Kommissionens beslutning

af 2. september 2003

om en fusions forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen

(Sag COMP/M.3083 - GE/Instrumentarium)

(meddelt under nummer K(2003) 3156)

(Kun den engelske udgave er autentisk)

(EØS-relevant tekst)

(2004/322/EF)

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til aftalen om Det Europæiske Økonomiske Samarbejdsområde, særlig artikel 57,

under henvisning til Rådets forordning (EØF) nr. 4064/89 af 21. december 1989 om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser(1), senest ændret ved forordning (EF) nr. 1310/97(2), særlig artikel 8, stk. 2,

under henvisning til Kommissionens beslutning af 3. april 2003 om at indlede procedure i denne sag,

efter høring af Det Rådgivende Udvalg for Kontrol med Fusioner og Virksomhedsovertagelser(3),

under henvisning til høringskonsulentens endelige rapport i denne sag(4), og

ud fra følgende betragtninger:

(1) Den 28. februar 2003 modtog Kommissionen i henhold til artikel 4 i forordning (EØF) nr. 4064/89 ("fusionsforordningen") en anmeldelse af en planlagt fusion, hvorved den amerikanske virksomhed General Electric Company (i det følgende benævnt "GE") erhverver enekontrollen over hele den finske virksomhed Instrumentarium OYJ (i det følgende benævnt: "Instrumentarium") efter et offentligt købstilbud, afgivet den 18. december 2002.

(2) Efter at have gennemgået anmeldelsen konkluderede Kommissionen den 3. april 2003, at den anmeldte transaktion falder ind under fusionsforordningens anvendelsesområde og rejser alvorlig tvivl med hensyn til sin forenelighed med fællesmarkedet og EØS-aftalen. Kommissionen indledte derfor proceduren i henhold til fusionsforordningens artikel 6, stk. 1, litra c).

(3) Kommissionen vedtog den 28. april 2003 en beslutning i henhold til fusionsforordningens artikel 11, stk. 5, som skyldtes, at GE ikke havde afgivet fyldestgørende svar på en begæring om oplysninger dateret den 7. april 2003, navnlig vedrørende udbuddet og andre data, som var nødvendige for at bestemme GE's konkurrencemæssige stilling på markedet for patientmonitorer, mammografiudstyr og C-buer. GE var den 14. april 2003 blevet anmodet om at give de pågældende oplysninger. GE gav de ønskede oplysninger den 15. maj 2003. I henhold til artikel 9 i Kommissionens forordning (EF) nr. 447/98 af 1. marts 1998 om anmeldelser, frister og udtalelser i henhold til Rådets forordning (EOEF) nr. 4064/89(5) om kontrol med fusioner og virksomhedsovertagelser blev de i fusionsforordningens artikel 10, stk. 1, og stk. 3 nævnte frister suspenderet i i alt 18 dage.

(4) Efter en indgående undersøgelse af sagen er Kommissionen af den opfattelse, at den anmeldte fusion ganske vist som sådan kan skabe dominerende stillinger, som bevirker, at den effektive konkurrence ville blive hæmmet betydeligt inden for en væsentlig del af fællesmarkedet. De tilsagn, som den anmeldende part har afgivet, gør det imidlertid muligt at fjerne de betænkeligheder, der måtte eksistere med hensyn til fusionens forenelighed.

(5) Det Rådgivende Udvalg drøftede på sit møde den 12. august 2003 udkastet til nærværende beslutning.

I. PARTERNE

(6) GE er et diversificeret selskab, som er aktiv inden for forskellige produktions-, teknologi- og tjenesteydelsesområder, herunder medicinsk udstyr. GE Medical Systems er specialiseret i medicinsk diagnosebilledteknologi, herunder patientmonitorer, og relaterede tjenesteydelser og sundhedsplejeprodukter.

(7) Instrumentarium er aktiv inden for udvikling, produktion og salg af medicinsk udstyr og teknologi relateret til områderne anæstesi og intensiv pleje, herunder patientmonitorer og anæstesiapparater, særligt under navnene Datex-Ohmeda, Spacelabs Medical og Ziehm.

II. TRANSAKTIONEN OG FUSIONEN

(8) Den foreslåede transaktion vedrører GE's erhvervelse af enekontrollen over Instrumentarium. Fusionen gennemføres i henhold til Combination Agreement undertegnet den 18. december 2002 af de to parter efter et frivilligt offentligt købstilbud afgivet gennem en netop oprettet finsk enhed, som er et helejet datterselskab af GE.

(9) Den planlagte overtagelse, hvorved GE erhverver enekontrollen over Instrumentarium, er en fusion som omhandlet i fusionsforordningens artikel 3, stk. 1, litra b).

III. FÆLLESSKABSDIMENSION

(10) De deltagende virksomheders samlede omsætning på verdensplan overstiger 5 mia. EUR (GE 141023 mio. EUR og Instrumentarium 1163,8 mio. EUR i 2001)(6). GE og Instrumentarium har hver især en samlet omsætning i Fællesskabet på over 250 mio. EUR (GE [...](7) mio. EUR og Instrumentarium [...]* mio. EUR i 2001), men ingen af virksomhederne har over to tredjedele af deres samlede omsætning på fællesskabsplan i én og samme medlemsstat. Den anmeldte transaktion er derfor af fællesskabsdimension i den i fusionsforordningens artikel 1, stk. 2, nævnte forstand.

IV. KONKURRENCEMÆSSIG VURDERING AF DEN ANMELDTE FUSION

DE RELEVANTE MARKEDER

A. DE RELEVANTE PRODUKTMARKEDER

(11) Den planlagte fusion vedrører området medicinsk udstyr, hvor de væsentlige markedssegmenter, som berøres af den anmeldte transaktion, er patientmonitorer, mobile C-buer og mammografiapparater.

1. Patientmonitorer

Generel beskrivelse af produkterne

(12) Patientmonitorer er apparater, som måler fysiologiske parametre som udtryk for en patients almentilstand. Disse funktioner udføres, mens en patient enten er under behandling eller er rekonvalescent. Sensorer koblet til patienten påviser forskellige parametre (elektriske, mekaniske og kemiske forhold), der omdannes til elektriske signaler, som afbildes på en skærm (eller udskrifter). Parametrene er vitalfunktioner, som varierer fra de meget basale (f.eks. temperatur) til de meget avancerede (som f.eks. elektroencefalograf). Patientmonitorer kan måle en række af disse parametre samtidigt og anvendes sammen med andet medicinsk udstyr, navnlig respiratorer, anæstesiapparater og i visse tilfælde kliniske informationssystemer.

(13) Patientmonitorer kan sælges enten konfigureret eller i moduler. I konfigurerede monitorer indbygges de parametre, der skal måles, i produktionsforløbet og er lagt fast i monitorens levetid. Modulopbyggede monitorer har en skærm og en centralenhed, som indeholder en processor og en række slots, hvor der kan indsættes moduler til måling af forskellige parametre.

Sondring mellem forskellige typer monitorer

(14) Den anmeldende part har fremført, at patientmonitorer anvendes inden for forskellige behandlingsområder på et sygehus, og at de parametre, der skal måles for hvert af behandlingsområderne, er afgørende for, hvilke karakteristika de enkelte monitorer skal have. For hvert behandlingsområde er de fusionerende parters andele og indkøbsprocesserne forskellige, der er prisforskelle, og det er vanskeligt at opbygge et omdømme som troværdig leverandør.

(15) Den anmeldende part foreslår inden for rammerne heraf en segmentering, som sondrer mellem tre markeder: i) Perioperative monitorer ("PO"), ii) monitorer til overvågning af kritisk syge patienter ("CC") og iii) monitorer på medicinske afdelinger ("GW").

(16) PO-monitorer bruges på det perioperative område, dvs. hovedsagelig på operationsstuer, på induktionsstuer og på opvågningsstuen (post-anæstesiafsnit) - "PACU"). Denne type monitor kan tilsluttes anæstesiapparater, der bruges ved operationer, som udføres under fuld anæstesi, hvor de inhalerede og ekshalerede gasarter kræver konstant monitorering for at sikre tilstrækkelig anæstesi og en god opvågning. PO-monitorer omfatter normalt specifikke moduler til måling af parametre, som ikke bruges i CC, såsom indåndingsgasarter (O2, CO2, N2O), anæstesigasarter (i forbindelse med anæstesiapparater), BIS (et parameter, som måler anæstesiens virkninger på patienten) eller neuromuskulær transmission (til måling af patientens respons på nervestimulering og regional blok). Andre monitoreringsbehov afhænger af operationens kompleksitet. PO-monitorer er i modsætning til CC-monitorer oftest ikke koblet på netværk med andre af sygehusets behandlingsområder.

(17) CC-monitorer bruges på områder med et højt patientplejebehov, f.eks. intensivafdelinger ("ICU"), neonatale intensivafdelinger ("NICU"), hjerteafdelinger ("CCU"), samt skadestuer ("ER"). Denne type monitor måler generelt en lang række parametre, som også måles af PO-monitoren, som f.eks. ECG (elektrokardiogram), SpO2 (hæmoglobin oxygenmætning), NH3P (non-invasiv blodtryksmåling), IBP (invasiv blodtryk), temperatur, CO2 eller hjertefrekvens, men ikke anæstesiens virkninger på patienterne. CC-monitorer er ofte forbundet i netværk og er koblet op på en central station, hvor dataene kan behandles eller lagres, og hvor patientens vitalfunktioner kan observeres fra et andet sted.

(18) GW-monitorer er mindre komplekse end PO- og CC-monitorer og måler kun grundlæggende parametre som f.eks. NIBP, SpO2, temperatur og ECG. Denne type monitor anvendes til subakutte aktiviteter, f.eks. på almenmedicinske eller kirurgiske afsnit eller inden for obstetrik. GW-monitorer er konfigureret og er ikke modulopbygget og kan kobles til en central station eller bruges som stand-alone enheder. Det er ikke alle patienter på almindelige plejeafsnit, der behøver at blive monitoreret, og derfor flyttes monitorerne fra seng til seng afhængigt af patientens monitoreringsbehov; derfor skal de være fysisk nemme at flytte rundt med på afdelingen.

(19) Markedsundersøgelsen har bekræftet den segmentering af markedet for patientmonitorer, som den anmeldende part har påvist. De argumenter, som understøtter denne produktmarkedsdefinition, kommer fra såvel efterspørgsels- som udbudssiden. Eftersom markedet for GW ikke er et berørt marked (Instrumentarium er ikke aktiv på dette marked), fokuserer analysen udelukkende på PO- og CC-markederne.

i) Efterspørgselsspecifikke overvejelser

(20) For det første er PO-monitorers tekniske krav så forskellige, at selv om de lejlighedsvist kan anvendes på CC-området, kan CC-monitorer ikke erstatte PO-monitorer i langt den overvejende del af tilfældene. Disse tekniske krav vedrører ikke alene de specifikke typer parametre, der skal måles på hvert behandlingsområde, men også de netværkskapaciteter og fysiske karakteristika, der er nødvendige(8).

(21) Med hensyn til PO-monitorers substituerbarhed med CC-monitorer eller omvendt har undersøgelser påvist, at hver enkelt type monitor udelukkende anvendes på det område, det er tiltænkt, dette på grund af de oprindelige specifikationer og parametre, som er nødvendige på indkøbstidspunktet(9).

(22) Desuden bekræftes disse forskelle i tekniske krav, som understreget af den anmeldende part, af de forskelle i priserne, som kan observeres mellem de tre segmenter(10).

(23) Købsbeslutningen varierer også fra segment til segment. Markedsundersøgelsen har vist, at beslutningen om PO-monitorers tekniske specifikationer primært træffes af anæstesilægen, mens det for CC-monitorers vedkommende er klinikerne på de relevante afdelinger (nemlig ICU, NICU eller CCU), som har stor indflydelse på den endelige beslutning(11). Når sygehuse eller offentlige myndigheder, der er ansvarlige for sygehusenes indkøb, skal indkøbe udstyr, foregår det normalt via specifikke udbud for hvert enkelt område, med særlige specifikationer for hvert tilfælde(12).

(24) Desuden er det almindelig praksis i branchen (i undersøgelser gennemført af uafhængige konsulenter og af producenterne selv) at segmentere det samlede marked for patientmonitorer efter det berørte behandlingsområde.

(25) Der er også betydelige forskelle med hensyn til arten af den software, der anvendes. Softwaren definerer monitorernes opsætninger (alarmer, algoritmefunktion eller rapporteringskonfigurationer), som er direkte knyttet til den påtænkte brug af monitoren, dvs. til det pågældende behandlingsområde. Eftersom patienter normalt kun tilbringer nogle få timer i OR-området, hvorimod de kan tilbringe flere dage eller endog uger i CC-området, medfører det forskellige softwarekonfigurationer og forskellige behov inden for tidsskalaen for printede rapporter.

ii) Udbudsspecifikke overvejelser

(26) Den anmeldende part fremfører, at ud fra et produktionssynspunkt er det let at omstille produktionen fra én type monitor til en anden, hvilket kan gennemføres med lave omkostninger. Forskellige monitorer for de forskellige behandlingsområder kan fremstilles på samme produktionsplatforme. Desuden er producenterne af monitorer primært samlefabrikker, som indkøber en stor del af deres varer fra andre producenter af komponenter. Et samarbejde med andre producenter kan derfor gøre produktionen endnu mere fleksibel(13).

