RAADETS DIREKTIV af 21 . december 1988 om indbyrdes tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning vedroerende visse dele og specifikationer for landbrugs - og skovbrugstraktorer ( 89/173/EOEF )

RAADET FOR DE EUROPAEISKE FAELLESSKABER HAR -

under henvisning til Traktaten om Oprettelse af Det Europaeiske OEkonomiske Faellesskab, saerlig artikel 100 A,

under henvisning til forslag fra Kommissionen ( 1 ),

i samarbejde med Europa-Parlamentet ( 2 ),

under henvisning til udtalelse fra Det OEkonomiske og Sociale Udvalg ( 3 ), og

ud fra foelgende betragtninger :

Det er vigtigt at traeffe foranstaltninger, som tager sigte paa gradvist at gennemfoere det indre marked over en periode frem til den 31 . december 1992; det indre marked omfatter et omraade uden indre graenser med fri bevaegelighed for varer, personer, tjenesteydelser og kapital;

de tekniske forskrifter, som traktorer i henhold til de nationale lovgivninger skal opfylde, vedroerer bl.a . dimensioner og masse, omdrejningstalregulator, afskaermning af transmissionselementer, udragende dele og hjul, betjeningsorgan til paahaengskoeretoejets bremser, forruder og andre ruder, mekaniske forbindelser mellem traktor og paahaengskoeretoej samt anbringelsessted og -maade for foreskrevne skilte og paaskrifter paa traktorchassiset;

disse forskrifter er forskellige fra medlemsstat til medlemsstat; det er derfor noedvendigt, at ensartede forskrifter

vedtages af samtlige medlemsstater enten som supplement til eller i stedet for deres nugaeldende bestemmelser saerlig med henblik paa, at den fremgangsmaade for EOEF-standardtypegodkendelse, som omhandles i Raadets direktiv 74/150/EOEF af 4 . marts 1974 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning vedroerende godkendelse af landbrugs - og skovbrugstraktorer ( 4 ), senest aendret ved direktiv 82/890/EOEF ( 5 ), kan anvendes for alle traktortyper;

navnlig i forbindelse med tekniske forskrifter vedroerende sikkerhedsruder - forrude og andre ruder - er det hensigtsmaessigt med visse aendringer at anvende de forskrifter, som er vedtaget af FN's OEkonomiske Kommission for Europa i regulativ nr . 43 ( ensartede forskrifter vedroerende godkendelse af sikkerhedsruder og materialer til ruder ), som er vedlagt overenskomsten af 20 . marts 1958 om indfoerelse af ensartede vilkaar for godkendelse og gensidig anerkendelse af godkendelse af udstyr og dele til motorkoeretoejer ( 6 ) -

UDSTEDT FOELGENDE DIREKTIV :

Artikel 1 1 . Ved traktor ( landbrugs - eller skovbrugstraktor ) forstaas ethvert motordrevet koeretoej med hjul eller baelter, der har mindst to aksler, og hvis funktion i det vaesentlige ligger i dets traekkraft, og som er saerlig konstrueret til at traekke, skubbe, baere eller drive visse redskaber, maskiner eller paahaengskoe -

Dok .

"

y

x

E/ECE/234

E/ECE/TRANS/505

aa

a

s

REV 1/ADD 42/REV 1 .

retoejer bestemt til benyttelse i landbrugs - og skovbrugsbedrifter . Det kan vaere indrettet til transport af gods og passagerer .

2 . Dette direktiv finder kun anvendelse paa de i stk . 1 definerede traktorer, der er forsynet med luftgummiringe, og som har to aksler og en konstruktiv bestemt maksimalhastighed paa mellem 6 og 30 km i timen .

Artikel 2 1 . Medlemsstaterne kan ikke naegte EOEF-standardtypegodkendelse eller national godkendelse af en traktor, naegte indregistrering eller forbyde salg, ibrugtagning eller brug af en traktor af grunde, der vedroerer :

- dimensioner og paahaengskoeretoejets masse,

- omdrejningstalregulator og afskaermning af transmissionselementer, udragende dele og hjul,

- forruder og andre ruder,

- mekaniske forbindelser mellem traktor og paahaengskoeretoej, herunder den vertikale belastning paa koblingspunktet,

- anbringelsessted og -maade for foreskrevne skilte og paaskrifter paa traktorens stel,

- betjeningsorgan til paahaengskoeretoejets bremser,

hvis disse forhold opfylder forskrifterne i de tilsvarende bilag, og hvis forruder og andre ruder samt de mekaniske forbindelser er forsynet med EOEF-typegodkendelsesmaerke .

2 . Uanset stk . 1 vedroerende brug af en traktor kan medlemsstaterne under hensyn til paahaengskoeretoejets(ernes ) masse, fortsat anvende deres nationale forskrifter, navnlig i forbindelse med de saerlige anvendelseskrav, der skal opfyldes af hensyn til deres omraades relief, dog under iagttagelse af begraensningerne for paahaengskoeretoejets samlede masse i bilag I, nr . 2.2, hvis dette hverken indebaerer aendringer af traktoren eller en yderligere national standardtypegodkendelse .

Artikel 3 1 . EOEF-typegodkendelse for alle typer af forruder eller andre ruder og/eller mekaniske forbindelser, der er i overensstemmelse med produktions - og afproevningsforskrifterne i bilag III og/eller IV, meddeles af de enkelte medlemsstater .

2 . Den medlemsstat, der har meddelt EOEF-standardtypegodkendelsen, traeffer, i givet fald i samarbejde med de kompetente myndigheder i de oevrige medlemsstater, de

noedvendige foranstaltninger for om fornoedent at foere tilsyn med produktionens overensstemmelse med den godkendte type . Tilsynet foretages ved stikproever .

Artikel 4 Medlemsstaterne tilstiller fabrikanterne af traktorer, forruder eller andre ruder samt mekaniske forbindelsesanordninger eller deres befuldmaegtigede for hver type af ovennaevnte dele, for hvilke de efter artikel 3 meddeler EOEF-standardtypegodkendelse, et EOEF-typegodkendelsesmaerke i henhold til modellen i bilag III eller bilag IV .

Medlemsstaterne traeffer alle hensigtsmaessige foranstaltninger for at forhindre anvendelsen af typegodkendelsesmaerker, som kan foere til en forveksling mellem én types anordninger, for hvilke der er udstedt EOEF-standardtypegodkendelse i henhold til artikel 3, og andre anordninger .

Artikel 5 1 . Medlemsstaterne kan ikke forbyde markedsfoering af forruder og andre ruder samt mekaniske forbindelsesanordninger paa grund af deres udfoerelse, naar de er forsynet med EOEF-typegodkendelsesmaerke .

2 . En medlemsstat kan dog forbyde markedsfoering af ruder eller forbindelsesanordninger, som er forsynet med EOEF-typegodkendelsesmaerke, naar de ikke stemmer overens med den type, for hvilken EOEF-standardtypegodkendelsen er meddelt .

Denne medlemsstat underretter straks de oevrige medlemsstater og Kommissionen om de trufne foranstaltninger og begrunder samtidig sin beslutning .

Artikel 6 De enkelte medlemsstaters kompetente myndigheder sender inden en maaned de oevrige medlemsstaters kompetente myndigheder en kopi af EOEF-standardtypegodkendelsesskemaet i henhold til modellen i bilag III eller IV for hver type rude eller forbindelsesanordning, for hvilke de har meddelt eller afslaaet standardtypegodkendelse .

Artikel 7 1 . Fastslaar den medlemsstat, som har meddelt EOEF-standardtypegodkendelsen, at flere ruder eller forbindelsesanordninger, som er forsynet med samme EOEF-typegodkendelsesmaerke, ikke stemmer overens med den type, for hvilken standardtypegodkendelsen er meddelt, traeffer den de noedvendige foranstaltninger til at bringe produktionen i overensstemmelse med den godkendte type . Medlemsstatens kompetente myndigheder underretter de andre medlemsstaters kompetente myndigheder om de trufne foranstaltninger, som ved vaesentlig og gentagen uoverensstemmelse kan foere til inddragelse af EOEF-standardtypegodkendelsen . Disse myndigheder traeffer samme foranstaltninger, naar de bliver

underrettet af en anden medlemsstats kompetente myndigheder om saadanne uoverensstemmelser .

2 . Medlemsstaternes kompetente myndigheder underretter inden en maaned hinanden om inddragelsen af en meddelt EOEF-standardtypegodkendelse med angivelse af grundene hertil .

Artikel 8 Enhver afgoerelse, der traeffes i medfoer af dette direktiv, og hvorved en EOEF-standardtypegodkendelse afslaas eller inddrages, eller markedsfoeringen og anvendelsen forbydes, skal noeje begrundes . Den tilstilles den beroerte part med angivelse af de retsmidler og frister, der gaelder i medlemsstaterne .

Artikel 9 De aendringer, som er noedvendige for at tilpasse bilagene til den tekniske udvikling, fastsaettes efter fremgangsmaaden i artikel 13 i direktiv 74/150/EOEF .

Artikel 10 1 . Medlemsstaterne saetter de noedvendige bestemmelser i kraft for senest den 31 . december 1989 at efterkomme dette direktiv . De underretter straks Kommissionen herom .

2 . Medlemsstaterne meddeler Kommissionen teksten til de vigtigste nationale retsforskrifter, som de udsteder paa det omraade, der er omfattet af dette direktiv .

Artikel 11 Dette direktiv er rettet til medlemsstaterne .

Udfaerdiget i Bruxelles, den 21. december 1988 .

Paa Raadets vegne

V . PAPANDREOU

Formand

EWG:L777UMBD00.96

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 1235 mm; 198 Zeilen; 8761 Zeichen;

Bediener : HELM Pr .: C;

Kunde :

( 1 ) EFT nr . C 218 af 17 . 8 . 1987, s . 1 .

( 2 ) EFT nr . C 281 af 19 . 10 . 1987, s . 180, og EFT nr . C 326 af 19 . 12 . 1988 .

( 3 ) EFT nr . C 319 af 30 . 11 . 1987, s . 25.(4 ) EFT nr . L 84 af 28 . 3 . 1974, s . 10 .

( 5 ) EFT nr . L 378 af 31 . 12 . 1982, s . 45 .

( 6 ) Dok . E/ECE/TRANS/505

(() BILAG I DIMENSIONER OG PAAHAENGSKOERETOEJETS MASSE 1 .

DEFINITIONER

1.1 .

Ved »laengde« forstaas

- afstanden maalt mellem vertikalplanerne vinkelret paa traktorens laengdeplan og gaaende gennem dennes yderpunkter i deres mest ugunstige stilling, dog med undtagelsen af :

- foererspejle,

- starthaandtag,

- positionslygter foran eller paa siden .

1.2 .

Ved »bredde« forstaas

- afstanden maalt mellem vertikalplanerne parallelt med traktorens laengdesymmetriplan og gaaende gennem dennes yderpunkter, dog med undtagelse af :

- foererspejle,

- retningsviserblinklygter,

- positionslygter foran, paa siden eller bagpaa; parkeringslygter, forvridninger af daekkene foraarsaget af traktorens vaegt,

- dele, som kan skydes ind, saasom opklappeligt trinbraet og fjedrende staenkskaerm, osv .

1.3 .

Ved »hoejde« forstaas

- den vertikale afstand mellem jorden og det punkt paa traktoren, som befinder sig laengst fra jorden, idet der ses bort fra antenner . Ved maaling af denne hoejde skal traktoren vaere :

- forsynet med nye daek, med den stoerste af fabrikanten specificerede radius for hjulomkredsen .

1.4 .

Ved »paahaengskoeretoejets masse« forstaas den masse, som en type traktor kan traekke . Denne masse kan f.eks . bestaa af et eller flere paahaengskoeretoejer eller land - eller skovbrugsredskaber . Man skelner mellem teknisk tilladelig masse, som fabrikanten angiver, og tilladt masse som fastsat i punkt 2.2 .

