(5)

På grundlag af de data, som Kommissionen (Eurostat) har fremlagt i overensstemmelse med artikel 14 i forordning (EF) nr. 479/2009 efter indberetning fra Østrig i april 2014, og på grundlag af stabilitetsprogrammet for 2014-2018 og Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 kan der drages følgende konklusioner: — Efter at Østrigs offentlige underskud toppede med 4,5 % af BNP i 2010, faldt det allerede i 2011 til 2,5 % og blev dermed bragt ned under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP. Denne forbedring i forhold til det oprindeligt forventede finanspolitiske resultat skyldes delvis, at regeringens foranstaltninger på udgiftssiden til rekapitalisering af KA Finanz, (ca. 0,4 % af BNP) blev registreret i de offentlige regnskaber i 2012, hvor virkningerne af foranstaltningen blev bekræftet i bankens årsregnskaber. Det faldende underskud skyldtes også i mindre grad, at udgifterne var lavere end forventet på alle regeringsniveauer og de mere gunstige økonomiske forhold, som medførte højere indtægter end forventet. I modsætning til både de nationale fremskrivninger og Kommissionens prognose lå det offentlige underskud på 2,6 % af BNP i 2012 fortsat under 3 % af BNP. På grund af risikoen for, at det muligvis ville blive nødvendigt med yderligere genopretningsforanstaltninger i den finansielle sektor, som kunne føre til et underskud på over 3 % af BNP i de efterfølgende år, anbefalede Kommissionen ikke en tidlig ophævelse af proceduren i forbindelse med uforholdsmæssigt store underskud. Disse risici har dog kun delvist materialiseret sig, og Østrig har anmeldt et underskud på 1,5 % af BNP i 2013. Den yderligere indsnævring af underskuddet skyldes i høj grad, at indtægterne ved engangsforanstaltningen vedrørende salg af mobilfrekvenserne var noget større end ventet og tegnede sig for knap 0,6 % af BNP. — Ifølge stabilitetsprogrammet for 2014-18, der blev vedtaget af den østrigske regering den 29. april 2014, forventes en stigning af det offentlige underskud til 2,7 % af BNP i 2014 og derefter et fald til 1,4 % af BNP i 2015. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014 vil underskuddet være på 2,8 % af BNP i 2014 og 1,5 % af BNP i 2015. Underskuddet forventes altså fortsat at ligge under traktatens referenceværdi på 3 % af BNP i løbet af prognoseperioden. Regeringen har desuden inden for rammerne af forordning (EU) nr. 473/2013 (5) annonceret et sæt yderligere foranstaltninger på udgifts- og indtægtssiden med henblik på at undgå en forventet markant afvigelse fra den påkrævede tilpasning i retning af den mellemfristede budgetmålsætning, som blev bekræftet i et brev til Kommissionen, og som Kommissionen anslår vil udgøre 0,2 % af BNP. — Stigningen i det offentlige underskud i 2014 skyldes oprettelsen af et afviklingsselskab (Abbaueinheit) til afvikling af Hypo Alpe Adrias værdiforringede aktiver. Regeringen har nedsat en ekstern ekspertgruppe, som har vurderet, at virkningerne af oprettelsen af afviklingsselskabet i forbindelse med Hypo Alpe Adria vil beløbe sig til op til 4 mia. EUR (1,2 % af BNP), inklusive en kapitalindsprøjtning på 750 mio. EUR, som er foretaget i 2014. Den endelige bogføring af de underskudsforøgende virkninger vil afhænge af en uafhængig vurdering af kvaliteten af Hypo Alpe Adrias aktiver, som vil blive foretaget senere på året, så Eurostat kan vurdere den statistiske virkning af transaktionen. Ekspertgruppens aktuelle vurdering lader til at være tilstrækkeligt forsigtig og kan derfor anses for at være realistisk. Det kan dog ikke afvises, at transaktionen vil få en større virkning for underskuddet. Dette udgør den største risiko for fremskrivningerne af underskuddet i 2014. I betragtning af de yderligere diskretionære foranstaltninger, som regeringen meddelte efter offentliggørelsen af Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014, og som bør medføre en yderligere indsnævring af det offentlige underskud, lader risiciene for underskuddet i 2014 generelt til at være afbalancerede. — Mellem 2011 og 2013 er der generelt sket en forbedring af den strukturelle saldo, dvs. den offentlige saldo korrigeret for konjunktur minus engangsforanstaltninger og andre midlertidige foranstaltninger, på knap 0,7 % af BNP om året, hvilket er i overensstemmelse med Kommissionens henstillinger. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes prognose fra foråret 2014, dens vurdering af det reviderede udkast til budgetplan, som blev indgivet den 29. april 2014, og de yderligere foranstaltninger, som regeringen annoncerede den 12. maj 2014, forventes den strukturelle saldo at forbedres en anelse i 2014. I den forbindelse lader der i øjeblikket til at opstå et gab på 0,5 % af BNP i forhold til den påkrævede forbedring af den strukturelle saldo i retning af den mellemfristede budgetmålsætning i 2014, hvilket er et tegn på, at der er behov for at opstramme budgetforanstaltningerne for at sikre fuld overholdelse af den præventive del af stabilitets- og vækstpagten i betragtning af den snigende risiko for en markant afvigelse fra den påkrævede tilpasningssti. — Gældskvoten steg fra 69,2 % til 74,5 % mellem 2009 og 2013. Den offentlige gæld forventes at stige til omkring 80 % af BNP i 2014, hovedsageligt som følge af, at de gældsforpligtelser, der følger af overførslen af Hypo Alpe Adrias værdiforringede aktiver til afviklingsselskabet, medregnes i den offentlige gæld.