(27) Men den enkelte udbyder producerer modeller, som specifikt kan udformes til enten PO- eller CC-området. Nogle aktører, bl.a. de største udbydere, er mere aktive på visse behandlingsområder end på andre (f.eks. var Instrumentarium før overtagelsen af Spacelabs kun i ringe omfang til stede på markedet for CC-monitorer og er ikke, som Siemens, aktiv på markedet for GW-monitorer, hvorimod GE og Philips er aktive inden for alle tre segmenter)(14). Det gælder især små udbydere, som synes at fokusere mere på CC-områder, som teknologisk generelt er mere tilgængeligt end det perioperative område.

(28) Markedsundersøgelsen har også vist, at monitorleverandørers F& U-indsats er fokuseret på deres produkters specifikke anvendelsesmuligheder, og at de er meget forskellige alt efter, om deres produkter er beregnet for det perioperative område eller området intensivbehandling. De forskellige udbydere har i den henseende peget på, at de seneste nyskabelser har været forskellige for perioperative monitorer og monitorer til overvågning af kritisk syge patienter. Blandt de vigtigste teknologiske udviklinger, der er specifikke for det perioperative område, nævner udbyderne bl.a. indførelsen af software, som er specifikt tilpasset operationsstuen, netværksopkoblet patientovervågning til operationsstuen, integreret anæstesijournalisering samt specifik ergonomi. Med hensyn til parametre nævner de forskellige udbydere også vigtige udviklingstendenser, som varierer alt efter det pågældende marked. F.eks. vedrører de seneste nyskabelser for PO-monitorer udførlig elektroencefalogram og neuromuskulære målinger med henblik på at måle virkningerne af anæstesi. For CC-monitorer har den tekniske udvikling bl.a. fokuseret på indførelsen af noninvasive parametre med det formål at måle hjertets ydelse og blodtrykket. Alle disse elementer indikerer, at der i betragtning af de F& U-omkostninger og den tid, der er nødvendig for at udvikle nye produkter, der er tilpasset det behandlingsområde, de skal bruges til, er vigtige teknologiske forhold, der står i vejen for en tilpasning af CC-monitorer til PO-monitorer og omvendt.

(29) Parternes og deres konkurrenters markedsandele på hvert enkelt behandlingsområde er også ganske forskellige og peger på samme markedssegmentering. Hvis PO- og CC-monitorer skulle betragtes som tilhørende samme relevante produktmarked, vil man kunne forvente ensartede markedsandele for hvert segment, men det er ikke tilfældet.

(30) Disse forhold er en klar indikation på vanskelighederne ved at skifte fra et segment til et andet. Her erkender den anmeldende part(15), at "Omkostningerne ved at skifte mellem forskellige behandlingsområder først og fremmest afgøres af omkostningerne og tidsforbruget ved at udvikle et passende produkt og, hvad der er endnu vigtigere, ved at bygge et omdømme op som en pålidelig leverandør inden for et givet behandlingsområde" Markedsundersøgelsen har reelt vist, at blandt de forskellige årsager til at skifte eller ikke skifte leverandør spiller omdømmet en væsentlig rolle i denne beslutning(16). Således vil en virksomhed, der ikke er aktiv på et af markederne, sandsynligvis ikke være i stand til at skabe sig et troværdigt omdømme som udbyder af disse tjenester, i det mindste ikke på kort sigt. Disse vanskeligheder ved at skifte tyder på, at de tre definerede behandlingsområder er adskilte produktmarkeder.

(31) I lyset af ovennævnte udgør PO-, CC- og GW-monitorer separate relevante produktmarkeder.

2. Anæstesiapparater

(32) Anæstesiapparater har til formål at tilføre patienterne anæstesigasser under operationer, tilføre dem ilt, i givet fald i form af kunstig ventilation, under operationen og overvåge dem under hele anæstesien.

(33) I sag COMP/M.2861 - Siemens/Drägerwerk/JV(17) konkluderede Kommissionen, at anæstesiapparater som helhed udgør et relevant produktmarked, og at de væsentligste argumenter var produktets høje differentieringsgrad og de særlige specifikationer, som apparaterne skal overholde. Kommissionens undersøgelse af markedet afslørede ikke forhold, som tyder på, at denne konklusion ikke længere er gældende.

3. Kliniske informationssystemer (KIS)

(34) Ifølge den anmeldende part inddeles IT-løsninger for medicinsk udstyr sædvanligvis i Hospitalsinformationssystemer (HIS), Kliniske informationssystemer (KIS) og systemer, der kan lagre og vise digitale røntgenbilleder (PACS). KIS anvendes til automatisering af patientjournaler, patientmedicinske målinger og andre kliniske oplysninger. Parternes aktiviteter overlapper inden for KIS. GE er aktiv på området intensivbehandling og det perioperative område med sine "Centricity Critical Care"- og "Centricity Perioperative"-produkter. Instrumentarium er aktiv på samme behandlingsområder via sine "Deio-" og "Clinisoft"-produkter. Udover at være aktiv på KIS-området er GE også aktiv inden for HIS og PACS. Fra et efterspørgselssynspunkt kan sygehuse, som kræver, at et KIS-produkt skal opfylde deres behov for automatiseret journalskrivning, for elektronisk dataudveksling mellem forskellige apparater og automatiserede patientjournaler, ikke gøre brug af substitutter. Ligeledes har KIS fra et udbudssynspunkt klart adskilte karakteristika, som differentierer det fra andre typer software, navnlig dets evne til at udveksle medicinske elektroniske data i realtid på "point of care". Kommissionen finder i overensstemmelse hermed og i forlængelse af denne beslutning og under hensyntagen til, at der fortsat er tale om et nyt marked, at der er mange ting, der peger på et klart adskilt marked for KIS-produkter.

4. Mobile røntgen C-buer

Generel beskrivelse af produktet

(35) C-buer er mobile røntgenapparater til gennemlysning, der anvendes på sygehuse og klinikker til billedvisning i realtid i forbindelse med diagnose, operationer og interventioner. Sammenlignet med almindelig radiografi, hvor der fremkommer en statisk røntgenstråle eller et røntgenbillede, giver gennemlysningsteknikken mulighed for et dynamisk røntgenbillede, eller en røntgenfilm, der anvendes til fremvisning af gennemstrømningen af kontraststoffer i forskellige kropsdele og organer.

(36) En C-bue består af et stykke metal, der er støbt i en form, som minder om bogstavet "C" med et røntgenrør i den ene ende af C'et og en billedforstærker fastgjort til den anden ende. Billedforstærkeren forstærker det billede, som genereres af røntgenapparatet og ellers ikke ville være klart synligt for det menneskelige øje(18).

(37) C-buer kan enten være store røntgensystemer, som er monteret i loftet ("faste C-buesystemer") som et fast system i røntgen- og gennemlysningsrummet på et sygehus, eller mobile C-buer, som er monteret på et apparat på hjul, som gør det muligt at køre apparatet hen til patienten under operationer og medicinske procedurer(19). Mobile C-buer anvendes på operationsstuen og uden for de perioperative behandlingsområder på hjerteafdelingen eller intensivafdelingen. Ifølge den anmeldende part(20) tegner faste gennemlysningssystemer sig for mere end 80 % og mobile C-buesystemer for mindre end 20 % af markedet for røntgengennemlysning. Prisen på et fast system kan være markant højere end prisen på en mobil C-bue. Den anmeldende part er af den opfattelse, at faste systemer teknisk godt kan være et alternativ til visse, navnlig high-end, C-buer og i et vist omfang kan udøve et konkurrencepres i forhold til mobile systemer, men alligevel er det ikke nødvendigt at afgøre, om C-buer er en del af et større marked for apparater til røntgengennemlysning, eftersom der ikke opstår nogen konkurrenceproblemer på et mere snævert defineret marked for mobile C-buer. Både GE og Instrumentarium fremstiller mobile C-buer, men Instrumentarium producerer ikke faste C-bue systemer.

(38) Den anmeldende part anfører ligeledes, at de fleste mobile C-buer på markedet er C-buer i fuld størrelse, men at der også findes mini-C-buer. Mini-C-buer anvender også røntgenbilleder i realtid, men brugen heraf er begrænset til basale ortopædiske indgreb på ekstremiteter, især arme og ben. Markedet for mini-C-buer er betydeligt mindre end markedet for C-buer i fuld størrelse. Ifølge en rapport fra erhvervskonsulentfirmaet Frost & Sullivan, "US Fluoroscopy and Mobile C-arms Markets"(21), omfattede det europæiske marked for C-buer i fuld størrelse 941 enheder, med indtægter på 63,0 mio. USD i 2001, hvorimod markedet for mini-C-buer omfattede 49 enheder med 3,0 mio. USD i indtægter(22). Til sammenligning udgør det europæiske marked for mini-C-buer omkring 10 % af det amerikanske marked(23). Både GE og Instrumentarium producerer C-buer i fuld størrelse, men Instrumentarium producerer ikke mini-C-buer.

Mulig sondring mellem forskellige typer mobile C-buer

(39) Ifølge den anmeldende part udfører alle C-buer i fuld størrelse samme grundlæggende funktion, nemlig at tage billeder i realtid af den del af kroppen, der undersøges, men der kan eventuelt foretages en sondring med hensyn til mobile C-buer i forhold til det medicinske anvendelsesområde, som udstyret skal bruges til. Det skal ses i lyset af behandlingens kompleksitetsgrad, de nødvendige tekniske egenskaber og prisen på C-buer.

(40) I konsekvens heraf foreslår den anmeldende part, at markedet for mobile C-buer kan opdeles i: i) low-end C-buer, ii) vaskulære C-buer og iii) kardiologiske C-buer. Det er imidlertid den anmeldende parts opfattelse, at uanset den vedtagne markedsdefinition, dvs. enten det samlede marked for mobile C-buer i fuld størrelse eller en segmentering efter anvendelsesområde, vil transaktionen ikke give konkurrencemæssige problemer. Begge parter er aktive på området for vaskulære og low-end C-buer, men kun GE er aktiv med hensyn til kardiologiske C-buer.

(41) De medicinske områder, hvor alle C-buer i fuld størrelse, også low-end C-buer, kan anvendes, omfatter alle ortopædiske undersøgelser (ekstremiteter, hofte og rygrad), generel gennemlysning (placering af kateter, gastrointestinale procedurer, urologi, litotripsi), smertebehandling, laparoskopi (abdominal imagografi), endoskopi, øre-næse-hals-indgreb, insertion af pacemaker og talepatologi. Anvendelsesområderne for C-buer i det nedre segment ("low-end C-buer") omfatter således i det væsentlige ortopædiske og mere simple operative procedurer.

(42) Med C-buer i midtersegmentet ("vaskulære C-buer") kan der derudover gennemføres basale minimale invasive og diagnostiske vaskulære procedurer (procedurer, der involverer blodårer) herunder flebografi, arteriografi og lymfografi.

(43) C-buer i det øvre segment ("kardiologiske C-buer") består af udstyr, som udover de funktioner, som også udføres af low-end og vaskulære C-buer, i de fleste tilfælde(24) også kan anvendes til avancerede vaskulære procedurer og vaskulær kirurgi, herunder koronar angiografi, placering af abdominale aorta aneurisme endoproteser, neurokirurgi samt neurovaskulære undersøgelser.

(44) Kommissionens markedsundersøgelse har i det store hele bekræftet ovennævnte segmentering af produktmarkedet(25). Imidlertid finder en række markedsdeltagere(26), at en markedsdefinition baseret på en sondring af C-buer efter deres anvendelsesområde, ikke er relevant. De foreslår f.eks. en sondring mellem high-end og low-end mobile C-buer eller alternativt et samlet marked for mobile C-buer. Kommissionen konkluderer imidlertid, at den konkurrencemæssige vurdering ikke ville ændre sig væsentligt, selv om man skulle anvende en anden segmentering eller et bredere marked for mobile C-buer. De af den anmeldende part fremførte argumenter for en yderligere segmentering af markedet for mobile C-buer, som i det store hele bliver bekræftet af markedsundersøgelsen, vurderes imidlertid mere detaljeret nedenfor.

i) Efterspørgselsspecifikke overvejelser

(45) Ifølge den anmeldende part er de tekniske egenskaber i low-end C-buer, som tegner sig for ca. 500 solgte enheder årligt i EØS, typisk kendetegnet ved en generator med lavt effektforbrug (1,4-5 kW(27)), et stationært anode røntgenrør, basale billedkarakteristika, minimal billedbehandlings- og billedlagrings- og begrænset billedvisningskapacitet. Det anføres, at low-end C-buer har begrænsede anvendelsesmuligheder i vaskulære procedurer som følge af deres utilstrækkelighed med hensyn til at vise billeder over den tid, som proceduren kræver. Prisen for en low-end C-bue ligger typisk under 65000 EUR(28). Inden for dette prissegment producerer GE OEC 7700-modellerne og Instrumentarium Ziehm Compact og Ziehm 8000 (tidligere Exposcop 8000 Compact og Exposcop 8000)(29).

