KOMMISSIONENS BESLUTNING af 26. juni 1997 om statsstøtte til SKET Schwermaschinenbau Magdeburg GmbH (SKET SMM), Sachsen-Anhalt (Kun den tyske udgave er autentisk) (EØS-relevant tekst) (97/765/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab, særlig artikel 93, stk. 2, første punktum,

under henvisning til aftalen om oprettelse af Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 62, stk. 1, første punktum,

efter i overensstemmelse med artikel 93 at have givet de berørte parter en frist til at fremsætte deres bemærkninger, og

ud fra følgende betragtninger:

I

Kommissionen meddelte med skrivelse af 21. marts 1995 (1) den tyske regering sin beslutning om at indlede proceduren i EF-traktatens artikel 93, stk. 2, i forbindelse med den støtte, Treuhandanstalt (THA) og dennes efterfølger Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben (BvS) har ydet til SKET Schwermaschinenbau, Magdeburg GmbH (SKET SMM). Virksomheden, som i mellemtiden er gået konkurs, er hjemmehørende i Sachsen-Anhalt, en af de nye delstater. Med 1 800 ansatte var virksomheden stadig den vigtigste producent af maskiner og udstyr i de nye delstater. Virksomhedens produktudbud omfattede valseværker, trådtrækningsmaskiner, kraner, maskiner til fremstilling af stålvejer og -kabler samt trådvindingsmaskiner, affaldsbehandling, anlæg til udvindelse af vegetabilsk olie, rensningsanlæg og afstøvningsteknik.

Virksomheden SKET, der blev grundlagt i midten af det 19. århundrede som værft for skibsreparationer og jernstøberi i Magdeburg, fik efter sin fusion i 1993 med Krupp i Essen navnet »Friedrich Krupp Grusonwerke«. Under 2. verdenskrig blev fire femtedele af den internationalt anerkendte virksomhed inden for maskinindustrien ødelagt. Efter krigen genoptoges driften under sovjetisk ledelse, og i 1954 blev VEB Schwermaschinenbau »Ernst Thälmann«, Magdeburg grundlagt, som i 1969 indgik i det nye »Kombinat« (sammenslutning af industrivirksomheder) »Ernst Thälmann«, der omfattede 30 000 ansatte, 18 kombinatsvirksomheder og havde en årlig omsætning på 2,6 mia. mark. På dette tidspunkt var SKET den største producent og eksportør af tungt maskineri inden for COMECON-landene. Med Tysklands forening blev SKET af THA, der havde til opgave at privatisere de statslige østtyske virksomheder, omformet til SKET Maschinen- und Anlagenbau AG og senere til anpartsselskaber (19 447 medarbejdere).

Kommissionen godkendte med sin beslutning af 10. juni 1993 (NN 43/93) og af 13. oktober 1993 (NN 95/93) en støtte på 427,6 mio. DM, som THA stillede til rådighed for SKET AG i 1992 og i 1993.

I 1993 gennemførte THA en opdeling af SKET AG i otte virksomheder, af hvilke SKET SMM var den største. Af de øvrige syv virksomheder blev tre privatiseret og to afviklet. Til modervirksomheden SKET SMM hørte to datterselskaber, Drahtziehmaschinenwerk Grüna GmbH (DZM) i Chemnitz og Entstaubungstechnik Magdeburg GmbH (ETM) i Magdeburg, som ikke er omfattet af afviklingen af SKET SMM. DZM fusionerede 1995 med et vesttysk firma, og i dag producerer virksomheden trådvindingsmaskiner under navnet Herborn & Breitenbach GmbH Chemnitz (H& B), medens ETM producerer afstøvningsteknik.

I juli 1994 blev Kommissionen med forsinkelse informeret om forlængelsen af den tidligere ydede støtte, og at der var givet yderligere et lån til dækning af et likviditetsbehov. Efter anmodning fra forbundsregeringen blev beslutningen om at indlede proceduren efter EF-traktatens artikel 93, stk. 2, udsat for ikke at skade de igangværende privatiseringsforhandlinger. Den 26. oktober 1994 afsluttede THA en privatiseringskontrakt med firmaet Oestmann & Borchert Industriebeteiligungen, som fik 51 % af aktierne i SKET SMM, og som skulle fungere som mægler for yderligere 24 %. THA og senere BvS beholdt resten af aktierne med henblik på en senere privatisering. Privatiseringskontrakten blev afsluttet under forbehold af en positiv kommissionsbeslutning. Den 25. november 1994 anmeldte den tyske regering finansielle foranstaltninger i forbindelse med denne privatisering. I december 1994 gav THA afkald på tilbagebetaling fra SKET SMM af aktionærlån for at forebygge, at virksomheden måtte erklære sig konkurs.

Efter en foreløbig undersøgelse af støtteforanstaltningerne besluttede Kommissionen at indlede proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten. De tyske myndigheder blev underrettet om, at proceduren var indledt ved skrivelse af 21. marts 1995. Ved at indlede proceduren gav Kommissionen udtryk for alvorlig tvivl, om støtten er forenelig med artikel 92 i EF-traktaten, da støtten ikke er begrænset til det absolut nødvendige minimum, og da virksomhedens fremtidige konkurrenceevne måtte betegnes som tvivlsom.

I oktober 1995 informerede forbundsregeringen om yderligere foranstaltninger til fordel for virksomheden. Som begrundelse blev den manglende likviditet hos investoren og en sikring af de accepterede kontrakter indtil 1996 nævnt. I december 1995 meddelte man, at et lån var blevet anmeldt som en del af den planlagte tabsdækning for SKET SMM for 1996.

I januar 1996 meddelte forbundsregeringen, at den planlagte privatisering var slået fejl, fordi investorerne havde trukket sig tilbage, og meddelte samtidig, at der var ydet et likviditetslån til SKET SMM, indtil der var udarbejdet en ny plan for omstruktureringen. Den tidligere anmeldte støtte til videreførelse af virksomheden indtil slutningen af 1995 blev fastholdt. I april 1996 blev der offentliggjort en ny omstruktureringsplan for perioden 1996-1998, og ifølge denne plan forbliver SKET SMM offentlig ejendom, og virksomhedens omstrukturering skal gennemføres uafhængigt af en privatisering. Kommissionen anmodede en uafhængig ekspert om at undersøge, om den anmeldte omstruktureringsplan var effektiv. Denne ekspert gav udtryk for tvivl med hensyn til, om planen kunne gennemføres. Selv om planen efter ekspertens opfattelse som udgangspunkt havde en korrekt vurdering og de rigtige argumenter, mente han, at en vellykket gennemførelse ikke ville være sandsynlig, da der både nu og fremover manglede ordrer.

Med skrivelse af 12. august 1996 (2) meddelte Kommissionen forbundsregeringen sin beslutning om udvidelse af proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten vedrørende de påbegyndte likviditetsforanstaltninger til fordel for SKET SMM og virksomhedens datterselskaber i 1995 samt den nye omstruktureringsplan. I forbindelse med udvidelsen af proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten gav Kommissionen udtryk for alvorlig tvivl om støtten var forenelig med artikel 92 i EF-traktaten, da der var misforhold mellem støttens omfang og dens virkning, og da det fortsat var tvivlsomt, om virksomheden på lang sigt ville være rentabel. Tyskland har senere i flere omgange anmeldt den reelle udbetaling af den finansielle støtte, som BvS har givet SKET i henhold til den anden omstruktureringsplan, for så vidt som denne kunne gennemføres inden konkursbehandlingen. I anmeldelserne konkretiseres omstruktureringsplanen, som er omfattet af Kommissionens beslutning om en udvidelse af proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten.

