Rådets resolution

af 19. december 2002

om fremme af styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse

(2003/C 13/02)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION,

som tager følgende i betragtning:

(1) Uddannelse og erhvervsuddannelse er uomgængeligt nødvendige midler til at fremme beskæftigelsesegnethed, social samhørighed, aktivt borgerskab og selvrealisering på det personlige og faglige plan.

(2) Erhvervsuddannelsessystemerne spiller en nøglerolle i tilvejebringelsen af kompetencer og kvalifikationer. At udvikle et videnbaseret Europa er en stor udfordring for erhvervsuddannelsessystemerne i Europa og for alle berørte aktører. I den forbindelse er det vigtigt at sikre, at det europæiske arbejdsmarked er åbent og er tilgængeligt for alle.

(3) Erhvervsuddannelse i Den Europæiske Union omfatter en bred vifte af lovgivning, uddannelses- og erhvervsuddannelsesstrukturer og hovedaktører, der omfatter både regeringerne og arbejdsmarkedets parter, og udvidelsen af Unionen vil øge denne mangfoldighed. Etableringen af et europæisk vidensområde er en måde at bygge videre på denne mangfoldighed, men også en måde at befæste og beskytte den.

(4) Aktionerne i denne resolution respekterer Den Europæiske Unions charter om grundlæggende rettigheder, særlig artikel 14, hvori det hedder, at alle har ret til uddannelse samt til adgang til erhvervsuddannelse og efter- og videreuddannelse.

(5) Det Europæiske Råd i Lissabon i marts 2000 anerkendte uddannelsens vigtige rolle som en integreret del af den økonomiske politik og social- og arbejdsmarkedspolitikken, som et instrument til at styrke Europas konkurrencedygtighed på verdensplan og som en garanti for sammenhængskraften i vore samfund og for borgernes fulde udvikling. Det Europæiske Råd satte det strategiske mål for Den Europæiske Union, at den skal blive den mest dynamiske videnbaserede økonomi i verden. Udviklingen af erhvervsuddannelse af høj kvalitet er en afgørende og integreret del af denne strategi, navnlig for så vidt angår fremme af social inddragelse, samhørighed, mobilitet, beskæftigelsesegnethed og konkurrencedygtighed.

(6) I rapporten om "uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål", som Det Europæiske Råd i Stockholm i marts 2001 tilsluttede sig, blev der indkredset nye områder for fælles indsats på europæisk plan for at nå de mål, der blev opstillet af Det Europæiske Råd i Lissabon. Disse områder bygger på tre strategiske mål i rapporten, dvs. forbedre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemernes kvalitet og effektivitet i EU, lette adgangen for alle til uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne og gøre uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemerne åbne over for den videre verden.

(7) Europa-Parlamentets og Rådets henstilling 2001/613/EF af 10. juli 2001 om mobilitet i Det Europæiske Fællesskab for studerende, personer under erhvervsuddannelse, unge volontører, undervisere og erhvervslærere(1) og aktionsplanen for mobilitet, som Det Europæiske Råd i Nice tilsluttede sig i december 2000, opremser en række foranstaltninger, der kan fremme mobilitet.

(8) Det Europæiske Råd i Barcelona i marts 2002 tilsluttede sig arbejdsprogrammet vedrørende opfølgningen af målrapporten, der har sat som mål, at EU's uddannelses- og erhvervsuddannelsessystemer skal være en kvalitetsreference på verdensplan inden 2010. Endvidere opfordrede det til yderligere tiltag med henblik på at indføre instrumenter, der skal sikre gennemsigtighed i eksamens- og kvalifikationsbeviser, herunder ved at fremme tiltag på linje med Bologna-processen, men tilpasset erhvervsuddannelsesområdet.

(9) Resolutionen om livslang læring(2) blev vedtaget af Rådet den 27. juni 2002. Under prioriteten værdsættelse af læring og som opfølgning af konklusionerne fra Det Europæiske Råd i Lissabon og Barcelona udgør resolutionen et grundlag for initiativet om tættere samarbejde inden for erhvervsuddannelse, bl.a. med hensyn til gennemsigtighed, anerkendelse og overførsel af kompetence, kvalitet og transnationale projekter. Dette blev allerede bekræftet i resolutionen om kvalifikationer og mobilitet(3), der blev vedtaget af Rådet den 3. juni 2002,