(46) Tilsvarende har vaskulære C-buer i midtersegmentet, som i henhold til den anmeldende part også udgør omkring 500 solgte enheder om året i EØS, en generator med lavere effektforbrug (1,3-5 kW(30)) end kardiologiske C-buer og bruger typisk et stationært anode røntgenrør. Det siges at begrænse brugen af vaskulære C-buer til mere basale vaskulære procedurer (som f.eks. ortopædiske gastrointestinale undersøgelser) og giver en lavere penetrationsevne. Prisen for en vaskulær C-bue varierer mellem 60000 EUR og 100000 EUR(31). GE producerer OEC Flexiview 8800 og Instrumentarium Ziehm Vision, Ziehm Vista Vascular og Ziehm Vista Endo (tidligere Exposcop 8000 Endo)(32).

(47) Den anmeldende part fremfører, at kardiologiske C-buer i det øvre segment, som tegner sig for ca. 300 solgte enheder om året i EØS, har et roterende anode røntgenrør, hvilket forbedrer maskinens kapacitet, har et højt effektforbrug (5-20 kW(33)), billedbehandling i høj opløsning og lagringskapacitet for digitale billeder. Med en roterende anode bliver det muligt løbende at vise billeder under et hjerteindgreb. Prisen for en kardiologisk C-bue anføres at ligge i spændet mellem 80000 og 200000 EUR(34). GE producerer OEC 9800 modellerne, som kan opgraderes til kardiologiske funktioner [...]*(35).

(48) Med hensyn til substituerbarheden mellem de forskellige typer C-buer viser markedsundersøgelsen(36) i store træk, at set fra et sygehussynspunkt er der forskelle mellem de forskellige typer C-buer, mens skæringspunktet set fra en teknisk og medicinsk synsvinkel ikke altid er klart, eftersom varegrupperne i et vist omfang udgør et sammenhængende hele. Kommissionen bemærker ligeledes, at prisen på udstyret og det nødvendige serviceniveau fra leverandørernes side varierer alt efter C-buens kompleksitet(37).

(49) Det skal også bemærkes, at der trods tekniske forskelle mellem de foreslåede segmenter for det første er en mulighed for envejssubstitution ved at anvende teknisk mere avancerede C-buer (kardiologiske og vaskulære C-buer) til procedurer, hvor der typisk kunne anvendes low-end C-buer. Men det er imidlertid ikke en faktor, som synes at påvirke de adspurgte sygehuses præference ved valget af en mobil C-bue, hvilket skyldes andre, relaterede faktorer, som f.eks. forskelle i pris(38). For det andet er det ifølge en række markedsdeltagere muligt at opgradere en low-end C-bue til en vaskulær C-bue eller en vaskulær C-bue til en kardiologisk C-bue. En sådan opgradering ville bl.a. indebære, at der skal installeres de nødvendige softwareløsninger. De yderligere omkostninger, der er forbundet med en opgradering af en low-end C-bue til en vaskulær C-bue, blev generelt anslået til 10000-20000 EUR, og omkostningerne ved opgradering af en vaskulær C-bue til en kardiologisk C-bue skønnedes at være væsentligt højere. Denne sidstnævnte opgradering ville også kræve forbedringer i andre af C-buens specifikationer(39).

(50) Frost & Sullivan opstiller i sin rapport om fluoroskopi og markederne for C-buer ikke nogen yderligere segmentering af markedet, men sondrer mellem mobile C-buer i fuld størrelse og mini-C-buer og anerkender generelt, for så vidt angår mindre udbydere af C-buer på det europæiske marked, at disse primært leverer C-buer til mere generelle anvendelsesformål i stedet for C-buer til specifikke anvendelsesområder, såsom vaskulær kirurgi(40). Kommissionens markedsundersøgelse viser, at de mindre udbydere generelt er tilbøjelige til at koncentrere sig enten om low-end C-buer eller kardiologiske/vaskulære C-buer, hvilket skyldtes deres mere begrænsede ressourcer til F& U, produktion og markedsføring af et fuldt sortiment af mobile C-buer(41).

ii) Udbudsspecifikke overvejelser

(51) Den anmeldende part fremfører, at set fra et leverandørsynspunkt, findes der troværdige konkurrenter på markedet, såsom Philips og Siemens, som udbyder hele produktsortimentet, og som har en omfattende geografisk dækning, ligesom der findes andre virksomheder, som med succes konkurrerer med de store virksomheder på deres udvalgte produkt- og geografiske områder. Det anføres også, at der ikke findes nogen nævneværdige barrierer for en udvidelse af produktion, salg eller eftersalgsservice, og at enhver udbyder af C-buer med lethed ville kunne reagere på en stigende efterspørgsel. En produktionsstigning ville betyde, at der skulle indkøbes flere materialer og ansættes mere personale. Det er den anmeldende parts opfattelse, at patenter ganske vist ses regelmæssigt på markedet for C-buer, men at ingen af konkurrenterne besidder nogen unik teknologi, og at de indkøber en stor del af deres input fra andre virksomheder, som producerer komponenter.

(52) Markedsundersøgelsen har bekræftet, at de vigtigste aktører på markedet (GE, Instrumentarium, Siemens og Philips) alle, med undtagelse af Instrumentarium, har en stærk tilstedeværelse inden for alle de tre foreslåede segmenter af mobile C-buer(42). På EØS-niveau er GE klart markedsførende med hensyn til kardiologiske C-buer, Siemens er markedsfører inden for vaskulære C-buer og GE igen inden for low-end C-buer. Parternes og deres konkurrenters markedsandele inden for hvert segment varierer fra segment til segment, hvilket betragtes som en indikation på segmentering af markedet. Hvis C-buer til low-end, vaskulære og kardiologiske anvendelser skulle tilhøre ét og samme produktmarked, ville man ikke forvente en sådan forskel i markedsandelene på de forskellige segmenter. Forskellen i markedsandele i forskellige segmenter er anført i tabellen nedenfor (2002).

Tabel 1

Markedsandele (i værdi) i EØS i 2002

>TABELPOSITION>

Kilde: Den anmeldende part.

(53) Desuden finder Kommissionen, at de tekniske forskelle, som skyldes de medicinske procedurers kompleksitet og de nødvendige eftersalgsforpligtelser, vanskeliggør adgangen til segmentet for kardiologiske C-buer væsentligt. [...]*

(54) Derfor forekommer konkurrencevilkårene, ud fra en samlet vurdering af oplysningerne fra markedsundersøgelsen, at være tilstrækkeligt forskellige til at indikere, at disse tre segmenter af mobile C-buer udgør særskilte relevante produktmarkeder. Imidlertid er det ikke nødvendigt at foretage en præcis afgrænsning af produktmarked, da den anmeldte fusion, selv om der vælges en anden segmentering af markedet for C-buer eller et bredere produktmarked som foreslået af parterne, ikke vil føre til skabelse eller styrkelse af en dominerende stilling, som bevirker, at den effektive konkurrence hæmmes betydeligt inden for fællesmarkedet eller en væsentlig del heraf.

5. Mammografiapparater

Generel beskrivelse af produktet

(55) Mammografi er en specifik type røntgenbilledapparat, der udelukkende anvendes til medicinsk undersøgelse af kvindens bryst: røntgenstrålerne producerer et billede af det indre brystvæv med det formål at opdage ondartede knuder. Apparatet kan bruges både til screening, dvs. tidlig opdagelse af ondartede knuder, og til diagnostiske eller kirurgiske formål. Brystscreening har til formål på et tidligt tidspunkt at opdage enhver form for ondartet knude hos en stor del af den kvindelige befolkning.

(56) Røntgenbilledet af brystet kan optages på en film, hvor der bruges en røntgenkassette, eller det kan optages digitalt og vises via en digital receptor (plade) og brug af en computer. Det er dette forhold, der adskiller de to typer mammografiudstyr: analog mammografi og digital mammografi.

(57) Ifølge en rapport fra 2001 fra Frost & Sullivan med titlen "World X-Ray Mammography Market"(43) omfattede det europæiske marked for analog mammografi 1277 enhedsforsendelser med indtægter på i alt 106,8 mio. USD, og markedet for digital mammografi udgjorde 27 enhedsforsendelser med indtægter på 10,4 mio. USD.

Sondring mellem analog og digital mammografi

(58) Analog teknologi har været tilgængelig i nogle årtier og udgør den mest etablerede teknologi på markedet. Digital teknologi er først for nylig blevet introduceret på markedet, og der forventes en hurtig vækst i de kommende år i forbindelse med de nye udviklinger inden for digitale detektorer med høj rumopløsning (mindre pixelstørrelse), kontrastopløsning, lavdosis røntgenstråler og 3D-billeder.

(59) Begge parter er aktive inden for analoge mammografiapparater, men det er kun GE, der i øjeblikket producerer digitale mammografiapparater. Instrumentarium producerer ikke i dag full-field digitale mammografiapparater [...]*.

(60) Den anmeldende part anfører, at der er faktorer, som f.eks. den betydelige prisforskel mellem analoge og digitale apparater, som tyder på klart adskilte produktmarkeder for de to kategorier af mammografiapparater. Ikke desto mindre foreslås det at undlade at foretage en præcis afgrænsning af det relevante produktmarked, da markedet befinder sig i en overgangsfase.

(61) Markedsundersøgelsen har bekræftet, at der er betydelige prisforskelle mellem analoge og digitale mammografiapparater: prisen for et analogt mammografiapparat er i gennemsnit ca. 50000 EUR, mens prisen for et digitalt apparat ligger på omkring 300000 EUR. I dag udgør digitale apparater kun en lille procentdel af det samlede salg af mammografienheder i EØS. Med udgangspunkt i disse tal anførte den overvældende majoritet af de kunder, som besvarede Kommissionens markedsundersøgelse(44), at de ikke ville skifte fra et analogt til et digitalt mammografiapparat, selv hvis prisen på førstnævnte skulle stige permanent med 5-10 %.

(62) Desuden er der betydelige forskelle i den tekniske ydeevne (billedkvalitet og lagring) mellem de to typer mammografiapparater. Digitale mammografiapparater forventes at give en bedre kontrastopløsning og bedre billedkarakteristika, som vil forøge muligheden for detektion af kræft på et tidligt stadium og reducere fejl (såkaldte "falsk-positive" fund). De forbedringer, som den digitale teknologi åbner op for, relaterer også til lavere stråledoser og generelt forbedret funktionalitet ved digital teknologi, såsom digital transmission og oplagring af billeder. Desuden forventes det, at der med den digitale teknologi vil kunne opdyrkes nye anvendelsesområder, såsom 3D (tomosyntese) eller en kombination med ultralyd(45).

(63) Den anmeldende part anfører, at digital mammografi er mere effektiv end analog mammografi idet den opfanger op til 20 % mere af det oprindelige røntgensignal og forøger produktiviteten, navnlig antallet af undersøgelser pr. dag, med omkring 40-50 %(46). Kommissionen bemærker imidlertid, at der har været nogen usikkerhed omkring skarpheden af billedopløsningen på digitale mammografiapparater og størrelsen af det bestrålede område sammenholdt med de apparater, der findes inden for analog mammografi. Digitale mammografiapparater har hidtil ikke været accepteret i nogle EØS-landes brystscreeningsprogrammer, fordi screeningen kræver både et præcist og effektivt apparat i relation til patientomsætning. Men det er blot et spørgsmål om tid, før disse tekniske begrænsninger er overvundet.

(64) Selv om der er visse fællestræk mellem analoge og digitale mammografiapparater, og selv om de kan produceres på samme produktlinje, er der ikke en tilstrækkelig grad af substituerbarhed på udbudssiden mellem de to segmenter. Der er betydelige forskelle mellem de to typer apparater. Udviklingen af digitale mammografiapparater kræver betydelige investeringer(47) fra producentens side inden for forskning og udvikling, således at der tages højde for specifikke forhold, der har relevans for digitale apparater, nemlig omdannelsen af et røntgensignal til et digitalt signal, for så vidt angår billedopløsning og hastighed. Det kræver nytænkning inden for teknologien for full-field strålingsdetektor samt digital forarbejdning af billedet til visualisering af små strukturer inde i tæt kirtelvæv. Som et resultat af en sådan udvikling inden for digital mammografi ejer GE mere end [...]* patenter(48) på dette område. Som en halv løsning mellem analoge og fuldt digitale apparater er der nogle virksomheder(49), som har udviklet løsninger, der kan opgradere analoge apparater til produktion af digitale billeder.

(65) Alle disse faktorer tyder i retning af en produktmarkedssondring mellem analog mammografi og digital mammografi.

B. DE RELEVANTE GEOGRAFISKE MARKEDER

(66) Det er den anmeldende parts holdning, at faktorer som f.eks. fælles retlige rammer for en bred vifte af medicinske apparater(50), en betydelig grad af substitution på udbudssiden, centralt styret produktion, minimale transportomkostninger og mangelen på uoverstigelige barrierer for adgangen til markedet, for så vidt angår etablering af et salgsnet, peger i retning af, at de geografiske markeder for patientmonitorer, C-buer og mammografiapparater i stadig stigende grad kommer til at omfatte hele EØS.

