RAADETS BESLUTNING af 15. december 1994 om et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, herunder demonstration, der skal gennemfoeres for Det Europaeiske Faellesskab, dels af FFC, dels ved hjaelp af konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig stoette til Faellesskabets politik (1994-1998) (94/918/EF)

RAADET FOR DEN EUROPAEISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europaeiske Faellesskab, saerlig artikel 130 I, stk. 4,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

under henvisning til udtalelse fra Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Europa-Parlamentet og Raadet vedtog ved afgoerelse nr. 1110/94/EF (4) et fjerde rammeprogram om Det Europaeiske Faellesskabs indsats inden for forskning, teknologisk udvikling og demonstration (FTU) for perioden 1994-1998, hvori det bl. a. fastsaettes, hvilke aktioner der skal gennemfoeres, dels ved hjaelp af direkte aktioner, dels ved hjaelp af konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig stoette til Faellesskabets politik; naervaerende beslutning tager hensyn til begrundelsen i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse;

ifoelge traktatens artikel 130 I, stk. 3, skal rammeprogrammet ivaerksaettes ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes inden for hver enkelt af de aktioner, som det bestaar af. I hvert saerprogram angives de naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, varigheden af det og de midler, der skoennes noedvendige hertil;

FTU-aktioner, der gennemfoeres ved hjaelp af direkte aktioner, udfoeres af Det Faelles Forskningscenter (FFC); disse aktioner omfatter institutionelle forskningsaktioner, hvortil FFC sidder inde med ekspertisen og saerlige, eller enestaaende, faciliteter i Faellesskabet, og institutionelle, videnskabelige og tekniske stoetteforanstaltninger, som kraever FFC's neutralitet;

andre videnskabelige og tekniske stoetteforanstaltninger, som er noedvendige for udarbejdelsen og gennemfoerelsen af Faellesskabets politikker, og som ikke kraever FFC's neutralitet, vil blive gennemfoert af Kommissionen paa en konkurrencebaseret maade og inden for et kunde/kontrahent-forhold

det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelse af de direkte aktioner, udgoer 600 mio. ECU, og det beloeb, der skoennes noedvendigt til de konkurrencebaserede teknisk-videnskabelige stoetteforanstaltninger, udgoer 128 mio. ECU; bevillingerne til hvert regnskabsaar fastlaegges af budgetmyndigheden, med forbehold af, at der er midler til raadighed inden for de finansielle overslag, og at betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse 1110/94/EF er opfyldt;

indholdet i det fjerde rammeprogram om Faellesskabets FTU-aktioner er fastlagt i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet; i naervaerende saerprogram fastlaegges indholdet af de aktioner, der i overensstemmelse med dette princip skal gennemfoeres som direkte aktioner eller som konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig stoette til Faellesskabets politik;

i henhold til afgoerelse nr. 1110/94/EF er Faellesskabets handling blandt andet begrundet, saafremt forskningen bidrager til oeget oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og fremmer en global harmonisk udvikling heraf under fuld hensyntagen til den teknisk-videnskabelige kvalitet; dette program skal bidrage til gennemfoerelsen af disse maal;

dette program kan yde et betydeligt bidrag til stimulering af vaeksten, forbedring af konkurrenceevnen og fremme af beskaeftigelsen i Faellesskabet, som angivet i hvidbogen »Vaekst, konkurrenceevne og beskaeftigelse«; det er derfor noedvendigt at fremme de standardforberedende forskningsaktiviteter, som betragtes som noedvendige i andre faellesskabspolitikker;

for de direkte aktioners vedkommende skal den videnskabelige og tekniske stoette for Faellesskabets politik kunne opfylde denne politiks behov under hele gennemfoerelsesperioden for dette program;

FFC kan desuden deltage i de indirekte aktioner, som gennemfoeres via andre saerprogrammer, paa lige fod med tredjeparter i en medlemsstat eller en associeret stat;

Kommissionen skal soerge for, at forskningsaktioner, der gennemfoeres i form af henholdsvis direkte og indirekte aktioner supplerer hinanden;

FFC har ligeledes mulighed for konkurrencebaseret deltagelse i enhver anden aktion ivaerksat af Faellesskabet og udfoerelse af forskning for tredjeparts regning;

den forberedende forskning boer fremmes;

FFC kan bidrage til gennemfoerelsen af faellesskabsaktioner, isaer inden for informationsteknologi, industri- og materialeteknologi, standarder, maaling og proevning, landbrug og fiskeri, miljoe og klima, ikke-nuklear energi, maalrettet sociooekonomisk forskning, udbredelse og udnyttelse af resultaterne af forskningsaktiviteter samt teknologioverfoersel;

FFC kan med sine laboratorier og anlaeg yde et effektivt bidrag til forskeres uddannelse og mobilitet, og med henblik herpaa boer samarbejdet mellem laboratorier og offentlige og private videnskabelige institutter fremmes i alle medlemsstaterne;

FFC vil kunne bidrage til andre europaeiske forskningsaktioner, herunder EUREKA; FFC boer vaere bedre integreret i netvaerk eller konsortier med partnere i samtlige medlemsstater med hensyn til saavel dets institutionelle aktioner som dets konkurrencebetonede aktioner; specielt boer FFC optraede som igangsaetter for at sikre de bedst mulige forbindelser mellem laboratorier og forskningsinstitutter i samtlige regioner af Faellesskabet;

der skal tages hensyn til, at de EFTA-medlemsstater, som er parter i EOES-aftalen, kan deltage fuldt ud i naervaerende saerprogram;

i forbindelse med gennemfoerelsen af dette program kan samarbejde med internationale organisationer og tredjelande vise sig hensigtsmaessigt;

der boer foretages en analyse af de eventuelle sociooekonomiske konsekvenser og teknologiske risici i forbindelse med programmet;

der boer foeres loebende og systematisk tilsyn med de fremskridt, der goeres inden for programmet, for om noedvendigt at tilpasse det til den videnskabelige og teknologiske udvikling paa omraadet; der boer ogsaa til sin tid foretages en uafhaengig evaluering af de fremskridt, der sker i programmet, saaledes at det noedvendige baggrundsmateriale kan staa til raadighed ved fastlaeggelsen af maalene for femte FTU-rammeprogram; ved programmets afslutning boer der foretages en endelig evaluering af de resultater, der er opnaaet sammenholdt med de maal, der er fastsat i denne beslutning; og konklusionerne af disse evalueringer skal forelaegges for Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg;

FFC's styrelsesraad spiller en vaesentlig rolle baade i administrationen af centret og i udfoerelsen af dets aktiviteter;

maalet med de konkurrencebaserede stoetteaktiviteter er at opfylde de behov, der viser sig under gennemfoerelsen af Faellesskabets politikker; Kommissionen maa derfor for at sikre stoerst mulig smidighed kunne traeffe de noedvendige foranstaltninger med henblik paa at tilpasse disse aktiviteter;

Kommissionen fastlaegger ansvarsomraaderne, navnlig med hensyn til tildelingen af de finansielle midler, der er afsat til disse aktioner, eller det paagaeldende aktionsomraade; midlerne vil blive tildelt paa konkurrencebasis.

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling, som gennemfoeres

- dels af FFC, isaer ved direkte aktioner

- og dels ved hjaelp af konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig stoette til Faellesskabets politik

vedtages for perioden fra den 1. januar 1995 til den 31. december 1998

Afdeling I: Direkte aktioner (FFC)

Artikel 2

1. Direkte aktioner omfatter institutionel forskning og institutionel teknisk-videnskabelig stoette.

2. Institutionelle forskningsaktioner, som beskrevet i bilag IA, er aktioner, hvor FFC har ekspertise og saerlige, eller enestaaende, faciliteter i Faellesskabet, som bidrager til gennemfoerelsen af Faellesskabets FTU-politik. Disse aktioner gennemfoeres paa en saadan maade, at de supplerer de tilsvarende indirekte aktioner i andre saerprogrammer under fjerde rammeprogram.

