoere en gennemsnitlig aarlig vaekstrate paa omkring 4 % i 1979 sammenlignet med 3 % i 1978 . De stimulerende virkninger af programmet vil fortsat kunne maerkes efter 1979 , saerlig paa erhvervsinvesteringerne . Med henblik paa oprettelsen af et nyt europaeiske monetaert system i 1979 er det af overordentlig stor betydning , at den tyske oekonomi kan opretholde en vedvarende og balanceret vaekst . Paa det pengepolitiske omraade ville det vaere oenskeligt , at Deutsche Bundesbank vil tage hensyn til behovet for at stoette vaekst - og stabilitetspolitikken , naar den skal fastsaette sine pengepolitiske maal for 1979 .

I Frankrig har myndighederne truffet en raekke foranstaltninger , der saerlig som foelge af en hurtigere vaekst i investeringerne forventes at resultere i en moderat stigning i vaekstraten i 1979 . Dette skulle standse stigningen i arbejdsloesheden uden at vaere til hinder for genskabelse af ligevaegt paa betalingsbalancens loebende poster _ som boer konsolideres . Imidlertid maa nedbringelse af inflationen fortsat prioriteres hoejt , isaer for at bidrage til , at det europaeiske monetaere system kan ivaerksaettes og fungere tilfredsstillende . I forslaget til statsbudgettet opretholdes _ i overensstemmelse med Raadets retningslinjer i dets beslutning af 24 . juli 1978 _ de foranstaltninger , der indfoertes i 1977 , og som udbyggedes i 1978 med henblik paa at fremme den oekonomiske vaekst , navnlig gennem foranstaltninger vedroerende sociale overfoerselsindkomster ; der er ogsaa truffet beskaeftigelsesfremmende foranstaltninger inden for sektorer med lovende fremtidsudsigter . De store nationaliserede selskabers finansielle situation boer styrkes yderligere . Det offentliges nettolaantagning forventes under disse omstaendigheder at andrage ca . 2 % af bruttonationalproduktet lige som i 1978 . Paa baggrund af inflationsbekaempelsen boer statsbudgetunderskuddet hovedsagelig finansieres ved hjaelp af ikkemontaere midler . Pengepolitikken boer paa sin side tage sigte paa en mindre reduktion af likviditeten i oekonomien . Endelig boer bestraebelserne paa at undgaa en for kraftig stigning i indkomsterne fortsaettes og forstaerkes .

Udsigterne for Irland i 1979 er fortsat gunstige , og vaekstraten vil antagelig blive hoejere end gennemsnittet for Faellesskabet . Hvis den oekonomiske politik skal skabe grundlag for en vedvarende og balanceret vaekst paa laengere sigt , boer den tage sigte paa at reducere det statslige laanebehov . Med henblik herpaa boer de planer , der er beskrevet i " Green Paper " , og som gaar ud paa at formindske det statslige nettolaanebehov i 1979 til 10 1/2 % af BNP ved at reducere de loebende udgifter og subsidierne , foelges op af en oeget beskatning . Samtidig kunne den oekoomiske udvikling og beskaeftigelsen stoettes gennem overfoersler fra Faellesskabet med henblik paa at finansiere infrastrukturinvesteringer . Ved hjaelp af indkomstpolitik boer der goeres forsoeg paa at daempe loenstigningerne med henblik paa at formindske det inflationaere pres . Dette indebaerer , at indkomstpolitikken ikke skal tage sigte paa at kompensere virkningerne af en oeget beskatning , men at den boer forhindre en alt for staerk stigning i loenglidningen , hvilket var tilfaeldet i 1978 . Den forventede formindskelse af det statslige nettolaanebehov vil goere den pengepolitiske styring lettere . For at begraense den indenlandske kreditudvidelse boer der foeres en strammere kontrol med kreditudvidelsen til privatpersoner , saaledes som de seneste indgreb tilsigter .