(67) Kommissionens markedsundersøgelse har imidlertid vist, at markederne for patientmonitorer, C-buer og mammografiapparater er nationale i udstrækning.

1. Patientmonitorer

(68) Eftersom GW-markedet ikke er påvirket (kun GE er aktiv på dette marked), er den relevante geografiske analyse udelukkende baseret på PO- og CC-markederne.

Tilstedeværelse i de enkelte medlemsstater

(69) De største monitor-producenters markedspenetration er forskellig i de forskellige medlemsstater, navnlig for så vidt angår perioperative monitorer.

(70) F.eks. har GE ikke noget registreret salg af sådanne produkter i lande som f.eks. [...]*, [...]*, og [...]*, mens virksomheden er til stede i visse nabolande (Spanien: [10-20]* %; Danmark: [10-20]* % og Tyskland [0-10]* %). Tilsvarende har Instrumentarium, som ganske vist er til stede på alle markeder, højere markedsandele i Spanien ([60-70]* %) end i Frankrig ([40-50]* %) eller Portugal ([30-40]* %). Det samme gælder for andre producenter: Siemens har kun en markedsandel i Det Forenede Kongerige på [5-10 %]*, mens andelen er [20-25 %]* i Irland, og [5-10 %]* i Spanien sammenholdt med [50-55 %]* i Portugal. Tilsvarende har Philips en [20-25 %]* markedsandel i Frankrig, men kun [5-10 %]* i Spanien og Det Forenede Kongerige.

(71) Disse forskellige markedsstrukturer, selv mellem nabolande, peger i retning af, at konkurrencevilkårene varierer betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat. Især er der ikke noget der tyder på, at en gruppe af medlemsstater kan betragtes som et klart geografisk marked. Disse forskelle i markedsandele på tværs af medlemsstaterne genfindes også i et tilsvarende omfang på markedet for CC-monitorer.

Prisforskelle i medlemsstaterne

(72) Den anmeldende part fremfører, at forskellene i listepriserne skyldes forskellige rabatordninger i hvert land: der hvor listepriserne er relativt højere i én medlemsstat, opvejes dette af større rabatter.

(73) Kommissionen fandt imidlertid, at der er forskelle i transaktionspriserne. Navnlig når man analyserer den anmeldende parts oplysninger(51), opvejer selv de tydelige rabatter, som anvendes i hvert land, ikke disse prisforskelle. Nedenstående tabel, hvor GE's listepriser og gennemsnitlige rabatter er opsummeret for nogle medlemsstater, viser, at der er lande med ens listepriser, men med forskellige gennemsnitlige rabatter, hvilket indikerer, at de endelige salgspriser er forskellige. F.eks. er listepriserne for DASH 2000 i [...]*højere end i [...]*, mens den gennemsnitlige rabat er lavere, hvilket fører til en højere slutpris. Samme mønster går igen for andre produkter og lande, hvilket understøtter den konklusion, at de endelige salgspriser rent faktisk varierer fra land til land.

Tabel 2

>TABELPOSITION>

Kilde: Den anmeldende part. (*) Solar 8000.

(74) Disse forskelle i prisen over for slutkunder bekræftes også af uafhængige undersøgelser(52), hvor gennemsnitspriserne beregnes for multiparameter patientovervågningssystemer og for alle mærker i Europa. Resultaterne viser betydelige prisforskelle, der varierer fra 16 % til 32 % mellem enkelte lande, som f.eks. Frankrig eller Spanien og Det Forenede Kongerige.

Distribution og eftersalgsservice

(75) Som anført ovenfor i afsnittet om produktmarkeder er f.eks. eftersalgsservice, vedligeholdelse og oplæring nøglefaktorer, der afgør den endelige købsbeslutning. Den anmeldende part har ligeledes peget på betydningen af dette spørgsmål og har anført, at lokal distribution, herunder eftersalgsservice, synes at være nødvendig for at blive en effektiv konkurrent i det pågældende land. Dette behov for service er blevet bekræftet af Kommissionens markedsundersøgelse, hvor det sammen med specifikation og kvalitet er faktorer som eftersalgsservice, løbende vedligeholdelse, oplæring og kapacitet til at tilbyde vedligeholdelse og service i hele produktets levetid, der værdsættes højest af kunderne, når de skal træffe den endelige købsbeslutning(53).

(76) Desuden er de fleste små konkurrenter, der er aktive inden for intensiv patientovervågning, ikke til stede i alle medlemsstaterne, hvilket er en klar indikation af de vanskeligheder, der er ved at skabe et tilstrækkeligt pålideligt net for eftersalgsservice selv gennem tredjemand. Omvendt er de vigtigste udbydere til stede på alle de store markeder(54) som et minimum. Imidlertid kan deres distributionsstruktur variere afhængigt af landene. F.eks. sælger Instrumentarium direkte til slutkunder i lande som [...]*, samtidig med at selskabet sælger nationalt gennem forhandlere i nabolande. I den henseende har Kommissionen ikke fundet forhold, som kunne tyde på, at en gruppe af medlemsstater kunne udgøre et klart afgrænset geografisk marked.

(77) Kommissionen er i lyset af disse faktorer nået frem til den konklusion, at hver enkelt medlemsstat udgør et særskilt relevant geografisk marked.

2. Anæstesiudstyr

(78) I sag COMP/M.2861 - Siemens/Drägerwerk/JV konkluderede Kommissionen, at det geografiske marked for anæstesiudstyr var nationalt. Nøgleargumenter til støtte herfor var det forhold, at parterne havde meget forskellige markedsandele i de enkelte EØS-lande, og at de havde forskellige konkurrenter i de enkelte lande, at de fleste konkurrenter kun opererede i en eller to medlemsstater, at en lokal salgs- og servicestruktur var af yderste vigtighed for at opnå markedssucces, og at anæstesiudstyr hovedsagelig blev solgt via udbud, hvor kundernes præferencer spillede en vigtig rolle i den endelige købsbeslutning.

3. Kliniske Informationssystemer (KIS)

(79) Som redegjort for ovenfor er KIS primært IT-løsninger, der anvendes som hjælperedskaber for medicinsk udstyr, der skal forbedre dets anvendelsesmuligheder. KIS er et kompliceret IT-system, som skal installeres af eksperter. Installationen kan tage op til 18 måneder og skræddersyes til det enkelte sygehus' behov. Installatøren af KIS-systemet tilbyder også at oplære sygehuspersonalet i brugen heraf. Som sådant er et målrettet salgs-, installations-, vedligeholdelses- og servicenet, der opererer på nationalt grundlag, af stor betydning. I den forbindelse tyder de samme argumenter til støtte for en afgrænsning af det nationale marked for PO- og CC-monitorer på, at det relevante geografiske marked for KIS også er nationalt. Navnlig bør det bemærkes, at salget af KIS går gennem samme salgskanaler som salget af patientmonitorer på nationalt grundlag, og at graden af markedspenetration varierer på tværs af de forskellige EØS-medlemsstater.

4. Mobile C-buer

Tilstedeværelse i de enkelte medlemsstater

(80) Ifølge den anmeldende parts oplysninger varierer parternes og konkurrenternes markedsstilling betydeligt i de forskellige medlemsstater(55).

(81) F.eks. har Instrumentarium med udgangspunkt i tallene for 2002 en stærk markedsstilling på området for low-end C-buer i Finland ([50-60]* %), Danmark ([30-40]* %), Tyskland ([30-40]* %) og Belgien ([30-40]* %), mens markedsandelene i nogle andre medlemsstater er meget lavere. F.eks. er dens markedsstilling i Italien ([10-20]* %), Norge ([10-20]* %) og Frankrig ([0-10]* %) meget svagere end i nogle af de medlemsstater, som den ikke solgte til overhovedet ([...]*) i 2002. Disse forskelle i markedsandele gælder for de vigtigste konkurrenter såvel i segmentet low-end som vaskulære C-buer. Desuden er en række mindre konkurrenter aktive i nogle medlemsstater, navnlig Italien, Portugal, Spanien og Grækenland(56). Nedenstående tabel viser nogle af forskellene for parterne og deres vigtigste konkurrenter.

Tabel 3

Low-end C-buer: markedsandele 2002

>TABELPOSITION>

Kilde: Den anmeldende part.

Tabel 4

Vaskulære C-buer: markedsandele 2002

>TABELPOSITION>

Kilde: Den anmeldende part.

Prisforskelle i medlemsstaterne

(82) Undersøgelsen har vist, at der er betydelige prisforskelle mellem medlemsstaterne, hvilket peger på nationale markeder. De priser, der henvises til i punkt 83, er blevet indhentet hos GE og er baseret på de gennemsnitlige nettopriser opdelt på lande ved direkte salg af GE's mobile C-buer, nemlig en grundmodel fra 2002.

(83) F.eks. varierer prisen for GE's produkt [...]*, fra [...]* EUR i Tyskland til [...]* EUR i Norge (prisforskel på [15-20]* %). Med udgangspunkt i basiskonfigurationen på [...]*(57), f.eks. i Tyskland, er produktet prissat til [...]* EUR og til sammenligning i Italien til [...]* EUR og i Norge til [...]* EUR (prisforskel op til [25-30]* %). Tilsvarende gør der sig betydelige prisforskelle gældende på [...]* fra [...]* EUR i Tyskland til [...]* i Italien og [...]* EUR i Norge (prisforskel op til [40-45]* %)(58).

Distribution og eftersalgsservice

(84) Markedsundersøgelsen har bekræftet, at for så vidt angår vaskulære og low-end C-buer, er eftersalgsservice, vedligeholdelse og oplæring vigtige faktorer for den endelige købsbeslutning. Andre virksomheder understreger, at en lokal udbyder bliver nødt til bl.a. at tilbyde eftersalgsservice, før han anses for at være en troværdig udbyder i det pågældende land(59).

(85) Ud over produktspecifikationer og kvalitet betragtes eftersalgsservice, løbende vedligeholdelse, oplæring og kapacitet til at tilbyde vedligeholdelse og service over hele produktets levetid som vigtige, når den endelige købsbeslutning skal træffes. Markedsundersøgelsen har vist, at oplæring af personale anses for at være et vigtigt element, men graden af den nødvendige oplæring er forskellig. Den anmeldende part erkender, at det f.eks. i Sverige er nødvendigt med en høj grad af oplæring af in-house-teknikere(60).

(86) Resultaterne af markedsundersøgelsen indikerer, at service skønnes at udgøre op til 10 % af produktets slutpris på årsbasis, men med betydelige variationer mellem medlemsstaterne(61). Derfor udgør det også en ikke ubetydelig del af udbyderens indtægter. I Italien, hvor kundernes omkostninger ved GE's service på C-buer forekommer at være de højeste (op til [10-20]* % pr. år af den oprindelige pris for udstyret), servicerer GE selv [40-60]* % af sine C-buer. Af Instrumentariums interne dokumenter fremgår det ligeledes, at servicering udgør omkring [10-20]* % af virksomhedens salg i Europa af billedsystemer til diagnose, og identificerer [...]* som fokusmarkeder for dens nye strategi vedrørende servicekontraktaktiviteter(62). GE forhandler direkte til alle EØS-medlemsstater, hvorimod Instrumentarium bruger forhandlere i [...]*.

(87) I relation til nærværende beslutning udgør hver enkelt medlemsstat et særskilt relevant geografisk marked.

5. Mammografiapparater

Tilstedeværelse i de enkelte medlemsstater

(88) Kommissionens markedsundersøgelse har vist, at markederne for mammografiapparater er nationale i udstrækning, idet adskillige faktorer, som generelt accepteres som indikatorer for et geografisk markeds nationale dimension, er til stede.

(89) Ifølge den anmeldende parts tal(63) og Kommissionens beregning af markedsandelene varierer GE's og Instrumentariums relative markedsstilling betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat. De øvrige vigtigste multinationale konkurrenters markedspenetration, som f.eks. Siemens, Philips, eller Planmed og Hologic/Lorad, varierer også alt efter medlemsstat.

(90) F.eks. havde GE i 2002 en markedsandel på over [40-50]* % i Belgien, Tyskland, Grækenland og Portugal, men kun [10-20]* % i Nederlandene. Tilsvarende havde Instrumentarium en markedsandel på over [40-50]* % i Finland og Norge, [10-20]* % i Italien, men kun [0-10]* % i Tyskland. Desuden havde GE ikke noget salg i Danmark, Finland, Sverige og Norge, mens Instrumentarium ikke var til stede eller havde markedsandele på under [0-10]* % i Østrig, Tyskland, Irland og Portugal.

(91) Tilsvarende varierer parternes konkurrenters tilstedeværelse betydeligt fra medlemsstat til medlemsstat. Selv om Siemens generelt er repræsenteret i hele EØS-området, dog med forskellig markedsdeltagelse i de enkelte medlemsstater, opererer alle de øvrige konkurrenter, som f.eks. Planmed, Hologic, Philips, Giotto og Metaltronica, kun i et fåtal medlemsstater.