3. Institutionel teknisk-videnskabelig stoette, som beskrevet i bilag IB, er aktioner, som er noedvendige for opstillingen og gennemfoerelsen af Faellesskabets politikker og de opgaver, som paahviler Kommissionen i medfoer af traktaten, og som kraever FFC's neutralitet.

Artikel 3

1. FFC deltager i gennemfoerelsen af Faellesskabets forskning, teknologiske udvikling og demonstration inden for informationsteknologi, industri- og materialeteknologi, standarder, maaling og proevning, miljoe og klima; landbrug og fiskeri; ikke-nuklear energi og maalrettet samfundsoekonomisk forskning samt i dets forberedende forskning.

2. Centret deltager ogsaa i gennemfoerelsen af Faellesskabets foranstaltning til formidling og optimering af resultaterne fra Faellesskabets forskning, teknologiske udvikling og demonstration.

Artikel 4

1. FFC's aktionsbudget i forbindelse med programmet beloeber sig til 600 mio. ECU.

2. En vejledende fordeling af disse midler er anfoert i bilag II.

3. Budgetmyndigheden fastsaetter bevillingerne for hvert regnskabsaar under hensyn til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, samt i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF og under hensyn til principperne for forsvarlig forvaltning, som er omhandlet i artikel 2, i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Hvis der godkendes supplerende midler i henhold til artikel 1, stk. 3, i afgoerelsen om rammeprogrammet, vil FFC modtage en andel, der svarer til dets andel af det nuvaerende samlede beloeb til fjerde rammeprogram, forudsat at Europa-Parlamentet og Raadet efter en evaluering mener, at FFC goer tilfredsstillende fremskridt i retning af stoerre aabenhed for konkurrence.

Artikel 5

1. De generelle regler for Faellesskabets finansielle bidrag er fastsat i bilag IV til afgoerelse nr. 1110/94/EF.

2. Bilag III fastlaegger de saerlige regler for gennemfoerelsen af dette program, som supplerer de regler, der er omhandlet i stk. 1.

Artikel 6

Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af de direkte aktioner og skal med henblik herpaa anmode FFC om hjaelp. Kommissionen bistaas af FFC's styrelsesraad (i det foelgende betegnet Styrelsesraadet) i forbindelse med denne opgave.

Artikel 7

1. For bl. a. at sikre en omkostningseffektiv gennemfoerelse af aktionerne undersoeger Kommissionen bistaaet af Styrelsesraadet loebende og systematisk, hvor langt gennemfoerelsen af de direkte aktioner er naaet sammenholdt med de maal, der er anfoert i bilag I. Den vurderer navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den forelaegger om noedvendigt paa baggrund af resultaterne af denne loebende undersoegelse forslag for Raadet om tilpasning eller supplering af de institutionelle forskningsaktioner. Hvad angaar de institutionelle teknisk-videnskabelige stoetteforanstaltninger vil Kommissionen om noedvendigt foretage tilpasninger for at sikre, at de er i overensstemmelse med kravene i de relevante faellesskabspolitikker.

2. Kommissionen forelaegger hvert aar inden den 15. april Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg en rapport om gennemfoerelsen af FFC's aktioner. Denne rapport ledsages af Styrelsesraadets bemaerkninger, saaledes som de foreligger i dets aarsberetning. Desuden kan Styrelsesraadet gennem Kommissionen forelaegge Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg saerskilte rapporter om alle aspekter af gennemfoerelsen af FFC's aktioner.

3. For at bidrage til evalueringen af Faellesskabets aktioner som kraevet i henhold til artikel 4, stk. 2, i afgoerelse nr. 1110/94/EF og i overensstemmelse med den tidsplan, der er fastlagt i dette stykke, lader Kommissionen efter hoering af Styrelsesraadet uafhaengige eksperter foretage en ekstern vurdering af den indsats, som FFC udfoerer inden for de omraader, som dette program daekker, og forvaltningen heraf i fem aar forud for denne vurdering. Resultaterne af vurderingen forelaegges for Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

4. Ved programmets udloeb lader Kommissionen efter hoering af Styrelsesraadet foretage en uafhaengig endelig evaluering af de opnaaede resultater sammenholdt med maalsaetningerne i bilag III til fjerde rammeprogram og bilag I til denne beslutning. Den endelige evalueringsrapport sendes til Europa-Parlamentet, Raadet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg.

Artikel 8

For at sikre en effektiv samordning af FFC's institutionelle forskningsaktioner og de oevrige aktioner, som er omhandlet i fjerde rammeprogram, afholdes der systematiske udvekslinger af synspunkter mellem FFC, herunder Styrelsesraadet, og udvalgene for saerprogrammerne under behoerig hensyntagen til deres respektive ansvarsomraade.

Artikel 9

Kommissionen kan, bistaaet af Styrelsesraadet, paa grundlag af kriteriet om gensidigt udbytte anmode FFC om at udfoere projekter i samarbejde med juridiske personer, der er etableret i tredjelande, hvis dette bidrager effektivt til gennemfoerelsen af FFC's institutionelle aktioner. Deltagende juridiske personer fra tredjelande modtager ingen faellesskabsfinansiering i henhold til dette program.

Afdeling II: Konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig stoette til Faellesskabets politik

Artikel 10

De videnskabelige og tekniske stoetteforanstaltninger, som er noedvendige for udarbejdelsen og gennemfoerelsen af faellesskabspolitikker og som ikke kraever FFC's neutralitet, gennemfoeres af Kommissionen paa konkurrencebasis og i kunde/kontrahent-forhold. Disse aktioner er beskrevet i bilag IV.

Artikel 11

1. Det beloeb, der skoennes noedvendigt til gennemfoerelsen af aktionerne i denne afdeling, udgoer 128 mio. ECU.

2. En vejledende fordeling af beloebet er anfoert i bilag V.

3. Budgetmyndigheden fastsaetter bevillingerne for hvert regnskabsaar under hensyn til de midler, der er til raadighed inden for de finansielle overslag, samt i overensstemmelse med betingelserne i artikel 1, stk. 3, i afgoerelse nr. 1110/94/EF og under hensyn til principperne for forsvarlig forvaltning, som er omhandlet i artikel 2 i finansforordningen vedroerende De Europaeiske Faellesskabers almindelige budget.

Artikel 12

1. De generelle regler for Faellesskabets finansielle bidrag er fastlagt i bilag IV til afgoerelse nr. 1110/94/EF

2. Reglerne for virksomheders, forskningscentres og universiteters deltagelse og for formidling af resultater er fastlagt i de aktioner, som er omhandlet i traktatens artikel 130 J.

3. Bilag VI fastlaegger de saerlige bestemmelser for gennemfoerelsen af dette program, som supplerer de regler, der er omhandlet i stk. 1 og 2.

Artikel 13

1. Kommissionen undersoeger loebende og systematisk, hvor langt gennemfoerelsen af denne afdeling af programmet er naaet sammenholdt med behovene i forbindelse med Faellesskabets politik. Den vurderer navnlig, om maalene, prioriteringen og de finansielle midler stadig er afpasset efter situationens udvikling. Den traeffer om noedvendigt foranstaltninger til tilpasning eller supplering af disse aktioner paa grundlag af resultaterne af denne undersoegelse.

2. Kommissionen forelaegger ved hvert aars begyndelse en rapport for Europa-Parlamentet og Raadet med oplysning om de aktioner, som er udfoert i det foregaaende aar, og arbejdsprogrammet for det loebende aar.