1.5.

Ved »tilkoblingsanordning« forstaas den tekniske enhed paa traktoren, der soerger for den mekaniske forbindelse mellem traktor og paahaengskoeretoej .

1.6 .

Ved »traktorens egenmasse i koereklar stand ( Mt )« forstaas den masse, der er defineret i bilag I, punkt 2.4, til direktiv 74/150/EOEF .

1.7 .

Ved »paahaengskoeretoejets teknisk tilladelige masse« forstaas :

- paahaengskoeretoejets masse uden bremser,

- paahaengskoeretoejets masse med separat bremsning, jf . punkt 1.12 i bilag I til direktiv 76/432/EOEF (;),

- paahaengskoeretoejets masse med paaloebsbremsning, jf . punkt 1.14 i bilag I til direktiv 76/432/EOEF,

- paahaengskoeretoejets masse med hydraulisk eller pneumatisk bremsning; denne bremsning kan vaere kontinuerlig, semi-kontinuerlig eller fuld separat servobremsning, jf . punkt 1.9, 1.10 og 1.11 i bilag I til direktiv 76/432/EOEF .

(;) EFT nr . L 122 af 8 . 5 . 1976, s . 1 .

2 .

FORSKRIFTER

2.1 .

Dimensioner

En traktors stoerste dimensioner er foelgende :

2.1.1 .

Laengde : 12 m

2.1.2 .

Bredde : 2,5 m

2.1.3 .

Hoejde : 4 m

2.1.4 .

Maalingerne til kontrol af dimensionerne ovenfor foretages saaledes :

- ubelastet traktor i koereklar stand som angivet i punkt 1.6;

- paa en plan vandret overflade;

- med traktoren stationaer og med standset motor;

- med nye daek med det af fabrikanten opgivne normaltryk;

- med lukkede doere og vinduer;

- med de styrende hjul i ligeud fremadgaaende retning;

- uden landbrugs - eller skovbrugsredskaber fastgjort paa traktoren .

2.2 .

Paahaengskoeretoejets tilladte masse

2.2.1 .

Paahaengskoeretoejets tilladte masse maa ikke overskride :

2.2.1.1 .

den af traktorfabrikanten opgivne teknisk tilladelige masse, jf . punkt 1.7;

2.2.1.2 .

paahaengskoeretoejets masse som fastsat for traekanordningen paa grundlag af typegodkendelsen .

2.2.2 .

Hvis en medlemsstat anvender bestemmelserne i artikel 2, stk . 2, skal paahaengskoeretoejets(ernes) masse angives paa traktorens registreringsattest .

EWG:L777UMBD02.97

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 507 mm; 61 Zeilen; 3274 Zeichen;

Bediener : JUTT Pr .: C;

Kunde :

10 . 3 . 89

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Tillaeg MODEL

Myndighedens navn

BILAG TIL EOEF-STANDARDTYPEGODKENDELSESSKEMA FOR EN TRAKTORTYPE MED HENSYN TIL DIMENSIONER OG PAAHAENGSKOERETOEJETS MASSE

( Artikel 4, stk . 2, og artikel 10 i Raadets direktiv 74/150/EOEF af 4 . marts 1974 om tilnaermelse af

medlemsstaternes lovgivning om EOEF-standardtypegodkendelse af landbrugs - og skovbrugshjultraktorer )

EOEF-standardtypegodkendelsesnummer : .

1 .

Del(e ) eller specifikation(er ):

1.1 .

dimensioner

1.1.1 .

laengde . m

1.1.2 .

bredde . m

1.1.3 .

hoejde . m

1.2 .

paanaengskoeretoejets tilladelige masse

1.2.1 .

masse uden bremser . kg

1.2.2 .

masse med separat bremsning . kg

1.2.3 .

masse med paaloebsbremsning . kg

1.2.4 .

masse med hydraulisk eller pneumatisk bremsning . kg

2 .

Traktorens maerke ( eller firmabetegnelse ): .

3 .

Traktorens type og evt . handelsbetegnelse : .

4 .

Fabrikantens navn og adresse : .

.

5 .

I givet fald den befuldmaegtigedes navn og adresse : .

.

6 .

Traktoren fremstillet til EOEF-standardtypegodkendelse den : .

7 .

Kontrolmyndighed : .

.

8 .

Afproevningsrapportens dato : .

9 .

Afproevningsrapportens nummer : .

10 .

EOEF-standardtypegodkendelse af dimensioner og paahaengskoeretoejets masse meddeles/naegtes (¹)

11 .

Sted : .

12 .

Dato : .

13 .

Underskrift : .

14 .

Foelgende dokumenter, der er forsynet med det ovenfor angivne EOEF-standardtypegodkendelsesnummer, vedlaegges denne meddelelse :

................................... maalsatte tegninger

................................... tegning eller fotografi af traktoren .

Disse oplysninger gives til de kompetente myndigheder i de oevrige medlemsstater paa disses udtrykkelige anmodning .

15 .

Eventuelle bemaerkninger : .

.(¹) Det ikke gaeldende overstreges .

EWG:L777UMBD03.96

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 253 mm; 47 Zeilen; 1665 Zeichen;

Bediener : JUTT Pr .: C;

Kunde : L 777 Daenemark 03

BILAG II OMDREJNINGSREGULATOR OG AFSKAERMNING AF TRANSMISSIONSDELE, UDRAGENDE DELE OG HJUL 1 .

OMDREJNINGSREGULATOR

1.1 .

Saafremt traktoren fra fabrikantens side er udstyret med en omdrejningstalregulator, skal den

vaere monteret og konstrueret paa en saadan maade, at traktoren opfylder kravene i direktiv 74/152/EOEF (;) om konstruktivt bestemt maksimalhastighed .

2 .

AFSKAERMNING AF TRANSMISSIONSDELE OG UDRAGENDE DELE OG HJUL

2.1 .

Generelle forskrifter

2.1.1 .

Transmissionsdelene, de udragende dele og hjulene paa traktoren skal vaere konstrueret, monteret og afskaermet paa en saadan maade, at ulykker under normale anvendelsesforhold undgaas .

2.1.2 .

Bestemmelserne i punkt 2 .1.1 anses for overholdt, hvis kravene i punkt 2.3 er opfyldt . Andre loesninger end de i punkt 2.3 beskrevne tillades, saafremt fabrikanten godtgoer, at de er mindst lige saa effektive som kravene i punkt 2.3 .

2.1.3 .

Afskaermningsanordninger skal vaere fast forbundet med traktoren . »Fast forbundet« vil sige, at afskaermningsanordninger kun maa kunne afmonteres ved brug af vaerktoej .

2.1.4 .

Hjelme, daeksler og lemme, der kan foraarsage laesioner, naar de klapper i, skal udformes saaledes, at det kan forhindres, at de utilsigtet falder i ( f.eks . ved sikkerhedsanordninger eller ved passende anbringelse eller udformning ).

2.1.5 .

Flere farlige punkter kan sikres ved en faelles afskaermningsanordning . Der skal dog anbringes yderligere afskaermningsanordninger, naar der under den faelles afskaermning findes anordninger til justering, vedligeholdelse eller stoejdaempning, som skal betjenesved tilkoblet motor .

2.1.6 .

Sikringselementer ( f.eks . fjederstift eller ringstift ) til sikring af

- forbindelseselementer, der hurtigt kan loesnes ( f.eks . bolte )

eller af

- afskaermningsanordninger, der skal aabnes uden vaerktoej ( f.eks . motorhjelm )

skal vaere fast forbundet med forbindelseselementet, traktoren eller afskaermningsanordningen .

2.2 .

Definitioner

2.2.1 .

Ved »afskaermning« forstaas en anordning beregnet til afskaermning af farlige dele . I forbindelse med dette direktiv omfatter afskaermningsanordningerne skaerme, daeksler og indhegninger .

2.2.1.1 .

Ved »skaerm« forstaas en afskaermningsanordning, der befinder sig lige foran den farlige del, og som alene eller sammen med andre dele af maskinen beskytter mod kontakt med den farlige del fra alle sider .

2.2.1.2 .

Ved »daeksel« forstaas en afskaermningsanordning, der befinder sig lige foran den farlige del, og som beskytter mod kontakt med den farlige del fra den tildaekkede side .

2.2.1.3 .

Ved »indhegning« forstaas en afskaermningsanordning, som ved hjaelp af en skinne, et hegn eller lignende giver den noedvendige sikkerhedsafstand, saaledes at den farlige del ikke kan naas .

2.2.2 .

Ved »farlig del« forstaas ethvert punkt, der som foelge af placeringen eller konstruktionen af en traktors faste eller bevaegelige dele indebaerer en risiko for kvaestelser . De farlige dele er isaer punkter, hvor der kan ske klemning, overklipning, overskaering, gennemboring, sammenpresning og fasthaengning samt adgangs - og angrebspunkter .

2 .2.2.1 .

Ved »klemningspunkt« forstaas ethvert farligt punkt, hvor dele flytter sig i forhold til hinanden eller i forhold til faste dele, saaledes at personer eller visse dele af deres krop risikerer at blive klemt .

2.2.2.2 .

Ved »overklipningspunkt« forstaas ethvert farligt punkt, hvor dele bevaeger sig langs hinanden eller langs andre dele, saaledes at personer eller visse dele af deres krop risikerer at blive klemt eller klippet over .

(;) EFT nr . L 84 af 28 . 3 . 1974, s . 33 .

2.2.2.3 .

Ved »overskaerings -, gennemborings - og sammenpresningspunkt« forstaas ethvert farligt punkt, hvor bevaegelige eller faste, skarpe, spidse eller stumpe dele kan kvaeste personer eller visse dele af deres krop .

2.2.2.4 .

Ved »fasthaengningspunkt« forstaas ethvert farligt punkt, hvor fremspringende skarpe kanter, takker, splitter, skruer og bolte, smoeresteder, aksler, akselmuffer og andre dele bevaeger sig paa en saadan maade, at personer, visse dele af deres krop eller deres toej kan haenge fast og blive trukket med .

2.2.2.5 .

Ved »adgangs - og angrebspunkt« forstaas ethvert farligt punkt, hvor delene, naar de bevaeger sig, indskraenker aabningen, i hvilken personer, visse dele af deres krop eller deres toej kan haenge fast .

2.2.3 .

Ved »raekkevidde« forstaas den stoerste afstand, som personer eller visse dele af deres krop kan naa opad, nedad, indad, ovenover, omkring og igennem uden hjaelp af nogen genstand ( fig . 1 ).

2.2.4 .

Ved »sikkerhedsafstand« forstaas afstanden svarende til raekkevidden eller kroppens dimensioner, idet der tilfoejes en sikkerhedsmargen ( fig . 1 ).

2.2.5 .

Ved »betjeningsorgan« forstaas enhver anordning, som, naar den paavirkes direkte, goer det muligt at aendre traktorens eller et hertil koblet redskabs tilstand eller funktion .

2.3 .

Sikkerhedsafstande til undgaaelse af kontakt med de farlige dele

2.3.1.

Sikkerhedsafstanden maales fra steder, der kan naas ved aktivering, vedligeholdelse og inspektion af traktoren samt fra jorden . Ved »vedligeholdelse og inspektion af traktoren« forstaas udelukkende arbejde, som normalt udfoeres af foereren selv i overensstemmelse med instruktionsbogen . Ved fastsaettelse af sikkerhedsafstandene gaar man ud fra det princip, at traktoren er i den tilstand, som den er konstrueret til, og at der ikke anvendes noget vaerktoej til at naa den farlige del .

Sikkerhedsafstandene er fastsat i punkt 2.3.2.1 - 2.3.2.5 . I visse bestemte omraader eller for visse bestemte komponentdele er sikkerhedsniveauet tilstraekkeligt, hvis traktoren opfylder kravene i punkt 2.3.2.6 - 2.3.2.14 .

