BILAG

ANSØGNING OM GODKENDELSE AF EN VÆSENTLIG ÆNDRING AF VARESPECIFIKATIONEN FOR EN BESKYTTET OPRINDELSESBETEGNELSE ELLER EN BESKYTTET GEOGRAFISK BETEGNELSE

Ansøgning om godkendelse af en ændring, jf. artikel 53, stk. 2, første afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012

»CIDRE DE NORMANDIE«/»CIDRE NORMAND«

EU-nr.: PGI-FR-00089-AM01 — 4.1.2017

BOB ( ) BGB ( X )

1. Ansøgende sammenslutning og legitim interesse

Navn: Organisme de défense et de gestion des cidres sous indicationgéographique protégée Adresse: 123 rue Saint-Lazare 75008 Paris FRANKRIG Tlf. +33 145222432 Fax +33 145222485 E-mail: contact@odgcidresigp.com

Sammenslutningen er en forening underlagt loven af 1. juli 1901. Den består af producenter af mostfrugt og forarbejdningsvirksomheder og er derfor berettiget til at ansøge om ændringer af varespecifikationen.

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Afsnit i varespecifikationen, som berøres af ændringen

— ☐ Produktets betegnelse — ☒ Beskrivelse af produktet — ☒ Geografisk område — ☒ Bevis for oprindelse — ☒ Produktionsmetode — ☒ Tilknytning — ☒ Mærkning — ☒ Andet: [Ajourføring af kontaktoplysninger for medlemsstatens kompetente myndighed og den ansøgende sammenslutning, kontaktoplysninger for kontrolinstanserne, nationale krav og bilag]

4. Type ændring(er)

— ☒ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB. — ☐ Ændring — der ikke kan betegnes som en mindre ændring, jf. artikel 53, stk. 2, tredje afsnit, i forordning (EU) nr. 1151/2012 — af varespecifikationen for en registreret BOB eller BGB, for hvilken der ikke er offentliggjort et enhedsdokument (eller tilsvarende).

5. Ændring(er)

5.1. Beskrivelse af produktet

— Afsnittet »»Les cidres de Normandie« fremstilles ved gæring af frugtmost fremstillet af frisk »mostfrugt«, der produceres og forarbejdes i Normandiet« affattes således: »»Cidre de Normandie«/»Cidre normand« er en mousserende cider, der stammer fra gæring af frugtmost, som fremstilles af frisk mostfrugt (cideræbler eller -pærer), der produceres og forarbejdes i det geografiske område, som er defineret i denne varespecifikation.« I denne definition præciseres det, at cideren er mousserende, og at den kun kan fremstilles af mostfrugt. »Cidre de Normandie« har udelukkende været fremstillet af mostfrugt fra plantager beliggende i det geografiske område. Denne begrænsning er nævnt i afsnittet om råvarer i den gældende varespecifikation. Med denne præcisering fjernes enhver tvivl om forekomsten af andre frugter allerede ved beskrivelsen af produktet.

— Der er tilføjet et afsnit, som definerer mostfrugt: Der er tale om cideræbler eller ciderpærer, som giver en saft med et indhold af garvesyrer (polyfenoler) svarende til mindst 0,6 g/l af de samlede garvesyrer, enten naturlige eller oxiderede. I den gældende varespecifikation henvises til en liste over anbefalede frugtsorter, som er vedlagt specifikationen. Denne liste er ikke udtømmende, og frugtsorterne udvikler sig. Den vejledende liste over sorter erstattes af en definition af mostfrugt, som adskiller sig fra spisefrugt ved sit indhold af garvesyrer.

— Afsnittene om præsentationen af produktet udgår. De nævnte emballagestørrelser er vejledende og svarer til dem, der hyppigst anvendes, og alle præsentationsformer er derfor tilladt.

— Bestemmelserne vedrørende råvaren flyttes til afsnittet »Beskrivelse af produktionsmetoden«. Det sidste afsnit om sortsstrukturen i frugtplantagerne i Normandiet erstattes af følgende afsnit: »Den rige sortssammensætning i frugtplantagerne gør det muligt at finde en ligevægt mellem de forskellige typer af sorter i det geografiske område. Eftersom over en tredjedel af arealet er beplantet med bitre og bittersøde æbler, ligeledes over en tredjedel med søde æbler og resten med syrlige og sure æbler, kan ciderproducenterne arbejde med frugten for at finde de mest hensigtsmæssige sammenstikninger.« Procentangivelserne for frugtplantagerne slettes derfor (»Frugttræerne i Normandiet er højstammede, og de dyrkede sorter er hovedsagelig søde (44 %) og bittersøde (37 %). De nye frugtplantager med lavstammede træer omfatter ligeledes 60 % af de søde og bittersøde sorter«), idet de gav et øjebliksbillede af den del af frugtplantagerne i Normandiet, der blev drevet af virksomhederne i sammenslutningen, der står bag den beskyttede geografiske betegnelse. Selv om der grundlæggende ikke ændres ved balancerne, har tallene udviklet sig.

