DA Den Europæiske Unions Tidende L 260/20

EUROPA-PARLAMENTETS OG RÅDETS AFGØRELSE Nr. 922/2009/EF

af 16. september 2009

om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA)

(EØS-relevant tekst)

EUROPA-PARLAMENTET OG RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 156, stk. 1,

under henvisning til forslag fra Kommissionen,

under henvisning til udtalelse fra Det Europæiske Økonomiske og Sociale Udvalg (1),

under henvisning til udtalelse fra Regionsudvalget (2),

efter proceduren i traktatens artikel 251 (3), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I overensstemmelse med traktatens artikel 154 bør Fællesskabet — for at bidrage til virkeliggørelsen af målene i traktatens artikel 14 og 158 og give unionsborgerne, de erhvervsdrivende og de regionale og lokale administrative enheder mulighed for fuldt ud at udnytte de fordele, som etableringen af et område uden indre grænser medfører — bidrage til oprettelse og udvikling af transeuropæiske net ved hjælp af aktioner til fremme af disse nets sammenkobling, interoperabilitet og tilgængelighed.

(2) Rådet understregede i sine konklusioner af 1. december 2005 vedrørende Kommissionens meddelelse med titlen »i2010 — Et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse«, at mere fokuserede, effektive og integrerede politikker for informations- og kommunikationsteknologier (ikt) på både europæisk og nationalt plan er af afgørende betydning for at nå målene for økonomisk vækst og produktivitet. Kommissionen blev opfordret til at fremme effektiv anvendelse af ikt i forbindelse med offentlige tjenester gennem udveksling af erfaringer og til at udvikle fælles fremgangsmåder på nøgleområder som f.eks. interoperabilitet og effektiv anvendelse af åbne standarder.

(3) I sin beslutning af 14. marts 2006 om et europæisk informationssamfund som middel til vækst og beskæftigelse (4) opfordrede Europa-Parlamentet til, at der skulle lægges vægt på spørgsmålene om interoperabilitet og bedste praksis for så vidt angår elektroniske tjenester i den offentlige sektor for borgere og virksomheder med det overordnede formål at fremme fri og uhindret bevægelighed, etablering og beskæftigelse for borgere i medlemsstaterne. Europa-Parlamentet opfordrede ligeledes indtrængende medlemsstaterne til at gennemføre i2010-initiativerne og -programmerne i reformen af deres offentlige administrationer for at sikre såvel deres små og mellemstore virksomheder (SMV'er) som deres borgere bedre, mere effektive og lettilgængelige tjenesteydelser.

(4) I deres erklæring fra Manchester af 24. november 2005 nåede ministrene med ansvar for ikt-politik bl.a. til enighed om at samarbejde indbyrdes og med Kommissionen om en mere effektiv udveksling af eksisterende værktøjer, fælles specifikationer, standarder og løsninger og om at fremme samarbejdet om fælles udvikling af løsninger, hvor dette er nødvendigt.

(5) I deres erklæring fra Lissabon af 19. september 2007 opfordrede ministrene Kommissionen til bl.a. at fremme samarbejdet mellem medlemsstaterne indbyrdes og mellem disse og Kommissionen med henblik på at definere, udvikle, implementere og overvåge interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, og de erklærede, at man i forbindelse med fremtidig fællesskabslovgivning bl.a. burde tage højde for og vurdere konsekvenserne af denne lovgivning for ikt-infrastrukturer og omdannelse af tjenester.

(6) Med den hurtige udvikling af ikt er der en risiko for, at medlemsstaterne vælger at satse på forskellige eller inkompatible løsninger, og at der kan opstå e-barrierer, der ville forhindre det indre marked og dermed den frie bevægelighed i at fungere tilfredsstillende. Dette kunne have en negativ virkning på markedernes åbenhed og konkurrenceevne og få betydning for leveringen af visse tjenester af almen interesse for borgere og virksomheder, hvad enten disse tjenester er af økonomisk eller ikke-økonomisk art. Medlemsstaterne og Kommissionen bør øge deres bestræbelser på at undgå markedsopsplitning, opnå interoperabilitet og fremme ikt-løsninger, der er vedtaget i fællesskab, samtidig med at der sikres passende styring.