2.3.2 .

Afskaermning af farlige punkter

2.3.2.1.

Raekkevidde opad

Sikkerhedsafstanden for raekkevidden opad er 2 500 mm ( se figur 1 ) for personer, der staar oprejst .

2.3.2.2 .

Raekkevidde nedad, raekkevidde ovenover

For saa vidt angaar raekkevidden oven over en kant fremgaar sikkerhedsafstanden af :

a

= afstand fra jorden til den farlige del

b

= hoejde af afskaermningsanordningens kant

c

= horisontal afstand mellem den farlige del og kanten ( se figur 2 ).

Med hensyn til raekkevidden nedad og ovenover skal de i tabel 1 anfoerte sikkerhedsafstande overholdes .

TABEL 1 ( mm )

a : Afstand til

jorden fra den

farlige del

Hoejde af afskaermningsanordningens kant b

2 400

2 200

2 000

1 800

1 600

1 400

1 200

1 000

Horisontal afstand c fra den farlige del

2 400

-

100

100

100

100

100

100

100

2 200

-

250

350

400

500

500

600

600

2 000

-

-

350

500

600

700

900

1 100

1 800

-

-

-

600

900

900

1 000

1 100

1 600

-

-

-

500

900

900

1 000

1 300

1 400

-

-

-

100

800

900

1 000

1 300

1 200

-

-

-

-

500

900

1 000

1 400

1 000

-

-

-

-

300

900

1 000

1 400

800

-

-

-

-

-

600

900

1 300

600

-

-

-

-

-

-

500

1 200

400

-

-

-

-

-

-

300

1 200

200

-

-

-

-

-

-

200

1 100

2.3.2.3 .

Raekkevidden rundt om

Sikkerhedsafstandene i nedenstaaende tabel 2 skal mindst overholdes, saafremt den paagaeldende del af kroppen ikke maa naa en farlig del . Ved anvendelse af sikkerhedsafstandene gaar man ud fra den antagelse, at det vigtigste led af den tilsvarende del af kroppen hviler fast paa kanten . Sikkerhedsafstandene anses foerst for opfyldt, naar man har sikret sig, at denne del af kroppen absolut ikke kan flyttes laengere frem .

TABEL 2 Legemsdel

Sikkerheds -

afstand r

Figur

Haand

Fra inderste

fingerled til

fingerspidserne

· 120

Legemsdel

Sikkerheds -

afstand r

Figur

Arm

Fra haandleddet til

fingerspidserne

· 230

Legemsdel

Sikkerheds -

afstand r

Illustration

Arm

Fra albue til

fingerspidser

· 550

Arm

Fra skulder til

fingerspidser

· 850

2.3.2.4 .

Raekkevidde ind i og igennem

Saafremt der er mulighed for at traenge ind i eller igennem en aabning og naa frem til de farlige dele, skal de i tabel 3 og 4 anfoerte sikkerhedsafstande mindst overholdes.

Bevaegelige dele indbyrdes eller ved siden af faste dele betragtes ikke som risikofaktorer, saafremt deres indbyrdes afstand ikke overstiger 8 mm .

TABEL 3 Sikkerhedsafstande for aflange og parallelle aabninger i mm

a er aabningens mindste bredde

b er sikkerhedsafstanden fra den farlige del

Fingerspids

Finger

Haand, indtil det sted, hvor

tommelfingeren begynder

Arm

-

4 < a 9 8

8 < a 9 12

12 < a 9 20

20 < a 9 30

30 < a 9 135 max .

> 135

b 8 15

b 8 80

b 8 120

b 8 200

b 8 850

-

TABEL 4

Sikkerhedsafstande for firkantede eller cirkelformede aabninger

a er aabningens bredde, diameter eller sidelaengde

b er sikkerhedsafstanden for den farlige del

Fingerspids

Finger

Haand, indtil det sted, hvor

tommelfingeren begynder

Arm

-

4 < a 9 8

8 < a 9 12

12 < a 9 25

25 < a 9 40

40 < a 9 250 max .

250

b 8 15

b 8 80

b 8 120

b 8 200

b 8 850

-

2.3.2.5 .

Sikkerhedsafstande til klemningspunkterne

Et klemningspunkt anses ikke for farligt for den anfoerte del af kroppen, saafremt sikkerhedsafstandene ikke er mindre end de i tabel 5 anfoerte, og saafremt det sikres, at den tilgraensende og stoerre del af kroppen ikke kan komme ind .

TABEL 5 Legemsdel

Krop

Ben

Fod

Arm

Haand

Haandled

Knyttet haand

Finger

Sikkerheds -

afstand

500

180

120

100

25

Illustration

2.3.2.6 .

Betjeningsorganer

Mellemrummet mellem to pedaler og gennemgangsaabningen for betjeningsorganerne betragtes ikke som klemnings - eller overklipningspunkter .

2.3.2.7 .

Trepunktsophaeng bagtil

2.3.2.7.1 .

Bag et plan gaaende gennem midterplanet for ledpunkterne paa trepunktsophaengets loeftestaenger, skal der vaere en mindste sikkerhedsafstand paa 25 mm mellem de bevaegelige dele, for hver position af vandringen n, som gennemloebes af loefteanordningen - uden de oeverste og nederste yderpunkter

paa 0,1 n - saavel som en afstand paa 25 mm eller en vinkel paa mindst 30g for de overklipningsdele, der frembringer en vinkelaendring ( se figur 3 ). Vandringen nm, reduceret med 0,1 n foroven og forneden, defineres saaledes ( se figur 4 ):

2.3.2.7.2 .

For vandringen n, der gennemloebes af den hydrauliske loefteanordning, er den nederste position A for traekstaengernes koblingspunkter begraenset af dimensionen »14« i henhold til ISO-standard 730, del 1, og den oeverste position B er begraenset af den stoerste hydrauliske vandring . Vandringen nm er vandringen n reduceret foroven og forneden med 0,1 n, og udgoer den vertikale afstand mellem Am og Bm .

2.3.2.7.3 .

Omkring loeftestaengernes profil skal der desuden inden for vandringen nm vaere en sikkerhedsafstand paa mindst 25 mm i forhold til de tilstoedende dele .

2 .3.2.7.4 .

Saafremt der til et trepunktsophaeng anvendes koblingsanordninger, der ikke kraever, at der under tilkoblingen er en operatoer til stede mellem traktoren og det transporterede redskab ( f.eks . i tilfaelde af en hurtigkobling ), gaelder forskrifterne i punkt 2.3.2.7.3 ikke .

2.3.2.7.5 .

Der boer i instruktionsbogen goeres opmaerksom paa de farlige punkter, der er beliggende foran det plan, som er defineret i punkt 2.3.2.7.1, foerste punktum .

2.3.2.8 .

Trepunktsophaeng foran

2.3.2.8.1 .

For hver position af vandringen n, som gennemloebes af loefteanordningen - bortset fra de oeverste og nederste yderpunkter paa 0,1 n - skal der mellem de bevaegelige dele vaere en sikkerhedsafstand paa mindst 25 mm samt en vinkel paa mindst 30g eller en sikkerhedsafstand paa 25 mm for de dele, der foretager en overklippende bevaegelse mod hinanden, hvorved der opstaar en vinkelaendring . Vandringen nm, reduceret med 0,1 n foroven og forneden, defineres saaledes ( se figur 4 ):

2.3.2.8.2 .

For vandringen n, der gennemloebes af den hydrauliske loefteanordning, er den nederste position A for traekstaengernes koblingspunkter begraenset af dimension »14« i henhold til ISO-standard 8759, del 2, og den oeverste position B er begraenset af den stoerste hydrauliske vandring . Vandringen nm er vandringen n reduceret foroven og forneden med 0,1 n, og udgoer den vertikale afstand mellem Am og Bm .

2.3.2.8.3 .

Saafremt der til traekstaengerne paa trepunktsophaenget foran anvendes koblingsordninger, der ikke kraever, at der under tilkoblingen er en operatoer til stede mellem traktoren og det transporterede redskab ( f.eks . i tilfaelde af en hurtigkobling ), gaelder forskrifterne i punkt 2.3.2.8.1 ikke for omraader med en radius paa 250 mm regnet fra det punkt, hvor traekstaengerne tilkobles traktoren . Regnet fra kanten af loeftestaengerne/loeftecylinderen skal der dog altid inden for den definerede vandring nm vaere en sikkerhedsafstand paa mindst 25 mm til de tilgraensende dele .

2.3.2.9 .

Foerersaede og omgivelser

I siddende stilling skal ethvert klemnings - og overklipningspunkt ligge uden for raekkevidde af foererens haender og foedder . Dette krav anses for opfyldt, saafremt foelgende betingelser overholdes :

2.3.2.9.1 .

Foerersaedet er indstillet i midterpositionen saavel i laengderetningen som vertikalt . Foererens raekkevidde er opdelt i zone A og zone B . Det centrale sfaeriske punkt for disse zoner ligger 60 mm foran og 560 mm oven over saedets indekspunkt ( se figur 5 ). Zone A bestaar af en kugle med en radius paa 550 mm . Zone B ligger mellem denne kugle og en kugle med en radius paa 1 000 mm .

2.3.2.9.2 .

Ved klemnings - og overklipningspunkter skal der overholdes en sikkerhedsafstand paa 120 mm i zone A og paa 25 mm i zone B, eller der skal vaere en mindste vinkel paa 30g, saafremt det drejer sig om dele, der foretager en overklippende bevaegelse mod hinanden, hvorved der opstaar en vinkelaendring .

2.3.2.9.3 .

Der skal i zone A kun tages hoejde for de klemnings - og overklipningspunkter, der frembringes af dele, som aktiveres af en ekstern energikilde .

2.3.2.9.4 .

Saafremt der opstaar et farligt punkt, fordi konstruktionsdele stoeder op mod saedet, skal der vaere en sikkerhedsafstand paa mindst 25 mm mellem konstruktionsdelen og saedet . Der er ikke tale om et farligt punkt mellem saedets ryglaen og de tilstoedende konstruktionsdele, der er beliggende bag dette, saafremt de tilstoedende konstruktionsdele er glatte og saedets ryglaen i sig selv er afrundet i den tilgraensende zone og ikke har nogen skarp kant .

2.3.2.10 .

Passagersaede ( eventuelt )

2.3.2.10.1 .

Saafremt nogle dele kan rumme fare for foedderne, skal der vaere afskaermningsanordninger i en hemisfaerisk radius paa 800 mm fra midten af forkanten paa saedets hynde og nedad .

2.3.2.10.2 .

Inden for en kugle, hvis centrum ligger 670 mm oven over midten af forkanten paa passagersaedet, skal de farlige punkter, der befinder sig i zone A og B, afskaermes som beskrevet i punkt 2.3.2.9 ( se figur 6 ).

2.3.2.11 .

Smalsporede traktorer ( traktorer med spor som defineret i artikel 1, andet led, i direktiv 87/402/EOEF ).

2.3.2.11.1 .

I forbindelse med smalsporede traktorer gaelder kravene i punkt 2.3.2.9 ikke i den zone, der ligger under et plan, der skraaner 45g bagud paa tvaers af den fremadgaaende retning og gaaende gennem et punkt beliggende 230 mm bag saedets indekspunkt ( se figur 7 ). Saafremt der findes farlige punkter i denne zone, skal dette angives paa traktoren .

2.3.2.11.2 .

Afsnit II, punkt 1 og 2, i bilag I til direktiv 80/720/EOEF finder anvendelse paa adgangen til foerersaedet .

2.3.2.11.3 .

Afsnit I.6 i bilag I til direktiv 80/720/EOEF finder anvendelse paa betjeningsanordningerne .

2.3.2.11.4 .

