DA Den Europæiske Unions Tidende L 136/1

RÅDETS AFGØRELSE

af 25. maj 2009

om indgåelse af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter

(2009/404/EF)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR –

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 133 sammenholdt med artikel 300, stk. 2, første afsnit, første punktum

under henvisning til forslag fra Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Kommissionen har på Fællesskabets vegne forhandlet en aftale mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter.

(2) Aftalen og slutakten blev i overensstemmelse med Rådets afgørelse af 18 december 2008 underskrevet på Det Europæiske Fællesskabs vegne den 14 mai 2009 med forbehold af senere indgåelse.

(3) Den i denne afgørelse omhandlede aftale bør godkendes –

TRUFFET FØLGENDE AFGØRELSE:

Artikel 1

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter (1) og de til slutakten knyttede erklæringer godkendes herved på Fællesskabets vegne.

Artikel 2

Formanden for Rådet giver på Det Europæiske Fællesskabs vegne den notifikation, der er nævnt i aftalens artikel 4.

Artikel 3

Denne afgørelse offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende.

Udfærdiget i Bruxelles, den 25 maj 2009 På Rådets vegne J. ŠEBESTA Formand

(1) Aftalens tekst findes se side 2 i denne EUT.

DA Den Europæiske Unions Tidende L 136/2

AFTALE

mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om ændring af aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter

DET EUROPÆISKE FÆLLESSKAB,

i det følgende benævnt »Fællesskabet«, og

DET SCHWEIZISKE FORBUND,

i det følgende benævnt »Schweiz«,

i det følgende tilsammen benævnt »parterne«,

som tager følgende i betragtning:

Aftalen mellem Det Europæiske Fællesskab og Det Schweiziske Forbund om handel med landbrugsprodukter (i det følgende benævnt »aftalen«) trådte i kraft den 1. juni 2002.

Ved aftalens artikel 6 nedsættes Den Blandede Landbrugskomité, der er ansvarlig for at administrere aftalen og sørge for, at den anvendes korrekt (i det følgende benævnt »Komitéen)«.

Ifølge artikel 11 sammenholdt med artikel 5, stk. 2, kan komitéen beslutte at ændre bilag 1 og 2 og appendikserne til de andre bilag undtagen bilag 11. Siden aftalen trådte i kraft, har komitéen truffet beslutning om en række ændringer med henblik på at administrere bilagene til aftalen og appendikserne hertil, især for at tage hensyn til de ajourføringer og tilpasninger, der kræves for at uddybe de bilaterale forbindelser i overensstemmelse med aftalen.

Nogle af de ajourføringer og tilpasninger, der kræves for at tage hensyn til udviklingen i Fællesskabets og i schweizisk ret, falder uden for komitéens beføjelser. Derfor bør bilagene til aftalen ændres og komitéens beføjelser udvides, ved at artikel 11 erstattes, for at gøre det lettere at foretage yderligere ajourføringer og tilpasninger af bilagene til aftalen.

Tilpasninger, der skyldes udvidelsen af Den Europæiske Union, især tilpasninger af listerne over beskyttede betegnelser for vin og spiritus er også omfattet. Samtidig bør de bilaterale forbindelser uddybes på følgende områder: fastlæggelse af anvendelsesområdet for bilag 4 og 5, udbygning af samarbejdet inden for vinkontrol (bilag 7), ligestilling mellem de respektive kontrolordninger for økologisk produktion (bilag 9) og udarbejdelse af den fælles sortsliste over landbrugsplantearter (bilag 6) –

ER BLEVET ENIGE OM FØLGENDE:

Artikel 1

I aftalen foretages følgende ændringer:

1) Artikel 11 affattes således: »Artikel 11 Ændringer Komitéen kan træffe beslutning om at ændre bilagene og appendikserne til bilagene til aftalen.«

2) I artikel 1 i bilag 4 bliver den eksisterende tekst stk. 1, og som stk. 2 indsættes: »2. Uanset aftalens artikel 1 gælder dette bilag for alle planter, planteprodukter og andre objekter opført i appendiks 1, jf. stk. 1.«

3) Artikel 2, stk. 3, i bilag 4 affattes således: »3. Parterne anerkender gensidigt hinandens plantepas udstedt af de organer, som de respektive myndigheder har godkendt. En liste over disse organer, som ajourføres regelmæssigt, kan fås ved henvendelse til de myndigheder, der er nævnt i appendiks 3. Disse plantepas bekræfter, at de pågældende planter, planteprodukter og andre objekter er i overensstemmelse med parternes respektive retsforskrifter som anført i det i stk. 2 omhandlede appendiks 2 og anses for at opfylde dokumentkravene i disse retsforskrifter for omsætning på parternes område af de planter, planteprodukter og andre objekter, der er anført i det appendiks 1, der er nævnt i artikel 1.«

4) Appendiks 3 til bilag 4 affattes som vist i bilag I til denne aftale.

5) I artikel 1 i bilag 5 indsættes som stk. 2a: »2a Uanset aftalens artikel 1 gælder dette bilag for alle produkter, der er omfattet af retsforskrifterne i appendiks 1, jf. stk. 2.«

6) Artikel 5 og 6 i bilag 6 affattes således: »Artikel 5 Sorter 1. Schweiz tillader markedsføring på sit område af udsæd af sorter, der er godkendt i Fællesskabet, for de arter, der er nævnt i den lovgivning, der er opregnet i appendiks 1, første sektion, jf. dog denne artikels stk. 3. 2. Fællesskabet tillader markedsføring på sit område af udsæd af sorter, der er godkendt i Schweiz, for de arter, der er nævnt i den lovgivning, der er opregnet i appendiks 1, første sektion, jf. dog denne artikels stk. 3. 3. Parterne udarbejder i fællesskab en sortsliste for de arter, der er nævnt i den lovgivning, der er opregnet i appendiks 1, første sektion, hvis Fællesskabet foreskriver en fælles sortsliste. Parterne tillader markedsføring på deres område af udsæd af sorter, der er anført i den sortsliste, som de har udarbejdet i fællesskab. 4. Stk. 1, 2 og 3 gælder ikke for genetisk modificerede sorter. 5. Parterne oplyser hinanden om ansøgninger eller om tilbagetrækninger af ansøgninger vedrørende godkendelse, samt om registrering af nye sorter på en national liste samt enhver ændring af denne. De sender efter anmodning hinanden en kort beskrivelse af de vigtigste kendetegn vedrørende brugen af hver ny sort og de kendetegn, der gør det muligt at skelne en sort fra andre kendte sorter. De giver den anden part adgang til de dossierer, som for hver godkendt sort indeholder en beskrivelse af sorten og et klart resumé af alle de forhold, som godkendelsen er baseret på. De meddeler hinanden resultaterne af vurderingerne af risiciene ved udsætning af genetisk modificerede sorter i miljøet. 6. Parterne kan afholde tekniske rådslagninger for at vurdere de forhold, som en af parternes godkendelse af en sort er baseret på. Arbejdsgruppen »Udsæd« informeres efter omstændighederne om resultaterne af disse rådslagninger. 7. For at lette udvekslingen af de i stk. 5 omhandlede oplysninger anvender parterne bestående eller nyudviklede edb-systemer til udveksling af oplysninger. Artikel 6 Undtagelser 1. Fællesskabets og Schweiz' undtagelser i appendiks 3 accepteres henholdsvis af Fællesskabet og Schweiz i forbindelse med handelen med udsæd af arter, der er omfattet af den lovgivning, der er opregnet i appendiks 1, første sektion. 2. Parterne oplyser hinanden om enhver undtagelse for markedsføring af udsæd, de agter at indføre på deres område eller en del af deres område. I tilfælde af undtagelser af kort varighed eller undtagelser, der kræver en umiddelbar ikrafttrædelse, er en efterfølgende notifikation tilstrækkelig. 3. Uanset artikel 5, stk. 1 og 3, kan Schweiz beslutte på sit område at forbyde markedsføring af udsæd af godkendte sorter i henhold til Fællesskabets fælles sortsliste. 4. Uanset artikel 5, stk. 2 og 3, kan Fællesskabet beslutte på sit område at forbyde markedsføring af udsæd af godkendte sorter i henhold til Schweiz' nationale sortsliste. 5. Stk. 3 og 4 anvendes i de tilfælde, der er fastsat i parternes lovgivning som anført i appendiks 1, første sektion. 6. Begge parter kan anvende stk. 3 og 4: — i tre år efter ikrafttrædelsen af dette bilag for de sorter, der er godkendt i Fællesskabet eller i Schweiz inden dette bilags ikrafttrædelse — i tre år efter modtagelsen af de i artikel 5, stk. 5, omhandlede oplysninger for sorter, der er godkendt i Fællesskabet eller i Schweiz efter dette bilags ikrafttrædelse. 7. Stk. 6 anvendes analogt på sorter af arter, der er omfattet af bestemmelser, der er tilføjet, i henhold til artikel 4, til listen i appendiks 1, første sektion, efter dette bilags ikrafttrædelse. 8. Parterne kan afholde tekniske rådslagninger for at vurdere rækkevidden af de i stk. 1 til 4 omhandlede undtagelser for dette bilag. 9. Stk. 8 anvendes ikke, når kompetencen for beslutning om undtagelser henhører under Fællesskabets medlemsstaters ressort efter lovgivningsbestemmelserne i appendiks 1, første sektion. Samme stk. 8 anvendes ikke for de undtagelser, som Schweiz vedtager i lignende tilfælde.«

7) Artikel 2 i bilag 7 affattes således: »Artikel 2 Dette bilag gælder for vinprodukter som defineret i den i appendiks 4 nævnte lovgivning.«

8) Artikel 5, 6 og 7 i bilag 7 affattes således: »Artikel 5 1. Parterne træffer alle nødvendige foranstaltninger i overensstemmelse med dette bilag for gensidigt at beskytte de i artikel 6 omhandlede betegnelser, der anvendes til beskrivelse og præsentation af vinprodukter, som nævnt i artikel 2, med oprindelse i parternes område. Med henblik herpå sørger hver part for retsmidler til effektivt at beskytte geografiske betegnelser og forhindre anvendelsen af en geografisk betegnelse eller et traditionelt udtryk til at betegne et vinprodukt, som ikke er omfattet af denne betegnelse eller dette udtryk. 2. En parts beskyttede betegnelser er udelukkende forbeholdt de produkter med oprindelse i den parts område, som de gælder for, og må kun anvendes på de betingelser, som er fastsat i denne parts love og administrative bestemmelser, jf. dog stk. 3 til 8. 3. Den beskyttelse, der er nævnt i stk. 1 og 2, udelukker bl.a., at en beskyttet betegnelse anvendes til andre vinprodukter, jf. artikel 2, end dem, som betegnelsen er forbeholdt, selv om: — produktets virkelige oprindelse er angivet — den pågældende geografiske betegnelse er anvendt i oversættelse — denne betegnelse ledsages af udtryk som »art«, »type«, »måde«, »efterligning«, »metode« eller lignende. 4. I tilfælde af enslydende geografiske betegnelser gælder følgende: a) hvis to betegnelser, der er beskyttet i medfør af dette bilag, er enslydende, skal begge betegnelser beskyttes, forudsat at forbrugerne ikke vildledes om vinproduktets virkelige oprindelse b) hvis en betegnelse, der er beskyttet i medfør af dette bilag, er identisk med navnet på et geografisk område uden for parternes områder, må sidstnævnte navn kun anvendes til at betegne og præsentere et vinprodukt i det geografiske område, som navnet henviser til, hvis det er blevet anvendt traditionelt og varigt, hvis oprindelseslandet har fastsat bestemmelser for anvendelsen af det, og hvis forbrugerne ikke fejlagtigt forledes til at tro, at vinen har oprindelse i den pågældende parts område. 5. Beskyttelsen af et traditionelt udtryk gælder kun for det eller de sprog, hvorpå det er anført i appendiks 2. 6. Beskyttelsen af et traditionelt udtryk gælder kun for anvendelsen af det til den eller de vinkategorier, som det er knyttet til i appendiks 2. 7. I tilfælde af enslydende traditionelle udtryk gælder følgende: a) hvis to udtryk, der er beskyttet i medfør af dette bilag, er enslydende, skal begge udtryk beskyttes, forudsat at forbrugerne ikke vildledes om vinproduktets virkelige oprindelse b) hvis et udtryk, der er beskyttet i medfør af dette bilag, er identisk med en betegnelse for et vinprodukt, der ikke har oprindelse i parternes områder, må sidstnævnte betegnelse kun anvendes til at betegne og præsentere et vinprodukt, hvis den er blevet anvendt traditionelt og varigt, hvis oprindelseslandet har fastsat bestemmelser for anvendelsen af den, og hvis forbrugerne ikke fejlagtigt forledes til at tro, at produktet har oprindelse i den pågældende parts område. 8. Komitéen kan om nødvendigt fastsætte praktiske regler om anvendelse, der gør det muligt at skelne de enslydende betegnelser og udtryk, der er nævnt i stk. 4 og 7, fra hinanden, samtidig med at der tages hensyn til behovet for, at de berørte producenter får ensartet behandling, og at forbrugerne ikke vildledes. 9. Parterne giver afkald på at påberåbe sig bestemmelserne i artikel 24, stk. 4, 6 og 7, i TRIPs-aftalen til at nægte at yde den anden parts betegnelser beskyttelse. 10. Den eksklusive beskyttelse, der er nævnt i denne artikels stk. 1, 2 og 3, gælder for betegnelsen »Champagne«, der står på Fællesskabets liste i appendiks 2 til dette bilag. Denne eksklusive beskyttelse er dog ikke til hinder for, at ordet »Champagne« i en overgangsperiode på to år fra aftalens ikrafttrædelse den 1. juni 2002 anvendes til betegnelse og præsentation af visse vine med oprindelse i canton de Vaud i Schweiz, hvis disse vine ikke afsættes på Fællesskabets område og forbrugerne ikke vildledes om vinens virkelige oprindelse. Artikel 6 Følgende betegnelser er beskyttede: a) for så vidt angår vinprodukter med oprindelse i Fællesskabet: — henvisninger til den medlemsstat, hvor vinproduktet har oprindelse — de særlige udtryk, som er anført i appendiks 2 — de geografiske betegnelser, som er anført i appendiks 2 — de traditionelle udtryk, som er anført i appendiks 2. b) for så vidt angår vinprodukter med oprindelse i Schweiz: — betegnelsen »Suisse«, »Schweiz«, »Svizzera«, »Svizra« eller andre betegnelser, der henviser til dette land — de særlige udtryk, som er anført i appendiks 2 — de geografiske betegnelser, som er anført i appendiks 2 — de traditionelle udtryk, som er anført i appendiks 2. Artikel 7 1. Registrering af et varemærke for et vinprodukt som nævnt i artikel 2, der indeholder eller består af en geografisk betegnelse eller et traditionelt udtryk, som er beskyttet i medfør af dette bilag, afvises, hvis det pågældende produkt ikke har oprindelse: — det sted, der fremgår af den geografiske betegnelse, eller — det sted, hvor det traditionelle udtryk legitimt anvendes. Varemærker, der er registreret i modstrid med første afsnit, annulleres efter anmodning fra en interesseret part. 2. Varemærker, som benyttes på en måde, der svarer til en af de i stk. 1 omhandlede situationer, og som er ansøgt om, registreret eller indarbejdet i handelen i en part i god tro (herunder i Fællesskabets medlemsstater) forud for datoen for beskyttelse af den anden parts geografiske betegnelse eller traditionelle udtryk i medfør af denne aftale, må fortsat benyttes uanset den beskyttelse, der ydes den geografiske betegnelse eller det traditionelle udtryk, som må benyttes side om side med det berørte varemærke.«

