KOMMISSIONENS BESLUTNING af 31. juli 1991 om en fusions forenelighed med det faelles marked (Sag nr. IV/MO12 - Varta/Bosch) Raadets forordning (EOEF) nr. 4064/89 (Kun den tyske udgave er autentisk) (91/595/EOEF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

under henvisning til Raadets forordning (EOEF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser (1), saerlig artikel 8, stk. 2,

under henvisning til det tyske Bundeskartellamts anmodning af 18. marts 1991 om henvisning af sagen efter naevnte forordnings artikel 9, stk. 2,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 12. april 1991 om at indlede en procedure,

efter at have givet de deltagende virksomheder lejlighed til at udtale sig om de af Kommissionen rejste indsigelser,

efter hoering af Det Raadgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser (2), og

ud fra foelgende betragtninger:

I. FUSION

(1) Den planlagte transaktion blev anmeldt den 25. februar 1991. Den gaar ud paa, at Varta Batterie AG (Varta) og Robert Bosch GmbH (Bosch) stifter et nyt selskab, Starterbatterie GmbH, hvortil de hver isaer overfoerer alle deres aktiviteter inden for startbatterier. I det nye selskab faar Varta en andel paa 65 %, Bosch faar 35 %.

(2) Den anmeldte transaktion er en fusion efter artikel 3, stk. 1, litra b), og stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 4064/89.

(3) Det nye selskab vil blive kontrolleret af Varta og Bosch i faellesskab. Ifoelge en saerlig aftale indgaaet mellem parterne (»Rahmenvertrag«) skal begge moderselskaber vaere repraesenteret i det nye selskabs direktion og bestyrelse, og specielt har begge parter ret til at udpege administrerende direktoerer. En raekke beslutninger af direkte betydning for det nye selskabs ledelse skal traeffes med et flertal paa 75 %. Dette gaelder f.eks. godkendelse af detaljerede budgetplaner for joint venture-selskabet og udpegelse og afsaettelse af direktoerer samt direktions- og bestyrelsesmedlemmer i det nye selskabs datterselskaber, saaledes at begge parter sikres indflydelse paa driften af Starterbatterie GmbH. Varta og Bosch bliver desuden ligeligt repraesenteret i selskabets bestyrelse.

(4) Det nye selskab skal paa et varigt grundlag varetage en selvstaendig erhvervsvirksomheds samtlige funktioner. Starterbatterie GmbH kommer til at beskaeftige sig med udvikling, fremstilling og salg af startbatterier. Selskabet bliver oekonomisk uafhaengigt af moderselskaberne og faar selv hele ansvaret for sin forretningspolitik.

(5) Varta og Bosch vil overfoere alle deres nationale og internationale aktiviteter inden for startbatterier til det nye selskab, herunder ogsaa forskning og udvikling i nye produkter samt produktions- og distributionsanlaeg, og de vil selv traekke sig ud af disse aktiviteter. Bosch vil ganske vist saelge nogle startbatterier fremstillet af joint venture-selskabet via sit distributionssystem for andre bilkomponenter, men vil kun optraede som provisionsloennet agent efter instrukser fra og paa vegne af Starterbatterie GmbH. Ud fra en oekonomisk betragtning maa det antages at vaere lidet sandsynligt, at en af parterne skulle soege at komme ind paa markedet igen som uafhaengig leverandoer. Varta vil fortsaette med at fremstille andre startbatterier (traktionsbatterier og stationaere batterier), medens Bosch som hidtil vil fremstille bilkomponenter. Der er dog intet, der tyder paa, at stiftelsen af dette joint venture skulle kunne begraense konkurrencen mellem de to parter med hensyn til ovennaevnte aktiviteter. I denne henseende bestaar der ingen risiko for en samordning af de to parters konkurrencemaessige adfaerd, og de forbliver indbyrdes uafhaengige.

II. FAELLESSKABSDIMENSION

(6) Den planlagte fusion er af faellesskabsdimension. Parternes omsaetning i hele verden (Varta: 1 mia. ECU, Bosch: 15 mia. ECU) og inden for Faellesskabet (Varta: 0,7 mia. ECU, Bosch: 11 mia. ECU) i 1989 overskrider taersklerne i artikel 1, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 4064/89. Varta og Bosch realiserer ikke over to tredjedele af deres omsaetning inden for EF i en og samme medlemsstat.

III. PARTERNE

(7) Varta er den stoerste producent af batterier (bilbatterier, industribatterier og husholdningsbatterier) i Tyskland og en af de stoerste i EF. Inden for startbatterier opererer Varta aktivt i praktisk taget alle medlemsstater, hvor selskabet leverer til bilfabrikanter saavel som til batteriforhandlere.

(8) Bosch opererer i verdensmarkedsmaalestok, bl.a. som producent af bilkomponenter, herunder startbatterier, telekommunikationsudstyr og forbrugsgoder. Bosch har hidtil hovedsagelig leveret startbatterier til reservedelsmarkedet, hvor selskabet staar staerkt i hele Europa. Bosch saelger hovedsagelig originalmonterede startbatterier i Spanien, via sit spanske datterselskab, Femsa.