Meget varme dele af udstoedssystemet skal vaere sikret indtil 300 mm i det oevre omraade - 700 mm over den flade, traktoren staar paa - og indtil 150 mm i det nedre omraade ( se fig . 8 ) foran et referenceplan, der i en ret vinkel paa fartoejets laengdeakse gaar igennem midten af den ikke-belastede pedal ( kobling og/eller driftsbremse ). Paa siderne begraenses det omraade, der skal sikres, ved den ydre maskinprofil og udstoedssystemets ydre profil .

Meget varme dele af udstoedssystemet, der befinder sig under paastigningsanordningen, skal afskaermes paa det vertikale plan eller sikres termisk paa anden maade .

EWG:L777UMBD04.96

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 2030 mm; 413 Zeilen; 15390 Zeichen;

Bediener : HELM Pr .: C;

Kunde :

10 . 3 . 89

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

2.3.2.12 .

Montering og afmaerkning af hydraulikslanger

2.3.2.12.1 .

Hydraulikslanger skal monteres saaledes, at mekaniske og termiske beskadigelser forhindres

2.3.2.12.2 .

Hydraulikslanger skal vaere tydeligt og varigt maerket med foelgende angivelser :

- slangens fabrikationsmaerke

- fabrikationsdato ( aar og maaned for fremstillingen )

- hoejst tilladte dynamiske driftsovertryk .

2.3.2.12.3 .

Hydraulikslanger, der befinder sig i naerheden af foerer - eller passagersaedet, skal vaere monteret eller sikret paa en saadan maade, at personer ikke kan komme i fare, hvis hydraulikslangerne svigter .

2.3.2.13 .

Styretoej og svingaksel

De dele, der bevaeger sig i forhold til hinanden eller i forhold til faste dele, skal vaere afskaermet, saafremt de ligger inden for den i punkt 2.3.2.9 og 2.3.2.10 definerede zone .

Ved knaekstyrede traktorer skal der i knaekomraadet paa begge sider af koeretoejet vaere anbragt varige og let genkendelige anvisninger, hvor der med billeder eller tekst goeres opmaerksom paa, at det er forbudt at opholde sig i det uafskaermede knaekomraade . Instruktionsbogen skal ligeledes indeholde saadanne anvisninger .

2.3.2.14 .

Fri drivaksler fastgjort til traktoren

De frie drivaksler ( f.eks . til firehjulstraek ), som kun drejer under koerslen, skal vaere afskaermet, saafremt de ligger inden for den i punkt 2.3.2.9 og 2.3.2.10 definerede zone .

2.3.2.15 .

Frizone omkring drivhjulene

2.3.2.15.1 .

Frizonen omkring skaermene skal opfylde foelgende betingelser :

2.3.2.15.2 .

Ved frizone forstaas det omraade, som skal vaere frit rundt om drivhjulenes daek i forhold til de tilstoedende dele paa koeretoejet .

Frizonen for drivhjul monteret med stoerste daekstoerrelse skal svare til de i foelgende tabel og figur anfoerte dimensioner :

TABEL 6 Standard -

traktorer

Smalsporede

traktorer

a

mm

h

mm

a

mm

h

mm

50

60

15

30

Der tillades en frizone, der er mindre end den i fig . 9 og tabel 6 viste, foruden de zoner, der er omhandlet i punkt 2.3.2.9 og 2.3.2.10 for smalsporede traktorer, hvis skaerme ligeledes tjener til at afskrabe jord fra hjulene .

2.4 .

Metode til bestemmelse af saedets indekspunkt

2.4.1 .

Generelt

Den metode og anordning, der skal anvendes til bestemmelse af indekspunktet for enhver type polstret saede, er beskrevet i det foelgende .

2.4.2 .

Definitioner

Saedet indekspunkt ( SIP ):

Punkt beliggende i det vertikale midterplan i laengderetningen for referenceanordningen for det i figur 1 viste SIP, som er placeret paa foerersaedet i overensstemmelse med punkt 2.4.4 og 2.4.6 .

Saedets indekspunkt fastsaettes i forhold til koeretoejet og flytter sig ikke paa grund af justeringer og/eller svingninger i saedet .

2.4.3 .

Anordning til bestemmelse af saedets indekspunkt ( SIP )

Anordningen til bestemmelse af SIP skal vaere i overensstemmelse med figur 10 . Anordningens masse skal vaere 6 p 1 kg . Anordningens underside skal vaere plan og glat .

2.4.4 .

Instilling af saedet til bestemmelse af indekspunkt ( SIP )

Naar saedet og dets ophaeng er indstillelige, skal saedet indstilles paa foelgende maade, foer referencepunktet bestemmes :

a )

Alle indstillinger - fremad/tilbage, hoejde og haeldning - skal vaere i midterstilling . Findes der ingen midterstilling, skal der anvendes den naermest beliggende indstilling, oven over eller bag ved midterstillingen .

b )

Indstillelige ophaeng skal vaere indstillet saaledes, at ophaenget befinder sig midt i sin svingning med referenceanordningen paa plads og belastet . Ophaenget kan vaere mekanisk blokeret i denne stilling under bestemmelsen af referencepunktet ( SIP ).

c )

Ikke -indstillelige ophaeng skal vaere blokeret i den vertikale stilling, der naas med referenceanordningen paa plads og belastet .

d)

Saafremt ovennaevnte indstillinger er i modstrid med fabrikantens udtrykkelige anvisninger, skal disse foelges, saaledes at der opnaas den anbefalede indstilling for en foerer paa 75 kg .

NB:

En foerer paa 75 kg svarer tilnaermelsesvis til referenceanordningen paa plads paa saedet og belastet med en masse paa 65 kg .

2.4.5 .

Bestemmelse af de tre referenceakser xm, ym og zm for saedeindekspunkt ( SIP ).

Koordinaterne fastslaas saaledes :

a )

Paa den ene side af saedets forankring lokaliseres det fastgoerelseshul, som befinder sig laengst tilbage .

b )

Saafremt aksen for dette hul er parallel med ledaksen defineret paa anordningen, tages den som y'-akse ( orienteret fra venstre mod hoejre i forhold til en siddende foerer - se figur 11 ).

c )

Saafremt aksen for dette hul er parallel med det vertikale plan, der gaar gennem saedets midterlinje, tages som m-akse den rette linje parallel med den anfoerte ledakse, gaaende gennem skaeringspunktet mellem saedeforankringens laengdeplan og aksen for ovennaevnte hul ( se figur 12 ).

d )

I alle andre tilfaelde fastslaas aksen ym i henhold til parametrene for det saede, der skal undersoeges .

e )

Akserne xm og zm defineres som skaeringslinjer for horisontal - og vertikalplanerne gaaende gennem ym med vertikalplanet gennem saedets midterlinje . Akserne xm og zm skal vaere orienteret fremad og opad ( se figur 11 og 12 ).

2.4.6 .

Metode til bestemmelse af saedets indekspunkt ( SIP )

Saedets indekspunkt ( SIP ) skal bestemmes ved hjaelp af den i figur 10 illustrerede anordning og efter foelgende fremgangsmaade :

a )

Saedet daekkes med en stykke stof for at lette den korrekte anbringelse af anordningen .

b )

Anordningen anbringes ( uden ekstra masse ) paa saedets hynde, idet den skubbes bagud mod ryglaenet .

c )

Der tilfoejes den noedvendige masse for at bringe anordningens samlede masse paa 6 ( p 1 ) kg og paa 26 ( p 1 ) kg . Det vertikale kraftcenter skal ligge 40 mm foran maerket for saedets referencepunkt paa anordningens horisontale del ( se figur 10 ).

d )

Der anbringes to gange en horisontal kraft paa ca 100 N paa anordningen paa saedets referencepunkt, som vist i figur 10 .

e )

Der tilfoejes den noedvendige oevrige masse for at bringe anordningens samlede masse paa 26 ( p 1 ) kg og paa 65 ( p 1 ) kg . Det vertikale kraftcenter for den tilfoejede masse skal ligge 40 mm foran maerket for saedets referencepunkt paa anordningens horisontale del ( se figur 10 ).

f )

Paa begge sider af saedet maales i to vertikale planer liggende lige langt fra saedets midterlinje i laengderetningen med p 1 mm noejagtighed koordinaterne som defineret i punkt 2.4.5 for disse planers skaeringer paa aksen for saedets referencepunkt som er bestemt af anordningen .

De aritmetiske gennemsnitsvaerdier af maalingerne i de to planer registreres som koordinaterfor saedets indekspunkt ( SIP ).

g )

De forhold, der foelger af bestemmelsesmetoden, og som afviger fra den metode, der er vist i dette bilag, eller som kan vaere en fejlkilde med hensyn til resultaterne, skal noteres sammen med aarsagerne hertil .

EWG:L777UMBD4A.97

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 1268 mm; 98 Zeilen; 6632 Zeichen;

Bediener : HELM Pr .: C;

Kunde :

10 . 3 . 89

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Tillaeg MODEL

Myndighedens navn

BILAG TIL EOEF-STANDARDDTYPEGODKENDELSESSKEMA FOR EN TRAKTORTYPE MED HENSYN TIL OMDREJNINGSTALREGULATOR, AFSKAERMNING AF TRANSMISSIONSDELE, UDRAGENDE DELE OG HJUL

( Artikel 4, stk . 2, og artikel 10 i Raadets direktiv 74/150/EOEF af 4 . marts 1974 om tilnaermelse af

medlemsstaternes lovgivning om EOEF-standardtypegodkendelse af landbrugs - og skovbrugshjultraktorer )

EOEF-standardtypegodkendelsesnummer : .

1 .

Del(e ) eller specifikation(er ):

1.1 .

omdrejningstalregulator ( saafremt saadan forefindes )

1.2 .

afskaermning af transmissionsdele, udragende dele og hjul

2 .

Traktorens maerke ( eller firmabetegnelse ): .

.

3 .

Traktorens type og evt . handelsbetegnelse : .

.

4 .

Fabrikantens navn og adresse : .

.

5 .

I givet fald den befuldmaegtigedes navn og adresse : .

.

6.

Beskrivelse af de i punkt 1 anfoerte dele og/eller specifikationer : .

7 .

Traktoren fremstillet til EOEF-standardtypegodkendelse den : .

8 .

Kontrolmyndighed : .

.

9 .

Afproevningsrapportens dato : .

10 .

Afproevningsrapportens nummer : .

11 .

EOEF-standardtypegodkendelse af omdrejningstalregulator, afskaermning af transmissionsdele, udragende dele og hjul (¹)

12 .

Sted : .

13 .

Dato : .

14 .

Underskrift :: .

15 .

Foelgende dokumenter, der er forsynet med det ovenfor angivne EOEF-standardtypegodkendelsnummer, vedlaegges denne meddelelse :

................................... maalsatte tegninger

................................... tegning eller fotografi af traktoren.

Disse oplysninger gives til de kompetente myndigheder i de oevrige medlemsstater paa disses udtrykkelige anmodning .

16 .

Eventuelle bemaerkninger : .

.

.

(¹) Det ikke gaeldende overstreges .

EWG:L777UMBD05.96

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 253 mm; 46 Zeilen; 1655 Zeichen;

Bediener : JUTT Pr .: C;

Kunde : 43649

BILAG III A FORRUDER OG ANDRE RUDER FORSKRIFTER FOR UDSTYR, DEFINITIONER, ANSOEGNING OM TYPEGODKENDELSE, TYPEGODKENDELSE, MAERKER, GENERELLE SPECIFIKATIONER, PROEVNINGER OG PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE 1 .

FORSKRIFTER FOR UDSTYR .

1.1 .

Landbrugs - eller skovbrugstraktorer kan efter fabrikantens valg vaere udstyret med :

1.1.1 .

»forruder« og »andre ruder end forruder«, der er i overensstemmelse med forskrifterne i dette bilag,

1.1.2 .

forruder, der opfylder forskrifterne for »andre ruder end forruder« i dette bilag, med undtagelse af de ruder, der er omfattet af bestemmelserne i punkt 9.1.4.2 i bilag III-C til dette direktiv ( ruder hvis regelmaessige transmissionskoefficient for lyset kan vaere mindre end 70 %).

