RAADETS BESLUTNING af 7. juni 1991 om et saerprogam for forskning og teknologisk udvikling inden for kommunikationsteknologi (1990-1994) (91/352/EOEF)

RAADET FOR DE EUROPAEISKE

FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 130 Q, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Kommissionen (1),

i samarbejde med Europa-Parlamentet (2),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg (3), og

ud fra foelgende betragtninger:

Raadet har ved afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF (4) vedtaget tredje rammeprogram for Faellesskabets indsats inden for forskning og teknologisk udvikling (1990-1994), som bl.a. fastsaetter, hvilke foranstaltninger der skal gennemfoeres inden for kommunikationsteknologi; naervaerende beslutning skal traeffes i lyset af den begrundelse, der er anfoert i praeamblen til naevnte afgoerelse;

ifoelge Traktatens artikel 130 K ivaerksaettes rammeprogrammet ved hjaelp af saerprogrammer, der udarbejdes i forbindelse med hver enkelt foranstaltning;

ud over saerprogrammet vedroerende menneskelige ressourcer og mobilitet kan det vaere noedvendigt at fremme uddannelsen af forskere i forbindelse med naervaerende program;

i henhold til artikel 4 i og bilag I til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF omfatter det beloeb, der skoennes noedvendigt til hele rammeprogrammet, et beloeb paa 57 mio. ECU til den centrale handlingsplan til udbredelse og udnyttelse af resultaterne, som skal fordeles proportionalt paa de til saerprogrammerne afsatte beloeb;

der boer i forbindelse med dette program foretages en vurdering af de oekonomiske og sociale virkninger samt de eventuelle teknologiske risici;

ifoelge afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF skal Faellesskabets forskningsindsats navnlig sigte mod at styrke det videnskabelige og teknologiske grundlag for den europaeiske industri, bl.a. inden for de strategiske omraader af den avancerede teknologi, og tilskynde industrien til at blive mere konkurrencedygtig internationalt; ifoelge afgoerelsen er en faellesskabsaktion ligeledes berettiget, hvis forskningen bl.a. bidrager til at styrke den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet og til at fremme en generel, harmonisk udvikling i Faellesskabet samtidig med at kravet om videnskabelig og teknisk kvalitet opfyldes; naervaerende program anses for at bidrage til virkeliggoerelsen af disse maal;

det er noedvendigt, at smaa og mellemstore virksomheder i videst muligt omfang deltager i dette program; der boer tages hensyn til deres saerlige behov, uden at dette beroerer programmets videnskabelige og tekniske kvalitet;

opbygningen eller konsolideringen af et saerligt europaeisk industripotentiel inden for disse teknologier er en bydende noedvendighed; den maa derfor tage sigte paa teleoperatoerer, forskningsinstitutioner, foretagender, herunder smaa og mellemstore virksomheder, og andre organer etableret i Faellesskabet, som er de bedst egnede til at naa disse maal;

hovedomraaderne omfatter systemfunktioner til integreret bredbaandskommunikation, intelligens i net, mobilkommunikation og personlig kommunikation, billed- og datakommunikation, teknologi til integrerede tjenester, avancerede kommunikationsforsoeg, teknologi til informationssikkerhed, testinfrastruktur; arbejdet omfatter F & U vedroerende systemteknik, avanceret telekommunikationsteknologi samt validering af standarder og faelles funktionsspecifikationer;

grundforskningen boer fremmes efter behov i hele Faellesskabet;

Udvalget for Videnskabelig og Teknisk Forskning (CREST) er blevet hoert -

VEDTAGET FOELGENDE BESLUTNING: Artikel 1 Der vedtages et saerprogram for Det Europaeiske Faellesskab vedroerende forskning og teknologisk udvikling inden for kommunikationsteknologi, jf. bilag I, for et tidsrum, der begynder den 7. juni 1991 og slutter den 31. december 1994.

Artikel 2

1. Det skoennes, at der til programmets gennemfoerelse er behov for 484,1 mio. ECU, herunder udgifter til personale og administration paa 41 mio. ECU.

2. I bilag II findes en vejledende fordeling af beloebet.

3. Traeffer Raadet en afgoerelse i henhold til artikel 1, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF, tilpasses naervaerende beslutning i overensstemmelse dermed. Artikel 3 De naermere bestemmelser for programmets gennemfoerelse, herunder satsen for Faellesskabets finansielle deltagelse, er anfoert i bilag III. Artikel 4 1. I det andet aar af programmets gennemfoerelse tager Kommissionen programmet op til fornyet vurdering og forelaegger Europa-Parlamentet og Raadet resultaterne heraf

i en rapport, der i givet fald ledsages af aendringsforslag.