IV. BESLUTNINGER TRUFFET AF KOMMISSIONEN UNDER PROCEDUREN

1. Beslutningen om at indlede proceduren

(9) Efter at have gennemgaaet anmeldelsen konkluderede Kommissionen, at den anmeldte fusion gav anledning til alvorlig tvivl om dens forenelighed med faellesmarkedet. Den besluttede derfor den 12. april 1991 at indlede proceduren efter artikel 6, stk. 1, litra c), i forordning (EOEF) nr. 4064/89 i denne sag.

2. Meddelelsen af klagepunkter

(10) Efter undersoegelser i et bredt udsnit af virksomheder, der opererer paa de beroerte markeder som enten konkurrenter eller kunder, sendte Kommissionen den 24. maj 1991 parterne en meddelelse af klagepunkter, hvori den rejste en raekke indsigelser med hensyn til markedet for udskiftningsstartbatterier i Tyskland og Spanien.

(11) De indsigelser, der blev rejst i meddelelsen af klagepunkter, kan sammenfattes saaledes:

a) Det relevante produktmarked

(12) Inden for startbatterier maa der sondres mellem to forskellige produktmarkeder, nemlig:

- markedet for startbatterier til montering som originaludstyr i nye biler (»originalbatterier«), hvor aftagerne er bilindustrien, og

- markedet for startbatterier solgt som reservedele til allerede ibrugtagne biler (»udskiftningsbatterier«).

(13) At der maa sondres mellem disse to markeder, beror ikke saa meget paa forskelle i selve produkterne eller deres funktion, men mere paa den kendsgerning, at konkurrencevilkaarene paa reservedelsmarkedet er vaesensforskellige fra vilkaarene paa markedet for originaludstyr, hvilket indebaerer, at producenterne maa tilpasse deres produktions- og afsaetningsstrategier til de forskellige krav, der stilles paa de to markeder.

(14) Karakteristisk for markedet for originalbatterier er det ganske saerlige praeg, efterspoergselssiden har, idet aftagerne alene er at finde inden for bilindustrien. Paa dette marked drejer det sig om at daekke et begraenset antal kunders ensartede efterspoergsel efter et begraenset antal batterityper (Bosch: (< 40), Varta: (>100)). Af parternes oplysninger i anmeldelsen fremgaar, at [. . .] % (3) af Vartas og [. . .] af Bosch's salg af originalbatterier gaar til fem bilfabrikanter. Hvad produktegenskaber angaar, maa originalbatterier opfylde de saerlige specifikationer, bilfabrikanterne har fastlagt (Bosch/Varta 8. marts 1991, side 4), og de leveres normalt i vaad tilstand paa saerlige paller (Bosch 30. oktober 1990, side 2). Bilfabrikanterne stiller saerlige krav til og kontrollerer produkternes kvalitet og standard, herunder ikke mindst driftssikkerheden. Markedet for originalbatterier er generelt ogsaa praeget af, at batteriproducenterne samarbejder med bilindustrien om forskning i og udvikling af nye produkter, hvilket saetter batterileverandoererne i stand til at holde trit med den seneste tekniske udvikling paa markedet. En yderligere vaesentlig faktor, der goer sig gaeldende paa dette marked, er, at der er tale om leverancer til et begraenset antal aftagere, der stiller krav om »just in time«-levering.

(15) For udskiftningsbatteriers vedkommende er markedet derimod praeget af staerke saesonbestemte svingninger i en efterspoergsel, der omfatter mange forskellige batterityper (Bosch: >200, Varta: < 300), og efterspoergselssiden bestaar af et stort antal forskellige forhandlere, spaendende lige fra indkoebsorganisationer, grossister, bilfabrikanter og butikskaeder til detailforhandlere. Hvad produktegenskaber angaar, fremstilles udskiftningsbatterier - ogsaa naar de saelges til bilfabrikanter - efter almengyldige normer og specifikationer, saaledes at en og samme batteritype kan bruges til flere bilmaerker og -modeller (Varta/Bosch 8. marts 1991, side 4). Udskiftningsbatterier leveres normalt i toer tilstand. Kunderne foerer ikke kontrol med produkternes kvalitet og overensstemmelse med standard (jf. Varta/Bosch 8. marts 1991, side 5), og der er heller ikke tale om feedback eller forsknings-og udviklings (F& U)-samarbejde mellem leverandoer og aftager. Leverandoerer til dette marked maa raade over et forhandler- og servicenet, idet der ofte stilles krav om levering til det lokale salgssted.

(16) Denne sondring mellem markedet for originaludstyr og markedet for reservedele er almindelig praksis i branchen (Bosch 30. oktober 1990, side 2). Den blev i oevrigt ogsaa principielt anerkendt af EF-Domstolen i en sag om lastbildaek (Industrie Michelin mod Kommissionen (4)). Og selv om parterne i den her foreliggende sag har rejst indvendinger mod denne sondring, skelner de ikke desto mindre i praksis selv mellem de to markeder. Deres nye faellesejede selskab er organisatorisk opdelt i to dele, en for originalbatterier og en for udskiftningsbatterier, med hver sin administrerende direktoer (jf. rammeaftalen, pkt. 3.1).

b) Det geografisk relevante marked

(17) Det tyske og det spanske marked for udskiftningsbatterier maa anses for fortsat at vaere rent nationale markeder. Undersoegelser har vist, at konkurrencevilkaarene i de to lande er tilstraekkeligt homogene og samtidig tilstraekkeligt forskellige fra vilkaarene i andre lande til, at der maa vaere tale om to adskilte geografiske markeder.