Artikel 14

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Bruxelles, den 15. december 1994.

Paa Raadets vegne

A. MERKEL

Formand

(1) EFT nr. C 228 af 17. 8. 1994, s. 219, og EFT nr. C 262 af 20. 9. 1994, s. 30.(2) EFT nr. C 205 af 25. 7. 1994, s. 316.(3) Udtalelse afgivet den 14. september 1994 (endnu ikke offentliggjort i Tidende).(4) EFT nr. L 126 af 18. 5. 1994, s. 1.

BILAG I

VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL OG INDHOLD Dette saerprogram afspejler fuldt ud hovedlinjerne i det fjerde rammeprogram, idet det foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere angivelse af dets videnskabelige og teknologiske maal.

Afsnit 1C, 2B, 3A, 3B, 4C, 5 og 7A under foerste aktion i bilag III til rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

Det Faelles Forskningscenter (FFC) udfoerer strategisk og anvendt forskning og indgaar dermed som et integrerende led i europaeisk forskning og teknologi. FFC vil ligeledes bidrage til udarbejdelsen af det videnskabelige og tekniske grundlag, som er noedvendigt for udarbejdelsen og gennemfoerelsen af de forskellige faellesskabspolitikker.

I overensstemmelse med de prioriteter, der er opstillet i hvidbogen »Vaekst, konkurrenceevne, beskaeftigelse« paa forskningsomraadet boer forskningsaktioner gennemfoert af FFC paa det videnskabelige og tekniske omraade opfylde behovene i Faellesskabet som helhed, i dets institutioner og i medlemsstaterne med henblik paa at:

- bidrage til at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for europaeisk industri og fremme udviklingen af dennes internationale konkurrenceevne

- sikre den uafhaengige videnskabelige ekspertise, som er noedvendig for gennemfoerelsen af Faellesskabets politik og de opgaver, som Kommissionen paalaegges i traktaten

- levere tjenesteydelser af videnskabelig og teknisk karakter til Faellesskabets institutioner og stille centrets kompetence og dets videnskabelige og tekniske anlaeg til raadighed for offentlige og private organer

- bidrage til at forbedre aspekterne af de nye og anvendte teknologier, som har at goere med offentlig sikkerhed

- bidrage til at forbedre vurderingen af virkningerne for miljoeet og beskyttelsen heraf

- bidrage til at mindske de videnskabelige og teknologiske forskelle mellem Faellesskabets medlemsstater.

Den europaeiske dimension af disse arbejder boer fortsat vaere en af drivkraefterne for FFC. Centrets aktioner boer vaere kendetegnet ved en tvaerfaglig fremgangsmaade baseret paa den brede vifte af kompetence, centret raader over. Denne tvaerfaglige karakter afspejles i valget af de omraader, dets institutter beskaeftiger sig med, og er saaledes med til at sikre, at det fortsat vil vaere i stand til at tage nye udfordringer op.

Takket vaere centrets kompetence og dets medvirken i formuleringen og gennemfoerelsen af Faellesskabets politikker vil FFC bidrage til at gennemfoere integrationen af nationale foranstaltninger, EF-foranstaltninger og europaeiske faellesskaber. Det vil navnlig bestraebe sig paa at forbedre forbindelserne mellem forskningslaboratorier og -institutter i alle dele af Faellesskabet og vil kunne vaere braendpunktet for de sektorer, hvor det er saerlig kompetent. I oevrigt deltager det i relevante EUREKA-projekter.

Denne kompetence paa mangfoldige omraader boer dog ikke foere til en overdreven spredning af de foranstaltninger, som ivaerksaettes. Uden at negligere sine kunders forventninger boer centret og dets administrative personale have en meget praecis opfattelse af den videnskabelige og tekniske orientering, som passer for FFC, og vaere i stand til at holde en vis balance for at sikre, at de aktioner og kontrakter, som accepteres, til enhver tid kan gennemfoeres paa det noedvendige kompetenceniveau saavel ud fra en kvalitativ som en kvantitativ synsvinkel.

I denne forbindelse maa det ligeledes understreges, at visse aktioner er af horisontal art: aktioner som beroerer miljoebeskyttelse kan forekomme inden for andre omraader end dem, som har overskriften »Miljoe«; det samme gaelder f. eks. aktioner vedroerende arbejdsmiljoeet.

Det arbejde, som udfoeres af FFC, falder i to kategorier:

- institutionelle forskningsaktioner

- institutionelle aktioner, som yder videnskabelig og teknisk stoette til Faellesskabets politikker.

A. INSTITUTIONELLE FORSKNINGSAKTIONER Disse aktioner vedroerende forskning, teknologisk udvikling og demonstration, hvor FFC raader over kompetence og saerlige, eller enestaaende, anlaeg i Faellesskabet, bidrager til Faellesskabets forskningspolitik.

Industriteknologi

FFC's bidrag inden for denne sektor tager sigte paa en forbedring af europaeisk industris konkurrenceevne gennemfoert i snaever samordning med de tilsvarende aktioner med omkostningsdeling. Det vil blive koncentreret om standardforberedende forskning, som bortset fra visse undtagelser vil blive gennemfoert inden for rammerne af det net af europaeiske forskningsorganer, som har interesse og kompetence i denne type forskning, og i samarbejde med standardiseringsorganer, navnlig Den Europaeiske Standardiseringsorganisation (CEN). Dette vil sikre, at der lige fra starten tages hensyn til industriens globale behov.

Omraade 4: Industriteknologi og materialeteknologi

Materialeforskningen vil hovedsagelig vaere rettet mod de nedenfor anfoerte sektorer, som frembyder en standardforberedende dimension og et vigtig potentiale for saa vidt angaar udbredelsesteknologier, ved at laegge hovedvaegten paa renere teknologier:

- keramik, metaller og kompositmaterialer: procesudvikling, undersoegelse af beroeringsflader og samlinger, forbedring af de teknologiske egenskaber, karakterisering og demonstration

- teknikker til karakterisering og aendring af overflader: ionimplantation og laserstraaler, beskyttelsesbeklaedning, ikke-destruktive evalueringsmetoder

- standardforberedende forskning, som kan foere til standarder for materialers egnethed til genbrug, herunder udviklingen af en database for genanvendelige materialer (oekologiske karakteristika og anslaaet levetid).

Denne forskning tager sigte paa i snaevert samarbejde med de beroerte nationale laboratorier at opnaa den noedvendige videnskabelige viden til en industriel anvendelse af disse materialer og at forsyne standardiseringsorganerne med den noedvendige viden med henblik paa en standardisering.

I oevrigt vil udviklingen af ikke-destruktive evalueringsteknikker til undersoegelse af mekaniske konstruktioners paalidelighed og levetid blive fortsat med henblik paa udarbejdelsen af teknikker for inspektion af deres bestanddele og harmonisering af kvalifikationsprocedurerne. Dette arbejde vil fortsat blive gennemfoert inden for rammerne af de net af laboratorier, som har eksisteret i mange aar, og som gradvis vil blive udvidet i takt med behovet.

Omraade 5: Maalinger og proevning

Disse aktioner er direkte knyttet til standardisering. De omfatter:

a) Standardforberedende forskning af referencematerialer samt standardforberedende og standardiserende forskning af referencemaalinger, navnlig inden for foelgende sektorer:

- forberedelse, karakterisering og certificering af referencematerialer af hoej kvalitet. Der vil blive gjort brug af internationale sammenligninger for at sikre en tilstraekkelig kvalitetsstyring og lette harmoniseringen

- udarbejdelse af et faelles videnskabeligt grundlag for kemiske referencemaalinger

- maalinger og evaluering af grundlaeggende data, forbedring af deres kvalitet og praecision ved hjaelp af de foreliggende forsoegsinstallationer samt ved at goere brug af et europaeisk og internationalt samarbejde, navnlig via net.

