RAADETS RESOLUTION af 21. december 1992 om behovet for at saette ind over for den alvorlige og stadig stigende arbejdsloeshed i Faellesskabet

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER,

som henviser til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab,

som tager foelgende i betragtning:

Der er for tiden 16 millioner arbejdsloese i Faellesskabet (ca. 10 % af Faellesskabets arbejdsstyrke), hvilket er over 400 % mere end i 1960'erne;

det er noedvendigt, at medlemsstaterne med stoette fra Faellesskabets institutioner gennem en effektiv politik saetter ind over for den alvorligt forvaerrede beskaeftigelsessituation i Faellesskabet;

i Kommissionens 1992-rapport om beskaeftigelsen i Europa hedder det, at Faellesskabet trods en paen vaekst i beskaeftigelsen i 1980'erne nu staar over for en meget alvorlig og stadig forvaerret arbejdsloeshedssituation, der truer med at blive et centralt problem i 1990'erne;

i Kommissionens rapport med titlen »Beskaeftigelsen og arbejdsmarkedet i 1990'erne til debat« understreges det bl. a., at langtidsledigheden fortsat er stor, idet naesten halvdelen af de arbejdsloese har vaeret uden arbejde i over et aar; ca. 30 % af de langtidsledige har aldrig vaeret i arbejde;

i den faelles udtalelse fra juli 1992 om et fornyet samarbejde om en vaekststrategi med henblik paa oeget beskaeftigelse efterlyste arbejdsmarkedets parter som led i den sociale dialog en ikke-inflatorisk og varig vaekst i beskaeftigelsen, der kan foere til mindre arbejdsloeshed og oege virksomhedernes konkurrenceevne;

i konklusionerne fra Det Europaeiske Raad i oktober 1992 i Birmingham blev der udtrykt bekymring over den lavere vaekst og den stigende arbejdsloeshed i Faellesskabet, og der opfordredes til en vedholdende gennemfoerelse af sunde politiker med henblik paa skabelse af de nye og varige arbejdspladser, der er behov for;

i beslutningen fra oktober 1992 opfordrede Europa-Parlamentet kraftigt Raadet til at tage skridt til at faa loest arbejdsloeshedsproblemet;

foruden at skabe en miljoemaessigt baeredygtig oekonomisk vaekst er det noedvendigt at finde frem til andre politikker for at nedbringe arbejdsloesheden;

de forhold og problemer, der goer sig gaeldende i forskellige dele af Faellesskabet, varierer betydeligt, og alle beroerte parter, herunder arbejdsmarkedets parter, boer inddrages i arbejdet med at finde nye og anderledes politiske kombinationer, der passer til de konkrete omstaendigheder,

VEDTAGER FOELGENDE RESOLUTION:

RAADET:

1. UNDERSTREGER,

a) at stor arbejdsloeshed medfoerer et stort spild af talent og ressourcer og er demoraliserende og oedelaeggende for den enkelte

b) at arbejdsloese som regel har en lavere levestandard og indtaegt end beskaeftigede

c) at arbejdsloeshed ikke kun er et alvorligt problem generelt, men at problemet er saerlig alvorligt for visse regioner og omraader i Faellesskabet, isaer de mindre gunstigt stillede regioner, og for saarbare samfundsgrupper; bekaempelse af arbejdsloesheden i disse regioner og omraader og blandt disse grupper er derfor en afgoerende del af den oekonomiske og sociale samhoerighed i Faellesskabet.

2. ER ENIGT OM, at foelgende principper og betragtninger udgoer den ramme, der er noedvendig for, at arbejdsmarkedspolitikkerne kan fungere effektivt:

a) nedbringelsen af arbejdsloesheden er helt afhaengig af en oekonomisk vaekst, der er ikke-inflatorisk, varig, miljoemaessigt baeredygtig og beskaeftigelsesfremmende, og som derfor bygger paa produktive investeringer, paa forbedring af virksomhedernes konkurrenceevne og paa en sund oekonomisk efterspoergsel