(7) Borgere og virksomheder vil også drage fordel af fælles, genanvendelige og interoperable løsninger og interoperable bagvedliggende administrative systemer, idet disse løsninger og systemer vil fremme effektiv levering af offentlige tjenester til borgere og virksomheder på tværs af grænser og sektorer.

(8) Der er behov for en vedvarende indsats for at sikre interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer, at udveksle erfaringer, etablere og vedligeholde fælles fremgangsmåder, specifikationer, standarder og løsninger samt at vurdere fællesskabslovgivningens ikt-mæssige konsekvenser med henblik på at fremme effektiv kommunikation på tværs af grænserne, bl.a. i forbindelse med gennemførelsen af denne lovgivning, samtidig med at der opnås en reduktion af de administrative byrder og omkostninger.

(9) For at tage disse udfordringer op bør denne indsats foregå i tæt samarbejde, koordination og dialog mellem Kommissionen og medlemsstaterne og i tæt samspil med de sektorer, der har ansvaret for gennemførelsen af Den Europæiske Unions politikker, og, hvor dette er relevant, med andre interessenter under behørig hensyntagen til Den Europæiske Unions prioriteter og sproglige mangfoldighed og til udvikling af fælles fremgangsmåder på nøgleområder, som f.eks. interoperabilitet og effektiv anvendelse og definition af åbne standarder.

(10) Infrastrukturtjenester bør vedligeholdes og drives på en bæredygtig måde i overensstemmelse med Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse 2004/387/EF af 21. april 2004 om interoperabel levering af paneuropæiske e-forvaltningstjenester til offentlige myndigheder, virksomheder og borgere (IDABC) (5), der pålægger Kommissionen at definere mekanismer, der sikrer infrastrukturtjenesters finansielle og operationelle bæredygtighed. Der er opnået enighed med medlemsstaterne om sådanne infrastrukturtjenester under gennemførelsen af Europa-Parlamentets og Rådets beslutning nr. 1719/1999/EF af 12. juli 1999 om en række retningslinjer, herunder fastlæggelse af projekter af fælles interesse, for transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) (6) og Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1720/1999/EF af 12. juli 1999 om fastlæggelse af en række aktioner og foranstaltninger med henblik på at sikre interoperabilitet mellem og adgang til transeuropæiske net til elektronisk dataudveksling mellem administrationerne (IDA) (7) og under gennemførelsen af IDABC-programmet og andre relevante programmer.

(11) IDABC-programmet udløber den 31. december 2009 og bør efterfølges af et fællesskabsprogram om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder (ISA-programmet), der tager ovennævnte udfordringer op.

(12) ISA-programmet bør baseres på erfaringerne fra IDA- og IDABC-programmerne. De konklusioner, der er udledt af midtvejsevalueringen af gennemførelsen af IDABC-programmet, som behandler dette programs relevans, effektivitet, nytteværdi og sammenhæng, bør også tages i betragtning. Der bør navnlig lægges vægt på de behov, som dette programs brugere har givet udtryk for. Det er blevet påvist, at en koordineret fremgangsmåde kan medvirke til at give hurtigere og bedre resultater, der opfylder administrative krav, ved hjælp af fælles løsninger, der etableres og drives i samarbejde med medlemsstaterne. Aktiviteterne under IDA- og IDABC-programmerne har allerede ydet væsentlige bidrag til sikring af interoperabilitet til støtte for elektronisk dataudveksling mellem europæiske offentlige myndigheder, med positive afsmittende virkninger på det indre marked, og gør det stadig.

(13) For at undgå opsplitning og for at anlægge en helhedsbetragtning bør der tages behørigt hensyn til den europæiske interoperabilitetsstrategi og den europæiske interoperabilitetsramme, når der fastlægges prioriteter for ISA-programmet.