9) I artikel 16 i bilag 7 indsættes som stk. 7: »7. Oplysningerne i hver enkelt parts analytiske database, som indeholder data, der er opnået ved analysering af deres respektive vinprodukter, stilles til rådighed for de laboratorier, som parterne har udpeget til dette formål, hvis de ønsker det. Der videregives kun analysedata, der er relevante for fortolkningen af en analyse af en prøve med lignende kendetegn og oprindelse.«

10) Appendiks 1 til bilag 7 affattes som vist i bilag II til denne aftale.

11) I del A.I. i appendiks 2 til bilag 7 erstattes henvisningerne til Rådets forordning (EØF) nr. 823/87 og Rådets forordning (EØF) nr. 4252/88 af: Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin (EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1791/2006 af 20. november 2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

12) Del A.II. i appendiks 2 til bilag 7 ændres som vist i bilag III (1) til denne aftale.

13) Del B i appendiks 2 til bilag 7 affattes som vist i bilag IV til denne aftale.

14) Appendiks 3 til bilag 7 affattes som vist i bilag V (2) til denne aftale.

15) Appendiks 4, jf. bilag VI til denne aftale, indsættes i bilag 7.

16) Artikel 2 i bilag 8 affattes således: »Artikel 2 Dette bilag gælder for spiritus og aromatiserede drikkevarer (aromatiseret vin, aromatiserede vinbaserede drikkevarer og aromatiserede cocktails af vinprodukter) som defineret i den i appendiks 5 nævnte lovgivning.«

17) Artikel 4, stk. 2, i bilag 8 affattes således: »2. Betegnelsen »marc« eller »brændevin af presserester af druer« kan erstattes af betegnelsen »Grappa« for spiritus, der er fremstillet i de italiensktalende områder af Schweiz af druer fra disse områder, og som er nævnt i appendiks 2, i overensstemmelse med den forordning, som er nævnt i appendiks 5, litra a), første led.«

18) Artikel 5, stk. 4, i bilag 8 affattes således: »4. Parterne giver afkald på at påberåbe sig bestemmelserne i artikel 24, stk. 4, 6 og 7, i TRIPs-aftalen til at nægte at yde den anden parts betegnelser beskyttelse.«

19) Appendiks 1 til bilag 8 affattes som vist i bilag VII til denne aftale.

20) Appendiks 2 til bilag 8 affattes som vist i bilag VIII til denne aftale.

21) Appendiks 5, jf. bilag IX til denne aftale, indsættes i bilag 8.

22) I artikel 3 i bilag 9 indsættes som stk. 3: »3. Ved import mellem parterne af økologiske produkter, der har oprindelse i eller er overgået til fri omsætning i en af parterne, og som er omfattet af ækvivalensordninger som nævnt i stk. 1, skal der ikke fremlægges kontrolattester.«

Artikel 2

1. Denne aftales bilag I til IX udgør en integrerende del af aftalen.

2. Denne aftale udgør en integrerende del af aftalen. Den er gældende i samme tidsrum og i henhold til samme retningslinjer som aftalen.

Artikel 3

1. Den bulgarske, estiske, lettiske, litauiske, maltesiske, polske, rumænske, slovakiske, slovenske, tjekkiske og ungarske udgave af aftalen og samtlige bilag og protokoller og slutakten hertil, har samme gyldighed.

2. Den blandede komité, der er nedsat ved aftalens artikel 6, godkender de autentiske tekster til aftalen på de nye sprog.

Artikel 4

1. Denne aftale ratificeres eller godkendes af parterne i overensstemmelse med deres egne procedurer.

2. Parterne giver hinanden notifikation om afslutningen af disse procedurer.

3. Aftalen træder i kraft den første dag efter datoen for den sidste notifikation om godkendelse. Denne aftale anvendes midlertidigt fra den første dag i den anden måned efter undertegnelsesdatoen.

Artikel 5

Aftalen er udfærdiget i to eksemplarer på bulgarsk, dansk, engelsk, estisk, finsk, fransk, græsk, italiensk, lettisk, litauisk, maltesisk, nederlandsk, polsk, portugisisk, rumænsk, slovakisk, slovensk, spansk, svensk, tjekkisk, tysk, og ungarsk, idet hver af disse tekster har samme gyldighed.

Съставено в Брюксел на четиринадесети май две хиляди и девета година. Hecho en Bruselas, el catorce de mayo de dos mil nueve. V Bruselu dne čtrnáctého května dva tisíce devět. Udfærdiget i Bruxelles den fjortende maj to tusind og ni. Geschehen zu Brüssel am vierzehnten Mai zweitausendneun. Kahe tuhande üheksanda aasta maikuu neljateistkümnendal päeval Brüsselis. Έγινε στις Βρυξέλλες, στις δέκα τέσσερις Μαΐου δύο χιλιάδες εννιά. Done at Brussels on the fourteenth day of May in the year two thousand and nine. Fait à Bruxelles, le quatorze mai deux mille neuf. Fatto a Bruxelles, addì quattordici maggio duemilanove. Briselē, divtūkstoš devītā gada četrpadsmitajā maijā. Priimta du tūkstančiai devintų metų gegužės keturioliktą dieną Briuselyje. Kelt Brüsszelben, a kétezer-kilencedik év május tizennegyedik napján. Magħmul fi Brussell, fl-erbatax-il jum ta' Mejju tas-sena elfejn u disgħa. Gedaan te Brussel, de veertiende mei tweeduizend negen. Sporządzono w Brukseli dnia czternastego maja roku dwa tysiące dziewiątego. Feito em Bruxelas, em catorze de Maio de dois mil e nove. Încheiat la Bruxelles la paisprezece mai două mii nouă. V Bruseli dňa štrnásteho mája dvetisícdeväť. V Bruslju, dne štirinajstega maja leta dva tisoč devet. Tehty Brysselissä neljäntenätoista päivänä toukokuuta vuonna kaksituhattayhdeksän. Som skedde i Bryssel den fjortonde maj tjugohundranio. За Европейската общност Por la Comunidad Europea Za Evropské společenství For Det Europæiske Fællesskab Für die Europäische Gemeinschaft Euroopa Ühenduse nimel Για την Ευρωπαϊκή Κοινότητα For the European Community Pour la Communauté européenne Per la Comunità europea Eiropas Kopienas vārdā Europos bendrijos vārdā az Európai Közösség részéről Għall-Komunità Ewropea Voor de Europese Gemeenschap W imieniu Wspólnoty Europejskiej Pela Comunidade Europeia Pentru Comunitatea Europeană Za Európske spoločenstvo Za Evropsko skupnost Euroopan yhteisön puolesta På Europeiska gemenskapens vägnar За Конфедерация Швейцария Por la Confederación Suiza Za Švýcarskou konfederaci For Det Schweiziske Forbund Für die Schweizerische Eidgenossenschaft Šveitsi Konföderatsiooni nimel Για την Ελβετική Συνομοσπονδία For the Swiss Confederation Pour la Confédération suisse Per la Confederazione Svizzera Šveices Konfederācijas vārdā - Šveicarijos Konfederacijos vardu a Svájci Államszövetség részéről Għall-Konfederazzjoni Żvizzera Voor de Zwitserse Bondsstaat W imieniu Konfederacji Szwajcarskiej Pela Confederação Suíça Pentru Confederaţia Elveţiană Za Švajčiarsku konfederáciu Za Švicarsko konfederacijo Sveitsin valaliiton puolesta På Schweiziska edsförbundets vägnar

(1) I overensstemmelse dels med artikel 14, stk. 1, litra c), artikel 24, 28 og 29 i forordning (EF) nr. 753/2002 vedrørende traditionelle Fællesskabsudtryk, dels med artikel 28, litra a), og artikel 31 i forordning (EF) nr. 753/2002 om geografiske enheder.

(2) N.B.: Del II i det tidligere appendiks 3 ophæves.

BILAG I

APPENDIKS 3 TIL BILAG 4

Myndigheder, der efter anmodning skal udlevere en liste over officielle organer med ansvar for at udstede plantepas

A. Det europæiske fællesskab:

Den centrale myndighed for hver medlemsstat, som er nævnt i artikel 1, stk. 4, i Rådets direktiv 2000/29/EF af 8. maj 2000 (1).

Belgien: Service public fédéral Santé publique Sécurité de la chaîne alimentaire et Environnement DG Animaux, végétaux et alimentation Service Politique sanitaire animaux et végétaux Division Protection des végétaux Euro station II (7e étage) Place Victor Horta 40 boîte 10 B-1060 BRUXELLES Bulgarien: NSPP National Service for Plant Protection 17, Hristo Botev, blvd., floor 5 BG — SOFIA 1040 Tjekkiet: State Phytosanitary Administration Bubenská 1477/1 CZ — 170 00 PRAHA 7 Danmark: Ministeriet for Fødevarer, Landbrug og Fiskeri Plantedirektoratet Skovbrynet 20 DK — 2800 Kgs. LYNGBY Tyskland: Julius Kühn-Institut — Institut für nationale und internationale Angelegenheiten der Pflanzengesundheit — Messeweg 11/12 D-38104 Braunschweig Estland: Plant Production Inspectorate Teaduse 2 EE — 75501 SAKU HARJU MAAKOND Irland: Department of Agriculture and Food Maynooth Business Campus Co. Kildare IRL Grækenland: Ministry of Agriculture General Directorate of Plant Produce Directorate of Plant Produce Protection Division of Phytosanitary Control 150 Sygrou Avenue GR — 176 71 ATHENS Spanien: Subdirectora General de Agricultura Integrada y Sanidad Vegetal Ministerio de Agricultura, Pesca y Alimentación Dirección General de Agricultura Subdirección General de Agricultura Integrada y Sanidad Vegetal c/Alfonso XII, no 62 — 2a planta E — 28071 MADRID Frankrig: Ministère de l'Agriculture et la Pêche Sous Direction de la Protection des Végétaux 251, rue de Vaugirard F — 75732 PARIS CEDEX 15 Italien: Ministero delle Politiche Agricole e Forestali (MiPAF) Servizio Fitosanitario Via XX Settembre 20 I — 00187 ROMA Cypern: Ministry of Agriculture, Natural Resources and Environment Department of Agriculture Loukis Akritas Ave. CY — 1412 LEFKOSIA Letland: State Plant Protection Service Republikas laukums 2 LV — 1981 RIGA Litauen: State Plant Protection Service Kalvariju str. 62 LT — 2005 VILNIUS Luxembourg: Ministère de l'Agriculture Adm. des Services Techniques de l'Agriculture Service de la Protection des Végétaux 16, route d'Esch — BP 1904 L — 1019 LUXEMBOURG Ungarn: Ministry of Agriculture and Rural Development Department for Plant Protection and Soil Conservation Kossuth tér 11 HU — 1860 BUDAPEST 55 Pf. 1 Malta: Plant Health Department Plant Biotechnology Center Annibale Preca Street MT — LIJA, LJA 1915 Nederlandene: Plantenziektenkundige Dienst Geertjesweg 15/Postbus 9102 NL — 6700 HC WAGENINGEN Østrig: Bundesministerium für Land- und Forstwirtschaft, Umwelt und Wasserwirtschaft Referat III 9 a Stubenring 1 A — 1012 WIEN Polen: The State Plant Health and Seed Inspection Service Main Inspectorate of Plant Health and Seed Inspection 42, Mlynarska Street PL — 01-171 WARSAW Portugal: Direcção-Geral de Agricultura e Desenvolvimento Rural (DGADR) Avenida Afonso Costa, 3 PT — 1949-002 LISBOA Rumænien: Phytosanitary Direction Ministry of Agriculture, Forests and Rural Development 24th Carol I Blvd. Sector 3 RO — BUCHAREST Slovenien: MAFF — Phytosanitary Administration of the Republic of Slovenia Plant Health Division Einspielerjeva 6 SI — 1000 LJUBLJANA Slovakiet: Ministry of Agriculture Department of plant commodities Dobrovicova 12 SK — 812 66 BRATISLAVA Finland: Ministry of Agriculture and Forestry Unit for Plant Production and Animal Nutrition Department of Food and health Mariankatu 23 P.O. Box 30 FI — 00023 GOVERNMENT FINLAND Sverige: Jordbruksverket Swedish Board of Agriculture Plant Protection Service S — 55182 JÖNKÖPING Det Forenede Kongerige: Department for Environment, Food and Rural Affairs Plant Health Division Foss House King's Pool Peasholme Green UK — YORK YO1 7PX

B. Schweiz:

Office fédéral de l'agriculture

CH-3003 BERNE

(1) EFT L 169 af 10.7.2000, s. 1.

