SLOVENIEN: TILTRÆDELSESPARTNERSKAB (98/C 202/10)

1. INDLEDNING

I den udtalelse, som Kommissionen forelagde Rådet den 17. juli 1997 i overensstemmelse med bestemmelserne i artikel O i traktaten, henstillede Kommissionen, at der blev indledt tiltrædelsesforhandlinger med Slovenien. Denne henstilling bygger på analysen i udtalelsen, i hvilken Kommissionen fremsætter det synspunkt, i) at Slovenien har stabile institutioner og garanterer retsstaten, menneskerettighederne og beskyttelse af mindretallene, ii) kan betragtes som en fungerende markedsøkonomi, der er i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen på mellemlang sigt, og iii) skulle være i stand til på mellemlang sigt at anvende Fællesskabets regelværk, forudsat at det fortsætter sine bestræbelser for omsætning og intensiverer sin indsats for gennemførelsen af dette regelværk.

Indtil ikrafttrædelsen af Europaaftalen vil interims- og samarbejdsaftalerne danne grundlaget for EU's forbindelser med Slovenien. Førtiltrædelsesstrategien vil imidlertid blive styrket på en sådan måde, at bistanden vil blive rettet mod specifikke behov i hvert ansøgerland til at afhjælpe særlige problemer, der er omtalt i udtalelsen. Kommissionen siger følgende i Agenda 2000: »Den styrkede førtiltrædelsesstrategi har to hovedmål: For det første at samle EU's forskellige former for bistand inden for samme rammer, tiltrædelsespartnerskaberne, og at arbejde sammen med ansøgerlandene inden for disse rammer på grundlag af et klart defineret program til forberedelse af medlemskab, der omfatter tilsagn fra ansøgerlandene om at prioritere bestemte områder og en tidsplan for gennemførelsen. For det andet at gøre ansøgerlandene fortrolige med EU's politikker og procedurer gennem muligheden for at deltage i EU-programmer.«

På sit møde i Luxembourg i december 1997 besluttede Det Europæiske Råd, at tiltrædelsespartnerskaberne skulle være et nøgleelement i den styrkede førtiltrædelsesstrategi, og at alle former for bistand til ansøgerlandene skulle samles i en enkelt ramme. Kommissionen har vedtaget tiltrædelsespartnerskabet efter konsultation af Slovenien og på grundlag af de principper, prioriteter, mellemliggende mål og betingelser, som Rådet har vedtaget.

2. MÅL

Formålet med tiltrædelsespartnerskabet er inden for en enkelt ramme at fastlægge de prioriterede områder for det yderligere arbejde, der er omhandlet i Kommissionens udtalelse om Sloveniens ansøgning om medlemskab af Den Europæiske Union, tillige med de finansielle midler til at hjælpe Slovenien med at realisere disse prioriteter samt vilkårene for bistanden. I tiltrædelsespartnerskabet indgår der en række policyinstrumenter, som vil blive benyttet til at hjælpe ansøgerlandene i deres forberedelser på medlemskab. Det drejer sig bl.a. om det nationale program for Sloveniens overtagelse af Fællesskabets regelværk, den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter, pagten mod organiseret kriminalitet og kortlægningen af det indre marked. Hvert af disse instrumenter er af forskellig art og vil blive forberedt og implementeret efter specifikke procedurer. De vil ikke blive en integrerende del af partnerskabet, men de prioriteter, de indeholder, vil være forenelige med det.

3. PRINCIPPER

De vigtigste prioriterede områder, der er indkredset for hvert ansøgerland, vedrører deres evne til at påtage sig forpligtelserne til at opfylde Københavnerkriterierne, hvorefter:

- ansøgerlandet skal have oprettet stabile institutioner, der kan garantere demokratiet, retsstaten, menneskerettighederne og respekten for og beskyttelsen af mindretal

- ansøgerlandet skal have en fungerende markedsøkonomi og være i stand til at modstå konkurrencepresset og markedskræfterne i Unionen

- ansøgerlandet skal være i stand til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab og bl.a. tilslutte sig målene for politisk, økonomisk og monetær union.

På sit møde i Madrid pegede Det Europæiske Råd på, at ansøgerlandene skulle tilpasse deres forvaltningsstrukturer for at sikre en harmonisk anvendelse af Fællesskabets politikker efter tiltrædelsen, og i Luxembourg fremhævede det, at omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning var nødvendig, men ikke i sig selv tilstrækkelig; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes.

4. PRIORITETER OG MELLEMLIGGENDE MÅL

Af Kommissionens udtalelser og Rådets behandling heraf kan det udledes, hvilken indsats ansøgerlandene endnu skal gøre på visse områder for at forberede sig på tiltrædelse, og det blev konkluderet, at ingen af landene for nærværende fuldt ud opfylder alle Københavnerkriterierne. Dette betyder, at prioriteterne skal fordeles på mellemliggende stadier, hvert med præcise mål, som skal fastlægges i samarbejde med de berørte lande, og hvis indfrielse vil være betingende for omfanget af den bevilgede bistand og fremskridtene i igangværende forhandlinger med nogle lande og indledningen af forhandlinger med andre. Prioriteterne og de mellemliggende mål er blevet inddelt i to grupper - på kort sigt og på mellemlang sigt. Prioriteterne og målene på kort sigt er blevet udvalgt på det grundlag, at det er realistisk at forvente, at Slovenien kan indfri dem fuldt ud eller sikre en væsentlig udvikling inden udgangen af 1998. I betragtning af den knappe tid og den administrative kapacitet, der kræves, er der kun udvalgt et begrænset antal prioriteter på kort sigt. Det forventes, at det vil tage mere end et år at realisere prioriteterne på mellemlang sigt, selvom arbejdet hermed vil kunne og bør gå i gang i 1998.