2 .

DEFINITIONER

I naervaerende direktiv forstaas ved :

2.1 .

»rude af haerdet glas«, en rude bestaaende af et enkelt glaslag, som har gennemgaaet en saerlig behandling med henblik paa at oege dets mekaniske modstandsdygtighed og paavirke brudmoenstret i tilfaelde af brud;

2.2 .

»rude af lamineret glas«, en rude bestaaende af mindst to glaslag, som holdes sammen af et eller flere mellemlaeg af plastmateriale; dette laminerede glas kan vaere :

2.2.1 .

»almindeligt«, saafremt ingen af de glaslag, hvoraf det bestaar, er behandlet, eller

2.2.2 .

»behandlet«, saafremt mindst et af de glaslag, hvoraf det bestaar, har gennemgaaet en saerlig behandling med henblik paa at oege dets mekaniske modstandsdygtighed og paavirke brudmoenstret i tilfaelde af brud;

2.3 .

»sikkerhedsrude beklaedt med plastmateriale«, en rude som defineret i punkt 1.1 eller 1.2 beklaedt paa indersiden med et lag plastmateriale;

2.4 .

»sikkerhedsrude af plexiglas«, en rude af lamineret glas og med et glaslag og et eller flere plastlag oven paa hinanden, hvoraf mindst et fungerer som mellemlaeg . Plastlag(et)ene er anbragt paa indersiden, naar ruden er monteret paa traktoren;

2.5 .

»gruppe af forruder«, en gruppe bestaaende af forruder af forskellige former og dimensioner, som undersoeges med hensyn til deres mekaniske egenskaber, brudmoenster og opfoersel under proevning af modstandsdygtigheden over for paavirkninger fra omgivelserne;

2.5.1 .

»plan forrude«, en forrude uden nominel krumning, der giver sig udtryk i en segmenthoejde paa over 10 mm pr . loebende meter;

2.5.2 .

»krum forrude«, en rude med en nominel krumning, der giver sig udtryk i en segmenthoejde paa over 10 mm pr . loebende meter;

2.6 .

»dobbeltvindue«, en enhed bestaaende af to ruder monteret saerskilt i samme aabning paa traktoren;

2.7 .

»dobbeltrude«, en enhed bestaaende af to ruder samlet permanent paa fabrikken og adskilt af et ensartet mellemrum;

2.7.1 .

»symmetrisk dobbeltrude«, en dobbeltrude, i hvilken de to ruder er af samme type ( haerdet, lamineret osv .) og har samme primaere og sekundaere kendetegn;

2.7.2 .

»asymmetrisk dobbeltrude«, en dobbeltrude, i hvilken de to ruder er af forskellig type ( haerdet, lamineret osv .) eller har forskellige primaere og/eller sekundaere kendetegn;

2.8.

»primaert kendetegn«, et kendetegn, der i vaesentlig grad aendrer en rudes optiske og/eller mekaniske egenskaber paa en maade, som har betydning for den funktion, som denne rude skal opfylde paa traktoren . Dette udtryk omfatter endvidere handelsnavn eller fabriksmaerke;

2.9 .

»sekundaert kendetegn«, et kendetegn, der kan aendre en rudes optiske og/eller mekaniske egenskaber paa en maade, som har betydning for den funktion, som denne rude skal opfylde paa traktoren . Betydningen af aendringen vurderes under hensyntagen til vanskelighedsindekset;

2.10 .

»vanskelighedsindeks«, en klassifikation i to grader gaeldende for aendringer observeret i praksis for hvert sekundaert kendetegn . Overgangen fra indeks 1 til indeks 2 er et indeks for noedvendigheden af at foretage yderligere forsoeg;

2.11 .

»en forrudes udfoldede flade«, fladen for den mindste rektangel af glas, af hvilken en forrude kan fremstilles;

2.12 .

»en forrudes haeldningsvinkel«, den vinkel, der dannes af den lodrette og den rette linje, der forbinder rudens over - og underkant, idet disse rette linjer tages i et vertikalt plan indeholdende traktorens laengdeakse;

2.12.1 .

haeldningsvinklen maales paa en ubelastet traktor, der staar paa et plant underlag;

2.12.2 .

traktorer, som er udstyret med hydropneumatisk, hydraulisk eller pneumatisk ophaengning eller en anordning til automatisk regulering af frihoejden i forhold til belastningen, afproeves under normale koerselsforhold som foreskrevet af fabrikanten;

2.13 .

»segmenthoejde h«, den maksimale afstand mellem rudens indre flade og et plan gaaende gennem rudens kanter . Denne afstand maales omtrent vinkelret paa ruden ( se bilag III-N; figur 1 );

2.14 .

»rudetype«, de i punkt 2.1-2.4 definerede ruder uden vaesentlige forskelle, navnlig med hensyn til de i bilag III-D til III-L naevnte primaere og sekundaere kendetegn;

2.14.1 .

selv om en aendring af de primaere kendetegn medfoerer, at der er tale om en ny produkttype, anerkender man, at i visse tilfaelde medfoerer en aendring af formen og dimensionerne ikke noedvendigvis en forpligtelse til at gennemfoere en fuldstaendig proevningsraekke . For visse af de proevninger, der er specificeret i de enkelte bilag, kan ruderne opdeles i grupper, saafremt det er indlysende, at de har analoge primaere kendetegn;

2.14.2 .

ruder, der kun adskiller sig med hensyn til de sekundaere kendetegn, kan betragtes som hoerende til samme type; der kan imidlertid foretages visse proevninger paa proeveemner af disse ruder, saafremt disse udtrykkeligt er fastsat i afproevningsforskrifterne;

2.15 .

»krumning r«, den omtrentlige vaerdi af den mindste radius for forrudens bue maalt i den mest buede zone .

3 .

ANSOEGNING OM TYPEGODKENDELSE

3.1 .

Ansoegning om EOEF-typegodkendelse af en rudetype indgives af fabrikanten af sikkerhedsruder eller af dennes repraesentant, som er behoerigt befuldmaegtiget i det land, hvor den er indgivet . For hver rudetype kan ansoegningen kun indgives i en enkelt af medlemsstaterne .

3.2 .

For hver type sikkerhedsrude ledsages ansoegningen af nedennaevnte dokumenter i tre eksemplarer og foelgende oplysninger :

3.2.1 .

teknisk beskrivelse omfattende alle primaere og sekundaere kendetegn, og

3.2.1.1 .

for andre ruder end forrudernes vedkommende, skemaer i et format, der ikke er stoerre end A4-format eller foldet til dette format med oplysning om :

- den stoerste flade,

- den mindste vinkel mellem to hosliggende sider paa ruden,

- i givet fald den stoerste segmenthoejde;

3.2.1.2 .

for forrudernes vedkommende :

3.2.1.2.1 .

en fortegnelse over modeller af forruder, for hvilke der ansoeges om typegodkendelse, med angivelse af traktorfabrikanternes navn;

3.2.1.2.2 .

skitser i maalestokken 1:10 samt diagrammer af forruderne og deres placering paa traktoren, som er tilstraekkelig detaljerede til at vise :

3.2.1.2.2.1 .

forrudens position i forhold til »referencepunktet« som defineret i punkt 1.2 i bilaget vedroerende synsfelt til Raadets direktiv 74/347/EOEF af 25 . juni 1974 om tilnaermelse af medlemsstaternes lovgivning vedroerende synsfelt og forrudeviskere for landbrugs - og skovbrugshjultraktorer .

3.2.1.2.2.2 .

forrudens haeldningsvinkel,

3.2.1 .2.2.3 .

beliggenhed og stoerrelse af den zone, hvori kontrollen af de optiske egenskaber foregaar, og eventuelt flader af forskellig haerdning,

3.2.1.2.2.4 .

forrudens udfoldede flade,

3.2.1.2.2.5 .

forrudens maksimale segmenthoejde,

3.2.1.2.2.6 .

forrudens krumning ( udelukkende til brug for gruppeinddeling af forruder );

3.2.1.3 .

for dobbeltrudernes vedkommende, skemaer i et format, der ikke er stoerre end A4-format eller foldet til dette format, og som foruden de i punkt 3.2.1.1 . naevnte oplysninger anfoerer :

- typen af hver af ruderne,

- type fastgoerelse ( organisk, glas-glas eller glas-metal ),

- nominel bredde af mellemrummet mellem de to ruder .

3.3 .

Desuden skal ansoegeren indsende et tilstraekkeligt antal proever af faerdige ruder af de paagaeldende modeller, eventuelt efter aftale med kontrolmyndigheden .

3.4 .

Den kompetente myndighed kontrollerer, om der findes tilfredsstillende bestemmelser for at sikre en effektiv kontrol af produktionens overensstemmelse, inden typegodkendelsen meddeles .

4 .

MAERKER

4.1 .

Alle sikkerhedsruder, herunder proever der indsendes til typegodkendelse, skal vaere forsynet med fabrikantens fabriks - eller handelsmaerke . Dette maerke skal vaere let laeseligt og maa ikke kunne fjernes .

5 .

TYPEGODKENDELSE

5.1 .

Naar de proever, der er fremlagt til typegodkendelse, opfylder forskrifterne i punkt 5 til 7 nedenfor, meddeles typegodkendelse for den tilsvarende type sikkerhedsruder .

5.2 .

Der tildeles et typegodkendelsesnummer til hver typegodkendt type som defineret i bilag III-E, III-G, III-K og III-L, eller, for forrudernes vedkommende, til hver typegodkendt gruppe . De to foerste tal ( for tiden 00 for direktivet i dets oprindelige form ) angiver aendringsserien svarende til de seneste stoerre tekniske aendringer i direktivet paa datoen for typegodkendelsens meddelelse . En medlemsstat kan ikke tildele dette nummer til en anden type eller gruppe af sikkerhedsruder .

5.3 .

Typegodkendelse, udvidelse af typegodkendelse eller naegtelse af typegodkendelse for en type sikkerhedsrude i henhold til naervaerende direktiv meddeles medlemsstaterne ved hjaelp af et skema svarende til modellen i bilag III-B og i tillaeggene til dette direktiv .

5.3.1 .

For saa vidt angaar forruder ledsages meddelelsesskemaet om EOEF-typegodkendelse af et dokument, der opregner hver forrudemodel, der indgaar i den typegodkendte gruppe, samt denne gruppes kendetegn i overensstemmelse med tillaeg 8, bilag III-B .

5.4 .

Paa alle sikkerhedsruder og alle dobbeltruder, som er i overensstemmelse med en rudetype, der er typegodkendt i henhold til naervaerende direktiv, anbringes paa synlig maade, ud over det i punkt 4.1 foreskrevne maerke, et EOEF-typegodkendelsesmaerke . Der kan desuden anbringes ethvert andet typegodkendelsesmaerke, som den enkelte rude i en dobbeltrude har faaet tildelt .

Dette typegodkendelsesmaerke bestaar af

5.4.1 .

et rektangel, hvori er anfoert bogstavet »e«, efterfulgt af kendingsnummeret for det land, som har meddelt typegodkendelsen (;)

5.4.2 .

typegodkendelsesnummeret anbragt til hoejre for det i punkt 5.4.1 omhandlede rektangel .

5.5 .

Nedenstaaende supplerende symboler anbringes i naerheden af EOEF-typegodkendelsesmaerket :

5.5 .1 .

for en forrudes vedkommende :

III : for haerdet glas ( I/P hvis den er beklaedt ) ($),

III : for almindeligt lamineret glas ( II/P hvis det er beklaedt ) ($),

III : for behandlet lamineret glas ( III/P hvis det er beklaedt ) ($),

IV : for plexiglas .

5.5.2 .