I 1978 gjorde Italien betydelige fremskridt med hensyn til at kontrollere inflationen , forbedre stillingen over for udlandet og skabe grundlag for en hurtigere vaekst . Det er derfor vigtigt , at den oekonomiske politik i 1979 tager sigte paa at konsolidere de hidtil opnaaede positive resultater , udbygge inflationsbekaempelsen og foroege bestraebelserne for at stabilisere de offentlige finanser , samtidig med at der sikres de noedvendige ressourceoverfoersler til at stoette den oekonomiske vaekst . Dette er hensigten med " Pandolfi-planen " , som nu boer udmoentes i hensigtsmaessig lovgivning . Denne indsats vil blive stoettet af faellesskabsforanstaltninger , som kan hjaelpe de italienske myndigheder med at forbedre de oekonomiske strukturer . Faar saa vidt angaar budgetpolitikken forventes budgetunderskuddet for den udvidede offentlige sektor ( EF definition ) i 1978 at andrage omkring 15 1/2 % af bruttonationalproduktet . Dette procenttal er en overgraense , og det er oenskeligt at opnaa et lavere niveau allerede i 1979 . I alle tilfaelde boer strukturen i de offentlige udgifter forbedres i loebet af 1979 gennem en begraensning af vaeksten i forbrugsudgifterne , delvis udlignet af en foroegelse af investeringerne . Budgetunderskuddet udtrykt i procent boer ogsaa nedbringes de to foelgende aar . Formindskelsen boer foerst og fremmest opnaas ved at begraense stigningen i de loebende udgifter , saerlig ved hjaelp af foranstaltninger til nedbringelse af vaeksten i de sociale overfoersler og udgifterne inden for sundhedsvaesnet . En bedre styring af offentligt ejede virksomheder og virksomheder , hvor staten har kapitalinteresser , ville ligeledes muliggoere en formindskelse i statsstoetten . En strammere finanspolitisk styring ville lette de pengepolitiske myndigheders opgave og kunne bidrage til at stabilisere eller endog formindske den indenlanske kreditudvidelse maalt i forhold til bruttonationalproduktet . Vaeksten i den primaere pengeforsyning boer underkastes en stram kontrol ved hjaelp af rentemekanismen , saaledes at destabiliserende kapitalbevaegelser undgaas . Hvorvidt en saadan politik lykkes , vil i vid udstraekning afhaenge af , hvor stramt indkomstpolitikken foeres , samt af foranstaltningerne til stoette for investeringerne . I denne sammenhaeng er det vaesentlig at kontrollere omkostningsstigningerne ved at forhindre stigninger i realtimeloennen .

Vaeksttempoet i Nederlandene forventes i 1979 at tage til i styrke takket vaere de gunstige virkninger af den samordnede aktion og saerlig stoetten til den indenlandske efterspoergsel . Hvis beskaeftigelsesudsigterne paa mellemlang sigt skal blive lysere , maa konkurrenceevnen styrkes gennem en yderligere formindskelse af inflationsraten og gennem en forbedret funktion af arbejdsmarkedet . Dette skulle daemme op for den nedlaeggelse af arbejdspladser , der i oejeblikket foraarsages af de hoeje reale arbejdskraftomkostninger , samt fremme investeringerne . De nederlandske myndigheder har derfor forstaerket bestraebelserne for at daempe stigningen i loenomkostningerne , hovedsagelig gennem at begraense stigningen i skattetrykket , samtidig med at vaekstraten i de offentlige udgifter reduceres med henblik paa at holde det strukturelle statslige laanebehov i de kommende aar paa mellem 4 og 5 % af nationalindkomsten . Efterspoergselsstoetten , der er et led i den samordnede aktivitetsstimulerende aktion , maa ikke desto mindre viderefoeres naeste aar ; en midlertidig stigning i det statslige laanebehov fra 5 % i 1978 til naesten 6 % i 1979 ( som forslaget til statsbudget for 1979 indebaerer ) er derfor i overensstemmelse med de oekonomiske maal , der er opstillet for Faellesskabet som helhed . Det vil uundgaaeligt blive noedvendigt at daekke saa stort et budgetunderskud med en vis monetaer finansiering , men dette er foreneligt med fastholdelse af likviditetskoefficienten paa samme niveau som i 1978 .

