Kommissionens beslutning

af 2. oktober 2002

om statsstøtte C 44/01 (ex NN 147/98) som Tyskland har ydet til fordel for Technische Glaswerke Ilmenau GmbH

(meddelt under nummer K(2002) 2147)

(Kun den tyske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2003/383/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 88, stk. 2,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, litra a),

efter at have opfordret interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger(1) i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 2, og artikel 6, stk. 1, i Rådets forordning (EF) nr. 659/1999 af 22. marts 1999 om fastlæggelse af regler for anvendelsen af EF-traktatens artikel 93(2), under hensyntagen til disse bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

1. SAGSFORLØB

(1) Ved brev af 1. december 1998, der blev registreret den 4. december 1998, anmeldte Tyskland over for Kommissionen i henhold til EF-traktatens artikel 88, stk. 3, omstruktureringsforanstaltninger til fordel for Technische Glaswerke Ilmenau GmbH ("TGI"). Da støtten allerede var blevet udbetalt, blev foranstaltningerne registreret som støtte NN 147/98. Kommissionen anmodede Tyskland om yderligere oplysninger ved brev af 23. december 1998 og af 29. marts 1999, som blev besvaret ved brev af 18. februar 1999, modtaget den 19. februar 1999, og af 31. maj 1999, modtaget den 1. juni 1999. Ved brev af 15. september 1999, modtaget den 20. september 1999, af 4. oktober 1999, modtaget den 5. oktober 1999, og af 29. oktober 1999, modtaget den 3. november 1999, fremsendte Tyskland yderligere oplysninger.

(2) Ved brev 4. april 2000 underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende et afkald på 4000000 DEM af købsprisen (statsstøtte C 19/2000). Samtidig blev Tyskland opfordret til at fremsende alle oplysninger, der er nødvendige, for at det kan konstateres, om investeringslån på 17100000 DEM, der angiveligt blev ydet af Kreditanstalt für Wiederaufbau ("KfW") på grundlag af støtteordninger, der er godkendt af Kommissionen, og en støtte på 2000000 DEM fra Thüringens konsolideringsfond, en godkendt støtteordning, rent faktisk er omfattet af de relevante ordninger(3).

(3) Ved brev af 3. juli 2000, der blev registreret den 7. juli 2000, reagerede Tyskland på procedurens indledning og påbuddet om oplysninger Den 7. november 2000 fandt der et møde sted med repræsentanter for de tyske myndigheder. Ved brev af 27. februar 2001, modtaget den 1. marts 2001, fremsendte Tyskland yderligere oplysninger.

(4) Som led i den formelle undersøgelsesprocedure C 19/2000 modtog Kommissionen bemærkninger fra to interesserede parter. Disse bemærkninger er videresendt til Tyskland med anmodning om eventuelle kommentarer; kommentarer blev modtaget ved brev af 13. december 2000, modtaget den 15. december 2000, og af 27. februar 2001, modtaget den 1. marts 2001.

(5) Ved brev af 5. juli 2001 underrettede Kommissionen Tyskland om sin beslutning om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 88, stk. 2, vedrørende den nye støtte.

(6) Kommissionens beslutning om at indlede proceduren blev offentliggjort i De Europæiske Fællesskabers Tidende(4). Kommissionen opfordrede interesserede parter til at fremsætte deres bemærkninger til den omhandlede støtteforanstaltning.

(7) Ved brev af 9. oktober 2001, der blev registreret den 9. oktober 2001, reagerede Tyskland på indledningen af proceduren. Supplerende oplysninger blev fremsendt ved brev af 15. marts 2002, modtaget den 18. marts 2002, og af 23. april 2002, modtaget den 24. april 2002. Ved brev af 12. juni 2002, der blev registreret den 13. juni 2002, fremsendte Tyskland yderligere oplysninger.

(8) Kommissionen har modtaget bemærkninger fra to interesserede parter. Disse bemærkninger er videresendt til Tyskland med anmodning om eventuelle kommentarer. Kommentarer blev modtaget ved brev af 4. februar 2002, modtaget den 4. februar 2002.

(9) Den pågældende virksomhed fremsendte yderligere breve af 1. marts 2002, modtaget den 4. marts 2002, og af 11. april 2002, modtaget den 12. april 2002. Den 17. maj 2002 fandt der et møde sted med tyske repræsentanter og virksomhedens advokater. Ved denne lejlighed udleverede virksomheden yderligere oplysninger, der blev registreret den 23. maj 2002.

(10) Fordringsafkaldet var genstand for sag C 19/2000 og skal ikke undersøges i denne forbindelse. Den 12. juni 2001 blev der truffet en endelig negativ beslutning(5). Støttemodtageren anfægtede denne beslutning den 28. august 2001 (sag T-198/01). Med afgørelse af 4. april 2002 fastslog Førsteinstansrettens præsident, at gennemførelsen af artikel 2 i Kommissionens beslutning, som vedrører støttens tilbagebetaling, skulle udsættes under overholdelse af visse betingelser. Den 18. juni 2002 gjorde Kommissionen indsigelse mod denne afgørelse.

2. BESKRIVELSE

2.1. Støttemodtageren

(11) TGI har sæde i Ilmenau i Thüringen, der er et støtteberettiget område efter EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a). Virksomheden blev grundlagt i 1994 af to privatpersoner, hr. og fru Geiß, med det formål at overtage fire af de 12 produktionslinjer fra Ilmenauer Glaswerke GmbH ("IGW"), en virksomhed, som eneejeren, Treuhandanstalt ("THA"), i 1994 besluttede at afvikle. De resterende otte produktionslinjer blev nedlagt og afviklet.

(12) Virksomheden er aktiv inden for produktionsområderne teknisk glas, laboratorieglas, husholdningsglas, skueglas, rør og stænger. I 1997 havde TGI 226 medarbejdere og en omsætning på 28048000 DEM.

(13) Virksomhedens hovedanpartshaver ([...]*(6) % af andelene) og direktør, hr. Geiß, var ligeledes eneste selskabsdeltager i og direktør for to andre virksomheder, som opererede på samme marked som TGI:

- Laborbedarf Stralsund GmbH ("LS"), i Güstrow, Mecklenburg-Vorpommern, og

- Paul F. Schröder & Co. Technische Glaswaren (GmbH & Co.) ("PFS"), i Ellerau i nærheden af Hamburg.

(14) LS havde to medarbejdere i 1997 og indstillede aktiviteterne i 1999. PFS havde 74 medarbejdere, opnåede i 1997 en omsætning på 9711000 DEM og indgav konkursbegæring i januar 2000.

2.2. Tidligere finansielle foranstaltninger

(15) De fire af IGW's produktionslinjer blev solgt til TGI på grundlag af to "asset deals".

2.2.1. "Asset deal 1" (aftale af 26. september 1994)

(16) Efter resultatløse forhandlinger med andre potentielle investorer blev de tre første produktionslinjer solgt til TGI i september 1994. Salget blev godkendt af THA, IGW's eneejer, i december 1994.

(17) Købsprisen udgjorde i alt 5800000 DEM og skulle betales i tre rater indtil udgangen af 1999. Betalingen blev sikret ved et ejerpant på 4000000 DEM og en bankgaranti på 1800000 DEM. Sidstnævnte blev på sin side sikret ved kontragarantier og indlån på opsigelse.

(18)

>TABELPOSITION>

(19) Foruden investeringslån på 17100000 DEM fra Kreditanstalt für Wiederaufbau ("KfW"), investeringstilskud og investeringspræmier på 7900000 DEM modtog TGI fra Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben ("BvS") tilskud på 16500000 DEM til omstruktureringen af et pilotanlæg og THA-/BvS-tilskud på 17000000 DEM til dækning af tab i perioden 1994-1997.

2.2.2. "Asset deal 2" (aftale af 11. december 1995)

(20) I december 1995 blev den fjerde produktionslinje solgt til TGI, da det ikke var muligt at finde en anden investor. Købsprisen udgjorde 50000 DEM.

(21)

>TABELPOSITION>

(22) Foruden investeringspræmier på 425000 DEM og et lån på 2000000 DEM fra Thüringer Aufbaubank ("TAB") modtog TGI BvS-tilskud på 4000000 DEM til omstruktureringen af den fjerde produktionslinje, BvS-investeringstilskud på 1000000 DEM og THA-/BvS-tilskud på 1500000 DEM til dækning af tab i perioden 1996-1998.

(23) For at "asset deal 2" kunne træde i kraft, skulle TGI stille en bankgaranti. Da denne ikke blev stillet, var "asset deal 2" foreløbig uden retsvirkning indtil februar 1998.

2.3. Omstruktureringsplanen og de finansielle foranstaltninger

(24) Ifølge Tyskland opstod der vanskeligheder for TGI på grund af, at investeringsprojektets opstart måtte udskydes i et halvt år, da THA først godkendte "asset deal 1" i december 1994.