Fordelingen af referencematerialer fremstillet i EF-sammenhaeng sikres af Instituttet for Referencemaalinger og -materialer (IRMM). De af IRMM opnaaede resultater ved udfoerelse af maalinger af meget hoej praecision har foert til, at instituttet nu anerkendes som referencecenter. Inden for rammerne af de interkalibreringskampagner, der er gennemfoert af IRMM sammen med alle interesserede laboratorier i Faellesskabet, vil hvert af disse kunne raade over en neutral og paalidelig evaluering af kvaliteten af deres egne maalinger. Denne aktion vil mod betaling af en rimelig pris blive udstrakt til ethvert laboratorium i et tredjeland, som anmoder herom.

b) Standardforberedende forskning af strukturers sikkerhed og paalidelighed, som skal forbedre specifikationerne for undersoegelser af anlaegsarbejder med henblik paa udviklingen af standarder (EUROCODES), navnlig ved at tage hensyn til seismiske rystelser, samt konstruktionsteknologier i europaeisk industri. Denne forskning vil fortsat blive udfoert sammen med organisationerne i medlemsstaterne, som siden 1989 har vaeret grupperet i Den Europaeiske Sammenslutning af Laboratorier for Strukturel Mekanik.

Med henblik paa at foretage destruktive dynamiske forsoeg med anlaegsarbejder eller industristrukturer udfoert i staal, beton, murvaerk eller kompositmaterialer har FFC konstrueret en stor reaktionsmur ELSA (European Laboratory for Structurel Assessment) og LDTF (Large Dynamic Test Facility), som er enestaaende i Europa.

Miljoe

Omraade 6: Miljoe og klima

For at optimere den supplerende rolle, som FFC's direkte aktioner spiller i forbindelse med saerprogrammet for miljoe og klima skal der sikres et naert samarbejde mellem FFC's programforvaltere og andre programforvaltere i GD XII i forbindelse med forberedelsen og ajourfoeringen af arbejdsprogrammet samt projektforvaltningen. Maalsaetningerne for disse forskningsomraader er angivet nedenfor sammen med de relevante overskrifter for afdelingerne, der er angivet i det saerlige handlingsprogram med omkostningsdeling for 1994-98.

Emne A. Det naturlige miljoe, dets kvalitet og dets aendring i global henseende

Det Europaeiske Faellesskab boer yde et stoerre bidrag til de internationale foranstaltninger til forskning af globale aendringer, navnlig ved at deltage i vigtige initiativer ivaerksat af det videnskabelige samfund saasom Det Internationale Geosfaere-Biosfaere-Program (IGBP) - aktiviteterne under European IGAC's (International Global Atmospheric Chemistry) projektkontor (EIPO) vil blive fortsat i Ispra for IGBP - Verdensprogrammet for Klimaforskning (WCRP) og programmet »Human Dimension« (HDP).

FFC bidrager ogsaa til ENRICH-nettet ved at stille sin videnskabelige forskning vedroerende globale aendringer til raadighed.

Dette net skal ogsaa bidrage til udviklingen af udviklingslandenes forskningskapacitet, hovedsagelig - men ikke udelukkende - i Afrika og i Middelhavsomraadet; det skal ogsaa yde stoette til de central- og oesteuropaeiske lande. ENRICH skal gennemfoeres ved hjaelp af FFC's egne bidrag, projekter med omkostningsdeling og andre faellesskabsmekanismer.

Emne A, omraade I. Klimaaendringer og indvirkning paa naturressourcerne

FFC's aktioner vedroerende anvendelsen af teledetektionsteknikker, som er angivet under emne C nedenfor, er ogsaa relevante for dette omraade, navnlig virkningen paa landbrug, skove, det naturlige miljoe, ressourcer af landjord og oerkendannelse i Europa.

Emne A, omraade II. Atmosfaerefysik og -kemi, vekselvirkning med biosfaeren og mekanisme for miljoeaendringsvirkninger.

Forskningsomraade: Atmosfaeriske processer

Formaalet er at bidrage til vurderingen af klimaforstyrrelser i troposfaeren og den nedre stratosfaere, som skyldes atmosfaere kemi af antropogenetiske og naturlige emissioner i Europa. FFC's aktioner vedroerende anvendelsen af de teledetektionsteknikker, der er anfoert under emne C nedenfor, bidrager ogsaa til dette formaal.

Arbejdet udfoeres inden for rammerne af internationale samarbejdsprogrammer som f. eks. IGBP (International Geosphere Biosphere Programme) og GAW (Global Atmosphere Watch). Vigtige emner paa omraadet for stratosfaerekemi og nedbrydning af ozonlaget er ozonsoejlen og UV-straaling samt deres udvikling. Der laegges ogsaa saerlig vaegt paa troposfaerisk ozon og atmosfaerens iltningseffektivitet (BEMA - Biogenic Emissions in the Mediterranean Area, og OZONE-projekter) og paa den rolle, som aerosol-praekursorer og vekselvirkninger mellem aerosol og skyer spiller (SULPHUR- og CLIMATE-projektet). FFC har en dobbelt rolle, idet det skal udfoere en del af forskningsarbejdet og soerge for en bedre sammenhaeng mellem de nationale laboratoriers bidrag til projekterne.

Emne B, omraade III. Teknologier og metoder til vurdering af risici for miljoeet og til beskyttelse og rehabilitering heraf

Forskningsomraade: Miljoekvalitet

Forskning vedroerende udvalgte aspekter af den samlede kemiske forurening - under hensyn til naerhedsprincippet - baseret paa europaeisk samarbejde og til stoette for standardforberedende forskning for det indre marked. Forskningsemner:

a) kemisk forurening af jordbund og vand; forurenende transport, syreophobning, biologiske processer og dertil knyttet overvaagning

b) menneskets samlede udsaettelse for kemikalier; miljoeomraader, udsaettelsesveje og sundhedsvirkninger af spormetaller og udvalgte klasser af organiske stoffer

c) databehandling og -forvaltning, f. eks. tilpasning af geografiske informationssystemer.

Forskningsomraade: Industriel paalidelighed

Formaalet er sammen med industrien, de offentlige myndigheder og de nationale laboratorier at udarbejde et forsvarligt videnskabeligt grundlag for at forbedre teknologiens sikkerhed og miljoevirkning, f. eks. udvikling af multikriteriemetoder for definition af samlede indikatorer for miljoeets tilstand og udvikling af nye metoder til vurdering af industrisystemers sikkerhed og paalidelighed; at fremskaffe nye designmetoder og forsoegskontrollerede beregningsvaerktoejer til sikker drift af kemiske reaktorer.

Emne B, omraade IV. Teknologi til forudsigelse, forebyggelse og reducering af naturkatastrofer

FFC-indsatsen med hensyn til teledetektion som omhandlet i emne C nedenfor er relevant for ogsaa dette omraade.

Emne C, omraade I. Forskning i metoder samt pilotprojekter

Forskningsomraade: Teledetektion inden for jord- og havbiosfaeren

Formaalet med dette arbejde er at dokumentere og forstaa, hvorledes jord- og havbiosfaeren fungerer globalt. De hermed forbundne aktioner vil vaere afhaengige af udviklingen og den kombinerede anvendelse af teledetektionsteknikker og -modeller og vil udgoere en direkte stoette til det videnskabelige samfunds bestraebelser i udforskningen fra rummet af oekosystemet.

