KOMMISSIONENS DELEGEREDE FORORDNING (EU) Nr. 626/2011

af 4. maj 2011

om supplering af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU for så vidt angår energimærkning af klimaanlæg

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU af 19. maj 2010 om angivelse af energirelaterede produkters energi- og ressourceforbrug ved hjælp af mærkning og standardiserede vareoplysninger (1), særlig artikel 10, og

ud fra følgende betragtninger:

Klimaanlæg tegner sig for en væsentlig del af den samlede elektricitetsefterspørgsel i EU's husholdninger og virksomheder. Oven i de forbedringer af energieffektiviteten, der allerede er opnået, er der stadig store muligheder for at nedbringe energiforbruget i klimaanlæg.

Direktiv 2002/31/EF bør ophæves, og der bør fastsættes nye bestemmelser i denne forordning, som sikrer, at energimærket giver producenterne et dynamisk incitament til yderligere at forbedre energieffektiviteten i klimaanlæg og fremskynder markedets omstilling til energieffektiv teknologi.

Teknologien har udviklet sig hurtigt i de senere år og givet mulighed for mere energieffektive klimaanlæg. Det har givet flere tredjelande mulighed for at indføre strenge mindstekrav til energieffektiviteten og ført til, at der er blevet indført nye energimærkningsordninger, der bygger på sæsonafhængige præstationer. Bortset fra enkelt- og dobbeltkanalklimaanlæg overgår de mest effektive apparater i dag langt de A-niveauer for effektivitet, der er fastsat i direktiv 2002/31/EF.

I denne forordning indføres der to energieffektivitetsskalaer, der bygger dels på primærfunktionen, dels på særlige aspekter af betydning for forbrugerne. Da klimaanlæg mest bruges i dellastsituationer, bør effektivitetsprøvningen ændres, så der benyttes en målemetode for sæsonafhængig effektivitet, undtagen hvor der er tale om enkelt- og dobbeltkanalklimaanlæg. Den sæsonafhængige målemetode tager bedre hensyn til inverterteknologiens fordele og de vilkår, hvorunder sådanne apparater anvendes. Sammen med en gennemførelsesforanstaltning om miljøvenligt design, der stiller højere mindstekrav til energieffektiviteten end det nuværende A-niveau, indebærer den nye beregningsmetode for energieffektivitet, at disse anlæg skal omklassificeres. Derfor bør der opstilles en ny skala fra A til G for energiklasser til splitanlæg og anlæg til væg- og til vinduesmontering og tilføjes et »+« øverst på skalaen hvert andet år, indtil skalaen også omfatter en klasse A+++.

For dobbelt- og enkeltkanalanlæg bør der fortsat anvendes statiske indikatorer for energieffektivitet, da der indtil videre ikke er invertermodeller på markedet. Da der ikke er grund til at omklassificere enkelt- og dobbeltkanalanlæg, bør disse apparater klassificeres på en skala fra A+++ til D. Disse apparater, der i sagens natur er mindre effektive end splitanlæg, kan kun komme op i energiklasse A+ på skalaen A+++ til D, hvorimod de mere effektive apparater kan nå op i den højeste energiklasse, A+++.

Det forventes, at energimærkningskravene i dette direktiv sammen med forordningen om gennemførelse af Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2009/125/EF for så vidt angår krav til miljøvenligt design af klimaanlæg (3) i 2020 vil have medført årlige elektricitetsbesparelser på 11 TWh sammenlignet med en situation, hvor der ikke gribes ind.

Støjniveauet fra klimaanlæg kan have stor betydning for brugerne. For at de kan træffe deres valg på et oplyst grundlag, bør energimærket give oplysning om klimaanlæggets støjemissioner.

Endelig bør den indeholde krav til, hvilke oplysninger der skal gives ved enhver form for fjernsalg af klimaanlæg, og hvilke oplysninger reklamer og teknisk salgsmateriale skal indeholde.

