RAADETS BESLUTNING af 9. september 1991 om vedtagelse af et saerprogram for forskning og teknologisk udvikling inden for industri- og materialeteknologi (1990-1994) (91/506/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 130 Q, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

i samarbejde med Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet har ved afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF (4) vedtaget tredje rammeprogram for Faellesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (1990-1994), som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres for at udvikle den videnskabelige viden og den tekniske kompetence, som Faellesskabet har brug for, navnlig for at kunne udfylde sin rolle inden for industri- og materialeteknologi; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den i praeamblen til ovennaevnte afgoerelse anfoerte begrundelse;

ifoelge Traktatens artikel 130 K ivaerksaettes rammeprogrammet ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes i forbindelse med hver enkelt foranstaltning;

Det Faelles Forskningscenter bidrager for sit vedkommende gennem sit eget program til gennemfoerelsen af naevnte foranstaltninger;

det er noedvendigt, at Faellesskabet og Europa som helhed paa passende maade tager de udfordringer op, som de stilles over for paa internationalt plan inden for industriel innovationsteknologi og materialeteknologi;

i henhold til artikel 4 i og bilag I til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF omfatter det beloeb, der skoennes noedvendigt til hele rammeprogrammet, et beloeb paa 57 mio. ECU til den centrale handlingsplan til udbredelse og udnyttelse af resultaterne, som skal fordeles proportionalt paa de til saerprogrammerne afsatte beloeb;

ifoelge afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF skal Faellesskabets forskningsindsats navnlig sigte mod at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europaeiske industri, bl.a. inden for de strategiske omraader af den avancerede teknologi, og at fremme udviklingen af dens internationale konkurrenceevne; ifoelge afgoerelsen er en faellesskabsaktion ligeledes berettiget, hvis forskningen bidrager til blandt andet at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet og til at fremme dets generelle harmoniske udvikling, samtidig med at kravet om videnskabelig og teknisk kvalitet opfyldes; forskningsprogrammet inden for informationsteknologi skal bidrage til virkeliggoerelsen af disse maal;

opbygningen eller konsolideringen af et saerligt europaeisk industripotentiel inden for disse teknologier er en bydende noedvendighed; programmet maa derfor tage sigte paa forskningsinstitutioner, foretagender, herunder smaa og mellemstore virksomheder (SMV), og andre organer etableret i Faellesskabet, som er de bedst egnede til at naa disse maal;

det er noedvendigt i videst muligt omfang at faa SMV til at deltage i dette program; der skal tages hensyn til deres saerlige behov, uden at dette beroerer programmets videnskabelige og tekniske kvalitet;

ud over saerprogrammet for menneskelige ressourcer og mobilitet er det noedvendigt at fremme uddannelsen af forskere og ingenioerer i forbindelse med dette program;

det er oenskeligt, at der som led i dette program bliver foretaget en vurdering af den sociale, menneskelige og miljoemaessige virkning samt af eventuelle teknologiske risici;

grundforskningen skal om noedvendigt fremmes i hele Faellesskabet;

det er noedvendigt, saaledes som det siges i bilag II til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF, at fremme den tekniske grundforskning, anvendelsesindustriens integrering af ny teknologi og erhvervelse af den noedvendige videnskabelige og tekniske viden for udarbejdelsen af standarder og kodekser, der goer det lettere at overfoere denne teknologi;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Et saerprogram for Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab for forskning og teknologisk udvikling inden for industri- og materialeteknologi som beskrevet i bilag I, vedtages for perioden fra den 9. september 1991 til den 31. december 1994.

Artikel 2

1. De midler, der skoennes noedvendige til programmets gennemfoerelse, beloeber sig til 663,3 mio. ECU, herunder medregnet udgifter til personale og administration paa 35 mio. ECU.

2. En vejledende fordeling af midlerne er anfoert i bilag II.

3. Traeffer Raadet en afgoerelse i henhold til artikel 1, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF, tilpasses naervaerende beslutning i overensstemmelse dermed.

Artikel 3

De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse og satsen for Faellesskabets finansielle deltagelse er anfoert i bilag III.

Artikel 4

1. I det andet aar af programmets gennemfoerelse tager Kommissionen det op til fornyet vurdering og forelaegger Europa-Parlamentet og Raadet resultaterne heraf i en rapport, der i givet fald ledsages af aendringsforslag.

