KOMMISSIONENS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE

af 21. august 2017

om offentliggørelse i Den Europæiske Unions Tidende af det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013, og af henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for et navn inden for vinsektoren

(Maasvallei Limburg (BOB))

(2017/C 278/06)

EUROPA-KOMMISSIONEN HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 1308/2013 af 17. december 2013 om en fælles markedsordning for landbrugsprodukter og om ophævelse af Rådets forordning (EØF) nr. 922/72, (EØF) nr. 234/79, (EF) nr. 1037/2001 og (EF) nr. 1234/2007 (1), særlig artikel 97, stk. 3,

ud fra følgende betragtninger:

For at gøre det muligt at indgive indsigelser i henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013 bør det enhedsdokument, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i nævnte forordning, og den henvisning til offentliggørelsen af produktspecifikationen, der blev udarbejdet i forbindelse med den indledende nationale procedure for behandling af ansøgningen om beskyttelse af betegnelsen »Maasvallei Limburg«, derfor offentliggøres i Den Europæiske Unions Tidende —

BESTEMT FØLGENDE:

Eneste artikel

Enhedsdokumentet, der er omhandlet i artikel 94, stk. 1, litra d), i forordning (EU) nr. 1308/2013, og henvisningen til offentliggørelsen af produktspecifikationen for betegnelsen »Maasvallei Limburg« (BOB) findes i bilaget til denne afgørelse.

I henhold til artikel 98 i forordning (EU) nr. 1308/2013 giver offentliggørelsen af denne afgørelse ret til at gøre indsigelse mod beskyttelsen af den betegnelse, der er anført i, stk. 1 i nærværende artikel inden for to måneder fra datoen for offentliggørelsen i Den Europæiske Unions Tidende.

(1) EUT L 347 af 20.12.2013, s. 671.

BILAG

ENHEDSDOKUMENT

»MAASVALLEI LIMBURG«

PDO-BE-02172

Ansøgningsdato: 12.5.2016

1. Betegnelse, der skal registreres

Maasvallei Limburg

2. Type geografisk betegnelse

BOB — beskyttet oprindelsesbetegnelse

3. Kategorier af vinavlsprodukter

1. Vin

4. Beskrivelse af vinen/vinene

Acolon

Denne kategori af vin er karakteriseret ved sorter, der beskrives som følger:

Farve: dybrød.

Næse: aromaer af røde og sorte frugter og bær, såsom hindbær, brombær, blåbær og blommer.

Smag: fyldig, frugtagtig smag. De bløde tanniner sikrer, at vinen modnes hurtigt i flasken. Maasvallei Limburg-vine bevarer også deres syrlighed godt, hvilket skaber en harmonisk balance mellem tanniner, frugt og dybde.

Eftersmag: eftersmagen domineres af frugt.

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt alkoholindhold (% vol.) Faktisk minimumsalkoholindhold (% vol.) 9,5 Totalt minimumssyreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtig syre (milliækvivalenter/l) Maksimalt indhold af svovldioxid (mg/l)

Auxerrois

Denne kategori af vin er karakteriseret ved sorter, der beskrives som følger:

Farve: lys (citrongul) og klar.

Næse: aromaer af modne, gule æbler, til tider grønne pærer.

Smag: tør, med en fin, blød syrlighed. Vinene er frugtagtige med aromaer af æbler og pære.

Eftersmag: Auxerrois-vinens eftersmag er intens og lang for de fleste årganges vedkommende, delvis på grund af den globale opvarmning, som har haft en tydelig indvirkning på Maasvallei Limburg-områdets mikroklima.

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt alkoholindhold (% vol.) Faktisk minimumsalkoholindhold (% vol.) 9,5 Totalt minimumssyreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtig syre (milliækvivalenter/l) Maksimalt indhold af svovldioxid (mg/l)

Chardonnay

Denne kategori af vin er karakteriseret ved sorter, der beskrives som følger:

Farve: klar, strågul til mellemgylden farve (påvirkning fra træ).

Næse: meget frisk, med frugtaromaer af citron, til tider honningmelon, abrikos, smør, ristet brød og vanilje samt komplekse aromaer (ved bærmeomrøring).

Smag: tør. Mundfornemmelsen varierer fra skarp til fyldig. Vinene er frugtagtige og elegante, men kan få en bredere, mere intens og kraftig smag, når de modnes i træ. I Chardonnay frembringer Maasvallei Limburgs grus en udtalt mineralitet. Særligt raffinerede syrer bringer jordbundsforholdene frem i vinene.