(25) Derfor kunne investeringerne først påbegyndes i april 1995, mens virksomheden havde regnet med, at de var blevet påbegyndt i fjerde kvartal af 1994. Dette resulterede i, at de yderligere investeringer blev udskudt.

(26) Desuden kunne TGI ikke rettidigt stille den garanti, der krævedes til gennemførelsen af "asset deal 2". Dette medførte så, at BvS ikke stillede sine tilskud på 4000000 DEM til omstruktureringen af den fjerde produktionslinje til rådighed, således at de nødvendige investeringer ikke kunne gennemføres. Da TGI siden begyndelsen havde lidt under en vedvarende likviditetsmangel, var hele projektet truet, og i 1997 var virksomhedens likvide midler næsten udtømt.

(27) Til genoprettelse af rentabiliteten var TGI tvunget til at løse likviditetsproblemet og fremskaffe kapital og reserver. Med henblik herpå besluttede BvS, delstaten Thüringen og virksomhedens ejer i februar 1998 at indlede en "fælles aktion".

(28)

>TABELPOSITION>

(29) Købsprisen for de tre første produktionslinjer var stadig ikke betalt. Desuden var der behov for 4000000 DEM til omstruktureringen af den fjerde produktionslinje og 6000000 DEM til de dermed forbundne investeringer. Til projekter til forbedring af produktiviteten og et hovedeftersyn af produktionslinjerne var der afsat 4500000 DEM. Til udestående gæld til leverandører fra 1997 og til lejebetalinger, der oprindeligt var forfaldne i 1997, var der behov for et beløb på 1925000 DEM.

(30)

>TABELPOSITION>

(31) BvS gav afkald på betalingen af 4000000 DEM af den oprindelige købspris. Desuden blev bankgarantien på 1800000 DEM fra "asset deal 1" omdannet til et ejerpant for at forbedre virksomhedens likviditetssituation.

(32) BvS godkendte endelig "asset deal 2" uden at fastholde kravet om en bankgaranti; på grund af denne betingelse havde aftalen været uden retsvirkning indtil februar 1998. Tilskuddene på 4000000 DEM til omstruktureringen af den fjerde produktionslinje kunne således omsider udbetales. Desuden modtog virksomheden THA-/BvS-tilskud til dækning af tab på 1325000 DEM.

(33) I forbindelse med omstruktureringen blev virksomheden ydet investeringspræmier på 475000 DEM.

(34) I overensstemmelse med aftalen i forbindelse med "asset deal 2" modtog virksomheden fra TAB et lån på 2000000 DEM fra Thüringens konsolideringsfond.

(35) Ifølge omstruktureringsplanen skulle 4175000 DEM af omstruktureringsomkostningerne finansieres af virksomhedens egne midler i form af cashflow. Det blev ikke oplyst, om dette cashflow allerede var opnået, eller hvornår det skulle opnås. En privat investor, som endnu ikke var fundet, skulle bidrage med 3850000 DEM til omstruktureringen.

(36) Desuden gav medarbejderne afkald på julegratiale på [...]* DEM.

(37) Gennem frigivelsen af garantien i forbindelse med beskæftigelsesgarantien blev der frigjort 250000 DEM til omstruktureringen. Der foreligger ikke yderligere oplysninger om denne garanti.

(38)

>TABELPOSITION>

Bemærk:

faktisk 1997-1999 og forventet 1998: tab; faktisk 2000 og forventet 1999-2000: overskud.

(39) Ifølge de oplysninger, som Tyskland senest har fremsendt, havde virksomheden i 2000 og 2001 en omsætning på henholdsvis 32,7 mio. DEM og 35,144 mio. DEM. I 2001 opnåede virksomheden et overskud på ca. [...]* DEM.

2.4. Markedsanalyse

(40) De produkter, som TGI fremstiller, er specialglas. Specialglas tegnede sig i 1997 for ca. 6 % af den samlede glasproduktion i EU, og sektoren er kendetegnet ved en lang række forskellige produkter og et begrænset antal produktionsvirksomheder. TGI er en af de ti virksomheder i EU, som fremstiller lysteknisk glas.

(41) Ifølge de oplysninger(7), som Kommissionen råder over, hørte specialglassektoren i 1997 blandt vækstsektorerne med en vækst i produktionen på over 5 % i forhold til det foregående år. Markedet for lysteknisk glas kunne i 1997 opvise en stigning på ca. 4 %. Som følge af krisen i Asien fortsatte denne positive udvikling - mod alle forventninger - ikke i 1998. Siden midten af 1999 er markedet ved at rette sig igen, og omsætningen af specialglas i Tyskland er steget med 3,4 %. De generelle udsigter er fortsat positive.

2.5. Indledning af den formelle undersøgelsesprocedure

(42) Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende et TAB-lån på 2 mio. DEM, som angiveligt var ydet på grundlag af en godkendt støtteordning. Bestemmelserne i den godkendte støtteordning blev tilsyneladende ikke opfyldt, og det var tvivlsomt, om lånet var foreneligt med Fællesskabets rammebestemmelser for støtte til redning og omstrukturering. Der forelå således ingen omstruktureringsplan til genoprettelse af virksomhedens rentabilitet, og der var tilsyneladende ikke tale om noget bidrag fra en privat investor. Kommissionen betvivlede ligeledes, at støttemodtageren kunne betragtes som en SMV.

(43) Der blev også indledt en formel undersøgelsesprocedure vedrørende henstanden med betalingen af 1,8 mio. DEM af købsprisen og omdannelsen af sikkerhedsstillelser. Kommissionen formodede, at disse foranstaltninger udgør statsstøtte, og tvivlede på, om de var forenelige med rammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering.

3. BEMÆRKNINGER FRA INTERESSEREDE PARTER

(44) Kommissionen modtog bemærkninger fra TGI selv og fra en konkurrent til virksomheden. Bemærkningerne blev videresendt til Tyskland ved brev af henholdsvis 31. oktober 2001 og 12. november 2001 med anmodning om eventuelle kommentarer. Et svar på konkurrentens bemærkninger blev modtaget den 4. februar 2002.

(45) TGI har anført i sine bemærkninger til procedurens indledning, at Kommissionen har tilsidesat princippet om god forvaltningsskik. Proceduren vedrørende afkaldet på 4000000 DEM af købsprisen er blevet adskilt fra proceduren vedrørende TAB-lånet; i forbindelse med den første foranstaltning blev der truffet en negativ beslutning, og derpå blev proceduren vedrørende den anden foranstaltning indledt. Da begge foranstaltninger indgår i samme omstruktureringsplan, bør de vurderes inden for rammerne af én procedure. Ved at udskille visse aspekter bliver omstruktureringsplanen usammenhængende, således at den negative beslutning i forbindelse med sag C 19/2000 påvirker udfaldet af proceduren vedrørende TAB-lånet.

(46) TGI har endvidere anført, at beslutningen vedrørende fordringsafkaldet ikke var presserende, da virksomheden førte forhandlinger med en investor, og omstruktureringsplanen blev tilpasset yderligere. Kommissionen har tilsidesat princippet om god forvaltningsskik, da den først indledte den formelle undersøgelsesprocedure vedrørende omdannelsen af sikkerhedsstillelserne, efter at den havde været informeret herom i 31 måneder. Desuden har TGI beklaget, at Kommissionen i beslutningen om indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure ikke tog hensyn til de argumenter, som Tyskland havde fremført, og de senest fremsendte oplysninger.

(47) TGI har gjort gældende, at TAB-lånet ikke udgør statsstøtte, men er en berettiget kompensation fra delstaten Thüringen for nedrivningen af en bygning.

(48) TGI har anført, at såfremt Kommissionen ikke støtter denne argumentation, er lånet omfattet af den støtteordning, på grundlag af hvilken det angiveligt blev ydet. Såfremt Kommissionen når frem til, at lånet ikke er omfattet af støtteordningen, har TGI gjort gældende, at TAB-lånet kan godkendes i henhold til Fællesskabets rammebestemmelser for støtte til redning og omstrukturering.

(49) Efter TGI's opfattelse var et af de væsentligste problemer med hensyn til at anvende rammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering, at der ikke var noget bidrag fra en privat investor, som ifølge den oprindelige omstruktureringsplan skulle have stillet 3,85 mio. DEM til rådighed. TGI har oplyst, at virksomheden førte forhandlinger med en [...]* investorgruppe, og at forhandlingerne næsten var afsluttet. Investorerne havde til hensigt at investere [...]* DEM i virksomheden. TGI fremlagde også en hensigtserklæring fra investoren.