Prisforskelle i enkelte medlemsstater

(92) Kommissionens markedsundersøgelse har vist, at private og offentlige kunders indkøb foregår lokalt, og at producenterne er i stand til at anvende forskellige priser på nationalt niveau.

(93) GE har nationale prislister for sine produkter, der udviser betydelige prisforskelle i forskellige medlemsstater (64): GE's listepriser er betydeligt højere f.eks. i [...]* end i [...]*, [...]* og [...]*. Og de er endnu lavere i Spanien. Instrumentarium har brugt prislister gældende for EØS i de seneste år, men anvender differentierede rabatter til sine forhandlere afhængigt af land. Disse rabatter varierer fra [...]* % til næsten [...]* %(65).

Regionale eller nationale distributionsnet

(94) Den distributionsstrategi, som den enkelte part følger, varierer også fra land til land. GE og Instrumentarium sælger direkte til slutkunderne i visse lande, mens de benytter sig af forhandlere i andre lande. F.eks. sælger Instrumentarium [90-100]* % af sine mammografiapparater via forhandlere(66) i [...]* men [...]* (kun [20-30]* % af salget foregår via forhandlere), [...]*og [...]* ([80-90]* % via forhandlere), [...]* og [...]*. Disse forhandlere er uafhængige virksomheder, som opererer i en given medlemsstat eller i en region i en medlemsstat. Dette er med til at fremhæve mammografiapparat-markedernes lokale præg.

(95) GE plejede kun at sælge via forhandlere i [...]*. Den ophørte med at sælge gennem sine [...]* forhandlere i 2001 og opkøbte sin irske forhandler i begyndelsen af 2003. Som følge heraf sælger GE i dag sine mammografiapparater til slutkunder via sit eget salgsnet.

Distribution og eftersalgsservice

(96) Kommissionens markedsundersøgelse har vist, at forholdet mellem kunde og leverandør primært kommer i stand på nationalt niveau. Den enkelte mammografiproducents salgstal og penetration på et givet nationalt marked afhænger helt afgørende af salgsindsatsen og af det personale, som findes til at tilbyde eftersalgsservice direkte til sygehuse og privatpraktiserende læger. Oplæring og vedligeholdelsesservice tilbydes generelt af producenterne og aftales normalt i forbindelse med købet af udstyret(67).

(97) Ved købsbeslutningen på sygehuset eller i private organisationer, eller når der skal tages stilling til, hvilke krav der skal stilles i forbindelse med udbuddet, er det af særdeles stor betydning, at producenten er kendt for og har et godt omdømme hos beslutningstagerne. Købsbeslutningen træffes i de fleste medlemsstater af sygehusadministrationens indkøbsafdeling eller af private organisationer efter samråd med de læger, der er fortrolige med dette udstyr, nemlig radiologerne. Lægernes krav, behov og prioriterede anvendelsesområder er af afgørende betydning ved købsbeslutningen. Det er grunden til, at producenterne præsenterer deres udstyr på fagmesser og medicinske kongresser og plejer kundekontakter med praktiserende læger.

(98) Resultaterne af undersøgelsen bekræfter, at kunder stiller stadig større krav til salgs- og servicemedarbejdernes faglige viden. Kunder anser det nemlig for meget vigtigt, at producenterne er i stand til at tilbyde eftersalgsservice og løbende vedligeholdelse over hele udstyrets levetid. Lokal forhandlerservice er især nødvendig for kunder til mammografiapparater, fordi mange privatpraktiserende læger og privatklinikker opererer lokalt og hører til blandt køberne af disse apparater.

(99) Desuden er GE og Instrumentarium, samt andre konkurrenter, ikke til stede i alle medlemsstater. Dette indikerer, at der er visse vanskeligheder forbundet med at opnå et pålideligt eftersalgsservicenet, selv gennem tredjemand. F.eks. er GE ikke aktiv i [...]*, [...]*, [...]* og [...]*, mens Instrumentarium ikke er til stede i [...]* og [...]*.

Konklusion

(100) I lyset af ovennævnte elementer understøttet af Kommissionens markedsundersøgelse anses de geografiske markeder for mammografiapparater med hensyn til deres omfang for at være nationale markeder.

C. FUSIONENS FORENELIGHED MED FÆLLESMARKEDET

A. Horisontale virkninger

1. Patientmonitorer

1.1. Perioperative patientmonitorer

Generelle markedsforhold

(101) Eksterne undersøgelser(68) tilvejebragt af den anmeldende part understreger, at markedet for perioperative monitorer har undergået adskillige ændringer i de forskellige europæiske lande i de seneste få år. Markedet er blevet et stabilt og modent marked(69), hvor prisstrategi, teknologisk innovation og konsolidering er blevet afgørende faktorer.

(102) Perioperative patientmonitorer er differentierede produkter. De produkter, som de forskellige leverandører udbyder, udviser forskellige styrker og svagheder afhængigt af kundernes præferencer. Dette gælder også for de tilfælde, hvor sygehuse dækker deres behov for disse produkter via udbud. Produktpræferencerne kommer til udtryk via detaljerede tekniske specifikationer og begrænser således kredsen af de produkter, der kan komme på tale. Ifølge Kommissionens undersøgelser spiller anæstesilægerne som primære brugere af dette udstyr i de fleste lande en nøglerolle ved udvælgelsen af en perioperativ monitor.

(103) Overordnet betragtet ønsker sygehusene at opnå lavere priser, men sygehusenes krav til tekniske specifikationer spiller alligevel en stor rolle i deres købsbeslutninger. Det er årsagen til, at sygehuse tildeler indkøbskontrakter på basis af princippet om den "mest økonomisk fordelagtige" pris, som sætter dem i stand til at udvælge produkter primært på basis af deres kvalitet og ydeevne, snarere end udelukkende på basis af et tilbud baseret på "laveste pris". Desuden er de tekniske specifikationer, som kunderne kræver, blevet mere og mere komplekse og krævende for producenterne. Ikke alene er multiparameter monitorer nu blevet standardpraksis på det perioperative område, men producenterne har også tilført deres monitorer nye features og egenskaber som et resultat af efterspørgslen efter sofistikerede målinger fra sygehusenes side og især fra anæstesilægernes side(70). Den seneste innovative udvikling omfatter nye parametre til måling af anæstesidybde og anæstesis virkninger på hjernen, som er ved at blive stadig vigtigere for brugerne(71). Også computerteknologi er blevet et vigtigt element i disse produkter med opgradering eller udvikling af ny software, der er specifikt tilpasset til operationsstuen for at forbedre kvaliteten af anæstesitallene.

(104) Endelig har markedet været inde i en periode præget af stærk konsolidering. Ifølge Frost & Sullivan ("F& S") "er det reelt kun nogle få markedsaktører, som har kontrol over det meste af markedet, og de øvrige aktører synes at koncentrere deres ressourcer mere omkring enkeltlande, eller sågar om andre markeder"(72). Mere generelt anfører F& S, at det europæiske marked for anæstesi- og respiratorisk udstyr (herunder markedet for perioperative monitorer) er et modent marked, hvor selv en lille markedsandelsgevinst kan være af stor betydning(73).

Markedsandele

(105) Ifølge den anmeldende parts oplysninger i CO-formularen vil fusionen resultere i følgende markedsandele i forbindelse med perioperative monitorer:

Tabel 5

Perioperative patientmonitorer

>TABELPOSITION>

Kilde: Den anmeldende part.

(106) Den anmeldende part anslår således fusionspartnernes fælles markedsandel i EØS i 2002 til [40-50]* %, hvor markedsandelen i 2000 var [40-50]* % og i 2001 [40-50]* %, hvor de små konkurrenter udgjorde en væsentlig del af markedet ([10-20]* %, men [30-40]* % og derover på nogle nationale markeder).

(107) Ifølge den anmeldende part(74) har man på grund af manglende pålidelige og offentligt tilgængelige kilder baseret disse markedsandelsberegninger på egne estimater og inddraget to kilder: salget af patientmonitorer og salgsdataene fra European Co-ordination Committee of the Radiological Electromedical Industry ("COCIR"), som er en sammenslutning af fem medicinudstyrsselskaber (Instrumentarium, Dräger, GE, Philips og Siemens). Det er imidlertid den anmeldende parts opfattelse, at COCIR undervurderer de små konkurrenters salg med omkring [30-40]* % på det perioperative marked. Det forklares, at man således har justeret dataene i overensstemmelse hermed, og at dette tal i nogle lande blev tilpasset, så det afspejlede nationale forskelle.

(108) Men på trods af den anmeldende parts påstand om, at små producenter tegner sig for omkring [20-30]* % af EØS-markedet (og for [30-40]* % på nogle store nationale markeder), tyder eksterne markedsundersøgelser(75) på betydeligt lavere markedsandele for små konkurrenter og følgelig højere markedsandele for parterne.

(109) Set i lyset af de forskelle, der hersker mellem partnernes skøn og eksterne markedsundersøgelser, har Kommissionen foretaget egne beregninger af markedsandelene baseret på salgstallene for perioperative monitorer, som den har fået under undersøgelsen og af de selskaber, som den anmeldende part har udpeget som konkurrenter på det relevante marked(76). Kommissionen anmodede også parterne og deres konkurrenter om en opdeling af deres salg på direkte salg til slutkunder og salg til forhandlere, samt et skøn over disse forhandleres avancer. Disse tal blev brugt til at beregne hver enkelt aktørs salg af perioperative monitorer til slutbrugere(77).

(110) Fusionen medfører betydelige sammenlægninger af markedsandele på nogle nationale markeder. Det giver følgende billede for 2000, 2001 og 2002:

Tabel 6

Perioperative monitorer: Kommissionens undersøgelser*

>TABELPOSITION>

Kilde: Kommissionens undersøgelse.

Tabel 7

>TABELPOSITION>

Kilde: Kommissionens undersøgelse.

Tabel 8

>TABELPOSITION>

Kilde: Kommissionens undersøgelse.

(111) Parternes skøn over markedsandele i CO-formularen er således betydeligt lavere end de markedsandele, som forfatterne af eksterne undersøgelser om det europæiske marked, som Kommissionen har kendskab til, og Kommissionens egen markedsundersøgelse, har skønnet.

(112) Fusionen vil derfor samle to af de fire største udbydere af perioperative patientmonitorer i EØS. I EØS vil fusionsparterne blive den førende udbyder af perioperative patientmonitorer med kun to konkurrenter tilbage af en vis størrelse, nemlig Philips og Siemens.

(113) Den anmeldende part argumenterer(78), at selv hvis man tager udgangspunkt i Kommissionens tal, resulterer dens markedsstilling ikke i en dominerende stilling, idet overlapningen er minimal, og GE har en markedsandel i EØS på ca. [5-10]* % i 2002, efter Philips og Siemens. Derudover har Instrumentarium i forbindelse med markedsundersøgelsen anfægtet Kommissionens foreløbige skøn over den samlede størrelse af markedet for perioperative patientmonitorer, idet virksomheden har argumenteret, at disse ikke svarede til skønnene fra de offentligt tilgængelige eksterne undersøgelser. Imidlertid er Kommissionens skøn i overensstemmelse med F& S' skøn(79).

(114) På basis af Kommissionens undersøgelse vil parternes markedsstilling på nationalt plan i realiteten vise en minimal overlapning i et vist antal lande, hvor GE ikke havde nogen aktivitet eller kun et ubetydeligt i 2002 ([...]*(80)).

(115) Parternes samlede markedsandele vil imidlertid ligge tæt på eller over 50 % med en overlapning på mindst 5 % i en række lande. På nationalt plan vil fusionen give betydelige samlede markedsandele(81), navnlig i Frankrig ([...]*), Tyskland ([...]*), Spanien ([...]*), Sverige ([...]*), og Det Forenede Kongerige ([...]*)(82).

(116) I det mindste i de lande, hvor de samlede markedsandele overstiger 50 % (Frankrig, Spanien, Sverige og Det Forenede Kongerige), kan de samlede markedsandele i sig selv være et bevis på eksistensen af en dominerende stilling, navnlig set i lyset af det forhold, at den fusionerede enhed vil være dobbelt så stor som sine to hovedkonkurrenter, nemlig Philips og Siemens. I Tyskland tyder den fusionerede enheds samlede markedsandel på godt 40 % og et stykke over markedsandelene for de to vigtigste konkurrenter, Siemens og Philips, på en dominerende stilling

(117) Ifølge den anmeldende part vil en eliminering af Instrumentarium som en selvstændig enhed, på trods af denne samlede andel, ikke føre til skabelsen af en dominerende stilling på disse markeder på grund af følgende faktorer(83):

a) markedet er karakteriseret ved intens konkurrence, hvor GE ikke er nogen stor aktør på det perioperative område og ikke er nogen stor konkurrent til Instrumentarium

b) både større konkurrenter og mindre aktører vil forhindre ethvert hypotetisk forsøg fra den fusionerede enheds side på at sætte priserne i vejret

c) der vil fortsat udgå et konkurrencepres fra sygehusene, som betragtes som magtfulde købere.