Eftersmag: den grusholdige undergrund danner grundlaget for en langvarig mineralsk intensitet.

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt alkoholindhold (% vol.) Faktisk minimumsalkoholindhold (% vol.) 9,5 Totalt minimumssyreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtig syre (milliækvivalenter/l) Maksimalt indhold af svovldioxid (mg/l)

Dornfelder

Denne kategori af vin er karakteriseret ved sorter, der beskrives som følger:

Farve: intens, dybrød.

Næse: Dornfelder har intense frugtaromaer: amarena-kirsebær, brombær og hyldebær.

Smag: overvejende fyldig, frugtagtig smag. Maasvallei Limburg karakteriseres af ret diskrete syrer og meget lette, modne tanniner.

Eftersmag: nuancer fra hele næsens aromatiske spektrum, ofte med en snert af lakrids.

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt alkoholindhold (% vol.) Faktisk minimumsalkoholindhold (% vol.) 9,5 Totalt minimumssyreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtig syre (milliækvivalenter/l) Maksimalt indhold af svovldioxid (mg/l)

Gewürztraminer

Denne kategori af vin er karakteriseret ved sorter, der beskrives som følger:

Farve: vinen har en intens gul fremtoning med lyse, gyldne refleksioner.

Næse: Duften dækker en bred vifte af aromaer. Den har en kraftig, kompleks næse med udtalte nuancer af eksotisk frugt, blomster, citrus og krydderier. Aromaer af honning og modne frugter dukker også hyppigt op.

Smag: Vinen har en betragtelig krop og er velstruktureret med de diskrete syrer, som er karakteristiske for Maasvallei Limburg-områdets undergrund.

Eftersmag: nuancer fra hele næsens aromatiske spektrum, ofte med en snert af lakrids.

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt alkoholindhold (% vol.) Faktisk minimumsalkoholindhold (% vol.) 9,5 Totalt minimumssyreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtig syre (milliækvivalenter/l) Maksimalt indhold af svovldioxid (mg/l)

Pinot Blanc

Denne kategori af vin er karakteriseret ved sorter, der beskrives som følger:

Farve: klar, gul farve.

Næse: frugtagtig med noter af modne pærer og antydningen af krydderi.

Smag: mineralitet fra Maasvallei Limburgs grusfyldte undergrund med en let perlen.

Eftersmag: langvarig med en finale, der er fuld af smagsnuancer, en balance af udpræget sprøde syrer og frugtagtig karakter, der er typisk for Maasvallei Limburg.

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt alkoholindhold (% vol.) Faktisk minimumsalkoholindhold (% vol.) 9,5 Totalt minimumssyreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtig syre (milliækvivalenter/l) Maksimalt indhold af svovldioxid (mg/l)

Pinot Gris

Denne kategori af vin er karakteriseret ved sorter, der beskrives som følger:

Farve: blød gul med en smuk krave af fine bobler.

Næse: ren med intens duft af gule pærer, honning (til tider mandel) og et åbent udtryk af krydderier, peber og flint med en let røget karakter.

Smag og eftersmag: perfekt balance mellem diskrete syrer, der er typiske for Maasvallei Limburg, og noter af honning efterfulgt af en lang eftersmag.

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt alkoholindhold (% vol.) Faktisk minimumsalkoholindhold (% vol.) 9,5 Totalt minimumssyreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtig syre (milliækvivalenter/l) Maksimalt indhold af svovldioxid (mg/l)

Pinot Noir

Denne kategori af vin er karakteriseret ved sorter, der beskrives som følger:

Farve: hvid, rosé og rød, vekslende mellem rubin og granatæble.

Næse: Vinene er intense og frugtagtige med delikate frugtaromaer fra røde bær, hindbær, sure kirsebær og vilde brombær.

Smag: fløjlsbløde, modne tanniner, velafbalanceret med fantastisk struktur og det typiske udtryk af Maasvallei Limburgs jordbundsforhold. Kan modne op til 10 år i flasken.

Eftersmag: meget intens og lang eftersmag.

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt alkoholindhold (% vol.) Faktisk minimumsalkoholindhold (% vol.) 9,5 Totalt minimumssyreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtig syre (milliækvivalenter/l) Maksimalt indhold af svovldioxid (mg/l)

Riesling

Denne kategori af vin er karakteriseret ved sorter, der beskrives som følger:

Farve: citrongult og klart udseende.

Næse: meget frisk med intens duft af hvide stenfrugter (fersken) og æbler, nogle gange pære og en antydning af citrus.

Smag: Gruset i Maasvallei Limburg giver vinen en røget, mineralagtig smag med en antydning af krydderi. Når den er moden, dominerer den udtalte karakteristiske aroma af råolie.