(50) I bemærkningerne til procedurens indledning har konkurrenten anført, at TGI ikke kan betragtes som en SMV, da TGI's hovedanpartshaver, hr. Geiß, også ejede en række andre virksomheder. Disse virksomheder skulle betragtes som en økonomisk enhed og overskrider tilsammen den tærskel på 250 medarbejdere, der er fastsat i SMV-henstillingen.

(51) Endvidere har konkurrenten gjort gældende, at omdannelsen af sikkerhedsstillelser samt betalingshenstanden udgør statsstøtte. Omdannelsen af et banklån til et efterstillet ejerpant udgør statsstøtte, da en bankgaranti normalt ikke er forbundet med nogen risiko i tilfælde af virksomhedens insolvens. Med hensyn til et efterstillet ejerpant vil andre kreditorers krav have forrang, og der er ikke mulighed for inddrivelse i tilfælde af insolvens. Betalingshenstanden udgør ligeledes statsstøtte, da kreditoren trods virksomhedens vanskelige økonomiske situation kunne have realiseret sit krav ved at udnytte bankgarantien. En privat kreditor havde ikke givet afkald på denne mulighed.

(52) Med hensyn til lånet fra Thüringer Aufbaubank har konkurrenten anført, at dette udgør statsstøtte, og at lånet ikke er omfattet af ordningen, da denne gælder for SMV. Desuden blev betingelserne i rammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering ikke opfyldt.

(53) Konkurrenten har beskyldt TGI for at udnytte statsstøtte til systematisk at sælge sine produkter til dumpingpriser, hvilket har alvorlige konkurrencefordrejende virkninger. Konkurrentens markedsandel er blevet markant reduceret, og priserne er faldet drastisk.

(54) Med hensyn til støtteforanstaltningernes forenelighed med rammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering har konkurrenten gjort opmærksom på, at der ikke foreligger nogen omstruktureringsplan. Desuden skulle de strukturelt betingede tabsgivende aktiviteter opgives ifølge disse rammebestemmelser. Konkurrenten har anført, at virksomheden bør indstille sine aktiviteter inden for kaffekolber, et vigende marked. Desuden blev princippet om, at omstruktureringsstøtte kun må ydes som engangsstøtte, efter konkurrentens opfattelse ikke overholdt.

(55) Konkurrenten har endvidere anført, at der er strukturel overkapacitet på nogle af de produktmarkeder, hvor TGI udøver sin virksomhed. Desuden er TGI's aktiviteter på markedet for lysteknisk glas meget begrænsede.

4. KOMMENTARER FRA TYSKLAND

(56) I svaret på procedurens indledning har Tyskland anført, at TAB-lånet er omfattet af den ordning, på grundlag af hvilken det angiveligt blev ydet. De forskellige betingelser i ordningen er opfyldt.

(57) Støttemodtageren skal efter Tysklands opfattelse betragtes som en SMV. De andre virksomheder, som hr. Geiß ejer, opererer ikke længere på markedet. Støttemodtageren var også en SMV på det tidspunkt, hvor støtten blev ydet, da der ikke var nogen synergier mellem de forskellige virksomheder. TGI og de andre virksomheder, som tilhørte den samme ejer, udgjorde ikke en økonomisk enhed. Selv hvis det ikke havde været muligt at betragte TGI som en SMV, kunne der have været ydet et lån fra Thüringens konsolideringsfond. I dette tilfælde skulle projektet have været anmeldt.

(58) Med hensyn til omstruktureringsplanen har Tyskland anført, at det har været nødvendigt at ændre den oprindelige omstruktureringsplan flere gange. Virksomheden har udarbejdet en ændret plan, som er afpasset efter den nye situation i april 2001. Desuden var der forhandlinger med en privat investor, som snart ville blive afsluttet. Den endelige omstruktureringsplan vil blive fremlagt på et senere tidspunkt.

(59) Det er efter Tysklands opfattelse kun nødvendigt at nedskære kapaciteten, hvis der i forbindelse med SMV er tale om en dominerende virksomhed på et marked, der er præget af overkapacitet. Da dette ikke er tilfældet, er en kapacitetsnedskæring ikke nødvendig.

(60) Tyskland har gjort gældende, at støtten er begrænset til det strengt nødvendige minimum. Med hensyn til bidraget fra den private investor har Tyskland anført, at der skal tages hensyn til den garanti for lånet, som er stillet af virksomhedens hovedanpartshaver og direktør, hr. Geiß. Desuden foreligger der et bidrag fra medarbejderne. Tyskland har afvist konkurrentens påstand om, at TGI sælger sine produkter til dumpingpriser.

(61) Tyskland har anført, at TAB-lånet er ydet fra Thüringens konsolideringsfond, en godkendt støtteordning. Af hensyn til retssikkerheden skal Kommissionen kun vurdere, om betingelserne for støttens ydelse blev vurderet på passende vis, og at der ikke er tale om en åbenbar fejlanvendelse. Kommissionen har ikke overholdt disse principper, navnlig ikke hvad angår tvivlen med hensyn til støttemodtagerens status som SMV.

(62) Kommission konstaterer, at den udstedte et påbud om oplysninger for at få yderligere oplysninger om lånet fra Thüringens konsolideringsfond. På grundlag af de fremsendte oplysninger nåede Kommissionen til den konklusion, at betingelserne ikke er opfyldt. Kommissionen var derfor forpligtet til at indlede den formelle undersøgelsesprocedure.

(63) Når Kommissionen til den konklusion, at lånet rent faktisk ikke er omfattet af støtteordningen, har Tyskland alternativt fremført det argument, at lånet kan godkendes i henhold til rammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering. Tyskland har mindet om, at Kommissionen vurderer omstruktureringsstøtte til SMV mindre restriktivt. Efter Tysklands opfattelse kunne TGI betragtes som en SMV med 226 medarbejdere i 1997. Det forhold, at hr. Geiß ejer andre virksomheder, er uden betydning for TGI's klassificering som SMV.

(64) Tyskland har henvist til ekspertrapporten fra november 2000 samt nyere oplysninger vedrørende virksomhedens udvikling, som blev fremsendt til Kommissionen og viser en positiv tendens. Tyskland har gjort gældende, at Kommissionen ikke har taget hensyn til denne dokumentation.

(65) Tyskland har endvidere anført, at TAB-lånet ikke udgør støtte, men er en kompensation fra delstaten Thüringen for nedrivningen af det gamle mengekammer. Denne bygning blev anvendt i forbindelse med driften af den fjerde produktionslinje. I forbindelse med nedrivningen af bygningen opstod der for TGI yderligere omkostninger på 2 mio. DEM, da der skulle opføres en ny bygning såvel som en forbindelsesbro. Lånet fra Thüringens konsolideringsfond blev ydet virksomheden som kompensation. Ifølge de tyske myndigheders oplysninger fremgår det af aftalen, at der er en forbindelse mellem lånet og nedrivningen af bygningen. Ifølge aftalen skal lånet anvendes til at finansiere investeringerne som led i istandsættelsen af bygningen i forbindelse med den fjerde produktionslinje.

(66) Med hensyn til henstanden med betalingen af den resterende købspris har Tyskland anført, at BvS har handlet som en privat kreditor. Henstanden var nødvendig for at gøre det muligt for virksomheden at modernisere produktionslinjerne og således sikre virksomhedens rentabilitet. I tilfælde af virksomhedens insolvens var hele kravet gået tabt. Betalingshenstanden udgør derfor ikke statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1. Alternativt har Tyskland fremført det argument, at betalingshenstanden kan godkendes i henhold til rammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering.

(67) I sit svar på bemærkningerne fra en konkurrent har Tyskland beklaget, at procedurerne blev opdelt. Tyskland har opfordret Kommissionen til at ophæve sin beslutning vedrørende fordringsafkaldet, og anført, at Kommissionen kan ophæve en beslutning og endog er forpligtet til at gøre det, hvis der er begået en alvorlig fejl i forbindelse med proceduren.

(68) I henhold til artikel 9 i forordning (EF) nr. 659/1999 kan Kommissionen ophæve en beslutning, hvis den var baseret på urigtige oplysninger, som blev indsendt under proceduren, og som var af afgørende betydning for beslutningen. Da dette ikke er tilfældet i forbindelse med den ovennævnte sag, ser Kommissionen ingen grund til at ophæve beslutningen.

(69) Tyskland har anført, at den første negative beslutning påvirker den anden beslutning. Desuden har medlemsstaten ifølge Tyskland ikke mulighed for at tage stilling til virkningen af alle foranstaltninger, som indgår i omstruktureringsplanen, hvorfor retten til kontradiktion ikke er sikret. Desuden kan Kommissionen ikke vurdere omstruktureringsplanen som helhed. Efter Tysklands opfattelse er princippet om god forvaltningsskik derfor blevet tilsidesat.