2. Ved programmets udloeb foretager Kommissionen med bistand fra en gruppe uafhaengige eksperter en evaluering af resultaterne. Rapporten fra denne gruppe samt dens bemaerkninger forelaegges for Europa-Parlamentet og Raadet.

3. Ved udarbejdelsen af de i stk. 1 og 2 naevnte rapporter tages der hensyn til de maal, der er opstillet i bilag I til denne beslutning, og til artikel 2, stk. 4, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF. Artikel 5 1. Kommissionen er ansvarlig for gennemfoerelsen af programmet.

2. I de kontrakter, Kommissionen indgaar, angives parternes rettigheder og forpligtelser, herunder regler for udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af forskningsresultaterne i overensstemmelse med de bestemmelser, som er vedtaget i medfoer af Traktatens artikel 130 K, stk. 2.

3. Der opstilles et arbejdsprogram i overensstemmelse med maalene i bilag I; dette arbejdsprogram ajourfoeres i givet fald. Det fastlaegger noeje maalene, den type projekter, der skal gennemfoeres, samt de oekonomiske bestemmelser, der skal vedtages i denne forbindelse. Kommissionen udarbejder indkaldelser af projektforslag paa grundlag af arbejdsprogrammet. Artikel 6 1. Kommissionen bistaas af et udvalg bestaaende af medlemsstaternes repraesentanter og med Kommissionens repraesentant som formand.

2. Kommissionens repraesentant forelaegger udvalget et udkast til de foranstaltninger, der skal traeffes. Udvalget afgiver en udtalelse om dette udkast inden for en frist, som formanden kan fastsaette under hensyn til, hvor meget det paagaeldende spoergsmaal haster. Det udtaler sig med det flertal, der er fastsat i Traktatens artikel 148, stk. 2, for vedtagelse af de afgoerelser, som Raadet skal traeffe paa forslag af Kommissionen. Under afstemninger i udvalget tillaegges de stemmer, der afgives af repraesentanterne for medlemsstaterne, den vaegt, som er fastlagt i naevnte artikel. Formanden deltager ikke i afstemningen.

3. Kommissionen vedtager de paataenkte foranstaltninger, naar de er i overensstemmelse med udvalgets udtalelse.

4. Er de paataenkte foranstaltninger ikke i overensstemmelse med udvalgets udtalelse, eller hvis der ikke er afgivet nogen udtalelse, forelaegger Kommissionen straks Raadet et forslag til de foranstaltninger, der skal traeffes. Raadet traeffer afgoerelse med kvalificeret flertal.

5. Har Raadet efter udloebet af en frist paa tre maaneder fra forslagets forelaeggelse for Raadet ikke truffet nogen afgoerelse, vedtages de foreslaaede foranstaltninger af Kommissionen:

- for saa vidt angaar de spoergsmaal, som henhoerer under artikel 7, stk. 1, andet til ottende led

- medmindre Raadet for saa vidt angaar de spoergsmaal, som henhoerer under artikel 7, stk. 1, foerste led, med simpelt flertal har udtalt sig mod disse foranstaltninger. Artikel 7 1. Fremgangsmaaden i artikel 6 anvendes i forbindelse med:

- opstillingen og ajourfoeringen af det arbejdsprogram, som er omhandlet i artikel 5, stk. 3

- vurderingen af de i bilag III omhandlede projekter samt af beloebet for Faellesskabets anslaaede bidrag til disse projekter, naar beloebet overstiger 2 mio. ECU

- indholdet af udbuddene

- enhver tilpasning af den vejledende fordeling af beloebet i bilag II

- foranstaltninger til evaluering af programmet

- reglerne for udbredelse, beskyttelse og udnyttelse af programmets forskningsresultater

- undtagelserne fra de generelle regler i bilag III

- deltagelse i enhver foranstaltning af organisationer og virksomheder fra tredjelande som omhandlet i artikel 8, stk. 1 og 2.

2. Naar Faellesskabets bidrag i medfoer af stk. 1, andet led, ikke overstiger 2 mio. ECU, underretter Kommissionen udvalget om projekterne samt om resultaterne af evalueringen af dem.

Kommissionen underretter ligeledes udvalget om ivaerksaettelsen af de ledsageforanstaltninger og samordnede aktioner, som er omhandlet i bilag III. Artikel 8 1. Kommissionen bemyndiges til i henhold til Traktatens artikel 130 N at forhandle internationale aftaler med tredjelande, der deltager i COST, saerlig EFTA-medlemslandene og landene i Central- og OEsteuropa, med henblik paa at knytte dem til hele programmet eller en del heraf.