— Afsnittet om ingrediensernes art og egenskaber (drikkevand, sukker, tilsætningsstoffer, konserveringsmidler, sødestoffer og CO2) udgår med undtagelse af sætningen om karamel, som flyttes til afsnittet »Beskrivelse af produktionsmetoden«. Karamel er det eneste tilladte farvestof. Formålet med at fjerne disse punkter er en ajourføring i forhold til de generelle nationale og EU-retlige bestemmelser, navnlig hvad angår fødevaretilsætningsstoffer.

— Afsnittene om de fysisk-kemiske og organoleptiske egenskaber er blevet omformuleret til en mere flydende beskrivelse for at sikre sammenhæng i produktbeskrivelsen og undgå gentagelser. Der er dermed tre kategorier: de vigtigste fysiske egenskaber, de kemiske egenskaber og de organoleptiske egenskaber.

— De vigtigste fysisk-kemiske egenskaber ved »Cidre de Normandie« eller »Cidre normand« præciseres: Den »fremstår som en klar eller uklar væske, der opnås ved gæring af frugtmost fra presning af frugtkødet fra cideræbler med eller uden tilsætning af vand. Den indeholder bobler og et fint skum«. Disse egenskaber nævnes i den gældende varespecifikation som organoleptiske egenskaber. Det tilføjes endvidere, at »Mængderne, der er bestemt til industriel anvendelse og produktion af sammensatte produkter, kan sælges uden krav til mousserende egenskaber«. Cideren kan faktisk være bestemt til industriel anvendelse, f.eks. fremstilling af eddike, eller til produktion af sammensatte produkter som frugtsaft. Selv om denne anvendelse ikke nævnes udtrykkeligt i den gældende varespecifikation, har anvendelsen af ikkemousserende »Cidre de Normandie« gennemt tiden været konstant.

— Med hensyn til de kemiske egenskaber ved »Cidre de Normandie« bevares kun de tre målværdier for henholdsvis det minimale samlede alkoholindhold udtrykt i volumen, det minimale virkelige alkoholindhold udtrykt i volumen og det maksimale indhold af flygtig syre. Med hensyn til det minimale alkoholindhold udtrykt i volumen bevares kun den værdi, der gælder for alle cidere med betegnelsen »Cidre de Normandie«, dvs. 5,0 %, mens værdien for traditionelle cidere alene, dvs. 5,5 %, slettes. De øvrige værdier (maksimalt indhold af jern, ethanal og svovldioxid) slettes, idet de henhører under national lovgivning (dekret 53-978 af 30. september 1953), som finder anvendelse på alle cidere og dermed ikke specifikt på »Cidre de Normandie«.

— De organoleptiske egenskaber ved »Cidre de Normandie« ændres ikke indholdsmæssigt, men afsnittene er samlet i ét for at lette læsningen: »»Cidre de Normandie« eller »Cidre normand« har en kraftig og varieret aroma med en fremherskende frugtsmag (æble, citrus, fersken, abrikos osv.). »Cidre de Normandie« eller »Cidre normand« har en farve, der varierer fra »lysegul« til »mørk orange«. Cidere med temmelig kraftig farve er almindelige, og i så fald stammer farven fra sammenstikningens fremherskende polyfenolrige frugt (sød, bittersød osv.), som oxiderer, navnlig hvis pulpen gærer. »Cidre de Normandie« er kendt for smagsnuancernes nøjagtige balance mellem bitterhed, syrlighed og sødme.« Ordvalget i beskrivelsen af aromaer, smag og farver udtrykker den naturlige variation i ciderne alt efter sammenstikningen: Beskrivelserne gengiver den eksisterende brede vifte og gælder ikke systematisk og samtidig for hver enkelt cider.

— Alle øvrige bestemmelser, der ikke er nævnt herover, slettes (maksimalt indhold af jern, ethanal og anhydrid og de særlige egenskaber alt efter den pågældende cidertype). De henhører nemlig under de generelle bestemmelser vedrørende cider, som bl.a. definerer de forskellige typer cider (traditionel, sød, tør, halvtør).