Slovenien vil blive opfordret til at udarbejde et nationalt program for overtagelse af Fællesskabets regelværk (POFR) inden udgangen af marts, og dette skal indeholde en tidsplan for realiseringen af disse prioriteter og mellemliggende mål, og for så vidt det er muligt og relevant, skal det nødvendige personale og de fornødne finansielle ressourcer angives.

Tiltrædelsespartnerskabet forudsætter, at Slovenien tager skridt i alle anliggender, som er behandlet i udtalelsen. Som bilag findes der en liste herover. Omsætning af Fællesskabets regelværk i lovgivning er ikke i sig selv tilstrækkeligt; det er også nødvendigt at sikre, at det faktisk anvendes på samme måde som i Unionen. På alle nedenfor anførte områder er det nødvendigt med en troværdig og effektiv implementering og håndhævelse af regelværket.

På grundlag af analysen i Kommissionens udtalelse og Rådets behandling heraf er der indkredset følgende prioriteter og mellemliggende mål på kort og mellemlang sigt for Slovenien.

4.1. Kort sigt (1998)

- Økonomisk reform: fastlæggelse af økonomipolitiske prioriteter og fælles vurdering inden for rammerne af interimsaftalen/samarbejdsaftalen; foranstaltninger til markedsorienteret omstrukturering af virksomheder, bank- og finanssektoren og forberedelse af en pensionsreform.

- Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: navnlig en tjenestemandslov, forbedringer på domstolsområdet, registrering af jord, plante- og dyresundhedsforvaltningerne, navnlig med hensyn til faciliteterne ved de ydre grænser, finanskontrol- og revisionsfunktioner, styrkelse af miljøinstitutionerne, oprettelse af de nødvendige strukturer til regional- og strukturpolitik.

- Det indre marked: herunder tilpasning på området indirekte beskatning, intellektuel og industriel ejendomsret, vedtagelse af momslovgivning og forberedelser til gennemførelse i 1999 af lovgivning om standardisering og certificering (overensstemmelsesvurdering), tekniske forskrifter og selskabslovgivning og liberalisering af kapitalbevægelser (særlig valutabestemmelser), oprettelse af en statstilsynsmyndighed, en første opgørelse over statsstøtte og lovgivning om statsstøttekontrol, fremskridt mod vedtagelse af en antitrustlovgivning.

- Lovgivning på det ejendomsretlige område: yderligere klarlæggelse af situationen med hensyn til ejendomslovgivning, særlig hvad angår EU-borgeres ret til at erhverve fast ejendom.

- Miljø: overtagelse af rammelovgivning, færdiggørelse af detaljerede programmer for indbyrdes tilnærmelse og implementering af strategier i forbindelse med de enkelte retsakter. Planlægning og påbegyndelse af gennemførelsen af disse programmer og strategier.

4.2. Mellemlang sigt

- Politiske kriterier: fortsatte bestræbelser for at fremskynde processen for tilbagegivelse af ejendom.

- Økonomisk politik: regelmæssig revision af den fælles vurdering af de økonomipolitiske prioriteter inden for rammerne af Europaaftalen med fokus på at opfylde Københavnerkriterierne for medlemskab af Unionen og Fællesskabets regelværk om den økonomiske og monetære politik (koordination af den økonomiske politik, forelæggelse af konvergensprogrammer, undgåelse af overdrevne underskud); Slovenien forventes ikke at indføre euroen straks ved tiltrædelsen, men det forventes at føre en politik, som skal sigte mod virkelig konvergens i overensstemmelse med Unionens mål for økonomisk og social samhørighed, og nominel konvergens, der er forenelig med det endelige mål med indførelsen af euroen.

- Styrkelse af den institutionelle og administrative kapacitet: hvad angår offentlige indkøb (særlig gennemsigtighed), tilsyn med forsikrings- og værdipapirmarkedet, det slovenske konkurrencekontor, færdiggørelse af konkurrencelovgivningen, udformning og gennemførelse af landbrugs- og regionalpolitik, politik på det audiovisuelle område, toldforvaltning og anvendelse af toldkodeksen; forbedring af retssystemets funktionsmåde, uddannelse inden for retsvæsenet i EF-retten og dens anvendelse; styrkelse af institutionerne for de retlige og indre anliggender (med tilstrækkeligt og ordentligt uddannet personale, særlig politi, grænsevagter, ministerier og domstole), styrkelse af myndigheden for nuklear sikkerhed, reform af told- og skatteforvaltningerne, så de er klar til at anvende regelværket, og styrkelse af administrationerne for levnedsmiddelkontrol.

- Det indre marked: herunder tilpasning af lovgivning om offentlige indkøb, finansielle tjenesteydelser, statsstøtte (navnlig tilpasning af tilsynsreglerne og eksklusive og særlige rettigheder), modernisering af standardiserings- og overensstemmelsesvurderingsstrukturerne, indførelse af et markedstilsynssystem og tilpasning af horisontal teknisk lovgivning om industrivarer, øget indsats for liberalisering af kapitalmarkedet og lettelse af udenlandske investeringer, yderligere tilpasning af forbrugerbeskyttelsen, styrkelse af konkurrencekontoret og statsstøttetilsynsmyndigheden, effektiv håndhævelse af konkurrencelovgivningen, fremme af virksomhedsudvikling, herunder SMV'er, tilpasning efter Fællesskabets regelværk inden for telekommunikation, forbrugerbeskyttelse og det interne energimarked.