BILAG II

APPENDIKS 1 TIL BILAG 7

Liste over retsakter vedrørende vinprodukter (1), jf. artikel 4

A. Retsakter om import til og afsætning i Schweiz af vinprodukter med oprindelse i Fællesskabet

RETSAKTER, DER HENVISES TIL:

1. Rådets direktiv 75/106/EØF af 19. december 1974 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om færdigpakning af visse væsker i bestemte volumenstørrelser (EFT L 42 af 15.2.1975, s. 1), senest ændret ved direktiv 89/676/EØF (EFT L 398 af 30.12.1989, s. 18).

3. Rådets direktiv 89/396/EØF af 14. juni 1989 om angivelser af eller mærker til identifikation af et bestemt levnedsmiddelparti (EFT L 186 af 30.6.1989, s. 21), senest ændret ved direktiv 92/11/EØF (EFT L 65 af 11.3.1992, s. 32).

6. Europa-Parlamentets og Rådets direktiv 2000/13/EF af 20. marts 2000 om indbyrdes tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om mærkning af og præsentationsmåder for levnedsmidler samt om reklame for sådanne levnedsmidler (EFT L 109 af 6.5.2000, s. 29), ændret ved direktiv 2003/89/EF (EUT L 308 af 25.11.2003, s. 1).

7. Kommissionens direktiv 2002/63/EF af 11. juli 2002 om EF-metoder til prøveudtagning til officiel kontrol af pesticidrester i og på vegetabilske og animalske produkter og om ophævelse af direktiv 79/700/EØF (EFT L 187 af 16.7.2002, s. 30).

8. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1935/2004 af 27. oktober 2004 om materialer og genstande bestemt til kontakt med fødevarer og om ophævelse af direktiv 80/590/EØF og 89/109/EØF (EUT L 338 af 13.11.2004, s. 4).

9. Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 396/2005 af 23. februar 2005 om maksimalgrænseværdier for pesticidrester i eller på vegetabilske og animalske fødevarer og foderstoffer og om ændring af Rådets direktiv 91/414/EØF (EUT L 70 af 16.3.2005, s. 1).

10. Rådets forordning (EØF) nr. 315/93 af 8. februar 1993 om fællesskabsprocedurer for forurenende stoffer i levnedsmidler (EFT L 37 af 13.2.1993, s. 1), senest ændret ved Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EF) nr. 1882/2003 (EUT L 284 af 31.10.2003, s. 1).

11. Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin (EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1791/2006 af 20. november 2006 (EUT L 363 af 20.12.2006, s. 1).

12. Kommissionens forordning (EØF) nr. 1907/85 af 10. juli 1985 om listen over vinstoksorter og områder med produktion af vin, der kan indføres og anvendes til fremstilling af mousserende vin i Fællesskabet (EFT L 179 af 11.7.1985, s. 21).

14. Kommissionens forordning (EF) nr. 1227/2000 af 31. maj 2000 om gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin for så vidt angår produktionskapacitet (EFT L 143 af 16.6.2000, s. 1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1216/2005 (EUT L 199 af 29.7.2005, s. 32).

15. Kommissionens forordning (EF) nr. 1607/2000 af 24. juli 2000 om gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin, især for afsnittet om kvalitetsvine fra bestemte dyrkningsområder (EFT L 185 af 25.7.2000, s. 17).

16. Kommissionens forordning (EF) nr. 1622/2000 af 24. juli 2000 om visse gennemførelsesbestemmelser til forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin, og om en EF-kodeks for ønologiske fremgangsmåder og behandlingsmetoder (EFT L 194 af 31.7.2000, s. 1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1507/2006 (EUT L 280 af 12.10.2006, s. 9).

17. Kommissionens forordning (EF) nr. 884/2001 af 24. april 2001 om gennemførelsesbestemmelser for dokumenter, der ledsager vinprodukter ved transport, og om til- og afgangsbøger i vinsektoren (EFT L 128 af 10.5.2001, s. 32), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1507/2006 (EUT L 280 af 12.10.2006, s. 9). Ved anvendelsen af bilaget tilpasses forordningen således: a) hvis dokumentet attesterer rigtigheden af oprindelsesbetegnelsen som nævnt i forordningens artikel 7, bekræftes angivelserne for så vidt angår artikel 7, stk. 1, litra c), første led: — på eksemplar 1, 2 og 4 af det dokument, der er nævnt i forordning (EØF) nr. 2719/92 eller — på eksemplar 1 og 2 af det dokument, der er nævnt i forordning (EØF) nr. 3649/92 b) ved transport som nævnt i artikel 8, stk. 2, gælder følgende bestemmelser: i) for det dokument, der er nævnt i forordning (EØF) nr. 2719/92: — ledsager eksemplar 2 produktet fra indladningsstedet til aflæsningsstedet i Schweiz, hvor det afleveres til modtageren eller dennes repræsentant — afleverer modtageren eksemplar 4 eller en bekræftet kopi heraf til de schweiziske myndigheder. ii) for det dokument, der er nævnt i forordning (EØF) nr. 3649/92: — ledsager eksemplar 2 produktet fra indladningsstedet til aflæsningsstedet i Schweiz, hvor det afleveres til modtageren eller dennes repræsentant — afleverer modtageren en bekræftet kopi af eksemplar 2 til de schweiziske myndigheder. c) ud over angivelserne i artikel 3 indeholder dokumentet en angivelse til identifikation af det parti, som vinproduktet tilhører, jf. Rådets direktiv 89/396/EØF (EFT L 186 af 30.6.1989, s. 21).

18. Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002 af 29. april 2002 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 om den fælles markedsordning for vin, især kapitlet om beskrivelse, betegnelse, præsentation og beskyttelse af visse vinprodukter (EFT L 118 af 4.5.2002, s. 1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1951/2006 (EUT L 367 af 22.12.2006, s. 46).

B. Retsakter om import til og afsætning i Fællesskabet af vinprodukter med oprindelse i Schweiz

RETSAKTER, DER HENVISES TIL:

1. Loi fédérale om landbrug af 29. april 1998, senest ændret den 24. marts 2006 (RO [Recueil officiel] 2006 3861).

2. Ordonnance om vindyrkning og import af vin af 7. december 1988 (RO 2005 2159).

3. Ordonnance udstedt af OFAG (Office Fédéral de l'Agriculture) af 7. december 1998 om forbundssortimentet af druesorter og om sortsundersøgelse (RO 1999 535).

4. Ordonnance af 28. maj 1997 om kontrol med handelen med vin, senest ændret den 8. november 2006 (RO 2006 4705).

5. Loi fédérale af 9. oktober 1992 om levnedsmidler og konventionelle varer (lov om levnedsmidler, LDA1), senest ændret den 16. december 2005 (RO 2006 2363).

6. Ordonnance af 23. november 2005 om levnedsmidler og konventionelle varer (ODAlOUs), senest ændret den 15. november 2006 (RO 2006 4909).

7. Ordonnance af 23. november 2005 udstedt af DFI om alkoholholdige drikkevarer, senest ændret den 15. november 2006 (RO 2006 4967). Uanset artikel 10 i denne ordonnance er reglerne for betegnelse og præsentation dem, der gælder for produkter, der importeres fra tredjelande, jf. følgende forordninger: 1) Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 af 17. maj 1999 om den fælles markedsordning for vin (EFT L 179 af 14.7.1999, s. 1), kapitel II i afsnit V og bilag VII og VIII, senest ændret ved forordning (EF) nr. 1795/2003 (EUT L 262 af 14.10.2003, s. 1). Ved anvendelsen af bilaget tilpasses forordningen således: aa) uanset del A, punkt 2, litra a) og b), i bilag VII kan udtrykkene »vin de table« og »vin de pays« samt oversættelserne heraf anvendes for schweiziske vine (klasse 2-vine) på de betingelser, der er fastsat i den schweiziske lovgivning bb) når den schweiziske vin er påfyldt beholdere med et nominelt rumfang på højst 60 liter, kan importøren som omhandlet i del A, punkt 3, litra b), andet led, i bilag VII, erstattes af navnet på den schweiziske producent, »encaveur« (kælderfirma), forhandler eller tapper 2) Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002 af 29. april 2002 om visse gennemførelsesbestemmelser til Rådets forordning (EF) nr. 1493/1999 for så vidt angår beskrivelse, betegnelse, præsentation og beskyttelse af visse vinprodukter (EFT L 118 af 4.5.2002, s. 1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 316/2004 af 20. februar 2004 (EUT L 55 af 24.2.2004, s. 16). Ved anvendelsen af bilaget tilpasses forordningen således: aa) uanset forordningens artikel 12, stk. 4, kan det virkelige alkoholindhold angives med tiendedele % vol enheder bb) uanset artikel 16, stk. 1, kan udtrykkene »demi-sec« og »moelleux« erstattes af henholdsvis »légèrement doux« og »demi-doux« cc) uanset forordningens artikel 18 er det tilladt at angive høståret for en vin i klasse 1 eller 2, hvis mindst 85 % af de druer, som vinen er fremstillet af, er høstet det år dd) uanset forordningens artikel 19 er det tilladt at anføre en eller flere vinstoksorter, hvis mindst 85 % af den schweiziske vin er fremstillet af den eller de nævnte sorter. Er der anvendt flere sorter, anføres de efter anvendt mængde med den største mængde først. Henvisninger i forordningen til »producentmedlemsstat(er)« betragtes også som henvisninger til Schweiz.

8. Ordonnance udstedt af DFI af 23. november 2005 om mærkning af og reklame for fødevarer (OEDAI), senest ændret den 15. november 2006 (RO 2006 4981).

9. Ordonnance udstedt af DFI af 23. november 2005 om tilladte tilsætningsstoffer i fødevarer (Ordonnance om tilsætningsstoffer, Oadd) (RO 2005 6191).

10. Ordonnance af 26. juni 1995 om fremmede stoffer og ingredienser i fødevarer (Ordonnance om fremmede stoffer og ingredienser, OSEC), senest ændret den 29. september 2006 (RO 2006 4099).

11. Rådets direktiv 75/106/EØF af 19. december 1974 om tilnærmelse af medlemsstaternes lovgivning om færdigpakning af visse væsker i bestemte volumenstørrelser (EFT L 42 af 15.2.1975, s. 1), senest ændret ved direktiv 89/676/EØF (EFT L 398 af 30.12.1989, s. 18).

(1) For Fællsskabsrettens vedkommende: situationen pr. 5. september 2006. For schweizisk rets vedkommende: situationen pr. 31. december 2006.

BILAG III

APPENDIKS 2(A)II TIL BILAG 7

Beskyttede betegnelser som nævnt i artikel 6

A. Beskyttede betegnelser for vinprodukter med oprindelse i Fællesskabet

II. Geografiske betegnelser og traditionelle udtryk opdelt efter medlemsstat

Der foretages følgende ændringer:

1) Der indsættes følgende overskrifter: X. Vin med oprindelse i Tjekkiet XI. Vin med oprindelse på Cypern XII. Vin med oprindelse i Ungarn XIII. Vin med oprindelse på Malta XIV. Vin med oprindelse i Slovakiet XV. Produkter med oprindelse i Slovenien XVI. Vin med oprindelse i Belgien XVII. Vin med oprindelse i Bulgarien XVIII. Vin med oprindelse i Rumænien

2) I afsnit I (vin med oprindelse i Tyskland) foretages følgende ændringer: — I del A udgår punkt 1.2.14. — Del B affattes således: B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog Qualitätswein kvbd tysk Qualitätswein garantierten Ursprungs/Q.g.U kvbd tysk Qualitätswein mit Prädikat/Q.b.A.m.Pr eller Prädikatswein kvbd tysk Qualitätsschaumwein garantierten Ursprungs/Q.g.U mkvbd tysk Auslese kvbd tysk Beerenauslese kvbd tysk Eiswein kvbd tysk Kabinett kvbd tysk Spätlese kvbd tysk Trockenbeerenauslese kvbd tysk Landwein Bordvin med geografisk betegnelse tysk Affentaler kvbd tysk Badisch Rotgold kvbd tysk Ehrentrudis kvbd tysk Hock Bordvin med geografisk betegnelse kvbd tysk Klassik eller Classic kvbd tysk Liebfrau(en)milch kvbd tysk Moseltaler kvbd tysk Riesling-Hochgewächs kvbd tysk Schillerwein kvbd tysk Weissherbt kvbd tysk Winzersekt mkvbd tysk