Købsprocesser

(118) De fleste køb af perioperative patientmonitorer i Frankrig, Tyskland, Spanien, Sverige og Det Forenede Kongerige sker via udbud. I disse lande er en stor del af sygehusene offentligt ejede(84) og er som sådanne underlagt regler for offentlige udbud. Som det fremgår af de udbudsdata, som den anmeldende part og dennes konkurrenter har stillet til rådighed, synes også privatklinikker at foretrække udbud. Som følge heraf skønner den anmeldende part, at andelen af det salg, som sker via en udbudsprocedure, ligger på mellem 60 % til 100 %, afhængigt af den pågældende medlemsstat(85).

(119) Kunder beskriver beslutningsprocessen omkring lancering af udbud for patientmonitorer generelt på følgende måde. Ved købsbeslutningerne inddrages typisk de klinikere, som arbejder på den medicinske afdeling, hvor monitorerne skal anvendes. De omfatter også i større eller mindre omfang sygehusenes biomedicinere, der er ansvarlige for vedligeholdelse af udstyret, samt det administrative personale, som har ansvaret for sygehusets finansielle drift. Det er behovet for nyt udstyr, som udløser et køb af nyt apparatur. For så vidt angår perioperative patientmonitorer, har en rundspørge blandt kunderne bekræftet, at dette primært sker via anæstesilæger, som primært bruger dette udstyr, navnlig på operationsstuen. De er derfor hovedansvarlige for at opstille kravene til de tekniske specifikationer, som monitorerne skal overholde. Afhængigt af det enkelte land udløses købsbeslutningen dernæst af hospitalsdirektøren(86) eller af et økonomisk udvalg(87), eller af et udvalg af medicinske specialister(88), men i alle tilfælde efter forhandlinger med de læger og det medicinske personale, som har brug for udstyret.

(120) Eftersom sygehusene primært lægger stor vægt på kvaliteten og produkternes specifikationer, når de foretager et valg, er det ikke normalt sådan, at det vindende tilbud går til den tilbudsgiver, som har den laveste pris, men derimod til den udbyder, som bedst opfylder det enkelte sygehus' behov både ud fra tekniske og økonomiske hensyn. Som det blev bemærket i nr. 103, tildeles der indkøbskontrakter på basis af princippet om det "mest økonomisk fordelagtige tilbud", og ikke ved at følge princippet om "laveste pris".

(121) De kvalitative krav fastlægges for det meste af anæstesilægerne med detaljerede tekniske specifikationer, som dermed begrænser det relevante produktsortiment alt efter deres præferencer. Udbyderne reagerer på udbuddet ved at fremsende tilbud, og sygehusene vælger dernæst den udbyder, som bedst opfylder deres krav på basis af de forskellige kumulative kriterier. Ifølge markedsundersøgelsen er følgende kriterier de vigtigste, når der vælges monitor, med små variationer på tværs af landene(89): produktets kvalitet og specifikationer, pris, teknisk service (oplæring og eftersalgsservice, vedligeholdelse over hele produktets levetid), samt udbyderens evne til at udtænke og udvikle nye produkter. Omvendt spiller en producents evne til også at tilbyde anæstesiapparater en meget begrænset rolle i den endelige beslutning(90).

Faktisk konkurrence

(122) I dette tilfælde påvirker det forhold, at indkøb for det meste foregår via en udbudsprocedure i de forskellige medlemsstater, ikke i sig selv værdien af markedsandelene som en stærk indikation af den fusionerede enheds markedsstyrke. Markedsundersøgelsen har vist, at i hver af de pågældende medlemsstater er værdien af hver enkelt kontrakt vundet i udbud i gennemsnit relativt lav, og antallet af udbud om året på området perioperative monitorer er relativt højt(91). Derudover er en kundespecificering på dette marked relativt begrænset, eftersom udbudsspecifikationerne allerede er afgørende for, om en given udbyder vil afgive bud eller ej. Endelig er der ikke væsentlige variationer i størrelsen af markedet for perioperative monitorer. Det gælder især i Frankrig, Tyskland, Spanien, Det Forenede Kongerige og Sverige. Desuden er der ikke væsentlige forskelle i de vigtigste konkurrenters markedsandele(92) mellem 2000 og 2002.

(123) Desuden er markedet for perioperative monitorer ikke væsentligt forskelligt fra et normalt differentieret produktmarked. Selv om produkterne indkøbes via en udbudsproces, afspejler kundernes præference sig i udbuddets tekniske specifikationer, som igen er afgørende for antallet af mulige udbydere. Kunder har individuelle præferencer for specifikke apparater og vil først overveje at skifte til en anden model i tilfælde af en mere eller mindre markant forhøjelse af priserne (i forhold til konkurrenterne). Den forholdsvis tætte substitution mellem de forskellige produkter selv inden for ét og samme relevante produktmarked, udgør derfor en væsentlig konkurrenceparameter på disse markeder og bestemmer i vidt omfang de pågældende udbyderes markedsstilling. Markedsandele indeholder således vigtige oplysninger, idet de afspejler kunders reelle købsbeslutninger i et givet år.

(124) Kommissionen deler følgelig ikke den opfattelse, at markedsandele er uden betydning på dette specifikke marked.

(125) For at vurdere, hvorvidt de fusionerende parters markedsandele overvurderer eller undervurderer deres markedsstyrke, har Kommissionen foretaget med en tilbundsgående analyse af karakteren af konkurrencen på dette udbudsmarked. For det første har man set nærmere på, hvor hyppigt de forskellige markedsaktører er stødt på hinanden ud fra den antagelse, at konkurrencen inden for disse udbud bestemmes af de tilstedeværende konkurrenters antal og identitet. For det andet analyseres substitutionstætheden nærmere både ud fra en kvalitativ og kvantitativ synsvinkel, idet konkurrencen på et differentieret produktmarked er jo mere intens, desto tættere substitutter konkurrenterne er. Endelig forsøgte Kommissionen på basis af de tilgængelige data at fastslå den foreslåede transaktions mulige prisvirkning.

GE's positionering på det perioperative marked

(126) Den anmeldende part hævder, at GE ikke er en stor aktør på det perioperative område, og som sådan ikke væsentligt påvirker Instrumentariums nuværende stilling(93). I henhold til den anmeldende part er GE og Instrumentarium derfor ikke tætte konkurrenter på markedet for perioperative monitorer(94). Det hævdes derfor, at markedsandelene overvurderer transaktionens konkurrencevirkning.

(127) Den anmeldende part henholder sig bl.a. til GE's produktsortiment og virksomhedens markedspositionering, der primært er fokuseret på området for intensiv behandling. Den anmeldende part erkender imidlertid, at GE tilbyder flere forskellige typer monitorer til brug på det perioperative område (Solar 9500, Solar 8000M og DASH Series(95)), og at hver af dem frembyder visse styrker sammenholdt med konkurrenternes produkter. GE's udbudspalet inkluderer således en bred vifte af monitorer, fra low- til high-end, med parametre og funktionaliteter, der er specifikt tilpasset dette marked. Ifølge flere markedsdeltagere er GE førende på markedet med hensyn til forskning og udvikling inden for perioperative monitorer(96). Derfor diskvalificerer det forhold, at GE er en stærkere aktør på området for intensivbehandling, ikke GE som en af de fire store udbydere af perioperative monitorer.

(128) Den høje anseelse, GE's monitorer nyder på det perioperative område, bekræftes yderligere af eksterne undersøgelser. T for G understreger således, at for så vidt angår opfattelsen af parternes produkters image, "har GE- Marquette et relativt højt image inden for anæstesi"(97). Frost & Sullivan har også medtaget GE i det andet lag af konkurrenter side om side med Philips og Siemens, hvor Instrumentarium befinder sig i første lag(98).

(129) De sygehuse, der var medtaget i Kommissionens markedsundersøgelse, finder generelt, at GE, Instrumentarium, Siemens og Philips alle leverer perioperative patientmonitorer af sammenlignelig kvalitet. I alle lande anser de adspurgte GE's monitorer for at være monitorer af høj kvalitet på operationsstuer, og i nogle medlemsstater scorer GE's monitorer højest, for så vidt angår specifikationer(99). I gennemsnit rangerer alle fire store leverandører på samme høje niveau i de forskellige berørte lande.

(130) Disse elementer modsiger den anmeldende parts postulat om, at GE ud fra et kvalitativt synspunkt hverken skal anses for at være en stor aktør eller en tæt konkurrent til Instrumentarium.

Statistisk analyse gennemført af Kommissionen

(131) For at vurdere konkurrenceintensiteten mellem de fusionerende parter har Kommissionen gennemført en række statistiske analyser baseret på de udbudsdata, som Instrumentarium, GE, Dräger, Philips og Siemens har fremsendt. De af Siemens fremsendte data kunne ikke anvendes for denne type analyse. Tilbudsgiverne i de enkelte udbud blev identificeret i 3355 tilfælde i hele EØS over de seneste fem år. I nedenstående analyse medtog Kommissionen eksempler på udbud, som blev vundet enten af GE (det være sig direkte eller via Dräger), Instrumentarium eller Philips, således at analysen blev repræsentativ.

(132) Kommissionen analyserede først, hvor tit de fusionerende parter mødte hinanden i disse 3355 udbud. Under den antagelse, at udbydere udvælger de udbud, som de deltager i, således at et firma ikke byder, hvis det ikke mener at have nogen chance for at vinde, gælder det, at jo oftere to virksomheder står ansigt til ansigt i et givet land i forhold til andre potentielle udbydere, desto mere sandsynligt er det, at deres produkter kan betragtes som tætte substitutter - i det mindste set fra sælgers perspektiv. Derudover er en udbyders tilstedeværelse begrænset af de tekniske specifikationer, som sygehuset opstiller, hvilket således begrænser antallet af konkurrenter, som potentielt kan vinde udbuddet.

(133) På EØS-niveau ser det ud til, at de fusionerende parter mødtes i [50-60]* % af tilfældene. Desuden havde de ingen konkurrent i [20-30]* % af tilfældene og kun en enkelt konkurrent i [20-30]* % af tilfældene. Når man ser på konkurrenternes identitet, viser det sig, at i [30-40]* % af tilfældene, uanset hvor mange konkurrenter der var involveret, var de fusionerende parter hverken oppe imod Siemens eller Philips, men kun forskellige mindre aktører. Dette synes at antyde, at fusionen vil kunne medføre en reduktion i antallet af betydende aktører fra to til én i én licitation ud af tre.

(134) Det konkurrencepres, som de fusionerende parter lagde på hinanden, fremgår også af udbudsdataene(100) fra Philips: denne vandt [70-80]* % af de udbud, hvor hverken GE eller Instrumentarium deltog, [60-70]* % af dem, hvor kun Instrumentarium deltog, [50-60]* % af de udbud hvor kun GE deltog, og kun [30-40]* % af dem, hvor både GE og Instrumentarium var til stede. Derfor er der noget, der tyder på, at Instrumentarium byder lavere, når GE også deltager. Samtidig synes Philips at byde lavere, når både Instrumentarium og GE deltager. De fusionerende parter lægger således i fællesskab et stærkere konkurrencepres på Philips.

(135) På nationalt niveau er der stærke kontraster fra land til land.

(136) For så vidt angår det tyske marked, tyder resultaterne på, at GE lagde langt det største konkurrencepres på Instrumentarium. Begge var oppe mod hinanden i [70-80]* % af alle de undersøgte 432 udbud. Dette tal kan overvurdere(101) andelen af udbud, hvor begge parter rent faktisk stod over for hinanden i Tyskland, idet det ikke har været muligt at bruge de udbudsdata i denne analyse, som Siemens har givet. I realiteten er Tyskland det nationale marked, hvor Siemens' omsætning er højest. Ikke desto mindre står ovennævnte tal i stærk kontrast til tallene for Philips eller Siemens: Phillips deltog kun i udbud mod Instrumentarium i [10-20]* % af tilfældene og Siemens i [20-30]* % af tilfældene.

(137) Desuden afslørede den statistiske analyse af udbudsdataene, at de fusionerende parter ikke havde nogen anden konkurrent i [40-50]* % af de udbud, hvor de selv begge deltog(102), og kun en enkelt konkurrent i yderligere [30-40]* % af disse udbud. Det betyder, at de fusionerende parter kun bliver konfronteret med én eller ingen konkurrent i [70-80]* % af de udbud, de begge deltager i. Desuden viser det sig, at i [80-90]* % af tilfældene er denne yderligere konkurrent hverken Siemens eller Philips, men en mindre betydende aktør. Disse tal peger på, at i betragtning af tekniske specifikationers virkning på tilstedeværelsen af konkurrenter i udbuddene vil fusionen føre til en reduktion i antallet af betydelige aktører fra to til én i de fleste af de udbud, hvor de fusionerende parter plejede at konkurrere med hinanden.