Den 15. oktober 1996 indgav SKET SMM konkursbegæring, og virksomheden har siden været under likvidation. Med skrivelse af 19. november 1996 (registreret samme dag) har de tyske myndigheder anmeldt de foranstaltninger, der er gennemført til fordel for SKET SMM indtil 15. oktober 1996. I januar 1997 gav Tyskland meddelelse om omfanget af de foranstaltninger, som var gennemført i 1996 til fordel for datterselskaberne. Det fremgår heraf, at omstruktureringsplanen for datterselskaberne hidtil er blevet gennemført uden større tilpasninger. Samtidig har de tyske myndigheder imidlertid erklæret, at der stadig er usikkerhed med hensyn til datterselskabernes fremtidige behov for finansiering i den periode, der dækkes af den anmeldte omstruktureringsplan. De oplysninger, som Kommissionen råder over i øjeblikket, er ikke tilstrækkelige til, at det kan bedømmes, om de anmeldte støtteforanstaltninger for ETM og H& B/DZM er i overensstemmelse med artikel 92 og 93 i EF-traktaten samt artikel 61 i EØS-aftalen. Derfor vedrører den foreliggende beslutning kun spørgsmålet, om den støtte, der er givet SKET SMM, er i overensstemmelse med de anførte bestemmelser.

Med hensyn til enkeltheder vedrørende BvS' tildeling af finansielle midler til SKET SMM (løbetider for lån, forrentning, gebyrer, osv.), som vedrører denne beslutning, henvises der til Kommissionens beslutninger om åbning og udvidelse af en procedure i henhold til artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten samt den juridiske vurdering i denne beslutnings punkt V.

II

Med skrivelse af 13. juni 1994 (registreret den 14. juni 1994) har forbundsregeringen forsinket givet meddelelse om den støtte, som THA allerede havde givet SKET SMM. Det drejede sig om forlængelse af lån på 290,7 mio. DM indtil slutningen af 1994, tildeling af et yderligere lån på 65,5 mio. DM til dækning af et likviditetsbehov, investeringskautioner på 35,1 mio. DM og genforsikringer på 30 mio. DM. Efter anmodning fra Kommissionen den 20. juni 1994 fremlagde forbundsregeringen yderligere oplysninger med skrivelsen af 19. juli 1994 (registreret den 20. juli 1994).

Efter anmodning fra de tyske myndigheder den 31. oktober 1994 blev en beslutning sat i bero på grundlag af den forventede anmeldelse af yderligere støtte i sammenhæng med den planlagte privatisering af virksomheden. Den yderligere ydede støtte inden for rammerne af privatiseringen af SKET SMM på i alt 557,5 mio. DM blev anmeldt af den tyske forbundsregering forsinket med skrivelse af 25. november 1994 (registreret den 28. november 1994). Denne støtte omfatter en egenkapital på 371,5 mio. DM, ved at der gives afkald på tilbagebetaling på aktielån, som THA havde ydet efter den tyske enhed, dækning af de årlige tab indtil 1996 samt finansiering af ydelserne i socialplanen. Til dette skulle der bruges 186 mio. DM (174,3 mio. til SKET SMM og 11,7 mio. DM til ETM), som skulle dækkes ved salg af grunde til THA, som ikke er nødvendige for driften.

Med skrivelse af 9. december 1994 (registreret den 12. december 1994) fik Kommissionen en tredje anmeldelse om, at gæld på 477,8 mio. DM er eftergivet med øjeblikkelig virkning for at afværge, at virksomheden indgiver konkursbegæring. Her drejer det sig om 371,5 mio. DM egenkapital og 106,3 mio. DM til dækning af planlagte tab for 1994 i SKET SMM samt i datterselskaberne.

Med skrivelse af 4. oktober 1995 (registreret den 6. oktober 1995) gav den tyske forbundsregering forsinket meddelelse om yderligere støtteforanstaltninger til sikring af virksomhedens likviditet samtidig med proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten. For at sikre godkendte kontrakter indtil 1996 blev der i 1996 stillet kontrakaution for en bankgarantiramme på yderligere 150 mio. DM. Med skrivelse af 12. december 1995 (registreret den 13. december 1995) kom der meddelelse om en fremskyndet udbetaling af et forrentet lån på 20 mio. DM (der var blevet anmeldt som del af dækningen af de planlagte SKET SMM-tab for 1996). Ved udgangen af 1995 trak investorerne sig ud, og privatiseringen gik i stå.

Med skrivelse af 16. januar 1996 (registreret den 17. januar 1996) meddelte den tyske forbundsregering, at den planlagte privatisering var slået fejl, og at der var udarbejdet en ny omstruktureringsplan, og gav samtidig meddelelse om, at der var ydet et lån på 20 mio. DM til SKET SMM til sikring af likviditeten indtil marts 1996. Med skrivelse af 13. marts 1996 (registreret den 15. marts 1996) trak de tyske myndigheder anmeldelsen af støtten i sammenhæng med den planlagte privatisering tilbage, som endnu ikke var blevet udbetalt, da privatiseringen slog fejl. Med skrivelse af 14. marts 1996 (registreret den 15. marts 1996) meddelte den tyske forbundsregering forsinket, at der var ydet et likviditetslån på 60 mio. DM i første kvartal og et lån på 30 mio. DM i april 1996.

Den nye omstruktureringsplan for SKET SMM for perioden 1996-1998 blev anmeldt til Kommissionen ved skrivelse af 23. april 1996 (registreret den 23. april 1996). De finansielle foranstaltninger var angivet til 352,1 mio. DM inklusive den likviditetsstøtte, der allerede var anmeldt for 1996. Efter anmodning fra Kommissionen den 15. maj 1996 fremlagde de tyske myndigheder med skrivelse af 23. maj 1996 (registreret den 23. maj 1996) den samlede omstruktureringsplan i den reviderede udgave, som rådgivningsfirmaet Roland Berger havde udarbejdet.

Frem til den 9. november 1996 modtog Kommissionen bemærkninger fra de berørte parter. De tyske myndigheder meddelte med skrivelse af 19. november 1996 (registreret samme dag), at der siden juni 1996 var blevet ydet tilskud på 65 mio. DM til SMM og oplyste, at 15 mio. DM af aprillånet var blevet ændret til tilskud, og at 61 mio. DM af kontrakautionerne var blevet udnyttet. Ifølge myndighederne skete disse foranstaltninger inden for rammerne af den anmeldte omstruktureringsplan. Med skrivelse af 30. januar 1997 (registreret samme dag) og af 31. januar 1997 (registreret den 3. februar 1997) meddelte de tyske myndigheder Kommissionen omfanget af de hidtil udnyttede kautioner og kontrakautioner i overensstemmelse med den anmeldte omstruktureringsplan.