(14) Løsninger, der etableres eller drives som led i ISA-programmet, bør være efterspørgselsbaserede og så vidt muligt indgå som del af et sammenhængende »økosystem« af tjenester, der letter kommunikationen mellem europæiske offentlige myndigheder, og som sikrer, letter eller muliggør interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer.

(15) ISA-programmet bør sikre, at der er fælles referencerammer, fælles tjenester og generelle værktøjer til rådighed til støtte for kommunikationen på tværs af grænser og sektorer mellem europæiske offentlige myndigheder, og det bør støtte de enkelte sektorer, når disse skal vurdere de ikt-mæssige konsekvenser af fællesskabslovgivningen, og når de skal planlægge implementeringen af relevante løsninger.

(16) Fælles referencerammer bør bl.a. omfatte fælles specifikationer, vejledninger og metoder samt fælles strategier. Sådanne referencerammer bør opfylde kravene i den eksisterende fællesskabslovgivning.

(17) Foruden at sikre drift og forbedring af eksisterende fælles tjenester etableret under IDA- og IDABC-programmerne og andre lignende initiativer bør ISA-programmet støtte etablering, industrialisering, drift og forbedring af nye fælles tjenester som svar på nye behov og krav.

(18) I betragtning af de lokale og regionale myndigheders opgave med at sikre, at europæiske offentlige myndigheder fungerer effektivt, og at der er interoperabilitet mellem dem, er det vigtigt, at løsninger tager hensyn til lokale og regionale myndigheders behov.

(19) Foruden at sikre forbedring af eksisterende genanvendelige generelle værktøjer etableret under IDA- og IDABC-programmerne og andre lignende initiativer bør ISA-programmet støtte etablering, levering og forbedring af nye genanvendelige generelle værktøjer som svar på nye behov eller krav, der bl.a. er etableret gennem vurderingen af de ikt-mæssige konsekvenser af fællesskabslovgivning.

(20) Ved etablering, forbedring eller drift af fælles løsninger bør ISA-programmet, hvor dette er relevant, være baseret på eller ledsaget af udveksling af erfaringer og løsninger og udveksling og fremme af god praksis. I denne forbindelse bør overensstemmelse med den europæiske interoperabilitetsramme og åbenhed i standarder og specifikationer fremmes.

(21) Løsninger, der etableres eller drives som led i ISA-programmet, bør være baseret på princippet om teknologisk neutralitet og tilpasningsevne, også med henblik på at sikre, at borgere, virksomheder og myndigheder frit kan vælge den teknologi, der skal anvendes.

(22) Ved alle aktiviteter som led i ISA-programmet bør principperne om sikkerhed, privatlivets fred og beskyttelse af persondata anvendes.

(23) Der bør tilskyndes til, at alle medlemsstaterne deltager i aktionerne under ISA-programmet, men aktioner, hvori kun nogle af medlemsstaterne deltager, bør også være mulige. Medlemsstater, der ikke deltager i sådanne aktioner, bør opfordres til at tilslutte sig på et senere tidspunkt.

(24) ISA-programmet bør bidrage til gennemførelsen af ethvert initiativ til opfølgning af i2010, og bør, for at undgå dobbeltarbejde, tage hensyn til andre fællesskabsprogrammer på ikt-området, navnlig til støtteprogrammet for ikt-politik under rammeprogrammet for konkurrenceevne og innovation (2007 til 2013) således som fastsat i Europa-Parlamentets og Rådets afgørelse nr. 1639/2006/EF (8).

(25) Kommunikation med den private sektor og andre enheder har allerede vist sig at være effektiv og give merværdi. Der bør derfor tilstræbes synergier i forhold til disse interessenter for således, hvor dette er relevant, at prioritere løsninger, der findes på og støttes af markedet. I denne forbindelse bør den eksisterende praksis med at tilrettelægge konferencer, workshopper og andre møder for at kommunikere med disse interessenter fortsættes. Fortsat brug af elektroniske platforme bør også fremmes yderligere. Alle andre hensigtsmæssige midler til at holde kontakt til disse interessenter bør ligeledes anvendes.