2. Naar der er indgaaet rammeaftaler om videnskabeligt og teknisk samarbejde mellem Faellesskabet og europaeiske tredjelande, kan organer og virksomheder, som er etableret i

disse lande, faa adgang til at deltage i et projekt under

programmet efter fremgangsmaaden i artikel 6 og kriteriet om gensidig fordel.

Intet kontraherende organ, der er etableret uden for Faellesskabet, og som deltager i en foranstaltning under programmet, kan blive omfattet af Faellesskabets finansiering af programmet. Et saadant organ bidrager til afholdelsen af de almindelige administrationsomkostninger. Artikel 9 Denne beslutning er rettet til medlemsstaterne.

Udfaerdiget i Luxembourg, den 7. juni 1991.

Paa Raadets vegne

R. STEICHEN

Formand

(1) EFT nr. C 174 af 16. 7. 1990, s. 9.(2)

EFT nr. C 19 af 28. 1. 1991, s. 139, og

EFT nr. C 158 af 17. 6. 1991.(3)

EFT nr. C 41 af 18. 2. 1991, s. 12.(4)

EFT nr. L 117 af 8. 5. 1990, s. 28.

BILAG I

PROGRAMMETS VIDENSKABELIGE OG TEKNISKE MAAL SAMT INDHOLD Dette saerprogram udgoer en integrerende del af forslaget i tredje rammeprogram for saa vidt angaar de videnskabelige og tekniske overordnede og underliggende maal.

Afsnit I.1.B i bilag II i rammeprogrammet udgoer en integrerende del af dette saerprogram.

I det foelgende gives en analytisk beskrivelse af programindholdet paa grundlag af og under hensyn til ovennaevnte elementer.

Saerprogrammet fordeler sig paa otte prioriterede omraader, herunder tilvejebringelse af kontrolmetoder og -faciliteter. Det vil vaere koncentreret om arbejdsomraader, som kraever samarbejde mellem to eller flere af telekommunikationssektorens organisationer til gavn for hele Faellesskabet. De prioriterede omraader er foelgende:

OMRAADE 1: IBC (Integrated Broadband Communications) F & U

OMRAADE 2: Intelligens i netvaerk/fleksibel styring af kommunikationsressourcer

OMRAADE 3: Mobilkommunikation og personlig kommunikation

OMRAADE 4: Billed- og datakommunikation

OMRAADE 5: Teknologi til integrerede tjenester

OMRAADE 6: Teknologi til informationssikkerhed

OMRAADE 7: Avancerede kommunikationseksperimenter

OMRAADE 8: Testinfrastrukturer og samfunktion (tvaergaaende F & U til stoette for de oevrige prioriterede omraader).

Arbejdet inden for disse prioriterede omraader kan opdeles i tre hovedtyper: udvikling af implementationsstrategier for IBC-systemer, -tjenester og -applikationer; avancerede kommunikationsteknologier; validering af standarder og faelles funktionelle specifikationer for IBC. Det vil medfoere brug af eksperimentalt udstyr og tjenester med henblik paa generiske applikationer.

OMRAADE 1: IBC (INTEGRATED BROADBAND COMMUNICATIONS) F & U

Integreret bredbaandskommunikationsteknologi udgoer »rygraden« for avancerede tjenester og bestemmer i hoej grad deres pris. Noegleteknologier, -systemer, -tjenester og -applikationer behandles under denne overskrift, og der gaas frem efter systemer. Dette omraade bygger paa og er en udvidelse af arbejdet under RACE I-programmet og er saaledes koncentreret om foelgende emner:

Systemkonstruktion, arkitektur og drift

Dette arbejde, som er baseret paa et antal »aabne« standarder, der frembringer universal adgang til integrerede tjenester, vil goere den integrerede bredbaandskommunikation rummelig nok til, at der bliver plads til nye endnu ikke definerede tjenester. For at give de forskellige beroerte organisationer mulighed for at formulere deres krav klart, vil der systematisk blive udviklet modeller og faelles funktionsspecifikationer. Der vil blive lagt speciel vaegt paa undersoegelser af kombinationen af og samspil mellem forskellige tekniske loesninger og indvirkningen af lovgivning for saa vidt angaar basale og forbedrede tjenester.

Overgangsstrategier i forbindelse med indfoerelse af IBC

Overgangen fra de nuvaerende systemer til IBC goer det noedvendigt at forbedre samspillet mellem offentlige og private net med hensyn til de nye tjenester. Arbejdet er afgoerende for brugernes accept af disse tjenester og for en oekonomisk effektiv brug af kommunikationsressourcerne.