(18) Denne konklusion underbygges af to faktorer:

- producenternes markedsandele varierer staerkt fra land til land

- som det fremgaar af oplysninger fra parterne og deres konkurrenter, er producenterne i stand til at anvende andre priser i Tyskland og Spanien end i de oevrige medlemsstater for samme batterityper.

(19) At disse forskelle fortsat bestaar, til trods for at der ikke findes saerlige retlige barrierer, skyldes mange forskellige faktorer, der tilsammen foerer til vidt forskellige konkurrencevilkaar i de forskellige medlemsstater.

i) Produktets art og saerlige kendetegn

(20) Der saelges forskellige produktsortimenter i de forskellige medlemsstater, hvilket haenger sammen med, at de krav, der stilles til produkterne, er forskellige fra land til land.

(21) Startbatterier fremstilles efter de saerlige elektriske specifikationer for de forskellige koeretoejstyper. Selv om en enkelt type udskiftningsbatteri kan anvendes til mange forskellige biltyper, produceres der for oejeblikket over 400 forskellige typer udskiftningsbatterier i EF. Hver af disse typer varierer i stoerrelse, effekt m.v.

(22) Salget af de forskellige typer batterier varierer fra medlemsstat til medlemsstat. Hvilke batterityper, der saelges i de forskellige medlemsstater, paavirkes af forskelle i bilparkens sammensaetning i de enkelte lande. De fire store fabrikanter, Varta, Bosch, CEAc og Magneti Marelli, der tilsammen tegner sig for over 50 % af markedet i Tyskland, Spanien, Frankrig og Italien, blev anmodet om at oplyse, hvilke ti batterityper der var mest efterspurgt (bestsellere) i hver af disse medlemsstater, hvor der blev solgt ca. i alt 20 mio. batterier i 1990. Dette gav foelgende resultat:

- i alt 77 forskellige batterityper blev opgivet som vaerende blandt deres ti bestsellere i de fire medlemsstater

- 59 af disse batterityper hoerer til bestsellerne i én medlemsstat (salgsvolumen: 2,3 mio.)

- 11 batterityper hoerer til bestsellerne i to medlemsstater (salgsvolumen: 1 mio.)

- 3 batterityper hoerer til bestsellerne i tre medlemsstater (salgsvolumen: 0,5 mio.)

- 4 batterityper hoerer til bestsellerne i alle fire medlemsstater (salgsvolumen: 2,3 mio.).

(23) I betragtning af det store antal forskellige batterityper, der saelges inden for EF, kan udskiftningsbatterier ikke betragtes som homogene produkter. De forskellige produktsortimenter, der saelges i de forskellige medlemsstater, er derfor aarsag til strukturforskelle i konkurrencevilkaarene.

(24) Dette kan ikke forventes at ville aendre sig i nogen naer fremtid. AArsagen hertil skal isaer soeges i den meget naere sammenhaeng mellem udskiftningsbatterisortimentet og bilparken i hvert enkelt land, og i den kendsgerning, at sammensaetningen af de enkelte landes bilpark ikke har undergaaet nogen stoerre aendringer i de seneste aar. Og i betragtning af, at et batteri i en ny bil normalt har en levetid paa ca. fem aar, ville selv stoerre tilpasninger i bilparkerne i den naermeste fremtid kun faa ret ubetydelige indvirkninger paa markedet for udskiftningsbatterier.

ii) Kundepraeferencer

(25) I hver medlemsstat kan der hos kunderne konstateres en klar praeference for udskiftningsbatterier, der saelges som maerkevarer, men der er forskel paa, hvilke maerker der foretraekkes.

(26) Paa det italienske marked saelger alle stoerre leverandoerer - med ganske faa undtagelser - batterier under eget maerke. I Spanien og Tyskland anslaas fabrikanternes maerkevarer at tegne sig for ca. 80 % af markedet. I Frankrig saas tidligere en tilbagegang i afsaetningen af fabrikanternes egne maerker i takt med, at moderne distributionsformer vandt stoerre udbredelse. Ifoelge Fiat anslaas fabrikanternes egne maerker dog i dag at tegne sig for ca. 60 % af salget. Maalt i vaerdi er deres markedsandel i Frankrig dog endnu stoerre, paa grund af de hoejere priser paa fabrikanternes egne maerker.

(27) At leverandoererne benytter forskellige maerker i de forskellige medlemsstater, fremgaar klart af oplysningerne fra Bosch og Varta. I Tyskland saelger Bosch (en meget betydelig andel) % af sine maerkevareprodukter under maerket »Bosch«, men saelger i Frankrig og Spanien henholdsvis (en meget betydelig andel) % og (en betydelig andel) % af disse produkter under varemaerket »Femsa«. Varta saelger i Spanien og Tyskland henholdsvis (en meget betydelig andel) % og (en meget betydelig andel) % af sine maerkevareprodukter under varemaerket »Varta«, men saelger i Frankrig (en meget betydelig andel) % under maerket »Baroclem« (Varta/Bosch 8. marts 1991, bilag 1a og 1b).

iii) Efterspoergselssidens struktur

(28) Et vigtigt indicium for forskelle i konkurrencevilkaarene er efterspoergslens sammensaetning. Der er store forskelle i de forskellige distributionskanalers fordeling og relative betydning i hver enkelt medlemsstat.