3) Afsnit II, del B (vin med oprindelse i Frankrig) affattes således: B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog Appellation d'origine contrôlée kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd fransk Appellation contrôlée kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd fransk Appellation d'origine vin délimité de qualité supérieure kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd fransk Vin doux naturel khvbd fransk Vin de pays Bordvin med geografisk betegnelse fransk Ambré khvbd Bordvin med geografisk betegnelse fransk Château kvbd, mkvbd og khvbd fransk Cinquième cru classé kvbd fransk Clairet kvbd fransk Claret kvbd fransk Clos kvbd fransk Cru artisan kvbd fransk Cru bourgeois kvbd fransk Cru classé kvbd fransk Deuxième cru classé kvbd fransk Edelzwicker kvbd tysk Grand cru kvbd fransk Grand cru classé kvbd fransk Hors d'âge khvbd fransk Passe-tout-grains kvbd fransk Premier cru kvbd fransk Premier cru classé kvbd fransk Premier grand cru classé kvbd fransk Primeur kvbd, bordvin med geografisk betegnelse fransk Quatrième cru classé kvbd fransk Rancio khvbd fransk Schillerwein kvbd tysk Sélection de grains nobles kvbd fransk Sur lie kvbd, bordvin med geografisk betegnelse fransk Troisième cru classé kvbd fransk Tuilé khvbd fransk Vendange tardive kvbd fransk Villages kvbd fransk Vin de paille kvbd fransk Vin jaune kvbd fransk

4) Afsnit III (vin med oprindelse i Spanien) affattes således: A. geografiske betegnelser 1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder 1.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Abona 1.2. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Alella 1.3.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Alicante 1.3.2. Navne på underområder: Marina Alta 1.4. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Almansa 1.5. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Ampurdán-Costa Brava 1.6. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Arabako Txakolina-Txakolí de Alava eller Chacolí de Álava 1.7. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Arlanza 1.8. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Arribes 1.9. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Bierzo 1.10. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Binissalem-Mallorca 1.11. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Bullas 1.12. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Calatayud 1.13. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Campo de Borja 1.14. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Cariñena 1.15. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Catalonien 1.16. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Cava 1.17. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Chacolí de Bizkaia-Bizkaiko Txakolina 1.18. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Chacolí de Getaria-Getariako Txakolina 1.19. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Cigales 1.20. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Conca de Barberá 1.21. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Condado de Huelva 1.22.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Costers del Segre 1.22.2. Navne på underområder: Raimat Artesa Valls de Riu Corb Les Garrigues 1.23. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Dehesa del Carrizal 1.24. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Dominio de Valdepusa 1.25. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: El Hierro 1.26. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Finca Élez 1.27. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Guijoso 1.28. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Jerez-Xérès-Sherry eller Jerez eller Xérès eller Sherry 1.29. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Jumilla 1.30. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: La Mancha 1.31.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: La Palma 1.31.2. Navne på underområder: Hoyo de Mazo Fuencaliente Norte de la Palma 1.32. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Lanzarote 1.33. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Málaga 1.34. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Manchuela 1.35. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Manzanilla 1.36. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Manzanilla-Sanlúcar de Barrameda 1.37. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Méntrida 1.38. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Mondéjar 1.39.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Monterrei 1.39.2. Navne på underområder: Ladera de Monterrei Val de Monterrei 1.40. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Montilla-Moriles 1.41. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Montsant 1.42.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Navarra 1.42.2. Navne på underområder: Baja Montaña Ribera Alta Ribera Baja Tierra Estella Valdizarbe 1.43. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Penedés 1.44. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Pla de Bages 1.45. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Pla i Llevant 1.46. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Priorato 1.47.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Rías Baixas 1.47.2. Navne på underområder: Condado do Tea O Rosal Ribeira do Ulla Soutomaior Val do Salnés 1.48.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Ribeira Sacra 1.48.2. Navne på underområder: Amandi Chantada Quiroga-Bibei Ribeiras do Miño Ribeiras do Sil 1.49. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Ribeiro 1.50. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Ribera del Duero 1.51.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Ribera del Guadiana 1.51.2. Navne på underområder: Cañamero Matanegra Montánchez Ribera Alta Ribera Baja Tierra de Barros 1.52. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Ribera del Júcar 1.53.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Rioja 1.53.2. Navne på underområder: Rioja Alavesa Rioja Alta Rioja Baja 1.54. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Rueda 1.55.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Sierras de Málaga 1.55.2. Navne på underområder: Serranía de Ronda 1.56. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Somontano 1.57.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Tacoronte-Acentejo 1.57.2. Navne på underområder: Anaga 1.58. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Tarragona 1.59. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Terra Alta 1.60. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Tierra de León 1.61. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Tierra del Vino de Zamora 1.62. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Toro 1.63. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Uclés 1.64. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Utiel-Requena 1.65. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Valdeorras 1.66. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Valdepeñas 1.67.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Valencia 1.67.2. Navne på underområder: Alto Turia Clariano Moscatel de Valencia Valentino 1.68. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Valle de Güímar 1.69. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Valle de la Orotava 1.70. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Valles de Benavente 1.71. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Valtiendas 1.72.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Vinos de Madrid 1.72.2. Navne på underområder: Arganda Navalcarnero San Martín de Valdeiglesias 1.73. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Ycoden-Daute-Isora 1.74. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Yecla 2. Bordvin med geografiske betegnelser Vino de la Tierra de Abanilla Vino de la Tierra de Bailén Vino de la Tierra de Bajo Aragón Vino de la Tierra de Barbanza e Iria Vino de la Tierra de Betanzos Vino de la Tierra de Cádiz Vino de la Tierra de Campo de Cartagena Vino de la Tierra de Cangas Vino de la Terra de Castelló Vino de la Tierra de Castilla Vino de la Tierra de Castilla y León Vino de la Tierra de Contraviesa-Alpujarra Vino de la Tierra de Córdoba Vino de la Tierra de Costa de Cantabria Vino de la Tierra de Desierto de Almería Vino de la Tierra de El Terrerazo Vino de la Tierra de Extremadura Vino de la Tierra Formentera Vino de la Tierra de Gálvez Vino de la Tierra de Granada Sur-Oeste Vino de la Tierra de Ibiza Vino de la Tierra de Illes Balears Vino de la Tierra de Isla de Menorca Vino de la Tierra de Laujar-Alpujarra Vino de la Tierra de Liébana Vino de la Tierra de Los Palacios Vino de la Tierra de Norte de Granada Vino de la Tierra de Pozohondo Vino de la Tierra de Ribera del Andarax Vino de la Tierra de Ribera del Gállego-Cinco Villas Vino de la Tierra de Ribera del Jiloca Vino de la Tierra de Ribera del Queiles Vino de la Tierra de Serra de Tramuntana-Costa Nord Vino de la Tierra de Sierra de Alcaraz Vino de la Tierra Sierra Norte de Sevilla Vino de la Tierra Sierra Sur de Jaén Vino de la Tierra de Torreperogil Vino de la Tierra de Valdejalón Vino de la Tierra de Valle del Cinca Vino de la Tierra del Valle del Miño-Ourense Vino de la Tierra de Villaviciosa de Córdoba Vino de la Tierra Valles de Sadacia Vino de la Tierra Viñedos de España B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog Denominación de origen (DO) kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd spansk Denominacion de origen calificada (DOCa) kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd spansk Vino dulce natural khvbd spansk Vino generoso khvbd spansk Vino generoso de licor khvbd spansk Vino de la Tierra Bordvin med geografisk betegnelse spansk Aloque kvbd spansk Amontillado khvbd spansk Añejo kvbd Bordvin med geografisk betegnelse spansk Chacoli/Txakolina kvbd spansk Clásico kvbd spansk Cream khvbd engelsk Criadera khvbd spansk Criaderas y Soleras khvbd spansk Crianza kvbd spansk Dorado khvbd spansk Fino khvbd spansk Fondillon kvbd spansk Gran Reserva kvbd mkvbd spansk Lágrima khvbd spansk Noble kvbd Bordvin med geografisk betegnelse spansk Oloroso khvbd spansk Pajarete khvbd spansk Pálido khvbd spansk Palo Cortado khvbd spansk Primero de cosecha kvbd spansk Rancio khvbd kvbd spansk Raya khvbd spansk Reserva kvbd spansk Sobremadre kvbd spansk Solera khvbd spansk Superior kvbd spansk Trasañejo khvbd spansk Vino Maestro khvbd spansk Vendimia inicial kvbd spansk Viejo Kvbd og bordvin med geografisk betegnelse khvbd spansk Vino de tea kvbd spansk