b) dette forudsaetter ikke blot investeringer, men ogsaa aendringer af arbejdsmoenstret, som vil goere det muligt, at de fordele, der foelger af teknologiske og markedsmaessige forandringer, kan udnyttes bedst muligt, og at arbejdsstyrkens kvalifikationer kan oeges

c) foruden at skabe oekonomisk vaekst er der til stadighed et behov for at fastlaegge og forfoelge andre effektive politikker, der kan sikre den oenskede nedbringelse af arbejdsloesheden

d) det er foerst og fremmest medlemsstaternes opgave at saette ind mod arbejdsloesheden, men der kan ogsaa ydes et vigtigt bidrag gennem droeftelse og en samordnet stoetteindsats paa faellesskabsplan

e) stoerre konvergens og oekonomisk og social samhoerighed i Faellesskabet og oeget stabilitet paa valutamarkederne er altsammen forudsaetninger for stoerre oekonomisk vaekst og investeringer

f) gennemfoerelsen af det indre marked og dettes faktiske funktion maa sikres hurtigst muligt, og faellesskabsvirksomhedernes konkurrenceevne paa verdensmarkedet maa oeges

g) det er af stoerste betydning, at arbejdsmarkedets parter saavel paa europaeisk som paa nationalt plan i vid udstraekning deltager i arbejdet med at finde loesninger paa arbejdsloeshedsproblemet og med skabelse af varig beskaeftigelse.

3. SER MED TILFREDSHED paa initiativet fra arbejdsmarkedets parter i deres faelles udtalelse af 3. juli 1992, hvor de efterlyser aktiviteter med henblik paa udvikling af en ny samarbejdsbaseret vaekststrategi for stoerre beskaeftigelse.

4. UNDERSTREGER betydningen af oeget vaekst og forbedret konkurrenceevne i virksomhederne, isaer ved at man

a) tilskynder virksomhederne til at oege deres produktionssystemers effektivitet og tilpasningsevne, f. eks. ved at fremme hurtig indfoerelse og overfoersel af nye teknologier, samtidig med at man erkender behovet for at udvikle de menneskelige ressourcer og goere arbejdet mere meningsfyldt

b) giver lettilgaengelig information, stoette og raadgivning om oprettelse og opretholdelse af nye virksomheder, navnlig smaa og mellemstore

c) undgaar at indfoere bestemmelser, som kan hindre oprettelsen og udviklingen af arbejdspladser, og samtidig respekterer arbejdstagernes rettigheder.

5. UNDERSTREGER, at effektive arbejdsmarkedspolitikker og -foranstaltninger ogsaa kan spille en afgoerende rolle i bestraebelserne paa at nedbringe arbejdsloesheden og sikre, at der skabes varige arbejdspladser, som sikrer arbejdstagerne deres rettigheder, og

GOER ISAER OPMAERKSOM PAA foelgende arbejdsmarkedspolitikker og -foranstaltninger, der har en saerlig gunstig virkning:

a) service af hoej kvalitet for dem, der soeger arbejde, og for arbejdsgivere, der soeger nye medarbejdere, hvilket igen kraever

i) at en klar information om beskaeftigelses- og uddannelsesmulighederne, der er rettidigt og let tilgaengelig, er til raadighed for alle arbejdsloese

ii) at der efter behov gives tilbud om erhvervsvejledning, raadgivning, arbejdserfaring og/eller uddannelse, som er afpasset efter den enkeltes behov og forhold, navnlig for langtidsledige

iii) at der er let adgang for arbejdsgiverne til egnede ansoegere til ledige stillinger

iv) at der bliver stoerre arbejdskraftmobilitet, og at usmidighed og utilsigtede hindringer for denne mobilitet afhjaelpes, efterhaanden som de viser sig

b) uddannelse og erhvervsuddannelse, der giver de arbejdssoegende de noedvendige kvalifikationer til at opnaa og forblive i en stilling, navnlig

i) grunduddannelse og oplaering, der giver de unge den viden, de kvalifikationer og den motivation, der skal til, for at de kan klare sig paa arbejdsmarkedet

ii) forbedrede standarder og kvalifikationer, der kommer til udtryk i erhvervskompetence