Eftersmag: intens og lang eftersmag.

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt alkoholindhold (% vol.) Faktisk minimumsalkoholindhold (% vol.) 9,5 Totalt minimumssyreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtig syre (milliækvivalenter/l) Maksimalt indhold af svovldioxid (mg/l)

Siegerrebe

Denne kategori af vin er karakteriseret ved sorter, der beskrives som følger:

Farve: lysegul.

Næse: meget aromatisk vin på grund af de typiske kvaliteter hos forældredruerne, Madeleine Angevine og Gewürztraminer, som i Maasvallei Limburg kommer tydeligere frem i form af en mere krydret karakter og en syrlighed, som ifølge erfaringen ikke er så fremtrædende i andre vinområder.

Smag: god kombination af syrer og aromaer.

Eftersmag: intens mundfornemmelse.

Generelle analytiske karakteristika

Maksimalt alkoholindhold (% vol.) Faktisk minimumsalkoholindhold (% vol.) 9,5 Totalt minimumssyreindhold 4,5 g/l udtrykt i vinsyre Maksimalt indhold af flygtig syre (milliækvivalenter/l) Maksimalt indhold af svovldioxid (mg/l)

Andre karakteristiske egenskaber

— Med hensyn til de friske druer, den delvis gærede druemost og den unge, stadig gærende vin, er det tilladt at øge det naturlige indhold af alkohol ved at tilsætte sakkarose, koncentreret druemost eller koncentreret rektificeret druemost, men kun på producentens bedrift. Det er tilladt at øge det samlede naturlige alkoholindhold med op til 2,5 % vol.

— Det er tilladt at foretage en delvis afsyring af mosten og den unge, stadig gærende vin. Efter den 15/3 er det tilladt at foretage en delvis afsyring af vin op til 1 g/l, som vinsyre, dvs. 13,3 meq/l.

— Hvis en af egenskaberne ikke er defineret, så gælder de minimums- og maksimumsværdier, som er fastsat i forordning (EU) nr. 1308/2013 og forordning (EF) nr. 606/2009, eller i givet fald de nationale ministerielle forordninger.

— Samling er mulig, men noget af en undtagelse.

5. Vinfremstillingsmetoder

a) Væsentlige ønologiske fremgangsmåder

Særlig ønologisk fremgangsmåde

Temperaturstyret gæring i tanke af rustfrit stål og/eller egetræsfade ved hjælp af et system til køling og opvarmning.

b) Maksimumsudbytter

Acolon, Auxerrois B, Chardonnay B, Gewürztraminer B, Pinot Blanc B, Pinot Gris G, Riesling B og Siegerrebe Rs.

75 hl/ha

Acolon, Auxerrois B, Chardonnay B, Gewürztraminer B, Pinot Blanc B, Pinot Gris B, Riesling B og Siegerrebe Rs.

10 750 kg høstede druer pr. hektar

Dornfelder N

90 hl/ha

Dornfelder N

12 850 kg høstede druer pr. hektar

Pinot Noir N

60 hl/ha

Pinot Noir N

8 600 kg høstede druer pr. hektar

6. Afgrænset område

Det område, som er afgrænset til fremstilling af vin fra Maasvallei Limburg, ligger i vindyrkningszone A, som strækker sig helt til den geografisk set mellemste terrasse på begge bredder af floden Maas i den belgiske og nederlandske region Limburg, der er historisk og geografisk forbundet med hinanden.

— Kommuner og byer på den belgiske side: Kinrooi, Maaseik, Dilsen-Stokkem, Maasmechelen og Lanaken.

— På den nederlandske side: Stein, Sittard-Geleen, Echt-Susteren, Maasgouw, Roermond og Leudal.

Det afgrænsede områdes areal er 155,09 km2.

7. Primære druesorter

Auxerrois B

Acolon

Gewürztraminer B

Dornfelder N

Chardonnay B

Siegerrebe Rs

Riesling B

Pinot Noir N

Pinot Gris G

Pinot Blanc B

8. Tilknytning til det geografiske område

Sted

Området Maasvallei Limburg er beliggende på flodsletten ved den stenede Maas (den del, som stort set danner den fysiske grænse mellem Nederlandene og Belgien). Undergrunden består af et tykt lag småsten, som bundfældning har flyttet fra Jurabjergene og Ardennerne. Laget af småsten er mellem 5 og 15 meter tykt. Senere lagde et tykt lag af lermuld sig til rette oven på småstenene, hvilket gjorde Maasvallei til et attraktivt landbrugsområde. Historisk og økonomisk udviklede regionen sig hurtigt, da Maas stadig var sejlbar. Dette dannede grundlag for, at handelscentre, såsom Roermond, Stokkem og Maaseik, opstod.