2. Ved programmets udloeb lader Kommissionen en gruppe uafhaengige eksperter foretage en evaluering af resultaterne. Denne gruppes rapport, der ledsages af Kommissionens bemaerkninger, forelaegges for Europa-Parlamentet og Raadet.

3. Ved udarbejdelsen af de i stk. 1 og 2 naevnte rapporter tages der hensyn til de maal, der er opstillet i bilag I til denne beslutning, og til artikel 2, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.

Artikel 5

1. I de kontrakter, Kommissionen indgaar, fastlaegges parternes rettigheder og forpligtelser, herunder regler for udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresultaterne, i overensstemmelse med de bestemmelser, der er vedtaget i medfoer af Traktatens artikel 130 K, stk. 2.

2. I overensstemmelse med maalsaetningerne i bilag I udarbejdes der et arbejdsprogram, som i givet fald ajourfoeres. I dette program fastlaegges detaljerede maalsaetninger, arten af de projekter, der skal gennemfoeres, og de finansielle bestemmelser, der skal vedtages i denne forbindelse. Kommissionen indkalder tilbud vedroerende projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet.

Artikel 6

1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet. Den bistaas af et udvalg, der bestaar af repraesentanter for medlemsstaterne, og som har Kommissionens repraesentant som formand.

2. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyntagen til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, som er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Under afstemninger i udvalget tildeles de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, der er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

3. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

4. Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller er der ikke afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

5. Har Raadet efter udloebet af en frist, der under ingen omstaendigheder kan vaere paa over tre maaneder regnet fra forslagets forelaeggelse for Raadet, ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen.

Artikel 7

1. Den i artikel 6 fastsatte procedure anvendes i forbindelse med:

- opstillingen og ajourfoeringen af det i artikel 5, stk. 2, omhandlede arbejdsprogram

- indholdet af udbuddene

- vurderingen af de i bilag III omhandlede projekter samt af beloebet for Faellesskabets anslaaede bidrag til disse projekter, naar det overstiger 0,75 mio. ECU

- undtagelser fra de generelle regler i bilag III

- deltagelse i enhver foranstaltning af organisationer og virksomheder fra tredjelande som omhandlet i artikel 8, stk. 1 og 2

- enhver tilpasning af den vejledende fordeling af beloebet i bilag II

- foranstaltninger til evaluering af programmet

- reglerne for udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af programmets forskningsresultater.

2. Naar Faellesskabets bidrag i henhold til stk. 1, tredje led, er under eller lig med 0,75 mio. ECU, underretter Kommissionen udvalget om projekterne og om evalueringsresultatet for disse.

Kommissionen underretter ligeledes udvalget om ivaerksaettelsen af de i bilag III omhandlede ledsageforanstaltninger, herunder feasibility-tilskud, projekter for samarbejdsforskning og samordnede aktioner.

Artikel 8

1. Kommissionen bemyndiges til i overensstemmelse med Traktatens artikel 130 N at foere forhandlinger om internationale aftaler med tredjelande, der er medlemmer af COST, navnlig EFTA-medlemslandene og landene i Central- og OEsteuropa, med henblik paa at knytte dem til hele programmet eller en del af det.

2. Naar der er indgaaet rammeaftaler om videnskabeligt og teknisk samarbejde mellem Faellesskabet og tredjelande i Europa, kan organer og virksomheder, der er etableret i disse lande, faa adgang til at deltage i et projekt under programmet efter proceduren i artikel 6 og 7 og kriteriet om gensidig fordel.

Ingen partner, der er etableret uden for Faellesskabet, og som deltager i en foranstaltning under programmet, kan blive omfattet af Faellesskabets finansiering af programmet. Den paagaeldende deltager bidrager til de generelle administrationsomkostninger.

Artikel 9

Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne. Udfaerdiget i Bruxelles, den 9. september 1991. Paa Raadets vegne

W. KOK

Formand

(1) EFT nr. C 174 af 16. 7. 1990, s. 28, og EFT nr. C 14 af 22. 1. 1991, s. 12. (2) EFT nr. C 19 af 28. 1. 1991, s. 165, og EFT nr. C 240 af 16. 9. 1991. (3) EFT nr. C 41 af 18. 2. 1991, s. 46. (4) EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28.