5) Afsnit IV (vin med oprindelse i Grækenland) affattes således: A. A Geografiske betegnelser 1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder Σάμος Μοσχάτος Πατρών Μοσχάτος Ρίου — Πατρών Μοσχάτος Κεφαλληνίας Μοσχάτος Λήμνου Μοσχάτος Ρόδου Μαυροδάφνη Πατρών Μαυροδάφνη Κεφαλληνίας Σητεία Νεμέα Σαντορίνη Δαφνές Ρόδος Νάουσα Ρομπόλα Κεφαλληνίας Ραψάνη Μαντινεία Μεσενικόλα Πεζά Αρχάνες Πάτρα Ζίτσα Αμύνταιο Γουμένισσα Πάρος Λήμνος Αγχίαλος Πλαγιές Μελίτωνα Samos Patras Muscatel Rio Patron Muscatel Cephalonia Muscatel Lemnos Muscatel Rhodes Muscatel Mavrodaphne of Patras Mavrodaphne of Cephalonia Sitia Nemea Santorini Dafnes Rhodos Naoussa Robola of Cephalonia Rapsani Mantinia Messenikola Peza Archanes Patra Zitsa Amynteo Goumenissa Paros Lemnos Anchialos Cotes de Melitone 2. Bordvin med geografiske betegnelser Ρετσίνα Μεσογείων, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Κρωπίας eller Ρετσίνα Κορωπίου, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Μαρκοπούλου, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Μεγάρων, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Παιανίας eller Ρετσίνα Λιοπεσίου, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Παλλήνης, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Πικερμίου, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Σπάτων, også efterfulgt af Αττικής Ρετσίνα Θηβών, også efterfulgt af Βοιωτίας Ρετσίνα Γιάλτρων, også efterfulgt af Ευβοίας Ρετσίνα Καρύστου, også efterfulgt af Ευβοίας Ρετσίνα Χαλκίδας, også efterfulgt af Ευβοίας Βερντεα Ζακύνθου Αγιορείτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αναβύσσου Αττικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βίλιτσας Τοπικός Οίνος Γρεβενών Τοπικός Οίνος Δράμας Δωδεκανησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Επανομής Ηρακλειώτικος Τοπικός Οίνος Θεσσαλικός Τοπικός Οίνος Θηβαϊκός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κισσάμου Τοπικός Οίνος Κρανιάς Κρητικός Τοπικός Οίνος Retsina of Mesogia, også efterfulgt af Attika Retsina of Kropia eller Retsina Koropi, også efterfulgt af Attika Retsina of Markopoulou, også efterfulgt af Attika Retsina of Megara, også efterfulgt af Attika Retsina of Peania eller Retsina of Liopesi, også efterfulgt af Attika Retsina of Pallini, også efterfulgt af Attika Retsina of Pikermi, også efterfulgt af Attika Retsina of Spata, også efterfulgt af Attika Retsina of Thebes, også efterfulgt af Viotias Retsina of Gialtra, også efterfulgt af Evvia Retsina of Karystos, også efterfulgt af Evvia Retsina of Halkida, også efterfulgt af Evvia Verntea Zakynthou Regional wine of Mount Athos Agioritikos Regional wine of Anavyssos Regional wine of Attiki-Attikos Regional wine of Vilitsa Regional wine of Grevena Regional wine of Drama Regional wine of Dodekanese — Dodekanissiakos Regional wine of Epanomi Regional wine of Heraklion — Herakliotikos Regional wine of Thessalia — Thessalikos Regional wine of Thebes — Thivaikos Regional wine of Kissamos Regional wine of Krania Regional wine of Crete — Kritikos Λασιθιώτικος Τοπικός Οίνος Μακεδονικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Νέας Μεσήμβριας Μεσσηνιακός Τοπικός Οίνος Παιανίτικος Τοπικός Οίνος Παλληνιώτικος Τοπικός Οίνος Πελοποννησιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αμπέλου Τοπικός Οίνος Πλαγιές Βερτίσκου Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κιθαιρώνα Κορινθιακός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πάρνηθας Τοπικός Οίνος Πυλίας Τοπικός Οίνος Τριφυλίας Τοπικός Οίνος Τυρνάβου ΤοπικόςΟίνος Σιάτιστας Τοπικός Οίνος Ριτσώνας Αυλίδας Τοπικός Οίνος Λετρίνων Τοπικός Οίνος Σπάτων Toπικός Οίνος Πλαγιών Πεντελικού Αιγαιοπελαγίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ληλάντιου πεδίου Τοπικός Οίνος Μαρκόπουλου Τοπικός Οίνος Τεγέας Τοπικός Οίνος Αδριανής Τοπικός Οίνος Χαλικούνας Τοπικός Οίνος Χαλκιδικής Regional wine of Lasithi — Lasithiotikos Regional wine of Macedonia — Macedonikos Regional wine of Nea Messimvria Regional wine of Messinia — Messiniakos Regional wine of Peanea Regional wine of Pallini — Palliniotikos Regional wine of Peloponnese — Peloponnisiakos Regional wine of Slopes of Ambelos Regional wine of Slopes of Vertiskos Regional wine of Slopes of Kitherona Regional wine of Korinthos — Korinthiakos Regional wine of Slopes of Parnitha Regional wine of Pylia Regional wine of Trifilia Regional wine of Tyrnavos Regional wine of Siatista Regional wine of Ritsona Avlidas Regional wine of Letrines Regional wine of Spata Regional wine of Slopes of Pendeliko Regional wine of Aegean Sea Regional wine of Lilantio Pedio Regional wine of Markopoulo Regional wine of Tegea Regional wine of Adriani Regional wine of Halikouna Regional wine of Halkidiki Καρυστινός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πέλλας Τοπικός Οίνος Σερρών Συριανός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πλαγιών Πετρωτού Τοπικός Οίνος Γερανείων Τοπικός Οίνος Οπούντιας Λοκρίδος Tοπικός Οίνος Στερεάς Ελλάδας Τοπικός Οίνος Αγοράς Τοπικός Οίνος Κοιλάδος Αταλάντης Τοπικός Οίνος Αρκαδίας Τοπικός Οίνος Παγγαίου Τοπικός Οίνος Μεταξάτων Τοπικός Οίνος Ημαθίας Τοπικός Οίνος Κλημέντι Τοπικός Οίνος Κέρκυρας Τοπικός Οίνος Σιθωνίας Τοπικός Οίνος Μαντζαβινάτων Ισμαρικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Αβδήρων Τοπικός Οίνος Ιωαννίνων Τοπικός Οίνος Πλαγιές Αιγιαλείας Toπικός Οίνος Πλαγίες Αίνου Θρακικός Τοπικός Οίνος eller Τοπικός Οίνος Θράκης Regional wine of Karystos — Karystinos Regional wine of Pella Regional wine of Serres Regional wine of Syros — Syrianos Regional wine of Slopes of Petroto Regional wine of Gerania Regional wine of Opountia Lokridos Regional wine of Sterea Ellada Regional wine of Agora Regional wine of Valley of Atalanti Regional wine of Arkadia Regional wine of Pangeon Regional wine of Metaxata Regional wine of Imathia Regional wine of Klimenti Regional wine of Corfu Regional wine of Sithonia Regional wine of Mantzavinata Regional wine of Ismaros — Ismarikos Regional wine of Avdira Regional wine of Ioannina Regional wine of Slopes of Egialia Regional wine of Slopes of Enos Regional wine of Thrace — Thrakikos eller Regional wine of Thrakis Τοπικός Οίνος Ιλίου Μετσοβίτικος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Κορωπίου Τοπικός Οίνος Φλώρινας Τοπικός Οίνος Θαψανών Τοπικός Οίνος Πλαγιών Κνημίδος Ηπειρωτικός Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Πισάτιδος Τοπικός Οίνος Λευκάδας Μονεμβάσιος Τοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Βελβεντού Λακωνικός Τοπικός Οίνος Tοπικός Οίνος Μαρτίνου Aχαϊκός Tοπικός Οίνος Τοπικός Οίνος Ηλιείας Τοπικός Οίνος Θεσσαλονίκης Τοπικός Οίνος Κραννώνος Τοπικός Οίνος Παρνασσού Τοπικός Οίνος Μετεώρων Τοπικός Οίνος Ικαρίας Τοπικός Οίνος Καστοριάς Regional wine of Ilion Regional wine of Metsovo — Metsovitikos Regional wine of Koropi Regional wine of Florina Regional wine of Thapsana Regional wine of Slopes of Knimida Regional wine of Epirus — Epirotikos Regional wine of Pisatis Regional wine of Lefkada Regional wine of Monemvasia — Monemvasios Regional wine of Velvendos Regional wine of Lakonia — Lakonikos Regional wine of Martino Regional wine of Achaia Regional wine of Ilia Regional wine of Thessaloniki Regional wine of Krannona Regional wine of Parnassos Regional wine of Meteora Regional wine of Ikaria Regional wine of Kastoria B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog Ονομασια Προελεύσεως Ελεγχόμενη (ΟΠΕ) (appellation d’origine controlée) kvbd græsk Ονομασια Προελεύσεως Ανωτέρας Ποιότητος (ΟΠΑΠ) (appellation d’origine de qualité supérieure) kvbd græsk Οίνος γλυκός φυσικός (vin doux naturel) khvbd græsk Οίνος φυσικώς γλυκός (vin naturellement doux) kvbd græsk Ονομασία κατά παράδοση (Onomasia kata paradosi) bordvin med geografisk betegnelse græsk Τοπικός Οίνος (vin de pays) bordvin med geografisk betegnelse græsk Αγρέπαυλη (Agrepavlis) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Αμπέλι (Ampeli) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Αμπελώνας (ες) (Ampelonas ès) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Aρχοντικό (Archontiko) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Κάβα (1) (Cava) bordvin med geografisk betegnelse græsk Από διαλεκτούς αμπελώνες (Grand Cru) khvbd græsk Ειδικά Επιλεγμένος (Grand réserve) kvbd og khvbd græsk Κάστρο (Kastro) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Κτήμα (Ktima) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Λιαστός (Liastos) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Μετόχι (Metochi) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Μοναστήρι (Monastiri) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Νάμα (Nama) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Νυχτέρι (Nychteri) kvbd græsk Ορεινό κτήμα (Orino Ktima) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Ορεινός αμπελώνας (Orinos Ampelonas) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Πύργος (Pyrgos) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Επιλογή ή Επιλεγμένος (Réserve) kvbd og khvbd græsk Παλαιωθείς επιλεγμένος (Vieille réserve) khvbd græsk Βερντέα (Verntea) bordvin med geografisk betegnelse græsk Vinsanto (2) khvbd og kvbd græsk

6) Afsnit V, del B, (vin med oprindelse i Italien) affattes således: B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog Denominazione di origine controllata kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd og druemost i gæring med geografisk betegnelse italiensk Denominazione di origine controllata e garantita kvbd, mkvbd, kpvbd, khvbd og druemost i gæring med geografisk betegnelse italiensk Vino dolce naturale kvbd og khvbd italiensk Indicazione geografica tipica (IGT) bordvin, landvin, vin af overmodne druer og druemost i gæring med geografisk betegnelse italiensk Landwein bordvin, landvin, vin af overmodne druer og druemost i gæring med geografisk betegnelse tysk Vin de pays bordvin, landvin, vin af overmodne druer og druemost i gæring med geografisk betegnelse fransk Alberata o vigneti ad alberata kvbd og mkvbd italiensk Amarone kvbd italiensk Ambra khvbd italiensk Ambrato kvbd og khvbd italiensk Annoso kvbd italiensk Apianum kvbd latin Auslese kvbd tysk Barco Reale kvbd italiensk Brunello kvbd italiensk Buttafuoco kvbd og kpvbd italiensk Cacc'e mitte kvbd italiensk Cagnina kvbd italiensk Cannellino kvbd italiensk Cerasuolo kvbd italiensk Chiaretto kvbd, mkvbd, kpvbd og bordvin med geografisk betegnelse italiensk Ciaret kvbd italiensk Château kvbd, khvbd, mkvbd og kpvbd fransk Classico kvbd, khvbd og kpvbd italiensk Dunkel kvbd tysk Est! Est ! !Est ! ! ! kvbd og mkvbd latin Falerno kvbd italiensk Fine khvbd italiensk Fior d'Arancio kvbd, mkvbd og bordvin med geografisk betegnelse italiensk Falerio kvbd italiensk Flétri kvbd italiensk Garibaldi Dolce (or GD) khvbd italiensk Governo all'uso toscano kvbd bordvin med geografisk betegnelse italiensk Gutturnio kvbd og kpvbd italiensk Italia Particolare (or IP) khvbd italiensk Klassisch eller Klassisches Ursprungsgebiet kvbd tysk Kretzer kvbd tysk Lacrima kvbd italiensk Lacryma Christi kvbd og khvbd italiensk Lambiccato kvbd italiensk London Particolar (eller LP eller Inghilterra) khvbd italiensk Morellino kvbd italiensk Occhio di Pernice kvbd italiensk Oro khvbd italiensk Pagadebit kvbd og kpvbd italiensk Passito khvbd, kvbd og bordvin med geografisk betegnelse italiensk Ramie kvbd italiensk Rebola kvbd italiensk Recioto kvbd mkvbd italiensk Riserva kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd italiensk Rubino kvbd og khvbd italiensk Sangue di Giuda kvbd og kpvbd italiensk Scelto kvbd italiensk Sciacchetrà (eller Sciac-trà) kvbd italiensk Sforzato, Sfurzat kvbd italiensk Spätlese kvbd og bordvin med geografisk betegnelse tysk Soleras khvbd italiensk Stravecchio khvbd italiensk Strohwein kvbd og bordvin med geografisk betegnelse tysk Superiore kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd italiensk Superiore Old Marsala (eller SOM) khvbd italiensk Torchiato kvbd italiensk Torcolato kvbd italiensk Vecchio kvbd og khvbd italiensk Vendemmia Tardiva kvbd, kpvbd og bordvin med geografisk betegnelse italiensk Verdolino kvbd og bordvin med geografisk betegnelse italiensk Vergine kvbd og khvbd italiensk Vermiglio khvbd italiensk Vino Fiore kvbd italiensk Vino Nobile kvbd italiensk Vino Novello o Novello kvbd og bordvin med geografisk betegnelse italiensk Vin santo/Vino Santo/Vinsanto kvbd italiensk Vivace kvbd, kpvbd og bordvin med geografisk betegnelse italiensk

7) Afsnit VI, del B (vin med oprindelse i Luxembourg) affattes således: B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog Marque nationale kvbd og mkvbd fransk Appellation contrôlée kvbd og mkvbd fransk Appellation d'origine contrôlée kvbd og mkvbd fransk Vin de pays bordvin med geografisk betegnelse fransk Grand premier cru kvbd fransk Premier cru kvbd fransk Vin classé kvbd fransk Château kvbd og mkvbd fransk

8) Afsnit VII (vin med oprindelse i Portugal) affattes således: A. Geografiske betegnelser 1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder 1.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Alenquer 1.2.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Alentejo 1.2.2. Navne på underområder Borba Évora Granja-Amareleja Moura Portalegre Redondo Reguengos Vidigueira 1.3. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Arruda 1.4. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Bairrada 1.5.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Beira Interior 1.5.2. Navne på underområder Castelo Rodrigo Cova da Beira Pinhel 1.6. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Biscoitos 1.7. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Bucelas 1.8. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Carcavelos 1.9. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Colares 1.10.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Dão 1.10.2. Navne på underområder Alva Besteiros Castendo Serra da Estrela Silgueiros Terras de Azurara Terras de Senhorim 1.11.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Douro 1.11.2. Navne på underområder Baixo Corgo Cima Corgo Douro Superior 1.12.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Encostas d'Aire 1.12.2. Navne på underområder Alcobaça Ourém 1.13. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Graciosa 1.14. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Lafões 1.15. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Lagoa 1.16. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Lagos 1.17. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Lourinhã 1.18. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Madeira eller Madère eller Madera eller Vinho da Madeira eller Madeira Weine eller Madeira Wine eller Vin de Madère eller Vino di Madera eller Madeira Wijn 1.19. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Madeirense 1.20. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Óbidos 1.21. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Palmela 1.22. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Pico 1.23. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Portimão 1.24. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Port eller Porto eller Oporto eller Portwein eller Portvin eller Portwijn eller Vin de Porto eller Port Wine eller Vinho do Porto 1.25.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Ribatejo 1.25.2. Navne på underområder Almeirim Cartaxo Chamusca Coruche Santarém Tomar 1.26. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Setúbal 1.27. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Tavira 1.28. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Távora-Varosa 1.29. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Torres Vedras 1.30.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Trás-os-Montes 1.30.2. Navne på underområder Chaves Planalto Mirandês Valpaços 1.33.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Vinho Verde 1.33.2. Navne på underområder Amarante Ave Baião Basto Cávado Lima Monção Paiva Sousa 2. Bordvin med en geografisk betegnelse 2.1. Område: Azores 2.2. Område: Alentejano 2.3. Område: Algarve 2.4.1. Område: Beiras 2.4.2. Underområde: Beira Alta Beira Litoral Terras de Sicó 2.5. Område: Duriense 2.6.1. Område: Estremadura 2.6.2. Underområde: Alta Estremadura 2.7. Område: Minho 2.8. Område: Ribatejano 2.9. Område: Terras Madeirenses 2.10. Område: Terras do Sado 2.11. Område: Transmontano B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog Denominação de origem (DO) kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd portugisisk Denominação de origem controlada (DOC) kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd portugisisk Indicação de proveniencia regulamentada (IPR) kvbd, mkvbd, kpvbd og khvbd portugisisk Vinho doce natural khvbd portugisisk Vinho generoso khvbd portugisisk Vinho regional bordvin med geografisk betegnelse portugisisk Canteiro khvbd portugisisk Colheita Seleccionada kvbd og bordvin med geografisk betegnelse portugisisk Crusted/Crusting khvbd engelsk Escolha kvbd og bordvin med geografisk betegnelse portugisisk Escuro khvbd portugisisk Fino khvbd portugisisk Frasqueira khvbd portugisisk Garrafeira kvbd og bordvin med geografisk betegnelse khvbd portugisisk Lágrima khvbd portugisisk Leve bordvin med geografisk betegnelse khvbd portugisisk Nobre kvbd portugisisk Reserva kvbd, mkvbd, khvbd og bordvin med geografisk betegnelse portugisisk Reserva velha (eller grande reserva) mkvbd khvbd portugisisk Ruby khvbd engelsk Solera khvbd portugisisk Super reserva mkvbd portugisisk Superior kvbd, khvbd og bordvin med geografisk betegnelse portugisisk Tawny khvbd engelsk Vintage, evt. suppleret med Late Bottle (LBV) eller Character khvbd engelsk