(138) Også for Spanien tyder tallene på, at GE igen reelt er Instrumentariums største konkurrent. Disse to selskaber står over for hinanden i [60-70]* % af udbuddene (ud af i alt 542 udbud). Men også Siemens er fortsat en tæt konkurrent ([60-70]* %), men mindre end GE, og alle tre virksomheder konkurrerer kun i [40-50]* % af tilfældene. Omvendt konkurrerer Philips relativt uregelmæssigt med Instrumentarium ([30-40]* %). Desuden har de fusionerende parter enten slet ingen eller kun én ekstra konkurrent i [60-70]* % af de udbud, hvor de møder hinanden. I [20-30]* % af disse udbud står de fusionerende parter hverken over for Siemens eller Philips.

(139) Hvad angår Frankrig, synes GE også at lægge det absolut stærkeste konkurrencepres på Instrumentarium: GE konkurrerede med Instrumentarium i [70-80]* % af alle de 1122 analyserede udbud. Omvendt stod Siemens kun over for Instrumentarium i hvert andet udbud ([50-60]* %), og over for Philips kun i under 1 udbud ud af [...]* ([10-20]* %). Alle fire konkurrenter optrådte sjældent sammen ([0-10]* %).

(140) I de øvrige lande tyder tallene på, at GE og Instrumentarium mødtes mere tilfældigt. I Det Forenede Kongerige f.eks. stod GE over for Instrumentarium i [20-30]* % af i alt [...]* udbud, mens Philips konkurrerede med Instrumentarium i næsten hvert andet udbud ([40-50]* %). Alligevel var der blandt de udbud, hvor GE og Instrumentarium optrådte sammen, ikke nogen anden konkurrent i [60-70]* % af tilfældene og kun én anden konkurrent i yderligere [20-30]* % af udbuddene. Det peger på, at der er én eller færre konkurrenter, som står over for de fusionerende parter i [80-90]* % af de udbud, hvor de mødtes.

(141) Der aftegner sig et lignende billede i Belgien (begge parter konkurrerede med hinanden i [10-20]* % af [...]* udbuddene) samt i Finland (de mødtes i [0-10]* % af [...]* udbuddene). I andre EØS-lande var antallet af brugbare udbud for begrænset til, at der kunne drages nogen pålidelige konklusioner. F.eks. synes resultatet i Sverige at pege på, at GE konkurrerede med Instrumentarium en smule oftere ([40-50]* %) end Philips ([30-40]* %) eller Siemens ([30-40]* %). Imidlertid havde Kommissionen kun tilgang til alle de nødvendige informationer til at gennemføre denne analyse for 19 udbud i Sverige over de seneste fem år. Derfor kan der kun uddrages begrænsede resultater af statistisk betydning ud af disse data.

Den anmeldende parts analyse af tabte/vundne udbud

(142) Økonomerne Ridyard, Bishop & Baker ("RBB") har på vegne af den anmeldende part gennemført en analyse af data for tabte/vundne udbud for at underbygge påstanden om, at GE's og Instrumentariums markedsandele ikke afspejler nøjagtigt, og i realiteten overvurderer, den anmeldte transaktions konkurrencevirkninger. Det er den anmeldende parts opfattelse, at "i det omfang, GE udøver en større indflydelse på Instrumentariums adfærd i konkurrencemæssig henseende end på andre leverandører på det relevante marked, vil man kunne forvente at se GE som den næstbedst placerede udbyder i en lang række af de udbud, som er vundet af Instrumentarium og omvendt"(103).

(143) RBB's undersøgelse af tabte/vundne udbud er baseret på [2000-2500]* udbud vedrørende perioperative monitorer, som Instrumentarium har vundet i hele EØS(104) mellem 1998 og 2003(105). Undersøgelsen identificerer den næstbedst placerede udbyder i hvert enkelt af de udbud, som Instrumentarium har vundet, og som de fusionerende parter har haft kendskab til. Den næstbedst placerede udbyder regnes for at være Instrumentariums nærmeste konkurrent.

(144) Den anmeldende part bruger primært denne undersøgelse til støtte for sit argument om, at GE ikke var Instrumentariums nærmeste konkurrent. Imidlertid viser disse data, at GE mellem 1998 og 2003 var den virksomhed, der flest gange var nummer to efter Instrumentarium på markedet for perioperative monitorer i Europa. Ifølge parternes data udgør de udbud i EØS, hvor GE's perioperative monitorer var involveret, og hvor GE var den næstbedst placerede udbyder, [30-40]* % af alle de udbud, som Instrumentarium har vundet, enten når de blev solgt via Dräger, der på det tidspunkt fungerede som eneforhandler for GE ([700-800]*), eller når GE deltog direkte i udbuddet ([100-200]*). Philips' bud lå på andenpladsen i [30-40]* % af udbuddene, og Siemens kom ind som nummer to i [10-20]* % af tilfældene. Andre konkurrenter tegner sig for [10-20]* % af de udbud, hvor de lå på andenpladsen, herunder Datascope, med [0-10]* %.

(145) GE er den virksomhed, der langt hyppigst har ligget på andenpladsen efter Instrumentarium i disse lande: [...]*, [...]* og [...]*(106). GE's monitorer ender mindre hyppigt på andenpladsen end Siemens eller Philips i alle andre lande: Siemens er nummer to i [...]*(107), [...]*, [...]*(108), mens Philips er nummer to i [...]*, [...]*, og i [...]*.

(146) Af de [300-400]* udbud i Frankrig, som parterne havde relevante oplysninger om, endte GE's monitorer på andenpladsen efter Instrumentarium i [50-60]* % af tilfældene, enten når de blev solgt via Dräger ([100-200]* udbud), eller når GE deltog direkte i udbuddet ([0-100]*). Philips var nummer to i [...]* udbud, eller i [10-20]* % af tilfældene, mens Siemens og Datascope kom ind på andenpladsen i [...]* og [...]* udbud. I [300-400]* udbud i Tyskland kom GE's monitorer ind på en andenplads efter Instrumentarium i [70-80]* % af tilfældene, enten når de blev solgt via Dräger ([...]*), eller når GE deltog direkte i udbuddet ([...]*), før Siemens ([...]* - [10-20]* % af tilfældene), og Philips ([...]* - [10-20]* %). I Spanien ([400-500]* datapunkter) er GE nummer to i [60-70]* % af tilfældene enten via Dräger ([200-300]*) eller direkte ([0-100]*). Dvs. betydeligt oftere end Philips ([20-30]* %) og Siemens ([10-20]* %).

(147) Dette synes derfor at pege på, at GE er Instrumentariums nærmeste konkurrent, i det mindste i Frankrig, Tyskland og Spanien. Disse data synes at styrke den antagelse, at den fusionerede enhed, ud over en høj markedsandel på disse markeder, vil have mulighed for i betydeligt omfang at forhøje priserne over for en væsentlig del af dens kunder uden at blive presset fra konkurrenternes side. I en sådan situation vil en overtagelse af den nærmeste konkurrent føre til en væsentligt forringet konkurrence, idet den fusionerede enhed i forbindelse med enhver udbudsrunde vil have mulighed for at sætte sine priser i vejret ud fra en viden om, at den utilfredse kunde vil have en tendens til at købe dens alternative produktlinje.

(148) Den anmeldende part finder imidlertid, at andre faktorer peger i retning af, at GE ikke reelt var Instrumentariums nærmeste konkurrent.

(149) Ifølge den anmeldende part viser mangelen på en systematisk sammenhæng mellem substitutionsmønstrene på tværs af de forskellige lande for det første(109), at der intet specifikt er i de af parterne tilbudte produkters karakteristika. Kommissionen bemærker imidlertid, at selv om der er forskelle med hensyn til valg af mærke på tværs af landene, afspejler dette kun de fortsat forskellige konkurrencevilkår i de enkelte medlemsstater. Desuden forklares det forhold, at Dräger ikke var nærmeste konkurrent i visse lande med, at denne virksomhed har en begrænset tilstedeværelse i den pågældende medlemsstat. Det ser da også ud, som om Dräger i de lande, hvor Dräger ifølge parternes data ikke var nummer to (Belgien, Finland), kun i meget begrænset omfang deltog i disse udbud.

(150) Den anmeldende part argumenterer for det andet(110), at det konkurrencepres, Dräger/GE udøver, er overvurderet i og med, at Dräger i denne periode også aktivt markedsførte andre leverandørers monitorer (som f.eks. Philips) på trods af sin alliance med GE. Kommissionen bemærker imidlertid, at der ikke er noget bevis for, at Dräger aktivt solgte andre producenters monitorer i den periode, hvor den havde en eneforhandlerkontrakt med GE. Som svar på Kommissionens spørgsmål i denne henseende var den anmeldende part kun i stand til at nævne to eksempler på udbud, hvor den mente, Dräger aktivt havde markedsført andre leverandørers monitorer(111). Af de udbudsdata, som Dräger har fremskaffet, fremgår det, at virksomhedens salg af konkurrenternes monitorer faktisk har været af yderst begrænset omfang. Endelig vil disse udbud, selv under den antagelse, at Dräger lejlighedsvis havde budt på andre udbyderes produkter, ikke ændre ved hovedtendensen, som den fremgår af parternes data, eftersom Philips og Siemens hver for sig kun blev betragtet som nummer to i begrænset omfang.

GE-Dräger-alliancen

(151) Den anmeldende part finder ligeledes(112), at GE/Drägers relative succes under alliancen skyldtes Drägers veletablerede anæstesiprodukter, virksomhedens stærke relationer til anæstesilæger og dens salgsinfrastruktur, men derimod ikke GE's styrke inden for perioperative monitorer.

(152) GE gik i alliance med Dräger i marts 1999, hvorved Dräger fik overdraget eneforhandlingen af GE's perioperative monitorer i alle EØS-landene. Alliancen blev dernæst ændret til en ikke-eksklusiv distributionsaftale fra februar til maj 2002, hvor Dräger bekendtgjorde sin nye joint venture aftale med Siemens.

(153) I undersøgelsesforløbet gav den anmeldende part Kommissionen interne dokumenter, der specifikt vedrørte dens kommercielle relationer til Dräger i perioden 1999-2002. Det der overordnet kan udledes af GE's interne dokumenter er, at baggrunden for denne aftale var at gøre det muligt for GE at få adgang til Drägers salgsnet og dennes gode relationer til anæstesilæger. Det skyldes, at GE var kommet ind på markedet i 1998 gennem opkøbet af Marquette og havde behov for at skaffe sig adgang til det perioperative marked via et etableret salgsnet. Ifølge GE's interne dokumenter var der bl.a. to grunde til alliancen: "den ene var distributionen; den anden var at sikre et tættere forhold til anæstesilæger"(113).

(154) Kommissionen erkender, at Drägers tilstedeværelse på markedet i foregående omsætningsled for anæstesiapparater kan have haft en positiv virkning på GE's salg af perioperative monitorer.

(155) De interne dokumenter tydede langt fra på, at GE ikke skulle stå så stærkt inden for perioperative monitorer og samtidig blev det antydet, at denne alliance kunne være en fordel for Drägers markedsstilling i kraft af GE's produkter. Af et internt dokument fra 1999(114) fremgår det således, at Dräger bl.a. ville have [...]*, og at [...]*. Dette tyder derfor på, at Dräger tilsvarende ville drage fordel af GE's patientmonitor-tilbud på markedet for anæstesiapparater i konkurrencen med Datex-Ohmeda.

(156) Kommissionen har under undersøgelsen forsøgt at analysere grundene til, at Drägers kunder havde købt perioperative monitorer i de lande, hvor GE/Dräger optrådte som nummer to i forhold til Instrumentarium. De adspurgte repræsenterede kun et meget lille udsnit, og resultaterne virker modstridende, afhængigt af hvilket land der er tale om. I Tyskland svarede et stort flertal af de adspurgte, at de havde købt GE's monitorer mere på grund af deres egne egenskaber, end fordi de blev solgt af deres udbyder af anæstesiapparater. Omvendt syntes de adspurgte i Spanien at lægge større vægt på, at monitorerne blev leveret af Dräger, mens resultaterne i Frankrig var delte.

(157) Men mere generelt synes undersøgelsen blandt kunderne at modsige GE's påstand om, at det forhold, at virksomheden i forbindelse med udbud fremstod som den virksomhed, der oftest var nummer to på det perioperative område, alene skyldtes Drägers position på markedet for anæstesiudstyr. Faktisk vælger langt den overvejende del af kunderne et specifikt mærke monitorer, fordi de opfylder de krævede tekniske specifikationer. De er også stærkt afhængige af, at udbyderen har et godt salgsnet, så de kan sikres løbende vedligeholdelse og eftersalgsservice. Kunderne indplacerer derudover GE's monitorer blandt de produkter med den højeste kvalitet sammen med produkterne fra Instrumentarium, Philips og Siemens. Omvendt forekommer udbyderens mulighed for også at tilbyde anæstesiapparater ikke at være en vigtig faktor. Kommissionens undersøgelse viser også, at kunderne ved køb af nye perioperative monitorer primært læner sig op ad monitorleverandørens dokumenterede track record og den teknologi, der tilbydes, uanset om de skifter fra en leverandør til en anden.