III

Med skrivelse af 19. og 26. november 1996 gav Kommissionen de tyske myndigheder meddelelse om de bemærkninger, der var indsendt af de berørte parter - en svensk sammenslutning af maskinfabrikanter samt en italiensk og tysk konkurrent - på grundlag af offentliggørelsen af Kommissionens beslutning om indledning af en procedure. Bemærkningerne fra den italienske konkurrent med henblik på udvidelse af proceduren indkom først efter, at fristen for indsendelse af bemærkninger var udløbet.

De berørte parter gav udtryk for bekymring både med hensyn til misforholdet mellem støttens omfang og nytten og også med hensyn til virksomhedens mulighed for at overleve trods tildeling af støtte. Fra den svenske sammenslutning argumenterede man, at en urentabel virksomhed blev opretholdt med betydelig statslig støtte på et marked, der er kendetegnet af skarp konkurrence og ringe udnyttelse af kapaciteten. Alle klagere frygtede især, at den statslige støtte blev misbrugt af SKET SMM - en af konkurrenterne omtalte især misbrug fra H& B/DZM's side - ved at produkter blev solgt for mindre end de variable udgifter, og at de tilsvarende tab blev dækket med statslig støtte. Således skulle SKET SMM tilbyde sine produkter 25-45 % under markedsprisen. I den forbindelse blev der nævnt forskellige eksempler af de berørte parter. Man indvendte, at SKET SMM åbenlyst brugte BvS' engagement via støtte til at skaffe sig ordrer ved at underbyde. Denne indvending vedrører udelukkende kontrakter fra tredjelande, dvs. Asien/Stillehavsområdet. I sammenhæng hermed argumenterede man, at denne adfærd udsatte de europæiske konkurrenter - især de tyske og italienske producenter - for et stærkt pres med hensyn til prisen, og at der dermed var risiko for en konkurrenceforvridning i Fællesskabet.

IV

Den tyske forbundsregering fremsatte sine bemærkninger til de berørte parters bemærkninger ved skrivelse af 16. februar 1996 (registreret 19. februar 1996), skrivelse af 13. marts 1996 (registreret den 15. marts 1996), skrivelse af 6. januar 1997 (registreret den 7. januar 1997) og skrivelse af 29. januar 1997 (registreret den 30. januar 1997).

Her imødegik man de konkret anførte eksempler og nævnte andre eksempler, hvor den italienske konkurrent havde kunnet sikre sig kontrakten. De tyske myndigheder tog stilling til hvert enkelt konkret anførte tilfælde. Her var ordrerne i nogle tilfælde gået til den italienske konkurrent, i andre til SKET SMM, og de konkurrerende bud havde kun ligget lidt over (højst 5 %). Forbundsregeringen argumenterede, at statsstøtten ikke anvendes til at sænke priserne, men til at finansiere programmerne for sænkning af omkostningerne. Endvidere forklarede forbundsregeringen, at SKET SMM ikke opererede på det svenske marked.

Endelig har de tyske myndigheder to gange forsikret Kommissionen om, at SKET SMM siden 1996 på grund af en anpartshaverbeslutning har pålæg om ikke at tilbyde og sælge produkter til priser, der ligger under de direkte udgifter, uden at BvS har givet et formelt tilsagn. Der er hverken ansøgt om eller givet et sådant tilsagn.

V

Gennemførelsen af proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten har bekræftet Kommissionens opfattelse af, at de fleste af de finansielle foranstaltninger, som BvS har gennemført til fordel for SKET SMM, og som falder ind under indledningen og udvidelsen af proceduren, skal opfattes som støtte som defineret i artikel 92, stk. 1, i EF-traktaten og ikke som defineret i undtagelsesbestemmelserne i artikel 92, stk. 3, litra c), og især ikke som defineret i Fællesskabets rammebestemmelser for statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder (3), som alene kunne have givet det juridiske grundlag for en godkendelse af støtten.

Maskinindustrien hører med en andel på 7,8 % af den samlede industriproduktion og 1,94 mio. ansatte (1995) til en af de fundamentale industrisektorer i Fællesskabet. Som verdens største maskinproducent nåede Fællesskabet i 1995 op på en samlet produktion på 229,7 mia. ECU. Tysklands andel af Fællesskabets samlede produktion ligger på 44 %. I 1995 steg andelen af eksporten i Fællesskabets maskinindustrisektor, der er stærkt eksportorienteret, med 8,6 % og i Tyskland med 7,6 %. Samhandelen mellem medlemsstaterne i EU er i stadig vækst (+ 3 % Tyskland, + 18 % i Spanien). I Tyskland svarer eksporten til 91 % af det indenlandske forbrug (4).

SKET SMM hørte til de store producenter af maskiner/anlæg i Fællesskabet med ca. 1 400 ansatte, da kun 4 % af virksomhederne i Fællesskabets maskinindustri beskæftiger mere end 100 medarbejdere (senest foreliggende tal er fra 1990). Enhver støtte ville således forbedre SKET SMM's stilling på fællesmarkedet over for de andre konkurrenter, som ikke modtager statsstøtte. I 1996 indtjente SKET SMM ca. 50 % af sin omsætning ved at sælge valseværker, der for det meste blev eksporteret til tredjelande. På trådvalseværkområdet har SKET SMM en andel på 15 % af verdensmarkedet. Ved at yde statsstøtte kan der også komme forvridning eller risiko for forvridning af konkurrencen mellem producenter i Fællesskabet, hvis disse hovedsagelig konkurrerer på markeder uden for Fællesskabet, da de enkelte aktørers stilling på markedet kan forskubbe sig til fordel for støttemodtageren og til ulempe for dem, der ikke nyder godt af statslig støtte. Det er således sandsynligt, at samhandelen mellem medlemsstaterne i EF påvirkes negativt af foranstaltningerne til fordel for SKET SMM.

Det særlige ved det foreliggende tilfælde består i, at det vedrører to forskellige anmeldte omstruktureringsplaner, der er omfattet af proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten. Ingen af disse planer er blevet gennemført fuldstændigt, og visse foranstaltninger er blevet gennemført som erstatning herfor. For at give en mere klar fremstilling er alle foranstaltninger medtaget i den følgende oversigt, nemlig foranstaltninger, som er blevet anmeldt, og foranstaltninger, som er blevet gennemført. For at konstatere, om støtteforanstaltningerne er forenelige med bestemmelserne, er det nødvendigt at se på alle de planlagte foranstaltninger og de koncepter, der ligger til grund for dem. Opmærksomheden skal dog henledes på, at ikke alle anmeldte finansielle foranstaltninger er blevet gennemført.

>TABELPOSITION>

De enkelte foranstaltninger

Virksomheden fik en støtte på 15 mio. DM (25,5 mio. DM var blevet anmeldt) under loven om regionalstøtte (Gemeinschaftsaufgabe zur Verbesserung der regionalen Wirtschaftsstruktur 23. und 24. Rahmenplan). De foranstaltninger, der falder ind under denne lov, gælder i henhold til artikel 92, stk. 1, i EF-traktaten som regional investeringsstøtte og er blevet godkendt i henhold til artikel 92, stk. 3, litra a), i EF-traktaten (N 464/93, N 157/94, N 531/95).

Kontrakautioner til dækning af købsprisen

I anledning af privatiseringen af SKET SMM har delstaten Sachsen-Anhalt givet Oestmann & Borchert en simpel kaution på 9,2 mio. DM for en bankgaranti til sikring af betalingen på 80 % af købsprisen (10,2 mio. DM plus 1,4 mio. DM renter) til BvS. Der skule betales et gebyr for denne simple kaution.