9) Afsnit VIII, del B, (vin med oprindelse i Det Forenede Kongerige) affattes således: B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog Regional wine bordvin med geografisk betegnelse engelsk

10) Afsnit IX, del B, (vin med oprindelse i Østrig) affattes således: B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog Qualitätswein kvbd tysk Qualitätswein besonderer Reife und Leseart eller Prädikatswein kvbd tysk Qualitätswein mit staatlicher Prüfnummer kvbd tysk Ausbruch eller Ausbruchwein kvbd tysk Auslese eller Auslesewein kvbd tysk Beerenauslese (wein) kvbd tysk Eiswein kvbd tysk Kabinett eller Kabinettwein kvbd tysk Schilfwein kvbd tysk Spätlese eller Spätlesewein kvbd tysk Strohwein kvbd tysk Trockenbeerenauslese kvbd tysk Landwein bordvin med geografisk betegnelse tysk Ausstich kvbd og bordvin med geografisk betegnelse tysk Auswahl kvbd og bordvin med geografisk betegnelse tysk Bergwein kvbd og bordvin med geografisk betegnelse tysk Klassik eller Classic kvbd tysk Erste Wahl kvbd og bordvin med geografisk betegnelse tysk Hausmarke kvbd og bordvin med geografisk betegnelse tysk Heuriger kvbd og bordvin med geografisk betegnelse tysk Jubiläumswein kvbd og bordvin med geografisk betegnelse tysk Reserve kvbd tysk Schilcher kvbd og bordvin med geografisk betegnelse tysk Sturm Druemost i gæring med geografisk betegnelse tysk

11) Følgende afsnit »X. VIN MED OPRINDELSE I TJEKKIET« indsættes: A. Geografiske betegnelser 1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder 1.1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Morava 1.1.1. Navne på underområder: Mikulovská, også efterfulgt af navnet på en vindyrkningskommune og/eller navnet på et vinbrug Slovácká, også efterfulgt af navnet på en vindyrkningskommune og/eller navnet på et vinbrug Velkopavlovická, også efterfulgt af navnet på en vindyrkningskommune og/eller navnet på et vinbrug Znojemská, også efterfulgt af navnet på en vindyrkningskommune og/eller navnet på et vinbrug 1.2. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Čechy 1.2.1. Navne på underområder: Mělnická, også efterfulgt af navnet på en vindyrkningskommune og/eller navnet på et vinbrug Litoměřická, også efterfulgt af navnet på en vindyrkningskommune og/eller navnet på et vinbrug 2.1. Bordvin med en geografisk betegnelse české zemské víno moravské zemské víno B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog pozdní sběr kvbd tjekkisk archivní víno kvbd tjekkisk panenské víno kvbd tjekkisk

12) Følgende afsnit »XI. VIN MED OPRINDELSE PÅ CYPERN« indsættes: A. Geografiske betegnelser 1.1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Κουμανδαρία (Commandaria) Λαόνα Ακάμα (Laona Akama) Βουνί Παναγιάς — Αμπελίτης (Vouni Panayia — Ambelitis) Πιτσιλιά (Pitsilia) Κρασοχώρια Λεμεσού (Krasohoria Lemesou), også efterfulgt af navnet på underområdet: Αφάμης (Afames) Λαόνα (Laona) 2.1. Bordvin med en geografisk betegnelse Λεμεσός (Lemesos) Πάφος (Pafos) Λευκωσία (Lefkosia) Λάρνακα (Larnaka) B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog Οίνος Ελεγχόμενης Ονομασίας Προέλευσης (ΟΕΟΠ) kvbd græsk Τοπικός Οίνος (Regional Wine) bordvin med geografisk betegnelse græsk Μοναστήρι (Monastiri) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Κτήμα (Ktima) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Αμπελώνας (-ες), (Ampelonas (-es)) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk Μονή (Moni) kvbd og bordvin med geografisk betegnelse græsk

13) Følgende afsnit »XII. VIN MED OPRINDELSE I UNGARN« indsættes: A. Geografiske betegnelser 1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder 1.1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Csongrád(-i) 1.1.1. Navne på underområder: Kistelek(-i) Pusztamérges(-i) Mórahalom (Mórahalmi) 1.2. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Hajós-Baja(-i) 1.3. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Kunság(-i) 1.3.1. Navne på underområder: Bácska(-i) Cegléd(-i) Jászság(-i) Monor(-i) Duna mente (Duna menti) Kecskemét-Kiskunfélegyháza (Kecskemét-Kiskunfélegyházi) Kiskőrös(-i) Kiskunhalas-Kiskunmajsa(-i) Tisza mente (Tisza menti) Izsák(-i) 1.4. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Ászár-Neszmély(-i) 1.4.1. Navne på underområder: Ászár(-i) Neszmély(-i) 1.5. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Badacsony(-i) 1.6. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Balatonfüred-Csopak(-i) 1.6.1. Navne på underområder: Zánka(-i) 1.6.1.1. Navne på kommuner: Tihany(-i) 1.7. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Balatonfelvidék(-i) 1.7.1. Navne på underområder: Kál(-i) Balatonederics-Lesence(-i) Cserszeg(-i) 1.8. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Etyek-Buda(-i) 1.8.1. Navne på underområder: Etyek(-i) Buda(-i) Velence(-i) 1.9. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Mór(-i) 1.10. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Pannonhalma (Pannonhalmi) 1.11. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Somló(-i) 1.11.1. Navne på underområder: Kissomlyó-Sághegyi 1.12. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Sopron(-i) 1.12.1. Navne på underområder: Kőszegi 1.13. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Balatonboglár(-i) 1.13.1. Navne på underområder: Balatonlelle(-i) Marcali 1.14. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Pécs(-i) 1.14.1. Navne på underområder: Versend(-i) Szigetvár(-i) Kapos(-i) 1.15. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Villány(-i) 1.15.1. Navne på underområder: Siklós(-i) 1.15.1.1. Navne på kommuner: Kisharsány(-i), Nagyharsány(-i), Palkonya(-i), Villánykövesd(-i), Bisse(-i), Csarnóta(-i), Diósviszló(-i), Harkány(-i), Hegyszentmárton(-i), Kistótfalu(-i), Márfa(-i), Nagytótfalu(-i), Szava(-i), Túrony(-i), Vokány(-i) 1.16. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Bükkalja(-i) 1.17. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Eger (Egri) 1.17.1. Navne på underområder: Debrő(-i) 1.17.1.1. Navne på kommuner: Andornaktálya(-i), Demjén(-i), Egerbakta(-i), Egerszalók(-i), Egerszólát(-i), Felsőtárkány(-i), Kerecsend(-i), Maklár(-i), Nagytálya(-i), Noszvaj(-i), Novaj(-i), Ostoros(-i), Szomolya(-i), Aldebrő(-i), Feldebrő(-i), Tófalu(-i), Verpelét(-i), Kompolt(-i), Tarnaszentmária(-i) 1.18. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Mátra(-i) 1.18.1. Navne på underområder: Síkvidéki 1.19. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Tokaj(-i) 1.19.1. Navne på kommuner: Abaújszántó(-i), Bekecs(-i), Bodrogkeresztúr(-i), Bodrogkisfalud(-i), Bodrogolaszi, Erdőbénye(-i), Erdőhorváti, Golop(-i), Hercegkút(-i), Legyesbénye(-i), Makkoshotyka(-i), Mád(-i), Mezőzombor(-i), Monok(-i), Olaszliszka(-i), Rátka(-i), Sárazsadány(-i), Sárospatak(-i), Sátoraljaújhely(-i), Szegi, Szegilong(-i), Szerencs(-i), Tarcal(-i), Tállya(-i), Tolcsva(-i), Vámosújfalu(-i) 1.20. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Balatonmelléke (Balatonmelléki) 1.20.1. Navne på underområder: Muravidéki 1.21. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Tolna(-i) 1.21.1. Navne på underområder: Völgység(-i) Tamási B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog minőségi bor kvbd ungarsk különleges minőségű bor kvbd ungarsk fordítás kvbd ungarsk máslás kvbd ungarsk szamorodni kvbd ungarsk aszú … puttonyos, suppleret med tallene 3-6 kvbd ungarsk aszúeszencia kvbd ungarsk eszencia kvbd ungarsk tájbor bordvin med geografisk betegnelse ungarsk bikavér kvbd ungarsk késői szüretelésű bor kvbd ungarsk válogatott szüretelésű bor kvbd ungarsk muzeális bor kvbd ungarsk siller kvbd og bordvin med geografisk betegnelse ungarsk

14) Følgende afsnit »XIII. VIN MED OPRINDELSE PÅ MALTA« indsættes: A. Geografiske betegnelser 1.1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Malta 1.1.1. Navne på underområder: Rabat Mdina (Medina) Marsaxlokk Marnisi Mgarr Ta' Qali Siggiewi 1.2. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Gozo 1.2.1. Navne på underområder: Ramla Marsalforn Nadur Victoria Heights 2.1. Bordvin med en geografisk betegnelse: Maltese Islands — Gzejjer Maltin

15) Følgende afsnit »XIV. VIN MED OPRINDELSE I SLOVAKIET« indsættes: A. Geografiske betegnelser 1.1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder, efterfulgt af udtrykket »vinohradnícka oblast«: Malokarpatská 1.1.1. Navne på underområder, efterfulgt af udtrykket »vinohradnícky rajón«: Skalický Záhorský Stupavský Bratislavský Pezinský Modranský Doľanský Orešanský Senecký Trnavský Hlohovecký Vrbovský 1.2. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder, efterfulgt af udtrykket »vinohradnícka oblast«: Južnoslovenská 1.2.1. Navne på underområder, efterfulgt af udtrykket »vinohradnícky rajón«: Šamorínsky Dunajskostredský Galantský Palárikovský Komárňanský Hrubanovský Strekovský Štúrovský 1.3. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder, efterfulgt af udtrykket »vinohradnícka oblast«: Stredoslovenská 1.3.1. Navne på underområder, efterfulgt af udtrykket »vinohradnícky rajón«: Ipeľský Hontiansky Vinický Modrokamenský Fiľakovský Gemerský Tornaľský 1.4. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder, efterfulgt af udtrykket »vinohradnícka oblast«: Nitrianska 1.4.1. Navne på underområder, efterfulgt af udtrykket »vinohradnícky rajón«: Šintavský Nitriansky Radošinský Zlatomoravský Vrábeľský Žitavský Želiezovský Tekovský Pukanecký 1.5. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder, efterfulgt af udtrykket »vinohradnícka oblast«: Východoslovenská 1.5.1. Navne på underområder, efterfulgt af udtrykket »vinohradnícky rajón«: Moldavský Sobranský Michalovský Kráľovskochlmecký 1.6. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder, efterfulgt af udtrykket »vinohradnícka oblast«: Tokaj/-ská/-ský/-ské 1.6.1. Navne på underområder, efterfulgt af udtrykket »vinohradnícky rajón«: Malá Tŕňa Veľká Tŕňa Čerhov Slovenské Nové Mesto Viničky Veľká Bara Černochov B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog forditáš kvbd slovakisk mášláš kvbd slovakisk samorodné kvbd slovakisk výber … putňový, suppleret med tallene 3-6 kvbd slovakisk výberová esencia kvbd slovakisk esencia kvbd slovakisk

16) Følgende afsnit »XV. VIN MED OPRINDELSE I SLOVENIEN« indsættes: A. Geografiske betegnelser 1.1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Bela krajina også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område og/eller navnet på et vinbrug Belokranjec også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område og/eller navnet på et vinbrug Bizeljsko-Sremič også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område og/eller navnet på et vinbrug Tilsvarende udtryk: Sremič-Bizeljsko Dolenjska også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område og/eller navnet på et vinbrug Cviček, Dolenjska også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område og/eller navnet på et vinbrug Goriška Brda også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område og/eller navnet på et vinbrug Tilsvarende udtryk: Brda Kras også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område og/eller navnet på et vinbrug Teran, Kras også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område og/eller navnet på et vinbrug Metliška črnina også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område og/eller navnet på et vinbrug Prekmurje også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område og/eller navnet på et vinbrug Tilsvarende udtryk: Prekmurčan Slovenska Istra også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område og/eller navnet på et vinbrug Štajerska Slovenija også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område og/eller navnet på et vinbrug Vipavska dolina også efterfulgt af navnet på et mindre geografisk område og/eller navnet på et vinbrug Tilsvarende udtryk: Vipava, Vipavec, Vipavčan 1.2 Bordvin med en geografisk betegnelse Podravje* Posavje* Primorska* (* navnene må også benyttes i adjektivisk form) B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog kakovostno peneče vino kvbd slovensk kakovostno peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom kvbd slovensk kakovostno peneče vino ZGP kvbd slovensk kakovostno vino z zaščitenim geografskim poreklom kan følges af udtrykket »mlado vino« kvbd slovensk kakovostno vino ZGP kan følges af udtrykket »mlado vino« kvbd slovensk penina kvbd slovensk priznano tradicionalno poimenovanje kvbd slovensk renome kvbd slovensk vino PTP kvbd slovensk vrhunsko peneče vino z zaščitenim geografskim poreklom kvbd slovensk vrhunsko peneče vino ZGP kvbd slovensk vrhunsko vino ZGP kvbd slovensk vrhunsko vino z zaščitenim geografskim poreklom kvbd slovensk eminentno kvbd slovensk vrhunsko vino ZGP arhiva kvbd slovensk vrhunsko vino ZGP arhivsko vino kvbd slovensk vrhunsko vino ZGP izbor kvbd slovensk vrhunsko vino ZGP jagodni izbor kvbd slovensk vrhunsko vino ZGP ledeno vino kvbd slovensk vrhunsko vino ZGP slamno vino kvbd slovensk vrhunsko vino ZGP vino iz sušenega grozdja kvbd slovensk vrhunsko vino ZGP suhi jagodni izbor kvbd slovensk vrhunsko vino ZGP pozna trgatev kvbd slovensk deželno vino s priznano geografsko oznako kan følges af udtrykket »mlado vino« bordvin med geografisk betegnelse slovensk deželno vino PGO kan følges af udtrykket »mlado vino« bordvin med geografisk betegnelse slovensk