(70) Tyskland har bekræftet sit standpunkt, hvorefter lånet rent faktisk er omfattet af den støtteordning, på grundlag af hvilken det angiveligt blev ydet. Alternativt har Tyskland fremført det argument, at lånet ikke udgør støtte, men er en kompensation. Tyskland har desuden anført, at lånet ikke indeholder statsstøtteelementer, da det blev ydet på markedsvilkår. Dette støttes af, at hr. Geiß personligt har stillet garanti for lånets tilbagebetaling.

(71) Tyskland har mindet om, at TGI kunne betragtes som en SMV på det tidspunkt, hvor lånet blev ydet. Der var ingen synergier mellem de to virksomheder, da der var tale om forskellige produktgrupper, og forretningerne mellem de to virksomheder blev gennemført på normale markedsmæssige vilkår. De to virksomheder kan derfor ikke betragtes som en enhed, hvis faktiske økonomiske styrke er større end en SMV's.

(72) Alternativt har Tyskland fremført det argument, at lånet er foreneligt med fællesmarkedet i henhold til rammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering. I den forbindelse fremlagde Tyskland aktuelle oplysninger vedrørende virksomhedens rentabilitet og omstruktureringsplanen. Tyskland fremsendte TGI's seneste omstruktureringsplan fra april 2001, som omfatter en investeringsplan og en oversigt over finansieringen af investeringerne.

(73) Tyskland fremlagde endvidere en ekspertrapport, som var blevet udarbejdet i forbindelse med sag T-198/01 (vedrørende Kommissionens negative beslutning med hensyn til afkaldet i forbindelse med købsprisen), og hvoraf det - efter Tysklands opfattelse - fremgår, at virksomheden vedvarende har forbedret sin økonomiske ydeevne og genoprettet sin rentabilitet på længere sigt.

(74) Ved brev af 15. marts 2002 har Tyskland oplyst, at TGI har fundet en ny investor, [...]*. Investoren vil investere [...]* EUR i virksomheden og overtage [...]* % af andelene. Han har gjort sit bidrag betinget af, at fordringsafkaldet på 4 mio. DEM, som var genstand for en negativ beslutning, bekræftes. Tyskland har derfor anmodet om, at Kommissionen ophæver sin negative beslutning i forbindelse med sag C 19/2000 vedrørende fordringsafkaldet og medtager fordringsafkaldet i den igangværende procedure.

(75) Tyskland har anført, at den negative beslutning i forbindelse med sag C 19/2000 samt indledningen af den igangværende procedure hovedsagelig var baseret på det manglende bidrag fra en privat investor. Den nye investor gør det muligt for Tyskland at fremlægge en ny omstruktureringsplan, som opfylder både rentabilitetskriteriet og kriteriet om støttens proportionalitet. De forsinkede investeringer kan nu foretages.

(76) I sit seneste brev af 13. juni 2002 gentog Tyskland i det væsentlige de argumenter, der allerede var blevet fremført i de breve, som tidligere var blevet fremsendt som led i den igangværende procedure.

(77) Tyskland har understreget, at konkurrenten Schott vil opnå en monopolstilling i visse markedssegmenter, hvis TGI udtræder af markedet. Dette bør tages i betragtning i forbindelse med beslutningen om omstruktureringsstøttens forenelighed. Tyskland har citeret Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder, som fastsætter følgende: "Det kan bl.a. være berettiget ... at yde statsstøtte ud fra ønsket om at bevare en konkurrencepræget markedsstruktur i tilfælde, hvor lukninger af virksomheder vil kunne medføre etableringen af et monopol eller et stramt oligopol ..."(8).

(78) Desuden har Tyskland gjort gældende, at selv hvis Kommissionen er af den opfattelse, at bidraget fra den nye investor ikke kan tages i betragtning ved vurderingen af støttens forenelighed, giver den alternative plan til finansiering af omstruktureringsforanstaltningerne mulighed for at godkende støtten. Denne plan er allerede fremsendt til Kommissionen.

(79) Efter Tysklands opfattelse er denne finansieringsplan gennemførlig og realistisk, hvilket kan udledes af, at virksomheden allerede har gennemført hovedparten af omstruktureringen. Planen opfylder også betingelsen med hensyn til støttens proportionalitet, da den foruden de offentlige foranstaltninger fra BvS og delstaten Thüringen også indeholder et betydeligt privat bidrag til investeringerne. Endelig er kun halvdelen af omstruktureringsomkostningerne blevet finansieret ved hjælp af afkaldet i forbindelse med købsprisen og TAB-lånet, som hr. Geiß har stillet garanti for. De resterende omkostninger er blevet finansieret af virksomheden selv, støttet af medarbejdernes og direktørens afkald på løn og betalinger.

(80) Tyskland har gjort gældende, at den nye investering fra [...]* på [...]* EUR, hr. Geiß' garanti i forbindelse med TAB-lånet på 2 mio. DEM (1,022 mio. EUR), henstanden med tilbagebetalingen af lånene fra en privat bank på [...]* EUR, henstanden med betalingen af medarbejdernes lønninger og julegratiale på [...]* EUR og medarbejdernes afkald på julegratiale i 1997 på [...]* EUR bør betragtes som en privat investors bidrag.

(81) Tyskland er derfor nået til den konklusion, at betingelserne for, at støtten kan godkendes på grundlag af rammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering, er opfyldt.

5. VURDERING

(82) Kommissionen konstaterer, at adskillelsen af procedurerne og den endelige negative beslutning i forbindelse med den første procedure ikke foregriber udfaldet af den anden procedure. Alle elementer, som var nødvendige til at træffe beslutning vedrørende de første foranstaltninger, forelå rent faktisk, og det er i overensstemmelse med princippet om god forvaltningsskik, at en formel undersøgelsesprocedure afsluttes snarest muligt.

(83) TGI har modtaget finansiel støtte ved hjælp af offentlige midler. Kommissionen skal indledningsvis undersøge, om disse foranstaltninger udgør statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1.

(84) Når TGI har modtaget finansiel støtte ved hjælp af offentlige midler, som ingen privat investor havde ydet, er virksomheden blevet begunstiget i forhold til sine konkurrenter, og konkurrencevilkårene er blevet fordrejet. Dette påvirker samhandelen mellem medlemsstaterne, da der er en omfattende samhandel på det relevante produktmarked. Disse finansielle foranstaltninger udgør derfor statsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og Kommissionen skal undersøge, om de er forenelige med fællesmarkedet.

(85) Med hensyn til hver enkelt foranstaltning, der blev ydet til fordel for TGI ved hjælp af offentlige midler, skal det derfor undersøges, om der er tale om statsstøtte, og såfremt dette er tilfældet, skal det undersøges, om den er forenelig med fællesmarkedet.

5.1. Støttemodtageren

(86) For Tysklands vedkommende er TGI støttemodtageren. Desuden er virksomheden efter Tysklands opfattelse en SMV som omhandlet i Kommissionens henstilling af 3. april 1996 vedrørende definitionen af små og mellemstore virksomheder(9) ("SMV-henstilling").

(87) Ved indledningen af den formelle undersøgelsesprocedure rejste Kommissionen det spørgsmål, om den pågældende virksomhed kunne være større end TGI. TGI's hovedanpartshaver og direktør var samtidig eneejer af og direktør i to andre virksomheder, PFS og LS. Tilsammen havde TGI, PFS og LS over 250 medarbejdere og overskred dermed den tærskel, der er fastsat i SMV-henstillingen.

(88) Da det er uden betydning for vurderingen af de pågældende foranstaltninger, om TGI kan betragtes som en SMV, vil dette spørgsmål ikke blive behandlet yderligere som led i denne procedure.

5.2. Støtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og forenelighed med godkendte støtteordninger

5.2.1. Bidrag fra THA/BvS i forbindelse med "asset deal 1" (aftale af 28. september 1994)

(89) Foranstaltningerne i forbindelse med "asset deal 1" var omfattet af THA-støtteordning E 15/92(10). Da det havde været den billigste løsning at lukke virksomheden, og staten alligevel besluttede at privatisere den ved hjælp af statsstøtte, opstod der herved for staten omkostninger på 33500000 DEM. Den pris på 5800000 DEM, der skulle betales for virksomheden, er derfor en negativ pris. Da virksomheden havde under 1000 arbejdstagere, er denne finansielle støtte fra THA/BvS til TGI omfattet af THA-støtteordning E 15/92. Der er således tale om en eksisterende støtte, som ikke igen behøver at blive vurderet som led i denne procedure.