- Retlige og indre anliggender: fuldførelse af tilpasningen til internationale konventioner, særlig på det strafferetlige område, bekæmpelse af organiseret kriminalitet (særlig pengevask, narkotika og menneskehandel) og korruption, migrationspolitik og asylprocedurer, tilpasning af visumpolitikken efter EU's og fuldførelse af tilpasningen til internationale konventioner, navnlig med henblik på anvendelse af Schengen-reglerne.

- Nuklear sikkerhed: politik på det nukleare område og investeringsplaner, der skal afpasses efter resultaterne af jordskælvsrisikovurderingen, som skal foretages i området omkring Krsko-kernekraftværket.

- Landbrug: oprettelse af et fungerende matrikelregister, styrkelse af strukturpolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter, herunder tilpasning til regelværket på landbrugsområdet (inklusive dyre- og plantesundhedsanliggender, særlig kontrol ved de ydre grænser), tilgodeseelse af miljøaspekterne af landbrug og biodiversitet. Udvikling af kapaciteten til at gennemføre og håndhæve den fælles landbrugspolitiks bestemmelser, navnlig de grundlæggende forvaltningsordninger og administrative strukturer for overvågning af landbrugsmarkederne og gennemførelse af strukturforanstaltninger og foranstaltninger til udvikling af landdistrikter, vedtagelse og gennemførelse af bestemmelser på dyre- og plantesundhedsområdet, modernisering af visse brancher i fødevareindustrien og prøvnings- og diagnosefaciliteter, omstrukturering af landbrugsfødevareindustrien.

- Fiskeri: udvikling af kapaciteten til at anvende den fælles fiskeripolitik.

- Transport: yderligere bestræbelser for tilpasning til Fællesskabets regelværk vedrørende vejtransport (markedsadgang, sikkerhedsregler og afgifter) og jernbaner og for tilvejebringelse af de nødvendige investeringer i transportinfrastruktur, navnlig udvidelse af transeuropæiske net.

- Beskæftigelse og sociale anliggender: udvikling af egnede arbejdsmarkedsstrukturer og fælles undersøgelse af beskæftigelsespolitikken som forberedelse til deltagelse i EU-koordinationen; tilpasning af lovgivningen om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen og opbygning af håndhævelsesinstanser, navnlig hurtig overtagelse af rammedirektivet om sundhed og sikkerhed på arbejdspladsen; ligebehandling mellem mænd og kvinder, yderligere udvikling af en aktiv, autonom dialog mellem arbejdsmarkedets parter; yderligere udvikling af den sociale beskyttelse.

- Miljø: udvikling af overvågnings- og implementeringskontrolstrukturer og -kapacitet, løbende planlægning og gennemførelse af programmer for indbyrdes tilnærmelse med berøring til de enkelte retsakter. Der bør lægges særlig vægt på luft, vand og affald, luftforurening og integreret industriforureningskontrol og risikostyring. Miljøbeskyttelseskravene og behovet for bæredygtig udvikling skal tages i betragtning ved udformningen og gennemførelsen af national og sektorspecifik politik.

- Regional- og samhørighedspolitik: lovgivning og de administrative og budgetmæssige rammer for en national politik til at angribe de regionale skævheder gennem en integreret tilgang med henblik på deltagelse i EU's strukturprogrammer efter medlemsskab.

5. DE VIGTIGSTE INSTRUMENTER I FÆLLESSKABETS FAGLIGE OG FINANSIELLE BISTAND

5.1. Programmering af de finansielle ressourcer

Phare-tildelingen for perioden 1995-1997 er på i alt 72 mio. ECU. Med forbehold af godkendelse af Phare-budgettet for den resterende periode vil Kommissionen bekræfte tildelingerne for 1998 og 1999. Phares forvaltningsudvalg vil få forelagt finansieringsforslag i henhold til Rådets forordning (EØF) nr. 3906/89. Der vil systematisk blive krævet samfinansiering med ansøgerlandene i forbindelse med alle investeringsprojekter. Kommissionen vil arbejde sammen med Slovenien, Den Europæiske Investeringsbank (EIB) og de internationale finansieringsinstitutioner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med henblik på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne. Den finansielle bistand fra 2000 og fremefter vil omfatte bistand til landbruget og et strukturinstrument, på basis af hvilket foranstaltninger i lighed med Samhørighedsfonden prioriteres. Desuden vil Slovenien få adgang til finansiering fra multilandeprogrammer, der direkte relaterer til Fællesskabets regelværk.

Phare-programmet er det vigtigste finansieringsinstrument i den styrkede førtiltrædelsesstrategi. Phares mål er i første række at forberede de central- og østeuropæiske lande på tiltrædelse ved at rette den bistand, der ydes, mod overtagelse af Fællesskabets regelværk og særlig mod de prioriteter, der er indkredset i dette tiltrædelsespartnerskab og i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Kommissionen vil hvert år indgå et finansieringsmemorandum med Slovenien, hvorved Slovenien påtager sig at opfylde en række af prioriteterne i dette tiltrædelsespartnerskab, og Kommissionen vil forpligte sig til at bidrage finansielt hertil. Ved programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand vil der blive taget hensyn til prioriteterne og tidsplanen i det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk.