BILAG I

VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE MAAL SAMT INDHOLD

Dette saerprogram foelger fuldstaendigt linjen i tredje rammeprogram hvad angaar videnskabelige og tekniske maal samt sigte.

Punkt I.2 i bilag II til rammeprogrammet med undtagelse af bestemmelserne vedroerende maaling og proevning (som er omfattet af et andet saerprogram), udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

Hovedformaalet er at bidrage til at give den europaeiske fabriksindustri nyt liv ved at styrke dens videnskabelige og teknologiske grundlag gennem udvidelse af forsknings- og udviklingsarbejdet. Det er vigtigt i alle medlemsstaterne at fremme den tekniske grundforskning, anvendelsesindustriens integrering af ny teknologi og erhvervelse af den noedvendige videnskabelige og tekniske viden for udarbejdelse af standarder og kodekser, der goer det lettere at overfoere denne teknologi.

De fornoedne avancerede teknologier omfatter hele materialekredsloebet og tager sigte paa at nedbringe tiden fra idé til produkt og forbedre fremstillingsprocesserne. Der vil blive forsket i raastoffer, genanvendelse, nye og bedre materialer, design og fremstilling. Forskningen vil blive snaevert koordineret og vil saaledes ikke foregaa isoleret, men efter en systematisk plan. Den foreslaaede forskning vil bidrage til at konsolidere og uddybe den teknologiske udvikling i Faellesskabet og til en mere effektiv udnyttelse af ressourcerne. Der vil blive gjort en saerlig indsats for at hjaelpe smaa og mellemstore virksomheder med i hoejere grad at deltage i tvaernational forskning, at knytte forbindelser med andre virksomheder og med universiteter og at forvalte deres tekniske ressourcer bedre. Samarbejdsforskning indfoeres for at loese tekniske problemer, der er faelles for alle smaa og mellemstore virksomheder, der ikke har egne forskningsfaciliteter.

Miljoeaspekter ved produkter og processer og arbejdsmiljoeet vil blive inddraget som et strategisk element i alle dele af naervaerende program. Dette kraever forbindelser til andre programmer, som vedroerer miljoe, sundhed samt maaling og proevning, saa der kan tages hensyn til de fremskridt, der goeres inden for risikovurdering og toksikologi.

Forskningen i flyteknik, der blev indledt med BRITE/EURAM-programmet, viderefoeres under hensyntagen til harmonisering, standardisering, sikkerhed og miljoe. Den specifikke flyforskning behandles under omraade 3. Den tvaergaaende forskning behandles under omraade 1 og 2 i programmet.

Ledsageforanstaltningerne omfatter teknologioverfoersel og uddannelse inden for hvert omraade. De omfatter specifikke foranstaltninger, der dels skal give de organisationer, der er oprettet i alle omraader, bedre mulighed for at deltage i Faellesskabets forskning og udvikling (F & U) inden for industri- og materialeteknologi, dels skal oege deres muligheder for at udnytte resultaterne. De omfatter uddannelsesforanstaltninger, der er naert knyttet til programmets virksomhed med henblik paa at oege forskeres og ingenioerers kvalifikationsniveau med hensyn til programmets maal; de omfatter ogsaa foranstaltninger med henblik paa at udnytte muligheder og resultater, bl.a. vedroerende standardisering. De omfatter desuden ordninger for informationsudveksling for deltagerne i programmet og i EUREKA-projekterne. Saerlige oplysninger om projekterne gives i naert samarbejde med Community Research and Development Information Service (CORDIS). Disse foranstaltninger skal supplere den igangvaerende virksomhed i Faellesskabet og paa nationalt og internationalt plan, og der skal tages hensyn til subsidiaritet og oekonomisk og social samhoerighed.

Aktiviteterne samordnes isaer med omraaderne datamatintegreret produktion og mikroelektroniske materialer under saerprogrammet for informationsteknologi, omraadet genanvendelse under saerprogrammet for miljoe samt med programmerne for ikke-nuklear energi og for maaling og proevning.

