Rådets forordning (EF) nr. 1697/2002

af 23. september 2002

om indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse svejsede rør af jern og ulegeret stål med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Polen, Thailand, Tyrkiet og Ukraine

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab(1) (i det følgende benævnt "grundforordningen"), særlig artikel 9,

under henvisning til forslag fra Kommissionen forelagt efter høring af det rådgivende udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. MIDLERTIDIGE FORANSTALTNINGER

(1) Ved forordning (EF) nr. 540/2002(2) (i det følgende benævnt "forordningen om midlertidig told") indførte Kommissionen en midlertidig antidumpingtold på importen af visse svejsede rør af jern og ulegeret stål henhørende under KN-kode ex 7306 30 51, ex 7306 30 59, ex 7306 30 71 og ex 7306 30 78 (Taric-kode 7306 30 51*10, 7306 30 59 10, 7306 30 71*10, 7306 30 71*20, 7306 30 78*10 og 7306 30 78*20 ) og med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Polen, Thailand, Tyrkiet og Ukraine.

B. EFTERFØLGENDE PROCEDURE

(2) Efter meddelelsen om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke det blev besluttet at træffe midlertidige antidumpingforanstaltninger, indgav flere interesserede parter skriftlige bemærkninger, hvori de fremførte deres synspunkter på de midlertidige undersøgelsesresultater. Parter, der anmodede om det, fik lejlighed til at blive hørt.

(3) Kommissionen fortsatte med at indhente og efterprøve alle de oplysninger, som den anså for nødvendige med henblik på de endelige undersøgelsesresultater.

(4) Alle parter blev underrettet om de væsentligste kendsgerninger og betragtninger, på grundlag af hvilke Kommissionen agtede at anbefale indførelse af en endelig antidumpingtold på importen af visse svejsede rør af jern og ulegeret stål med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Polen, Thailand, Tyrkiet og Ukraine og endelig opkrævning af de beløb, for hvilke der var stillet sikkerhed i form af midlertidig told. Parterne blev også indrømmet en frist, inden for hvilken de kunne fremsætte bemærkninger efter underretningen om de vigtigste kendsgerninger og betragtninger.

(5) De mundtlige og skriftlige bemærkninger fra de interesserede parter blev undersøgt, og i påkommende tilfælde blev undersøgelsesresultaterne ændret i overensstemmelse dermed.

C. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

(6) I mangel af bemærkninger efter underretningen om de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende den pågældende vare og samme vare bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 12 til 15 i forordningen om midlertidig told.

D. DUMPING

Polen og Ukraine

(7) I mangel af nye bemærkninger til spørgsmålet om dumping bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 37 til 43 for Polen og betragtning 60 til 85 for Ukraine i forordningen om midlertidig told.

Den Tjekkiske Republik

(8) En tjekkisk eksporterende producent, Zelezárny Veselí, reagerede på Kommissionens foreløbige undersøgelsesresultater og hævdede, at de tekniske afprøvningsstandarder for de rørtyper, der solgtes på hjemmemarkedet i Den Tjekkiske Republik, var højere end for de rørtyper, der eksporteredes til EF-markedet. Det skal bemærkes, at denne påstand blev fremført på et meget fremskredent trin i undersøgelsen, og at den derfor ikke kunne efterprøves ved kontrolbesøget hos eksportøren. Desuden fremlagde den tjekkiske eksporterende producent ingen dokumentation for denne påstand. I sin besvarelse af Kommissionens spørgeskema hævdede selskabet endvidere i modstrid med denne påstand, at de tjekkiske og udenlandske standarder for den pågældende vare er sammenlignelige, og at det ikke er nødvendigt at foretage en justering herfor med henblik på prissammenligningen. Der blev heller ikke modtaget andre oplysninger om salget af den pågældende vare på det tjekkiske marked i forbindelse med undersøgelsen, der tydede på, at der var berettigede forskelle i de tekniske standarder. Påstanden måtte derfor afvises.

(9) Det foreløbige dumpingniveau for denne producent bekræftes.

(10) Med hensyn til den anden tjekkiske eksporterende producent, Jäkl Karvina, blev der fremsat et underbygget krav om justering for forskelle i fysiske egenskaber mellem den rørtype, der blev lagt til grund for fastsættelsen af den normale værdi, og den type, der solgtes til eksport til EF.

(11) Dette krav blev anset for berettiget, og den endelige dumpingmargen blev derfor beregnet igen og fastsat til 28,3 %.

Tyrkiet

(12) Med hensyn til Tyrkiet fremsatte tre selskaber anmodning om mindre justeringer vedrørende daglige valutakurser og rentesatser, hvilket blev godtaget, hvor det var berettiget.