VI : for en anden rude end en forrude, der henhoerer under bestemmelserne i punkt 9.1.4.2 i

bilag III-C .

5.5.3 .

VI: for en dobbeltrude .

5.5.4 .

TI : for forruder, der opfylder forskrifterne for andre ruder end forruder med undtagelse af de ruder, der er omfattet af bestemmelserne i punkt 9.1.4.2 i bilag III-C til dette direktiv ( ruder hvis regelmaessige transmissionskoefficient for lyset kan vaere mindre end 70 %). Imidlertid vil dette symbol for forruder, der opfylder forskrifterne for andre laminerede ruder end forruder foerst kunne anbringes efter proevningen med attraphoved paa et fladt proeveemne, som defineret i punkt 3.3.2 i bilag III-C til dette direktiv, med en faldhoejde paa 4,0 m + 25/-0 mm .

5.6 .

EOEF-typegodkendelsesmaerket og symbolet skal vaere let laeselige og maa ikke kunne fjernes .

5.7 .

Der er i tillaeg 1 til dette bilag givet eksempler paa typegodkendelsesmaerker .

6 .

GENERELLE SPECIFIKATIONER

6.1 .

Alle glas og navnlig glas til fremstilling af forruder skal vaere af en saadan kvalitet, at risikoen for personskader nedsaettes mest muligt i tilfaelde af brud . Glasset skal have en tilstraekkelig modstandsdygtighed over for de paavirkninger, som kan forekomme under normal koersel samt over for atmosfaeriske og termiske faktorer, kemiske stoffer, brand og slid .

6.2 .

Sikkerhedsglassene skal desuden have en tilstraekkelig gennemsigtighed og maa ikke give anledning til nogen naevnevaerdig forvraengning af genstande set gennem forruden eller forveksling af de farver, der anvendes i trafiksignaler . Saafremt forruden knuses skal foereren fortsat kunne se vejen tilstraekkelig tydeligt til at kunne bremse og bringe traktoren til sikker standsning .

7 .

SAERLIGE SPECIFIKATIONER

Alle typer sikkerhedsruder skal, afhaengigt af den kategori, de tilhoerer, opfylde foelgende saerlige specifikationer :

7.1 .

forruder af haerdet glas : kravene i bilag III-D,

7.2 .

ruder af glas med ensartet haerdning, bortset fra forruder : kravene i bilag III-E,

7.3 .

forruder af almindeligt lamineret glas : kravene i bilag III-F,

7.4 .

ruder af almindeligt lamineret glas bortset fra forruder : kravene i bilag III-G,

7.5 .

forruder af behandlet lamineret glas : kravene i bilag III-H,

7.6 .

plastbeklaedte sikkerhedsruder : kravene i bilag III-I, ud over de paagaeldende forskrifter ovenfor,

(;) 1 for Forbundsrepublikken Tyskland, 2 for Frankrig, 3 for Italien, 4 for Nederlandene, 6 for Belgien, 9 for Spanien, 11 for Det Forenede Kongerige, 13 for Luxembourg, 18 for Danmark, 21 for Portugal, IRL for Irland og EL for Graekenland .

($) I overensstemmelse med definitionen i punkt 2.3 .

7.7 .

forruder af plexiglas : kravene i bilag III-J,

7.8 .

ruder af plexiglas bortset fra forruder : kravene i bilag III-K,

7.9 .

dobbeltruder : kravene i bilag III-L .

8 .

PROEVNINGER

8.1 .

Der er tale om foelgende obligatoriske proevninger :

8.1.1 .

Brud

Formaalet med denne proevning er :

8.1.1.1 .

at kontrollere, at brudstykker og splinter, som opstaar ved brud af ruden, er af en saadan art, at risikoen for kvaestelse er mindst mulig, og,

8.1.1.2 .

for forrudens vedkommende, at kontrollere udsynet efter brud .

8.1.2 .

Mekanisk modstandsdygtighed

8.1.2.1 .

Slagproeve med kugle

Der er to proevninger, den ene med en kugle paa 227 g og den anden med en kugle paa 2 260 g .

8.1.2.1.1 .

Proevning med kuglen paa 227 g . Formaalet med denne proevning er at vurdere mellemlaeggets adhaesion i lamineret glas og den mekaniske modstandsdygtighed af glas med ensartet haerdning .

8.1.2.1.2 .

Proevning med kuglen paa 2 260 g . Formaalet med denne proevning er at vurdere lamineret glas' modstandsdygtighed over for kuglens indtraengen .

8.1.2.2 .

Proevning med attraphoved

Formaalet med denne proevning er at kontrollere, om ruden opfylder kravene vedroerende begraensning af kvaestelser ved hovedets sammenstoed med forrude, laminerede ruder og plexiglasruder bortset fra forruder samt enheder med dobbeltruder, der anvendes som sideruder .

8.1 .3 .

Modstandsdygtighed over for paavirkninger fra omgivelserne

8.1.3.1 .

Slidproeve

Formaalet med denne proevning er at konstatere, om en sikkerhedsrudes modstandsdygtighed mod slid ligger over en specifik vaerdi .

8.1.3.2 .

Proevning ved hoeje temperaturer

Formaalet med denne proevning er at kontrollere, at der ved laengere tids paavirkning med hoeje temperaturer ikke opstaar blaerer eller andre fejl i mellemlaegget i lamineret glas og plexiglasruder .

8.1.3.3 .

Proevning af modstandsdygtigheden mod lyspaavirkning

Formaalet med denne proevning er at konstatere, om lysgennemgangen i ruder af lamineret glas, plexiglas og glas beklaedt med plastmateriale reduceres i vaesentlig grad som foelge af laengere tids lyspaavirkning, eller om ruderne misfarves i vaesentlig grad .

8.1.3.4 .

Proevning af modstandsdygtigheden mod fugt

Formaalet med denne proevning er at konstatere, om ruder af lamineret glas, plexiglas og glas beklaedt med plastmateriale kan taale laengere tids paavirkning med luftfugtighed uden at forandres i vaesentlig grad .

8.1.3.5 .

Modstandsdygtighed over for temperaturaendringer

Formaalet med denne proevning er at konstatere, om de(t ) anvendte plastmateriale(r ) i en sikkerhedsrude som defineret i punkt 2.3 og 2.4 ovenfor kan modstaa laengere tids paavirkning med ekstreme temperaturer uden at forandres i vaesentlig grad .

8.1.4 .

Optiske egenskaber

8.1.4.1 .

Proevning af lysgennemgang

Formaalet med denne proevning er at konstatere, om sikkerhedsruders normale gennemgang ligger over en bestemt vaerdi .

8.1.4.2 .

Proevning af optisk forvraengning

Formaalet med denne proevning er at kontrollere, at forvraengning af genstande set gennem forruden ikke naar en saadan grad, at det generer foereren .

8.1.4.3 .

Proevning af sekundaerbilledets adskillelse

Formaalet med denne proevning er at kontrollere, at den vinkel, der adskiller sekundaerbilledet fra primaerbilledet ikke overstiger en bestemt vaerdi .

8.1.4.4 .

Proevning af farveidentifikation

Formaalet med denne proevning er at kontrollere, at der ikke er nogen risiko for forveksling af farver set gennem en forrude .

8.1.5 .

Proevning af modstandsdygtigheden mod ild

Formaalet-med denne proevning er at kontrollere, at den indvendige side af en sikkerhedsrude, som defineret i punkt 2.3 og 2.4 ovenfor, har en tilstraekkelig lav forbraendingshastighed .

8.1.6 .

Modstandsdygtighed mod kemiske stoffer

Formaalet med denne proevning er at konstatere, om den indvendige flade i en sikkerhedsrude som defineret i punkt 2.3 og 2.4 ovenfor kan modstaa paavirkning med kemiske stoffer, der kan vaere til stede eller anvendes i et koeretoej ( f . eks . rengoeringsprodukter osv .), uden at forandres .

8.2 .

Proevninger, der skal gennemfoeres for de kategorier af ruder, som er defineret i punkt 2.1 til 2.4 i naervaerende direktiv

8.2.1 .

Sikkerhedsruder skal underkastes de i nedenstaaende tabel anfoerte proevninger :

FORRUDER

ANDRE RUDER

Haerdet glas

Almindeligt

lamineret glas

Behandlet

lamineret glas

Plexi -

glas

I

I-P

II

II-P

III

III-P

IV

Haerdet

glas

Lamineret

glas

Plexi -

glas

Brud :

D/2

D/2

-

-

H/4

H/4

-

E/2

-

-

Mekanisk modstandsdygtighed :

- kugle paa 227 g :

-

-

F/4.3 .

F/4.3 .

F/4.3 .

F/4.3 .

F/4.3 .

E/3.1 .

G/4

G/4

- kugle paa 2 260 g :

-

-

F/4.2 .

F/4.2 .

F/4.2 .

F/4.2 .

-

-

-

-

Proevning med attraphoved (¹)

D/3

D/3

F/3

F/3

F/3

F/3

J/3

-

G/3 (³)

K/3 (³)

Slid :

- yderside

-

-

F/5.1 .

F/5.1 .

F/5.1 .

F/5.1 .

F/5.1 .

-

F/5.1 .

F/5.1 .

- inderside

-

I/2

-

I/2

-

I/2

I/2

I/2 (²)

I/2 (²)

I/2

Hoeje temperaturer

-

-

C/5

C/5

C/5

C/5

C/5

-

C/5

C/5

Lyspaavirkning

-

C/6

C/6

C/6

C/6

C/6

C/6

-

C/6

C/6

Fugt

-

C/7

C/7

C/7

C/7

C/7

C /7

C/7 (²)

C/7

C/7

Lysgennemgang

C/9.1 .

C/9.1 .

C/9.1 .

C/9.1 .

C/9.1 .

C/9.1 .

C/9.1 .

C/9.1 .

C/9.1 .

C/9.1 .

Optisk forvraengning

C/9.2 .

C/9.2 .

C/9.2 .

C/9.2 .

C/9.2.

C/9.2 .

C/9.2 .

-

-

-

Sekundaerbillede

C/9.3 .

C/9.3 .

C/9.3 .

C/9.3 .

C/9.3 .

C/9.3 .

C/9.3 .

-

-

-

Farveidentifikation

C/9.4 .

C/9.4 .

C/9.4 .

C/9.4 .

C/9.4 .

C/9.4 .

C/9.4 .

-

-

-

Modstandsdygtighed mod

temperaturaendringer

-

C/8

-

C/8

-

C/8

C/8

C/8 (²)

C/8 (²)

C/8

Modstandsdygtighed mod ild

-

C/10

-

C/10

-

C/10

C/10

C/10 (²)

C/10 (²)

C/10

Modstandsdygtighed mod

kemiske stoffer

-

C/11

-

C/11

-

C/11

C/11

C/11 (²)

C/11 (²)

C/11

(¹) Denne proevning skal desuden foretages paa dobbeltruder i henhold til bilag 1, punkt 3 .

(²) Saafremt indersiden er beklaedt med plastmateriale .

(³) Denne proevning skal foretages med en faldhoeje paa 4 m + 25/-0 mm i stedet for 1,5 m + 25/-0 mm, naar disse ruder anvendes som forruder paa traktorer .

NB . En reference som K 3/3 henviser til bilag III-K og til punkt 3 i dette bilag, hvor der findes en beskrivelse af den relevante proevning og godkendelseskravene .

EWG:L777UMBD06.96

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 1522 mm; 458 Zeilen; 18594 Zeichen;

Bediener : JUTT Pr .: C;

Kunde :

10 . 3 . 89

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

8.2.2 .

En sikkerhedsrude typegodkendes, saafremt den opfylder alle kravene i de paagaeldende bestemmelser i ovenstaaende tabel .

9 .

AENDRING ELLER UDVIDELSE AF TYPEGODKENDELSE FOR EN TYPE SIKKERHEDSRUDE

9.1 .