Forskning under denne overskrift vil omfatte den videre udvikling af faelles funktionsspecifikationer og referencekonfigurationer med saerligt vaegt paa den seneste udvikling. Opmaerksomheden vil navnlig blive rettet mod den optiske kommunikations stigende betydning (herunder den voksende interesse for »lysledere helt til boligen«), fremkomsten af synkrone/asynkrone transmissionskoblingsteknikker, optimal integration af delsystemer for radio- og mobilkommunikation (navnlig paa landet) og udvikling af intelligens i nettene. Der vil desuden blive arbejdet videre med nye vaerdiforoegende tillaegstjenester, der modsvarer behovsudviklingen, og deres indvirkning paa administrationen af lokale virksomhedsnet. Der vil ogsaa blive lagt vaegt paa billedkommunikation og integration heraf i tjenesterne og samfunktion mellem private og offentlige net og lokale virksomhedsnet.

Faelles driftsmiljoe

Arbejdet med denne opgave vil vaere en stoette for standardiseringsindsatsen, ikke mindst arbejdet i »The European Telecommunications Standards Institute« (ETSI). Det vil omfatte formidling af resultater og fremskaffelse af anden relevant information. Der vil blive sikret kontakter til lignende aktiviteter i andre fora. Faelles analyseredskaber vil blive udviklet og anvendt for vurdering af overgangsstrategier og implementering af IBC-nettet.

Teknik til grundlaeggende systemfunktioner

Dette arbejde vil omfatte koblingssystemer, integrerede optiske systemer og net, abonnentsystemer og programmelinfrastruktur.

Koblingssystemer: Der vil blive tilvejebragt et bredere teknologisk grundlag for »Asynchrone Transfer Mode« (ATM) og udviklet teknik til samfunktion mellem ATM-net og eksisterende net. Arbejdet vil goere det muligt for ATM-koblingsteknikken at klare forbindelsesloese tjenester og sammenkobling af lokalnet (Local Area Networks - LAN's) og storbynet (Metropolitan Area Networks - MAN's). Dette udviklingsarbejde med ATM udelukker ikke grundforskning vedroerende nye sammenkoblingsteknologier eller design.

Integrerede optiske systemer og net: Arbejdet med denne opgave vil tilvejebringe grundlaget for at give adgang til bredbaandsnet paa lavprisvilkaar og bidrage til indfoerelse og udvikling af integrerede lysledernet og fotonisk kobling.

IBC-terminaler: Paa omraadet abonnentplacerede net til erhvervslivet vil der blive lagt vaegt paa undersoegelse af virkningerne af databehandling; for kundeplacerede net i privatboliger vil der isaer blive lagt vaegt paa kommunikationsprotokoller.

Programmelinfrastruktur til IBC: Forskningen skal tilvejebringe grundlaget for en omkostningseffektiv udvikling af paalidelige telekommunikationsprogrammer og give fuld livscyklusservice. Der skal tages hensyn til bl.a. kvalitetsstyring for programmel og anvendelse af kunstig intelligens. Forskningen vil endvidere omfatte undersoegelser af, hvordan videnbaserede systemer kan bruges til at tilvejebringe livscyklusservice.

Integration af IBC-demonstratorer

Integreringen og samfunktion af »teknologidemonstratorer« vil blive verificeret for erhvervslivets kunder og for private kunder, og i givet fald i by- og landomraader. Forskningsarbejdet vil validere brugbarheden af ny teknologi, stoette standardiseringsarbejdet og danne grundlag for evalueringen af systemers og tjenesters praestationsniveau. Det vil omfatte integration af adgangs-, transport- og koblingsfunktioner samt styrings-, forvaltnings- og signaliseringsfunktioner. IBC-terminaldemonstratorer og terminaler, der er udviklet andetsteds, vil blive forbundet for at vise, at systemet effektivt kan baere mange forskellige terminaler og tjenester.

Verifikationsvaerktoejer

Arbejde paa dette omraade vil omfatte udvikling af de noedvendige vaerktoejer til verifikation af funktionsspecifikationer og udstyrskompatibilitet. Vaerktoejerne vil ud over de fysiske installationer bestaa af verifikationsprocedurer og -faciliteter.

OMRAADE 2: INTELLIGENS I NET/FLEKSIBEL STYRING AF KOMMUNIKATIONSRESSOURCER

Forskningen paa dette omraade bliver rettet mod brugen af teknikker for informationsoverfoersel, optiske kommunikationer og eventuelt kunstig intelligens til foroegelse af fleksibilitet, baade for etablering af nye nettjenester og netstyring.

Dette teknologiske arbejde vil have som formaal at muliggoere andengenerationssystemer og bidrage til standardisering og udarbejdelse af sammenkoblingsprotokoller.

Forskningen vil blive rettet mod udvikling og demonstration af teknikker, der er noedvendige for indfoerelse af programmerbare net, og vil daekke aspekter af etablering af nye tjenester, operationsstoettesystemer (OSS) og telekommunikationsstyringsnet (TMN).