NOTERER SIG, at overgangen til en videnbaseret økonomi, der kan skabe en holdbar økonomisk vækst med flere og bedre job og større social samhørighed, medfører nye udfordringer med hensyn til udvikling af menneskelige ressourcer;

NOTERER SIG, at unges og voksnes, herunder ældre arbejdstageres, tilpasningsevne og beskæftigelsesegnethed stærkt afhænger af adgangen til en grunduddannelse af høj kvalitet og lejligheden til at ajourføre færdigheder og tilegne sig nye færdigheder gennem hele arbejdslivet;

NOTERER SIG, at et styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse på alle niveauer, herunder formel og ikke-formel læring, skal fortsætte i den livslange lærings perspektiv, og understreger behovet for passende forbindelser mellem grunduddannelsen og videreuddannelsen. Disse forbindelser er nødvendige for at imødegå fragmenteringen mellem forskellige former for uddannelsesforanstaltninger og for fuldt ud at kunne udnytte det positive element, som de mange forskellige former for erhvervsuddannelse, der findes i Europa i øjeblikket, udgør;

NOTERER SIG de relevante aktiviteter, der allerede foregår i en række fællesskabsorganer, f.eks. Cedefop og Det Europæiske Erhvervsuddannelsesinstitut, uformelle fora på fællesskabsplan, f.eks. møderne mellem generaldirektørerne for erhvervsuddannelse, de eksisterende fora vedrørende gennemsigtighed og kvalitet samt inden for relevante internationale organisationer, og understreger behovet for komplementaritet mellem dem;

NOTERER SIG, at de europæiske arbejdsmarkedsparter i forbindelse med den sociale dialog på europæisk niveau er blevet enige om en aktionsramme for livslang udvikling af kompetencer og kvalifikationer. De europæiske arbejdsmarkedsparters medlemsorganisationer vil fremme denne aktionsramme i medlemsstaterne på alle relevante niveauer og under hensyntagen til national politik og praksis;

NOTERER SIG, at konferencen om "øget samarbejde inden for erhvervsuddannelse" i juni 2002 i Bruxelles med deltagelse af medlemsstaterne, Kommissionen, kandidatlandene, EØS-landene og arbejdsmarkedets parter satte fokus på nogle arbejdsprincipper og prioriteter for styrket europæisk samarbejde om erhvervsuddannelse;

UNDERSTREGER, at det er nødvendigt at styrke og udvikle et tættere europæisk samarbejde inden for erhvervsuddannelse for at støtte tanken om, at borgerne frit kan bevæge sig mellem forskellige job, regioner, sektorer og lande i Europa;

UNDERSTREGER, at der er behov for at forbedre erhvervsuddannelsens kvalitet og tiltrækningskraft i Europa;

UNDERSTREGER, at styrket samarbejde bør bygge på bl.a. følgende arbejdsprincipper:

- samarbejdet bør være baseret på det mål for 2010, som Det Europæiske Råd har fastlagt i overensstemmelse med det detaljerede arbejdsprogram og opfølgningen af målrapporten for at sikre sammenhæng med de mål, der er fastsat af Rådet

- foranstaltninger bør være frivillige og fortrinsvis udvikles ved frivilligt bottom-up-samarbejde

- initiativer skal fokusere på borgernes og brugerorganisationernes behov

- samarbejdet bør være omfattende og inddrage medlemsstaterne, Kommissionen, kandidatlandene, EFTA-EØS-landene og arbejdsmarkedets parter;

UNDERSTREGER, at der i dette tættere samarbejde bør tages særlig hensyn til princippet om integration af ligestillingsaspektet og social inddragelse;

BEKRÆFTER PÅ NY:

1) sin faste vilje til at styrke samarbejdet om erhvervsuddannelse med henblik på at fjerne hindringerne for beskæftigelsesmæssig og geografisk mobilitet og fremme adgangen til livslang læring. Dette indebærer, at der tages skridt til at øge gennemsigtigheden og anerkendelsen af kompetencer og kvalifikationer inden for erhvervsuddannelsessystemerne og til at fremme et tættere samarbejde med hensyn til kvalitet i de europæiske erhvervsuddannelsessystemer som et solidt grundlag for gensidig tillid