Nedenfor foelger en vejledende beskrivelse af programmets indhold baseret paa og under hensyntagen til ovennaevnte elementer.

Paa de fastlagte omraader vil forskningsindsatsen staa i forhold til den strategiske og oekonomiske interesse og den forventede udvikling.

Omraade 1: Materialer - Raastoffer

Formaalet er at bidrage til bedre materialeegenskaber til priser, som indebaerer mulighed for konkurrencedygtig industriel udnyttelse til en lang raekke anvendelsesformaal, som ikke er begraenset til nogle faa hoejteknologiske omraader.

Med hensyn til raastoffer vil forskningen tage sigte paa at forbedre de teknologier, der er noedvendige for at sikre forsyningen med ressourcer, herunder teknologier til lokalisering af forekomster og udvinding, forarbejdning og behandling med oekonomiske midler, der er sikre og miljoevenlige.

Der vil blive forsket i genanvendelsesteknologi, og denne forskning skal omfatte hele materialekredsloebet med vaegten lagt paa mulige besparelser og en positiv integrering i miljoeet.

Forskning, der tager sigte paa omkostningseffektiv anvendelse af avancerede materialer til en lang raekke anvendelsesformaal, vil faa stoette med henblik paa vid udbredelse af disse materialer, ogsaa uden for deres oprindelige anvendelsesomraader.

Hovedvaegten laegges paa nye anvendelser af industrimineraler samt natursten til bygningsindustrien, industrimetaller og -materialer, herunder efterforskning, brydning, oparbejdning, forarbejdning, produktion og genanvendelse.

Raastoffer

Her er maalet at forbedre de eksisterende processer og at tilegne sig nye teknologier paa foerkonkurrencestadiet.

Forskningen vil blive rettet mod udvikling af metoder til procesanvendelse og teknologiafproevning for saaledes at oege udbyttet samt skabe mulighed for, at nye miner kan aabnes og andre miner af denne type blive mere rentable.

Opmaerksomheden vil specielt blive rettet mod integrerede teknikker og modelopstilling med henblik paa efterforskning efter mineralforekomster og brydning og oparbejdning af mineraler og bjergarter, herunder navnlig ressourcer af komplekse malme med indhold af non-ferro og strategiske metaller.

Der vil blive gennemfoert forskning for at forbedre forstaaelsen af integrerede systemer med henblik paa at understoette avancerede efterforskningsmetoder efter skjulte forekomster. Inden for mine- og stenbrudsteknik vil der ogsaa blive gennemfoert arbejde vedroerende nye eller forbedrede boreteknologier til omkostningseffektiv efterforskning og produktion samt inden for automatisering, brydningsprocesser og metallurgisk/mineralogisk behandling (pyro- og hydrometallurgisk oparbejdning). Der vil ogsaa vaere behov for forskning med henblik paa produktion af non-ferro og strategiske metaller samt af meget rene metaller, ildfast ler, industrimineraler og natursten til bygningsindustrien. Der skal ogsaa gennemfoeres forskning inden for kemiske, fysiske og biologiske adskillelsesteknologier. Der vil blive ofret saerlig opmaerksomhed paa standardforberedende forskning i forbindelse med sikkerhed paa arbejdspladsen og de miljoemaessige virkninger af de indvindingsteknologier, der skal udvikles.

Genanvendelse

Maalet her er at udvide anvendelsesomraadet for og oege effektiviteten af genanvendelsesteknologierne ved mest muligt at reducere de oekonomiske og strategiske foelger af spild af mange metaller og materialer, som der i visse tilfaelde er mangel paa. Miljoeskader paa grund af forurenende spildevand vil blive begraenset.

Forskningen kommer til at omfatte en samlet analyse af kredsloebet fra raastof til genanvendelse over det faerdige produkt, og der vil herved blive taget hensyn til oekonomiske og energimaessige aspekter, men ogsaa til miljoeproblemer. Analysen skal ogsaa omfatte industriaffald.

Et saerligt maal udgoer udviklingen af ny teknologi med henblik paa processer, som kan loese den store opgave at udnytte restprodukter, navnlig affald og skrot, som indeholder saavel traditionelle som aedle og strategiske metaller, og som kommer fra de vigtigste fremstillings- og forarbejdningsindustrier. Opmaerksomheden vil ogsaa blive rettet mod den komplicerede opgave at genanvende kompositmaterialer og avancerede materialer.