Privatiseringskontrakten er aldrig trådt i kraft, købsprisen blev ikke betalt, og hverken bankkautionen eller delstatens kaution er blevet anvendt. Derfor skal kautionen heller ikke anses som støtte, da den ikke har haft nogen virkning.

Eksportkreditforsikringer

SKET SMM har fået eksportkreditforsikringer under det tyske kautionsprogram HERMES på op til 68 mio. DM for kontrakter fra SNG-landene.

Eksportkreditforsikringsprogrammet er i overensstemmelse med OECD's opfattelse og kan derfor anses for at være forenelig med artikel 92 og 93 i EF-traktaten.

Foranstaltninger, der ikke gælder som støtte

Eftergivelsen af eventuelle forpligtelser på miljøområdet fra perioden inden den 1. januar 1990 (nedlagte lossepladser) på 12,2 mio. DM skal ikke regnes som støtte i henhold til Treuhands bestemmelser, da hverken virksomhederne eller deres købere kan gøres ansvarlige for sådanne miljøproblemer, som udelukkende er en følge af det tidligere politiske system (N 108/91, E 15/92, N 768/94). Beskæftigelsesforanstaltninger (ABM) i henhold til § 249h i Arbeitsförderungsgesetz (16,8 mio. DM) på det sociale område, på miljøområdet og for unge i det tidligere DDR regnes ikke som foranstaltninger, der har fået støtte efter artikel 92, stk. 1, i EF-traktaten eller artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen (NN 117/92).

De tyske myndigheder er af den opfattelse, at ændringen af gammel gæld, som stammer fra tiden inden 1. januar 1990, til nye lån (22,8 mio. DM, rentefrit, ubegrænset løbetid) samt den senere eftergivelse heraf ikke udgør støtte. I henhold til Treuhands bestemmelser anses en sådan gældseftergivelse ikke som støtte, da den ikke giver modtageren nogen fordel (N 108/91). I praksis blev afgørelsen om eftergivelse af gammel gæld udskudt et år. I forbindelse hermed kan man argumentere, at der ikke er nogen grund til at se anderledes på sen eftergivelse af gammel gæld efter en regnskabsmæssig ændring, da virkningerne for egenkapitalen er den samme.

SKET SMM betalte godtgørelser på 43,8 mio. DM til opsagt personale i henhold til socialplanen i overensstemmelse med § 111 i Betriebsverfassungsgesetz. Dette blev finansieret af BvS, da SKET SMM indtil sin konkurs var i BvS' besiddelse. Godtgørelserne blev udbetalt som led i en socialplan, der regnede med en nedgang i antallet af ansatte mellem 1994 og 1995 fra 3 180 til ca. 2 000 medarbejdere. SKET SMM havde overtaget størstedelen af medarbejderne i det tidligere kombinat, som oprindeligt beskæftigede 30 000, og som ved Tysklands samling havde ca. 19 500 medarbejdere. Et af de vigtigste aspekter ved indskrænkningen af kombinatet var ud over mindskelsen af produktionskapaciteten og fabriksarealerne en afvikling af den ekstremt store pukkel af ansatte. Udbetaling af godtgørelser ved afviklingen af det overflødige personale, der direkte hænger sammen med den for planøkonomien karakteristiske overbeskæftigelse i virksomheder, kan sammenlignes med virksomhedens byrder med gammel gæld inden den tyske enhed. Aflastningen af virksomheden med hensyn til de i den forbindelse opståede udgifter tilfører ikke virksomheden nogen fordel, som er større end byrden fra den nedarvede hæftelse. Tildelingen af lån på 43,8 mio. DM til indskrænkninger i et sådant personale kan følgelig ikke betragtes som støtte i henhold til artikel 92, stk. 1, i EF-traktaten.

Støtte efter artikel 92, stk. 1, i EF-traktaten

Kontrakautioner for ydelses- og forudbetalingsgarantier (genforsikringskaution)

Endvidere har BvS givet SKET SMM kontrakautioner for ydelses- og forudbetalingsgarantier til dækning af en risiko op til maksimalt 180 mio. DM. Hverken garantierne eller kontrakautionerne blev anvendt. Det største beløb var en sikring af forudbetalinger på 61 mio. DM. SKET SMM betalte pr. år et kontrakautionsgebyr på 0,25 % af maksimumsbeløbet for risikoen til BvS samt provision på bl.a. 0,5 % af maksimumsbeløbet af den risiko, der er dækket af garantierne, til banken.

>REFERENCE TIL EN FILM>

En kontrakaution (aval) regnes ligesom en garanti som støtte, hvis den gives på vilkår, der afviger fra de normalt forretningsmæssige, og hvis modtageren på den måde får en fordel.

Forudbetalings- og ydelsesgarantier er almindelige ved opførelse af industrianlæg på grund af størrelsen af de midler, der skal bruges til gennemførelse af kontrakten. Begge garantityper er ligesom kontrakautionen knyttet snævert sammen med de pågældende ordrer (kontrakter). Ordregiveren skal fremlægge en meget stor forudbetaling, for at kontrahenten kan udføre opgaven, dvs. kan erhverve det nødvendige råmateriale. Samtidig skal ordregiveren have garanti for, at dette beløb betales hurtigt tilbage, i tilfælde af at kontrakten ikke kan udføres i overensstemmelse med bestemmelserne. En sådan garanti stilles ikke af producenten, men af en bank, som betaler, når ordregiveren stiller krav herom. Som modydelse får banken af producenten et gebyr og sikkerhed i kontraktens produkt. Mindre virksomheder, som ikke har tilstrækkelig egenkapital til at blive anerkendt af bankerne som sikkerhed for, at kontrakten ville blive gennemført under alle omstændigheder, får i reglen en kontrakaution af deres moderselskab.

SKET SMM fik stillet en kontrakaution til rådighed til sikring af firmaets ordrer. Øjensynlig havde banken krævet en kontrakaution, fordi SKET SMM i betragtning af den dårlige likviditet ifølge bankens vurdering ikke kunne give tilstrækkelig sikkerhed for, at kontrakterne ville blive gennemført uden forbehold. Derfor anmodede man BvS - som moder- eller holdingselskab til SKET SMM - om at stille en kontrakaution.

Denne form for risikodækning er ikke usædvanlig i den pågældende industribranche og er ikke begrænset til SKET SMM. Sådanne genforsikringer udgør i sig selv ikke en statslig støtte, såfremt de ikke ydes på vilkår, der afviger fra de normale på markedet.

Spørgsmålet om kontrakautionen blev givet på de vilkår, der er normale på markedet, afhænger af følgende to faktorer:

- SKET SMM's finansielle situation på det tidspunkt, da kontrakautionen blev givet

- størrelsen af det beløb, som en virksomhed som SKET SMM havde skullet præstere herfor.

Størrelsen af det beløb, der skulle være blevet betalt for en sådan kontrakaution afhænger af modtagerens finansielle kaution, dvs. hvor sandsynlig en manglende opfyldelse af kontrakten er sammenlignet med den kautionerendes risiko i forbindelse med lånet.