5.2. Geografisk område

Afsnittet »»Cidres de Normandie« (koncentreret cider og frugtmost) fremstilles udelukkende i Normandiet. Ved Normandiet forstås den region, der udgøres af følgende departementer« affattes i stedet således:

»Høsten af mostfrugt og produktionen af »Cidre de Normandie«, med undtagelse af emballeringen, foregår i det geografiske område, der består af nedennævnte kommuner. Det geografiske område bygger på det historiske Normandiet og de små regioner, som er knyttet dertil (Perche, Domfrontais, Plaine d'Alençon og Pays de Bray). Det omfatter departementerne i den administrative region Normandiet samt en lille del af de tilstødende departementer Mayenne, Sarthe, Eure-et-Loir og Oise.«

I den gældende varespecifikation henvises der ved afgrænsningen af det geografiske område til departementer og kantoner. Kantonerne erstattes af listen over de kommuner, som de består af, fordi det er mindre sandsynligt, at de vil ændre sig.

Der tilføjes et kort over det geografiske område.

Afgrænsningen af det geografiske område ændres ikke af disse formelle ændringer.

5.3. Bevis for oprindelse

— Afsnittet »Cider fra Normandiet kan kun fremstilles, med undtagelse af emballeringen, på produktionsenheder, der er beliggende i det geografiske område« slettes. De bestemmelser, der er indeholdt i afsnittet, beskriver de etaper, der skal finde sted inden for det geografiske område, og er således blevet flyttet til punktet »Afgrænsning af det geografiske område«.

— Generelt suppleres afsnittet »Bevis for oprindelse« for at øge sporbarheden tilbage til oprindelsen. Det præciseres således, at det er obligatorisk for de erhvervsdrivende at sikre sporbarheden, og at de erhvervsdrivende er forpligtede til at identificere sig over for sammenslutningen.

— Der er foretaget ændringer i følgende afsnit: — Elementer, der figurerer på emballagen: Afsnittet udgår, idet det indeholder almindelige forpligtelser vedrørende mærkningen af produktet, ikke sporbarheden. — Elementer, der vedrører opfølgningen på fremstillingsforløbet: Betegnelsen »fabrication« (fremstilling) erstattes af »élaboration« (produktion) i den franske tekst, hvilket er den rette term i forbindelse med ciderproduktion. Begrebet »fiche de fabrication« (produktionsbladet) fjernes, idet der er tale om en dokumenttype, der kan indarbejdes i et lagerregnskab, som muliggør opfølgning på de tilsvarende oplysninger.

— Råvarer: Ordene »fra en anden region end Normandiet« erstattes af »fra et område uden for det geografiske område« for utvetydigt at skelne den frugt, der kan bruges til produktion af »Cidre de Normandie«, fra anden frugt. »Oprindelsesbevis« erstattes af »følgeseddel« for hvert af de leverede partier. På følgesedlen præciseres typen af frugt (»af typen mostfrugt«). Følgesedlen er således mere præcis.

— Fremstilling (ændret til »produktion«): Dette afsnit er blevet slået sammen med afsnittet om emballering og distribution. Affattelsen er revideret for at forklare bestemmelserne: Ordene »de ovenfor definerede dokumenter« erstattes af »lagerregnskabet«.

— Bortset fra oplysningerne om sporbarhed er oplysningerne i afsnittet »Emballering og distribution« blevet slettet, idet de vedrører emballering, som er en etape, der ikke nødvendigvis skal finde sted i det geografiske område.

— Der er tilføjet en bestemmelse vedrørende en erklæring om de producerede mængder, samt forpligtelsen til at føre registre for alle producenter af mostfrugt (parcellernes placering, tilsvarende sorter, sondring mellem mostfrugt og spisefrugt) og et lagerregnskab eller ethvert regnskabsdokument for andre erhvervsdrivende (indgående og udgående strømme af mostfrugt, frugtmost eller koncentreret frugtmost og cider).

— Et sammenfattende skema over sporbarheden i form af en tabel er blevet tilføjet.