OMRAADE 3: MOBILKOMMUNIKATION OG PERSONLIG KOMMUNIKATION

Paa dette omraade vil forskningen bidrage til udviklingen af tredjegenerationssystemer inden for mobilkommunikation. Formaalet er levering af universel personlig kommunikation med audio, data og billede. Omkostningseffektiv implementering af tredjegenerationssystemerne forudsaetter en faelles radiograenseflade (common air-interface) med udnyttelse af mikroboelgefrekvenser i 2 GHz-omraadet; visse mobile bredbaandstjenester forudsaetter dog, at 60 GHz-omraadet udnyttes. Der sigtes mod udvikling af funktionelle specifikationer for IBC-net

og radionet (f.eks. standarder for sammenkobling og mobilitetsforvaltning) og mod miniaturisering af terminalteknologi. Terminalerne skal vaere omkostningseffektive for erhverv og forbrugere, med saerlig vaegt paa lavt effektforbrug og en effektiv frekvensudnyttelse. Saerskilt hensyn vil blive givet til forskellige brugergrupper og saerlig til behovene for faelleseuropaeisk adgang, som kraever virkeligt kompatible tjenester og protokoller.

OMRAADE 4: BILLED- OG DATAKOMMUNIKATION

Forskningen tager sigte paa at udvikle den noedvendige teknologi til vellykket indfoerelse og udnyttelse af avancerede og fleksible lavpristjenester for billed- og datakommunikation, der henvender sig til baade private og erhvervsmaessige brugere. Der vil blive bygget videre paa det grundlag, der er lagt med RACE-programmet, og der vil navnlig blive arbejdet med virkningen af nye overfoerselsteknikker (transfer-modes) (f.eks. ATM) til hoej-oploesningsbilledtjenester og pakketransmission af data i megabit hastighed. Arbejdet vil blive koncentreret om digitalt HDTV og vil inkludere kodnings- og praesentationsteknikker til faste, levende og tredimensionale billeder. Det vil omfatte samfunktion mellem IBC-systemet og andre net, som det skal sameksistere med.

OMRAADE 5: TEKNOLOGI TIL INTEGREREDE TJENESTER

Efterspoergslen efter tjenester goer det noedvendigt, at kommunikationssystemet kan udvikle sig dynamisk og efterkomme brugernes oensker. Dette forskningsomraade er anfoert nedenfor.

Formaalet med denne forskning er at bidrage til fastlaeggelsen af faelles funktionsspecifikationer for nye kommunikationstjenester og multimediesystemer. Der maa isaer arbejdes med brugsspecifikationer og mere generelt med design af tjenester og deres netsammenkoblinger.

IBC-modulstandardisering

Arbejdet med denne opgave vil bidrage til den fleksible integrering af telematiktjenester under brugerkontrol. Der vil blive taget behoerigt hensyn til, at kommunikationsbehovene optraeder i transnational skala og i et heterogent teknisk miljoe.

Det tjenestetekniske arbejde vil blive koncentreret om modulstandardisering paa omraaderne arkitekturer, tjenestebrugerkomponenter, tjenesteleverandoerkomponenter og tjenestekonstruktoerkomponenter. Det vil endvidere omfatte harmonisering og brugsmodellering.

Der vil blive arbejdet med funktionsarkitekturen for et integreret tjenestemiljoe og med specificering af komponenter og grundelementer til slutbrugerapplikationer. Forskningen i anvendelighed vil fokusere paa graensefladen mellem bruger og tjeneste og omfatte udformning af generiske metaforer for adgang til integrerede tjenester. Arbejdet med tjenesteleverandoerkomponenter vil omfatte specifikationer for tjenestestyring, mens arbejdet med tjenestekonstruktoerkomponenter vil omfatte udvikling af specifikationer for faelles redskaber til tjenestekonstruktion. Harmoniseringsindsatsen vil omfatte samordning af specifikationsmetoderne for anvendelighed og parametre for tjenestekvalitet. Arbejdet vil endvidere omfatte mobilkommunikation og sikkerhedskrav. Anvendelsesmodeller vil goere det muligt at undersoege problemerne ved denne anvendelse og isaer brugernes accept af saadanne tjenester.

Teknologi til integrerede tjenester

Forskningen paa dette omraade vil bygge paa systemteknikaktiviteter, og resultaterne vil bidrage til specifikations- og harmoniseringsarbejdet. Det vil omfatte teknikker for arkitekturrealisering, brugerkomponentteknikker, metaforer og brugergraensefladeteknologier og tjenestestyringssystemer.

Verifikation af tjenesteteknologi

Forskningen vil omfatte udviklingen af prototypefaciliteter til fleksibel integration af tjenester i overensstemmelse med operatoerernes, tjenesteleverandoerernes og brugernes krav.