Ud fra Kommissionens erfaringer ville en virksomhed, der bygger industrianlæg og er i en lignende finansiel situation som SKET SMM, betale ca. 3 % om året for at få en sådan garanti på det frie marked. Følgelig har BvS med en rentesats på 0,25 % af maksimumsbeløbet pr. år ikke givet en kontrakaution til SKET SMM på vilkår, der svarer til de normale på markedet, og har således givet virksomheden en finansiel fordel.

På baggrund heraf skal tildelingen af kontrakautioner til sikring af udførelses- og forudbetalingsgarantier til en årsrente på 0,25 % i stedet for 3 % pr. år anses som støtte (5), hvis element af støtte skal opføres som subventionsækvivalent.

Subventionsækvivalenten for en kontrakaution skal fastsættes ligesom ved en kaution for et lån (6), dvs. efter at de betalte provisioner er trukket fra, er det den rentefordel, som udgøres af forskellen mellem den rentesats, (der er normal på markedet), og den rentesats, man har fået på grundlag af den statslige garanti (0,25 %).

Gældsafvikling

Mellem 1990 og 1992 gav THA det daværende SKET AG et likviditetslån på 90 mio. DM (som senere blev nedsat med 1 mio. DM) og kautioner på 223,7 mio. DM. Den 30. juni 1993 afgjorde Kommissionen (NN 46/93), at forlængelsen af kautionerne på 201,7 mio. DM og lånet på 89 mio. DM (i alt 290,7 mio. DM) var forenelige med artikel 92 og 93 i EF-traktaten. I 1993 blev der endvidere givet et likviditetslån på 69,9 mio. DM og et investeringslån på 67 mio. DM, som Kommissionen ligeledes har godkendt som undtagelse i henhold til artikel 92, stk. 3, i EF-traktaten (NN 95/93).

I 1994 blev alle disse foranstaltninger forlænget med et år, som blev eftergivet i 1995 (inklusive renter) for at fremskaffe en egenkapital (361,7 mio. DM). Ændringen af kautioner til lån (201,7 mio. DM) og omvendt (67 mio. DM, jf. nedenstående) skete, ved at BvS og bankerne overtog hinandens forpligtelse.

En del af gældsafviklingen skete ved salg af grunde: grunde, der ikke var nødvendige for driften, blev tilbagegivet af SKET SMM til BvS til den anførte bogførte værdi (174,3 mio. DM). Dette beløb blev fastlagt i henhold til § 9 og 10 i loven om åbningsbalance (Eröffnungsbilanzgesetz). Da SKET SMM ikke fik nogen særlig fordelagtig pris, udgør gældsafviklingen i form af dette salg ikke en yderligere fordel for virksomheden.

Der blev gennemført endnu en gældsafvikling på 80,3 mio. DM i 1995 til dækning af tab for 1994. Investeringslånet på 67 mio. DM (der var blevet anset som godkendt i Kommissionens anden beslutning vedrørende SKET SMM) blev ændret til en investeringskaution i 1994. Samme år blev denne øget, således at den sikrede banklån på yderligere 23,6 mio. DM (kaution med et maksimumsbeløb på 90,3 mio. DM). I 1995 blev beløbet for denne kaution mindsket og ændret til et banklån på 31,8 mio. DM. Samme år gav BvS afkald på dette lån til fordel for SKET SMM. Når man skal undersøge, om det her drejer sig om støtte, skal der tages hensyn til, at tildelingen af 67 mio. DM var blevet godkendt i Kommissionens anden beslutning vedrørende SKET SMM (NN 95/93). I det mindste er der blevet givet afkald på det forhøjede beløb på 23,6 mio. DM - og dermed på det nye lån, for at nedsætte lånet til 31,8 mio. DM. Derfor drejer det sig ved den nye gældsafvikling om eftergivelsen af lånet på 31,8 mio. DM.

De nye likviditetslån, der blev givet i 1994 (65,6 mio. DM og 91,7 mio. DM, dvs. i alt 157,3 mio. DM) blev eftergivet i 1995, for at virksomheden kunne fortsætte driften. Det førstnævnte lån blev givet i to rater på følgende betingelser: 40,6 mio. DM med en årlig rente på 5,8 % fra 1. december 1993 til 30. juni 1995, herefter rentefrit og med ubegrænset løbetid; 25 mio. DM rentefrit og med ubegrænset løbetid. Også det andet lån blev opdelt i to rater: 54,7 mio. DM, rentefrit fra 1. november 1994 til 31. december 1995; 37 mio. DM til en årlig rentesats på 5,45 % i november. Det er klart, at på grundlag af firmaets likviditet og egenkapital som beskrevet i punkt V og i Kommissionens beslutning om udvidelse af proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten havde SKET SMM ikke kunnet få disse banklån til driftsudgifter på almindelige markedsvilkår.

Eftergivelsen af tidligere gæld, hvis tildeling var blevet godkendt i Kommissionens to beslutninger vedrørende SKET SMM, medførte ikke, at virksomheden fik tilført nye likvide midler, men at virksomhedens likviditet blev opretholdt indtil udgangen af 1995, da privatiseringen var slået fejl. Disse foranstaltninger skal fuldt ud betragtes som støtte. Den første gældseftergivelse blev godkendt som en undtagelse i henhold til artikel 92, stk. 3. Som det allerede blev fremført i beslutningen om Treuhands bestemmelser (N 108/91) måtte man gå ud fra, at THA's lån og kautioner til østtyske virksomheder faktisk ville blive til tilskud, jo længere virksomhederne forblev finansielt afhængige af THA. Det er ganske vist konsekvent at betragte ændringen af lån til tilskud som yderligere støtte. Imidlertid kan man gå ud fra, at disse foranstaltninger er omfattet af Kommissionens tidligere omtalte beslutninger vedrørende SKET SMM, hvor man gik ud fra, at det drejede sig om en kriseramt virksomhed.

Eftergivelsen af ny gæld fra 1994 og 1995, hvis tildeling ikke er omfattet af Kommissionens tidligere beslutninger vedrørende SKET SMM, er helt igennem en subvention og skal derfor betragtes som en støtte. Nominelt udgør støtten et beløb på 269,4 mio. DM.

Lån

BvS gav SKET SMM endnu et lån på 156,8 mio. DM til at dække de samlede tab i 1995. Lånet blev udbetalt i fem rater: 62,2 mio. DM til 6,8 % (29 mio. DM den 13. marts 1995, 30 mio. DM den 24. marts 1995, 3,2 mio. DM den 24. april 1995) og 94,6 mio. DM til 5,4 % (31,9 mio. DM den 19. juni 1995, 62,7 mio. DM den 14. januar 1995). Der blev ikke fastsat en frist for tilbagebetalingen.

De andre likviditetslån, der blev givet i tidsrummet mellem den fejlslagne privatisering, og konkursen, udgør 95 mio. DM: 20 mio. DM 1995 til en årlig rente på 6,5 %, 15 mio. DM til en årlig rente på 4 % og restbeløbet på 60 mio. DM rentefrit og med ubegrænset løbetid. I alt blev der stillet lån på 251,8 mio. DM til rådighed for SKET SMM indtil konkursen.

Da det er højst usandsynligt, at der ville blive givet lån på markedets normale vilkår til en virksomhed i en finansiel situation, der kan sammenlignes med SKET SMM, og da lånet gav SKET en væsentlig særlig fordel, som virksomheden ikke havde kunnet få på normale markedsvilkår, skal lånet på 251,8 mio. DM betragtes som støtte.