For at lette overgangen fra direktiv 2002/31/EF til nærværende forordning bør klimaanlæg, der er energimærket efter reglerne i nærværende forordning, anses for at opfylde kravene i direktiv 2002/31/EF.

Leverandører, der ønsker at bringe klimaanlæg i omsætning, der kan opfylde kravene til en højere energieffektivitetsklasse, bør have mulighed for at levere etiketter, der viser disse klasser, før det bliver obligatorisk.

VEDTAGET DENNE FORORDNING:

Artikel 1

Genstand og anvendelsesområde

1. Denne forordning fastsætter krav til mærkningen af og til angivelsen af supplerende produktoplysninger for elnettilsluttede klimaanlæg med en nominel køleydelse eller, hvis produktet ikke har kølefunktion, varmeydelse på ≤ 12 kW.

2. Denne forordning finder ikke anvendelse på:

Artikel 2

Definitioner

I denne forordning gælder definitionerne i artikel 2 i Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2010/30/EU (5), og derudover forstås ved:

1) »klimaanlæg«: et apparat til køling og/eller opvarmning af indendørs luft ved hjælp af en dampkompressionscyklus drevet af en elkompressor, herunder også klimaanlæg med ekstra funktioner som f.eks. affugtning, luftrensning, ventilation eller supplerende luftopvarmning ved hjælp af elektrisk modstandsopvarmning, og apparater, der eventuelt anvender vand (enten i form af kondenseret vand, der dannes på fordampningssiden, eller i form af vand tilført udefra) til fordampning på kondensatoren, forudsat at apparatet også kan fungere uden brug af yderligere vand, udelukkende ved brug af luft

2) »klimaanlæg med dobbeltkanal«: et klimaanlæg, som i sin helhed er placeret i det luftkonditionerede rum, tæt på en væg, og hvor luftindtaget til kondensatoren eller fordamperen under køling og opvarmning foregår fra udendørs fri luft via en kanal, og hvor luftafgangen foregår via en anden kanal til udendørs fri luft

3) »klimaanlæg med enkeltkanal«: et klimaanlæg, hvor luftindtaget til kondensatoren eller fordamperen under køling og opvarmning sker fra det rum, hvor apparatet er placeret, og udledningen foregår uden for det pågældende rum

4) »nominel ydelse« (Prated): køle- eller varmeydelse for apparatets dampkompressionscyklus ved standarddriftsforhold

5) »slutbruger«: en forbruger, som køber eller forventes at købe et klimaanlæg

6) »salgssted«: et sted, hvor klimaanlæg udstilles eller udbydes til salg, leje eller leje med køberet.

Andre definitioner, der gælder i forbindelse med bilag II til VIII, er fastlagt i bilag I.

Artikel 3

Leverandørernes ansvarsområder

1. Leverandørerne skal opfylde kravene i litra a) til g):

De skal for hvert klimaanlæg levere en trykt etiket, der viser energieffektivitetsklasserne, jf. bilag II. Etiketten skal opfylde kravene til udformning og informationsindhold, jf. bilag III. For andre klimaanlæg end enkelt- og dobbeltkanalanlæg skal der i det mindste leveres en trykt etiket i udedelens emballage svarende til mindst én kombination af inde- og udedel med ydelsesforhold 1. For andre kombinationer kan oplysningerne som alternativ stilles til rådighed på et websted med fri adgang.

De skal stille et datablad som forekrevet i bilag IV til rådighed. For andre klimaanlæg end enkelt- og dobbeltkanalanlæg skal der i det mindste leveres et datablad i udedelens emballage gældende for mindst én kombination af inde- og udedel med ydelsesforhold 1. For andre kombinationer kan oplysningerne som alternativ stilles til rådighed på et websted med fri adgang.

Al reklame for en bestemt klimaanlægsmodel, som giver energi- eller prisrelaterede oplysninger, skal vise, hvilken energieffektivitetsklasse apparatet tilhører. Hvis apparatet kan placeres i mere en én effektivitetsklasse, skal leverandøren eller producenten, alt efter hvad der er relevant, mindst oplyse den energieffektivitetsklasse for opvarmning, der gælder i varmesæsonen »middel«. I situationer, hvor slutbrugeren ikke kan forventes at se produktet udstillet, skal der gives oplysninger som fastsat i bilag VI.