(13) Efter at have modtaget beregningerne i den endelige underretning påstod selskaberne, at dumpingmargenen burde have været fastsat på grundlag af en sammenligning mellem den normale værdi beregnet som et vejet gennemsnit og det vejede gennemsnit af alle eksporttransaktioner til EF, da der ikke var væsentlige forskelle i eksporten mellem købere, regioner eller tidsperioder. Disse selskaber havde ikke foretaget "målrettet dumping" i perioden. Dumpingen skyldtes derimod en devaluering af den tyrkiske lira i februar 2001, dvs. i midten af undersøgelsesperioden Selskabernes påstande er blevet efterprøvet, og det blev konstateret, at prisforskellene rent faktisk ikke var betydelige. Derfor er beregningsgrundlaget blevet ændret i overensstemmelse med ovennævnte metode. Derved blev dumpingmargenerne nedsat for de pågældende selskaber.

(14) De endelige dumpingmargener for samarbejdsvillige selskaber, der indgik i stikprøven, er:

>TABELPOSITION>

(15) Som følge heraf blev følgende samarbejdsvillige selskaber, der ikke indgik i stikprøven, tildelt en ændret vejet gennemsnitlig dumpingmargen på 5,2 %:

- Borutas Boru Sanayii ve Ticaret AS., Adapazari

- Cinar Boru Profil San. Tic. Ltd. STI, Eregli

- Guven Boru ve Profil Sanayi ve Ticaret Ltd. Sti., Istanbul

- Özdemir Boru Profil San.ve Ticaret AS, Eregli

- Sevil Boru-Profil Sanayii ve Ticaret AS, Istanbul

- Toscelik Profil ve Sac. Endüstrisi AS, Iskenderun

- Özborsan Boru San.ve Ticaret AS, Istanbul.

(16) Der konstateredes en høj grad af samarbejdsvilje i Tyrkiet, og den endelige restdumpingmargen blev fastsat til niveauet for det samarbejdsvillige selskab, der havde den højeste dumpingmargen, dvs. 6,0 %.

Thailand

(17) Efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told blev der foretaget et kontrolbesøg hos den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent i Thailand, Saha Thai Steel Pipe Co. Ltd. Denne producent havde i første omgang besvaret spørgeskemaet, men havde ikke tidligere været i stand til at modtage et kontrolbesøg.

Normal værdi

(18) Med hensyn til den normale værdi blev den almene metode, der er beskrevet i betragtning 17 til 24 i forordningen om midlertidig told for alle de berørte lande med markedsøkonomi, anvendt for denne eneste samarbejdsvillige thailandske producent.

(19) I det følgende beskrives kun de specifikke undersøgelsesresultater for dette selskab.

(20) Den normale værdi blev fastsat på grundlag af hjemmemarkedssalget for de typer af den pågældende vare, som var direkte sammenlignelige med de typer rør, der eksporteredes til EF. Kun i de tilfælde, hvor der ikke forekom noget salg af sammenlignelige typer rør på hjemmemarkedet, blev den normale værdi beregnet i overensstemmelse med artikel 2, stk. 3, i grundforordningen. For den samarbejdsvillige eksporterende producent anvendtes i denne forbindelse selskabets egne produktionsomkostninger, SA & G-omkostninger og fortjeneste.

Eksportpris

(21) Kommissionen benyttede samme procedurer og metoder, som er nævnt i betragtning 25 i forordningen om midlertidig told, til at fastsætte eksportprisen på varer med oprindelse i Thailand, dvs. det direkte eksportsalg til uafhængige kunder i EF i henhold til artikel 2, stk. 8, i grundforordningen.

Sammenligning

(22) Der blev i overensstemmelse med metoden i betragtning 26 i forordningen om midlertidig told foretaget justeringer for omkostninger til transport og dermed forbundne omkostninger (bankgebyrer), forsikring og kreditter, for forskelle i fysiske egenskaber og for toldgodtgørelse.

Dumpingmargen

(23) I overensstemmelse med metoden i betragtning 27 i forordningen om midlertidig told blev der foretaget en sammenligning mellem den vejede gennemsnitlige normale værdi og den vejede gennemsnitlige eksportpris, og denne metode viste, at der forekom dumping med hensyn til den eneste samarbejdsvillige eksporterende producent.

(24) Udtrykt i procent af cif-importprisen, EF's grænse, udgør den endelige dumpingmargen for dette selskab:

>TABELPOSITION>

(25) Da samarbejdsviljen i Thailand var meget lille, bekræftes den metode til at fastsætte resttolden, der er beskrevet i betragtning 28 og 48 i forordningen om midlertidig told. Restdumpingmargen udgør 37,6 % af cif-importprisen, EF's grænse.

E. EF-ERHVERVSGRENEN

(26) I mangel af nye bemærkninger til produktionen i EF og definitionen af EF-erhvervsgrenen bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 83 til 85 i forordningen om midlertidig told.