Tilskud

Tildeling af tilskud på 80 mio. DM i 1996 til SKET SMM skete på et tidspunkt, hvor det stod stadig mere klart, at virksomheden på grund af manglende ordrer ikke ville nå den planlagte omsætning, og at en tildeling af yderligere lån næppe kunne siges at være fornuftig i betragtning af den eksisterende gældsbyrde og den truende konkurs. Tilskuddene var ikke bundet til bestemte omstruktureringsforanstaltninger eller konkrete projekter, men skulle sikre virksomhedens likviditet og hindre konkursen.

>TABELPOSITION>

Mulige undtagelser i henhold til artikel 92, stk. 2 og 3, i EF-traktaten

Ikke tilladt støtte

Da BvS' foranstaltninger til fordel for SKET SMM var støtte efter artikel 92, stk. 1, i EF-traktaten og artikel 61, stk. 1, i EØF-aftalen, skulle Kommissionen underrettes om tildeling heraf i henhold til artikel 93, stk. 3, i EF-traktaten. Dele af støtten blev imidlertid udbetalt inden anmeldelsen, og den samlede tildeling skete, uden at man afventede Kommissionens endelige beslutning inden for rammerne af proceduren. Tildelingen af støtten var således formelt set ulovlig.

Endvidere må støtten anses for at være uforenelig med fællesmarkedet, da ingen af de undtagelser, der er fastsat i traktatens artikel 92, kan anvendes.

Støtten har ikke en sådan karakter, at den opfylder forudsætningerne for artikel 92, stk. 2, litra a) og b), i EF-traktaten.

Foranstaltningerne falder heller ikke ind under undtagelsesbestemmelsen i artikel 92, stk. 2, litra c), i EF-traktaten. Hvis artikel 92, stk. 2, litra c), skulle finde anvendelse på den støtte, der er ydet SKET SMM, ville det være nødvendigt med en meget vid fortolkning af bestemmelsen. Efter Kommissionens opfattelse er artikel 92, stk. 2, litra c), i EF-traktaten ikke en generel undtagelsesbestemmelse til artikel 92, stk. 1, i EF-traktaten, men begrænset til undtagelsestilfælde i de tidligere tysk-tyske grænseområder (Zonenrandgebiet), hvor eksisterende mangler i infrastrukturen skal afhjælpes. De foreliggende foranstaltninger falder ikke ind under denne geografiske kategori.

Derudover er der ikke tilgået Kommissionen nogen informationer, som giver Kommissionen mulighed for at undersøge, om forudsætningerne for artikel 92, stk. 2, litra c), i EF-traktaten er opfyldt. Først og fremmest har forbundsregeringen ikke fremført, at området omkring Magdeburg fortsat er ramt af Tysklands deling, at de økonomiske problemer i denne region er betinget af delingen, og at støtten til SKET SMM skulle afbøde de negative virkninger heraf. Ifølge EF-Domstolens retspraksis (7) er de medlemsstater, der påberåber sig denne undtagelsesbestemmelse forpligtet til at fremlægge alle nødvendige oplysninger for Kommissionen for at sætte denne i stand til at bedømme, om forudsætningerne for denne bestemmelse er opfyldt.

Med hensyn til de forudsætninger for undtagelser, som er fastsat i artikel 92, stk. 3, i EF-traktaten, må det slås fast, at SKET SMM uden tvivl var placeret i et område, hvor der var alvorlig underbeskæftigelse, eller hvor levestandarden var usædvanlig lav. Sachsen-Anhalt har med 16,5 % den højeste arbejdsløshedskvote i Tyskland og ligger således langt over fællesskabsgennemsnittet på 10,8 %. I henhold til artikel 92, stk. 3, litra a), i EF-traktaten kan støtte til fremme af den økonomiske udvikling i disse områder anses som værende forenelig med det fælles marked. I det foreliggende tilfælde kunne man dog ikke forvente, at støtten klart ville bidrage til at fremme den økonomiske udvikling, da den ikke blev brugt til at skabe investeringer og arbejdspladser på lang sigt, men til at holde en urentabel virksomhed i live.

Omstrukturering

Heller ikke Fællesskabets forskellige horisontale rammebestemmelser for statsstøtte til virksomheder kan anvendes i dette tilfælde. Hverken den planlagte omstrukturering i privatiseringskontrakten eller den anden omstruktureringsplan opfylder de fastlagte betingelser i Fællesskabets rammebestemmelser for bedømmelse af statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder.

Privatiseringskontrakten - den første omstruktureringsplan (1994-1995)

Som det vil fremgå af nedenstående ville privatiseringsplanen - som beskrevet i Kommissionens beslutning om indledning af proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten - ikke have genoprettet rentabiliteten i SKET SMM. Endvidere har støtten ført til konkurrenceforvridninger. Yderligere blev planen ikke gennemført fuldstændig, da ikke alle de her fastlagte betingelser blev opfyldt.

Støtten må anses som værende uforenelig med fællesmarkedet efter artikel 92, stk. 3, litra c), i EF-traktaten. Der er ikke noget forhold mellem eftergivelsen af gæld og den omtalte tildeling af avaler og den fra et fællesskabssynspunkts side forventede nytte, og støtten indebar en uantagelig konkurrenceforvridning på grund af salg under kostpris.

I henhold til punkt 3.2 i Fællesskabets rammebestemmelser for bedømmelse af statsstøtte til redning og omstrukturering af kriseramte virksomheder er støtte til omstrukturering tilladt, hvis omstruktureringsplanen opfylder følgende betingelser:

Genoprettelse af rentabiliteten

Med privatiseringsplanen ville SKET SMM's langfristede rentabilitet og levedygtighed på grundlag af en realistisk bedømmelse ikke være blevet genoprettet inden for en afmålt tid.

I investorens plan gik man ud fra, at afsætningen kunne øges med knap 35 % fra 1994 (282 mio. DM) til 1997 (418 mio. DM) uden en større omstrukturering af udgifterne (faste personaleudgifter, en stigning i de allerede for store udgifter til materialer).

>TABELPOSITION>

Det negative årsresultat på 120 mio. DM (1996) skulle nedsættes så meget, at der ville komme et overskud på 7,4 mio. DM i 1997. Endvidere skulle den negative cash-flow på 101,6 mio. DM (1996) nedsættes til -4,5 mio. DM i 1997.

>TABELPOSITION>

>TABELPOSITION>

Den forventede øgede afsætning under de kommende driftsvilkår var - selv hvis urentable produktionsområder blev lukket - i det mindste tvivlsom i betragtning af virksomhedens afhængighed af afsætningsmarkeder i SNG-landene (og den dermed forbundne store politiske og økonomiske risiko) og det eksisterende behov for modernisering. Selv om man antog, at et sådant resultat skulle være muligt, ville der efter omstruktureringsperioden sandsynligvis have været brug for offentlige kapitaltilførsler, da det forventede resultat ikke ville have været godt nok i betragtning af de store tab, der havde været året inden. I privatiseringskontrakten selv gik man ud fra, at SKET SMM ville have store tab ved afslutningen af omstruktureringsperioden i 1998.