OMRAADE 6: INFORMATIONSSIKKERHED

Noejagtigheden, sikkerheden og »den generelle paalidelighed« af elektronisk-kommunikeret information har naturligvis stor betydning for saavel enkeltpersoner og offentlige myndigheder som handel og industri. Arbejde paa dette omraade vil sikre, at spoergsmaalene om tjenestekvalitet, sikkerhed og paalidelighed finder deres plads i udviklings- og implementeringsstrategierne for avanceret kommunikation. Det vil tilvejebringe validerede specifikationer, retningslinjer og teknologi for praktisk og effektiv informationssikkerhed paa faelleseuropaeisk plan i sammenhaeng med aktioner under de andre saerprogrammer. Prioriteten paa dette omraade er at udvikle teknologier for informationssikkerhed i sammenhaeng med de oevrige aktioner i tilknytning til sikkerheden af edb-systemer, som udfoeres af Kommissionen under de forskellige programmer, som den har ansvaret for.

Tjenestekvalitet, sikkerhed og paalidelighedsteknik

Forskningen vil omfatte risikoforvaltning, sammenhaengende sikkerhedsloesninger og tilvejebringelse af et gunstigt miljoe for sikker informationsbehandling.

Risikoforvaltning: Der vil blive udviklet en faelles strategi for rationel forvaltning af risici. Der vil blive tilvejebragt et videnskabeligt grundlag for juridiske foranstaltninger til nedbringelse af risici.

Sammenhaengende sikkerhedsloesninger: Der vil blive udviklet samordnede strategier, som skal sikre samfunktionen af saerskilte sikkerhedsmekanismer og -procedurer. Disse strategier vil goere det muligt at udvikle faelles scenarier for overgang og investering, ikke mindst hvad angaar offentlig infrastruktur. Arbejdet vil tilvejebringe grundlaget for samarbejde mellem organisationer for at muliggoere ensartet sikkerhed for informationer, der udveksles mellem dem.

Tilvejebringelse af et gunstigt miljoe: Opgaven er at indkredse, hvilke muligheder der er for udbredelse af informationssikkerhedsteknikker. Den faktiske udbredelse af loesninger blandt brugere i sidste led ligger uden for rammerne af dette program.

Informationssikkerhedsteknologi

Der vil blive foretaget undersoegelser med henblik paa teknologier til sikkerhedsmekanismer og teknologier, der skal bruges til integration af sikre systemer, navnlig naar det drejer sig om distribuerede systemer. De vil blive behandlet under foelgende hovedoverskrifter:

Systemteknologi til informationssikkerhed: Herunder behandles anvendelighed, kontrolbarhed, applikationsprogrammel, materiel og operativsystemer.

Netteknologi til informationssikkerhed: Omfattende baade transmission og kobling.

Redskaber til administration af informationssikkerhed: Indebaerer udvikling af programmelredskaber med metoder til administrationen af informationssikkerhed. Analysen vil omfatte risikoanalyse, formulering og ivaerksaettelse af sikkerhedspolitik og den loebende administration og kvalitetsstyring af sikkerhedssystemer.

Verifikation af informationssikkerhed

Sikkerheden af et hvilket som helst system kan kun blive saa godt som det svageste led. De kraevede systemer er komplekse og maa kontrolleres. Arkitekturer, specifikationer og teknologier udviklet i saerprogrammet vil derfor blive verificeret ved at bygge en serie af mindre demonstratorer. Arbejdet vil blive inddelt efter foelgende overskrifter:

Integration af informationssikkerhedsteknologier: Omfatter anvendelse af en blanding af flere forskellige teknologier til opnaaelse af optimal informationssikkerhed (raekkende fra elektronik, der undertrykker uoensket elektromagnetisk straaling af signaler, til protokoldesign). Disse teknologier daekker mange forskellige funktioner, der udgoer grundlaeggende dele af helhedssystemerne.

Verifikation af faelles redskaber til informationssikkerhed: Omfatter tre kategorier af redskaber: redskaber til risikoanalyse, til sikringskriterier og til vurdering af sikkerhedsforhold.

Etablering af faelles infrastruktur for informationssikkerhed: Omfatter fire omraader: certificeringstjenester for sikkerhedsprodukter, godkendelsestjenester for sikre systemer, gateways for sikker international trafik, tredjepartssikkerhedstjenester. Paa alle omraader vil arbejdet omfatte forsoegsimplementering. Systemerne skal tilpasses behovene i forskellige typer af samfundsaktiviteter, herunder offentlig administration, og stoettes direkte af dem, der andre steder har udviklet teknologien, baade inden for og uden for F & U-projekterne i dette program.