2. Energieffektivitetsklassen bestemmes som foreskrevet i bilag VII.

3. Etiketten udformes som vist i bilag III for andre klimaanlæg end dem med enkelt- eller dobbeltkanal.

4. Etiketten, jf. bilag III, anvendes efter følgende tidsplan for andre klimaanlæg end dem med enkelt- eller dobbeltkanal:

Etiketter med energieffektivitetsklasserne A, B, C, D, E, F og G til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2013, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.1 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.1 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.1 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.

Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+, A, B, C, D, E og F til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2015, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.2 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.2 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.2 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.

Etiketter med energieffektivitetsklasserne A++, A+, A, B, C, D og E til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2017, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.3 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.3 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.3 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.

Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+++, A++, A+, A, B, C og D til klimaanlæg, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2019, bortset fra klimaanlæg med enkelt- eller dobbeltkanal, skal udformes som anført i bilag III, punkt 1.4 for så vidt angår reversible klimaanlæg, punkt 2.4 for så vidt angår klimaanlæg med køling alene, og punkt 3.4 for så vidt angår klimaanlæg med opvarmning alene.

5. Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+++, A++, A+, A, B, C og D til klimaanlæg med dobbeltkanal, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2013, skal udformes som anført i bilag III, punkt 4.1 for så vidt angår reversible klimaanlæg med dobbeltkanal, punkt 4.3 for så vidt angår klimaanlæg med dobbeltkanal, der kun kan køle, og punkt 4.5 for så vidt angår klimaanlæg med dobbeltkanal, der kun kan varme.

6. Etiketter med energieffektivitetsklasserne A+++, A++, A+, A, B, C og D til klimaanlæg med enkeltkanal, der bringes i omsætning fra den 1. januar 2013, skal udformes som anført i bilag III, punkt 5.1 for så vidt angår reversible klimaanlæg med enkeltkanal, punkt 5.3 for så vidt angår klimaanlæg med enkeltkanal, der kun kan køle, og punkt 5.5 for så vidt angår klimaanlæg med enkeltkanal, der kun kan varme.

Artikel 4

Forhandlernes ansvarsområder

Forhandlerne sikrer følgende:

Den etiket, som leverandøren har leveret, jf. artikel 3, stk. 1, skal være anbragt udvendigt på for- eller oversiden af klimaanlægget på salgsstedet, så den er let at få øje på.

Klimaanlæg, der udbydes til salg, leje eller leje med køberet i situationer, hvor slutbrugeren må formodes ikke at få lejlighed til at se produktet udstillet, skal markedsføres med de oplysninger, som leverandøren skal give i overensstemmelse med bilag V og VI.

Al reklame for en given klimaanlægsmodel, hvor der gives energi- eller prisrelaterede oplysninger, skal vise, hvilken energieffektivitetsklasse apparatet tilhører. Hvis apparatet kan placeres i mere end én effektivitetsklasse, skal leverandøren/producenten mindst oplyse den energieffektivitetsklasse, der gælder i varmesæsonen »middel«.

Alt teknisk salgsmateriale for en given model, hvor der gives oplysninger om klimaanlæggets tekniske parametre, skal vise, hvilken eller hvilke energieffektivitetsklasser modellen tilhører, og henvise til den brugsanvisning, leverandøren har stillet til rådighed. Hvis apparatet kan placeres i mere end én effektivitetsklasse, skal leverandøren/producenten mindst oplyse den energieffektivitetsklasse, der gælder i varmesæsonen »middel«.

Artikel 5

Målemetoder

De oplysninger, der er omhandlet i artikel 3, fastslås ved pålidelige, nøjagtige og reproducerbare måleprocedurer under anvendelse af de seneste, almindeligt anerkendte målemetoder, jf. bilag VII.