5.2.2. Bidrag fra THA/BvS i forbindelse med "asset deal 2" (aftale af 11. december 1995)

(90) Foranstaltningerne i forbindelse med "asset deal 2" var omfattet af THA-støtteordning N 768/94(11). Da det havde været den billigste løsning at lukke virksomheden, og staten alligevel besluttede at privatisere den ved hjælp af statsstøtte, opstod der herved for staten omkostninger på 6500000 DEM. Da virksomheden havde under 250 medarbejdere, er denne finansielle støtte fra THA/BvS til TGI omfattet af THA-støtteordning N 768/94. Der er således tale om en eksisterende støtte, som ikke igen behøver at blive vurderet som led i denne procedure.

5.2.3. Investeringslån fra KfW i forbindelse med "asset deal 1"

(91) KfW ydede tre lån på i alt 17100000 DEM angiveligt på grundlag af støtteordninger, som allerede tidligere var blevet godkendt af Kommissionen.

(92) Det første lån på 10000000 DEM blev ydet på grundlag af et "KfW-Mittelstandsprogramm", det andet lån på 5100000 DEM på grundlag af et "KfW-Mittelstands-Arbeitsplatzförderungsprogramm EU". Ifølge de oplysninger, som Tyskland har fremsendt, blev begge lån ydet på markedsvilkår med en rente, der lå over referencesatsen. Da virksomheden ikke var kriseramt på tidspunktet for disse foranstaltninger, når Kommissionen frem til, at der i denne forbindelse ikke er tale om statsstøtte.

(93) Det tredje lån på 2000000 DEM blev stillet til rådighed på grundlag af et "ERP-Aufbauprogramm", en støtteordning, som tidligere var blevet godkendt af Kommissionen(12). Dette lån opfylder betingelserne i den støtteordning, på grundlag af hvilken det angiveligt blev ydet, og er derfor rent faktisk omfattet af ordningen. Der er således tale om en eksisterende støtte, som ikke igen behøver at blive vurderet som led i denne procedure.

5.2.4. Investeringstilskud og investeringspræmier

(94) I forbindelse med "asset deal 1" modtog TGI investeringstilskud på 6750000 DEM på grundlag af forbundsstatens og delstaternes 23. fælles rammeplan for forbedring af de regionale erhvervsstrukturer, en støtteordning, der er godkendt af Kommissionen(13). Disse tilskud opfylder betingelserne i den støtteordning, som Kommissionen har godkendt, og på grundlag af hvilken de angiveligt blev ydet. De betragtes derfor som eksisterende støtte.

(95) I forbindelse med begge "asset deals" blev der ydet investeringspræmier på 1575000 DEM. Endvidere modtog TGI uden for disse "asset deals" i 1996 investeringspræmier på 876000 DEM og i 1997 præmier på 748000 DEM. Alle betalinger blev foretaget på grundlag af Investitionszulagengesetz, en regionalstøtteordning, der er godkendt af Kommissionen(14). På grundlag af de fremsendte oplysninger når Kommissionen frem til, at investeringspræmierne opfylder betingelserne i den støtteordning, på grundlag af hvilken de angiveligt blev ydet, og således rent faktisk er omfattet af ordningen. De betragtes derfor som eksisterende støtte.

(96) Den eksisterende støtte behøver ikke igen at blive vurderet som led i denne procedure, men der skal tages hensyn hertil ved vurderingen af støttens proportionalitet.

5.2.5. Afkald på betaling af 4000000 DEM af købsprisen

(97) Afkaldet på 4000000 DEM af købsprisen var genstand for undersøgelsesprocedure C 19/2000. En endelig negativ beslutning blev truffet den 12. juni 2001(15). Derfor bliver fordringsafkaldet ikke igen vurderet som led i denne procedure.

(98) Tyskland havde gjort gældende, at fordringsafkaldet ikke udgør statsstøtte som omhandlet i EF-traktatens artikel 87, stk. 1, men svarer til den adfærd, som en privat kreditor ville udvise. I økonomisk henseende var afkaldet mere fordelagtigt for BvS end at fastholde kravet om betaling af den fulde købspris.

(99) Kommissionen var imidlertid af den opfattelse, at fordringsafkaldet udgør statsstøtte og ikke er foreneligt med fællesmarkedet. Støttemodtageren har anlagt sag ved De Europæiske Fællesskabers Ret i Første Instans vedrørende denne beslutning.

5.2.6. Omdannelse af sikkerhedsstillelser for 1800000 DEM af købsprisen og betalingshenstand

(100) Som led i den fælles aktion indvilgede BvS i at omdanne bankgarantien på 1800000 DEM i forbindelse med "asset deal 1" til et efterstillet ejerpant. Der blev ligeledes givet henstand med tilbagebetalingen af den resterende købspris, og den er i mellemtiden planlagt fra 2003. Kommissionen indledte den formelle undersøgelsesprocedure, da den formodede, at disse foranstaltninger giver virksomheden fordele, som en privat kreditor sandsynligvis ikke havde indrømmet en kriseramt virksomhed, og at disse foranstaltninger således udgør statsstøtte.

(101) Kommissionen fastholder, at BvS er et direktorat, der som sin forgænger, Treuhandanstalt, har til opgave at privatisere statsvirksomheder i Østtyskland. BvS er en del af forbundsadministrationens struktur og er ansvarlig over for denne. Derfor skal de foranstaltninger, som BvS har truffet, henføres til staten.

(102) Sikkerheden i form af et efterstillet ejerpant har lavere værdi end bankgarantien. En bankgaranti er forbundet med en ringe risiko. I tilfælde af insolvens havde det været muligt at inddrive den samlede købspris på 1,8 mio. DEM. Ejerpantet er efterstillet i forhold til bankernes krav med højere prioritet. Som anført af Tyskland i et brev af 29. oktober 1999, som blev fremsendt i forbindelse med sag C 19/2000, er den økonomiske værdi af dette ejerpant meget lav. På grund af dets efterstillelse efter bankerne kan det forventes, at kun en lille procentdel af kravet kan inddrives i tilfælde af insolvens. Dette skøn blev bekræftet i brevet af 9. oktober 2001. Derfor giver omdannelsen af sikkerhedsstillelserne TGI en fordel, som en privat kreditor ikke havde indrømmet, og udgør således en statsstøtte, som skal vurderes som ad hoc-støtte.

(103) Med hensyn til betalingshenstanden har Tyskland anført, at dette svarer til den adfærd, som en privat kreditor ville udvise, og ikke udgør statsstøtte. Ifølge EF-Domstolens retspraksis må det med henblik på at vurdere, hvorvidt en statslig foranstaltning skal anses for at være støtte, fastlægges, hvorvidt den virksomhed, foranstaltningen er rettet til, opnår en økonomisk fordel, som den ikke ville have opnået under sædvanlige markedsbetingelser(16).

(104) Den resterende købspris på 1,8 mio. DEM var oprindeligt forfalden i slutningen af 1999. I oktober 2000 indvilgede BvS i at give betalingshenstand. Betalingen er nu planlagt fra 2003 (i tre rater på 600000 DEM i slutningen af 2003, 2004 og 2005).

(105) Tyskland har gjort gældende, at betalingshenstanden var nødvendig for at genoprette virksomhedens rentabilitet. I modsat fald var virksomheden gået konkurs. På tidspunktet for betalingshenstanden var købsprisen på 1,8 mio. DEM sikret ved et efterstillet ejerpant. Dette ejerpant havde som nævnt en lav økonomisk værdi, og i tilfælde af insolvens ville kun en lille del af de 1,8 mio. DEM være blevet inddrevet.

(106) Efter Kommissionens opfattelse svarer betalingshenstanden til den adfærd, som en privat kreditor ville udvise. Dette underbygges af, at en række private banker har indvilget i at give henstand med deres krav. Betalingshenstanden udgør derfor ikke statsstøtte og er ikke omfattet af anvendelsesområdet for EF-traktatens artikel 87. Dette er ikke i strid med Kommissionens konklusion i den endelige beslutning i forbindelse med sag C 19/2000 med hensyn til, at afkaldet på 4 mio. DEM af købsprisen udgjorde statsstøtte. Et afkald i forbindelse med købsprisen og en betalingshenstand er ikke sammenlignelige foranstaltninger.

5.2.7. TAB-lån på 2000000 DEM fra Thüringens konsolideringsfond (februar 1998)

(107) Ifølge Tyskland blev dette lån ydet fra Thüringens konsolideringsfond for kriseramte virksomheder, en støtteordning, der er godkendt af Kommissionen(17). Kommissionen nærede alvorlig tvivl med hensyn til, om lånet rent faktisk var omfattet af støtteordningen og indledte derfor den formelle undersøgelsesprocedure.

(108) Ved procedurens indledning tvivlede Kommissionen på, at virksomheden var en SMV. Ordningen er imidlertid først og fremmest gældende for SMV. Støtte til en stor virksomhed havde krævet individuel anmeldelse.