17) Følgende afsnit »XVI. VIN MED OPRINDELSE I BELGIEN« indsættes: A. Geografiske betegnelser 1.1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder Côtes de Sambre et Meuse Hagelandse Wijn Haspengouwse Wijn Heuvellandse wijn Vlaamse mousserende kwaliteitswijn 1.2. Bordvin med en geografisk betegnelse Vin de pays des jardins de Wallonie Vlaamse landwijn

18) Som afsnit »XVII. VIN MED OPRINDELSE I BULGARIEN« indsættes: A. Geografiske betegnelser 1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder 1.1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Асеновград (Asenovgrad) 1.2. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Черноморски район (Sortehavsområdet) 1.3. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Брестник (Brestnik) 1.4. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Драгоево (Dragoevo) 1.5. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Евксиноград (Evksinograd) 1.6. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Хан Крум (Han Krum) 1.7. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Хърсово (Harsovo) 1.8. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Хасково (Haskovo) 1.9. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Хисаря (Hisarya) 1.10. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Ивайловград (Ivaylovgrad) 1.11. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Карлово (Karlovo) 1.12. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Карнобат (Karnobat) 1.13. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Ловеч (Lovech) 1.14. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Лозица (Lozitsa) 1.15. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Лом (Lom) 1.16. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Любимец (Lyubimets) 1.17. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Лясковец (Lyaskovets) 1.18. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Мелник (Melnik) 1.19. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Монтана (Montana) 1.20. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Нова Загора (Nova Zagora) 1.21. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Нови Пазар (Novi Pazar) 1.22. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Ново село (Novo Selo) 1.23. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Оряховица (Oryahovitsa) 1.24. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Павликени (Pavlikeni) 1.25. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Пазарджик (Pazardjik) 1.26. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Перущица (Perushtitsa) 1.27. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Плевен (Pleven) 1.28. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Пловдив (Plovdiv) 1.29. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Поморие (Pomorie) 1.30. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Русе (Ruse) 1.31. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Сакар (Sakar) 1.32. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Сандански (Sandanski) 1.33. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Септември (Septemvri) 1.34. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Шивачево (Shivachevo) 1.35. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Шумен (Shumen) 1.36. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Славянци (Slavyantsi) 1.37. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Сливен (Sliven) 1.38. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Южно Черноморие (Sortehavets sydkyst) 1.39. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Стамболово (Stambolovo) 1.40. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Стара Загора (Stara Zagora) 1.41. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Сухиндол (Suhindol) 1.42. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Сунгурларе (Sungurlare) 1.43. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Свищов (Svishtov) 1.44. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Долината на Струма (Strumadalen) 1.45. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Търговище (Targovishte) 1.46. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Върбица (Varbitsa) 1.47. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Варна (Varna) 1.48. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Велики Преслав (Veliki Preslav) 1.49. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Видин (Vidin) 1.50. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Враца (Vratsa) 1.51. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder: Ямбол (Yambol) 2. Bordvin med en geografisk betegnelse Дунавска равнина (Donausletten) Тракийска низина (Thrakiens lavland) B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog Гарантирано наименование за произход (ГНП) (guaranteed appellation of origin) kvbd, kpvbd, mkvbd og khvbd bulgarsk Гарантирано и контролирано наименование за произход (ГКНП) (guaranteed and controlled appellation of origin) kvbd, kpvbd, mkvbd og khvbd bulgarsk Благородно сладко вино (БСВ) (noble sweet wine) khvbd bulgarsk регионално вино (Regional wine) bordvin med geografisk betegnelse bulgarsk Ново (young) kvbd bordvin med geografisk betegnelse bulgarsk Премиум (premium) bordvin med geografisk betegnelse bulgarsk Резерва (reserve) bordvin med geografisk betegnelse kvbd bulgarsk Премиум резерва (premium reserve) bordvin med geografisk betegnelse bulgarsk Специална резерва (special reserve) kvbd bulgarsk Специална селекция (special selection) kvbd bulgarsk Колекционно (collection) kvbd bulgarsk Премиум оук, или първо зареждане в бъчва (premium oak) kvbd bulgarsk Беритба на презряло грозде (vintage of overripe grapes) kvbd bulgarsk Розенталер (Rosenthaler) kvbd bulgarsk

19) Følgende afsnit »XVIII. VIN MED OPRINDELSE I RUMÆNIEN« indsættes: A. Geografiske betegnelser 1. Kvalitetsvin fra bestemte dyrkningsområder 1.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Aiud 1.2. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Alba Iulia 1.3. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Babadag 1.4.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Banat 1.4.2. Navne på underområder: Dealurile Tirolului Moldova Nouă Silagiu 1.5. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Banu Mărăcine 1.6. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Bohotin 1.7. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Cernăteşti — Podgoria 1.8. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Coteşti 1.9. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Cotnari 1.10.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Crişana 1.10.2. Navne på underområder: Biharia Diosig Şimleu Silvaniei 1.11. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Dealu Bujorului 1.12.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Dealu Mare 1.12.2. Navne på underområder: Boldeşti Breaza Ceptura Merei Tohani Urlaţi Valea Călugărească Zoreşti 1.13. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Drăgăşani 1.14.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Huşi 1.14.2. Navne på underområder: Vutcani 1.15. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Iana 1.16.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Iaşi 1.16.2. Navne på underområder: Bucium Copou Uricani 1.17. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Lechinţa 1.18.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Mehedinţi 1.18.2. Navne på underområder: Corcova Golul Drâncei Oreviţa Severin Vânju Mare 1.19. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Miniş 1.20.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Murfatlar 1.20.2. Navne på underområder: Cernavodă Medgidia 1.21. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Nicoreşti 1.22. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Odobeşti 1.23. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Oltina 1.24. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Panciu 1.25. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Pietroasa 1.26. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Recaş 1.27. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Sâmbureşti 1.28.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Sarica Niculiţel 1.28.2. Navne på underområder: Tulcea 1.29. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Sebeş — Apold 1.30. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Segarcea 1.31.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Ştefăneşti 1.31.2. Navne på underområder: Costeşti 1.32.1. Kvalitetsvin fra et bestemt dyrkningsområde: Târnave 1.32.2. Navne på underområder: Blaj Jidvei Mediaş 2. Bordvin med geografiske betegnelser Colinele Dobrogei Dealurile Crişanei Dealurile Moldovei, eller Dealurile Covurluiului eller Dealurile Hârlăului eller Dealurile Huşilor eller Dealurile laşilor eller Dealurile Tutovei eller Terasele Siretului Dealurile Munteniei Dealurile Olteniei Dealurile Sătmarului Dealurile Transilvaniei Dealurile Vrancei Dealurile Zarandului Terasele Dunării Viile Caraşului Viile Timişului B. Traditionelle udtryk Traditionelle udtryk Produktkategori Sprog Vin cu denumire de origine controlată (D.O.C.) kvbd rumænsk Cules la maturitate deplină (C.M.D.) kvbd rumænsk Cules târziu (C.T.) kvbd rumænsk Cules la înnobilarea boabelor (C.I.B.) kvbd rumænsk Vin cu indicaţie geografică bordvin med geografisk betegnelse rumænsk Rezervă kvbd rumænsk Vin de vinotecă kvbd rumænsk

(1) Beskyttelsen af »cava«, der er fastsat i denne forordning, berører ikke beskyttelsen af de geografiske betegnelser for mkvbd »cava«.

(2) Navnet »vinsanto« er beskyttet med latinske bogstaver.

BILAG IV

APPENDIKS 2(B) TIL BILAG 7

Beskyttede betegnelser som nævnt i artikel 6

B. Beskyttede betegnelser for vinprodukter med oprindelse i Schweiz

I. Geografiske betegnelser

Kantoner

Zürich

Bern/Berne

Luzern

Uri

Schwyz

Nidwalden

Glarus

Fribourg/Freiburg

Basel-Landschaft

Basel-Stadt

Solothurn

Schaffhausen

Appenzell Innerrhoden

Appenzell Ausserrhoden

St. Gallen

Graubünden

Aargau

Thurgau

Ticino

Vaud

Valais/Wallis

Neuchâtel

Genève

Jura

1. Zürich

1.1. Zürichsee Erlenbach — Mariahalde — Turmgut Herrliberg — Schipfgut Hombrechtikon — Feldbach — Rosenberg — Trüllisberg Küsnacht Kilchberg Männedorf Meilen — Appenhalde — Chorherren Richterswil Stäfa — Lattenberg — Sternenhalde — Uerikon Thalwil Uetikon am See Wädenswil Zollikon

1.2. Limmattal Höngg Oberengstringen Oetwil an der Limmat Weiningen

1.3. Züricher Unterland Bachenbülach Boppelsen Buchs Bülach Dielsdorf Eglisau Freienstein — Teufen — Schloss Teufen Glattfelden Hüntwangen Kloten Lufingen Niederhasli Niederwenigen Nürensdorf Oberembrach Otelfingen Rafz Regensberg Regensdorf Steinmaur Wasterkingen Weiach Wil Winkel

1.4. Weinland Adlikon Andelfingen — Heiligberg Benken Berg am Irchel Buch am Irchel Dachsen Dättlikon Dinhard Dorf — Goldenberg — Schloss Goldenberg — Schwerzenberg Elgg Ellikon Elsau Flaach — Worrenberg Flurlingen Henggart Hettlingen Humlikon — Klosterberg Kleinandelfingen — Schiterberg Marthalen Neftenbach — Wartberg Ossingen Pfungen Rheinau Rickenbach Seuzach Stammheim Trüllikon — Rudolfingen — Wildensbuch Truttikon Uhwiesen (Laufen-Uhwiesen) Volken Waltalingen — Schloss Schwandegg — Schloss Giersberg Wiesendangen Wildensbuch Winterthur-Wülflingen

2. Bern/Berne

Biel/Bienne

Erlach/Cerlier

Gampelen/Champion

Ins/Anet

Neuenstadt/La Neuveville

— Schafis/Chavannes

Ligerz/Gléresse

— Schernelz

Oberhofen

Sigriswil

Spiez

Tschugg

Tüscherz/Daucher

— Alfermée

Twann/Douane

— St. Petersinsel/Ile St-Pierre

Vignelz/Vigneule

3. Luzern

Aesch

Altwis

Dagmersellen

Ermensee

Gelfingen

Heidegg

Hitzkirch

Hohenrain

Horw

Meggen

Weggis

4. Uri

Bürglen

Flüelen

5. Schwyz

Altendorf

Küssnacht am Rigi

Leutschen

Wangen

Wollerau

6. Nidwalden

Stans

7. Glarus

Niederurnen

Glarus

8. Fribourg/Freiburg

Vully

— Nant

— Praz

— Sugiez

— Môtier

— Mur

Cheyres

Font

9. Basel-Landschaft

Aesch

— Tschäpperli

Arisdorf

Arlesheim

Balstahl

— Klus

Biel-Benken

Binningen

Bottmingen

Buus

Ettingen

Itingen

Liestal

Maisprach

Muttenz

Oberdorf

Pfeffingen

Pratteln

Reinach

Sissach

Tenniken

Therwil

Wintersingen

Ziefen

Zwingen

10. Basel-Stadt

Riehen

11. Solothurn

Buchegg

Dornach

Erlinsbach

Flüh

Hofstetten

Rodersdorf

Witterswil

12. Schaffhausen

Altdorf

Beringen

Buchberg

Buchegg

Dörflingen

— Heerenberg

Gächlingen

Hallau

Löhningen

Oberhallau

Osterfingen

Rüdlingen

Schaffhausen

— Heerenberg

— Munot

— Rheinhalde

Schleitheim

Siblingen

— Eisenhalde

Stein am Rhein

— Blaurock

— Chäferstei

Thayngen

Trasadingen

Wilchingen

13. Appenzell Innerrhoden

Oberegg

14. Appenzell Ausserrhoden

Lutzenberg

15. St. Gallen

Altstätten

— Forst

Amden

Au

— Monstein

Ragaz

— Freudenberg

Balgach

Berneck

— Pfauenhalde

— Rosenberg

Bronchhofen

Eischberg

Flums

Frümsen

Grabs

— Werdenberg

Heerbrugg

Jona

Marbach

Mels

Oberriet

Pfäfers

Quinten

Rapperswil

Rebstein

Rheineck

Rorschacherberg

Sargans

Sax

Sevelen

St. Margrethen

Thal

— Buchberg

Tscherlach

Walenstadt

Wartau

Weesen

Werdenberg

Wil

16. Graubünden

Bonaduz

Cama

Chur

Domat/Ems

Felsberg

Fläsch

Grono

Igis

Jenins

Leggia

Maienfeld

— St. Luzisteig

Malans

Mesolcina

Monticello

Roveredo

San Vittore

Verdabbio

Zizers

17. Aargau

Auenstein

Baden

Bergdietikon

— Herrenberg

Biberstein

Birmenstorf

Böttstein

Bözen

Bremgarten

— Stadtreben

Döttingen

Effingen

Egliswil

Elfingen

Endingen

Ennetbaden

— Goldwand

Erlinsbach

Frick

Gansingen

Gebensdorf

Gipf-Oberfrick

Habsburg

Herznach

Hornussen

— Stiftshalde

Hottwil

Kaisten

Kirchdorf

Klingnau

Küttigen

Lengnau

Lenzburg

— Goffersberg

— Burghalden

Magden

Manndach

Meisterschwanden

Mettau

Möriken

Muri

Niederrohrdorf

Oberflachs

Oberhof

Oberhofen

Obermumpf

Oberrohrdorf

Oeschgen

Remigen

Rüfnach

— Bödeler

— Rütiberg

Schafisheim

Schinznach

Schneisingen

Seengen

— Berstenberg

— Wessenberg

Steinbruck

Spreitenbach

Sulz

Tegerfelden

Thalheim

Ueken

Unterlunkhofen

Untersiggenthal

Villigen

— Schlossberg

— Steinbrüchler

Villnachern

Wallenbach

Wettingen

Wil

Wildegg

Wittnau

Würenlingen

Würenlos

Zeiningen

Zufikon

18. Thurgau

18.1. Produktionszone I Diessenhofen — St. Katharinental Frauenfeld — Guggenhürli — Holderberg Herdern — Kalchrain — Schloss Herdern Hüttwilen — Guggenhüsli — Stadtschryber Niederneuenforn — Trottenhalde — Landvogt — Chrachenfels Nussbaumen — St.Anna-Oelenberg — Chindsruet-Chardüsler Oberneuenforn — Farhof — Burghof Schlattingen — Herrenberg Stettfurt — Schloss Sonnenberg — Sonnenberg Uesslingen — Steigässli Warth — Karthause Ittingen