Artikel 6

Verifikationsprocedure i forbindelse med markedstilsyn

Medlemsstaterne vurderer overensstemmelsen med den oplyste energieffektivitetsklasse, energiforbruget pr. år hhv. time og støjemissionen efter fremgangsmåden i bilag VIII.

Artikel 7

Revision

Kommissionen tager denne forordning op til revision i lyset af de tekniske fremskridt senest fem år efter dens ikrafttræden. Opmærksomheden vil særlig blive rettet mod væsentlige ændringer i de forskellige anlægstypers markedsandele.

Artikel 8

Ophævelse

Direktiv 2002/31/EF ophæves med virkning fra den 1. januar 2013.

Artikel 9

Overgangsbestemmelse

1. Klimaanlæg, der bringes i omsætning før den 1. januar 2013, skal opfylde bestemmelserne i direktiv 2002/31/EF.

Artikel 10

Ikrafttræden og anvendelse

1. Denne forordning træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

2. Den anvendes fra den 1. januar 2013.

(1) EUT L 153 af 18.6.2010, s. 1.

(2) EFT L 86 af 3.4.2002, s. 26.

(3) Endnu ikke vedtaget

(4) EFT L 204 af 21.7.1998, s. 37.

(5) EUT L 153 af 18.6.2010, s. 1.

BILAG I

Definitioner, der gælder i bilag II-VII

I bilag II-VII gælder følgende definitioner:

1) »reversibelt klimaanlæg«: Et klimaanlæg, der både kan køle og varme

2) »standarddriftsforhold«: Den kombination af inde- (Tin) og udetemperatur (Tj), der beskriver driftsforholdene ved fastlæggelsen af lydeffektniveau, nominel ydelse, nominel luftgennemstrømning, nominel energivirkningsfaktor (EERrated ) og/eller nominel effektfaktor (COPrated ), som anført i bilag VII, tabel 2

3) »indetemperatur« (Tin): Indendørs tørtemperatur i °C, idet den relative luftfugtighed angives ved en tilsvarende vådtemperatur

4) »udetemperatur« (Tj): Udendørs tørtemperatur i °C, idet den relative luftfugtighed angives ved en tilsvarende vådtemperatur

5) »nominel energivirkningsfaktor« (EERrated): Et apparats oplyste køleydelse i kW divideret med det nominelle effektoptag til køling i kW, når apparatet køler ved standarddriftsforhold

6) »nominel effektfaktor« (COPrated): Et apparats oplyste varmeydelse i kW divideret med det nominelle effektoptag til opvarmning i kW, når apparatet varmer ved standarddriftsforhold

7) »potentiale for global opvarmning« (GWP): Anslået bidrag fra 1 kg af det kølemiddel, der anvendes i dampkompressionscyklussen, til den globale opvarmning over en tidshorisont på 100 år, udtrykt i kg CO2-ækvivalent (kg CO2 eq.).

De anvendte GWP-værdier, er de værdier, der er anført i bilag I til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 842/2006 (1).

For fluorerede kølemidler skal GWP-værdierne være de værdier, der er offentliggjort i den tredje hovedrapport (kaldet TAR) vedtaget af FN’s klimapanel (2) (Intergovernmental Panel on Climate Change — 2001 IPCC GWP-værdier, for en 100-årig periode).

For ikke-fluorerede gasser er GWP-værdierne de værdier, der er offentliggjort i den første IPCC-rapport (3), for en 100-årig periode.

De samlede GWP-værdier for blandinger af kølemidler skal være baseret på den formel, der er anført i bilag I til forordning (EF) nr. 842/2006.