>TABELPOSITION>

Forebyggelse af urimelige konkurrenceforvridninger

Som allerede anført er der samhandel mellem medlemsstaterne i EF inden for maskinsektoren, især områderne valseværker og trådvindingsmaskiner, altså SKET SMM's vigtigste områder. Tildeling af støtte til en producent kan således forvride eller true med at forvride samhandelen mellem medlemsstaterne i EF. Derudover kan konkurrencen mellem producenter i EF på tredjelandes markeder medføre, at konkurrencevilkårene fordrejes mellem de enkelte fællesskabsaktører.

Den europæiske maskinindustri er ifølge en helt ny undersøgelse, som er blevet udarbejdet på opfordring af Kommissionen, inde i en afmatningsperiode: Fællesskabets andel af verdensmarkedet faldt på grund af de østasiatiske landes dominerende stilling fra 47 % i 1986 til 40 % i 1994 på markedet. Branchen forsøger i øjeblikket at bevæge sig i retning af en stærkere specialisering. Derfor kan man gå ud fra, at markedet i Fællesskabet i øjeblikket er præget af en tendens i retning af overkapacitet.

Selv om de tyske myndigheder og virksomheden afviser at have ført lavprispolitik, konkluderede Kommissionens uafhængige ekspert, at SKET SMM i 1995 i tre tilfælde havde solgt valseværker væsentligt under prisen for de variable udgifter. Det drejer sig her om to ordrer fra Asien (Jian Yin/Kina, Yu Din/Taiwan) og en ordre fra en tysk kunde (Freital/Sachsen), hvor den italienske konkurrent havde indsendt den første klage til Kommissionen over de to førstnævnte ordrer. Derved opstod der store tab i nævnte år (106,4 mio. DM sammenholdt med en indtjening på 55,8 mio. DM fra disse ordrer). Disse tab er øjensynligt blevet overtaget af BvS (ekstra likviditetslån på 156,8 mio. DM til dækning af tab i 1995). Følgelig blev statsstøtte misbrugt til en aggressiv og konkurrenceforvridende adfærd for at få i det mindste en del af de ordrer, som var en betingelse for at få gennemført de vigtigste forudsætninger for privatiseringsplanen. Tildelingen af støtte kunne ikke betegnes som en forudsætning for den konkurrenceforvridende adfærd, men gav SKET SMM mulighed for at føre en lavprispolitik.

Gennemførelse af omstruktureringsplanen

Endelig har virksomheden ikke fuldstændigt gennemført den omstruktureringsplan, der er blevet fremlagt for Kommissionen - således som det er blevet beskrevet i beslutningen om udvidelsen af proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten. I januar 1996 trak investoren sig tilbage, efter af SKET SMM's driftsresultat bl.a. på grund af et voldsomt styrtdyk i ordrerne var blevet markant dårligere.

Som følge heraf må man konstatere, at den første omstruktureringsplan ikke kunne føre til en genoprettelse af SKET SMM's levedygtighed. Planen slog fejl og var ikke god nok til at retfærdiggøre støtten under de omtalte fællesskabsrammebestemmelser til omstrukturering af kriseramte virksomheder. Senere kom der et forslag om en ny omstruktureringsplan.

Den anden omstruktureringsplan (1996-1998)

Som anført i Kommissionens beslutning om udvidelse af proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, ville SKET SMM's rentabilitet ikke være blevet genoprettet med denne omstruktureringsplan, og der var ikke noget rimeligt forhold mellem støtten og omkostningerne og fordelene ved omstruktureringen. Endvidere blev omstruktureringsplanen heller ikke gennemført fuldstændigt.

Genoprettelse af rentabiliteten

Som det er blevet bekræftet af Kommissionens uafhængige ekspert, ville SKET SMM's langfristede rentabilitet og levedygtighed ud fra et realistisk skøn ikke være blevet genoprettet med omstruktureringsplanen inden for en overskuelig tid. Som allerede forklaret i beslutningen om udvidelse af proceduren i henhold til artikel 93, stk. 2, i EF-traktaten gik man i omstruktureringsplanen til dels ud fra en situation, som ifølge Kommissionens uafhængige ekspert var urealistisk med hensyn til virksomhedens fremtidige driftsvilkår:

Der var således planlagt en markant sænkning af udgifter til personale og materialer (76,4 mio. DM henholdsvis 54 mio. DM), som imidlertid først skulle give resultater i 1996.

>TABELPOSITION>

På tidspunktet for evalueringen var det juridisk endnu ikke muligt at afskedige medarbejdere, og heller ikke foranstaltningerne til sænkning af materialeudgifterne var fuldstændigt på plads. Under hensyntagen til ordresituationen og de forventede tab for 1996 (191 mio. DM) var der grund nok til at nære dyb tvivl både med hensyn til gennemførelsen af omstruktureringsplanen indtil 1998 og også med hensyn til det likviditetsbehov, der var planlagt for 1996. Især fordi medarbejderne i SKET SMM på grund af manglende ordrer for næsten 100 %'s vedkommende var sat på deltidsarbejde på det tidspunkt, da evalueringen fandt sted (juni 1996) og særlig på grund af virksomhedens afhængighed af markederne i de nye SNG-stater var det uhyre tvivlsomt, om SKET SMM ville kunne nå det planlagte omsætningsmål på 221 mio. DM for 1996.

>TABELPOSITION>

I forbindelse med evalueringen konstaterede man, at et godt resultat for SKET SMM står og falder med, at virksomheden får ordrer. Dog selv hvis man fik ordrer, og hvis SKET SMM inden 1998 igen fik balance i regnskabet ville virksomhedens kreditværdighed højst sandsynligt være så dårlig, at det efter alt at dømme ville have været nødvendig med flere kautioner, dvs. yderligere støtte. Også i saneringsplanen var der regnet med et tab på 500 000 DM for 1998. I planerne var der ingen prognoser med hensyn til resultaterne ud over dette tidspunkt.

>TABELPOSITION>

Desuden var det klart, at SKET SMM skulle omstruktureres selv uden privatisering inden 1998. Støtte kunne således ikke udelukkes på forhånd, selv i tilfælde af en senere privatisering.

På denne baggrund ville der med en sandsynligvis uundgåelig mindre ændring af planen eller blot af det planlagte forløb opstå en situation, hvor der var brug for yderligere støtte. Med omstruktureringsplanen ville SKET SMM således ikke være kommet i en situation, hvor virksomheden ville kunne arbejde omkostningsdækkende og indtjene et minimumsafkast af den investerede kapital for ikke længere at være afhængig af statsstøtte, efter at omstruktureringsforanstaltningerne var blevet afsluttet, og for at kunne klare sig ved egen hjælp i konkurrencen. Man ville altså ikke have nået de rentabilitetskriterier, der var fastlagt i rammebestemmelserne.

Forholdet mellem udgifter og nytten ved omstruktureringen

Ud over de ovennævnte konkurrenceforvridende virkninger af støtte til en markedsdeltager på et område, der lider under overkapacitet, var der et misforhold imellem omfanget af den støtte, der var planlagt og blev givet i privatiseringsplanen, og den nytte, man kunne forvente fra et fællesskabssynspunkt, da omkostningerne var usædvanlig store i betragtning af, at der var stor sandsynlighed for, at omstruktureringen ville slå fejl under de givne forhold.