Desuden vil det være en forudsætning for senere finansiel bistand, at den slovenske regering indfrier sine tilsagn i henhold til det nationale program for overtagelse af Fællesskabets regelværk. Visse førtiltrædelsesaktiviteter kan styrkes allerede nu (f.eks. støtte til opbygning af institutioner), medens andre som f.eks. finansiering af større investeringsprojekter med sigte på at opfylde kravene i henhold til regelværket på områder som miljø og nuklear sikkerhed vil skulle programmeres over en periode på fem-seks år.

Fra 1998 vil Phare-bistanden blive bevilget til følgende typer foranstaltninger:

- Opbygning af institutioner (ca. 30 %), som omfatter styrkelse af de demokratiske institutioner, retsstaten, den offentlige forvaltning og alle instanser, der har ansvaret for offentlig service, for dermed at skabe de nødvendige institutionelle og administrative strukturer og at oplære personale i anvendelsen af regelværket. Støtten til opbygning af institutioner vil bl.a. tage form af uddannelsesaktioner, faglig bistand og twinning af institutioner og forvaltninger i Slovenien med de relevante organer i medlemsstaterne. Indledningsvis vil denne twinning blive rettet mod prioriterede områder som f.eks. finanssektoren, landbruget, miljø, retlige og indre anliggender.

- Investeringsstøtte (ca. 70 %) for at muliggøre de nødvendige investeringer i en tilpasning af den slovenske infrastruktur til Fællesskabets regelværk. Støtten vil blive koncentreret om: i) strukturforanstaltninger, navnlig omstrukturering inden for landbrug, regionaludvikling og investering i den menneskelige og intellektuelle kapital, i hvilken forbindelse der vil kunne ydes Phare-bidrag til deltagelse i rammeprogrammet for forskning og teknologisk udvikling, ii) opfyldelse af Fællesskabets standarder, særlig inden for miljø, landbrug, industri, sikkerhed og sundhed på arbejdspladsen, transport og telekommunikation, iii) samfinansiering af større infrastrukturprojekter (1) og iv) udvikling af små og mellemstore virksomheder (2).

5.2. De internationale finansieringsinstitutioners rolle

Tiltrædelsespartnerskabet vil give nye impulser til og sætte nyt lys på samarbejdet mellem Slovenien og de internationale finansieringsinstitutioner. Gavebistanden i henhold til tiltrædelsespartnerskabet vil tjene som igangsættelsestilskud og virke som en katalysator for større beløb af udviklingsfinansiering fra de internationale finansieringsinstitutioner. Denne proces vil blive udviklet af Kommissionen sammen med ansøgerlandene, EIB og de internationale finansieringsinstitutitoner, navnlig EBRD og Verdensbanken, med sigte på at lette samfinansiering af projekter med berøring til førtiltrædelsesprioriteterne.

I henhold til et nyt långivningsmandat for perioden 1997-1999 kan EIB stille 3 520 mio. ECU til rådighed i Central- og Østeuropa. Med den nye førtiltrædelsesfacilitet, som EIB's bestyrelse godkendte i begyndelsen af 1998, øges dette beløb til 7 mia. ECU. EIB-lånene vil blive brugt i alle sektorer, der er berettigede til EIB-finansiering, for at lette tiltrædelsesprocessen.

6. BETINGETHED

Fællesskabets bistand vil være betinget af, at Slovenien indfrier sine forpligtelser i henhold til Europaaftalen, tillige med yderligere fremskridt med hensyn til opfyldelse af Københavnerkriterierne og implementeringen af dette tiltrædelsespartnerskab. Indfries disse almindelige betingelser ikke, vil Rådet kunne træffe afgørelse om suspension af den finansielle bistand på grundlag af artikel 4 i Rådets forordning (EF) nr. 622/98.

7. GENNEMFØRELSE AF FØRTILTRÆDELSESBISTANDEN

Finansiel støtte til Slovenien vil afhænge af, hvor modne de projekter, som den slovenske regering foreslår med henblik på et finansieringsmemorandum, er. Hvis projekterne skal udgives i udbud, vil Kommissionen kun finansiere projekter, der allerede er klar til udbud på tidspunktet for underskrivelsen af finansierungsmemorandummet. Desuden skal alle tidligere/bestående tilsagn inden for samme sektor være indfriet eller under afvikling. For at garantere en effektiv gennemførelse af projekter, der skal finansieres, må disse i princippet ikke falde under en tærskel på 2-3 mio. ECU, navnlig for infrastrukturprojekters vedkommende. Hvis dette betyder, at Slovenien ikke kan optage sin fulde vejledende tildeling, nedsættes den tilsvarende. Differencen mellem den vejledende og endelige tildeling vil blive overført til den horisontale facilitet for SMV'er eller større infrastruktur. Der vil ikke siden blive kompenseret for dette beløb.

Den slovenske regering opfordres til at etablere en implementeringsinstans, som skal sikre sammenhæng i og komplementaritet mellem alle typer finansiel bistand fra Den Europæiske Union og de nationale ressourcer. En national koordinator vil få ansvaret for at sikre en nær forbindelse mellem tiltrædelsesprocessen i almindelighed og programmeringen af Fællesskabets finansielle bistand.