Der vil blive lagt saerlig vaegt paa overvaagning og forstaaelse af biosfaeren og dens samspil med globalklimaets oevrige komponenter, isaer atmosfaeren. Opgavens omfang (datastyring og modeludnyttelse) vil kraeve en faellesseuropaeisk indsats. FFC vil paa disse omraader optraede som medkontrahent til Den Europaeiske Rumorganisation paa videnskabssamfundets brugerside.

FFC's nuvaerende faciliteter kunne ogsaa anvendes til deltagelse i indsamling og vurdering af seismiske data.

Forskningsomraade: Avancerede jordobservationsteknikker

Hovedformaalet med arbejdet er at vurdere og udvikle eventuelle anvendelsesmuligheder for avancerede teledetektionsteknikker under hensyntagen til European Microwave Signature Laboratory og det faellessprojekt med Den Europaeiske Rumorganisation, der kaldes EARSEC. Indsatsen skal rettes mod at forberede videnskabssamfundet paa at anvende data fra jordobservationssensorer, udvikling af metoder til fortolkning af satellitdata og vurdering af avancerede jordobservationsteknikker.

Specielt vil der blive udviklet jordobservationsteknikker til overvaagning af globale forandringer. Dette vil omfatte forskning i udvikling af teknikker til at anvende data fra rumsensorer med henblik paa overvaagning af havmiljoeet og af forandringer i jordens oekosystem. Dette er i overensstemmelse med naerhedspricippet, idet der almindeligvis vil blive udfoert projekter, som er af generel europaeisk interesse, og som kraever en sammenhaengende europaeisk indsats.

Emne C, omraade II. Forskning i og udvikling af potentielle fremtidige operationelle foranstaltninger

Forskningsomraade: Teledetektionsovervaagning

Der vil blive udfoert forskning i udviklingen af teledetektionsbaserede metoder, som senere kan foere til praktiske projekter, der vil kunne blive til gavn for EF-politikken paa forskellige omraader, saasom udenrigsanliggender, udviklingssamarbejde og miljoe. Arbejdet inden for disse rammer bygger paa input fra institutter og organisationer i medlemsstaterne. Meget af arbejdet vil dog kraeve en uvildig analyse, som kun kan foretages af et laboratorium med europaeisk status.

a) Informationssystem for tropeskovene: regelmaessig tilvejebringelse af relevant information om tropeskovenes forhold.

b) Overvaagning af den afrikanske savannes oekosystem: evaluering af den primaere planteproduktivitet i den sudanske del syd for Sahel-landene.

c) Overvaagning og effektvurdering af afbraending af biomassen: overfladeafbraendingens indvirkning paa oekosystemet for saa vidt angaar den regionale ressourcestyring. Brug af satellitdata til kortlaegning og overvaagning af brande i relation til hele kontinenter og dele af disse.

d) Europaeisk miljoeovervaagning: koncentreres om overfladenedbrydning og jorderosion i miljoeer omkring Middelhavet; kortlaegning af oekosystemer i skove og naturligt graesland i det centrale og nordlige Europa; ajourfoering af CORINE-programmet vedroerende overfladeforhold; geografisk informationssystem for overfladeinformation.

e) Teledetektionsdata og havinformationssystem: forskning i forstaaelsen af havmiljoeet og miljoeforandringers indvirken paa fiskebestandenes stoerrelse.

f) Oceanfarve: udvikling af et nyt program, Ocean Colour Techniques for Observation Processing and Utilisation System (OCTOPUS) til sikring af, at data fra den nye oceanfarve-sensor, Sea Viewing Wide Field af View Sensor (SeaWifs), behandles og udnyttes optimalt.

g) Overvaagning af atmosfaeren: overvaagning af atmosfaeriske (troposfaeriske og stratosfaeriske) aendringer og af biosfaerens og atmosfaerens indvirkning paa hinanden i tilknytning til forskning, der foregaar med emne A, omraade II.

h) Udvikling af metoder til forbedring af detekteringen af farlige genstande, med henblik paa at beskytte befolkningen, i samarbejde med European Microwave Signature Laboratory som foelge af dettes validering med henblik herpaa.

Emne C, omraade III. Jordobservationscenter

Forskningsomraade: Jordobservationscenter (CEO)

Sammen med andre af Kommissionens tjenestegrene, Det Europaeiske Miljoeagentur, Den Europaeiske Rumorganisation (ESA) og nationale organisationer deltager FFC i etableringen af Det Europaeiske Jordobservationssystem (EEOS), et komplet system, som skal sikre, at brugere til stadighed og paa lang sigt raader over og kan anvende sammenhaengende jordobservationsdata. Som bidrag til EEOS er FFC i faerd med at udvikle et jordobservationscenter (CEO), der er et decentraliseret europaeisk datastyrings- og informationssystem, som stiller »foraedlede« datatjenester til raadighed. Det henvender sig til forskere, politiske beslutningstagerne og erhvervslivet.

Omraade 11: Ikke-nuklear energi

Der vil blive gjort en saerlig indsats inden for vedvarende energikilder; den standardforberedende forskning vil blive intensiveret inden for fotovoltaisk energi, solenergi, energibevarelse, udvikling af materialer til renere teknologier og energirelaterede analyser af systemer og standardiseringsprocedurer. Denne form for graenseoverskridende forskning skulle lette spredningen af disse teknologier, der er ved at naa modenhedsstadiet. FFC vil bidrage til udviklingen af teknologier til en renere og mere effektiv energiudnyttelse ved at laegge vaegt paa de miljoemaessige aspekter inden for foelgende omraader og i snaevert samarbejde med det tilsvarende handlingsprogram med omkostningsdeling:

- fotovoltaisk energi: aktiviteterne vil omfatte afproevning af komponenter og undersoegelser af udformning og kontrol af systemer med en betydelig kapacitet. Denne forskning vil stoette sig paa udnyttelsen af anlaegget ESTI (European Solar Testing Installation) under FFC samt paa et net af partnere i medlemsstaterne. Den grundlaeggende videnskabelige forskning i energibesparelser vil blive fortsat

- materialer til renere teknologier: denne forskning vil dreje sig om udvikling af materialer til renere teknologier saasom katalysatorer med lang levetid til emissionskontrol, nanoporoese keramiske membraner til avancerede keramiske filtre, keramiske legeringer og kompositmaterialer til anvendelse ved hoej temperatur (turbiner og varmevekslere).

Omraade 13: Maalrettet sociooekonomisk forskning

Det Europaeiske Observatorium for Videnskab og Teknologi (ESTO) under FFC's Institut for Teknologiske Fremtidsstudier vil stille en informationstjeneste for udviklingen af videnskab og teknik til raadighed for Europa-Parlamentet, Kommissionen og andre interesserede offentlige eller private organer og sikre overvaagningen af den videnskabelige udvikling og af teknologiske nyskabelser. Denne tjeneste vil kunne bidrage til at analysere situationen i Faellesskabet og i resten af Europa i en global sammenhaeng samt til at analysere de teknologiske strategier, der anvendes af oekonomiske aktoerer (industrien, offentlige myndigheder, osv.) og disse strategiers samfundsmaessige virkning.

En sammenlignende undersoegelse, foretaget af uafhaengige eksperter, af den forventede nye videnskabelige, teknologiske og tekniske udvikling i Faellesskabet vil bidrage til beslutningsprocessen, det vaere sig Kommissionens, de offentlige myndigheders eller virksomhedernes.

For at opnaa en forbedret kommunikation og undgaa overlapninger vil observatoriet arbejde snaevert sammen med Eurostat og knytte taette forbindelser til europaeiske organisationer og OECD men ogsaa ESA, CERN, EUREKA osv. Dets aktiviteter vil blive gennemfoert i samordning med dem, der er planlagt inden for saerprogrammet for maalrettet sociooekonomisk forskning.