(26) ISA-programmet bør gennemføres i overensstemmelse med fællesskabsreglerne for offentlige indkøb.

(27) De nødvendige foranstaltninger til gennemførelsen af denne afgørelse bør vedtages i overensstemmelse med Rådets afgørelse 1999/468/EF af 28. juni 1999 om fastsættelse af de nærmere vilkår for udøvelsen af de gennemførelsesbeføjelser, der tillægges Kommissionen (9).

(28) ISA-programmet bør regelmæssigt overvåges og evalueres for at muliggøre justeringer.

(29) Der bør tilskyndes til internationalt samarbejde, og med henblik herpå bør ISA-programmet også være åbent for deltagelse af lande i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og for kandidatlande. Der bør også tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, det være sig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet og det østlige partnerskab eller i forhold til nabolande, navnlig landene på Vestbalkan og landene i Sortehavsregionen.

(30) Muligheden for at anvende førtiltrædelsesmidler til at lette kandidatlandes deltagelse i ISA-programmet og for medfinansiering fra strukturfondene og brugerne af anvendelse af fælles referencerammer og generelle redskaber, der er etableret eller forbedret af ISA-programmet, bør undersøges yderligere.

(31) For at sikre en forsvarlig forvaltning af Fællesskabets finansielle midler og undgå unødig spredning af udstyr, gentagne undersøgelser og divergerende fremgangsmåder bør der være mulighed for, at løsninger, der etableres eller drives som led i ISA-programmet, også anvendes i forbindelse med ikke-fællesskabsinitiativer, forudsat at dette ikke påfører Den Europæiske Unions almindelige budget omkostninger, og at Fællesskabets hovedformål med løsningen ikke derved sættes over styr.

(32) I denne afgørelse fastlægges der for det flerårige program en finansieringsramme, der udgør det primære referencegrundlag for budgetmyndigheden under den årlige budgetprocedure, jf. punkt 37 i den interinstitutionelle aftale af 17. maj 2006 mellem Europa-Parlamentet, Rådet og Kommissionen om budgetdisciplin og forsvarlig økonomisk forvaltning (10). Denne finansieringsramme bør også dække udgifter til foranstaltninger vedrørende forberedelse, overvågning, kontrol, revision og evaluering, som der direkte er behov for til forvaltning af programmet og for at kunne nå de herfor opstillede mål, bl.a. undersøgelser, ekspertmøder, informations- og publikationstiltag, udgifter til ikt-systemer og netværk for udveksling og behandling af information samt alle andre udgifter til teknisk og administrativ bistand, som Kommissionen måtte afholde i forbindelse med forvaltning af programmet.

(33) Målet for denne afgørelse, nemlig at fremme en effektiv elektronisk kommunikation mellem europæiske offentlige myndigheder på tværs af grænser og sektorer for at muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester til støtte for gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter, kan ikke i tilstrækkelig grad opfyldes af medlemsstaterne og kan derfor på grund af afgørelsens omfang og virkninger bedre nås på fællesskabsplan; Fællesskabet kan derfor træffe foranstaltninger i overensstemmelse med subsidiaritetsprincippet, jf. traktatens artikel 5. I overensstemmelse med proportionalitetsprincippet, jf. nævnte artikel, går denne afgørelse ikke ud over, hvad der er nødvendigt for at nå dette mål —

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Genstand og mål

1. Ved denne afgørelse fastlægges for perioden 2010-2015 et program om interoperabilitetsløsninger for europæiske offentlige myndigheder, herunder også lokale og regionale myndigheder samt fællesskabsinstitutioner og -organer, der skal levere fælles løsninger til fremme af interoperabiliteten (ISA-programmet).

2. Målet for ISA-programmet er at støtte samarbejdet mellem europæiske offentlige myndigheder ved at fremme en effektiv elektronisk kommunikation på tværs af grænser og sektorer mellem sådanne myndigheder og organer, der udfører offentlige opgaver på deres vegne, og derved muliggøre levering af elektroniske offentlige tjenester til støtte for gennemførelsen af Fællesskabets politikker og aktiviteter.

