Rådets udtalelse

af 5. marts 2002

om Danmarks opdaterede konvergensprogram, 2001-2005

(2002/C 64/01)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 1466/97 af 7. juli 1997 om styrkelse af overvågningen af budgetstillinger samt overvågning og samordning af økonomiske politikker(1), særlig artikel 9, stk. 3,

under henvisning til Kommissionens henstilling,

efter høring af Det Økonomiske og Finansielle Udvalg -

AFGIVET FØLGENDE UDTALELSE:

Den 5. marts 2002 gennemgik Rådet Danmarks opdaterede konvergensprogram, der dækker perioden 2001-2005. Ifølge det makroøkonomiske scenario i det opdaterede konvergensprogram forventes den reale BNP-vækst at stige fra 1 % i 2001 til 1,5 % i 2002 og til 2,5 % i 2003, hvorefter den vil flade ud omkring 2 % i 2004 og 2005. Inflationen forventes at forblive under 2 % og også ledigheden forventes at forblive på et lavt niveau. Rådet noterer sig, at dette økonomiske scenario forekommer plausibelt og ligger på linje med Kommissionens prognoser fra efteråret 2001.

Rådet noterer sig med tilfredshed, at Danmark til stadighed har opfyldt konvergenskriterierne med hensyn til inflation, de lange rentesatser og valutakursen.

Med hensyn til de offentlige finanser noterer Rådet sig, at selv om det offentlige overskud i 2001 blev mindre end forventet, hovedsagelig som følge af faldende indtægter i kølvandet på det vigende aktiemarked, lykkedes det stadig at tilvejebringe et komfortabelt overskud. Rådet glæder sig over, at Danmark fastholder målsætningen om offentlige overskud på 1,5-2,5 % af BNP i hele programperioden, hvor det offentlige underskud forventes at blive reduceret til 35 % af BNP i 2005. Alt dette betyder, at Danmark i hele programperioden til fulde vil opfylde stabilitets- og vækstpagtens krav om en budgetsaldo "tæt på balane eller i overskud". Danmark forventes også at kunne modstå en normal konjunturnedgang uden at overskride underskudsreferenceværdien på 3 % af BNP.

Den budgetkonsolideringsstrategi, der blev skitseret i den foregående opdatering af programmet, og som bygger på et fald i de primære udgifter i forhold til BNP og en mindskelse af skattetrykket i programperioden, fastholdes. Denne strategi er blevet styrket yderligere i kraft af regeringens tilsagn om at fastfryse alle skatter og afgifter for at sætte en stopper for den gradvise stigning i skattetrykket. Rådet hilser dette initiativ velkomment, men bemærker samtidig, at det ikke bør forhindre en nedsættelse af marginalskatten på lønindkomster.

Rådet noterer sig, at Danmark de seneste år har haft blandet held med at holde de offentlige udgifter nede, idet grænsen på 1 % for realvæksten i det offentlige forbrug ofte er blevet overskredet. Behovet for at holde igen på udgifterne, navnlig i amter og kommuner, er endnu større nu, hvor det er blevet besluttet at indføre et skattestop, da de planlagte store offentlige overskud ellers kan blive bragt i fare. Rådet opfordrer derfor myndighederne på alle niveauer til at begrænse deres udgifter, således at realvæksten i de offentlige udgifter kommer til at overholde målsætningen om en gennemsnitlig årlig vækst på 1 %. Rådet opfordrer også den danske regering til at styrke den institutionelle ramme for at undgå overskridelser i fremtiden, således som det allerede anbefalede i sidste års udtalelse(2).

Det konstateres med tilfredshed, at der i programmet fokuseres på bæredygtighed på længere sigt. Rådet noterer sig med tilfredshed, at målsætningen om en kraftig mindskelse af bruttogældskvoten vil gøre de offentlige finanser mere bæredygtige, således at den danske økonomi vil være godt rustet til at tackle de udgiftsstigninger, der må forventes som følge af den stigende gennemsnitsalder i befolkningen, og samtidigt vedblive med at overholde kravene i stabilitets- og vækstpagten. Det noterer sig, at disse resultater er betinget af tilvejebringelsen af de store overskud. Fremskrivningerne fremviser også en fortsat høj skattekvote mellem 2005 og 2050. Rådet bemærker, at det kan blive vanskeligt at fastholde en så høj skattekvote som følge af, at skattegrundlaget i stigende grad flytter sig på visse områder i takt med globaliseringen.

En stigning i erhvervsfrekvensen i Danmark udgør en vigtig forudætning for fremskrivningerne i det opdaterede program. En stor del af denne stigning forventes at komme fra allerede iværksatte reformer, hvis fulde effekt endnu ikke er slået igennem. Der er imidlertid behov for yderligere strukturelle reformer på arbejdsmarkedet, herunder en sænkning af beskatningen af lønindkomster, hvilket måske kunne bidrage til at forøge udbuddet af arbejdskraft. Rådet tilskynder derfor de danske myndigheder til at arbejde videre med disse initiativer, men naturligvis samtidig overholde kravene i stabilitets- og vækstpagten.

(1) EFT C 209 af 2.8.1997.

(2) EFT C 77 af 9.3.2001.