Den slovenske regering opretter i 1998 (helst under finansministeriet) en national fond for investeringsfremme og opbygning af institutioner, der skal fungere under en national anvisningsberettigets ansvar. Som den centrale instans, gennem hvilken Phare-bistanden og andre former for EF-bistand skal kanaliseres, skal den nationale fond have ansvaret for forvaltningen af disse midler som led i et decentralt gennemførelsessystem for dermed at øge gennemsigtigheden og hindre en for stor spredning af midlerne. Den skal have det generelle ansvar for forvaltningen af midlerne, også overholdelsen af bestemmelserne i finansieringsmemorandummet, og den skal stå til regnskab over for Kommissionen, hvad angår midlernes anvendelse. Den skal også drage omsorg for og overvåge strømmen af nationale og andre samfinansieringsmidler som omhandlet i finansieringsmemorandummet. Den nationale fonds nærmere opgaver og ansvar vil blive beskrevet i de enkelte finansieringsmemoranda.

Kommissionen vil i samarbejde med den slovenske regering føre en politik for yderligere decentralisering af gennemførelsen af den finansielle bistand, når visse betingelser på forhånd er opfyldt, og for så vidt finansforordningen for De Europæiske Fællesskaber tillader det, navnlig artikel 105, stk. 3. Sigtet hermed er inden for visse grænser og gradvis at etablere et forhold mellem Kommissionen og Slovenien, hvor ansvaret deles mellem parterne på samme måde som det bestående forhold til medlemsstaterne med hensyn til anvendelsen af strukturfondene.

Kommissionen kan i denne sammenhæng, hvis den slovenske regering anmoder derom, udforske muligheden for at anvende de nationale indkøbsprocedurer i forbindelse med udbud og kontraktindgåelse for Phare-projekter, særlig hvor det drejer sig om investeringer. Kommissionen vil træffe beslutning herom efter bl.a. at have undersøgt den slovenske indkøbslovgivning for at kunne fastslå, om den er i overensstemmelse med grundbestemmelserne i EF's regler om offentlige indkøb og finansforordningen, også hvad angår lige adgang til deltagelse i udbud og bestemmelserne i artikel 118. Kommissionen træffer sine beslutninger om anvendelse af nationale indkøbsregler fra sag til sag, og dette vil blive nedfældet i de enkelte finansieringsmemoranda.

Overvågningen af programgennemførelsen sker i fællesskab med Kommissionen efter procedurerne i de enkelte finansieringsmemoranda. Hvert Phare-program skal omfatte kvantificerede fysiske og finansielle mål, som skal nedfældes i finansieringsmemorandaene, for at sikre en effektiv overvågning af, hvordan bistanden under Phare-programmet gennemføres. Med henblik på at måle, hvor effektive de finansierede foranstaltninger under Phare-programmet har været, skal der foretages en efterfølgende evaluering af deres virkninger i forhold til målene.

8. OVERVÅGNING

Der vil blive ført tilsyn med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet inden for rammerne af Europaaftalen. Dette vil begynde i 1998, inden Kommissionen forelægger Rådet sin første ordinære rapport om Sloveniens fremskridt, også med implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet.

De forskellige dele af tiltrædelsespartnerskabet vil blive drøftet i de relevante underudvalg. Associeringsudvalget skal drøfte udviklingen generelt, fremskridt og problemer med opfyldelse af prioriteterne og de mellemliggende mål tillige med mere specifikke anliggender, som indbringes for det af underudvalgene. Associeringsudvalget rapporterer til Associeringsrådet om implementeringen af tiltrædelsespartnerskabet.

Phare-forvaltningsudvalget drager omsorg for, at finansieringsafgørelserne er forenelige med tiltrædelsespartnerskabet.

Tiltrædelsespartnerskabet kan om fornødent ændres i overensstemmelse med artikel 2 i forordning (EF) nr. 622/98. Kommissionen vil stille forslag om nybehandling af partnerskabet inden udgangen af 1999 og derefter med regelmæssige mellemrum. I denne sammenhæng vil det blive overvejet, om det er nødvendigt yderligere at specificere de mellemliggende mål i lyset af de fremskridt, som Slovenien gør med hensyn til at opfylde målene for partnerskabet.

(1) Hvad angår investeringsprojekter i almindelighed vil Slovenien skulle opfylde princippet om komplementaritet og bidrage med mindst 25 % til projekter, der finansieres i fællesskab.

(2) Der vil være en horisontal facilitet til rådighed for SMV'er til at afhjælpe manglen på investeringskapital for mindre virksomheder.

BILAG

Slovenien vil skulle tage fat på alle de punkter, der er identificeret i udtalelsen. Formålet med dette bilag er at fremlægge en kort checkliste over disse punkter. De er udformet som henstillinger om indsats. De er opført i samme rækkefølge som i udtalelsen, uden at der er tale om nogen rangorden med hensyn til vigtighed eller presserende karakter. De prioriterede indsatsområder for de enkelte ansøgerlande er fastlagt som prioriteter og mellemliggende målsætninger i selve tiltrædelsespartnerskabet.

1. Politiske kriterier

Der skal sættes ind på at forbedre retssystemet, intensivere bekæmpelsen af korruption, fremskynde processen for tilbagegivelse af ejendom eller skaffe passende kompensation til tidligere ejere af ejendom, der blev konfiskeret under det kommunistiske styre.

Der skal tages skridt til at løse problemerne for statsløse, som lever i Slovenien.