F. SKADE

1. Forbruget i EF

(27) Da der ikke blev modtaget bemærkninger efter den foreløbige underretning vedrørende forbruget i EF, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 86 til 88 i forordningen om midlertidig told.

2. Kumulativ vurdering af virkningerne af den pågældende import

(28) Det hævdedes, at importen fra Den Tjekkiske Republik i overensstemmelse med tidligere praksis(3) ikke burde kumuleres med importen med oprindelse i de andre berørte lande, da import- og prisudviklingen for Den Tjekkiske Republik i den betragtede periode afveg fra udviklingen i de andre berørte lande. Det blev desuden hævdet, at priserne på importen fra Tjekkiet ikke underbød EF-erhvervsgrenens priser og ikke konkurrerer med importen fra de andre undersøgte lande, da denne import i modsætning til den fra de andre lande finder sted til Tyskland.

(29) Det skal bemærkes, at den afvigende udvikling i import og priser i de nævnte tilfælde ikke var afgørende i sig selv, men kun et af de elementer, der blev taget i betragtning. Beslutningen om, hvorvidt importen skulle kumuleres eller ej, blev truffet på grundlag af en række andre faktorer. Det vigtige i denne forbindelse er de betingelser, der er anført i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen (højere dumpingmargen end minimumsværdien, ikke-ubetydelig importmængde og samme vilkår for konkurrencen mellem de indførte varer samt for konkurrencen mellem de indførte varer og samme vare, der fremstilles i EF).

(30) For det første skal det bemærkes, at dumpingmargenen for den tjekkiske import lå over minimumsgrænsen.

(31) For det andet var omfanget af importen med oprindelse i Den Tjekkiske Republik ikke ubetydelig i undersøgelsesperioden, selv om den faldt konstant siden 1998. Desuden skal det bemærkes, at selv om gennemsnitspriserne på importen med oprindelse i Den Tjekkiske Republik ifølge Eurostat var stadigt stigende siden 1999, lå de langt under EF-erhvervsgrenens priser i undersøgelsesperioden, hvilket også var tilfældet for importen fra de andre lande i undersøgelsen. I den forbindelse skal det bemærkes, at der findes forskellige modeller af den pågældende vare, der sælges til forskellige priser, og at beregningerne derfor blev foretaget for sammenlignelige modeller af den pågældende vare i samme handelsled for at give et korrekt billede af de berørte landes prisadfærd.

(32) For det tredje er det, i modsætning til de tjekkiske eksportørers påstand, passende at kumulere importen set på baggrund af konkurrencevilkårene. I den forbindelse skal det bemærkes, at importen fra Den Tjekkiske Republik er indbyrdes udskiftelig med den øvrige import og med salget fra EF-erhvervsgrenen. Den sælges i EF gennem sammenlignelige salgskanaler. Det blev konstateret, at en del af salget fra både EF-erhvervsgrenen og eksportørerne i alle de undersøgte lande er rettet mod Tyskland. Desuden viser statistikker fra Eurostat, at der er stor samhandel blandt medlemsstaterne, og at markedet således omfatter hele EF. Der er ikke fundet andre tegn på, at det tjekkiske salg af den pågældende vare ikke konkurrerede med salget fra de andre undersøgte lande og fra EF-erhvervsgrenen. Der er derfor ikke konstateret nogen regionalisering af markedet.

(33) Ifølge de tjekkiske eksportører talte det også imod en kumulering af importen, at der angiveligt var tale om markedssegmentering. De påstod, at det forhold, at to selskaber, der udgjorde EF-erhvervsgrenen, havde brudt EF's konkurrencelovgivning, var bevis for denne segmentering af EF-markedet. Disse to selskaber havde tidligere indgået en ulovlig aftale om at dele markedet for en anden vare end den pågældende vare.

(34) At to selskaber brød konkurrencelovgivningen inden undersøgelsesperioden for en anden vare end den pågældende vare kan imidlertid ikke anses for et bevis på, at der forekom markedssegmentering i dette tilfælde, især fordi der ikke var andet, der tydede på en sådan adfærd med hensyn til den pågældende vare i undersøgelsesperioden. Der fremkom ingen beviser i forbindelse med denne undersøgelse på, at der skulle foreligge en sådan aftale for den pågældende vare hvad angår de to selskaber i EF-erhvervsgrenen. Denne påstand blev derfor afvist.

(35) Nogle importører anmodede igen om ikke at kumulere importen med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, da den ikke forvolder eller truer med at forvolde EF-erhvervsgrenen skade, fordi den ligger under det kontingentloft, der er fastsat ved Rådets forordning (EØF) nr. 1968/93(4). De tjekkiske importører mente også, at stigningen i EF's eksport til Den Tjekkiske Republik i den betragtede periode var et argument for ikke at kumulere importen. Det skal bemærkes, at det kontingent, der indførtes ved forordning (EØF) nr. 1968/93, kun var gældende indtil udgangen af 1995, og at den periode, der i den aktuelle undersøgelse tages i betragtning ved undersøgelsen af spørgsmålet om skade, går fra 1997 til undersøgelsesperioden. Desuden er omfanget af EF's eksport til Den Tjekkiske Republik ikke i sig selv et argument for ikke at kumulere den tjekkiske eksport. Påstanden afvises derfor.