Artikel 2

Definitioner

I denne afgørelse forstås ved:

a) »interoperabilitet«: det forhold, at adskilte og forskelligartede organisationer er i stand til at interagere med henblik på at nå gensidigt fordelagtige og vedtagne fælles mål, herunder også, at organisationerne udveksler information og viden, via de forretningsprocesser de understøtter, gennem dataudveksling mellem deres respektive ikt-systemer

b) »løsninger«: fælles referencerammer, fælles tjenester og generelle værktøjer

c) »fælles referencerammer«: strategier, specifikationer, metoder, retningslinjer og lignende fremgangsmåder og dokumenter

d) »fælles tjenester«: operationelle applikationer og infrastrukturer af generel art, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder

e) »generelle værktøjer«: referenceplatforme, fælles platforme og samarbejdsplatforme, fælles komponenter og lignende byggeenheder, der opfylder fælles brugerkrav på tværs af politikområder

f) »aktioner«: undersøgelser, projekter og ledsageforanstaltninger

g) »ledsageforanstaltninger«: strategiske og bevidstgørende foranstaltninger, foranstaltninger til støtte for styringen af ISA-programmet og foranstaltninger vedrørende udveksling af erfaringer samt udveksling og fremme af god praksis.

Artikel 3

Aktiviteter

ISA-programmet støtter og fremmer:

a) etablering og forbedring af fælles referencerammer til støtte for interoperabiliteten på tværs af grænser og sektorer

b) vurdering af de ikt-mæssige konsekvenser af foreslået eller vedtaget fællesskabslovgivning og planlægning af implementeringen af ikt-systemer til støtte for gennemførelsen af sådan lovgivning

c) drift og forbedring af eksisterende fælles tjenester og etablering, industrialisering, drift og forbedring af nye fælles tjenester, herunder interoperabiliteten mellem offentlige nøgleinfrastrukturer (PKI)

d) forbedring af eksisterende genanvendelige generelle værktøjer og etablering, levering og forbedring af nye genanvendelige generelle værktøjer.

Artikel 4

Generelle principper

Aktioner, der lanceres eller videreføres under ISA-programmet, skal være baseret på følgende principper om:

a) teknologisk neutralitet og tilpasningsevne

b) åbenhed

c) genanvendelighed

d) privatlivets fred og beskyttelse af persondata, og

e) sikkerhed.

Artikel 5

Aktioner

1. Fællesskabet gennemfører i samarbejde med medlemsstaterne de aktioner, der er anført i det rullende arbejdsprogram, jf. artikel 9, i overensstemmelse med de gennemførelsesbestemmelser, der er fastsat i artikel 8. Aktionerne vil blive gennemført af Kommissionen.

2. En undersøgelse består af én fase og afsluttes med den endelige rapport.

3. Et projekt består — hvor dette er relevant — af tre faser:

a) den indledende fase, der skal føre til etablering af projektgrundlaget

b) gennemførelsesfasen, hvis afslutning markeres af gennemførelsesrapporten, og

c) den operationelle fase, der begynder på det tidspunkt, hvor en løsning stilles til rådighed for brugerne.

De relevante projektfaser defineres, når aktionen optages i det rullende arbejdsprogram.

4. Gennemførelsen af ISA-programmet vil blive støttet gennem ledsageforanstaltninger.

Artikel 6

Projektgrundlag og gennemførelsesrapport

1. Projektgrundlaget skal indeholde en beskrivelse af:

a) omfang, mål og problem eller mulighed, herunder angivelse af, hvem der forventes at ville anvende løsningen, og hvilke fordele der forventes opnået, og kvantitative og kvalitative indikatorer til måling af sådanne fordele

b) fremgangsmåden, herunder projektets organisatoriske aspekter, f.eks. faser, resultater og milepæle og foranstaltninger til fremme af flersproglig kommunikation

c) interessenter og brugere og den dertil knyttede ledelsesstruktur

d) oplysninger om løsningen, herunder dens sammenhæng med og afhængighed af andre løsninger, en oversigt over forventede omkostninger, tidsplan og krav samt et overslag over de samlede ejerskabsomkostninger, herunder eventuelt de årlige driftsomkostninger

e) løsningens karakteristika, og

f) begrænsninger, herunder krav til sikkerhed og beskyttelse af data.