(109) I øvrigt svarer betingelserne i støtteordningen til betingelserne i Fællesskabets rammebestemmelser for støtte til redning og omstrukturering. Som beskrevet nedenfor er disse betingelser ikke opfyldt. Lånet er derfor ikke omfattet af den støtteordning, på grundlag af hvilken det angiveligt blev ydet. Det udgør derfor ny støtte og skal vurderes som ad hoc-støtte.

(110) Hvis Kommissionen ikke støtter den opfattelse, at lånet er omfattet af støtteordningen, har Tyskland anført, at lånet ikke udgør støtte. For det første er lånet blevet ydet på markedsvilkår. Ifølge de foreliggende oplysninger blev lånet ydet med en rentesats på 8,2 %. Det sikres ved et ejerpant i grunden i forbindelse med den fjerde produktionslinje og en selvskyldnerkaution fra hr. Geiß, virksomhedens ejer.

(111) Kommissionen bemærker, at Thüringer Aufbaubank er en offentligretlig institution under delstaten Thüringen. Thüringer Aufbaubank kontrolleres af delstaten Thüringen, som indestår 100 % for aktiviteterne. Derfor skal foranstaltningen henføres til staten. Kommissionen bemærker endvidere, at lånet blev ydet i henhold til et godkendt støtteprogram for kriseramte virksomheder.

(112) Lånet blev ydet af TAB i december 1998, dvs. på et tidspunkt, hvor virksomheden havde alvorlige finansielle problemer. Efter Kommissionens opfattelse havde en privat investor ikke ydet virksomheden et lån under disse betingelser, hvorfor lånet udgør statsstøtte.

(113) Alternativt har Tyskland anført, at TAB-lånet ikke udgør statsstøtte, da det skal betragtes som kompensation fra delstaten Thüringen for nedrivningen af det gamle mengekammer. Bygningen blev anvendt i forbindelse med driften af den fjerde produktionslinje. Nedrivningen medførte, at virksomheden var nødt til at udvide en anden bygning og opføre en forbindelsesbro. I den forbindelse opstod der omkostninger på 2 mio. DEM.

(114) Der blev ikke fremlagt nogen ekspertrapport eller dokumentation, hvoraf det fremgår, at der som følge af nedrivningen af bygningen er opstået yderligere omkostninger på 2 mio. DEM for virksomheden. Tyskland og virksomheden har anført, at forbindelsen mellem lånet og den skade, der er opstået for TGI, fremgår af, at det er fastsat i låneaftalen, at lånet skal anvendes til at finansiere investeringerne som led i istandsættelsen af bygningen i forbindelse med den fjerde produktionslinje. Dette beviser imidlertid ikke, at lånet udgør en kompensation.

(115) Hvis der er opstået yderligere omkostninger på 2 mio. DEM for virksomheden, og der skulle ydes kompensation for disse, skulle virksomheden under alle omstændigheder have modtaget et tilskud på 2 mio. DEM og ikke et lån på 2 mio. DEM. Dette viser, at Tysklands påstand er ubegrundet.

(116) Kommissionen når derfor til den konklusion, at TAB-lånet på 2 mio. DEM udgør statsstøtte og skal vurderes som ad hoc-støtte.

5.3. Undtagelsesbestemmelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c)

(117) TAB-lånet på 2 mio. DEM samt omdannelsen af sikkerhedsstillelser skal af Kommissionen vurderes som ad hoc-støtte. EF-traktatens artikel 87, stk. 2 og 3, fastsætter undtagelser fra princippet om statsstøttes principielle uforenelighed i henhold til artikel 87, stk. 1.

(118) Undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 2, finder ikke anvendelse i det foreliggende tilfælde, da der hverken er tale om støtte af social karakter til enkelte forbrugere eller om støtte, hvis formål er at råde bod på skader, der er forårsaget af naturkatastrofer eller af andre usædvanlige begivenheder, eller om støtteforanstaltninger for økonomien i visse af Forbundsrepublikken Tysklands områder, som er påvirket af Tysklands deling.

(119) I EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a) og c), er der fastsat yderligere undtagelser. Da støttens formål ikke er regionaludvikling, men derimod genoprettelsen af en kriseramt virksomheds rentabilitet på længere sigt, er det kun undtagelserne i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c), der finder anvendelse. I henhold hertil kan støtte til fremme af udviklingen af visse erhvervsgrene eller økonomiske regioner, når den ikke ændrer samhandelsvilkårene på en måde, der strider mod den fælles interesse, være forenelig med fællesmarkedet. Til vurderingen af statsstøtte til redning og omstrukturering har Kommissionen fastlagt relevante rammebestemmelser. Kommissionen når frem til, at ingen af de øvrige rammebestemmelser, f.eks. vedrørende støtte til forskning og udvikling, støtte til miljøbeskyttelse, støtte til små og mellemstore virksomheder eller beskæftigelses- og uddannelsesstøtte, finder anvendelse i det foreliggende tilfælde.

(120) Da støtten ifølge de foreliggende oplysninger blev ydet inden den 30. april 2000, finder Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder fra 1994(18) ("rammebestemmelserne") anvendelse(19).

(121) Ifølge rammebestemmelsernes afsnit 2.1 skyldes den finansielle svækkelse af virksomheder, der modtager hjælp til omstrukturering, ofte dårlige hidtidige driftsresultater og dystre fremtidsudsigter. De typiske symptomer er ofte faldende indtjeningsevne eller voksende underskud, faldende omsætning, voksende lagerbeholdninger, overkapacitet, forringet cashflow, øget rente- og afdragsbyrde og lav nettoformue.

(122) På grundlag af de fremsendte oplysninger når Kommissionen frem til, at virksomheden var kriseramt på tidspunktet for støttens tildeling. Virksomheden havde kontinuerligt tab og opnåede ikke et tilstrækkeligt cashflow til at kunne gennemføre de nødvendige investeringer. Desuden var virksomhedens egenkapital blevet væsentligt mindre.

(123) Tyskland har fremført det argument, at støtten bør godkendes, da TGI's konkurrent Schott opnår en monopolstilling i visse markedssegmenter og styrker sin dominerende stilling i andre markedssegmenter, såfremt TGI udtræder af markedet. Det forhold, at lukningen af en virksomhed medfører, at dens konkurrent får en stærkere stilling på markedet, eller styrker en dominerende stilling, kan imidlertid ikke være det afgørende kriterium for godkendelsen af en omstruktureringsstøtte, hvis de relevante betingelser ikke er opfyldt.

Genoprettelse af rentabiliteten

(124) Det er en betingelse for tildeling af omstruktureringsstøtte, at der foreligger en gennemførlig, sammenhængende og omfattende omstruktureringsplan, som inden for et rimeligt tidsrum og på grundlag af en realistisk vurdering kan genoprette virksomhedens rentabilitet på længere sigt.

(125) Tyskland fremsendte om omstruktureringsplan for perioden 1998-2000 samt en prognose for virksomhedens omsætning og driftsresultat i denne periode. Virksomhedens rentabilitet skulle være genoprettet i 1999.

(126) Omstruktureringsplanen var baseret på, at en ny investor ville bidrage med 3850000 DEM. Hermed ville en væsentlig del af de investeringsomkostninger, der fremgik af omstruktureringsplanen, være dækket. Det var imidlertid ikke muligt at finde en sådan privat investor inden for en rimelig periode. Finansieringen af foranstaltningerne var derfor ikke sikret.

(127) Da der manglende et sådant eksternt bidrag, viste omstruktureringsplanen sig at være urealistisk og ikke egnet til at genoprette virksomhedens rentabilitet på længere sigt. Selv om rentabiliteten ifølge omstruktureringsplanen skulle være genoprettet i 1999, havde virksomheden fortsat tab.

(128) Tyskland har anført, at Kommissionen ikke har taget hensyn til en ekspertrapport fra november 2000, hvori virksomhedens økonomiske situation vurderes gunstigt. Det hedder i rapporten, at virksomhedens indtjeningssituation udvikler sig positivt i perioden 1997-2002. Det fremgår imidlertid også af rapporten, at dette er betinget af, at der foretages investeringer på 11,5 mio. DEM. I 2000 kunne der kun gennemføres investeringer på 1 mio. DEM. Virksomhedens likviditetssituation er alvorlig. Foruden de finansielle midler til investeringer på 11,5 mio. DEM skal TGI også tilbagebetale lån til et beløb af [...]* DEM. Efter ekspertens skøn kan virksomheden ikke gennemføre finansieringen ved egen kraft. For at sikre virksomhedens rentabilitet er der behov for yderligere statsstøtte eller afkald på eksisterende krav.

(129) I modsætning til Tysklands påstande fremgår det ikke af rapporten, at virksomheden er kommet på fode igen; tværtimod konstateres det, at virksomheden stadig har alvorlige problemer, og at rentabiliteten på længere sigt ikke er sikret.