(36) Det hævdedes, at Den Tjekkiske Republik burde udelukkes fra den aktuelle antidumpingprocedure, da landet var underlagt eksporttilsyn under ordningen med dobbeltkontrol, der indførtes ved Rådets forordning (EF) nr. 87/98(5). Formålet med tilsynsordningen er imidlertid udelukkende at overvåge den tjekkiske import. Det forhold alene, at denne ordning eksisterer, taler således hverken for eller imod kumulering. Da ordningen ikke giver belæg for anmodningen om ikke at kumulere importen, må dette argument afvises.

(37) Nogle eksportører gentog påstanden om, at de arbejder under andre konkurrencevilkår, enten fordi deres salg til EF, i modsætning til de andre eksporterende producenters salg, fandt sted gennem et forretningsmæssigt forbundet selskab, eller fordi de ikke havde direkte adgang til råmaterialer og derfor havde længere leveringstider.

(38) Det fremgik af undersøgelsen, at disse eksportørers salg til EF af den pågældende vare hovedsagelig skete gennem salgskanaler, der var sammenlignelige med dem, der anvendtes af andre eksportører og af EF-erhvervsgrenen (dvs. forhandlere). Under alle omstændigheder fastsættes konkurrencevilkårene i henhold til artikel 3, stk. 4, i grundforordningen for et helt land og ikke for hver enkelt eksportør. Disse påstande afvises derfor.

(39) Det blev endvidere hævdet, at importen fra Ukraine ikke burde kumuleres med importen med oprindelse i de andre berørte lande, eftersom det drejede sig om meget små importmængder.

(40) I denne forbindelse skal det påpeges, at selv om Ukraines markedsandel er mindre end de øvrige undersøgte landes markedsandel, kan denne andel ikke betragtes som ubetydelig som defineret i artikel 5, stk. 7, i grundforordningen og artikel 5, stk. 8, i aftalen om anvendelsen af artikel VI i GATT 1994. Desuden var alle de andre betingelser for kumulering, der er anført i artikel 3, stk. 4, i grundforordningen, opfyldt.

(41) På denne baggrund, og eftersom der ikke blev fundet nye oplysninger, der viste, at betingelserne for kumulering af importen fra de berørte lande ikke var opfyldt, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende den kumulative vurdering af virkningerne af den pågældende import som beskrevet i betragtning 89 til 97 i forordningen om midlertidig told.

3. Importen med oprindelse i de pågældende lande

i) Mængde, markedsandel og prisudvikling

(42) I mangel af nye bemærkninger bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende mængde, markedsandel og prisudvikling for importen med oprindelse i de pågældende lande som beskrevet i betragtning 98 til 104 i forordningen om midlertidig told.

(43) Det skal bemærkes, at det efter offentliggørelsen af forordningen om midlertidig told konstateredes, at yderligere to tyrkiske selskaber ikke eksporterede til dumpingpriser. Hvis importen fra disse eksporterende producenter udelades, vil stigningen i dumpingimporten stadig være betydelig, som det fremgår af nedenstående tabel, nemlig på 20 %. Markedsandelen for den resterende dumpingimport steg med 5,9 procentpoint i den betragtede periode. Dumpingimporten udgjorde stadig mere end 24 % af EF's marked i undersøgelsesperioden.

>TABELPOSITION>

ii) Prisunderbud

(44) Det bekræftes, at prisunderbuddet for importen med oprindelse i Tyrkiet gennemsnitligt var på 14 % Det konstateredes, at det ikke ville ændre prisunderbuddet i væsentlig grad, hvis importen fra eksporterende producenter, der ikke havde eksporteret til dumpingpriser, blev udelukket.

(45) Med hensyn til importen med oprindelse i Den Tjekkiske Republik blev det påstået, at en sammenligning af de tjekkiske eksportpriser med EF-erhvervsgrenens priser, på basis af enten statistikker fra Eurostat eller enkelte udvalgte tilfælde, ikke ville vise noget prisunderbud. Der blev derfor anmodet om at ændre underbudsberegningen i overensstemmelse hermed.

(46) For at beregne prisunderbuddet i denne forbindelse blev der i henhold til almindelig praksis foretaget en sammenligning i samme handelsled og for hver varetype mellem EF-erhvervsgrenens og eksportørernes kontrollerede gennemsnitspriser for hele undersøgelsesperioden. Det fremgik af denne sammenligning, at der forekom prisunderbud, og derfor måtte dette argument afvises.