Enhver aendring af en type sikkerhedsruder eller, for forruders vedkommende, enhver tilfoejelse af forruder til en gruppe, skal meddeles den instans, der har meddelt typegodkendelse for denne type ruder . Denne instans kan derefter :

9.1.1 .

enten finde, at de foretagne aendringer ikke risikerer at faa nogen saerlig uheldig indvirkning og, for forruders vedkommende, at den nye type falder inden for den gruppe forruder, der er typegodkendt, og at sikkerhedsruden under alle omstaendigheder stadig opfylder forskrifterne,

9.1.2 .

eller anmode om en ny rapport fra kontrolmyndigheden .

9.2 .

Meddelelse

9.2.1 .

Bekraeftelse af typegodkendelse eller naegtelse (eller udvidelse ) af typegodkendelse meddeles medlemsstater efter den fremgangsmaade, der er anfoert i punkt 5.3 ovenfor .

9.2.2.

Den instans, der har meddelt udvidelse af en typegodkendelse, anbringer paa hver meddelelse om udvidelse et ordrenummer .

10 .

PRODUKTIONENS OVERENSSTEMMELSE

10.1 .

Sikkerhedsruder, der er typegodkendt i henhold til naervaerende bilag og foelgende bilag, skal vaere fremstillet i overensstemmelse med den typegodkendte type og opfylde forskrifterne i punkt 6, 7 og 8 ovenfor .

10.2 .

Der skal foretages en permanent kontrol af produktionen med henblik paa at kontrollere, at forskrifterne i punkt 10 .1 overholdes .

10.3 .

Indehaveren af en typegodkendelse skal bl . a .:

10.3.1 .

soerge for, at der findes fremgangsmaader for kontrol af produkternes kvalitet,

10.3.2 .

have adgang til det kontroludstyr, der er noedvendigt for en kontrol af overensstemmelsen af hver typegodkendt type,

10.3.3 .

registrere oplysningerne vedroerende proeveresultaterne og de vedlagte dokumenter ( 1 ), som skal vaere til raadighed i en periode, som fastsaettes efter aftale med myndighederne,

10.3.4 .

analysere resultaterne af hver type proevning med henblik paa at kontrollere og sikre bestandighed i produktets kendetegn under hensyntagen til den tilladte spredning inden for industriel produktion,

10.3.5 .

sikre sig, at der for hver produkttype foretages mindst de i bilag III-O foreskrevne proevninger,

10.3.6 .

sikre sig, at enhver proeveudtagning, der viser manglende overensstemmelse for den paagaeldende type proevning, foelges af en ny proeveudtagning og en ny proevning . Der skal traeffes alle noedvendige foranstaltninger for at genetablere overensstemmelsen for den tilsvarende produktion .

10.4 .

Den kompetente myndighed kan til enhver tid kontrollere de metoder til kontrol af overensstemmelsen, som anvendes i den enkelte produktionsenhed ( se punkt 1.3 i bilag III-O ).

10.4.1 .

I forbindelse med hver inspektion skal rapporterne vedroerende afproevning og opfoelgning af produktionen meddeles inspektoeren .

10.4.2 .

Sidstnaevnte kan udtage stikproever, som skal afproeves paa fabrikantens laboratorium . Det mindste antal proeveemner kan fastsaettes i forhold til resultaterne af fabrikantens egne kontrolforanstaltninger .

10.4.3 .

Saafremt kvalitetsniveauet ikke synes tilfredsstillende, eller naar det synes noedvendigt at efterproeve gyldigheden af de proevninger, der er udfoert i henhold til punkt 10.4.2, kan inspektoeren udtage proeveemner, som sendes til den tekniske tjeneste, der har foretaget typegodkendelsesafproevningerne .

10.4.4 .

Den kompetente myndighed kan foretage enhver afproevning, der er foreskrevet i naervaerende direktiv .

10.4.5 .

Normalt tillader de kompetente myndigheder to kontrolbesoeg om aaret . Saafremt der under et af disse kontrolbesoeg konstateres negative resultater, skal den kompetente myndighed soerge for, at alle noedvendige forholdsregler bliver truffet for saa hurtigt som muligt at genskabe produktionens overensstemmelse .

11 .

SANKTIONER FOR PRODUKTIONENS MANGLENDE OVERENSSTEMMELSE

11.1 .

Den typegodkendelse, som er meddelt for en type sikkerhedsruder i henhold til naervaerende direktiv, kan traekkes tilbage, saafremt de i ovenstaaende punkt 10 .1 anfoerte betingelser ikke overholdes .

11.2 .

Saafremt en medlemsstat skulle tilbagekalde en typegodkendelse, som den tidligere har meddelt, underretter den straks de oevrige medlemsstater herom ved hjaelp af en kopi af typegodkendelsesattesten, hvorpaa der til slut med store bogstaver anfoeres den underskrevne og daterede paategning »TYPEGODKENDELSE TILBAGEKALDT «.

12 .

ENDELIGT OPHOER MED PRODUKTIONEN

Saafremt indehaveren af en typegodkendelse helt holder op med at fremstille en type sikkerhedsruder, som er omfattet af dette direktiv, skal han give den myndighed, som har meddelt typegodkendelsen, underretning herom, og denne myndighed skal herefter give de oevrige medlemsstater meddelelse herom ved hjaelp af en kopi af typegodkendelsesattesten svarende til den model, der findes i bilag III-B til dette direktiv .

13 .

NAVN OG ADRESSE PAA KONTROLMYNDIGHEDER OG ADMINISTRATIVE MYNDIGHEDER

Hver medlemsstat meddeler de oevrige medlemsstater og Kommissionen navn og adresse paa kontrolmyndighederne og de administrative myndigheder, som meddeler EOEF-typegodkendelsen, og som skal have tilsendt de attester for typegodkendelse og naegtelse eller tilbagekaldelse af typegodkendelse, som er udstedt i de andre medlemsstater .

EWG:L777UMBD6A.96

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 507 mm; 75 Zeilen; 5376 Zeichen;

Bediener : JUTT Pr .: C;

Kunde :

10 . 3 . 89

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Tillaeg EKSEMPLER PAA TYPEGODKENDELSESMAERKER

( Se punkt 5.5 i bilag III-A )

Forrude af haerdet glas :

Ovenstaaende typegodkendelsesmaerke, der er paasat en forrude af haerdet glas, angiver, at det paagaeldende element er typegodkendt i Frankrig ( e2 ) i overensstemmelse med dette direktiv under typegodkendelsesnr . 001247 .

Forrude af plastbeklaedt haerdet glas:

Ovenstaaende typegodkendelsesmaerke, der er paasat en forrude af plastbeklaedt haerdet glas, angiver, at det paagaeldende element er typegodkendt i Frankrig ( e2 ) i overensstemmelse med dette direktiv under typegodkendelsesnr . 001247 .

Forrude af almindeligt lamineret glas :

Ovenstaaende typegodkendelsesmaerke, der er paasat en forrude af almindeligt lamineret glas, angiver, at det paagaeldende element er typegodkendt i Frankrig ( e2 ) i overensstemmelse med dette direktiv under typegodkendelsesnr . 001247 .

Forrude af almindeligt lamineret glas beklaedt med plastmateriale :

Ovenstaaende typegodkendelsesmaerke, der er paasat en forrude af almindeligt lamineret glas, beklaedt med plastmateriale, angiver, at det paagaeldende element er typegodkendt i Frankrig ( e2) i overensstemmelse med dette direktiv under typegodkendelsesnr . 001247 .

Forrude af behandlet lamineret glas :

Ovenstaaende typegodkendelsesmaerke, der er paasat en forrude af behandlet lamineret glas, angiver, at det paagaeldende element er typegodkendt i Frankrig ( e2 ) i overensstemmelse med dette direktiv under typegodkendelsesnr . 001247 .

Forrude af plexiglas :

Ovenstaaende typegodkendelsesmaerke, der er paasat en forrude af plexiglas, angiver, at det paagaeldende element er typegodkendt i Frankrig ( e2 ) i overensstemmelse med dette direktiv under typegodkendelsesnr . 001247 .

Andre ruder end forruder, hvis regelmaessige transmissionskoefficient for lyset er mindre end 70 %

Ovenstaaende typegodkendelsesmaerke, der er paasat en anden rude end en forrude, som bestemmelserne i punkt 9.1.4.2 i bilag III-C finder anvendelse paa, angiver, at det paagaeldende element er typegodkendt i Frankrig ( e2 ) i overensstemmelse med dette direktiv under typegodkendelsesnr . 001247 .

Dobbeltrude, hvis regelmaessige transmissionskoefficient for lyset er mindre end 70 %:

Ovenstaaende typegodkendelsesmaerke, der er paasat en dobbeltrude, angiver, at det paagaeldende element er typegodkendt i Frankrig ( e2 ) i overensstemmelse med dette direktiv under typegodkendelsesnr . 001247 .

Andre ruder end forruder, der anvendes som forruder paa traktorer :

Ovenstaaende typegodkendelsesmaerke, der er paasat en rude, angiver, at det paagaeldende element, som skal anvendes som forrude paa en traktor, er typegodkendt i Frankrig ( e2 ) i overensstemmelse med dette direktiv under typegodkendelsesnr . 001247 .

Andre ruder end forruder, hvis regelmaessige transmissionskoefficient for lyset er lig med 70 % eller derover :

Ovenstaaende typegodkendelsesmaerke, der er paasat en anden rude end en forrude, som bestemmelserne i punkt 9.1.4.1 i bilag III-C finder anvendelse paa, angiver, at det paagaeldende element er typegodkendt i Frankrig ( e2 ) i overensstemmelse med dette direktiv under typegodkendelsesnr . 001247 .

EWG:L777UMBD07.97

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 761 mm; 43 Zeilen; 3216 Zeichen;

Bediener : HELM Pr .: C;

Kunde :

( 1 ) Resultaterne af brudproevningen registreres, ogsaa selv om der ikke kraeves noget fotografisk aftryk . BILAG III B Myndighedens navn

( Stoerste format : A4 ( 210×297 mm ))

Meddelelse vedroerende - EOEF-typegodkendelse

- naegtelse af typegodkendelse

- udvidelse af typegodkendelse

- tilbagekaldelse af typegodkendelse ( 1 )

af en type sikkerhedsrude i henhold til direktiv 89/173/EOEF

Typegodkendelsesnummer : .

Udvidelsesnummer : .

1 .

Klasse sikkerhedsglas : .

2 .

Beskrivelse af ruden : se tillaeg 1, 2, 3, 4, 5, 6, 7 ( 2 ) samt, naar der er tale om en forrude, listen i overensstem -

melse med tillaeg 8 : .

.

3 .

Fabriks - eller handelsmaerke : .

4 .

Fabrikantes navn og adresse : .

.

5 .

I givel fald navn og adresse paa fabrikantens befuldmaegtigede : .

.

6 .

Fremstillet til typegodkendelse den : .

7 .

Kontrolmyndighed: .

8 .

Afproevningsrapportens dato : .

9 .

Afproevningsrapportens nummer : .

10 .

Typegodkendelse meddeles/naegtes/udvides/tilbagekaldes ( 3 ): .

11 .

Begrundelse for udvidelse af typegodkendelse : .

.

.

.

12 .

Bemaerkninger : .

.

.

.

13 .

Sted : .

14 .

Dato : .

15 .

Underskrift : .

16 .

En liste over de typegodkendelsesdokumenter, der er indleveret til den typegodkendende myndighed, og som kan udleveres efter anmodning, vedlaegges naervaerende meddelelse .

Bilag III-B - Tillaeg 1 FORRUDER AF HAERDET GLAS

( Primaere og sekundaere kendetegn i henhold til bilag III-D eller bilag III-I )

Typegodkendelsesnummer : .

Udvidelsesnummer : .

Primaere kendetegn :

- Formkategori : .

- Tykkelseskategori : .

- Forrudens nominelle tykkelse : .