Vaeksttempoet vil antageligt ogsaa blive styrket i Belgien takket vaere udsigterne for eksporten , som saerlig skulle blive styrket gennem den samordnede aktion . Virkningerne paa arbejdsmarkedet af denne forbedring vil blive forstaerket ved hjaelp af saerlige foranstaltninger , saasom foerpensionering , uddannelseskurser for unge og oprettelse af midlertidige stillinger i den offentlige sektor . I overensstemmelse med Faellesskabets retningslinjer vil det offentliges laanebehov formodentlig stige fra omkring 5 % af BNP i 1978 til lidt over 5 1/2 % i 1979 . Selv om det ikke forekommer tilraadeligt at reducere denne procentsats paa kort sigt , da en formindskelse ville have ugunstige virkninger paa aktiviteten , maa den sandsynligvis reduceres paa laengere sigt for at etablere en mere gunstig balance mellem nationale ressourcer og offentlige udgifter . Med henblik herpaa boer bestraebelserne paa at daempe vaeksten i de loebende udgifter viderefoeres og intensiveres . Pengepolitikken boer fortsat tage sigte paa at daempe inflationen ; det europaeiske monetaere system , der er under forberedelse , vil sandsynligvis vaere en stor hjaelp for at opnaa disse maal .

I Raadets budgetretningslinjer for Luxembourg anbefales en finanspolitisk stimulering paa over 1 % af BNP ; i budgetforslaget for 1979 bebudede eller gennemfoerte den luxembourgske regering i overensstemmelse hermed en raekke foranstaltninger , der tager sigte paa at stimulere erhvervsinvesteringerne og eksporten . I budgetforslaget er der ligeledes fastsat en hurtig stigning i de offentlige investeringer og en udbygning af programmet vedroerende saerlige foranstaltninger til fremme af beskaeftigelsen samt forbrugsstimulerende foranstaltninger ( selektive lettelser i den direkte beskatning ; foroegelse af visse sociale ydelser ) . Det offentliges laanebehov vil sandsynligvis saaledes stige noget , denne stigning kan imidlertid daekkes enten ved laan eller ved anvendelse af de budgetreserver , der er oparbejdet i de aar , hvor den oekonomiske aktivitet var hoej .

Som foelge af den betydelige formindskelse i inflationstakten og den forbedrede betalingsbalancesituation kunne regeringen i Det forenede Kongerige _ inden for den samordnede aktion _ fremsaette et aktivitetsstimulerende budget for finansaaret 1978/79 . Det planlagte niveau for den offentlige sektors laanebehov blev haevet til 8 1/2 mia . pund ( 5 1/4 % af BNP ) , hvilket er lidt under det niveau , som blev meddelt til Den internationale Valutafond og bekraeftet i forbindelse med fornyelsen af stand-by kreditten i maj 1978 . Det mest paatraengende maal maa nu vaere at holde inflationstakten klart under 10 % . Med henblik herpaa maa der foretages en betydelig afdaempning i loenstigningstakten , der i aaret indtil juli 1978 steg meget hurtigere end regeringens retningslinje paa 10 % . For finansaaret 1978/79 maa vaeksten i M3 holdes paa mellem 8 og 12 % . For finansaaret 1979/80 burde det overvejes at fastsaette et lavere maal for stigningen i pengemaengden . En mere ekspansionistisk finanspolitik boer kun komme i betragtning , saafremt loenstigningerne og den indenlandske efterspoergsel afdaempes , og betalingsbalancen er tilstraekkelig staerk .