(47) Det hævdedes, at eftersom priserne i Tyskland var lavere end i andre medlemsstater ifølge Eurostats statistikker, burde prisunderbuddet i stedet fastsættes ved at sammenligne de eksporterende producenters priser med EF-erhvervsgrenens priser i hver medlemsstat.

(48) I denne forbindelse skal det bemærkes, at EF betragtes som et enkelt marked i antidumpingundersøgelser, og for at beregningen af underbuddet kan blive så korrekt som mulig, er det almindelig praksis at sammenligne hver enkelt eksporterende producents priser med gennemsnitsprisen for EF-erhvervsgrenen som helhed. Desuden skal det bemærkes, at den pågældende vare hovedsagelig sælges gennem forhandlere, som derefter sælger varen til deres kunder, der kan befinde sig overalt i EF, hvilket bekræftes af Eurostats statistikker, der viser en betydelig handel inden for EF.

(49) Den thailandske samarbejdsvillige eksportør hævdede, at for at kunne foretage en sammenligning med EF-erhvervsgrenen i samme handelsled burde de importerede varers cif-værdi justeres med 10 %, så der blev taget hensyn til importørernes SA & G-omkostninger samt fortjeneste.

(50) Det skal bemærkes, at priserne på importen af den pågældende vare er blevet forhøjet med 10 EUR pr. ton for at tage hensyn til importørernes omkostninger efter importen. Både EF-erhvervsgrenen og eksportørerne sælger hovedsagelig til de samme kundetyper, nemlig forhandlere, der også er importører, og som derefter videresælger varen til brugerne. Hvis eksportørernes priser blev forhøjet som foreslået, ville de således gælde for et andet handelsled end EF-erhvervsgrenens priser. Der er desuden ikke fremlagt nogen dokumentation til støtte for anmodningen, som derfor må afvises.

(51) Da der ikke er fremkommet nye oplysninger vedrørende metoden for underbudsberegningen, og under hensyntagen til de regnefejl, der er blevet rettet, kan det konstateres, at de pågældende varer med oprindelse i de berørte lande i undersøgelsesperioden solgtes i EF til priser, der i gennemsnit underbød EF-erhvervsgrenens priser med følgende procentsatser: Den Tjekkiske Republik 14,8 %, Polen 14,5 %, Thailand 21,4 %, Tyrkiet 14,0 % og Ukraine 33,0 %.

4. EF-erhvervsgrenens situation

(52) I mangel af nye oplysninger, der kan påvirke undersøgelsesresultaterne vedrørende EF-erhvervsgrenens situation, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 107 til 139 i forordningen om midlertidig told.

5. Konklusion om skade

(53) I mangel af nye oplysninger om EF-erhvervsgrenens situation bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater vedrørende den skade, der er påført EF-erhvervsgrenen, i betragtning 140 til 142 i forordningen om midlertidig told, med undtagelse af, at det gennemsnitlige prisunderbud, der er angivet i betragtning 140, er blevet ændret til 16,6 %.

G. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

(54) Ingen af de interesserede fremlagde nye oplysninger eller beviser vedrørende årsagssammenhængen. Virkningerne af den skade, som EF-erhvervsgrenen har lidt på grund af de handelsbeskyttende foranstaltninger, der er indført af tredjelande, og importen med oprindelse i andre tredjelande, blev imidlertid undersøgt yderligere.

(55) Med hensyn til de handelsbeskyttende foranstaltninger, der er indført af tredjelande, blev det konstateret, at EF-erhvervsgrenens produktion og kapacitetsudnyttelse stadig ville være faldet betydeligt i perioden mellem 1997 og undersøgelsesperioden, selv om EF-erhvervsgrenens samlede eksport var forblevet på niveauet fra 1997. Dette skyldes, at eksporten kun spillede en mindre rolle i forhold til det samlede salg. Eksporten til samtlige lande (dvs. ikke kun dem, der havde indført handelsbeskyttende foranstaltninger) faldt mellem 1997 og undersøgelsesperioden, men dette var kun fra ca. 9,5 % af EF's samlede salg i 1997 til ca. 8 % i undersøgelsesperioden. Derfor var virkningerne af de handelsbeskyttende foranstaltninger, der indførtes af tredjelande, ubetydelige. Desuden ville en stabil eksport ikke have ændret den negative udvikling i fortjenesten.

(56) Med hensyn til importen med oprindelse i Rumænien og Ungarn og den import med oprindelse i Tyrkiet, der ikke fandt sted til dumpingpriser, blev det konstateret, at deres mængde samlet set faldt med 25 % mellem 1997 og undersøgelsesperioden. Denne negative udvikling svarer til den, der konstateredes for EF-erhvervsgrenens salg til ikke-forretningsmæssigt forbundne kunder, der faldt med 17 %. Samtidig står den i kontrast til den stigning på 20 %, der skete i dumpingimporten med oprindelse i de fem undersøgte lande. Den negative udvikling i importmængden og den deraf følgende lave markedsandel bekræfter således, at denne import ikke ændrer undersøgelsesresultaterne vedrørende årsagssammenhæng.