2. Gennemførelsesrapporten skal indeholde en beskrivelse af:

a) omfang, mål og problem eller mulighed målt i forhold til projektgrundlaget

b) projektets effektivitet, herunder en måling af opnåede resultater, afholdte udgifter, faktisk tidsplan og krav i forhold til projektgrundlaget, en analyse af det forventede investeringsafkast samt de samlede ejerskabsomkostninger, herunder de årlige driftsomkostninger

c) organisatoriske aspekter, herunder spørgsmålet om, hvorvidt den anvendte ledelsesstruktur er velegnet, og, hvor dette er relevant, anbefalinger vedrørende ledelsesstrukturen efter gennemførelsesfasen

d) hvor dette er relevant, den foreslåede plan for, hvorledes løsningen skal udbredes i den operationelle fase, samt indikatorer for tjenesteniveau, og

e) slutbrugeren og det tilgængelige tekniske støttemateriale.

Artikel 7

Løsninger

1. Fælles referencerammer etableres og vedligeholdes ved hjælp af undersøgelser.

Undersøgelser skal også tjene som et middel til at støtte vurderingen af de ikt-mæssige konsekvenser af foreslået eller vedtaget fællesskabslovgivning og planlægningen af implementeringen af løsninger til støtte for gennemførelsen af sådan lovgivning.

2. Undersøgelser offentliggøres og fremsendes til Europa-Parlamentets kompetente udvalg som grundlag for fremtidige lovgivningsmæssige ændringer, som er nødvendige for at sikre, at der er interoperabilitet mellem de ikt-systemer, der anvendes af offentlige europæiske myndigheder.

3. Generelle værktøjer etableres og vedligeholdes ved hjælp af projekter. Projekter skal ligeledes være et middel til etablering, industrialisering, drift og vedligeholdelse af fælles tjenester.

Artikel 8

Gennemførelsesbestemmelser

1. Ved gennemførelsen af ISA-programmet skal der tages behørigt hensyn til den europæiske interoperabilitetsstrategi og den europæiske interoperabilitetsramme.

2. Der skal tilskyndes til, at så mange medlemsstater som muligt deltager i en undersøgelse eller et projekt. Undersøgelserne eller projekterne skal være åbne for nye deltagere i alle faser, og medlemsstater, der ikke deltager i en undersøgelse eller et projekt, skal tilskyndes til at komme med på et senere tidspunkt.

3. For at sikre interoperabilitet mellem nationale systemer og fællesskabssystemer, angives de fælles referencerammer, de fælles tjenester og generelle redskaber, der er forbundet med eksisterende europæiske offentlige standarder for udveksling af oplysninger og integration af tjenester.

4. Etablering eller forbedring af løsninger skal, hvor dette er relevant, være baseret på eller ledsaget af udveksling af erfaringer samt udveksling og fremme af god praksis.

5. For at undgå dobbeltarbejde og fremskynde etableringen af løsninger vil der, hvor dette er relevant, blive taget hensyn til resultater opnået i forbindelse med andre relevante initiativer på fællesskabsplan og i de enkelte medlemsstater.

For at opnå de størst mulige synergier og sikre, at de forskellige indsatser kombineres og supplerer hinanden, vil aktionerne, hvor dette er relevant, blive koordineret med andre relevante fællesskabsinitiativer.

6. Iværksættelsen af aktioner, definitionen af sådanne aktioners faser og udarbejdelsen af projektgrundlag og gennemførelsesrapporter vil blive udført og overvåget af Kommissionen som led i gennemførelsen af det rullende arbejdsprogram, jf. artikel 9.

Artikel 9

Rullende arbejdsprogram

1. Kommissionen udarbejder et rullende arbejdsprogram for hele denne afgørelses anvendelsesperiode med henblik på gennemførelse af aktioner.