Der vil blive tilskyndet til forskning i teknologier til fysisk og/eller kemisk behandling af restprodukter, som indeholder metaller med henblik paa at oege omfanget og effektiviteten af genanvendelsen og at goere de genanvendte materialer mere anvendelige. Forskningen vil ogsaa omfatte teknologier inden for pyrometallurgi, hydrometallurgi og raffinering i forbindelse med oparbejdning af komplekse restprodukter, kompositmaterialer og andre nye materialer, legeringer og skrot, som indeholder flere metaller.

Nye og forbedrede materialer samt behandling af dem

Maalet her er udvikling inden for materialer samt behandling af dem, herunder traditionelle masseproduktmaterialer med forbedrede egenskaber og ydeevne til rimelige priser, avancerede strukturmaterialer til hoejtydende systemer, avancerede funktionsmaterialer, overfladeteknologi og sammenfoejningsteknologi.

Inden for traditionelle masseproduktmaterialer, herunder byggematerialer, vil opmaerksomheden vaere rettet mod produktions- og kvalitetsstyringsteknologier, nye og forbedrede materialer og anvendelse heraf. Der vil ogsaa blive lagt vaegt paa langtidsadfaerdsprognoser, herunder paalidelighed. Der udvikles metoder, som skal saette designeren i stand til fra begyndelsen at goere produktet miljoe- og forbrugervenligt.

Der vil blive tidskyndet til forskning i materialers ydeevne ved hjaelp af bedre anvendelsesegenskaber og ved hjaelp af en mere praecis karakterisering samt hyppigere brug, navnlig ved anvendelse af paalidelige databanker, og til forskning i kombination af avancerede materialer til vigtige industriformaal.

Forskningen vil blive rettet mod nye udviklinger eller radikale innovationer inden for avancerede materialer til grundlaeggende formaal, som ogsaa kan faa vigtige indirekte virkninger inden for andre industrigrene. Den vil ligeledes vedroere anvendelsen af avancerede materialer til en lang raekke anvendelsesformaal.

Der vil blive lagt saerlig vaegt paa udvikling af materialer med specielle egenskaber ved udnyttelse af den bedre forstaaelse af de strukturelle virkninger. Der vil blive set paa teknikker, som kan skraeddersy materialerne til praecise krav, saaledes at F & U-effektiviteten paa dette omraade kan forbedres.

For metalmaterialer vil indsatsen blive rettet mod at soege nye anvendelser for materialer af hoej vaerdi (f.eks. special-ferrolegeringer og non-ferrolegeringer, superlegeringer, metalblandinger, ildfaste metaller) specielt udformet med henblik paa komplekse designspecifikationer og til opfyldelse af saerlig strenge anvendelseskrav.

Med hensyn til teknisk keramik vil opmaerksomheden blive rettet mod bedre styring af mikrostruktur og procesteknologi og mod grundlaeggende problemer i forbindelse med paalidelighed og skoerhed.

Med hensyn til polymere materialer vil forskningen vaere rettet mod bedre forstaaelse af forholdene mellem struktur, morfologi og egenskaber. Udviklingen af nye og bedre procesteknikker til produktion af paalidelige komponenter vil ogsaa blive behandlet med henblik paa at oege anvendelsen af denne form for materialer. Forskningen vil navnlig blive rettet mod at udvikle teknisk termoplast, som beholder sine mekaniske egenskaber ved hoejere temperaturer, og som kan produceres ved billigere varmeprocesforloeb.

Ved forskningen i kompositteknik vil der blive set paa de teknologier, der er noedvendige for at loese de problemer, der er forbundet med storskalaproduktion.

Opgaver i forbindelse med superledere er at oege den maksimale kritiske stroemtaethed og kapacitet sammen med fremstoed inden for applikationsteknologier, herunder kapelproduktion, -dannelse og -paalidelighed.

Forskningen vil ligeledes sigte mod at studere og udvikle nye biokompatible materialer til saerlige formaal.