(130) Som det fremgår af en efterfølgende vurdering, blev den oprindelige omstruktureringsplan kun gennemført delvist. Ved udgangen af 2000 var istandsættelsen af de fire produktionslinjer, der er nødvendige for at genoprette virksomhedens rentabilitet på længere sigt, endnu ikke afsluttet. I 2001 var den første, tredje og fjerde produktionslinje blevet istandsat. Den anden produktionslinje har været midlertidigt lukket siden midten af 2000.

(131) En anden rapport, som blev udarbejdet i forbindelse med sag T-198/01, blev fremlagt som led i den igangværende undersøgelsesprocedure. Efter Tysklands opfattelse fremgår det af denne, at virksomheden har undergået en positiv økonomisk og social udvikling. Rapporten er imidlertid baseret på betydeligt lavere investeringer end fastsat i den oprindelige investeringsplan. I oktober 2001 måtte virksomheden fortsat tilbagebetale gæld på ca. [...]* DEM, ikke medregnet købsprisen på 4 mio. DEM, hvor Kommissionen havde truffet en negativ beslutning med hensyn til afkaldet herpå. Desuden konstateres det, at likviditetssituationen formentlig fortsat vil være vanskelig også i 2001 og 2002.

(132) Tyskland fremsendte en alternativ plan fra april 2001 for finansieringen af omstruktureringsforanstaltningerne, hvori der tages højde for, at det ikke var muligt at finde en ny privat investor indtil dette tidspunkt. Ifølge denne plan skal moderniseringen af den anden produktionslinje udsættes. Endvidere er den baseret på, at lønudbetalingen til medarbejderne udskydes, og at der på mellemlang sigt gives henstand med afdrag på lån, således at det er muligt at finansiere de vigtigste investeringsforanstaltninger. Desuden nedsættes de samlede investeringer i forhold til den oprindelige omstruktureringsplan. Tyskland har gjort gældende, at denne alternative plan var i stand til at genoprette virksomhedens rentabilitet på længere sigt.

(133) I sit seneste brev har Tyskland imidlertid anført, at henstanden med betalingen af lønninger og julegratiale, henstanden med afdrag på banklån samt afkaldet på julegratiale, som indgår i den alternative finansieringsplan, var nødvendige for at sikre virksomhedens overlevelse, indtil der blev indgået en aftale med en ny investor. Til sikring af virksomhedens rentabilitet på længere sigt er afkaldet på 4 mio. DEM af købsprisen samt bidraget fra en ny investor nødvendige for at give TGI et solidt finansielt grundlag og en tilstrækkelig egenkapital. Kommissionen når derfor til den konklusion, at den alternative finansieringsplan klart ikke var i stand til at genoprette virksomhedens rentabilitet på længere sigt.

(134) Kommissionen konstaterer, at forhandlingerne med [...]* investorgruppen ifølge de seneste oplysninger ikke er resulteret i en aftale, og at denne gruppe ikke vil investere i virksomheden.

(135) Ved brev af 15. marts 2002 meddelte Tyskland, at der var fundet en ny privat investor, og at forhandlingerne med den nye investor var afsluttet. Mellem den nye investor og virksomhedens to ejere, hr. og fru Geiß, var der undertegnet en bindende aftale. Den nye investor vil forhøje virksomhedens egenkapital med [...]* EUR til [...]* EUR og overtage en [...]* kapitalandel ([...]* %). Endvidere vil den nye investor tilføre TGI [...]* EUR, som skal indgå i kapitalreserven.

(136) Da der blev fundet en ny investor, har Tyskland gjort gældende, at argumentet om, at omstruktureringsplanen ikke er gennemførlig, ikke længere er holdbart. Støtten kan derfor godkendes. Der kan ikke fremføres det argument, at den tidsmæssige forbindelse mangler. Den oprindelige omstruktureringsplan, som efter Tysklands opfattelse har været sammenhængende siden begyndelsen og kun kunne gennemføres delvist på grund af, at der ikke var fundet en investor, kan nu gennemføres i ændret form.

(137) Det kan konstateres, at støtten blev bevilget i februar 1998 og udbetalt i november 1998. I henhold til rammebestemmelserne for støtte til redning og omstrukturering skal omstruktureringsplanen inden for et rimeligt tidsrum gøre virksomheden sund og rentabel på længere sigt; derfor skal omstruktureringsstøtten være betinget af et bæredygtigt omstruktureringsprogram, som skal forelægges Kommissionen i alle detaljer. Virksomhedens konkurrenceevne skal også genoprettes inden for en rimelig tidsfrist. Normalt skal omstruktureringsplanen udarbejdes, inden støtten ydes.

(138) Den oprindelige omstruktureringsplan var på intet tidspunkt realistisk. Fremlægger Tyskland nu en justeret omstruktureringsplan, som omfatter bidraget fra en ny privat investor, er der tale om en ny omstruktureringsplan og en ny omstruktureringsperiode. Der er ingen forbindelse mellem de støtteforanstaltninger, der blev bevilget i 1998, og en omstruktureringsplan med deltagelse af en ny investor, som fremlægges over tre år senere. Da TGI som led i den igangværende retssag vedrørende beslutningen i sag C 19/2000 har gjort gældende, at virksomheden havde alvorlige likviditetsproblemer, er det klart, at TAB-lånet allerede er blevet udnyttet. Tysklands argument kan derfor ikke accepteres.

(139) Kommissionen noterer sig desuden, at den nye private investors engagement ikke er betingelsesløst, men afhænger af opretholdelsen af det afkald i forbindelse med købsprisen, der var genstand for en negativ beslutning fra Kommissionens side. Dette konstateres eksplicit i de oplysninger, som Tyskland har fremlagt. Tyskland skriver, at investoren gør sit engagement betinget af, at Kommissionen godkender BvS' afkald i forbindelse med købsprisen. Opretholdelsen af afkaldet i forbindelse med købsprisen er forretningsgrundlaget for investeringen.

(140) Afkaldet i forbindelse med købsprisen blev imidlertid af Kommissionen i beslutningen af 12. juni 2001 betragtet som ulovlig og uforenelig støtte. Kommissionen betragter denne beslutning som retmæssig og ser ingen grund til at ophæve den. Det forhold, at gennemførelsen af artiklen vedrørende tilbagesøgningen blev udsat som følge af afgørelsen fra Førsteinstansrettens præsident den 4. april 2002, berører ikke den formodning for lovligheden af beslutningen, som gælder for enhver fællesskabsforanstaltning. Derfor kan der ikke tages hensyn til det bidrag fra en ny privat investor, der er bebudet.

(141) Under hensyntagen til disse betragtninger kan Kommissionen ikke konkludere, at der forelå en omstruktureringsplan, som var i stand til inden for et rimeligt tidsrum at gøre virksomheden sund og rentabel på længere sigt. Rentabilitetskriteriet er derfor ikke opfyldt.

Konkurrencefordrejende virkninger

(142) Omstruktureringsplanen skal indeholde foranstaltninger for i videst muligt omfang at opveje eventuelle skadelige virkninger på konkurrenterne; i modsat fald vil støtten være i strid med den fælles interesse og ikke være omfattet af undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c).

(143) Hvis en objektiv vurdering af efterspørgsels- og udbudssituationen viser, at der er strukturel overkapacitet på det relevante marked i Fællesskabet, hvor støttemodtageren udøver sin virksomhed, skal omstruktureringsplanen yde et i forhold til den modtagne støtte rimeligt bidrag til omstruktureringen af den pågældende branche gennem en definitiv nedskæring eller nedlukning af kapacitet.

(144) Tyskland har anført, at TGI i fremtiden hverken vil nedskære eller øge sin produktionskapacitet.

(145) I sine bemærkninger til procedurens indledning anførte en konkurrent til TGI, at der er strukturel overkapacitet på nogle produktmarkeder, hvor TGI er aktiv. Som det imidlertid blev beskrevet i betragtning 40 og 41, synes der ifølge de foreliggende oplysninger ikke at være overkapacitet på det samlede marked. Desuden overtog TGI kun fire af IGW's 12 produktionslinjer, hvorfor der fandt en produktionsnedskæring sted.

Støtte i forhold til omstruktureringsomkostninger og -fordele

(146) Støttens størrelse og intensitet skal være begrænset til det for omstruktureringen strengt nødvendige minimum og stå i forhold til de fordele, der forventes fra Fællesskabets synspunkt. Investoren vil derfor skulle yde et betydeligt bidrag til omstruktureringsplanen af egne midler eller gennem finansiering udefra. Desuden skal støtten ydes på en sådan måde, at virksomheden ikke modtager overskydende likviditet, som kan anvendes til aggressive og markedsfordrejende aktiviteter på aktivitetsområder uden tilknytning til strukturomlægningen.