18.2. Produktionszone II Amlikon Amriswil Buchackern Götighofen — Buchenhalde — Hohenfels Griesenberg Hessenreuti Märstetten — Ottenberg Sulgen — –Schützenhalde Weinfelden — Bachtobel — Scherbengut — Schloss Bachtobel — Schmälzler — Straussberg — Sunnehalde — Thurgut

18.3. Produktionszone III Berlingen Ermatingen Eschenz — Freudenfels Fruthwilen Mammern Mannenbach Salenstein — Arenenberg Steckborn

19. Ticino

19.1. Bellinzona Arbedo-Castione Bellinzona Cadenazzo Camorino Giubiasco Gnosca Gorduno Gudo Lumino Medeglia Moleno Monte Carasso Pianezzo Preonzo Robasacco Sanantonino Sementina

19.2. Blenio Corzoneso Dongio Malvaglia Ponte-Valentino Semione

19.3. Leventina Anzonico Bodio Giornico Personico Pollegio

19.4. Locarno Ascona Auressio Berzona Borgnone Brione s/Minusio Brissago Caviano Cavigliano Contone Corippo Cugnasco Gerra Gambarogno Gerra Verzasca Gordola Intragna Lavertezzo Locarno Loco Losone Magadino Mergoscia Minusio Mosogno Muralto Orselina Piazzogna Ronco s/Ascona San Nazzaro S. Abbondio Tegna Tenero-Contra Verscio Vira Gambarogno Vogorno

19.5. Lugano Agno Agra Aranno Arogno Astano Barbengo Bedano Bedigliora Bioggio Bironico Bissone Busco Luganese Breganzona Brusion Arsizio Cademario Cadempino Cadro Cagiallo Camignolo Canobbio Carabbia Carabietta Carona Caslano Cimo Comano Croglio Cureggia Cureglia Curio Davesco Soragno Gentilino Grancia Gravesano Iseo Lamone Lopagno Lugaggia Lugano Magliaso Manno Maroggia Massagno Melano Melide Mezzovico-Vira Miglieglia Montagnola Monteggio Morcote Muzzano Neggio Novaggio Origlio Pambio-Noranco Paradiso Pazallo Ponte Capriasca Porza Pregassona Pura Rivera Roveredo Rovio Sala Capriasca Savosa Sessa Sorengo Sigirino Sonvico Tesserete Torricella-Taverne Vaglio Vernate Vezia Vico Morcote Viganello Villa Luganese

19.6. Mendrisio Arzo Balerna Besazio Bruzella Caneggio Capolago Casima Castel San Pietro Chiasso Chiasso-Pedrinate Coldrerio Genestrerio Ligornetto Mendrisio Meride Monte Morbio Inferiore Morbio Superiore Novazzano Rancate Riva San Vitale Salorino Stabio Tremona Vacallo

19.7. Riviera Biasca Claro Cresciano Iragna Lodrino Osogna

19.8. Valle Maggia Aurigeno Avegno Cavergno Cevio Giumaglio Gordevio Lodano Maggia Moghegno Someo

19.9. Andre geografiske betegnelser Nostrano

20. Vaud

20.1. Région du Chablais Aigle Bex Chablais Corbeyrier Lavey-Morcles Ollon Roche Villeneuve Yvorne

20.2. Région de Lavaux Belmont- sur-Lausanne Blonay Calamin Chardonne — Cure d'Attalens Chexbres Corseaux Corsier-sur-Vevey Cully Dezaley Dezaley-Marsens Epesses Grandvaux Jongny Lavaux La Tour-de-Peilz Lutry — Savuit Montreux Paudex Puidoux Pully Riex Rivaz St-Légier-La Chiésaz St-Saphorin — Burignon — Faverges Treytorrens Vevey Veytaux Villette Châtelard

20.3. Région de La Côte Aclens Allaman Arnex-sur-Nyon Arzier Aubonne Begnins Bogis-Bossey Borex Bougy-Villars Bremblens Buchillon Bursinel Bursins Bussigny-près-Lausanne Bussy-Chardonney Chigny Clarmont Coinsins Colombier Commugny Coppet Coteau de Vincy Crans-près-Céligny Crassier Crissier Denens Denges Duillier Dully Echandens Echichens Ecublens Essertines-sur-Rolle Etoy Eysins Féchy Founex Genolier Gilly Givrins Gollion Gland Grens La Côte Lavigny Lonay Luins — Château de Luins Lully Lussy-sur-Morges Mex Mies Monnaz Mont-sur-Rolle Morges ou La Côte-Morges Nyon ou La Côte-Nyon Perroy Prangins Préverenges Prilly Reverolle Rolle Romanel-sur-Morges Saint-Livres Saint-Prex Saint-Sulpice Signy-Avenex St-Saphorin-sur-Morges Tannay Tartegnin Tolochenaz Trélex Vaux-sur-Morges Vich Villars-Sainte-Croix Villars-sous-Yens Vinzel Vufflens-la-Ville Vufflens-le-Château Vullierens Yens

20.4. Côtes-de-l'Orbe Agiez Arnex-sur-Orbe Baulmes Bavois Belmont-sur-Yverdon Chamblon Champvent Chavornay Corcelles-sur-Chavornay Côtes-de-l'Orbe Eclépens Essert-sous-Champvent La Sarraz Mathod Montcherand Orbe Orny Pompaples Rances Suscévaz Treycovagnes Valeyres-sous-Rances Villars-sous-Champvent Yvonand

20.5. Région de Bonvillars Bonvillars Concise Corcelles-près-Concise Fiez Fontaines-sur-Grandson Grandson Montagny-près-Yverdon Novalles Onnens Valeyres-sous-Montagny

20.6. Région du Vully Bellerive Chabrey Champmartin Constantine Montmagny Mur Vallamand Villars-le-Grand Vully

20.7. Andre geografiske betegnelser Dorin Salvagnin

21. Valais/Wallis

21.1. Valais/Wallis Agarn Ardon Ausserberg Ayent — Signèse Baltschieder Bovernier Bratsch Brig/Brigue Chablais Chalais Chamoson — Ravanay — Saint-Pierre-de-Clage — Trémazières Charrat Chermignon — Ollon Chippis Collombey-Muraz Collonges Conthey Dorénaz Eggerberg Embd Ergisch Evionnaz Fully — Beudon — Branson — Châtaignier Gampel Grimisuat — Champlan — Molignon — Le Mont — Saint Raphaël Grône Hohtenn Lalden Lens — Flanthey — Saint-Clément — Vaas Leytron — Grand-Brûlé — Montagnon — Montibeux — Ravanay Leuk/Loèche — Lichten Martigny — Coquempey Martigny-Combe — Plan Cerisier Miège Montana — Corin Monthey Nax Nendaz Niedergesteln Port-Valais — Les Evouettes Randogne — Loc Raron/Rarogne Riddes Saillon Saint-Léonard Saint-Maurice Salgesch/Salquenen Salins Saxon Savièse — Diolly Sierre — Champsabé — Crétaplan — Géronde — Goubing — Granges — La Millière — Muraz — Noës Sion — Batassé — Bramois — Châteauneuf — Châtroz — Clavoz — Corbassière — La Folie — Lentine — Maragnenaz — Molignon — Le Mont — Mont d'Or — Montorge — Pagane — Uvrier Stalden Staldenried Steg Troistorrents Turtmann/Tourtemagne Varen/Varone Venthône — Anchette — Darnonaz Vernamiège Vétroz — Balavaud — Magnot Vex Veyras — Bernune — Muzot — Ravyre Vernayaz Vionnaz Visp/Viège Visperterminen Vollèges Vouvry Zeneggen

21.2. Andre geografiske betegnelser Dôle Dôle blanche Fendant Goron Rosé du Valais

22. Neuchâtel

22.1. Neuchâtel Auvernier Bevaix Bôle Boudry Chez-le-Bart Colombier Corcelles Cormondrèche Cornaux Cortaillod Cressier Entre-deux-Lacs Fresens Gorgier Hauterive La Béroche Le Landeron Neuchâtel — Champréveyres — La Coudre — Ville de Neuchâtel Peseux Saint-Aubin Saint-Aubin-Sauges Saint-Blaise Vaumarcus

22.2. Andre geografiske betegnelser Perdrix blanche

23. Genève

23.1. Genève Aire-la-Ville Anières Avully Avusy Bardonnex — Charrot — Landecy Bellevue Bernex — Lully Cartigny Céligny ou Côte Céligny Chancy Choulex Collex-Bossy Collonge-Bellerive Cologny Confignon Corsier Dardagny — Essertines Genthod Gy Hermance Jussy Laconnex Meinier — Le Carre Meyrin Perly-Certoux Plans-les-Ouates Presinge Puplinges Russin Satigny — Bourdigny — Choully — Peissy Soral Troinex Vandoeuvres Vernier Veyri

23.2. Andre geografiske betegnelser Perlan

24. Jura

Buix

Soyhières

II. Traditionelle schweiziske udtryk

Auslese/Sélection/Selezione

Appellation d'origine

Appellation d'origine contrôlée

Attestierter Winzerwy

Beerenauslese/Sélection de grains nobles

Beerli/Beerliwein

Château/Schloss/Castello (1)

Cru

Denominazione di origine

Denominazione di origine controllata

Eiswein/vin de glace

Federweiss/Weissherbst (2)

Flétri/Flétri sur souche

Gletscherwein/Vin des Glaciers

Grand Cru

Kontrollierte Ursprungsbezeichnung

La Gerle

Landwein

Œil-de-Perdrix (3)

Passerillé/Strohwein/Sforzato (4)

Premier Cru

Pressé doux/Süssdruck

Primeur/Vin nouveau/Novello

Riserva

Schiller

Spätlese/Vendange tardive/Vendemmia tardiva (5)

Sur lie(s)/auf der Hefe ausgebaut

Terravin

Trockenbeerenauslese

Ursprungsbezeichnung

Village(s)

Vin de pays

Vin doux naturel (6)

Vinatura

VITI

Winzerwy

(1) Disse udtryk er kun beskyttet for kantoner, hvor de er præcist defineret, dvs. Vaud, Valais og Genève.

(2) Disse udtryk er beskyttet, idet det tyske traditionelle udtryk »Federweisser« dog kan anvendes til delvis gæret druemost til konsum i overensstemmelse med artikel 34, litra c), i den tyske vinforordning og artikel 12, stk. 1, litra b), og artikel 14, stk. 1, i Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002 som ændret.

(3) Dette udtryk er beskyttet, jf. dog artikel 17 og 19 i Kommissionens forordning (EF) nr. 753/2002, som ændret.

(4) Ved eksport til Fællesskabet samlet alkoholindhold (virkeligt og potentielt) på 16 % vol.

(5) Ved eksport til Fællesskabet skal det naturlige sukkerindhold være mindst 1 % over gennemsnittet for året i forhold til andre vine.

(6) Ved eksport til Fællesskabet betyder dette udtryk en hedvin med strengere bestemmelser for så vidt angår sukkerudbytte og -indhold (oprindeligt naturligt sukkerindhold 252g/l).

BILAG V

APPENDIKS 3 TIL BILAG 7 VEDRØRENDE ARTIKEL 6 OG 25

I. Beskyttelsen af de betegnelser, der er nævnt i bilagets artikel 6, er ikke til hinder for, at navnene på følgende vinstoksorter anvendes for vin med oprindelse i Schweiz, når blot de anvendes i overensstemmelse med schweizisk lovgivning og sammen med en geografisk betegnelse, som tydeligt angiver vinens oprindelse: — Ermitage/Hermitage; — Johannisberg.

II. I henhold til artikel 25, litra b), og med forbehold af særlige bestemmelser for transportdokumentordningen gælder bilaget ikke for vinprodukter, der: a) er indeholdt i rejsendes personlige bagage til privat forbrug b) forsendes mellem privatpersoner til privat forbrug c) indgår i privatpersoners personlige ejendele ved flytning eller arv d) indføres til videnskabelige e