Det standardforberedende arbejde, der er noedvendigt for at fremskynde muligheden for at anvende nye materialer, vil isaer omfatte forskning vedroerende klassificering og karakterisering af disse materialer for at se, hvor godt de virker, og for at formindske deres indflydelse paa sundhed og miljoe.

Omraade 2: Design og fremstilling

Formaalet er at forbedre industriens evne til at designe og fremstille produkter, som baade er af hoej kvalitet, nemme at vedligeholde, saerdeles konkurrencedygtige og miljoemaessigt og socialt acceptable.

Da al industriproduktion indgaar i et givet anvendelsessystem, skal systemet goeres bedst muligt, saaledes at den noedvendige kvalitet og paalidelighed for et produkt opnaas med de laveste mulige omkostninger.

Forskningen vil vedroere anvendelsen af avancerede faerdighedsgivende omraader som fysik, kemi, mekanik, optik, akustik, vaeskedynamik, matematisk modellering og procesteknik samt integrering heraf i ny teknologisk udvikling, saasom optomatronik (optik, materialer og elektronik), mekatronik (maskineteknik, edb og elektronik), mikroteknologi og mikro- og nanostrukturteknik, herunder molekyleteknik.

Der vil blive lagt saerligt vaegt paa moderniseringen af den traditionelle industri samt paa, at smaa og mellemstore virksomheder inddrages aktivt med deres saerlige knowhow og som forsoegsvaerksteder.

Design

Forskningen i design vil vedroere virkningen paa produktets ydeevne, nedsaettelse af designtiden, fremstilling og levetidsomkostninger. Hermed sammenknyttes de informationskrav, der er forbundet med den tekniske designproces (f.eks. materialets eller produktets form, fremstilling og funktion) med de organisationsmaessige procedurer og de menneskelige faktorer, der ligger bag processen.

Forskningen bliver rettet mod fejleffekter og fejlanalyser ved hjaelp af modelteknikker baseret paa brudmekanik, tribologi, vaeskedynamik, korrosionsanalyse osv. Gennemfoerelsen af disse designtiltag kan kraeve tilpasning af programmel til specifikke applikationer.

Designforskningen har navnlig foelgende formaal:

- forbedring af ydeevnen i fremstillingen

- forbedring af kvalitetsstyring, paalidelighed og vedligeholdelse

- nedbringelse af produkternes hellivsomkostninger ved hjaelp af genanvendelse og genbrug

- forbedring af modelopstilling/simulation og hurtige prototypeteknikker med et bredt anvendelsesomraade, der vil stoette designprocesserne ved at tage hensyn til produktvalidering samt optimering og forudsigelse af serviceadfaerd

- forbedring af kontrollen med energianvendelse ved industriformaal.

Projekterne vil, samtidig med at vise fordelene ved at udbrede den bedste praksis, naar det er muligt, bidrage til udarbejdelse og udvikling af standarder og kodekser.

Fremstilling

Forskningen i fremstillingskvalitet tager sigte paa indfoerelse af effektive og omkostningsbesparende fremstillingsprocesser og paa at integrere andre aspekter, herunder designgraenseflade, kvalitetsstyring, vedligeholdelse af anlaeg og arbejdsmiljoe.

Forskningsmaalet skal vaere udvikling af fleksible teknologier til smaa produktioner, men ogsaa udvikling af masseproduktion med henblik paa at imoedekomme et stigende behov for identiske tekniske produkter i store maengder. Et saerligt maal vil vaere egnede materialeanvendelser og relaterede teknologier, saasom teknologi til praecisionsteknik eller inddragelse af specialmaterialer i et masseproduktionsmiljoe samt teknologier til formning, maskinforarbejdning og samling af minikomponenter og/eller komplekse komponenter.

Andre forskningsmaal vil vaere tilpasning af etablerede CIM-systemer, saa de kan tilfredsstille industriens, herunder navnlig smaa og mellemstore virksomheders, saerlige behov. Forskningen vil ogsaa tage sigte paa at forbedre netto eller naesten netto formgivningsprocesserne med henblik paa at formindske maengden af dyrt og miljoeskadeligt affald.