2. Økonomiske kriterier

Slovenien skal sikre kontinuitet og yderligere fremskridt i liberaliseringen og privatiseringen for på lang sigt at opnå konvergens med Den Europæiske Union. I denne forbindelse skal de slovenske myndigheder særlig rette opmærksomheden mod: fuldførelse af reformen af den offentlige sektor, navnlig med indførelse af moms pr. 1. januar 1999, reform af pensionssystemet, og et markedsorienteret forskrifts- og styringssystem for statsejede virksomheder, nedbringelse af realrentesatserne og arbejdsomkostningerne, yderligere prisliberalisering og siden en justering af inflationen til niveauerne i EU på mellemlang sigt, fremskyndelse af virksomhedsomstrukturering og modernisering af privatiserede og statsejede virksomheder, særlig gennem en hurtigere liberalisering af kapitalmarkedet og en bedre indsats for at tiltrække udenlandske investeringer og en bedre selskabsforvaltning.

Det er også nødvendigt med en fortsat indsats for reform af banksystemet og liberalisering og styrkelse af finanssystemet. Der er behov for store investeringer inden for miljø, energi og transport.

3. Evnen til at påtage sig forpligtelserne ved medlemskab

3.1. Det indre marked uden grænser

De fire friheder

De generelle rammer - Der skal i almindelighed gøres en indsats for at fremskynde lovreformen inden for offentlige indkøb, f.eks. vedrørende offentlige værker, klageadgangssystemet og foranstaltninger under hvidbogens fase II. På området intellektuel og industriel ejendomsret skal tilnærmelsen af lovgivning fortsætte, særlig hvad angår audiovisuelle værker og farmaceutika. Med hensyn til selskabsret skal der sikres fuld overensstemmelse med andet direktiv. Der skal iværksættes ny lovgivning om regnskabs- og revisionsvæsen, og erhvervets folk skal sikres en ordentlig uddannelse. Gennemførelsen og håndhævelsen af lovgivningen om beskyttelse af persondata skal styrkes.

Frie varebevægelser - Overtagelsen af EF's system under de nye metode skal fremskyndes. Der vil også skulle oprettes uafhængige strukturer til standardisering og overensstemmelsesvurdering med en klar adskillelse af forskrifts-, standardiserings- og produktcertificeringsfunktionerne. Der skal foretages en komplet tilpasning til EF-lovgivningen om motorkøretøjer, kemikalier, levnedsmidler og farmaceutika, og lovgivningen efter den nye metode skal overtages. Der vil skulle oprettes et markedstilsynssystem, og harmoniseringen af sektorlovgivningen skal fuldføres.

Frie kapitalbevægelser - Den slovenske nationalbanks valutarestriktioner skal ophæves, og kapitalbevægelserne skal liberaliseres. Politikken for udenlandske direkte investeringer skal revideres for at gøre den forenelig med mere liberale kapitalbevægelser og for at fremme større udenlandske direkte investeringer.

Fri udveksling af tjenesteydelser - Der skal indføres fuldstændig fri etableringsret i forbindelse med bankvæsen, værdipapirer og forsikringsvæsen, navnlig hvad angår afdelinger af udenlandske institutioner. Privatiseringen af forsikringssektoren skal fremskyndes, og sektoren skal åbnes for EU-virksomheder og udenlandske investeringer. Tilsynsmyndighederne skal styrkes.

Fri bevægelighed for personer - Reglerne for gensidig anerkendelse af eksamensbeviser skal tilpasses. Fra et teknisk synspunkt vil det blive nødvendigt med yderligere regler. Der skal desuden udfoldes yderligere bestræbelser for at sikre, at de fornødne lovgivnings- og håndhævelsesforanstaltninger for koordinationen af socialsikringsordninger er til stede.

Konkurrence

Loven af 1993 om konkurrencebeskyttelse skal ændres, således at den er forenelig med EF's konkurrenceregler. Hvad angår statsstøtte, skal der etableres en omfattende opgørelse over al eksisterende støtte, som opdateres løbende i overensstemmelse med EF-praksis. Der skal etableres nationale juridiske rammer for statsstøtte, som omfatter tilsyn og betingelser for adgang til statsstøtte. Der skal oprettes en tilsynsmyndighed, som skal have beføjelse til at undersøge alle eksisterende statstøtteforanstaltninger med hensyn til deres forenelighed med Europaaftalen og til at føre et systematisk tilsyn med alle nye støtteforanstaltninger. Visse eksklusive rettigheder og statsmonopoler, som ikke er forenelige med Fællesskabets regelværk, må gradvis justeres og/eller afskaffes.

3.2. Innovation

Forskning og teknologisk udvikling

Der skal endnu sættes stærkt ind på at puste nyt liv i den teknologiske udvikling og industrien og på at udnytte den nationale forsknings potentiel for den økonomiske udvikling.

Uddannelse, erhvervsuddannelse og ungdomsanliggender

En fortsat indsats for at nyorientere uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemet mod en politik for udvikling af de menneskelige ressourcer, som egner sig for en lille åben markedsøkonomi, med sigte på international konkurrencedygtighed. Budgetressourcerne til uddannelse skal nyorienteres mod disse nye prioriteter. Forbindelsen til forskning og udvikling skal styrkes.

Telekommunikation

Der er behov for en yderligere indsats med hensyn til politik og regulering til at efterleve EU-direktiverne og fremme konkurrencen. Samtidig kræves det nu i regelværket, at myndighederne sikrer, at der overalt er adgang til moderne telefontjenester til en overkommelig pris. Opfyldelsen af denne forpligtelse vil kræve betydelige investeringer i systemet.