(158) Set i lyset af ovenstående er der grund til at antage, at GE's stilling på det perioperative område - sammenholdt med andre konkurrenter - når GE byder mod Instrumentarium, skal tilskrives kvaliteten af GE's monitorer og effektiviteten af dens salgsnet gennem Dräger, snarere end blot det forhold, at Dräger også kunne tilbyde anæstesiprodukter og respiratorer. Dette synes også at blive bekræftet af GE's oprindelige bemærkning i anmeldelsen(115), for så vidt angår virksomhedens forhold til Dräger, nemlig at en konkurrents succes med sine produkter på markedet afhænger dels af effektiviteten af dennes salgsnet og dels af dens størrelse.

(159) Den anmeldende part hævder, at GE kun var den næstbedst placerede udbyder i lande, hvor Dräger havde en stærk stilling på markedet for anæstesiapparater og for det meste i forbindelse med udbud, hvor der blev solgt monitorer sammen med anæstesiapparatet. Ikke desto mindre fremlægger virksomheden tal for nogle lande, der ikke viser nogen sammenhæng mellem Drägers markedsandele på markedet for anæstesiapparater og antallet af udbud, hvor GE var næstbedst placerede udbyder efter Instrumentarium. Den anmeldende part hævder således i [...]*, at GE aldrig var næstbedst efter Instrumentarium på trods af, at Dräeger havde en [20-30]* % andel af markedet for anæstesiapparater. Tilsvarende erkender den anmeldende part, at GE aldrig kom ind som nummer to efter Instrumentarium i [...]*, og kun i [0-10]* % af udbuddene i [...]*, på trods af Drägers markedsandele på [20-30]* % og [30-40]* % i de pågældende lande.

(160) Med hensyn til argumentet om, at GE for det meste var næstbedst placerede udbyder i forhold til Instrumentarium, når Dräger ikke bød på enkeltstående monitorer, tager undersøgelsen udgangspunkt i [100-200]* udbud vundet af Instrumentarium i Frankrig og [100-200]* i Spanien(116). I Frankrig hævder den anmeldende part, at af de [0-100]* projekter, hvor Dräger blev udvalgt som nummer to, vedrørte de [70-80]* % udbud i en pakke og de [20-30]* % enkeltstående monitorer. Kommissionen bemærker, at undersøgelsen er baseret på data, som kun repræsenterer en mindre del af alle udbud i Frankrig, hvor Instrumentarium blev identificeret som vinderen ([300-400]*) og GE/Dräger som nummer to ([200-300]*). Desuden erkender også den anmeldende part, at selv når man tager højde for dette begrænsede antal udbud, var GE/Dräger fortsat nummer to efter Instrumentarium, men før alle andre konkurrenter (GE/Dräger [...]*; Siemens, [...]*; Philips [...]*)(117). Ifølge den anmeldende part var Dräger kun næstbedst placeret i Spanien i forbindelse med udbud samlet i en produktpakke, men udgangspunktet er her [100-200]* identificerede bud ud af [400-500]* tidligere identificerede bud.

(161) Parterne blev også bedt om at fremskaffe tal for Tyskland vedrørende udbud på et enkeltstående produkt og på en produktpakke. Her gav parterne [0-100]* eksempler på udbud, hvor Instrumentarium vandt(118). Dräger var næstbedst placeret efter Instrumentarium ikke alene i udbud på en produktpakke ([...]* ud af [...]*, dvs. [80-90]* %) men også i [60-70]* % af de udbud på enkeltstående produkter, som Instrumentarium vandt ([...]* ud af [...]*).

(162) Endelig argumenterer den anmeldende part, at GE's markedsstilling efter udløbet af alliancen med Dräger i februar 2002 er blevet væsentligt forringet, samtidig med at Drägers stilling i det perioperative segment ikke er blevet svækket(119). Den anmeldende part henholder sig til, at GE's salg af perioperative monitorer er faldet i 2002, og at GE i perioden oktober 2002 - marts 2003 kun sjældent blev valgt som næstbedst efter Instrumentarium.

(163) Kommissionen bemærker imidlertid, at GE's relative nedgang i markedsandele i 2002 er uundgåelig i en situation, hvor en leverandørs relationer til sin forhandler forværres, og i mindre omfang er udtryk for Drägers aktiviteter som sådan. Den anmeldende part erkender, at alle udbydere på markedet for perioperative monitorer har brug for engagerede salgsmedarbejdere(120), og at GE's forhold til Dräger er blevet forværret fra februar 2002. Af et internt dokument fremgår det, at GE selv betragtede denne nedgang i markedsandele som et rent og skært "overgangsfænomen"(121).

(164) GE formår i kraft af sin størrelse og finansielle midler at etablere et salgsnet og engagerede salgsmedarbejdere på det perioperative marked. I lyset af GE's stilling på markedet for intensivovervågning og dens tilstedeværelse på andre tilgrænsende markeder for medicinsk udstyr, som f.eks. Kliniske Informationssystemer, vil GE derudover have et stærkt incitament til at fastholde og forøge sine aktiviteter på markedet for perioperative monitorer med det formål at kunne tilbyde kunder hele sortimentet af produkter. Endelig lykkedes det GE, selv i den overgangsperiode, hvor den skulle genetablere sit salgsnet, i 2002 fortsat at fastholde en betydelig markedsandel, navnlig i [...]*, hvor den fortsat er nummer [...]*, i [...]*, [...]*, [...]* og [...]*, og fortsat at deltage i udbud, hvorved virksomheden har været i stand til at udøve et konkurrencepres på andre store udbydere, som f.eks. Instrumentarium. I [...]* var GE endog i stand til at øge sine markedsandele på trods af, at virksomheden ikke havde noget salgsnet der i de foregående år.

(165) Derfor finder Kommissionen, at den midlertidige nedgang i GE's salg ikke kan antages at afspejle det konkurrencepres, som GE har udøvet på Instrumentarium forud for fusionen og sandsynligvis ville have udøvet, såfremt der ikke havde været nogen fusion. Det følger heraf navnlig, at markedsandelene for 2002 kun til dels afspejler GE's faktiske tilstedeværelse på markedet. Som et resultat heraf viser de gennemsnitlige markedsandele for årene 2000, 2001, 2002 bedre de fusionerende parters sandsynlige markedsstilling i de fem betragtede lande (Frankrig, Tyskland, Det Forenede Kongerige, Spanien, Sverige).

Prismæssige virkninger som følge af fusionen

(166) Kommissionen har for bedre at vurdere transaktionens virkning gennemført en række økonometriske analyser og har set nærmere på andres og parternes egne økonometriske undersøgelser.

(167) Kommissionen har gennemført sin egen analyse af fusionens sandsynlige prisvirkninger baseret på de sæt af udbudsdata, som er indsamlet fra parterne og hovedkonkurrenterne. Formålet var at få afdækket den virkning, som Instrumentariums tilstedeværelse har på den pris, som GE/Dräger afkræver sine kunder og omvendt. Kommissionen analyserede tillige data fra Philips og Siemens for at afklare, hvilken virkning GE's og Instrumentariums fælles tilstedeværelse har for priserne på markedet.

(168) Datasættet for denne analyse består af elektroniske filer fremsendt af hver af de fusionerende parter samt af konkurrenter (Philips og Siemens). Desuden blev en række papirbaserede fakturaer og udbudsdokumenter indsamlet fra parterne. Kommissionen har, baseret på de tilgængelige data, forsøgt at måle de sandsynlige virkninger af fusionen mellem GE og Instrumentarium på priserne og har anvendt forskellige økonometriske modeller, navnlig multivariable lineære regressioner.

(169) Prisvirkningen måles via virkningen på de rabatter, som de forskellige konkurrenter tilbyder. Dermed tages der hensyn til, at individuelle projekter varierer stærkt, for så vidt angår specifikationer, udstyrspakker og tilbehør, således at den reelle transaktionspris ikke altid er sammenlignelig mellem forskellige udbud.

(170) Der opstod en række problemer med at holde de fakturadata, som var registreret i papirform, op mod udbudsdataene i elektronisk form. Disse problemer forhindrede Kommissionen i, for mange observationers vedkommende, at kunne udlede den anvendte procentvise rabat på listeprisen. Kommissionen var således ikke i stand til at bruge dataene for Instrumentarium.

Den sandsynlige prisvirkning i Frankrig

(171) Kommissionen indsamlede data fra bud afgivet af GE alene og af Dräger. De fleste af de anvendelige observationer blev registreret i forbindelse med udbud, der er afholdt i Frankrig.

(172) Analysen af Drägers udbudsdata(122) tyder på, at Instrumentariums deltagelse i udbud i realiteten har en virkning på Drägers priser: de rabatter, som Dräger tilbød, når Instrumentarium deltog i udbuddet, var [35-45]* % sammenholdt med [25-35]* %, når Instrumentarium ikke deltog. Denne forskel er statistisk signifikant med et konfidensniveau på 99 %.

(173) Ved at bruge lineære regressioner til kontrol af forskellige parametre(123) ledte Kommissionens økonometriske analyse frem til den konklusion, at Drägers rabat er [5-10]* % til [5-10]* % højere, når Instrumentarium deltager, end når Instrumentarium ikke deltager i udbuddet. Det fører frem til en påvirkning af Drägers rabat på [5-10]* % i gennemsnit. Disse resultater er statistisk signifikante med et konfidensniveau på 99 %. De giver empirisk bevis for, at Instrumentarium påvirker Drägers prisadfærd i Frankrig(124).

(174) Med hensyn til GE's udbudsdata viser en analyse af de rabatter, GE tilbyder, at de i gennemsnit ligger i intervallet [20-30]* %, når GE kun konkurrerer med Siemens, [30-40]* %, når GE kun konkurrerer med Philips, og [40-50]* %, når GE kun konkurrerer med Instrumentarium. Som for Drägers vedkommende gennemførte Kommissionen også regressioner for at afdække Instrumentariums mulige indflydelse på GE's rabatter. Med udgangspunkt i GE's datasæts karakteristika er den af Kommissionen anvendte økonometriske model en smule forskellig fra den model, som anvendes på Drägers data vedrørende rabatter. Resultaterne af estimeringen viser, at GE's rabatter i gennemsnit er [10-20]* % højere, når Instrumentarium deltager alene, end når Instrumentarium ikke deltager. Dette resultat er statistisk signifikant med et konfidensniveau på 99 %. Kommissionen bemærker imidlertid, at disse økonometriske resultater blev opnået på baggrund af et lille antal observationer(125).

(175) Resultaterne af dataanalyserne for Frankrig viser, at Drägers (ved at sælge GE's monitorer) og GE's rabatter er større, når Instrumentarium deltager i et udbud, end når den ikke gør det. Derudover synes Kommissionens økonometriske analyse at bringe yderligere bevis for, at Instrumentarium har virkning på GE's monitorer. Det understøtter yderligere den antagelse, der er knyttet til de fusionerende parters høje samlede markedsandel.

Den sandsynlige prisvirkning på EØS-niveau

Philips' udbudsdata

(176) Philips fremsendte en økonometrisk analyse af sine udbudsdata med det formål at vise, at de fusionerende parter er nære konkurrenter, og at fusionen vil føre til prisstigninger.

(177) NERA Economic Consulting ("NERA") fremsendte på Philips' vegne den 10. juni 2003 en økonometrisk undersøgelse med det formål at vurdere fusionens mulige virkning på priserne på markedet for patientmonitorer på det perioperative og intensive behandlingsområde. Undersøgelsen bruger Philips' egne data baseret på registrerede oplysninger om udbud, som Philips deltog i i 1999, 2000 og 2001 i flere EØS-lande, nemlig Belgien, Finland, Frankrig, Tyskland, Italien, Nederlandene, Spanien, Det Forenede Kongerige, Portugal og Sverige. Datasættet indeholder observationer i de fleste lande, hvor de fusionerende parter har en stærk position, med undtagelse af Danmark, Irland og Grækenland, hvor der ikke findes tilgængelige data. Ifølge Philips specificerer databasen for hvert enkelt udbud, hvilke udbydere der deltog, hvilken udbyder der vandt, værdien af det bud, som Philips fremsendte, og den dertil knyttede rabat, som Philips tilbød i forhold til sine listepriser.

(178) Undersøgelsen betragter den af Philips tilbudte rabat som en indikator for prisniveauet. NERA finder, at en direkte sammenligning mellem priser ikke vil være mulig, fordi hvert enkelt produkt, der blev solgt under udbuddene, har forskellig beskaffenhed.

(179) Undersøgelsen har også kontrolleret andre relevante faktorer og forsøger at vise, i hvilket omfang den af Philips tilbudte rabat påvirkes af visse konkurrenters deltagelse og mere specifikt, om GE's og Instrumentariums samlede deltagelse påvirker den slutrabat, som Philips har tilbudt for at vinde et udbud. De forklarende variabler omfatter bl.a. en række korrektionsvariabler (dummies) for lande for at kontrollere en eventuel forskel i rabat fra et land til et andet, auktionens samlede værdi (i logaritme) og et sæt variabler for konkurrenter.

(180) Resultaterne af den økonometriske estimering viser, at Philips' rabatter ligger [5-10]* procentpoint lavere, når GE, men ikke Instrumentarium, deltager, og [5-10]* procent lavere, når Instrumentarium, men ikke GE, deltager, sammenholdt