Observatoriet boer inden for ETAN (European Technology Assessment Network), der skal oprettes under ovennaevnte saerprogram, indgaa i et net, som bestaar af forskellige observatorier af lignende art i medlemsstaterne, i samarbejde med universiteter og industrieksperter, som har til opgave at vurdere relevansen, udviklingen og indvirkningen af videnskabelige og teknologiske gennembrud.

For Faellesskabets vedkommende bidrager det via de indsamlede oplysninger til en regelmaessig vurdering af FTU-tilstanden i Europa og sammenligner den med situationen i andre udviklede lande.

Formaalet med det teknologiske overvaagningssystem er at opdage nye videnskabelige gennembrud og teknologiske nyskabelser paa et tidligt stadium og goere de ansvarlige i Faellesskabet opmaerksom paa implikationer og konsekvenser, navnlig for den teknologiske forskning og industrien.

B. INSTITUTIONELLE AKTIONER TIL YDELSE AF TEKNISK-VIDENSKABELIG STOETTE Disse aktioner er noedvendige for udarbejdelsen og gennemfoerelsen af Faellesskabets politik og de opgaver, som paahviler Kommissionen i medfoer af traktaten.

Den foelgende beskrivelse, der er baseret paa de aktuelle politiske behov i Faellesskabet, er af vejledende art og kan undergaa aendringer i overensstemmelse med de relevante bestemmelser i artikel 7, stk. 1.

Informations- og kommunikationsteknologi

Emne 3: Informationsteknologi

FFC vil yde sin stoette paa dette omraade, navnlig ved at bidrage til at forbedre systemernes sikkerhed og paalidelighed. Dette omfatter de systemer, hvis sikkerhed er en vaesentlig kvalitet, datamater og robotter samt systemerne i forbindelse med datamaternes sikkerhed. De vigtigste standardforberedende sektorer vil specielt omfatte udarbejdelsen af retningslinjer for udformningen med henblik paa at sikre, at der tages hensyn til sikkerheden og paalideligheden. Der vil blive udviklet instrumenter til at analysere og validere systemernes sikkerhed og paalidelighed.

Endvidere vil FFC yde sit bidrag paa omraadet hoejtydende databehandling og anvendelserne heraf i forbindelse med et net af nationale centre for at definere metoderne til sammenligning af disse systemer.

FFC vil ogsaa kunne blive et sted, hvor man tester overensstemmelsen af et specialiseret programmel, og vil kunne yde andre former for stoette paa informationsteknologiomraadet, saa som udvikling af proevningsmetoder og bidrage til tilrettelaeggelsen af seminarer og uddannelsesaktiviteter.

Miljoe

Omraade 6: Miljoe og klima

For at optimere FFC's rolle til stoette for Kommissionens lovgivningsarbejde (femte program for Faellesskabets politik og virke inden for miljoe) vil det blive sikret, at FFC's programforvaltere arbejder taet sammen med programforvalterne i de relevante generaldirektorater i Kommissionen. Maalene for denne stoette er for overskuelighedens skyld anfoert nedenfor sammen med de relevante overskrifter fra afsnittet om institutionel forskning (afsnit A).

Emne B. Omraade II. Instrumenter, teknikker og metoder til miljoeovervaagning

Forskningsomraade: Det Europaeiske Referencelaboratorium for Luftforurening (ERLAP)

Videnskabelig og teknisk stoette til Kommissionens lovgivningsarbejde med henblik paa:

- udarbejdelse og gennemfoerelse af et EF-direktiv om kvaliteten af luftomgivelser under saerlig hensyntagen til bymiljoeet og emissioner fra industrien. FFC's neutrale og centralt koordinerende rolle vil blive styrket yderligere i kraft af Kommissionens beslutning om at oprette et europaeisk referencelaboratorium for Luftforurening (ERLAP) (meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet er under udarbejdelse). Indfoerelse af harmoniseringsprocedurer, der skal sikre fuldstaendig sammenhaeng mellem oplysninger fra de enkelte medlemsstater, vil faa prioritet. Saadanne procedurer skulle bidrage til en langt mere effektiv anvendelse af rammedirektivet om luftkvalitet og skaerpe opmaerksomheden omkring virkningerne af bestemmelser om luftkvaliteten for transport, energi, industri og byplanlaegning. I starten vil man i saerlig grad vaere opmaerksom paa de to sidstnaevnte omraader.

- gennemfoerelse af EF-direktiver om miljoeradioaktivitet, isaer dem, der vedroerer udveksling af oplysninger mellem medlemsstaterne baade under normale forhold og efter en ulykke.

Forkningsomraade: Stoette til Det Europaeiske Miljoeagentur (EEA)

Den vaesentligste rolle, der er tillagt Det Europaeiske Miljoeagentur, er, som anfoert i Raadets forordning (EOEF) nr. 1210/90 af 7. maj 1990 (1), hvorved EEA blev oprettet, i samarbejde med medlemsstaterne at indfoere og koordinere et europaeisk miljoeoplysnings- og miljoeovervaagningsnet.

Nettet omfatter de vigtigste elementer, der indgaar i de nationale informationsnet, nationale knudepunkter og temacentre.

Agenturet skal indsamle, behandle og analysere de oplysninger, der tilvejebringes af de nationale knudepunkter og temacentrene. Det er herved af altafgoerende betydning, at agenturet kan traekke paa kalibrerede data, der fremtraeder sammenlignelige og indbyrdes sammenhaengende, saa det kan forsyne medlemsstaterne, Kommissionen og andre brugere med data og oplysninger om miljoeet.

Ifoelge raadsforordningens artikel 15 og bilag A har FFC en vigtig samarbejdsfunktion, idet centret skal yde videnskabelig og teknisk stoette til agenturet med foelgende opgaver som prioriterede:

- harmonisering af metoder til miljoemaalinger

- indbyrdes kalibrering af instrumenter

- standardisering af dataformaterne

- udvikling af nye metoder og nye instrumenter til miljoemaalinger

- andre opgaver efter aftale mellem agenturets administrerende direktoer og FFC's generaldirektoer.

FFC's indsats forudsaetter en anmodning fra agenturet og vil blive udoevet i naert samarbejde med de relevante temacentre.

Del B. Omraade III. Teknologier og metoder for vurdering af miljoerisici samt beskyttelse og genetablering af miljoeet

Forskningsomraade: Det Europaeiske Center for Validering af Alternative Metoder (CEVMA)

CEVMA's opgave er at yde videnskabelig og teknisk stoette til fastlaeggelsen af faellesskabsregler. Isaer skal centret samordne bestraebelserne for at fremme en regulaer videnskabelig og forskriftsmaessig godkendelse af alternative metoder (alternativ til vivisektion), som er af betydning for biovidenskaberne, og som kan reducere eller erstatte brugen af dyreforsoeg i laboratorier. Med henblik herpaa foeres der droeftelser mellem regeringer, virksomheder, videnskabsmaend, forbrugere og dyrebeskyttelsesforeninger. En styrkelse af denne dialog er vaesentlig, hvis Faellesskabet skal naa det maal om anvendelse af faerre hvirveldyr til laboratorieforsoeg, der er fastsat i programmet for Faellesskabets politik og virke inden for miljoe og baeredygtig udvikling (2).

CEVMA blev formelt oprettet i 1991 ved en kommissionsafgoerelse og en meddelelse til Raadet og Europa-Parlamentet (dok. SEK(91) 1794).

Forskningsomraade: Industriel paalidelighed

At stoette gennemfoerelsen af miljoedirektiver vedroerende stoerre risici, bioteknologiske risici, miljoevirkningsvurderinger og sikkerhed paa arbejdsstedet.