(29) Dette bekraeftes af saavel de anmeldende parter som deres konkurrenter og stemmer i oevrigt ogsaa overens med de undersoegelser, der er foretaget. Af disse undersoegelser fremgaar bl. a.:

- i [ . . . ] og i [ . . . ] afsaettes over 20 % af det samlede salg af udskiftningsbatterier via producentens eget distributionsnet, i [ . . . ] og i [ . . . ] er der tale om under 10 %

- udskiftningsbatterier solgt via bilfabrikanternes (eller disses forhandleres eller importoerers) distributionsnet tegner sig for 20 % af markedet i Frankrig og 15 % af markedet i Tyskland, men for under 10 % i Spanien og 5 % i Italien

- de uafhaengige reservedelsforhandlere udgoer den vigtigste afsaetningskanal i samtlige medlemsstater, men deres andel af den samlede afsaetning af udskiftningsbatterier svinger fra ca. 40 % i Frankrig til over 80 % i Italien. Ogsaa for denne distributionskategoris vedkommende er der imidlertid tale om store forskelle mellem de enkelte kundetyper. I Italien og Spanien foregaar stoerstedelen af salget via detailforhandlere, efterfulgt af grossister, i Tyskland og Storbritannien er det grossisternes indkoebscentraler og i Frankrig ved koebsorganisationer af grossister

- kun i Frankrig har stormagasiner og supermarkeder vaesentlig betydning (over 20 % af markedet), men de er uden betydning i Spanien, Tyskland og Italien (under 5 %)

- i Tyskland og Frankrig har olieselskaberne en vis andel af markedet (ca. 5 %), men er helt uden betydning i Spanien, Italien og Storbritannien (under 1 %).

(30) Selv om der kan forventes visse koncentrationstendenser paa specielt det tyske marked og i Spanien, hvor de moderne distributionsformer endnu ikke har vundet saa stor udbredelse, kan dette dog ikke i nogen overskuelig fremtid ventes at foere til stoerre aendringer i distributionsstrukturerne i de forskellige medlemsstater.

iv) Udbudssiden og hindringer for adgang til markedet

(31) Graden af koncentration paa udbudssiden varierer staerkt fra den ene medlemsstat til den anden. Jo mere koncentreret et markeds udbudsside er, jo vanskeligere er det for nuvaerende eller potentielle konkurrenter at oege deres markedsandel eller traenge ind paa markedet. Der findes stadig oekonomiske barrierer, der laegger hindringer i vejen for at faa adgang til markedet. Dette fremgaar klart af, at selv om der i aarevis ikke har fandtes nogen lovbetingede eller andre handelshindringer i EF paa dette omraade (bortset fra den told, som Spanien vil afskaffe pr. 31. december 1992), har de producenter, der er markedsfoerende i hvert enkelt land, ikke faaet svaekket deres position i naevnevaerdigt omfang, ligesom det som regel kun har vaeret muligt at vinde indpas paa markedet i de fem store medlemsstater ved at overtage en indenlandsk virksomhed eller et eksisterende produktionsanlaeg. Saaledes har f.eks. Tudor overtaget det tyske firma Hagen efter forgaeves at have forsoegt at vinde fodfaeste paa det tyske marked.

c) Dominerende stilling

(32) Efter fusionen vil den nye enhed komme til at indtage en dominerende stilling i Tyskland og Spanien, der vil resultere i, at den effektive konkurrence vil blive haemmet betydeligt, idet:

Paa det tyske marked

Den nye enhed vil faa en markedsandel paa 44,3 %.

Der bliver langt ned til den stoerste konkurrent (>25 %).

De vigtigste konkurrenter er smaa og mellemstore batterifabrikanter.

Varta/Bosch vil faa en overlegen oekonomisk styrke i forhold til de stoerste konkurrenter.

Den nye enhed kommer til at raade over en langt stoerre produktionskapacitet end dens naermeste konkurrenter, hvis kapacitet er noget naer fuldt udnyttet.

De oevrige store europaeiske producenter tegner sig kun for en ringe andel af det tyske marked.

Det spanske marked

Den nye enhed vil faa en markedsandel paa ca. 44,5 %.

Der findes en konkurrent med en lige saa staerk stilling, nemlig Tudor SA, hvilket af mange grunde kunne foere til en bevidst parallelisering af adfaerden mellem de to konkurrenter.

Specielt findes der paa nuvaerende tidspunkt ingen andre stoerre konkurrenter, der vil vaere i stand til at hindre de stoerste konkurrenter paa det spanske marked i bevidst at foelge en parallel adfaerd.

V. AENDRINGER EFTER MEDDELELSEN AF KLAGEPUNKTER

(33) Efter meddelelsen af klagepunkter blev der afholdt mundtlig hoering. Kommissionen har efter denne hoering fastholdt sine indsigelser, for saa vidt angaar det tyske marked.