OMRAADE 7: AVANCEREDE KOMMUNIKATIONSEKSPERIMENTER

Det praekonkurrencemaessige og standardforberedende arbejde med denne opgave vil bane vejen for - og minimere risikoen ved - investeringer i avanceret kommunikation. Det vil identificere generiske genanvendelige tjenestefunktionstyper, som kan sammenfatte forskellige brugerbehov, samtidig med at den universelle adgang og driftskompatibiliteten opretholdes. Forskningen vil goere det lettere for brugerorganisationer hurtigt at anvende ny teknologi og udnytte de heraf foelgende muligheder. Ved at bidrage til skabelse af efterspoergsel for avanceret kommunikation er arbejde paa dette omraade ogsaa i fremstillingsindustriens og netoperatoerernes interesse. Arbejdet vil blive koncentreret om foelgende emner:

Generiske applikationer

Forskningen vil tage sigte paa identifikationen af dels forsoegsapplikationer for avanceret kommunikation, dels generiske applikationer, som vil danne grundlag for et spektrum af fremtidige universelle tjenester. Den vil omfatte udvikling af en brugsreferencemodel, udvikling af konsensusbaserede operations- og funktionsspecifikationer for tjenester, konsolidering af net og teknologiaspekter samt identifikationen af kriterier og retningslinjer for den vellykkede indfoerelse og anvendelse af avanceret kommunikation. Arbejdet med brugsreferencemodellen vil bygge

paa foreliggende principper, men derudover sigte mod indgangsstrategier, generiske applikationer og forholdet mellem applikationer (bruger- eller efterspoergselssynspunktet) og tjenester (leverandoer- eller udbudssynspunktet). Konsensusbaserede operationsspecifikationer med brugerdeltagelse og faelles funktionsspecifikationer for tjenester vil blive udviklet, naar de er »markedsdannende«. Identifikationen af kriterier og retningslinjer for den vellykkede indfoerelse og anvendelse af avanceret kommunikation vil bygge paa applikationsforsoeg med staerke socio-oekonomiske virkninger. Der er forsoegsvis identificeret en raekke generiske applikationer, f.eks. distribueret sagsbehandling, personlig kommunikation og fjernlevering af sagkyndig raadgivning.

Teknik til avancerede kommunikationsforsoeg

Arbejdet her vil omfatte teknologi og metoder til forsoeg med avancerede applikationer. Der er opstillet tre hovedtemaer: Udvikling og indkredsning af teknologi til stoette for udviklingen af tjenesteinfrastrukturen, udvikling af metoder til at definere behov og respons fra brugere. Arbejdet vil omfatte identifikation af vaertsmoduler til applikationer som f.eks. oversaettelse/tolkning, integritet, multimediekonferencer, multimediedatabaser og distribution. Definitionen af brugernes behov vil omfatte tjeneste- og produktelementer, vil bestemme nettenes kapacitet (transmission, kobling og forvaltning) og vil bestemme terminalfaciliteter, implementeret i maskinel eller programmel. Gennemfoerelsen af teknikker til udnyttelsen af svarene paa disse behov vil omfatte stoette til behovsregistreringen. Desuden vil simuleringsteknikker supplere feltforsoeg i stor skala. Som supplement til de detaljerede tekniske rapporter vil der blive anvendt saerlige praesentationsteknikker som f.eks. tegnefilm og grafik.

Applikationsforsoeg

De avancerede kommunikationsapplikationers tekniske gennemfoerlighed og oekonomiske fremtidsmuligheder vil blive paavist i en serie forsoeg. Disse forsoeg vil identificere, beskrive, modellere og definere generiske avancerede kommunikationsapplikationer, som efter deres natur gaar paa tvaers af aktivitetssektorer og/eller aktivitetsfunktioner for alle Faellesskabets regioner. Telekommunikationsoperatoerer og brugere vil vaere i stand til at traekke paa resultaterne af disse og give mulighed for at laegge planer for markedsfoering og udnyttelse., Der vil blive udviklet udstyr (herunder tjeneste- og produktelementer) med generiske applikationer, hvilket vil bane vej for sektorspecifikke applikationsforsoeg.

Arbejdet vil under hensyn til brugernes fremtidige behov bekraefte de generiske applikationers identitet og afklare deres egenskaber i feltforsoeg. Den viden, der erhverves herved, vil danne grundlag for de relevante telekommunikationssektororganisationer i planlaegning af standardiseringen, implementering og drift af de fremtidige kommunikationsnet.