Den audiovisuelle sektor

Den gældende lovgivning vil skulle ændres, specielt hvad angår spørgsmålene om modtagelsesfrihed, fremme af europæiske værker, reklameregler og beskyttelse af mindreårige.

3.3. Økonomiske og fiskale anliggender

Økonomisk og monetær union

Pengepolitikken skal tilpasses for at dæmme op for en overdreven tilstrømning af spekulationskapital uden at gøre brug af kapitalkontrol. De igangværende pengepolitiske reformer skal fortsættes. Omstruktureringen af finanssektoren skal fuldføres, og centralbanklovgivningen skal gøres forenelig med EF-reglerne.

Beskatning

Der skal indføres en momslovgivning, der er i overensstemmelse med EU-kravene.

Punktafgiftssystemet skal ændres for at hindre forskelsbehandling af visse importerede varer til fordel for varer, der produceres på hjemmemarkedet, og afgifterne skal med hensyn til anvendelsesområde og satser tilnærmes EF-lovgivningen.

Hvad angår punktafgifter, skal opmærksomheden især rettes mod indførelsen af et oplagssystem for varebevægelse inden for rammerne af afgiftssuspensionsordninger. Afgiftssatsernes struktur og niveau skal tilpasses til Fællesskabets model.

Statistik

Der skal gøres en indsats inden for de officielle statistikker, særligt med hensyn til regnskaber, landbrugsstatistikker og udenrigshandelsstatistikker.

3.4. Sektorpolitik

Industri

For at øge konkurrenceevnen skal der gøres en yderligere indsats for at videreføre de politikker, der tager sigte på at fremme åbne, konkurrenceprægede markeder og overtage de instrumenter, der udgør EF's industripolitik, både vedrørende markedernes funktion (produktspecifikation og markedsadgang, handelspolitik, statsstøtte og konkurrencepolitik) og foranstaltninger, der angår industriens evne til at tilpasse sig forandringer (et stabilt makroøkonomisk klima, teknologi, uddannelse osv.).

Landbrug

Der skal udfoldes betydelige bestræbelser for at sikre, at den slovenske lovgivning tilpasses EU-kravene. Med hensyn til dyre- og plantesundhedskravene skal opmærksomheden særlig rettes mod gennemførelse og håndhævelse af bestemmelserne på området og mod opgradering med henblik på at opfylde EF-standarderne, særlig hvad angår inspektions- og kontrolordningerne for beskyttelse af EU's ydre grænse. De administrative strukturer skal udbygges for at sikre gennemførelsen og håndhævelsen af instrumenterne under den fælles landbrugspolitik, herunder registrering af jord. Den agroindustrielle sektor skal omstruktureres yderligere, således at dens konkurrenceevne sikres. Strukturpolitikken og politikken for udvikling af landdistrikter skal styrkes.

Fiskeri

Fiskeriadministrationen skal styrkes for at sikre, at den fælles fiskeripolitik gennemføres på effektiv vis, specielt hvad angår forvaltningen af ressourcer, anvendelsen af et tilsyns- og kontrolsystem, forvaltningen af den fælles markedsordning for fiskeri- og akvakultursektoren, gennemførelsen af en strukturpolitik for fiskeri- og akvakultursektoren, opretholdelsen af et fiskerfartøjsregister, indsamling af statistiske data samt gennemførelse af EU's fiskeripolitik inden for miljøbeskyttelse.

Energi

De aktuelle bestræbelser for tilpasning skal fortsættes, særlig hvad angår tilpasning af monopoler, også på import- og eksportområdet, adgang til net, energiprisfastsættelse, statens intervention i sektoren for fast brændsel, udvikling af energieffektivitet og kvalitetsstandarder for brændsel. Der skal lægges særlig vægt på beredskab, herunder opbygning af obligatoriske olielagre. Slovenien skal tiltræde og/eller anvende internationale aftaler på det nukleare område. Der vil skulle findes løsninger på lang sigt for nukleart affald fra Krsko-værket. Sikkerhedsmyndighedens uafhængighed skal fremmes.

Transport

Der skal gøres en ekstra indsats for vedtagelse af den nødvendige lovgivning og en effektiv håndhævelse heraf inden for vejtransport (særlig med hensyn til markedsadgang og beskatning) og jernbanetransport. Der skal skabes gennemsigtighed i de finansielle procedurer inden for jernbanesektoren. Der må også drages omsorg for den fremtidige udvidelse af de transeuropæiske netværk. På nationalt plan er der behov for, at der udarbejdes specifikke strategier for udvikling og finansiering af transportinfrastrukturer. To områder, der kræver særlig opmærksomhed, er et acceptabelt transportsikkerhedsniveau og optimal udnyttelse af transportsystemet.

Små og mellemstore virksomheder

Politikken for udvikling af slovenske SMV'er skal forbedres, navnlig med hensyn til sammenhæng mellem og koordination af de forskellige handlingsprogrammer.

3.5. Økonomisk og social samhørighed

Beskæftigelse og sociale anliggender

Lovgivningen skal tilpasses til EU-kravene på områder som sundhed og sikkerhed og ligestilling. Arbejdsmarkedslovgivningen skal tilpasses, så den stemmer helt overens med regelværket. Der vil skulle foretages nogle tekniske tilpasninger i forbindelse med den sociale sikring af vandrende arbejdstagere. Reformen på det sociale område skal videreføres, og arbejdsmarkedsdialogen skal udvikles.