(34) Efter meddelelsen af klagepunkter er der sket foelgende konkrete aendringer i situationen:

- Fiat har overtaget den franske batteriproducent, CEAc, der har en markedsandel paa 2 til 5 % i Tyskland

- Fiat-koncernen har indgaaet en aftale om at overtage den tyske batteriproducent, Sonnenschein, via CEAc. Sonnenschein har en markedsandel paa 5 til 10 % i Tyskland

- Fra Varta er der afgivet foelgende tilsagn:

Varta har underrettet Kommissionen om, at selskabet har besluttet at bryde forbindelserne til Deta/Mareg-gruppen. Varta vil i forbindelse hermed inden for et naermere fastlagt tidsrum

- opsige licensaftalen med Deta/Mareg-gruppen og ikke forlaenge Deta/Mareg-gruppens ret til at udnytte Vartas ejendomsrettigheder. Nye licensaftaler inden for startbatterier vil kun blive indgaaet med forudgaaende godkendelse fra Kommissionen

- bringe ethvert personsammenfald mellem direktions- og bestyrelsesmedlemmer i Varta og Deta/Mareg-gruppen til ophoer.

VI. VIRKNINGER HERAF PAA DE BEROERTE MARKEDER

(35) Fiats ovennaevnte fusionsplaner (CEAc og Sonnenschein) og tilsagnene fra Varta vil foere til vaesentlige aendringer i markedets struktur og har indflydelse paa vurderingen af fusionen mellem Varta og Bosch for saa vidt angaar spoergsmaalet om dominerende stilling. De kan dog ikke faa nogen indvirkning paa Kommissionens samlede vurdering i relation til definitionen af det beroerte produktmarked og det geografisk relevante marked.

(36) I sin flertalsudtalelse af 17. juli 1991 erklaerede Det Raadgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser, at disse konkrete aendringer ikke var tilstraekkelige til at aendre ved den vurdering, der blev lagt til grund i klagepunkterne. I sin endelige beslutning har Kommissionen i videst mulige udstraekning taget hensyn til det raadgivende udvalgs udtalelse.

1. Beroerte produktmarked

(37) Med hensyn til det beroerte produktmarked har parterne gjort gaeldende, at originalmonterede batterier og udskiftningsbatterier hoerer til et og samme produktmarked. Forud for den mundtlige hoering bekraeftede parterne dog, at der findes en raekke tekniske og kvalitative forskelle mellem de to markeder. De har desuden organiseret deres nye faelles selskab, saaledes at der er en klar adskillelse mellem originalbatterier og udskiftningsbatterier. I betragtning af, at det er almindelig praksis i branchen at sondre mellem originalmonterede bilkomponenter og reservedele, maa Kommissionen af de i klagepunkterne anfoerte grunde fastholde sin hidtidige vurdering.

2. Det geografisk relevante marked

(38) Parterne har desuden anfoert, at det geografisk relevante marked for udskiftningsbatterier er det europaeiske marked. De er ikke enige med Kommissionen i, at konkurrencevilkaarene er forskellige i de forskellige medlemsstater, og har specielt anfaegtet foelgende af de kriterier, Kommissionen lagde til grund i sin vurdering:

(39) a) Med hensyn til produktets art og egenskaber har parterne gjort gaeldende, at batterier er homogene produkter, og at produktsortimenterne ikke er forskellige i de forskellige medlemsstater. Varta har dog givet oplysninger om selskabets 20 mest solgte batterityper (de saakaldte bestsellere) i de fem stoerste medlemsstater (Tyskland, Spanien, Frankrig, Italien, Storbritannien). Af disse oplysninger fremgaar, at det kun er meget faa batterityper, der er bestsellere i mere end en medlemsstat:

- de forskellige batterityper, der hoerer til blandt bestsellerne i en af de fem medlemsstater, taeller i alt 77 typer. De udgoer 69 % af det samlede salg (maengde: [ . . . ] millioner) i disse lande

- 62 af disse batterityper hoerer til bestsellerne i en medlemsstat (maengde: [ . . . ] millioner)

- 8 af disse typer hoerer til bestsellerne i to medlemsstater (maengde: [ . . . ] millioner)

- 3 typer hoerer til bestsellerne i tre medlemsstater (maengde: [ . . . ] millioner)

- 2 typer hoerer til bestsellerne i fire medlemsstater (maengde: [ . . . ] millioner)

- 1 type hoerer til bestsellerne i fem medlemsstater (maengde: [ . . . ] millioner).

(40) I modsaetning til, hvad parterne anfoerer, kan det ikke forventes, at disse forskelle i produktsortimenterne i de forskellige medlemsstater vil blive vaesentligt mindsket, fordi importerede bilers procentvise andel af den samlede bilpark er steget igennem de seneste 20 aar. Paa den ene side kan der vaere store forskelle i de enkelte medlemsstater. Japanske biler tegner sig f. eks. for ca. en tredjedel af Tysklands import af biler, men spiller ingen rolle i Frankrig og Italien. Paa den anden side kan der ikke ventes nogen stoerre tilnaermelse mellem de forskellige produktsortimenter i nogen overskuelig fremtid.