BERIGTIGELSER

Berigtigelse til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 2968/78 af 12 . december 1978 om aabning , fordeling og forvaltning af faellesskabstoldkontingenter for visse stoffer , herunder floejls - og plydsstoffer fremstillet paa haandvaev , henhoerende under pos . ex 50.09 , ex 55.07 , ex 55.09 og ex 58.04 i den faelles toldtarif

( De Europaeiske Faellesskabers Tidende nr . L 358 af 21 . december 1978 )

Foelgende bilag indsaettes :

ANNEX X _ ANNEXE X _ ANHANG X _ ALLEGATO X _ BIJLAGE X _ BILAG X

CERTIFICADO CONCERNIENTE A LAS TELAS DE SEDA O DE ALGODON TEJIDOS EN TELARES A MANO

CERTIFICATE IN REGARD TO SILK OR COTTON HANDLOOM FABRICS

CERTIFICAT CONCERNANT DES TISSUS DE SOIE OU DE COTON TISSES SUR METIERS AA MAIN

BESCHEINIGUNG FUER AUF HANDWEBSTUEHLEN HERGESTELLTE GEWEBE AUS SEIDE ODER BAUMWOLLE

CERTIFICATO RELATIVO AI TESSUTI DI SETA O DI COTONE LAVORATI SU TELAI A MANO

CERTIFICAAT BETREFFENDE OP HANDWEEFGETOUWEN VERVAARDIGDE WEEFSELS VAN ZIJDE OF KATOEN

CERTIFICAT VEDROERENDE HAANDVAEVEDE STOFFER AF SILKE ELLER BOMULD

N *

No

N *

Nr .

N .

Nr .

Nr .

El Gobierno de Guatemala

The Government of Guatemala

Le gouvernement du Guatemala

Die Regierung von Guatemala

II governo del Guatemala

De Regering van Guatemala

Guatemalas regering

Ministerio de economia

Direcci}n de comercio interior y exterior

certifica que el envio descrito a continuaci}n contiene exclusivamente

certifies that the consignment described below includes only

certifie que l'envoi décrit ci-après contient exclusivement

bescheinigt , dass die nachstehend bezeichnete Sendung ausschliesslich

certifica che la partita descritta qui appresso contiene esclusivamente

verklaart dat de hierna omschreven zending uitsluitend

attesterer , at nedenfor beskrevne forsendelse udelukkende indeholder

telas tejidas en telares a mano , por artesania rural ,

handloom fabrics of the cottage industry ,

des tissus fabriqués sur métiers à main par l'artisanat rural ,

in laeandlichen Handwerksbetrieben auf Handwebstuehlen hergestellte Gewebe enthaelt ,

dei tessuti fabbricati dall'artigianato rurale su telai a mano ,

weefsels bevat welke in de huisindustrie op handweefgetouwen zijn vervaardigd ,

haandvaevede stoffer fremstillet af landsbyhaandvaerkere ,

que las telas son fabricadas en Guatemala

that the fabrics are made in Guatemala

que les tissus sont fabriqués au Guatemala

dass diese Gewebe in Guatemala hergestellt sind

che i tessuti sono fabbricati in Guatemala

dat deze weefsels in Guatemala zijn vervaardigd

at stofferne er fabrikeret i Guatemala

y son exportadas de Guatemala con destino a los Estados miembros de las Comunidades europeas .

and exported from Guatemala to the Member States of the European Communities .

et sont exportés du Guatemala à destination des Etats membres des Communautés européennes .

und aus Guatemala nach den Mitgliedstaaten der Europaeischen Gemeinschaften ausgefuehrt werden .

e sono esportati dal Guatemala a destinazione degli Stati membri delle Comunità europee .

en van Guatemala naar de Lid-Staten van de Europese Gemeenschappen worden geëxporteerd .

og udfoeres fra Guatemala til De europaeiske Faellesskabers medlemsstater .