Regionalpolitik og samhørighed

Der skal indføres en regionaludviklingspolitik, der tager fat om de regionale forskelle, og der skal etableres de administrative og budgetmæssige strukturer, der kræves til at forvalte integrerede EF-strukturforanstaltninger efter tiltrædelsen.

3.6. Livskvalitet og miljø

Miljø

Der skal gøres en indsats for at sikre en fuldstændig overtagelse af Fællesskabets miljøregler og gøres betydelige fremskridt med hensyn til en effektiv overholdelse heraf. Der skal på kort sigt vedtages et nationalt miljøhandlingsprogram og en miljøtiltrædelsesstrategi. Der skal sættes særlig ind på at bringe lovgivningen om byaffald, spildevand, drikkevand, aspekterne af affaldsforvaltning og luftforurening helt på linje med EU-standarderne. Investeringerne skal øges. Hvad angår den administrative kapacitet, skal der gøres en betydelig indsats for at opbygge passende gennemførelses- og håndhævelsesstrukturer.

Forbrugerbeskyttelse

Forbrugerbeskyttelsen skal styrkes, navnlig i forbindelse med produktsikkerhed i almindelighed og forbrugerkredit. Lovforslaget om forbrugerbeskyttelse skal revideres, således at der bliver udtømmende og helt på linje med EF-standarderne for forbrugerbeskyttelse. Det vil blive nødvendigt i tilslutning til indførelsen af regelværket at skabe en uafhængig forbrugerbevægelse, der støttes af de offentlige myndigheder.

3.7. Retlige og indre anliggender

Der findes endnu nogle lakuner i den slovenske lovgivning, som skal udfyldes. Der skal særlig sættes ind på en reform af domstols- og retsvæsenet og på udvikling af de menneskelige ressourcer i denne sektor, således at den kan fungere effektivt. Der kræves yderligere fremskridt med hensyn til bestemmelserne for indvandring. Bekæmpelsen af organiseret kriminalitet skal intensiveres, også hvad angår bekæmpelse af narkotika- og menneskehandel, våbenhandel og handel med stjålne biler. Der skal tages fat på problemet med pengevask. Der skal endvidere træffes forholdsregler for at sikre, at de internationale konventioner ratificeres, særlig på det strafferetlige område.

3.8. Eksterne politikker

Handel og internationale økonomiske forbindelser

Der skal træffes forberedelser, således at landet ved tiltrædelsen kan anvende Fællesskabets forskellige samarbejds- og præferenceaftaler, multilaterale og bilaterale handelspolitiske forpligtelser samt dets autonome handelsmæssige beskyttelsesinstrumenter. Samtidig må den nationale lovgivning på dette område ophæves. Problemet med mangel på eksportkontrol af varer med dobbelt anvendelsesformål vil skulle løses, således at der foreligger effektive kontrolordninger på tidspunktet for tiltrædelsen.

Udvikling

Der skal træffes forberedelser, således at Slovenien ved tiltrædelse kan anvende Lomé-handelsordningen for AVS-staterne og sammen med de øvrige medlemsstater deltage i finansieringen af Den Europæiske Udviklingsfond.

Told

Toldlovgivningen skal tilpasses EF's forskrifter, og organiseringen af personalet og dets opgaver skal svare til den struktur, der kendetegner en moderne toldadministration. Der skal gøres en indsats for at udvikle edb-systemer med henblik på fuld deltagelse i toldunionen og det indre marked. Der skal lægges særlig vægt på at forberede toldadministrationerne til at håndtere alle toldprocedurer af økonomisk betydning, toldsuspensionssystemet og forvaltningen af toldkontingenter og toldlofter. I den strategiske planlægning skal der tages hensyn til styrkelsen af grænseposter langs den ydre grænse, som Slovenien på tiltrædelsestidspunktet har med de lande, der ikke er EU-medlemsstater.

3.9. Finansielle spørgsmål

Der skal etableres de finanskontrol- og revisionsmekanismer, der er nødvendige for at sikre en tilfredsstillende gennemførelse af fællesskabspolitikkerne.

4. Administrativ evne til at anvende Fællesskabets regelværk

For at opnå en effektiv gennemførelse og håndhævelse af Fællesskabets regelværk skal der gennemføres omfattende reformer for at styrke Sloveniens administrative strukturer inden for praktisk taget alle EU-relevante sektorer. Der skal gøres en særlig indsats for at sikre en ordentlig uddannelse af personale samt ministerier og offentlige myndigheder i, hvordan Fællesskabets regelværk anvendes korrekt. Forskrifts- og tilsynsinstanserne skal styrkes på områder som f.eks. konkurrence, telekommunikation, beskatning, landbrug, transport, socialpolitik og regional- og samhørighedspolitik, miljø, dyre- og plantesundhedskontrol, levnedsmiddelkontrol, forbrugerbeskyttelse, retsvæsen, told og finanskontrol.

Der skal udfoldes større bestræbelser for at forbedre personalets kvalifikationer inden for EU-relaterede anliggender og generelt set sikre en effektiv offentlig forvaltning. I denne sammenhæng skal der iværksættes en overordnet plan for reform af den offentlige forvaltning.

Retsvæsenet skal styrkes for så vidt angår ressourcer og relevant ekspertise. Der skal gennemføres en omfattende opgradering af dommere, navnlig hvad angår EF-anliggender.