2. Kommissionen godkender det rullende arbejdsprogram og mindst én gang om året enhver ændring heraf.

3. Forvaltningsproceduren i artikel 12, stk. 2, finder anvendelse ved Kommissionens godkendelse af det rullende arbejdsprogram og enhver ændring heraf, jf. dog artikel 10, stk. 4.

4. For hver aktion skal det rullende arbejdsprogram, hvor dette er relevant, indeholde:

a) en beskrivelse af omfang, mål, problem eller mulighed, forventede brugere og fordele og af den organisatoriske og tekniske fremgangsmåde

b) en oversigt over de forventede omkostninger og, hvor dette er relevant, de milepæle, der skal nås.

5. Et projekt kan i en hvilken som helst af sine faser optages i det rullende arbejdsprogram.

Artikel 10

Budgetbestemmelser

1. Midler vil blive frigivet, når følgende specifikke milepæle er nået:

a) for lancering af en undersøgelse, en ledsageforanstaltning eller et projekts indledende fase: optagelsen af aktionen i det rullende arbejdsprogram

b) for lancering af et projekts gennemførelsesfase: projektgrundlaget

c) for den efterfølgende operationelle fase af et projekt: gennemførelsesrapporten.

2. Eventuelle milepæle, der skal nås i gennemførelsesfasen eller i den operationelle fase, defineres i det rullende arbejdsprogram.

3. Optages et projekt i det rullende arbejdsprogram i gennemførelsesfasen eller den operationelle fase, frigives midlerne ved projektets optagelse i det rullende arbejdsprogram.

4. Ændringer af det rullende arbejdsprogram, som vedrører budgettildelinger på over 400 000 EUR pr. aktion, vedtages efter forvaltningsproceduren i artikel 12, stk. 2.

5. ISA-programmet gennemføres i overensstemmelse med fællesskabsreglerne for offentlige indkøb.

Artikel 11

Fællesskabets finansielle bidrag

1. Etablering og forbedring af fælles referencerammer og generelle værktøjer finansieres fuldt ud via ISA-programmet. Anvendelsen af sådanne referencerammer og værktøjer finansieres af brugerne.

2. Etablering, industrialisering og forbedring af fælles tjenester finansieres fuldt ud via ISA-programmet. Driften af sådanne tjenester finansieres fuldt ud via ISA-programmet, i det omfang anvendelsen af dem kan tjene Fællesskabets interesser. I andre tilfælde finansieres anvendelsen af disse tjenester, herunder også decentral drift af dem, af brugerne.

3. Ledsageforanstaltninger finansieres fuldt ud via ISA-programmet.

Artikel 12

Udvalg

1. Kommissionen bistås af Udvalget for Interoperabilitetsløsninger for Europæiske Offentlige Administrationer (ISA-udvalget).

2. Når der henvises til dette stykke, anvendes artikel 4 og artikel 7 i afgørelse 1999/468/EF, jf. dennes artikel 8.

3. Perioden i artikel 4, stk. 3, i afgørelse 1999/468/EF fastsættes til tre måneder.

Artikel 13

Overvågning og evaluering

1. Kommissionen overvåger regelmæssigt gennemførelsen af ISA-programmet. Den undersøger eventuelle synergier med andre komplementære fællesskabsprogrammer.

Kommissionen aflægger én gang om året beretning for ISA-udvalget om gennemførelsen af ISA-programmet.

2. Løsninger tages op til revision hvert andet år.

3. ISA-programmet underkastes en midtvejsevaluering og en endelig evaluering, hvis resultater meddeles Europa-Parlamentet og Rådet henholdsvis den 31. december 2012 og den 31. december 2015. I forbindelse hermed kan Europa-Parlamentets kompetente udvalg indbyde Kommissionen til at fremlægge resultaterne af evalueringen og besvare spørgsmål fra medlemmerne af udvalget.