(147) Tyskland betragter medarbejdernes afkald på julegratiale i 1997 som et investorbidrag. Dette kan ganske vist betragtes som et betydeligt bidrag fra medarbejderne til virksomhedens omstrukturering, men kan ikke anses som et investorbidrag, da dette ikke er forbundet med nogen risiko for investoren. Det samme gælder for udsættelsen af betalingen af lønninger og julegratiale, som Tyskland i sit seneste brev betragter som et bidrag fra en privat investor. Disse betalinger blev også kun udsat. De udgør derfor kun en midlertidig omkostningsreduktion for virksomheden.

(148) Desuden anser Tyskland nedsættelsen af direktørens vederlag (dvs. virksomhedens hovedanpartshaver) på [...]* DEM som et investorbidrag. Denne foranstaltning udgør imidlertid en omkostningsreduktion for virksomheden og kan ikke betragtes som ejerens bidrag til finansieringen af omstruktureringen. Dette støttes af, at denne foranstaltning ikke indgik i omstruktureringsplanen. Da direktøren også som ejer kontrollerer virksomheden, kan han desuden selv fastsætte sit eget lønniveau og dermed størrelsen af enhver reduktion, således at en sådan reduktion ikke svarer til et bidrag, der kan kontrolleres. Nedsættelsen af direktørens vederlag kan derfor ikke betragtes som investors bidrag af egne midler.

(149) Tyskland har fremført det argument, at henstanden med afdrag på lånene fra en privat bank (Commerzbank) udgør investors bidrag af egne midler. Denne henstand reducerer imidlertid kun midlertidigt virksomhedens omkostninger. Den kan derfor ikke betragtes som investors bidrag af egne midler.

(150) Endvidere betragter Tyskland et cashflow på [...]* DEM som et investorbidrag. Kommissionen kan ikke anerkende denne selvfinansiering som en del af bidraget fra investoren, da den i vidt omfang direkte eller indirekte er blevet muliggjort ved hjælp af støtteforanstaltninger. Selv om behovet for finansielle midler til virksomhedens omstrukturering derved kunne blive mindre, kan Kommissionen ikke betragte dette cashflow som en del af investorbidraget. I øvrigt har Tyskland ikke oplyst, hvornår dette cashflow blev opnået, eller om det først skal opnås.

(151) Tyskland har anført, at selvskyldnerkautionen fra virksomhedens ejer, hr. Geiß, i forbindelse med TAB-lånet på 2 mio. DEM udgør en del af den private investors bidrag. Lånet stilles imidlertid til rådighed ved hjælp af offentlige midler, hvorfor det er tvivlsomt, om det kan betragtes som investors bidrag af egne midler. Desuden er TAB-lånet samtidig sikret ved et ejerpant på 2 mio. DEM i grunden i forbindelse med den fjerde produktionslinje. Hr. Geiß påtager sig derfor ikke den samlede risiko, og værdien af hans garanti må betragtes som betydeligt lavere end angivet af Tyskland.

(152) Selv hvis Kommissionen anerkender hr. Geiß' garanti som investors bidrag af egne midler, udgør det samlede bidrag af egne midler under 10 % af omstruktureringsomkostningerne. I overensstemmelse med Kommissionens normale praksis er dette ikke tilstrækkeligt. Af de anførte grunde er det bebudede bidrag fra en ny privat investor ikke betingelsesløst og kan derfor ikke tages i betragtning.

(153) Kommissionen når derfor til den konklusion, at der ikke foreligger et betydeligt bidrag fra en privat investor som omhandlet i rammebestemmelserne. Kriteriet om støttens proportionalitet er derfor ikke opfyldt.

Fuldstændig gennemførelse af omstruktureringsplanen

(154) Virksomheden skal gennemføre omstruktureringsplanen fuldstændigt. Den foreliggende omstruktureringsplan indeholder en manglende finansiering, da det ikke har været muligt at finde en ny investor. Da investorbidraget imidlertid er væsentligt for omstruktureringsplanens gennemførelse, navnlig for gennemførelsen af de ubetinget nødvendige investeringer, blev omstruktureringsplanen kun gennemført delvist.

6. KONKLUSIONER

(155) Kommissionen konstaterer, at omdannelsen af sikkerhedsstillelser udgør statsstøtte. Endvidere konstaterer Kommissionen, at TAB-lånet fra Thüringens konsolideringsfond ikke er omfattet af den støtteordning, på grundlag af hvilken det angiveligt blev ydet, og udgør statsstøtte. I øvrigt har Tyskland gennemført støtten i strid med EF-traktatens artikel 88, stk. 3.

(156) Foranstaltningerne opfylder ikke de kriterier, der er fastsat i rammebestemmelserne, og er derfor ikke forenelige med fællesmarkedet i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra c). Den fremlagte omstruktureringsplan er ikke realistisk med hensyn til genoprettelsen af virksomhedens rentabilitet, og investors bidrag af egne midler mangler. Derfor opfordrer Kommissionen Tyskland til at tilbagesøge støtten fra støttemodtageren -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den statsstøtte, som Tyskland har ydet til Technische Glaswerke Ilmenau GmbH, i form af en omdannelse af sikkerhedsstillelser for 1800000 DEM (914109 EUR) af købsprisen og et lån på 2000000 DEM (1015677 EUR) fra Thüringer Aufbaubank er uforenelig med fællesmarkedet.

Artikel 2

1. Tyskland træffer alle nødvendige foranstaltninger for at tilbagesøge den i artikel 1 omhandlede støtte, som allerede er ulovligt udbetalt til støttemodtageren.

2. Tilbagesøgningen skal ske uophørligt og i overensstemmelse med national lovgivning, hvis denne giver mulighed for at efterkomme beslutningen hurtigt og effektivt. Den støtte, der skal tilbagebetales, pålægges renter fra det tidspunkt, den blev udbetalt til støttemodtageren, og indtil den er blevet tilbagebetalt. Renterne beregnes på basis af den referencesats, der anvendes til at beregne subventionsækvivalenten for regionalstøtte.

Artikel 3

Tyskland underretter senest to måneder efter meddelelsen af denne beslutning Kommissionen om, hvilke foranstaltninger der er truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 2. oktober 2002.

På Kommissionens vegne

Mario Monti

Medlem af Kommissionen

(1) EFT C 272 af 27.9.2001, s. 2.

(2) EFT L 83 af 27.3.1999, s. 1.

(3) EFT C 217 af 29.7.2000, s. 10.

(4) EFT C 272 af 27.9.2001, s. 2.

(5) EFT L 62 af 5.3.2002, s. 30.

(6) Dele af denne tekst blev udeladt for at sikre, at ingen fortrolige oplysninger offentliggøres; de pågældende dele er omgivet af firkantede parenteser og forsynet med en asterisk.

(7) Se "Panorama of EU Industry 1997", bind 1, kapitel 9, og rapport fra Standing Committee of the European Glass Industries (CPIV) fra 1998 samt årsberetningen for 1999 fra Bundesverband Glasindustrie und Mineralfaserindustrie.

(8) EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12.

(9) EFT L 107 af 30.4.1996, s. 4.

(10) THA-ordning E 15/92, SG(92) D/17613 af 8.12.1992.

(11) THA-ordning N 768/94, SG(95) D/1062 af 1.2.1995.

(12) N 562/c/94, SG(94) D/17293 af 1.12.1994.

(13) "23. Rahmenplan der Gemeinschaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur". Foranstaltningerne i dette program udgør regional investeringsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og er på baggrund af undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), godkendt af Kommissionen (N 157/94, SG(94) D/11038 af 1.8.1994).

(14) "Investitionszulagengesetz" (N 494/A/95, SG(95) D/17154 af 27.12.1995). Foranstaltningerne i denne tyske lov udgør regional investeringsstøtte i henhold til EF-traktatens artikel 87, stk. 1, og er på baggrund af undtagelsen i EF-traktatens artikel 87, stk. 3, litra a), godkendt af Kommissionen.

(15) EFT L 62 af 5.3.2002, s. 30.

(16) Dom af 29. april 1999, sag C-342/96, Spanien mod Kommissionen, Sml. 1999 I, s. 2459, præmis 41.

(17) NN 74/95, SG(96) D/1946 af 6.2.1996.

(18) EFT C 368 af 23.12.1994, s. 12.

(19) I afsnit 7.5 i rammebestemmelserne fra 1999 hedder det: "Kommissionen vil undersøge (...) rednings- og omstruktureringsstøtte, der er ydet uden Kommissionens godkendelse (...), på grundlag af de rammebestemmelser, der gælder på tidspunktet for støttens ydelse" (EFT C 288 af 9.10.1999, s. 2).