For kølemidler, som ikke er medtaget i ovennævnte referencer, anvendes IPPC's UNEP 2010-rapport om køling, luftkonditionering og varmepumper fra februar 2011 (eller nyere) som reference

8) »slukket tilstand«: En tilstand, hvor klimaanlægget eller komfortventilatoren er tilsluttet elnettet og ikke yder nogen funktion. Som slukket tilstand betragtes også tilstande, som kun angiver slukket tilstand, og tilstande, der kun yder de funktioner, der er nødvendige for at sikre elektromagnetisk kompatibilitet i henhold til Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2004/108/EF (4)

9) »standbytilstand«: En tilstand, hvori udstyret er tilsluttet elnettet, er afhængigt af energitilførsel fra elnettet for at fungere efter hensigten og kun tilbyder følgende funktioner, som kan stå til rådighed i ubegrænset tid: en reaktiveringsfunktion eller en reaktiveringsfunktion sammen med en simpel angivelse af, at reaktiveringsfunktionen er slået til, og/eller informations- eller statusvisning

10) »reaktiveringsfunktion«: En funktion, der gør det lettere at aktivere andre tilstande, herunder tændt tilstand, ved hjælp af fjernomskiftning - der involverer fjernbetjening, intern sensor, timer - til en tilstand, med det formål at aktivere yderligere funktioner, herunder den primære funktion

11) »informations- eller statusvisning«: En kontinuerlig funktion, der giver informationer eller viser udstyrets status i et display, herunder klokkeslæt

12) »lydeffektniveau«: Det A-vægtede lydeffektniveau i dB(A) inden døre og/eller uden døre målt ved standarddriftsforhold for køling (eller opvarmning, hvis produktet ikke har kølefunktion)

13) »dimensionerende referencebetingelser«: Kombinationen af kravene til dimensionerende referencetemperatur, den maksimale bivalenttemperatur og den maksimale temperaturgrænse for drift, jf. bilag VII, tabel 3

14) »dimensionerende referencetemperatur«: Udetemperaturen i °C for henholdsvis køling (Tdesignc) og opvarmning (Tdesignh) som angivet i bilag VII, tabel 3, ved hvilken dellastfaktoren skal være 1, og som varierer med den valgte køle- eller varmesæson

15) »dellastfaktor« (pl(Tj)): Udetemperaturen minus 16 °C divideret med den dimensionerende referencetemperatur minus 16 °C, både for køling og opvarmning

16) »sæson«: Et af fire sæt driftsforhold (for fire sæsoner: en kølesæson og tre varmesæsoner: middel/koldere/varmere), som for hver bin beskriver kombinationen af udetemperaturer og det antal timer, disse temperaturer optræder pr. sæson, som apparatet er erklæret egnet til

17) »bin« (med indeks »j«): En kombination af udetemperatur (Tj) og bin-timer (hj), jf. bilag VII, tabel 1

18) »bin-timer«: Antal timer pr. sæson (hj), hvor udetemperaturen optræder for hver bin, jf. bilag VII, tabel 1

19) »sæsonenergivirkningsfaktor« (SEER): Apparatets overordnede energivirkningsfaktor, der er repræsentativ for hele kølesæsonen, beregnet som det årlige referencekølebehov divideret med det årlige elforbrug til køling

20) »årligt referencekølebehov« (QC): Referencekølebehovet i kWh/år, der bruges som grundlag for beregningen af SEER og beregnes som produktet af den dimensionerende last for køling (Pdesignc) og køletimeækvivalenterne (HCE )

21) »køletimeækvivalenter« (HCE): Det skønnede antal timer pr. år, hvor apparatet skal levere den dimensionerende last for køling (Pdesignc) for at opfylde det årlige referencekølebehov, jf. bilag VII, tabel 4

22) »årligt elforbrug til køling« (QCE): Elforbruget i kWh/år, der kræves for at opfylde det årlige referencekølebehov, og som beregnes som det årlige referencekølebehov divideret med sæsonenergivirkningsfaktoren i aktiv køletilstand (SEERon) og apparatets elforbrug i kølesæsonen i følgende tilstande: termostat fra, standby, slukket og krumtaphusopvarmning

23) »sæsonenergivirkningsfaktor i aktiv køletilstand« (SEERon): Den gennemsnitlige energivirkningsfaktor for apparatet i aktiv køletilstand, sammensat af dellast og bin-specifikke energivirkningsfaktorer (EERbin(Tj)) og vægtet med de bin-timer, hvor bin-tilstanden forekommer