Relevante druesorter inden for det afgrænsede geografiske område

Druesorter, som trives godt i et moderat klima, findes også i Maasvallei Limburg: Acolon, Auxerrois B, Chardonnay B, Dornfelder N, Gewürztraminer B, Pinot Blanc B, Pinot Gris G, Pinot Noir N, Riesling B og Siegerrebe Rs. Som forklaret nærmere i det afsnit nedenfor, som beskriver årsagssammenhængen, karakteriserer den regionale beskaffenhed af den karakteristiske undergrund af lermuld og småsten også varietetsvinenes smag.

Årsagssammenhæng: historisk

Druer til vin blev dyrket i klostrene langs med Maas i den tidlige middelalder. Historiske tekster henviser til en beskeden vinproduktion inden for klostrenes mure. En række stednavne henviser også til vingårde (herunder »Wingerd« [vinstok]), hvilket tyder på en tradition for vindyrkning i området. Vin var en af grundene til, at de prægtige benediktinernonners kloster i Thorn opnåede sin status først som allodium og endelig som kloster-fyrstendømme. Talrige stednavne, såsom »wingerd«, »wingerdenplein« osv., tyder på en righoldig tradition for vindyrkning. Legenden fra det 8. århundrede om »vin-miraklet« i Aldeneik er også værd at bemærke.

Disse henvisninger til tilstedeværelsen af vin findes overalt i Maasvallei.

Årsagssammenhæng: jordbundsforhold

Småsten fra Maas består hovedsagligt af kalksten, kvarts og flint. Blandingen af stentyper gør jordbunden meget mineralrig, hvilket betyder afbalancerede vine med en typisk mineralagtig smag og diskrete syrer.

Den sandede jordbund af lermuld oven på laget af småsten giver mere vægt, dybde og fyldighed og en bredere vifte af smagsnuancer. Underlaget af grus og sten frembringer nogle perlende og frem for alt kraftfulde vine med en typisk mineralagtig smag. Vinstokkens rødder rækker altid gennem laget af småsten ned til grundvandsniveau, hvor de fleste af de mineraler, der giver vinene deres typiske smag, findes.

Årsagssammenhæng: klima

Langsom modning i Maasvallei Limburgs karakteristiske mikroklima fremmer smagens udvikling som beskrevet nedenfor. Syrer nedbrydes gradvis i de køligere efterårsnætter, hvilket betyder, at druerne kan modnes langsomt, og de aromaer, som er typiske for området, bliver stærkere. Det kempiske plateau beskytter det bagvedliggende Maasvallei mod for meget nedbør, og derved sikres et beskyttet, og derfor varmere og tørrere, miljø. Vandet fra de søer, som er skabt af udvinding af småsten, bidrager til at regulere temperaturen og sikre fremragende ventilation. Som et resultat heraf tørrer løvvæggen hurtigere, hvilket giver druerne mulighed for at opnå balance mellem sukker, syrer og aromaer.

Årsagssammenhæng: menneskelige faktorer

Som allerede nævnt er der blevet dyrket vin i Maasvallei Limburg i århundreder. Siden midten af det forrige århundrede er landskabet blevet formet yderligere af menneskelig aktivitet, nemlig udvindingen af grus og skabelsen af de kunstige søer, Maasplassen. Dette adskiller vinene under denne BOB fra BGB'en og andre betegnelser. Dette skyldes den varmebuffer, som skabes af den store vandoverflade på Maas-floden og de kunstige søer, Maasplassen, og dette betyder, at der kun er lille risiko for forårsfrost, og det sikrer højere temperaturer i efteråret, hvilket er af afgørende betydning for den kvalitative, kontrollerede modning af druerne. Dette garanterer kontinuitet i vinenes smag og giver mulighed for at opnå klare vinparametre for så vidt angår PH-værdi, syrlighed og sukker.

Disse naturlige egenskaber, som er forstærket af menneskelig aktivitet, er unikke i Europa og derfor afgørende for den snævre afgrænsning af området.

9. Vigtige yderligere betingelser

Ingen

Link til varespecifikationen

https://www.rvo.nl/sites/default/files/Productdossier%20BOB%20Maasvallei.pdf

http://lv.vlaanderen.be/nl/landbouwbeleid/kwaliteitssystemen/beschermde-oorsprongsbenamingen-bob-en-beschermde-geografische