5.4. Produktionsmetode

— Råvarer: Dette afsnit er blevet føjet til beskrivelsen af produktionsmetoden. Det gentager elementer fra afsnittet »Produktbeskrivelse« i den gældende varespecifikation (kategorier af mostfrugtsorter ifølge deres egenskaber — indhold af garvesyrer, syrlighed). Henvisningen til en liste over anbefalede mostfrugtsorter erstattes af en definition af mostfrugt (æbler og pærer, der giver en saft med et indhold af garvesyrer (polyfenoler), der mindst svarer til 0,6 g/l af det samlede indhold af garvesyrer, naturlige eller oxiderede). Produktionen af »Cidre de Normandie« er kendetegnet ved brugen af en lang række forskellige mostfrugtsorter, hvis smag supplerer hinanden. Disse sorter fremgår kun delvis af den gældende varespecifikation på en liste over »anbefalede« sorter, der er begrænset og lidet sammenhængende. De sorter, der anbefales i bekendtgørelserne af 20. april 1967 og af 30. maj 1980, som dog alle indgår i definitionen af råvaren, optræder f.eks. ikke alle på denne liste. På samme måde er de traditionelle lokale sorter, som dog er utroligt talrige, ikke repræsenteret. Af hensyn til sammenhængen og nøjagtigheden og på grund af problemerne med at opstille udtømmende lister over sorter anvender man et distinktivt analysekriterium for mostfrugt. Garvesyrerne er en af egenskaberne ved mostfrugt, der sammen med syreindholdet anvendes til at klassificere sorterne i smagsgrupper med henblik på sammenstikning. Inden for det definerede hele opdeler man således traditionelt sorterne af mostfrugt i 5 kategorier, der giver ciderproducenterne mulighed for at klassificere dem. I den forbindelse erstattes i sætningen: »Sorterne af ciderfrugt klassificeres i 6 kategorier, hvor følgende er de vigtigste« tallet 6 derfor af 5 for at rette op på en materiel fejl.

— Produktionsfaser: I afsnittet om »klargøring og presning af frugten« er det blevet tilføjet, at mostfrugt, der stammer fra det geografiske område for BGB'en, skal være ren ved indgangen til forarbejdningsprocessen. Dette krav hænger sammen med, at kravet om vaskning af frugten er fjernet; vaskning er ikke et krav, når frugterne plukkes manuelt og/eller ikke berører jorden. I afsnittet om »Klaring forud for gæringen« erstattes listen over metoderne (fjernelse af urenheder, fjernelse af pektin, separationsoperationer osv.) af udtrykket »traditionelle former for tilladt behandling og praksis«. Det er da heller ikke alle de nævnte metoder, der er konsekvent obligatoriske. Udførelsen af disse operationer afhænger af den erhvervsdrivendes kunnen. I afsnittet »Gæring« fjernes de tilladte metoder (omstikning, sødning, brug af sukker til traditionel cider), idet de er omfattet af de generelle bestemmelser. Det præciseres i afsnittet »Klaring efter gæring«, at klaringen »kan« følges op af centrifugering og/eller filtrering. Centrifugering og filtrering har til formål at fremskynde udfældningen af svævende partikler og fastholde dem for at opnå et mere klart produkt. Disse metoder påvirker ciderens udseende, men ikke dens smag. Det har således ingen betydelig indvirkning på produktet, at de gøres valgfrie efter klaringen. I afsnittet »Skumning eller karbonisering« erstattes ordet »karbonisering« af »tilsætning af kulsyre«. Tilsætning af kulsyre er allerede tilladt i henhold til den gældende varespecifikation. Denne ændring har til formål at undgå enhver sammenblanding af de to termer, der svarer til hinanden: Tilsætning af kulsyre til drikkevarer inden for fødevareindustrien henviser specifikt til tilsætning af CO2 (karbonisering) for at opnå en mousserende drik (med kulsyre). Bestemmelserne vedrørende emballering og oplagring fjernes, for så vidt som de ikke pålægger særlige begrænsninger. Et diagram over produktets livscyklus, hvor de forskellige stadier i produktionen af »Cidre de Normandie«/»Cidre normand« sammenfattes, tilføjes.

5.5. Tilknytning

Kapitlet om tilknytning er blevet opdelt i tre dele af hensyn til en bedre definition af det geografiske områdes egenart, produktets egenart og årsagssammenhængen. Det drejer sig om tekstmæssige ændringer, som ikke medfører nogen ændring af indholdet.

5.6. Mærkning

De specifikke elementer ved mærkningen er begrænset til betegnelsen på drikken, som er: »Cidre de Normandie«/»Cidre normand«.

De øvrige bestemmelser i dette afsnit i den gældende varespecifikation udgår. Der er hovedsagelig tale om generelle nationale bestemmelser, der enten gælder cider (traditionel cider, ren frugtsaft, naturligt mousserende, naturligt skummende osv.) eller en bredere kategori af produkter (overensstemmelsescertificering). Andre bestemmelser er ikke bindende (mulighed for at informere forbrugeren om art, oprindelse, fremstilling, produktets særlige karakter og organoleptiske egenskaber).

Kravet om at anføre kontrolorganet på etiketten udgår. Disse oplysninger er tilgængelige andetsteds, og organet kan blive udskiftet.