24) »dellast«: Kølelasten (Pc(Tj)) eller varmelasten (Ph(Tj)) i kW ved en specifik udetemperatur, Tj, beregnet som den dimensionerende last ganget med dellastfaktoren

25) »bin-specifik energivirkningsfaktor« (EERbin(Tj)): Den energivirkningsfaktor, der er specifik for hver bin j med udetemperatur Tj i en sæson, afledt af dellasten, den oplyste ydelse og den oplyste energivirkningsfaktor (EERd(Tj)) for angivne bins (j) og beregnet for andre bins via inter- eller ekstrapolation, og om nødvendigt korrigeret med koefficienten for effektivitetstab

26) »sæsoneffektfaktor« (SCOP): Apparatets overordnede effektfaktor, som er repræsentativ for hele den valgte varmesæson (værdien af SCOP gælder for en valgt varmesæson), beregnet som det årlige referencevarmebehov divideret med det årlige elforbrug til opvarmning

27) »årligt referencevarmebehov« (Qh): Referencevarmebehovet i kWh/år for en valgt varmesæson, der bruges som grundlag for beregningen af SCOP og beregnes som produktet af den dimensionerende last for opvarmning (Pdesignh) og sæsonens varmetimeækvivalenter (HHE)

28) »varmetimeækvivalenter« (HHE): Det skønnede antal timer pr. år, hvor apparatet skal levere den dimensionerende last for opvarmning (Pdesignh) for at opfylde det årlige referencevarmebehov, jf. bilag VII, tabel 4

29) »årligt elforbrug til opvarmning« (QHE): elforbruget i kWh/år, der kræves for at opfylde det årlige referencevarmebehov, der vedrører en valgt varmesæson, og som beregnes som det årlige referencevarmebehov divideret med sæsoneffektfaktoren i opvarmningstilstand (SCOPon) og apparatets elforbrug i varmesæsonen i følgende tilstande: termostat fra, standby, slukket og krumtaphusopvarmning

30) »sæsoneffektfaktor i opvarmningstilstand« (SCOPon): Den gennemsnitlige effektfaktor for apparatet i aktiv tilstand for den valgte varmesæson, sammensat af dellast, elektrisk backup-varmekapacitet (hvor påkrævet) og bin-specifikke effektfaktorer (COPbin(Tj)) og vægtet med de bin-timer, hvor bin-tilstanden forekommer

31) »elektrisk backup-varmekapacitet« (elbu(Tj)): Varmeydelsen i kW af et faktisk eller tænkt backup-varmeaggregat med en effektfaktor på 1, som supplerer den oplyste varmeydelse (Pdh(Tj)) for at klare varmedellasten (Ph(Tj)), hvis Pdh(Tj) er mindre end Ph(Tj), for udetemperaturen (Tj)

32) »bin-specifik effektfaktor« (COPbin(Tj)): Den effektfaktor, der er specifik for hver bin j med udetemperatur Tj i en sæson, afledt af dellasten, den oplyste ydelse og den oplyste effektfaktor (COPd(Tj)) for angivne bins (j) og beregnet for andre bins via inter- eller ekstrapolation, og om nødvendigt korrigeret med koefficienten for effektivitetstab

33) »oplyst ydelse« i kW: Oplyst køleydelse (Pdc(Tj)) eller varmeydelse (Pdh(Tj)) for apparatets dampkompressionscyklus ved en udetemperatur Tj og indetemperatur (Tin), jf. producentens oplysninger

34) »funktion«: Angivelse af, om apparatet kan anvendes til indendørs luftkøling, indendørs luftopvarmning eller begge dele

35) »dimensionerende last«: Oplyst last for køling (Pdesignc) og/eller oplyst last for opvarmning (Pdesignh) i kW ved den dimensionerende referencetemperatur, idet