Evalueringerne skal undersøge emner som f.eks. relevansen, effektiviteten, nytteværdien og bæredygtigheden af samt sammenhængen mellem aktionerne under ISA-programmet, og skal desuden indeholde en vurdering af resultaterne set i forhold til målet for ISA-programmet og det rullende arbejdsprogram. Ved den endelige evaluering skal det desuden undersøges, i hvor høj grad ISA-programmet har nået sit mål.

Ved evalueringerne skal det også undersøges, hvilke fordele aktionerne har givet Fællesskabet, når det drejer sig om fremme af fælles politikker; der skal ske en kortlægning af områder, hvor der kan ske forbedringer, og synergierne i forhold til andre fællesskabsinitiativer vedrørende interoperabilitet på tværs af grænser og sektorer skal efterprøves.

Artikel 14

Kommunikation med interessenter

Kommissionen samler relevante interessenter med henblik på, at de kan udveksle synspunkter indbyrdes og med Kommissionen om spørgsmål, der behandles under ISA-programmet. Med henblik herpå afholder Kommissionen konferencer, workshopper og andre møder. Kommissionen gør desuden brug af elektroniske interaktive platforme og kan anvende andre kommunikationsmidler, som den finder hensigtsmæssige.

Artikel 15

Internationalt samarbejde

1. ISA-programmet skal stå åbent for deltagelse af landene i Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde og kandidatlandene inden for rammerne af deres respektive aftaler med Fællesskabet.

2. Der bør tilskyndes til samarbejde med andre tredjelande og internationale organisationer eller organer, navnlig inden for rammerne af Euro-Middelhavs-partnerskabet og det østlige partnerskab, men også i forhold til nabolandene, navnlig landene på Vestbalkan og landene i Sortehavsregionen. De dermed forbundne omkostninger dækkes ikke af ISA-programmet.

3. ISA-programmet fremmer, hvor dette er relevant, tredjelandes genanvendelse af dets løsninger.

Artikel 16

Ikke-fællesskabsinitiativer

Uden at dette berører Fællesskabets øvrige politikker, kan løsninger, der etableres eller drives som led i ISA-programmet, anvendes i forbindelse med ikke-fællesskabsinitiativer, forudsat at dette ikke medfører ekstraomkostninger for Den Europæiske Unions almindelige budget, og at Fællesskabets hovedformål med løsningen ikke derved sættes over styr.

Artikel 17

Finansielle bestemmelser

1. Finansieringsrammen for gennemførelse af Fællesskabets aktioner i henhold til denne afgørelse for perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2015 er 164 100 000 EUR, hvoraf 103 500 000 EUR er afsat til perioden fra 1. januar 2010 til 31. december 2013.

For perioden efter den 31. december 2013 vil beløbet blive anset for bekræftet, hvis det for denne fase er i overensstemmelse med den finansielle ramme, der vil være gældende for den periode, der begynder i 2014.

2. De årlige bevillinger vil blive godkendt af budgetmyndigheden inden for grænserne af den finansielle ramme.

Artikel 18

Ikrafttræden

Denne afgørelse træder i kraft på tyvendedagen efter offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

Den finder anvendelse fra 1. januar 2010 til 31. december 2015.

Udfærdiget i Strasbourg, den 16. september 2009. På Europa-Parlamentets vegne J. BUZEK Formand På Rådets vegne C. MALMSTRÖM Formand

(1) Udtalelse af 25.2.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT).

(2) EUT C 200 af 25.8.2009, s. 58.

(3) Europa-Parlamentets udtalelse af 22.4.2009 (endnu ikke offentliggjort i EUT) og Rådets afgørelse af 27.7.2009.

(4) EUT C 291 E af 30.11.2006, s. 133.

(5) EUT L 144 af 30.4.2004, s. 62 (afgørelsen findes i EUT L 181 af 18.5.2004, s. 25).

(6) EFT L 203 af 3.8.1999, s. 1.

(7) EFT L 203 af 3.8.1999, s. 9.

(8) EUT L 310 af 9.11.2006, s. 15.

(9) EFT L 184 af 17.7.1999, s. 23.

(10) EUT C 139 af 14.6.2006, s. 1.