OMRAADE 8: FORSOEGSINFRASTRUKTURER OG SAMFUNKTION

Skal indfoerelsen af IBC-tjenester i Europa blive vellykket, maa der foerst udfoeres en raekke eksperimenter og forsoeg. Det er derfor noedvendigt at etablere en forsoegsinfrastruktur, som sammenkobler dem, der deltager. Der er behov for at validere standarder og funktionsspecifikationer. Paa betingelser, som aftales mellem parterne, forventes etablering og drift af forsoegsinfrastrukturen udfoert af operatoerer og nationale proeveanlaeg i indbyrdes samvirke og samarbejde, naar det er noedvendigt for sammenkobling og samdrift. Disse samarbejdende nationale proeveanlaeg vil danne grundlag for kommunikationsforsoegene. Under dette omraade stoettes saaledes det noedvendige arbejde for at etablere samdrift.

BILAG II

VEJLEDENDE FORDELING AF DET BELOEB, DER SKOENNES NOEDVENDIGT (mio. ECU)

I alt

Omraade

Fordeling

1. Bredbaandskommunikation - F& U

111

2. Intelligens i bredbaandsnetvaerk, fleksibel styring af kommunikationsressourcer

43

3. Mobilkommunikation og personlig kommunikation

53

4. Billed- og datakommunikation

68,11

5. Teknologi til integrerede tjenester

39

6. Teknologi til informationssikkerhed

29

7. Avancerede kommunikationseksperimenter

121

8. Testinfrastruktur (tvaergaaende F& U til stoette for de oevrige prioriterede omraader)

20

I alt

484,11 (¹) (²)

(¹) Herunder personaleudgifter, som beloeber sig til 19,36 mio. ECU, og administrationsudgifter, som beloeber sig til 21,64 mio. ECU.

(²) Et beloeb paa 4,89 mio. ECU, som ikke er medregnet i de 484,11 mio. ECU, vil blive afsat som bidrag fra dette saerprogram til den centrale handlingsplan for udbredelse og udnyttelse af resultaterne.

Fordelingen paa forskellige omraader udelukker ikke, at et projekt kan hoere ind under flere omraader.

BILAG III

NAERMERE BESTEMMELSER OM PROGRAMMETS GENNEMFOERELSE 1. Kommissionen gennemfoerer programmet paa grundlag af maalene og det videnskabelige og tekniske indhold, som er beskrevet i bilag I.

2. De i artikel 3 omhandlede bestemmelser for programmets gennemfoerelse omfatter forskningsprojekter og projekter vedroerende teknologisk udvikling, ledsageforanstaltninger og samordnede aktioner. Ved udvaelgelsen af dem skal der tages hensyn til kriterierne i bilag III til afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF samt til maalene i bilag I til denne beslutning.

- Forskningsprojekter

Projekterne gennemfoeres paa grundlag af kontrakter om forskning og teknologisk udvikling med omkostningsdeling samt en finansiel deltagelse fra Faellesskabet, som normalt ikke overstiger 50 %. Universiteter og andre forskningscentre, der deltager i aktioner med omkostningsdeling, vil for hvert projekt kunne anmode om enten en finansiering paa 50 % af de samlede udgifter eller en finansiering paa 100 % af de yderligere marginalomkostninger.

Forskningsaktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel gennemfoeres af deltagere, der er etableret i Faellesskabet. Projekter, som f.eks. universiteter, forskningsorganisationer og industrivirksomheder, herunder smaa og mellemstore virksomheder, kan deltage i, skal som hovedregel have mindst to deltagere, som skal vaere uafhaengige af hinanden og etableret i forskellige medlemsstater. Kontrakter om forskningsaktioner med omkostningsdeling skal som hovedregel indgaas efter en udvaelgelsesprocedure med indkaldelse af tilbud, som offentliggoeres i De Europaeiske Faellesskabers Tidende.

- Ledsageforanstaltninger

De i denne beslutnings artikel 7 naevnte ledsageforanstaltninger bestaar i:

- tilrettelaeggelse af seminarer, kurser, og videnskabelige konferencer

- intern samordning ved oprettelse af integrationsgrupper

- avancerede uddannelsesforanstaltninger, idet der laegges vaegt paa det tvaerfaglige

- bedre udnyttelse af resultaterne

- uafhaengig videnskabelig og strategisk vurdering af, hvordan projekterne og programmet fungerer.

- Samordnede aktioner

Samordnede aktioner bestaar i bestraebelser fra Faellesskabets side for at koordinere individuelle forskningsaktiviteter, som gennemfoeres i medlemsstaterne. De kan finansieres med op til 100 % af samordningsomkostningerne.

3. Udbredelsen af den viden, der er opnaaet i forbindelse med projekternes gennemfoerelse, foregaar dels som led i saerprogrammet, dels ved hjaelp af en central handlingsplan i overensstemmelse med den afgoerelse, der er naevnt i artikel 4, stk. 3, i afgoerelse 90/221/Euratom, EOEF.