(41) b) Med hensyn til kundepraeferencer, specielt maerkevarers betydning paa det tyske marked, stemmer Kommissionens vurdering af maerkevarebatteriernes markedsandel (ca. 80 %) med parternes egen vurdering (78,8 %). Parterne har endvidere erklaeret, at de i Tyskland saelger (en meget betydelig andel) % (Bosch) og ca. (en meget betydelig andel) % (Varta, inklusive dobbeltmaerker) af deres batterier under deres egne maerker (Varta/Bosch: 8. marts 1991, bilag 1a og 1b).

(42) c) Med hensyn til strukturerne paa udbudssiden har parterne anfoert, at Kommissionen ikke har taget tilstraekkeligt hensyn til importen paa det tyske marked. For det tyske marked har Kommissionen anslaaet importen, der er steget siden 1975, men har vaeret stagnerende i de seneste aar, til ca. 15 %, medens parterne har sat den til 16,4 %. Denne forskel kan ikke anses at vaere saa vaesentlig, at den kan aendre noget ved den generelle vurdering.

(43) d) Paterne har desuden fremfoert, at Kommissionen i sin analyse burde have lagt importmaengden og ikke importvaerdien til grund. Specielt i denne sag mener Kommissionen, at importvaerdien er den eneste stoerrelse, som kan bruges til vurdering af importens betydning. For det foerste er tallene for importmaengder behaeftet med stor usikkerhed, eftersom de officielle importstatistikker er baseret paa vaegt og ikke antal biler, hvilket goer det noedvendigt at opstille yderligere skoen, og desuden omfatter de ogsaa koncernintern import (saaledes udgoer import af startbatterier inden for EF mellem virksomheder tilhoerende Varta-koncernen [ . . . ] batterier) samt salg til konkurrenter (over [ . . . ] batterier). For det andet kan tal for importmaengden ikke bruges til nogen kvalitativ konkurrencemaessig vurdering. Saadanne tal giver ingen vaegtning af de forskellige batterityper, f.eks. til motorcykler og lastbiler. Kommissionen finder det derfor baade noedvendigt og mest hensigtsmaessigt at basere vurderingen paa importvaerdien, fordi disse tal giver et godt billede af markedets vurdering af de paagaeldende produkter, og fordi de rummer alle faktorer af betydning for konkurrencen.

3. Dominerende stilling

(44) De ovennaevnte konkrete aendringer har derimod indflydelse paa den retlige vurdering af, hvorvidt denne fusion vil skabe en dominerende stilling paa det tyske marked.

a) Fiats virksomhedsovertagelser

(45) Fiat/Magneti Marellis overtagelse af CEAc og Sonnenschein har i flere henseender aendret de strukturelle konkurrencevilkaar.

(46) Efter overtagelsen af CEAc og Sonnenschein vil Fiat faa oeget sin markedsandel i Tyskland fra 1 % til over 10 %.

(47) Af endnu stoerre betydning end denne stigning i markedsandelen er den dermed forbundne betydelige aendrig af Fiats konkurrencemaessige potentiel.

(48) Foer overtagelsen var baade Fiat/Magneti Marellis og CEAc's markedspotentiel ret begraenset til trods for begges oekonomiske styrke og Fiats kapacitetsoverskud. Grunden hertil laa i, at Fiat og CEAc ikke var fysisk til stede paa det tyske marked. De raadede specielt ikke over noget kendt tysk maerke og havde kun et marginalt distributionsnet. Fiat og CEAc maatte derfor betragtes som en slags nicheleverandoerer, der leverede til bl.a. grossister, som havde specialiseret sig i franske eller italienske bilkomponenter. De kunne saaledes ikke betragtes som noget reelt alternativ til andre leverandoerer som Varta, Bosch, Deta/Mareg, Hoppecke, Tudor/Hagen eller Sonnenschein, der saelger kendte maerker og har omfattende distributionsnet.

(49) Foer fusionen stod Sonnenschein endog svagere paa markedet, end man skulle tro paa grundlag af selskabets markedsandel, fordi selskabet havde haft store finansielle vanskeligheder og havde staaet over for en raekke miljoeproblemer. Der var intentioner om nedskaeringer i produktionskapaciteten til trods for, at den dengang var fuldt udnyttet.

(50) Fusionen mellem Fiat, CEAc og Sonnenschein vil faa betydelige synergieffekter, som lader formode, at den nye enhed kommer til at staa langt staerkere i konkurrencen, end dens nuvaerende markedsandel umiddelbart tyder paa. Specielt vil Fiat blive i stand til at udligne de ulemper, koncernen hidtil havde i konkurrencen. Fiat faar adgang til et kendt tysk maerke og alle de eksisterende distributionskanaler. I kraft af denne lettere adgang til markedet vil Fiat for foerste gang nogensinde kunne udnytte sin oekonomiske styrke og sin overskudskapacitet paa det tyske marked. Fusionen mellem Fiat, CEAc og Sonnenschein vil skabe en meget staerk konkurrent, der vil staa vaesentligt staerkere i konkurrencen, end det tidligere var tilfaeldet for hver af de implicerede virksomheder.

b) Vartas afbrydelse af forbindelserne til Deta/Mareg

(51) Oploesningen af samarbejdet mellem Varta og Deta/Mareg vil faa indvirkning paa deres indbyrdes konkurrenceforhold i den forstand, at Deta/Mareg herefter vil optraede som en uafhaengig leverandoer paa det tyske marked og reelt komme til at konkurrere med den nye enhed Varta/Bosch.