(57) På baggrund af ovenstående bekræftes undersøgelsesresultaterne i betragtning 143 til 168 i forordningen om midlertidig told.

H. EF's INTERESSER

(58) Efter indførelsen af de midlertidige foranstaltninger blev der kun modtaget bemærkninger til EF's interesser fra EF-erhvervsgrenen, der støttede Kommissionens foreløbige konklusioner om, at indførelsen af antidumpingforanstaltninger sandsynligvis ikke ville medføre en betydelig stigning i brugernes omkostninger og heller ikke påvirke deres situation i alvorlig grad. Det skal bemærkes, at den største bruger af den pågældende vare er byggeindustrien, og i denne branche overstiger omkostningerne til at lægge, installere og vedligeholde rørledninger langt omkostningerne til selve rørene på grund af arbejdsomkostningerne. Desuden udgør omkostningerne til de installerede rørledninger kun en meget lille del af de samlede byggeomkostninger.

(59) Det skal også bemærkes, at den pågældende vare hovedsagelig sælges gennem forhandlere, og at de priser, som de endelige brugere rent faktisk kommer til at betale, afhænger af forhandlernes prispolitik.

(60) På denne baggrund, og da der ikke er fremkommet nye oplysninger om EF's interesser, og navnlig, at brugerne hverken har reageret eller udvist samarbejdsvilje, bekræftes de foreløbige undersøgelsesresultater i betragtning 169 til 196 i forordningen om midlertidig told.

(61) Det hævdedes, at antidumpingproceduren burde afsluttes, så beskyttelsesniveauet ikke blev højere end nødvendigt, da den pågældende vare er omfattet af en beskyttelsesundersøgelse, der blev indledt den 28. marts 2002(6).

(62) Den pågældende vare er ganske rigtigt omfattet af beskyttelsesundersøgelsen. Det skal imidlertid bemærkes, at den ikke er omfattet af midlertidige beskyttelsesforanstaltninger. Hvis Kommissionen skulle foreslå, at der vedtages endelige beskyttelsesforanstaltninger vedrørende denne vare, vil den også undersøge, om kombinationen af forskellige typer foranstaltninger vil medføre et højere beskyttelsesniveau end nødvendigt, og om antidumpingtolden bør ændres i overensstemmelse hermed. Interesserede parter vil få lejlighed til at fremsætte bemærkninger til dette spørgsmål.

I. ENDELIGE ANTIDUMPINGFORANSTALTNINGER

1. Skadestærskel

(63) Nogle eksportører hævdede, at den metode, der i den foreløbige undersøgelse anvendtes til at fastsætte de ikke-skadevoldende priser, førte til kunstigt øgede priser. De anmodede derfor om at ændre denne metode.

(64) Den metode, der anvendtes i den foreløbige undersøgelse til at fastsætte de ikke-skadevoldende priser for hver model og i hvert handelsled, omfattede følgende:

- for at fastlægge omsætningsnulpunktet blev de faktiske vejede gennemsnitlige salgspriser for hvert selskab i EF-erhvervsgrenen justeret i opad- eller nedadgående retning i henhold til selskabets faktiske tab eller fortjeneste

- til dette omsætningsnulpunkt blev der lagt en fortjenstmargen på 5 %.

I den endelige undersøgelse blev metoden ændret, og de ikke-skadevoldende priser for hver model og i hvert handelsled blev beregnet således:

- for at fastlægge omsætningsnulpunktet blev de faktiske vejede gennemsnitlige salgspriser for hvert selskab i EF-erhvervsgrenen justeret i nedadgående retning i forhold til EF-erhvervsgrenens faktiske gennemsnitsfortjeneste

- til dette omsætningsnulpunkt blev der lagt en fortjenstmargen på 5 %.

(65) Det skal også bemærkes, at man ved at beregne EF-erhvervsgrenens fortjeneste som et vejet gennemsnit, som det var tilfældet i den endelige undersøgelse, fik et korrekt billede af EF-erhvervsgrenens situation med hensyn til priser, fortjeneste og salgsmængde.

(66) Det blev også hævdet, at den ændrede metode for visse modeller medførte uoverensstemmelser mellem produktionsomkostninger og ikke-skadevoldende priser. I denne forbindelse skal det bemærkes, at de ikke-skadevoldende priser er baseret på EF-erhvervsgrenens faktiske priser, og at de derfor også afspejler markedssituationen for hver model. Denne metode sikrer derfor en rimelig sammenligning af priserne.

(67) Desuden er der ved beregningen af skadesmargenen foretaget de samme rettelser af regnefejl som i forbindelse med beregningerne af prisunderbuddet.