1 . Nombre y direcci}n del exportador en Guatemala

1 . Name and address of exporter in Guatemala

1 . Nom et adresse de l'exportateur au Guatemala

1 . Name und Anschrift des Ausfuehrers in Guatemala

1 . Nome e indirizzo dell'esportatore in Guatemala

1 . Naam en adres van de exporteur in Guatemala

1 . Navn og adresse paa eksportoeren i Guatemala

2 . Nombre y direcci}n del importador en un Estado miembro de las Comunidades europeas

2 . Name and address of importer in a Member State of the European Communities

2 . Nom et adresse de l'importateur dans un Etat membre des Communautés européennes

2 . Name und Anschrift des Einfuehrers in einem Mitgliedstaat der Europaeischen Gemeinschaften

2 . Nome e indirizzo dell'importatore in uno Stato membro delle Comunità europee

2 . Naam en adres van de importeur in een Lid-Staat van de Europese Gemeenschappen

2 . Navn og adresse paa importoeren i en af De europaeiske Faellesskabers medlemsstater

3 . Cada pieza de tejido es Provista de un plomo n *

3 . To each piece of fabric is attached a seal No

3 . Chaque pièce de tissu est munie d'un plomb n *

3 . Jedes Gewebestueck ist mit einer Plombe Nr . ... versehen

3 . Ogni pezza di tessuto è munita di un sigillo di piombo n .

3 . leder stuk weefsel is voorzien van een loodje nr .

3 . Hvert stofstykke er forsynet med en plombe nr .

4 . Puerto o aeropuerto de embarque

4 . Port or airport of dispatch

4 . Port ou aéroport d'embarquement

4 . Verladehafen oder Verladeflughafen

4 . Porto o aeroporto d'imbarco

4 . Haven of luchthaven van inlading

4 . Lastehavn eller -lufthavn

5 . Barco

5 . Ship

5 . Bateau

5 . Schiff

5 . Nave

5 . Schip

5 . Skib

6 . Conocimiento de embarque ( fecha )

6 . Bill of lading ( date )

6 . Connaissement ( date )

6 . Konnossement ( Datum )

6 . Polizza di carico ( data )

6 . Datum connossement

6 . Konnossement ( dato )

7 . Puerto o aeropuerto de destino

7 . Port or airport of destination

7 . Port ou aéroport de destination

7 . Bestimmungshafen oder Bestimmungsflughafen

7 . Porto o aeroporto di destinazione

7 . Haven of luchthaven van bestemming

7 . Bestemmelseshavn eller -lufthavn

8 . Estado miembro de destino

8 . Member State of destination

8 . Etat membre de destination

8 . Bestimmungsmitgliedstaat

8 . Stato membro destinatario

8 . Lid-Staat van bestemming

8 . Bestemmelsesmedlemsstat

Lugar y fecha de emisi}n

Place and date of issue

Lieu et date d'émission

Ort und Datum der Ausstellung

Luogo e data di emissione

Plaats en datum van afgifte

Sted og dato for udstedelse

Sello del organismo emisor

Seal of issuing body

Cachet de l'organisme émetteur

Stempel der ausstellenden Behoerde

Timbro dell'ufficio emittente

Stempel van de met de afgifte belaste instantie

Den udstedende myndigheds stempel

( Firma del responsable )

( Signature of officer responsible )

( Signature du responsable )

( Unterschrift des Zeichnungsberechtigten )

( Firma dell'incaricato )

( Handtekening van de verantwoordelijke ambtenaar )

( Den ansvarlige tjenestemands underskrift )