At analysere sikker haandtering af farlige produkter gennem hele et produkts livscyklus, isaer ved transit og oplagring.

Forskningsomraade: Det Europaeiske Kemikaliekontor (ECB)

Teknisk knudepunkt for forskningsbaseret arbejde med henblik paa gennemfoerelse af faellesskabsforordninger og -direktiver vedroerende kontrol med kemiske stoffer. FFC har formelt faaet overdraget en central rolle gennem oprettelsen af Det Europaeiske Kemikaliekontor (meddelelse fra Kommissionen til Raadet og Europa-Parlamentet, EFT nr. C 1 af 5. 1. 1993, s. 3).

Forskningsomraade: Levnedsmidler og Det Europaeiske Farmaceutiske Informationsnet (ECPHIN)

- Teknisk og videnskabelig stoette til Generaldirektoratet for det Indre Marked og Industrianliggender (GD III) med hensyn til harmonisering af analytiske metoder, som anvendes paa levnedsmidler og forbrugsvarer.

- Integrerede informations- og kommunikationstjenesteydelser til stoette for GD III og Det Europaeiske Agentur for Evaluering af Laegemidler (EAMP) (Raadets forordning 2 (EOEF) nr. 2309/93) i forbindelse med overvaagning af markedernes gennemskuelighed for laegemidlers vedkommende (videnskabelig information og priser) samt i forbindelse med elektronisk udveksling af dokumenter og data med nationale myndigheder.

Forskningsomraade: Kvalitetskontrol af forbrugsvarer

At yde uvildig service ved at stille videnskabelige og tekniske redskaber til raadighed for Consumer Policy Service (CPS) til kontrol af kontaminationsspor i industriprodukter til offentligt brug.

At bistaa CPS med at definere og kontrollere produktionsikkerhed og udvikle kvalitetskontrolmetoder.

Biovidenskaber og bioteknologi

Linje 10: Landbrug og fiskeri (herunder agro-industri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikterne)

- Forskning og udvikling af nyskabende teknologier, som anvender teledetektion og giver mulighed for at forbedre overvaagningsmetoderne under den faelles landbrugspolitik, vil omfatte:

a) Anden fase (1995-1998) af pilotprojektet for anvendelse af teledetektion i forbindelse med landbrugsstatistik (MARS-STAT):

Foerste fase (1989-1993) af MARS-STAT, som var emnet for Raadets afgoerelse af 23. september 1988, er nu afsluttet. Som forudset vil visse saeraktioner fremover ikke laengere befinde sig i FTU-fasen, men vil kunne anvendes operationelt af medlemsstaterne eller af Kommissionen. Men andre foranstaltninger befinder sig endnu i udviklingsfasen og vil kraeve, at arbejdet fortsaettes, for at de kan blive operationelle.

Anden fase tager navnlig sigte paa en fortsaettelse af arbejdet med at foelge vegetationen og at udarbejde modeller for en forudberegning af udbyttet med henblik paa at naa frem til et integreret informationssystem for landbrug paa faellesskabsplan. Undersoegelser af anvendelserne af nye metoder eller nye satellitter boer ligeledes fortsaettes. Endelig vil det kunne vise sig hensigtsmaessigt ogsaa at lade disse anvendelser daekke behovene i andre lande, navnlig i Central- og OEsteuropa.

b) Teknikker til overvaagning og kontrol af gennemfoerelsen af den faelles landbrugspolitik (MARS-PAC):

Igennem nogen tid har teledetektionsteknikker vaeret taget i brug ved udarbejdelsen af registre over citrusfrugter, vin og oliven og til kontrol med anvendelsen af stoette fra den faelles landbrugspolitik paa regionalt eller lokalt plan. De nye regler for den faelles landbrugspolitik, som er udvidet til at gaelde alle de vigtigste kulturer, noedvendiggoer en videnskabelig og teknisk stoetteaktivitet, som benytter teledetektion til udvikling af et integreret system til forvaltning og overvaagning af deklarerede landbrugsomraader og af registre over de forskellige kulturer.

- Det Europaeiske bureau for Vin, Alkohol og Alkoholholdige Drikke, som er beskrevet i Kommissionens meddelelse til Raadet og Parlamentet (KOM(93) 60 endelig udg.) af 16. september 1993), yder videnskabelig og teknisk stoette til Kommissionen for at saette denne i stand til at verificere den faktiske anvendelse af faellesskabsbestemmelserne. Denne aktion, der hovedsageligt er koncentreret om en kontrol af forfalskninger og af vinens oprindelse og bestemt til at fastslaa procedurerne for maegling mellem to medlemsstater i tilfaelde af tvist, anvender kernemagnetisk resonans og massespektrometri, men kraever ligeledes udvikling af nye analyseteknikker.

- Udarbejdelse af metodologier til referencemaalinger og forberedelsen af referencematerialer, som er noedvendige for levnedsmiddelkontrollen, er et andet upartisk bidrag fra FFC til den europaeiske landbrugspolitik.

Omraade 13: Maalrettet sociooekonomisk forskning

Sigtet med denne aktion er med henblik paa Kommissionens udarbejdelse og ivaerksaettelse af faellesskabspolitikker at indsamle basisoplysninger og analyser vedroerende videnskabelige og teknologiske udviklinger og nyskabelser, deres perspektiver og konsekvenser, navnlig deres indflydelse paa industriens konkurrenceevne. Paa grund af sin neutrale indstilling er FFC i stand til at levere uafhaengige udtalelser, navnlig ved at integrere resultaterne af undersoegelser foretaget af offentlige eller private organer, baade i og uden for Europa, inden for de omraader, hvor det har sin kompetence, saasom energi, transport og miljoe.

(1) EFT nr. L 120/90 af 11. 5. 1990, s. 1.(2) EFT nr. C 138 af 17. 5. 1993, s. 1.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKOENNES NOEDVENDIGE TIL AFSNIT I I DETTE PROGRAM (DIREKTE FFC-FORANSTALTNINGER) "(mio. ECU)

"" ID="1">FOERSTE FORANSTALTNING

" ID="1">Informations- og kommunikationsteknologi

" ID="1">- Informationsteknologi> ID="2">11

"" ID="1">Industriteknologi

" ID="1">- Industri- og materialeteknologi> ID="2">90

"> ID="1">- Maalinger og proevning> ID="2">105

"" ID="1">Miljoe

" ID="1">- Miljoe og klima> ID="2">294

"" ID="1">Biovidenskaber og bioteknologi

" ID="1">- Landbrug og fiskeri> ID="2">47

"" ID="1">Energi

" ID="1">- Ikke-nuklear energi> ID="2">20

"" ID="1">Maalrettet sociooekonomisk forskning> ID="2">33

"" ID="1">I alt

> ID="2">600 (1) (2)

"">

(1) Hvoraf:

- et beloeb paa 199 mio. ECU skoennes noedvendigt til institutionel stoette

- ca. 6 % vil kunne afsaettes til forberedende forskning.(2) Det samlede beloeb omfatter FFC's noedvendige bidrag via dets budget til deltagelse i aktioner med omkostningsdeling.

BILAG III

SPECIFIKKE REGLER FOR GENNEMFOERELSE AF DE DIREKTE AKTIONER 1. Kommissionen gennemfoerer bistaaet af FFC's styrelsesraad de direkte aktioner i overensstemmelse med maalene og det videnskabelige og teknologiske indhold som beskrevet i bilag I. Indsatsen i forbindelse med disse aktioner gennemfoeres af de relevante institutter ved Det Faelles Forskningscenter (FFC).