Eftersom angivelsen af BGB'ens logo har været obligatorisk siden den 4. januar 2016, udgår henvisningen til forpligtelsen til at nævne »BGB og/eller beskyttet geografisk betegnelse« ligeledes.

5.7. Andet

— Ajourføring af kontaktoplysninger

Kontaktoplysningerne for Institut national de l’origine et de la qualité (det nationale institut for oprindelse og kvalitet, INAO) tilføjes som kompetent tjeneste i medlemsstaten, jf. forordning (EU) nr. 1151/2012. Efter ændringer i brancheorganisationen er navne og kontaktoplysninger på sammenslutningen ændret.

— Kontrolinstans

Den kompetente kontrolmyndigheds kontaktoplysninger er blevet indsat i stedet for kontrolorganets. Formålet med denne ændring er at undgå, at varespecifikationen skal ændres, hvis der skiftes kontrolorgan.

— Nationale krav

En tabel over de vigtigste kontrolpunkter er blevet tilføjet.

— Bilag

Bilagene til den gældende varespecifikation udgår. De indeholder enten bindende bestemmelser vedrørende det geografiske område, som er beskrevet i varespecifikationen, eller ikkeobligatoriske oplysninger.

ENHEDSDOKUMENT

»CIDRE DE NORMANDIE«/»CIDRE NORMAND«

EU-nr.: PGI-FR-00089-AM01 — 4.1.2017

BOB ( ) BGB ( X )

1. Betegnelse

»Cidre de Normandie«/»Cidre normand«

2. Medlemsstat eller tredjeland

Frankrig

3. Beskrivelse af landbrugsproduktet eller fødevaren

3.1. Produkttype

Klasse 1.8. Andre produkter i bilag I til traktaten (krydderier m.m.)

3.2. Beskrivelse af produktet med betegnelsen i punkt 1

»Cidre de Normandie«/»Cidre normand« er en mousserende cider, der stammer fra gæring af frugtmost, som fremstilles af frisk mostfrugt (cideræbler eller -pærer), der produceres og forarbejdes i det geografiske område.

Most af mostfrugt kan delvis være koncentreret frugtmost, hvis andelen af denne ikke overstiger 40 % af den samlede mængde frugtmost (udtrykt i frugtmost i rekonstitueret form).

Den rige sortssammensætning i frugtplantagerne gør det muligt at finde en ligevægt mellem de forskellige typer af sorter i det geografiske område. Eftersom over en tredjedel af arealet er beplantet med bitre og bittersøde æbler, ligeledes over en tredjedel med søde æbler og resten med syrlige og sure æbler, kan ciderproducenterne arbejde med frugten for at finde de mest hensigtsmæssige sammenstikninger.

»Cidre de Normandie«/»Cidre normand« fremstår som en klar eller uklar væske, der opnås ved gæring af frugtmost fra presning af frugtkødet fra mostfrugt med eller uden tilsætning af vand. Den indeholder bobler og et fint skum.

Den mousserende virkning skyldes tilstedeværelsen af CO2, som opstår ved gæring og/eller tilsættes.

Mængderne, der er bestemt til industriel anvendelse og produktion af sammensatte produkter, kan sælges uden krav til mousserende egenskaber.

»Cidre de Normandie« eller »Cidre normand« har en farve, der varierer fra lysegul til orange. Den har en kraftig og varieret aroma med en fremherskende frugtsmag (æble, citrus, fersken, abrikos osv.) og en nøjagtig balance i smagsnuancerne mellem bitterhed, syrlighed og sødme.

3.3. Foder (kun for produkter af animalsk oprindelse) og råvarer (kun for forarbejdede produkter)

Den frugt, der anvendes til produktion af »Cidre de Normandie«/»Cidre normand«, er mostfrugt. Brugen af spisefrugt er udelukket. Ved mostfrugt forstås æbler og pærer, der anvendes til produktion af cider, som giver en saft med et indhold af garvesyrer (polyfenoler) svarende til mindst 0,6 g/l af de samlede garvesyrer, enten naturlige eller oxiderede.

3.4. Specifikke etaper af produktionen, som skal finde sted i det afgrænsede geografiske område

Produktion af mostfrugt og forarbejdning heraf til cider (fremstilling af frugtmost ved presning af frugten, fremstilling af cider ved gæring af frugtmosten). Diffusionssaft opnået ved brug af ikkeopvarmet vand, koldgæring eller gæring ved stuetemperatur, eneste tilladte farvestof: karamel.

3.5. Særlige regler for udskæring, rivning eller emballering osv. af det produkt, som betegnelsen henviser til

—

3.6. Særlige regler for mærkning af det produkt, som betegnelsen henviser til

Obligatorisk angivelse af drikkevarens betegnelse: »Cidre de Normandie«/»Cidre normand«.