(68) I betragtning af at kun et enkelt thailandsk selskab samarbejdede i forbindelse med den endelige undersøgelse, og at der var lille samarbejdsvilje i Thailand, samt for at undgå at belønne manglende samarbejde, jf. artikel 18, stk. 6, i grundforordningen, blev restskadesmargenen for Thailand fastsat på grundlag af oplysninger fra Eurostat.

(69) De ændrede skadestærskler var følgende:

>TABELPOSITION>

2. Endelige antidumpingforanstaltninger

(70) Det hævdedes, at de eventuelle foranstaltninger ikke burde overstige forskellen mellem målfortjenstmargenen og EF-erhvervsgrenens fortjeneste i undersøgelsesperioden. I betragtning 199 i forordningen om midlertidig told blev der fastsat en målfortjenstmargen på 5 % af omsætningen, som EF-erhvervsgrenen kunne forventes at opnå, hvis der ikke forekom skadelig dumping.

(71) Det skal bemærkes, at tolden for hvert samarbejdsvilligt selskab og hvert undersøgt land fastsættes ifølge reglen om mindste told. Det skal også bemærkes, at den metode, der anvendes til at fastsætte de ikke-skadevoldende priser for EF-erhvervsgrenen, afspejler den konstaterede målfortjeneste på 5 %, men at det er forskellen mellem eksportørernes faktiske prisniveau og de ikke-skadevoldende priser for EF-erhvervsgrenen, der gør det muligt at fastlægge skadesniveauet. Anmodningen afvises derfor.

(72) På baggrund af ovenstående er det Kommissionens opfattelse, at der i overensstemmelse med artikel 9, stk. 4, i grundforordningen bør indføres en endelig antidumpingtold på importen med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Polen, Thailand, Tyrkiet og Ukraine, som bør svare til de konstaterede dumpingmargener eller til skadesmargenerne, hvis disse er lavere.

(73) På grundlag af ovenstående foreslås følgende endelige toldsatser, udtrykt i procent af cif-prisen, EF's grænse, ufortoldet:

>TABELPOSITION>

(74) De antidumpingtoldsatser for individuelle selskaber, der er anført i denne forordning, blev fastsat på grundlag af resultaterne af den foreliggende undersøgelse. De afspejler derfor den situation, der konstateredes for disse selskaber i undersøgelsen. Disse toldsatser finder (i modsætning til den landsdækkende told for "alle andre selskaber") udelukkende anvendelse på import af varer med oprindelse i det pågældende land og fremstillet af selskaberne og således af de nævnte specifikke retlige enheder. Varer, der er fremstillet af andre selskaber, som ikke udtrykkeligt er nævnt i den operative del af denne forordning med navn og adresse, herunder enheder, der er forretningsmæssigt forbundet med de specifikt nævnte, kan ikke drage fordel af disse satser, men er omfattet af toldsatsen for "alle andre selskaber".

(75) Alle anmodninger om anvendelse af disse individuelle toldsatser (f.eks. efter ændring af den pågældende virksomheds navn eller efter oprettelse af nye produktions- eller salgsenheder) fremsendes straks til Kommissionen(7) sammen med alle relevante oplysninger, især om ændringer af selskabets aktiviteter i forbindelse med fremstilling og hjemmemarkeds- og eksportsalg i tilknytning til den pågældende navneændring eller ændring vedrørende produktions- og salgsenheder. Efter konsultation af det rådgivende udvalg ændrer Kommissionen om nødvendigt forordningen i overensstemmelse hermed ved at ajourføre listen over selskaber, som er omfattet af individuelle toldsatser.

3. Tilsagn

(76) Efter indførelsen af midlertidige foranstaltninger afgav en række eksporterende producenter, nemlig Jäkl Karvina og Zelezárny Veselí i Den Tjekkiske Republik, Saha Thai i Thailand og Borusan Birlesik Boru Fabrikalari/Mannesmann Boru Endustrisi i Tyrkiet, pristilsagn i overensstemmelse med artikel 8, stk. 1, i grundforordningen.

(77) I denne forbindelse konstaterede Kommissionen følgende:

- Den pågældende vare er en råvare, hvis priser selv på meget kort sigt er særdeles flygtige, og som derfor ikke er særlig egnet til et fast pristilsagn.

- Denne flygtighed skyldes varierende priser på råmaterialerne, især varmtvalsede bredbånd og zink, der er vigtige, men variable komponenter i produktionsomkostningerne. Den er også forbundet med valutakurserne, der er stabile i EF, med undtagelse af Det Forenede Kongerige, Sverige og Danmark, men som ændrer sig hurtigt i forhold til USD, som er den valuta, transaktionerne finder sted i, navnlig i Thailand og Tyrkiet. Det ville derfor være nødvendigt at revidere priserne hver måned.