Forskning i kemiteknik skal udvikle systemiske tiltag. Forskningsemnerne vil kunne omfatte procesmodellering, adskillelsesteknologi, molekyleteknik, katalyse og overfladeforskning og -teknologi og kemiske sensorer. Grundlaeggende forskning i blanding og roering samt partikel- og pulverteknologi vil blive understoettet for at opnaa bedre forstaaelse end den, der er opnaaet ved de nuvaerende empiriske metoder. Forskningen vil ogsaa blive rettet mod opnaaelse af forstaaelse af partikelprocesser som grundlag for programmet tilpasset efter saerlige behov.

Omraade 3: Flyteknisk forskning

Denne saerlige virksomhed skal bidrage til en styrkelse af det teknologiske grundlag for den europaeiske flyindustri, oege det kendskab, der ligger til grund for foranstaltninger med henblik paa at mindske miljoevirkningerne, og goere brugen af fly mere sikker og effektiv samt fremme et kommende samarbejde mellem store hoejteknologiselskaber og mindre selskaber, smaa og mellemstore virksomheder og forskningsinstitutter/universiteter i Faellesskabet.

Der skal forskes paa foelgende omraader:

a) miljoeteknologi, saerlig nedbringelse af flyenes ydre og indre stoej samt emissioner

b) teknologi vedroerende brugen af fly, saerlig teknologi vedroerende vedligeholdelse, tilsyn med tilstand og foraeldelse, adfaerd ved styrt, tilsyn med brandfare og graenseflade mellem flyvekontrolsystemet og besaetningens instrumenter

c) aerodynamik og aerotermodynamik, saerlig numerisk beregning af vaeskedynamik, teknikker for reduktion af luftmodstanden ved laminar stroem for under- og overlydsfly, integration af fremdrivningen samt intern aerotermodynamik i turbinemotorer

d) teknologi vedroerende flyfremstilling og -strukturer, saerlig anvendelser vedroerende strukturer og materialer til flyprimaerstrukturer, udstyr, der udsaettes for stor belastning og hoeje temperaturer, samt saerlige fremstillingsprocesser for fly

e) avionikteknologi, saerlig teknikker for design, integration og evaluering af systemer med hoej integritet, saerlige teknikker for maaling, overvaagning og kontrol med systemer om bord samt graensefladeproblemer menneske-maskine i forbindelse med optimering af besaetningens instrumenter

f) teknologi vedroerende mekanik, overhead-funktioner og betjening, saerlig specifikke teknikker for optimering og udnyttelse af ny teknologi vedroerende mekaniske flysystemer, overhead-systemer og styreundersystemer.

I arbejdets tilrettelaeggelse vil man udnytte synergi og teknologioverfoersel mest muligt, navnlig for de medlemsstater, der endnu ikke har en stor flyindustri.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DET BELOEB, DER SKOENNES NOEDVENDIGT

(mio. ECU)

Fordeling Omraade 1: Materialer - Raastoffer 1. Raastoffer og genanvendelse 80 2. Materialer 228,8 Omraade 2: Design og fremstilling 301,5 Omraade 3: Flyteknisk forskning 53 (1) I ALT 663,3 (2)

(1) Beloebet til flyteknisk forskning er for en periode paa tre aar.

(2) Herunder personaleudgifter, som beloeber sig til 20 mio. ECU, og administrationsudgifter, som beloeber sig til 15 mio. ECU.

Et beloeb, der skoennes noedvendigt, paa 6,7 mio ECU, som ikke er medregnet i de 663,3 mio. ECU, vil blive afsat som bidrag fra saerprogrammet »Industri- og materialeteknologi« til den centrale handlingsplan for udbredelse og udnyttelse af resultaterne.

Et tillaegsbeloeb paa 78 mio. ECU skal anvendes til FFC's forskningsaktiviteter inden for materialer og raastoffer, herunder et beloeb paa 0,78 mio. ECU, der udgoer FFC's bidrag til den centrale handlingsplan for udbredelse i henhold til naervaerende saerprogram.

10 % af det samlede beloeb skal anvendes til grundforskning og 2 % til uddannelse.

Fordelingen mellem omraade 1 og 2 udelukker ikke, at et projekt kan hoere ind under begge omraader.

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER FOR PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE

1. Kommissionen gennemfoerer programmet paa grundlag af maalene og det videnskabelige og tekniske indhold, som er beskrevet i bilag I.