(52) Foer 1977 tilhoerte Deta/Mareg ligesom Varta Herbert Quandt-koncernen. Denne koncern blev derefter delt, saaledes at Varta og Deta/Mareg blev skilt ad og nu kontrolleres af forskellige medlemmer af Quandt-familien. Ifoelge de foreliggende oplysninger er de to nye virksomhedsgrupper ikke laengere forbundet paa nogen maade, heller ikke via gensidige kapitalinteresser, der kunne betegnes som en retligt relevant forbindelse mellem dem indbyrdes.

(53) Der er imidlertid to omstaendigheder, som paavirker konkurrenceforholdet mellem de to koncerner. For det foerste er der personsammenfald i deres bestyrelser. For det andet har Varta og Deta/Mareg indgaaet en licensaftale, der automatisk forlaenges, og som er langt mere omfattende end de licensaftaler, der normalt indgaas i denne branche. Aftalen drejer sig ikke, som det normalt er tilfaeldet, om saerlige tekniske avendelsesmaader eller -omraader. Den indebaerer tvaertimod en omfattende forpligtelse til samarbejde, herunder i form af gensidig udvesksling af knowhow om produktionsmetoder og produktudvikling, gensidig udnyttelse af patenter og andre beskyttede rettigheder, udveksling af forskning og udvikling samt teknisk bistand gennem udveksling af eksperter i de forskellige produktionsanlaeg. I selve aftalen naevnes desuden Vartas indflydelse i Deta/Mareg.

(54) Som foelge af det omfattende tekniske samarbejde og personsammenfaldet i virksomhedernes bestyrelser bestod der mellem de to grupper et forhold, der var praeget af gensidig hensyntagen, og som udelukkede aegte konkurrence mellem dem paa markederne.

(55) Ophaevelse af denne omfattende aftale mellem Varta og Deta/Mareg maa antages at ville bringe samarbejdsforholdet mellem de to virksomhedsgrupper til ophoer. Deta/Mareg vil derved faa mulighed for at optraede som uafhaengig fabrikant paa dette marked.

(56) Eftersom licensaftalen er af meget kompleks karakter, kan der ikke blive tale om en omgaaende oploesning af disse forbindelser, men det er noedvendigt med en vis overgangsperiode, i loebet af hvilken de implicerede virksomheder kan indstille sig paa den fremtidige afbrydelse af samarbejdet. Den fremtidige oploesning af disse forbindelser vil imidlertid faa oejeblikkelig indvirkning paa virksomhedernes strategier og konkurrencekoncepter.

c) Virkninger for konkurrencen

(57) De to konkrete aendringer - Fiats styrkede stilling paa det tyske marked og oploesningen af samarbejdsforbindelserne mellem Varta og Deta/Mareg - giver anledning til at antage, at Varta/Bosch efter fusionen ikke vil faa ubegraenset handlefrihed uden at maatte tage hensyn til konkurrenter.

(58) Kommissionen drog i klagepunkterne den konklusion, at den nye enhed ville kunne faa en dominerende stilling paa det tyske marked, og denne konklusion var baseret paa en samlet vurdering af en raekke strukturelle faktorer, som i vaesentlig grad tydede paa, at virksomhederne ville komme til at staa meget staerkt paa markedet. Ud over en markedsandel paa 44 %, hvilket er ca. (> 25 %) mere end den naermeste konkurrent, blev der isaer taget hensyn til, at de naeststoerste konkurrenter til den nye enhed var smaa og mellemstore virksomheder med vaesentligt mere begraenset oekonomisk styrke og produktionskapacitet. Den staerkeste af disse konkurrenter, nemlig Deta/Mareg, hvis markedsandel ligger paa over 10 %, kunne desuden ikke anses som nogen uafhaengig konkurrent til Varta/Bosch paa grund af virksomhedens omfattende forbindelser til Varta. Der blev desuden taget hensyn til, at de store europaeiske konkurrenter, Fiat og CEAc, hvis tilstedevaerelse paa det tyske marked kun var rent marginal, sandsynligvis ikke ville faa stoerre betydning i Tyskland, i og med de faktisk ikke var inde paa det tyske marked. Disse strukturelle forhold vil aendre sig, saa snart de konkrete aendringer traeder i kraft.

(59) Selv om Varta/Bosch fortsat vil have en betydelig markedsandel med stor afstand ned til den naermeste konkurrent, vil de vilkaar, hvorunder den nye enhed efter fusionen maa konkurrere, dog blive aendret, navnlig i to henseender.