- Hvis mindsteimportpriserne blev indekseret efter prisen på varmtvalsede bredbånd og zink, ville der skulle fastsættes forskellige indekseringsformler for hver undervaregruppe, da energien og arbejdskraften pr. ton varierer i forhold til størrelsen. Indførelsen af en formel for prisjustering ville derfor kræve, at der blev fastlagt mellem 3 og 4 underformler for hver varekategori alt efter størrelse.

(78) Desuden eksporterer nogle af de producenter, der afgav pristilsagn, en række forskellige stålprodukter, som f.eks. svejsede rør, strukturrør, kulstofholdige rør, kvadratiske rør, rektangulære rør osv., der kun er delvis omfattede af antidumpingundersøgelsen. Der er derfor stor risiko for priskompensation for de forskellige varer, der eksporteres til de samme kunder. Af samme årsager hævdede EF-erhvervsgrenen også, at tilsagn, og således også mindstepriser, i almindelighed helt klart ikke er en hensigtsmæssig foranstaltning i forbindelse med den pågældende vare. På baggrund af ovenstående blev de fremsatte pristilsagn afvist.

4. Endelig opkrævning af midlertidig told

(79) På grund af størrelsen af de konstaterede dumpingmargener og den skade, der er forvoldt EF-erhvervsgrenen, anses det for nødvendigt, at de beløb, der er stillet som sikkerhed i form af den midlertidige antidumpingtold, der indførtes ved forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til den endelige told -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en endelig antidumpingtold på importen af svejsede rør af jern og ulegeret stål, med cirkulært tværsnit, med udvendig diameter af 168,3 mm og derunder, undtagen rør af den art, der anvendes til olie- og gasledninger, af den art, der anvendes ved udvinding af olie og gas, eller forsynet med fittings, til anvendelse i civile luftfartøjer, undtagen præcisionsrør, henhørende under KN-kode ex 7306 30 51, ex 7306 30 59, ex 7306 30 71 og ex 7306 30 78 (Taric-kode 7306 30 51*10, 7306 30 59*10, 7306 30 71*91 og 7306 30 78*91 ) og med oprindelse i Den Tjekkiske Republik, Polen, Thailand, Tyrkiet og Ukraine.

2. Den endelige antidumpingtold fastsættes til følgende af nettoprisen, frit EF's grænse, ufortoldet, for varer beskrevet i stk. 1 og fremstillet af følgende selskaber:

>TABELPOSITION>

3. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

Artikel 2

De beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed i form af midlertidig antidumpingtold i henhold til forordningen om midlertidig told, opkræves endeligt med et beløb svarende til tolden i artikel 1 eller med et beløb svarende til den midlertidige told, hvis denne er lavere. Beløb, for hvilke der er stillet sikkerhed ud over den endelige antidumpingtold, frigives.

Artikel 3

Fremlægger en Tyrkisk part over for Kommissionen tilstrækkelige beviser for, at vedkommende ikke eksporterede de i artikel 1, stk. 1, omhandlede varer i undersøgelsesperioden, ikke er forretningsmæssigt forbundet med nogen af de eksportører eller producenter, der er omfattet af de foranstaltninger, der indføres ved denne forordning, og eksporterede de pågældende varer efter undersøgelsesperioden eller har indgået en uigenkaldelig kontraktlig forpligtelse til at eksportere en betydelig mængde til EF, kan Rådet ved simpelt flertal efter forslag fremsat af Kommissionen efter høring af det rådgivende udvalg ændre artikel 1, stk. 2, lade denne part omfatte af den told, der finder anvendelse for samarbejdsvillige producenter og eksportører, dvs. 5,2 %.

Artikel 4

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 23. september 2002.

På Rådets vegne

M. Fischer Boel

Formand

(1) EFT L 56 af 6.3.1996, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 2238/2000 (EFT L 257 af 11.10.2000, s. 2).

(2) EFT L 83 af 27.3.2002, s. 3.

(3) Rådets forordning (EF) nr. 3319/94 vedrørende importen af opløsninger af urinstof og ammoniumnitrat med oprindelse i Bulgarien og Polen (EFT L 350 af 31.12.1994, s. 20) og Rådets forordning (EF) nr. 2022/95 vedrørende ammoniumnitrat med oprindelse i Rusland (EFT L 198 af 23.8.1995, s. 1).

(4) EFT L 180 af 23.7.1993, s. 1. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 1005/95 (EFT L 101 af 4.5.1995, s. 35).

(5) EFT L 13 af 19.1.1998, s. 43. Senest ændret ved forordning (EF) nr. 844/2002 (EFT L 135 af 23.5.2002, s. 1).

(6) EFT C 77 af 28.3.2002, s. 39.

(7) Europa-Kommissionen Generaldirektoratet for Handel

Direktorat B

B - 1049 Bruxelles.