Direcci}n de comercio interior y exterior

Descripci}n de la tela

* Paquetes

* * Numero de la

* * * Descripci}n de las * * * m2

No de * * * Tarifa * * Descripci}n detallada * Numero de

* Marcas * Cantidad * * mercaderias * * * Peso

Orden * * * aduanera * * de la tela * piezas

* y * y * * ( tarifa aduanera comun ) * * * en kg

* * * comun

* numeros * naturaleza

Description of fabrics

* Package

* * * CCT * * * * m2

* * * * Description of goods * Detailed description * Number

Serial No * Marks * Number * heading * * * * Weight

* * * * ( Common Customs tariff ) * of fabrics * of pieces

* and * and * No * * * * in kg

* numbers * nature

Description des tissus

* Colis

* * * * * * Mètres

* * * Numéro du tarif

Numéro * * * * Désignation des marchandises * * Nombre * carrés

* Marques * Nombre * douanier * * Description détaillée des tissus

d'ordre * * * * ( tarif douanier commun ) * * de pièces Poids

* et * et * commun

* * * * * * * en kg

* numéros * nature

Beschreibung der Gewebe

* Packstuecke

* * * Nummer des * * * * m2

Laufende * * * * Warenbezeichnung * Genaue Beschreibung * Anzahl der

* Zeichen * Anzahl * Gemeinsamen * * * * Gewicht

Nummer * * * * ( Gemeinsamer Zolltarif ) * der Gewebe * Gewebestuecke

* und * und * Zolltarifs * * * * in kg

* Nummern * Art

Descrizione dei tessuti

* Colli

* * * * * * Metri

* * * Numero della

Numero * * * * Designazione delle merci * Descrizione dettaglista * Totale * quadrati

* Marche * Numero * tariffa doganale

d'ordine * * * * ( Tariffa doganale comune ) * dei tessuti * delle pezze * Peso

* e * e * comune

* * * * * * * in kg

* numeri * natura

Omschrijving van de weefsels

* Colli

* * * * * * Aantal

* * * Post van het * Omschrijving van de goederen

Volg - * * * * * Nauwkeurige omschrij - * Aantal * m2

* Merken * Aantal * gemeenschappe - * volgens het gemeenschappelijk

nummer * * * * * ving van de weefsels * stukken * Gewicht

* en * en * lijk douanetarief * douanetarief

* * * * * * * in kg

* nummers * soort

Beskrivelse af stofferne

* Kolli

* * * * * * Antal

* * * Pos i den

Loebe - * * * * Varebeskrivelse * Noeje beskrivelse * Antal * m2

* Maerker * Antal * faelles

nummer * * * * ( den faelles toldtarif ) * af stofferne * stykker * vaegt

* og * og * toldtarif

* * * * * * * i kg

* numre * art

Berigtigelse til Raadets direktiv 78/1020/EOEF af 5 . december 1978 om aendring af direktiv 66/401/EOEF , 66/402/EOEF og 69/208/EOEF om handel med froe af foderplanter , saedekorn og froe af olie - og spindplanter

( De Europaeiske Faellesskabers Tidende nr . L 350 af 14 . december 1978 )

Side 27 , artikel 3 :

i stedet for : " ... senest aendret ved direktiv 78/388/EOEF ( 8 ) ... " ,

laeses : " ... senest aendret ved direktiv 78/692/EOEF ... " .

Side 27

Fodnote ( 8 ) udgaar .

Berigtigelse til Raadets forordning ( EOEF ) nr . 3089/78 af 19 . december 1978 om fastsaettelse af almindelige bestemmelser vedroerende stoette til forbruget af olivenolie

( De Europaeiske Faellesskabers Tidende nr . L 369 af 29 . december 1978 )

Side 13 , artikel 4 , stk . 1 , litra c ) :

Dette litra affattes som foelger :

" c ) markedsfoeres i Faellesskabet til en pris , hvor der tages hensyn til stoerrelsen af den paagaeldende stoette . " .

Side 13 , artikel 6 , stk . 2 , andet afsnit :

Dette afsnit affattes saaledes :

" Saafremt den herover omhandlede minimumsmaengde naas i loebet af to eller flere referenceperioder , indgives der blot en ansoegning om stoette for alle de maengder , der er emballeret i loebet af disse perioder . " .

Berigtigelse til Kommissiones forordning ( EOEF ) nr . 3016/78 af 20 . december 1978 om fastsaettelse af visse regler for anvendelse af omregningskurser inden for sukker - og isoglucosesektoren

( De Europaeiske Faellesskabers Tidende nr . L 359 af 22 . 12 . 1978 )

Bilag , side 13 , punkt II , kolonne " Omregningskurs " , fjerde linje :

i stedet for : " ... kurser , der er gaeldende i lagermaaneden . " ,

laeses : " ... repraesentative kurser , der er gaeldende i lagermaaneden . " .