>TABELPOSITION>

Den anmeldte støtte udgør 95 % af udgifterne til den samlede omstrukturering, og man regner ikke med, at en privat investor medvirker hertil. Omstruktureringens mål var i stedet at forberede en privatisering (nr. 2) på et senere tidspunkt, og til denne privatisering havde det sikkert været nødvendigt med yderligere støtte.

Gennemførelse af omstruktureringsplanen

Endelig har virksomheden ikke gennemført den omstruktureringsplan fuldstændigt, sådan som den var blevet fremlagt for Kommissionen. På det tidspunkt, da Kommissionens ekspert evaluerede planen (juni 1996), var den planlagte omsætning for 1996 mindsket med 75 mio. DM. Ifølge planen skulle virksomheden i det år have fået nye ordrer til en værdi af 143 mio. DM. Ganske vist gik prognoserne kun ud fra 78 mio. DM, hvoraf 30 mio. DM faktisk var sikret ved kontrakter på daværende tidspunkt.

I efteråret 1996 fremlagde ledelsen i SKET SMM en tredje omstruktureringsplan for bestyrelsen, hvor man regnede med en væsentlig reduktion af personalet og kapaciteten. Efter at denne plan var blevet afvist af arbejdstagerrepræsentanterne i bestyrelsen, indgav ledelsen den 15. oktober 1996 konkursbegæring.

Under hensyntagen til alle de omtalte forhold har Kommissionen konkluderet, at følgende støtteforanstaltninger fra BvS skal vurderes som støtte, der ikke opfylder nogen af de forudsætninger for undtagelse, som er anført i artikel 92, stk. 3, i EF-traktaten:

>TABELPOSITION>

VI

Konstateres det, at en støtte er uforenelig med fællesmarkedet, anmoder Kommissionen medlemsstaten om at kræve støtten tilbage af modtageren (8). Da dette er tilfældet med de foranstaltninger til fordel for SKET SMM, som er omhandlet i den foreliggende beslutning, skal støtten kræves tilbage. Det ændrer ikke ved vurderingen af situationen, at SKET SMM i mellemtiden har indgivet konkursbegæring og ikke længere er på markedet. Hensigten med tilbagesøgningen er at udligne de varige virkninger for konkurrencen som følge af støtten. En tilbagebetaling af støtten er ikke umulig, da SKET SMM's aktiver bliver solgt, og kreditorernes krav vil blive tilgodeset med de opnåede indtægter.

Kravet om tilbagebetaling af støtte sker i henhold til tysk lov, herunder bestemmelser om morarenter for offentlige krav, på grundlag af den gældende referencerentesats, som er normal på markedet, og som skal betales fra den dag, støtten blev givet (9). Kravet om tilbagebetaling skal behandles på lige fod med krav, der har hjemmel i nationale retsforskrifter.

I overensstemmelse med Domstolens retspraksis skal de pågældende bestemmelser om tilbagesøgning af støtte anvendes således, at den med fællesskabsretten krævede tilbagebetaling ikke gøres praktisk umulig. Eventuelle vanskeligheder af proceduremæssig eller anden art ved gennemførelse af foranstaltningen har ikke nogen indflydelse på dennes retmæssighed (10) -

VEDTAGET FØLGENDE BESLUTNING:

Artikel 1

Nedenstående støtte, som Treuhandanstalt og dennes efterfølger, Bundesanstalt für vereinigungsbedingte Sonderaufgaben, har givet til SKET SMM, er ulovlig, da Tyskland ikke har opfyldt sin forpligtelse i henhold til artikel 93, stk. 3, i EF-traktaten om rettidigt at underrette Kommissionen herom:

a) tildeling af avaler med en årlig rentesats på 0,25 % i stedet for 3 % under hensyntagen til alle betalte provisioner, samt

b) eftergivelse af gæld på 80,3 mio. DM til dækning af tab i 1994

c) eftergivelse af investeringslån i 1995 på 31,8 mio. DM

d) eftergivelse af likviditetslån i 1994 på 65,6 mio. DM

e) eftergivelse af det andet likviditetslån i 1994 på 91,7 mio. DM

f) likviditetslån på 156,8 mio. DM til dækning af tab i 1995

g) likviditetslån ydet ultimo 1995 på 20 mio. DM

h) likviditetslån ydet i 1996 på 75 mio. DM

i) tilskud ydet i 1996 på 80 mio. DM.

Støtten er ikke forenelig med fællesmarkedet i henhold til artikel 92, stk. 1, i EF-traktaten og artikel 61, stk. 1, i EØS-aftalen og falder ikke under de undtagelsesbestemmelser, der er anført i artikel 92, stk. 2 og 3, i EF-traktaten og artikel 61, stk. 2 og 3, i EØS-aftalen.

Artikel 2

Tyskland skal kræve den samlede i artikel 1 nævnte støtte tilbagebetalt senest to måneder efter datoen for meddelelsen af nærværende beslutning. Det beløb, der skal tilbagebetales, forrentes fra den dag, hvor støtten er blevet givet, i henhold til bestemmelserne om morarenter for offentlige krav, og rentesatsen skal svare til den referencesats, der benyttes til beregning af subventionsækvivalenten for regionalstøtte i Tyskland.

Tilbagebetalingen skal ske i overensstemmelse med de i tysk lovgivning fastsatte procedurer og bestemmelser. Kravet om tilbagebetaling skal behandles på lige fod med krav, der har hjemmel i nationale retsforskrifter. De foreliggende bestemmelser skal anvendes således, at den af Fællesskabet forlangte tilbagesøgning ikke umuliggøres. Eventuelle vanskeligheder af proceduremæssig eller anden karakter ved gennemførelse af foranstaltningen har ingen indflydelse på dennes retmæssighed.

Artikel 3

Tyskland meddeler Kommissionen senest to måneder efter datoen for meddelelsen af nærværende beslutning Kommissionen, hvilke foranstaltninger Tyskland har truffet for at efterkomme beslutningen.

Artikel 4

Denne beslutning er rettet til Forbundsrepublikken Tyskland.

Udfærdiget i Bruxelles, den 26. juni 1997.

På Kommissionens vegne

Karel VAN MIERT

Medlem af Kommissionen

(1) EFT C 215 af 19. 8. 1995, s. 8.

(2) EFT C 298 af 9. 10. 1996, s. 2.

(3) EFT C 368 af 23. 12. 1994, s. 12.

(4) Panorama over industrien i Den Europæiske Union, bilag 2/1996, s. 47.

(5) Jf. Kommissionens beslutning N 107/96 vedrørende byggefinansieringsgarantier.

(6) Jf. Kommissionens meddelelse om »de minimis«-støtteordninger, EFT C 58 af 6. 3. 1996, s. 9.

(7) Italien/Kommissionen, sag C-364/90, Sml. 1993, s. I-2097, præmis 20.

(8) Meddelelse fra Kommissionen, EFT C 318 af 24. 11. 1983, s. 3, og EFT C 156 af 27. 6. 1995, s. 5. Også jf. Kommissionen/Forbundsrepublikken Tyskland, sag 70/72, Sml. 1973, s. 813, og Deufil/Kommissionen, sag 310/85, Sml. 1987, s. 901.

(9) Skrivelse fra Kommissionen til medlemsstaterne SG (91) D/4577 af 4. marts 1991 samt Belgien/Kommissionen, sag 142/87, Sml. 1990, s. I-959.

(10) Belgien/Kommissionen, jf. ovenstående, præmis 58-63.