4. Kort angivelse af det geografiske områdes afgrænsning

— Departementet Seine-Maritime: alle kommuner

— Departementet Eure: alle kommuner

— Departementet Calvados: alle kommuner

— Departementet Manche: alle kommuner

— Departementet Orne: alle kommuner

— Departementet Mayenne, følgende kommuner: Blacourt, Le Coudray-Saint-Germer, Cuigy-en-Bray, Espaubourg, Flavacourt, Hodenc-en-Bray, Labosse, Lachapelle-aux-Pots, Lalande-en-Son, Lalandelle, Puiseux-en-Bray, Saint-Aubin-en-Bray, Saint-Germer-de-Fly, Saint-Pierre-es-Champs, Sérifontaine, Talmontiers, Le Vaumain, Le Vauroux, Abancourt, Blargies, Boutavent, Bouvresse, Broquiers, Campeaux, Canny-sur-Thérain, Escles-Saint-Pierre, Formerie, Fouilloy, Gourchelles, Héricourt-sur-Thérain, Lannoy-Cuillère, Moliens, Monceaux-l'Abbaye, Mureaumont, Omécourt, Quincampoix-Fleuzy, Romescamps, Saint-Arnoult, Saint-Samson-la-Poterie, Saint-Valery, Villers-Vermont, Elencourt, Beaudéduit, Briot, Brombos, Cempuis, Daméraucourt, Dargies, Feuquières, Grandvilliers, Grez, Halloy, Le Hamel, Hautbos, Lavacquerie, Laverrière, Le Mesnil-Conteville, Offoy, Saint-Maur, Saint-Thibault, Sarcus, Sarnois, Sommereux, Thieuloy-Saint-Antoine, Achy, Blicourt, Bonnières, Fontaine-Lavaganne, Gaudechart, Haute-Épine, Hétomesnil, Lihus, Marseille-en-Beauvaisis, Milly-sur-Thérain, La Neuville-sur-Oudeuil, La Neuville-Vault, Oudeuil, Pisseleu, Prévillers, Rothois, Roy-Boissy, Saint-Omer-en-Chaussée, Villers-sur-Bonnières, Bazancourt, Buicourt, Crillon, Ernemont-Boutavent, Escames, Fontenay-Torcy, Gerberoy, Glatigny, Grémévillers, Hannaches, Hanvoile, Haucourt, Hécourt, Lachapelle-sous-Gerberoy, Lhéraule, Loueuse, Martincourt, Morvillers, Saint-Deniscourt, Saint-Quentin-des-Prés, Senantes, Songeons, Sully, Thérines, Villembray, Villers-sur-Auchy, Vrocourt og Wambez

— Departementet Eure et Loir, følgende kommuner: Argenvilliers, (Les) Autels-Villevillon, Authon-du-Perche, (La) Bazoche-Gouet, Beaumont-les-Autels, Béthonvilliers, Brunelles, Champrond-en-Perchet, Chapelle-Guillaume, Chapelle-Royale, Charbonnières, Coudray-au-Perche, (Les) Étilleux, (La) Gaudaine, Luigny, Margon Miermaigne, Moulhard, Nogent-le-Rotrou, Saint-Bomer, Saint-Jean-Pierre-Fixte, Soizé, Souancé-au-Perche, Trizay-Coutretot-Saint-Serge og Vichères,

— Departementet Mayenne, følgende kommuner: Ambrières-les-Vallées, Chantrigné, Couesmes-Vaucé, La Haie-Traversaine, Le Pas, St-Loup-du-Gast, Soucé, Le Housseau-Brétignolles, Lassay-les-Châteaux, Rennes-en Grenouilles, St-Julien-du-Terroux, Ste-Marie-du-Bois, Thuboeuf, Gorron, Hercé, Lesbois, St-Aubin-Fosse-Louvain, Vieuvy, Désertines, Boulay-les-Ifs, Champfremont, Ravigny, St-Pierre-des-Nids, Champéon, Charchigné, Le Horps, Montreuil-Poulay og Le Ribay.

— Departementet Sarthe, følgende kommuner: Nogent-le-Bernard, Avezé, Dehault, La-Chapelle-du-Bois, La-Ferté-Bernard, Préval, St-Aubin-des-Coudrais, Louzes, Neufchâtel-en-Saosnois, Assé-le-Boisne, Douillet-le-Joly, Montreuil-le-Chétif, St-Aubin-de-Locquenay, St-Georges-le-Gaultier, St-Léonard-des-Bois, St-Paul-le-Gaultier, Sougé-le-Ganelon, Ancinnes, Gesnes-le-Gandelin og Moulins-le-Carbonnel.