(60) Fiat bliver den naeststoerste konkurrent, ikke alene i kraft af sin markedsandel (over 10 %). Fiat vil desuden i fremtiden komme til at raade over en lang raekke konkurrenceparametre, som tidligere kun de indenlandske fabrikanter Varta, Bosch, Hoppecke, Deta/Mareg og Tudor/Hagen havde. Fiat kommer specielt til at raade over et veletableret tysk maerke paa et marked, der endnu er praeget af kundernes praeferencer for bestemte maerker. Via Sonnenschein-nettet vil Fiat faa et helt konkret fodfaeste paa det tyske marked, som aabner mulighed for hurtigt og fleksibelt at reagere paa kundernes efterspoergsel. Selskabet kan udvide sin adgang til afsaetningsmarkederne ved at udnytte Sonnenscheins traditionelle forretningsrelationer. Heraf foelger, at Fiat vil faa vaesentlig stoerre handlefrihed paa markedet og saaledes faa mulighed for at tage konkurrencen op paa alle andre markedssegmenter.

(61) Med den bedre adgang til markedet, der opnaas efter overtagelsen af Sonnenschein, vil Fiat/CEAc faa mulighed for at udnytte sin oekonomiske styrke og overskudskapacitet ogsaa paa det tyske marked, hvilket tidligere ikke var muligt paa grund af den begraensede kundekreds.

(62) Det var Varta/Bosch's betydelige markedsandel, der sammen med ovennaevnte strukturfaktorer gav anledning til at antage, at der kunne opstaa en dominerende stilling. Efter de konkrete aendringer, der er sket, virker disse strukturfaktorer imidlertid nu til gunst for Varta/Bosch's naeststoerste konkurrent. Herefter er det i det mindste tvivlsomt, om en markedsandel paa 44 % og den nuvaerende afstand til den naermeste konkurrent er tilstraekkelig til at kunne antage, at der maa foreligge en dominerende stilling.

(63) Endelig vil Deta/Mareg i fremtiden optraede som en uafhaengig konkurrent paa det tyske marked. Som foelge af licensaftalens komplekse karakter som beskrevet ovenfor maa afbrydelsen af samarbejdet og ophaevelsen af personsammenfaldet i virksomhedernes bestyrelse tillaegges meget stor betydning. At disse relationer foerst bringes til ophoer efter et vist tidsrum, er ikke til hinder for denne vurdering. Deta/Mareg-gruppen vil faa mulighed for at tilpasse sin forretningsstrategi til den nye situation og derved hurtigere kunne udvikle sig til en uafhaengig konkurrent. Noedvendigheden af at tilpasse sig den nye situation efter samarbejdets ophoer ventes desuden at ville bevirke, at denne proces vil blive indledt i meget naer fremtid. Processen vil endvidere kunne blive fremskyndet af den saerlige dynamik, der ventes at opstaa i koelvandet paa de fem nye delstaters integrering i den tyske oekonomi.

4. Konklusion

(64) Paa grundlag af samtlige ovennaevnte omstaendigheder finder Kommissionen, at fusionen mellem Varta og Bosch er forenelig med det faelles marked -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Den anmeldte fusion mellem Varta Batterie AG og Robert Bosch GmbH erklaeres forenelig med det faelles marked under forbehold af de i artikel 2 fastsatte paabud.

Artikel 2

Til sikring af uafhaengigheden mellem Deta/Mareg og Varta/Bosch knyttes der til denne beslutning foelgende paabud:

a) Varta opsiger sin licensaftale med Deta/Mareg, saaledes at den ophaeves hurtigst muligt. Ifoelge aftalen kan den opsiges til den 31. december 1993. Naar opsigelsen traeder i kraft, ophoerer ogsaa enhver ret til at udnytte intellektuelle ejendomsrettigheder.

Enhver ny licensaftale om startbatterier maa kun indgaas med Kommissionens forudgaaende godkendelse.

b) Varta sikrer, at der ikke bliver noget personsammenfald mellem medlemmer af Deta/Maregs og Vartas ledende organer (direktion og bestyrelse).

Denne forpligtelse gaelder fra det tidspunkt, hvor der naeste gang skal udpeges medlemmer af Vartas bestyrelse i sommeren 1993.

c) I denne artikel forstaas ved

i) Varta: Varta AG, Varta Batterie AG og ethvert andet selskab, der kontrolleres af Varta-gruppen

ii) Deta/Mareg: Delton AG, CEAG Industrie-Aktien und Anlagen AG, Deta Akkumulatorenwerke GmbH, Mareg Akkumulatoren GmbH og ethvert andet selskab, der kontrolleres af Delton/CEAG/Deta/Mareg-gruppen.

Artikel 3

Denne beslutning er rettet til:

Varta Batterie AG

Am Leineufer 51

D-3000 Hannover 21

Robert Bosch GmbH

D-7000 Stuttgart 10 Udfaerdiget i Bruxelles, den 31. juli 1991. Paa Kommissionens vegne

Leon BRITTAN

Naestformand

(1) EFT nr. L 395 af 30. 12. 1989, s. 1, berigtiget udgave: EFT nr. L 257 af 21. 9. 1990, s. 13. (2) EFT nr. C 302 af 22. 11. 1991, s. 6. (3) I den offentliggjorte udgave af denne beslutning udelades visse oplysninger herefter i medfoer af bestemmelserne i artikel 17, stk. 2, i forordning (EOEF) nr. 4064/89 om bevarelse af forretningshemmeligheder. (4) Sml. 1983, s. 3461.