(8)

I ESRB's vurdering af sårbarheder fremhæves følgende i forhold til Frankrig: a) Husholdningernes gældsniveau i Frankrig er relativt højt i forhold til den disponible indkomst. Det er steget betydeligt over de foregående 10 år, og den seneste udvikling på mellemlangt sigt viser, at denne tendens fortsætter. De primære risici, der er forbundet med et sådant niveau for husholdningernes gældsætning, er muligheden for en nedgang i forbruget og anden runde-effekter på den finansielle stabilitet i tilfælde af et makroøkonomisk stød. Der er imidlertid visse risikobegrænsende faktorer i den franske økonomi. For det første har husholdningerne en høj opsparingskvote efter international målestok. For det andet findes der vigtige sociale sikkerhedsnet, som har til formål at afbøde virkningerne af et pludseligt fald i låntagernes indkomst i tilfælde af arbejdsløshed, hvilket således reducerer de eventuelle anden runde-effekter af et makroøkonomisk stød. For det tredje er en høj procentdel af låntagerne ikke eksponeret mod renterisici på grund af den høje andel af fastforrentede boliglån. b) Væksten i boliglån har været relativt høj både på kort og mellemlangt sigt. Væksten i nye boliglån er markant, hvilket vil kunne medføre yderligere vækst i husholdningernes samlede gældsætning. Endvidere tyder nogle indikatorer på, at visse husholdninger med boliglån i Frankrig kan være sårbare over for økonomiske og finansielle stød, særligt unge husholdninger og husholdninger med lavere indkomster, som har en høj gældsservicering i forhold til indkomst. Ydermere har omkring en tredjedel af de nye boliglån en belåningsprocent på over 95 %, og det gennemsnitlige lån i forhold til indkomst for nye lån nåede et historisk højdepunkt i 2017. Den gennemsnitlige løbetid for boliglån er også steget, mens fordelingen af gældsservicering i forhold til indkomst er forringet. De foreløbige mikrodata, som de franske myndigheder har anvendt til at overvåge denne udvikling, viser, at en stor andel af låntagerne med en høj belåningsprocent eller høj gældsservicering i forhold til indkomst er velstillede husholdninger, hvis lån har sikkerhed i aktiver og garantier. c) Selv om der ikke er nogen markante tegn på, at huspriserne generelt er overvurderede i Frankrig, er priserne på beboelsesejendomme steget betydeligt i visse af de store byer (12) — særligt i omegnen af Paris — og dette kan nogle steder have svækket prisoverkommeligheden. På lokalt plan er der visse tegn på, at priserne på beboelsesejendomme er høje i forhold til indkomst- og huslejeniveauet. Da en tredjedel af alle lån har en høj belåningsprocent, og boligpriserne kan ændre sig i fremtiden, vil nogle husholdninger kunne få en negativ formueværdi. Direkte kredittab som følge af et eventuelt fald i værdien af den sikkerhed, der er stillet for realkreditlånene, forventes imidlertid at være begrænset på grund af en række landespecifikke faktorer. For det første afbøder anvendelsen af garantiordninger til at stille sikkerhed for boliglån (13) den direkte kreditrisiko for kreditinstitutter i tilfælde af et fald i boligpriserne. For det andet anslås den eventuelle formueværdi for husholdningerne til at være mindre end i andre udviklede økonomier, idet der ikke er nogen mulighed for at udtrække kontanter eller friværdi fra omvurderinger af boliger. d) Negative økonomiske og finansielle forhold eller en negativ udvikling på markedet for beboelsesejendomme vil i lyset af ovennævnte sårbarheder kunne medføre direkte og indirekte risici for den finansielle stabilitet. De potentielle direkte risici for banksystemet i Frankrig vedrører såvel eventuelle misligholdelser af lån ydet under omstændigheder med stærkt stigende boligpriser og lave renter som gældsatte husholdninger og konkurrencepres, der medfører en vis lempelse af udlånsstandarderne og indsnævring af marginerne. I Frankrig forventes en række faktorer såsom sikkerhedskanalen, som forventes at være relativt svag, vigtige sociale sikkerhedsnet og udbredelsen af fastforrentede lån at afbøde direkte kreditrisici i forbindelse med stød i boligmarkedet. Hvis f.eks. arbejdsløsheden stiger og/eller væksten i husholdningernes indkomst falder, vil nogle husholdninger imidlertid kunne få vanskeligere ved at servicere deres gæld. De dermed forbundne negative effekter på husholdningernes indkomst og formueværdi vil kunne forstærke det første stød, hvis husholdningerne er nødt til at reducere deres forbrug for at kunne servicere deres boliglån. Dette vil kunne føre til anden runde-effekter og en øget risiko for kreditinstitutterne og det finansielle system. e) ESRB noterer sig, at Frankrig har bebudet anvendelse af en kontracyklisk buffersats på 0,5 % med henblik på at opbygge institutternes modstandsdygtighed på en forebyggende måde. Kalibreringen af denne makroprudentielle foranstaltning er foretaget under et mere generelt hensyn til gældsætningen for den ikke-finansielle sektor i Frankrig og et mere specifikt hensyn til husholdningssektorens gældsætning, idet udlån til husholdningerne også understøttes af opsvinget i boligpriserne. Den kapitalbaserede foranstaltning forventes derfor at forstærke banksektorens modstandsdygtighed over for de akkumulerede sårbarheder. Den forventes imidlertid hverken at begrænse udviklingen i husholdningernes opbygning af gæld eller forringelsen af udlånsstandarderne. Selv om de nationale myndigheder i Frankrig har overvåget kreditvilkårene, har der ikke været nogen formel vejledning i, hvad der bør anses som hensigtsmæssige kreditvilkår. f) De nuværende politiske foranstaltninger vurderes at være delvist passende og delvist tilstrækkelige til at afbøde de identificerede systemiske risici i forbindelse med sårbarheder i beboelsesejendomssektoren i Frankrig. Navnlig vil de gældende kapitalbaserede foranstaltninger kunne suppleres af andre foranstaltninger med henblik på at håndtere sårbarhederne i forbindelse med husholdningernes stigende gældsniveau og tegnene på forringelse af kreditstandarderne. ESRB anerkender den indsats, de franske myndigheder har gjort for at overvåge risici i beboelsesejendomssektoren, såvel som deres mål om yderligere at forbedre overvågningsrammerne i overensstemmelse med Det Europæiske Udvalg for Systemiske Risicis henstilling ESRB/2016/14 (14). Til trods for dette kan yderligere tiltag være nødvendige for at adressere de sårbarheder, der er identificeret i Frankrig. Navnlig kunne de nationale myndigheder i Frankrig i betragtning af husholdningernes stigende gældsætning og tegnene på forringelse af kreditstandarderne overveje behovet for yderligere forebyggende tiltag såsom eksplicitte anbefalinger vedrørende lånestandarder i form af enten en henstilling eller formelle låntagerbaserede foranstaltninger.