iii) uddannelse og erhvervsuddannelse, der er afpasset efter arbejdsgivernes lokale efterspoergsel efter arbejdskraft

iv) uddannelse, der saetter den enkelte i stand til at klare forandringer i teknologien og paa markedet

c) betingelser for en udvikling paa arbejdsmarkedet, der kan oege antallet af arbejdspladser, som sikrer arbejdstagerne deres rettigheder, herunder

i) veltilrettelagte arbejdsmoenstre for denne, der oensker det, som afspejler virksomhedernes og arbejdstagernes behov i en moderne oekonomi

ii) vaekst i servicesektoren, herunder tjenesteydelser, som isaer er til gavn for den enkelte

iii) arbejdsdeling i alle dens former og lignende former for frivillig strukturering af arbejdet

iv) afskaffelse af foraeldede fordomme vedroerende kvinder, ugunstigt stillede grupper og aeldre arbejdstagere og, under hensyntagen til arbejdsmarkedssituationen i de enkelte medlemsstater, bestraebelser paa at fjerne de beskaeftigelsesmaessige hindringer for personer, der har naaet minimumsalderen for modtagelse af pension

v) strukturer, der kan bidrage til lokal vaekst og udvikling.

6. OPFORDRER derfor Kommissionen til

a) at vaere meget opmaerksom paa den problematik og de principper, betragtninger og arbejdsmarkedspolitikker og -foranstaltninger, der er omhandlet i denne resolution, isaer i fremtidige udgaver af rapporten om beskaeftigelsen i Europa og andre publikationer og forslag med forbindelse til beskaeftigelsen

b) bl. a. at tage hensyn til indholdet af denne resolution, navnlig hvor der er tale om uddannelse og information for arbejdsloese, naar den udarbejder sine forslag til den kommende revision af strukturfondene, navnlig Den Europaeiske Socialfond

c) at forbedre udarbejdelsen og sikre stoerre udbredelse og anvendelse af oplysningerne, navnlig dem der er indsamlet gennem nettene under Observationsorganet for Beskaeftigelse samt analyserne i rapporterne om beskaeftigelsen i Europa

d) i naert samarbejde med medlemsstaterne, ILO, OECD og andre officielle organer at ivaerksaette en loebende, specifik undersoegelse af, om de politiske reaktioner paa det aktuelle beskaeftigelsesproblem er effektive, og til i 1993 at forelaegge Europa-Parlamentet, Raadet og arbejdsmarkedets parter den foerste rapport om resultaterne

e) at fortsaette sit arbejde med at forbedre arbejdskraftmobiliteten paa faellesskabsplan, navnlig paa grundlag af forordning (EOEF) nr. 2434/92 (EURES)(1) .

7. OPFORDRER medlemsstaterne til

a) at fremme udbredelse og diskussion af emnerne i denne resolution i de enkelte medlemsstater, navnlig via arbejdsmarkedets parter

b) at vaere meget opmaerksomme paa indholdet af denne resolution, naar de udformer og forvalter deres egne arbejdsmarkedspolitikker og -foranstaltninger.

8. GIVER TILSAGN OM

a) en gang hvert halve aar i egnede fora, herunder efter omstaendighederne Det Staaende Udvalg for Beskaeftigelse; at droefte noegleaspekter af beskaeftigelsessituationen i Faellesskabet og/eller relevante arbejdsmarkedsprogrammer og -politikker og at fremme formidlingen af konklusionerne af disse droeftelser

b) en gang om aaret at droefte den seneste aarsrapport fra Kommissionen om beskaeftigelsen i Europa og foreslaa Kommissionen emner, der boer tages op i naeste aars rapport og formidles til en bredere kreds

c) at goere Europa-Parlamentet og Det OEkonomiske og Sociale Udvalg samt arbejdsmarkedets parter som led i den sociale dialog opmaerksom paa denne resolution og at indhente deres bemaerkninger til resolutionen som bidrag til en fortsat behandling af arbejdsloeshedsproblemet paa faellesskabsplan.

(1) EFT nr. L 245 af 26. 8. 1992, s. 1.