2. I forbindelse med gennemfoerelsen af den institutionelle indsats vil FFC, hvor det er hensigtsmaessigt og muligt, deltage i eller oprette net af offentlige og private laboratorier i medlemsstaterne eller europaeiske forskningskonsortier. Der soeges opnaaet samarbejde med industrien, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheder. Forskningsorganisationer, som er etablerede i tredjelande, vil ligeledes kunne samarbejde i projekter efter de herfor relevante bestemmelser i artikel 9 og eventuelt i aftaler om VOT-samarbejde mellem Faellesskabet og de paagaeldende tredjelande. Der vil blive lagt saerlig vaegt paa samarbejde med forskningslaboratorier og -institutter i landene i Central- og OEsteuropa samt det tidligere Sovjetunionen.

Udbredelse af den viden, der indhoestes under projekternes gennemfoerelse, varetages af FFC selv, men ogsaa i forbindelse med aktionerne under rammeprogrammets tredje aktion.

3. Ledsageforanstaltninger bestaar bl. a. i:

- tilrettelaeggelse af ophold for stipendiater, gaesteforskere og ansatte, som udstationernes hos FFC's tjenestegrene

- tilrettelaeggelse af udstationering af FFC-personale hos nationale laboratorier, industrilaboratorier eller universiteter

- systematisk udveksling af oplysninger, bl. a. gennem afholdelse af videnskabelige seminarer, workshopper og konferencer, samt gennem videnskabelige publikationer

- saerlig uddannelsesvirksomhed med vaegt paa tvaerfaglighed

- uafhaengig videnskabelig og strategisk evaluering af vaerdien af projekter og programmer.

BILAG IV

DET VIDENSKABELIGE OG TEKNOLOGISKE MAAL FOR OG INDHOLD AF DE KONKURRENCEBASEREDE STOETTEFORANSTALTNINGER Denne del af saerprogrammet afspejler fuldt ud retningslinjerne i fjerde rammeprogram, idet den foelger rammeprogrammets udvaelgelseskriterier og indeholder en naermere praecisering af de videnskabelige og tekniske maal.

De konkurrencebaserede videnskabelige og tekniske stoetteforanstaltninger beskrives i det foelgende paa grundlag af bilag III (foerste aktion og afsnit D i tredje aktion) til fjerde rammeprogram.

Efterfoelgende beskrivelse er vejledende paa grundlag af de aktuelle behov i henhold til faellesskabspolitikken. Den gaelder navnlig afsnit 1.C, 2.D, 3.A, 3.B, 4.C og 5 i foerste aktion.

I overensstemmelse med bestemmelserne i artikel 13, stk. 1, i denne beslutning vil disse maal kunne aendres under gennemfoerelsen af fjerde rammeprogram for at sikre deres fuldstaendige tilpasning til de faktiske behov i henhold til faellesskabspolitikken.

Foelgende emner er blandt dem, som de videnskabelige og teknologiske maal kan omfatte:

FOERSTE FORANSTALTNING

Informations- og kommunikationsteknologi

Omraade 3: Informationsteknologi

Denne stoette skal saette Kommissionen i stand til at fortsaette Faellesskabets politik paa omraadet informationsteknologi, navnlig paa omraader som programmelteknologi, komponenter og systemer eller multimedieteknologi samt inden for andre prioriterede omraader som f. eks. hoejtydende regnesystemer, mikroprocessorsystemer eller integrering af disse teknologier i erhvervslivet.

Industriteknologi

Omraade 5: Maalinger og proevning

Foranstaltningerne paa dette omraade tager sigte paa at udvikle ikke-destruktive afproevningsmetoder for mekaniske strukturer samt det noedvendige programmel til udarbejdelse af faellesskabsstandarder paa omraadet strukturel mekanik, navnlig for strukturer anvendt inden for byggeri og i videste forstand inden for anlaegsarbejde.

Miljoe

Omraade 6: Miljoe og klima

Formaalet med disse foranstaltninger er at stoette Kommissionens lovgivningsforanstaltninger paa det miljoepolitiske omraade generelt, herunder udvikling af analytiske metoder og gennemfoerelse via et net af analyselaboratorier af en raekke forsoeg vedroerende luftforurening, vandkvalitet, affald og jordforurening.

En saerlig foranstaltning vil deje sig om anvendelsen af metoder til teledetektion fra rummet for at overvaage tropiske skove, oerkendannelse og havproduktivitet.

Visse emner paa lovgivningsomraadet for industririsici eller visse foranstaltninger vedroerende industrisikkerhed, herunder bioteknologi, vil kunne blive emnet for en stoetteforanstaltning.

Biovidenskaber og bioteknologi

Omraade 8:Landbrug og fiskeri (herunder agro- industri, levnedsmiddelteknologi, skovbrug, akvakultur og udvikling i landdistrikter).

Paa dette omraade vil stoetteforanstaltningerne kunne omfatte bidrag til:

- anvendelse af teledektionsteknik paa landbruget ved indsamling af billeder, forvaltning og behandling af data

- en raekke forsoeg med henblik paa kontrol af kvaliteten af levnedsmidler

- kontrol med mejeriprodukter

- evaluering af plantefarmaceutiske produkter, navnlig for saa vidt angaar aspekterne i forbindelse med deres markedsfoering.

Energi

Omraade 11: Ikke-nuklear energi

Stoetteforanstaltningerne paa dette omraade vil omfatte:

- forvaltning og behandling af informationer stammende fra projekter gennemfoert inden for rammerne af faellesskabsprogrammer, navnlig demonstrationsprojekter

- certificeringsprocedurer for energibesparelse i bygninger, industri og transport samt anvendelse af metodologier til opstilling af energimodeller (relationer mellem energiproduktion, energiforbrug og miljoevirkning) i saerlige energiscenarier.

TREDJE FORANSTALTNING

Disse aktiviteter, som generelt er af kort varighed, kan dreje sig om et hvilket som helst omraade og tager sigte paa at opfylde punktvise behov, som viser sig under gennemfoerelsen af de forskellige faellesskabspolitikker.

Ifoelge sagens natur viser saadanne behov sig foerst under gennemfoerelsen af naervaerende program, og de paagaeldende aktiviteter tager sigte paa et omgaaende resultat.

BILAG V

VEJLEDENDE FORDELING AF DE MIDLER, DER SKOENNES NOEDVENDIGE TIL DEL II AF DETTE PROGRAM (KONKURRENCEBASEREDE STOETTEFORANSTALTNINGER) "(Mio. ECU)>

"> ID="1">FOERSTE FORANSTALTNING > ID="3">91"> ID="1">Informations- og kommunikationsteknologi"> ID="1">- Informationsteknologi> ID="2">10"> ID="1">Industriteknologi"> ID="1">- Maalinger og proevning> ID="2">10"> ID="1">Miljoe"> ID="1">- Miljoe og klima> ID="2">26"> ID="1">Biovidenskaber og bioteknologi"> ID="1">- Landbrug og fiskeri> ID="2">30"> ID="1">Energi"> ID="1">- Ikke-nuklear energi> ID="2">15"> ID="1">TREDJE FORANSTALTNING> ID="3">37"> ID="1">I alt > ID="3">128">

BILAG VI

SPECIFIKKE BESTEMMELSER FOR DE KONKURRENCEBASEREDE STOETTEFORANSTALTNINGER Der ydes konkurrencebaseret teknisk-videnskabelig stoette til Faellesskabets politik paa grundlag af et kunde/kontrahent-forhold. Arbejdet hermed gennemfoeres af forskningsinstitutter og -centre, herunder FFC, universiteter eller erhvervsvirksomheder.

Ansvaret, navnlig for saa vidt angaar tildelingen af de finansielle midler til disse aktiviteter, vil blive fastlagt af Kommissionen som funktion af de paagaeldende aktivitetsomraader. Midlerne tildeles ud fra konkurrencehensyn.