5. Tilknytning til det geografiske område

Geologisk set er det vestlige Normandiet en del af det armorikanske bjergmassiv, mens den østlige del rækker ind i Paris-bækkenet. Normandiet er kendetegnet ved et mildt og fugtigt klima uden vandmangel om sommeren. Klimaet i Normandiet er et kystklima. Vintrene er forholdsvis milde ved kysten, men strengere inde i landet. Somrene er kølige og fugtige. Nedbøren er forholdsvis rigelig. Den geologiske mangfoldighed tilfører også landskabet en vis forskelligartethed, om end inden for grænserne af det ensartede klima, som er tempereret og fugtigt. Derfor optræder visse typer landskab med enge og kratskov i mange dele af Normandiet.

Da naturbetingelserne er gunstige, især med hensyn til nedbør, har mostfrugtplantager tilplantet med sorter fra Spanien (Vizcaya) siden Middelalderen bredt sig til hele Normandiet.

Således er Normandiet blevet det primære område for mostfrugtplantager i Frankrig (cideræbler og ciderpærer).

Den frugt, der anvendes til produktionen, stammer fra det geografiske område, som udgør et af de historiske og aktuelle større ciderproduktionsområder i Europa, hvor en udbredt og anerkendt viden om fremstilling har udviklet sig.

Producenterne og senere hen lokale frøavlere og planteskoler har udvalgt, forbedret og tilpasset plantematerialet til jordbunds- og klimaforholdene i Normandiet, hvilket har ført til et meget stort antal sorter af cideræbler og ciderpærer, der adskiller sig med hensyn til indhold af garvesyrer og særlige teknologiske egenskaber. Gennem fremavling eller indførelse af nye sorter, der viser sig velegnede til de lokale produktions- og forarbejdningsforhold, stiger dette antal sorter fortsat og garanterer opretholdelsen af den genetiske ressources biologiske diversitet.

Normandiet er ligeledes arnested for specifik viden om forarbejdning.

Ligeledes fremstår cider i Normandiet som et sandt kulinarisk og historisk kendemærke overalt i gastronomien.

Den stadig hastigere udbredelse af cider gennem tiden har medført en udvikling i produktionsmetoderne. Indtil midten af det 19. århundrede blev cider fremstillet på bedriften. Siden da har bl.a. det stigende forbrug medført, at både håndværksproducenter og industrielle producenter gik i gang med at fremstille denne drik og for at udvikle sig tog udgangspunkt i beherskelsen af forarbejdningsprocessen (klaringsteknikker, kold oplagring, pasteurisering, tilsætning af kulsyre osv.).

Mekaniske presningsteknikker har givet mulighed for at forbedre saftudbyttet uden at hæmme mostfrugtens specifikke egenskaber.

Fra starten af det 20. århundrede udviklede man gradvis filtreringen for at opnå en bedre stabilitet i cideren. Omkring 1950 begyndte de større ciderproducenter at pasteurisere søde cidere for at give dem længere holdbarhed og forhindre udviklingen af mikroorganismer og for at kunne sende dem over længere afstande med mindre risiko.

Denne anerkendte viden anvendt på råvarerne har gjort det muligt at udvikle produktionen af en velanskreven cider, mens forbruget var forankret i den regionale kulturarv for derefter at brede sig til egne uden for regionen.

I Normandiet lyder traditionen, at hemmeligheden ved produktionen af cider er blevet bragt dertil af søfolk fra Vizcaya i det 6. århundrede. Det var dog først i det 12. århundrede, at forbruget af cider for alvor tog fart, først i dalene Touques og Risle og derefter i Cotentin og endelig i Pays de Caux. I det 14. århundrede begyndte cider at erstatte øl, og der blev i Normandiet solgt næsten lige så meget cider som vin. I det 15. århundrede efter 100-årskrigen var cideren blevet den almindelige drik i Basse og Moyenne Normandie. Fra det 16. århundrede gjorde man reelle fremskridt med produktionen af cider takket være Guillaume de Dursus, der kom til Cotentin fra Vizcaya. Han forbedrede de sorter af cideræbler, der blev dyrket. Andre lokale herremænd fulgte hans eksempel og begyndte at udvælge og vedligeholde sorterne. Under Ludvig XIII blev næsten alle vinmarker i Normandiet lagt øde på grund af skat på vin, hvorpå æbledyrkningen fortsatte med at udvikle sig. Forbruget af cider steg stadig. Men på grund af krige, skatter og udbredt nød gik det op og ned med interessen for æbletræer og cider.