2) at yderligere samarbejde om erhvervsuddannelse bør forbedres gennem aktioner og politikker, der udvikles først og fremmest i forbindelse med rapporten om uddannelsessystemernes konkrete fremtidige mål, idet der tages hensyn til resolutionen om livslang læring, men også i forbindelse med den europæiske beskæftigelsesstrategi. Vigtige instrumenter til at nå disse mål er Fællesskabets uddannelsesinstrumenter, især Leonardo da Vinci-programmet, Den Europæiske Socialfond og e-Learning-initiativet og fremmedsprogsinitiativet;

ANERKENDER, at følgende bør prioriteres højt:

Europæisk dimension

- styrke den europæiske dimension i erhvervsuddannelsen for at fremme et tættere samarbejde med henblik på at lette og fremme mobilitet og udvikling af interinstitutionelt samarbejde, partnerskaber og andre tværnationale initiativer med det samlede formål at højne det europæiske uddannelses- og erhvervsuddannelsesområdes profil i international sammenhæng, således at Europa bliver anerkendt som en global reference for uddannelsessøgende.

Gennemsigtighed, information og vejledning

- øge gennemsigtigheden inden for erhvervsuddannelser ved at gennemføre og rationalisere informationsredskaber og -netværk, herunder integrering af eksisterende instrumenter såsom det europæiske CV, supplementer til eksamens- og kvalifikationsbeviser, den fælles europæiske referenceramme for sprog og Europass i en enkelt ramme

- styrke politikker, systemer og praksis, der støtter information, vejledning og rådgivning i medlemsstaterne på alle uddannelses- og beskæftigelsesniveauer, navnlig med hensyn til spørgsmål, som vedrører adgang til læring og erhvervsuddannelse, samt mulighederne for overførsel og anerkendelse af kompetencer og kvalifikationer for dermed at støtte borgernes beskæftigelsesmæssige og geografiske mobilitet i Europa.

Anerkendelse af kompetencer og kvalifikationer

- undersøge, hvordan gennemsigtighed, sammenlignelighed, overførsel og anerkendelse af kompetencer og/eller kvalifikationer mellem forskellige lande og på forskellige niveauer kan fremmes ved udvikling af referenceniveauer, fælles certificeringsprincipper samt fælles foranstaltninger, herunder en ordning for meritoverførsel inden for erhvervsuddannelse

- øge støtten til udvikling af kompetencer og kvalifikationer på sektorniveau ved at styrke samarbejde og samordning, især under inddragelse af arbejdsmarkedets parter. En række EU-initiativer samt bilaterale og multilaterale initiativer, herunder de initiativer, der allerede er udformet inden for forskellige sektorer med hensyn til gensidigt anerkendte kvalifikationer, illustrerer denne tilgang

- udvikle et sæt af fælles principper for validering af ikke-formel og uformel læring med henblik på at sikre bedre overensstemmelse mellem modeller i forskellige lande og på forskellige niveauer.

Kvalitetssikring

- fremme samarbejde om at sikre kvaliteten med særlig opmærksomhed på udveksling af modeller og metoder samt fremme fælles kriterier og principper for kvalitet i erhvervsuddannelserne

- lægge vægt på uddannelsesbehovene hos lærere og undervisere inden for alle former for erhvervsuddannelse;

OPFORDRER MEDLEMSSTATERNE OG KOMMISSIONEN TIL INDEN FOR RAMMERNE AF DERES ANSVARSOMRÅDER:

- at træffe de nødvendige foranstaltninger til at gennemføre prioriteterne i denne resolution

- at bygge videre på og tilpasse eksisterende strukturer og instrumenter i Europa med relevans for ovennævnte prioriteter, og hvor det er hensigtsmæssigt oprette forbindelser til arbejde inden for rammerne af Bologna-erklæringen

- fuldt ud at inddrage hovedaktørerne, især arbejdsmarkedets parter og Det Rådgivende Udvalg for Erhvervsuddannelse

- at inddrage kandidatlandene og EFTA-EØS-landene i denne proces i overensstemmelse med eksisterende mål og aftaler

- at styrke samarbejdet, hvor det er hensigtsmæssigt, med relevante internationale organisationer, navnlig OECD, UNESCO, ILO og Europarådet, om udvikling af politikker for erhvervsuddannelse og konkrete aktioner

- som ønsket af Det Europæiske Råd at aflægge statusrapport på mødet i foråret 2004 som en del af rapporten om opfølgning med hensyn til uddannelsessystemernes fremtidige mål.

(1) EFT L 215 af 9.8.2001, s. 30.

(2) EFT C 163 af 9.7.2002, s. 1.

(3) EFT C 162 af 6.7.2002, s. 1.