36) »oplyst energivirkningsfaktor« (EERd(Tj)): Energivirkningsfaktoren ved et begrænset antal angivne bins (j) ved udetemperatur (Tj), jf. producentens oplysninger

37) »oplyst effektfaktor« (COPd(Tj)): Effektfaktoren ved et begrænset antal angivne bins (j) med udetemperatur (Tj), jf. producentens oplysninger

38) »bivalenttemperatur« (Tbiv): Den udetemperatur (Tj) i °C, for hvilken producenten i forbindelse med opvarmning har oplyst, at den oplyste ydelse er lige med dellasten, hvilket indebærer, at hvis temperaturen er lavere, må den oplyste ydelse suppleres med elektrisk backup-varmekapacitet for at dække dellasten for opvarmning

39) »temperaturgrænse for drift« (Tol): Den af fabrikanten oplyste udetemperatur i °C i forbindelse med opvarmning, som er den nedre temperaturgrænse for klimaanlæggets evne til at levere nogen varmeydelse. Ved lavere temperatur er den oplyste ydelse lig med nul

40) »aktiv tilstand«: Tilstand, der svarer til timerne med en køle- eller varmelast fra bygningen, og hvor apparatets køle- eller varmefunktion er aktiveret. Tilstanden kan omfatte en cyklisk aktivitet, hvor apparatet starter og stopper for at nå eller bibeholde den ønskede indendørs lufttemperatur

41) »termostat fra-tilstand«: Tilstand, der svarer til timerne, hvor der ikke er nogen køle- eller varmelast, og hvor apparatets køle- eller varmefunktion er tændt, men apparatet ikke er ikke i drift, da der ikke er nogen køle- eller varmelast. Denne tilstand vedrører derfor udetemperaturen og ikke indendørslaster. Cyklisk start og stop i aktiv tilstand anses ikke for at være termostat fra-tilstand

42) »drift med krumtaphusopvarmning«: En driftstilstand, hvor apparatet for at begrænse kølemiddelkoncentrationen i olien ved kompressorstart har aktiveret en opvarmningsanordning, så der ikke løber kølemiddel frem til kompressoren

43) »driftstimer i termostat fra-tilstand« (HTO): Det årlige antal timer, hvor apparatet anses for at være i termostat fra-tilstand, og som afhænger af den valgte sæson og funktion

44) »driftstimer i standbytilstand« (HSB): Det årlige antal timer, hvor apparatet anses for at være i standbytilstand, og som afhænger af den valgte sæson og funktion

45) »timer i slukket tilstand« (HOFF): Det årlige antal timer, hvor apparatet anses for at være i slukket tilstand, og som afhænger af den valgte sæson og funktion

46) »driftstimer i krumtaphusopvarmningstilstand« (HCK): Det årlige antal timer, hvor apparatet anses for at være i krumtaphusopvarmningstilstand, og som afhænger af den valgte sæson og funktion

47) »elforbrug for klimaanlæg med enkeltkanal eller dobbeltkanal« (QSD hhv. QDD): Elforbruget for klimaanlæg med enkeltkanal hhv. dobbeltkanal til køling og/eller opvarmning (alt efter, hvad der er relevant) (målt i kWh/h for enkeltkanalanlæg og kWh/år for dobbeltkanalanlæg)

48) »ydelsesforhold«: Forholdet mellem den samlede oplyste køle- eller varmeydelse for alle indedele i drift og den oplyste køle- eller varmeydelse for udedelen ved standarddriftsforhold.

(1) EUT L 161 af 14.6.2006, s. 1.

(2) IPCC Third Assessment Climate Change 2001. A Report of the Intergovernmental Panel on Climate Change: http://www.ipcc.ch/publications_and_data/publications_and_data_reports.shtml

(3) Climate Change, The IPCC Scientific Assessment, J.T Houghton, G.J.Jenkins, J.J. Ephraums (ed.) Cambridge University Press, Cambridge (UK) 1990.

(4) EUT L 390 af 31.12.2004, s. 24.