I det 18. århundrede forenede forvalterne, landbrugssamfundene og statsrådet kræfterne om at forbedre og fremme æbledyrkningen. I det 19. århundrede tog fremstillingen igen fart, og forbruget udviklede sig stærkt efter 1870.

Ciderproduktion og -forarbejdning fik et stort opsving i det 19. århundrede og begyndelsen af det 20. århundrede, idet man indtil anden verdenskrig medregnede virksomheder, der nød godt af dynamikken i destillationsindustrien (især afsætning af statslig alkohol).

I 1920'erne overgik den nationale produktion af cider efterhånden ølproduktionen. I årene med storproduktion oversteg den i departementerne Manche, Calvados, Seine-inférieure og Orne langt en million hektoliter. Normandiet har siden 1920'erne som region været og vil fortsat fremover være den største producent af cideræbler.

Normandiet står i øjeblikket for næsten 45 % den samlede ciderproduktion i Frankrig.

»Cidre de Normandie«/»Cidre normand« produceres af bestemte frugter, cideræbler eller ciderpærer, som har særlige egenskaber, især i form af polyfenoler, og produceres aldrig af spisefrugt. Ciderpærer er tilladt, og det er traditionelt især for deres syrlighed, at de kan indgå i sammenstikningen. Cideren er klar eller uklar alt efter filtreringsgraden og har en lysegul til orange farve afhængigt af frugtsorterne og de anvendte metoder. Den har en lang række smagsnuancer med en balance mellem smagen fra de forskellige frugtsorter og sødmen fra ugæret sukker. Ciderens mousserende virkning, der er kendetegnet ved fine bobler, er behagelig i munden.

»Cidre de Normandie«/»Cidre normand« har et stærkt ry, der bygger på en regional identitet og udviklingen af en specifik branche i regionen.

De lokale aktører har over lang tid udviklet en diversificeret ciderproduktion, hvis originalitet udspringer af dels anvendelsen af mostfrugt, cideræbler og -pærer, som i Normandiet kan bruges til at balancere syrligheden i sammenstikningen, dels beherskelsen af al knowhow om ciderproduktion.

De gunstige fysiske vilkår for dyrkning af mostfrugt til cider (og ikke vindyrkning) med et mildt og fugtigt klima og ingen vandmangel om sommeren har gjort det muligt at udvikle cideræble- og ciderpæretræerne.

Siden begyndelsen af det 20. århundrede har cideræbleplantagerne i Normandiet udgjort og vil fortsat udgøre det største plantageareal i Frankrig, hvormed regionen anerkendes som cideræbletræets fædreland. Beherskelsen af nyttig knowhow om ciderproduktion har sammen med især forskning i tilpassede og anerkendte sorter med et særligt indhold af garvesyre gjort det muligt at udvikle et specifikt produkt, som forbrugeren sætter pris på.

De mekaniske presningsteknikker, klaring før og efter gæringen, gæringen og viden om sammenstikningen har gennem tiden gjort det muligt at få det bedste ud af frugten og opretholde produktets specifikke egenskaber.

Endelig er der sket en gradvis større udbredelse af cidere fra Normandiet takket være udviklingen af viden om stabilisering og konservering af cider (aftapning, filtrering, pasteurisering osv.) og tilpasning til nye teknikker.

Samtlige disse elementer har muliggjort produktion af kvalitetscidere, der er anerkendt som en del af den kulturelle og gastronomiske arv.

»Cidre de Normandie« sælges i hele Frankrig, hvorfor forbruget er blevet »afregionaliseret«, samtidig med at cideren har bevaret sin regionale egenart og udbygget sit ry.

Kulturelt og gastronomisk forbinder forbrugerne i høj grad cideren med billedet af æbletræer i landskabet i Normandiet. Således er »Cidre de Normandie« fuldstændig forankret i den nationale forestilling om cider og er den fremmeste drik fra Normandiet.

De talrige ciderfestivaler, »fêtes du cidre« (Barenton, Beuvron-en-Auge, Vimoutiers, Le Sap, Auffay, Forges-les-Eaux osv.), og smagningskonkurrencerne (Saint-Jean des cidres på regionalt plan og mere lokale konkurrencer, f.eks. i Pays de Caux) vidner om produktets forankring i hjertet af Normandiet og om dets omdømme.

Henvisning til offentliggørelsen af varespecifikationen

(Artikel 6, stk. 1, andet afsnit, i nærværende forordning)

https://info.agriculture.gouv.fr/gedei/site/bo-agri/document_administratif-830d0e1e-32b9-4d63-82b9-f99ef2dce5d5/telechargement