2. Bestemmelserne i artikel 3 for programmets gennemfoerelse omfatter forskningsprojekter og projekter vedroerende teknologisk udvikling og samarbejdsforskning, samordnede aktioner og ledsageforanstaltninger (herunder feasibilitypraemier). Der skal ved udvaelgelsen af disse tages hensyn til kriterierne i bilag III til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF og til maalene i bilag I til denne beslutning.

- Forskningsprojekter

Projekterne gennemfoeres paa grundlag af kontrakter om forskning og teknologisk udvikling med omkostningsdeling samt en finansiel faellesskabsdeltagelse, som normalt ikke overstiger 50 %. Universiteter og andre forskningscentre, der deltager i aktioner med omkostningsdeling, vil for hvert projekt kunne anmode om enten en finansiering paa 50 % af de samlede udgifter eller en finansiering paa 100 % af de yderligere marginalomkostninger.

Forskningsaktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel gennemfoeres af deltagere, der er etableret i Faellesskabet. Projekter, som f.eks. universiteter, forskningsorganisationer og industrivirksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder, kan deltage i, skal som hovedregel have mindst to deltagere, som skal vaere uafhaengige af hinanden og etableret i forskellige medlemsstater. De to partnerne vil normalt vaere industrifirmaer, undtagen naar der er tale om projekter inden for grundforskning. Saafremt grundforskning udfoeres af en gruppe, der udelukkende bestaar af forskningscentre og universiteter, skal der anmodes om stoette fra industrien.

Kontrakter om forskningsaktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel indgaas efter en udvaelgelsesprocedure med indkaldelse af tilbud, som offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

- Samarbejdsforskningsprojekter

Samarbejdsforskning tager sigte paa en raekke virksomheder, specielt smaa og mellemstore virksomheder, som ikke har egne forskningsanlaeg, med henblik paa at loese faelles tekniske problemer. En eller flere udenforstaaende organisationer (forskningssammenslutning, universitet eller virksomhed) skal udpeges til at udfoere forskningen.

Disse projekter daekkes med op til 50 % af forskningsomkostningerne for en periode, som normalt ikke overstiger to aar. Projekterne skal forelaegges af virksomheder, som skal deltage i planlaegningen og styringen af forskningen og i ivaerksaettelsen af resultaterne.

- Samordnede aktioner

Samordnede aktioner bestaar i bestraebelser fra Faellesskabets side for at koordinere individuelle forskningsaktiviteter, som gennemfoeres i medlemsstaterne. De kan finansieres med op til 100 % af samordningsomkostningerne.

- Ledsageforanstaltninger, herunder feasibility-praemier

i) De i artikel 7 naevnte og i bilag I beskrevne ledsageforanstaltninger gennemfoeres navnlig ved:

- tilrettelaeggelse af seminarer, kurser og videnskabelige konferencer

- intern samordning ved oprettelse af integrationsgrupper

- saerlige uddannelsesforanstaltninger, idet der laegges vaegt paa det tvaerfaglige

- en informationsudvekslingsordning

- bedre udnyttelse af resultaterne

- uafhaengig videnskabelig og strategisk vurdering af, hvordan projekterne og programmet fungerer.

ii) Feasibility-praemierne er stoette med et maksimumsbeloeb paa 30 000 ECU, som daekker op til 75 % af omkostningerne ved en forskning for en periode paa hoejst ni maaneder, og som tager sigte paa at fastslaa, om en anordning, et design eller en nyskabende metode kan anvendes. Praemierne er forbeholdt teknologi-baserede, selvstaendige smaa og mellemstore virksomheder, som er etableret i Faellesskabet. Formaalet med praemierne er at hjaelpe smaa og mellemstore virksomheder til at vise deres evner over for potentielle partnere i fremtidige forslag om samarbejde. Resultatet af denne forskning skal danne grundlaget for smaa og mellemstore virksomheders deltagelse i en sammenslutning, der soeger at finansiere et forslag om anvendt industriforskning som led i programmet »Industri- og materialeteknologi«.

3. Udbredelsen af den viden, der er opnaaet i forbindelse med projekternes gennemfoerelse, foregaar dels som led i saerprogrammet, dels ved hjaelp af en central handlingsplan i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 4, stk. 3, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.