- Art og type plastbeklaedning(er ): .

- Tykkelse af plastbeklaedning(er ): .

Sekundaere kendetegn :

- Materialets art ( spejlglas, floatglas, vinduesglas ): .

- Glassets farvning : .

- Plastbeklaedningens farvning : .

- Varmelegemer indlagt ( JA/NEJ )

- Solfilterfilm indlagt ( JA/NEJ )

Bemaerkninger :

.

.

.

.

.

Bilag : fortegnelse over forruder ( se tillaeg 8 ).

EWG:L777UMBD08.96

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 507 mm; 69 Zeilen; 1843 Zeichen;

Bediener : JUTT Pr .: C;

Kunde : 43649

10 . 3 . 89

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Bilag III-B - Tillaeg 2 RUDER AF GLAS MED ENSARTET HAERDNING, BORTSET FRA FORRUDEN

( Primaere og sekundaere kendetegn i henhold til bilag III-E eller bilag III-I )

Typegodkendelsesnummer : .

Udvidelsesnummer : .

Primaere kendetegn :

- Andre end forruder ( ja/nej ): .

- Forruder til traktor(er ): .

- Formkategori : .

- Haerdningens art : .

- Tykkelseskategori : .

- Art og type plastbeklaedning(er ): .

Sekundaere kendetegn :

- Materialets art ( spejlglas, floatglas, vinduesglas ): .

- Glassets farvning : .

- Plastbeklaedningens farvning : .

- Varmelegemer indlagt ( ja/nej ): .

- Solfilterfilm indlagt ( ja/nej ): .

Typegodkendte kriterier :

- Stoerste overflade ( planglas ): .

- Mindste vinkel : .

- Stoerste udfoldede flade ( buet glas ): .

- Stoerste segmenthoejde : .

Bemaerkninger :

.

.

.

.

.

Bilag : eventuel fortegnelse over forruder ( se tillaeg 8 ).

Bilag III-B - Tillaeg 3 FORRUDER AF LAMINERET GLAS

( almindeligt, behandlet eller plastbeklaedt )

( Primaere og sekundaere kendetegn i henhold til bilag III-F, III-H eller bilag III-I )

Typegodkendelsesnummer : .

Udvidelsesnummer : .

Primaere kendetegn :

- Antal glaslag : .

- Antal mellemlaeg : .

- Forrudens nominelle tykkelse : .

- Nominel tykkelse af mellemlaegget ( mellemlaeg ): .

- Saerlig behandling af glasset : .

- Art og type mellemlaeg : .

- Art og type plastbeklaedning : .

Sekundaere kendetegn :

- Materialets art ( spejlglas, floatglas, vinduesglas ): .

- Glassets farvning ( farveloest/tonet ): .

- Mellemlaeggets farvning ( helt/delvis ): .

- Varmelegemer indlagt ( ja/nej ): .

- Solfilterfilm indlagt ( ja/nej ): .

Bemaerkninger :

.

.

.

.

.

Bilag : fortegnelse over forruder ( se tillaeg 8 ).

EWG:L777UMBD09.95

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 507 mm; 62 Zeilen; 1667 Zeichen;

Bediener : HELM Pr .: C;

Kunde : L777UMBD09

10. 3 . 89

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Bilag III-B - Tillaeg 4 RUDER AF LAMINERET GLAS BORTSET FRA FORRUDER

( Primaere og sekundaere kendetegn i henhold til bilag III-G eller bilag III-I )

Typegodkendelsesnummer : .

Udvidelsesnummer : .

Primaere kendetegn :

- Andre end forruder ( ja/nej ):

- Forrude til traktor(er ): .

- Antal glaslag : .

- Antal mellemlaeg : .

- Tykkelseskategori : .

- Nominel tykkelse for mellemlaegget ( mellemlaeg ): .

- Saerlig behandling af glasset : .

- Art og type mellemlaeg : .

- Art og type plastbeklaedning : .

- Plastbeklaedningens tykkelse : .

Sekundaere kendetegn :

- Materialets art (spejlglas, floatglas, vinduesglas ): .

- Mellemlaeggets farvning ( helt/delvis ): .

- Glassets farvning : .

- Plastbeklaedningens farvning : .

- Varmelegemer indlagt ( ja/nej ):

- Solfilterfilm indlagt ( ja/nej ):

Bemaerkninger :

.

.

.

.

.

Bilag : eventuel fortegnelse over forruder ( se tillaeg 8 ).

Tillaeg 5 FORRUDER AF PLEXIGLAS

( Primaere og sekundaere kendetegn i henhold til billag III-J )

Typegodkendelsesnummer : .

Udvidelsesnummer : .

Primaere kendetegn :

- Formkategori : .

- Antal plastlag : .

- Glassets nominelle tykkelse : .

- Behandling af glasset ( ja/nej )

- Forrudens nominelle tykkelse : .

- Nominel tykkelse at det/de plastlag, der fungerer som mellemlaeg : .

- Art og type af det/de plastlag, der fungerer som mellemlaeg : .

- Art og type af det udvendige plastlag : .

Sekundaere kendetegn :

- Materialets art ( spejlglas, floatglas, vinduesglas ): .

- Farvning af plastlagene ( helt/delvis ): .

- Glassets farvning : .

- Varmelegemer indlagt ( ja/nej )

- Solfilterfilm indlagt ( ja/nej )

Bemaerkninger :

.

.

.

.

.

Bilag : fortegnelse over forruder ( se tillaeg 8 ).

EWG:L777UMBD10.96

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 507 mm; 61 Zeilen; 1671 Zeichen;

Bediener : JUTT Pr .: C;

Kunde : 43649

10 . 3 . 89

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Tillaeg 6 RUDER AF PLEXIGLAS BORTSET FRA FORRUDER

( Primaere og sekundaere kendetegn i henhold til bilag III-K )

Typegodkendelsesnummer : .

Udvidelsesnummer : .

Primaere kendetegn :

- Andre end forruder ( ja/nej )

- Forruder til traktor(er ): .

- Antal plastlag : .

- Glaselementets tykkelse : .

- Behandling af glaselementet ( ja/nej )

- Rudens nominelle tykkelse : .

- Nominel tykkelse af det/de plastlag, der fungerer som mellemlaeg : .

- Art og type af det / de plastlag, der fungerer som mellemlaeg : .

- Art og type af det udvendige plastlag : .

Sekundaere kendetegn

- Materialets art ( spejlglas, floatglas, vinduesglas ): .

- Glassets farvning ( farveloest/tonet ): .

- Farvning af plastlagene ( helt/delvis ): .

- Varmelegemer indlagt ( ja/nej )

- Solfilterfilm indlaget ( ja/nej )

Bemaerkninger :

.

.

.

.

.

Bilag : eventuel fortegnelse over forruder ( se tillaeg 8 ).

Tillaeg 7 ENHEDER MED DOBBELTRUDER

( Primaere og sekundaere kendetegn i henhold til bilag III-L )

Typegodkendelsesnummer : .

Udvidelsesnummer : .

Primaere kendetegn :

- Opbygningen af enheder med dobbeltruder ( symmetrisk/asymmetrisk ): .

- Mellemrummets nominelle bredde : .

- Samlemetode : .

- De enkelte glastyper i henhold til bilag III-E, III-G, III-I, III-K : .

Bilag :

Et skema for de to ruder i en enhed med symmetrisk dobbeltrude i henhold til det bilag, ifoelge hvilket disse ruder afproeves eller typegodkendes .

Et skema for hver rude, der indgaar i en enhed med asymmetrisk dobbeltrude i henhold til de bilag, ifoelge hvilke disse ruder afproeves eller typegodkendes .

Bemaerkninger :

.

.

.

.

.

EWG:L777UMBD11.96

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 507 mm; 53 Zeilen; 1616 Zeichen;

Bediener : JUTT Pr .: C;

Kunde : 43649

10 . 3 . 89

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

Tillaeg 8 INDHOLDET AF FORTEGNELSEN OVER FORRUDER (¹)

for hver af de forruder, der er genstand for naervaerende typegodkendelse, skal mindst nedenstaaende oplysninger anfoeres :

- Traktorfabrikanten : .

- Traktortype : .

- Udfoldet flade ( F ): .

- Segmenthoejde ( h ): .

- Krumning ( r ): .

- Monteringsvinkel ( a ): .

- Referencepunktets koordinater ( A,B,C ) i forhold til midten af forrudens oeverste kant . .

EWG:L777UMBD12.96

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 259 mm; 18 Zeilen; 555 Zeichen;

Bediener : HELM Pr .: C;

Kunde : 43649

( 1) Det ikke gaeldende overstreges.(2 ) Denne fortegnelse skal vedlaegges tillaeg 1, 2 ( eventuelt ), 3 og 5 til dette bilag . BILAG III-C GENERELLE AFPROEVNINGSBETINGELSER 1 .

BRUDPROEVE

1.1 .

Den rude, der skal afproeves, maa ikke vaere stramt fastspaendt; den kan imidlertid faestnes til en lignende rude ved hjaelp af tape, der klaebes paa hele kanten .

1.2 .

Til at frembringe brud anvendes en hammer med en masse paa omkring 75 g eller en anden anordning, der giver tilsvarende resultater . Spidsens krumningsradius skal vaere 0,2 p 0,05 mm .

1.3 .

Der foretages en proevning paa hvert foreskrevet anslagspunkt .

1.4 .

Brudstykkerne skal undersoeges paa grundlag af optagelser paa fotografisk papir, idet eksponeringen begynder senest 10 sek . efter slaget og slutter senest 3 min . efter dette . Der skal kun tages hensyn til de moerkeste linjer, som repraesenterer det oprindelige brud . Laboratoriet skal opbevare de fotografiske gengivelser af de opnaaede brud .

2 .

SLAGPROEVE MED EN KUGLE

2.1 .

Proevning med kuglen paa 227 g

2.1.1 .

Udstyr

2.1.1.1 .

Kugle af haerdet staal med en masse paa 227 p 2 g og en diameter paa ca . 38 mm .

2.1.1.2.

Anordning, der goer det muligt at lade kuglen falde frit fra en naermere angivet hoejde, eller en anordning, der goer det muligt at give kuglen en hastighed svarende til den hastighed, som den kunne opnaa i frit fald . Saafremt der anvendes en anordning, der slynger kuglen ud, skal tolerancen paa hastigheden vaere p 1 % af den hastighed, der svarer til hastigheden i frit fald .

2.1.1.3 .

Et stativ som det, der er vist i fig . 1, og som bestaar af to staalrammer med 15 mm brede glatte kanter, som passer sammen, og som er forsynet med gummipakninger af en tykkelse paa ca . 3 mm og en bredde paa 15 mm og en haardhed paa 50 IRHD .

Den nederste ramme hviler paa en kasse af staal med en hoejde paa ca . 150 mm . Den afproevede rude holdes paa plads af den oeverste ramme, hvis masse er paa ca . 3 kg . Stativet er svejset fast paa en ca. 12 mm tyk staalplade, som hviler paa jorden med mellemlaeg af en gummiplade med en tykkelse paa ca . 3 mm og en haardhed paa 50 IRHD .

2.1.2 .

Afproevningsbetingelser

- Temperatur : 20 p 5g C

- Tryk : mellem 860 og 1 060 mbar

- Relativ fugtighed : 60 p 20 %

2.1.3 .

Proeveemne

Proeveemnet skal vaere plant og kvadratisk med en side paa 300 + 10 mm/-0 mm .

2.1.4 .

Fremgangsmaade

Proeveemnet udsaettes for den anfoerte temperatur i mindst 4 timer umiddelbart foer proevningen indledes . Proeveemnet anbringes paa stativet ( 2.1.1.3 ). Proeveemnets plan skal vaere vinkelret paa kuglens indfaldsretning med en tolerance paa under 3g .

Anslagspunktet skal befinde sig hoejst 25 mm fra proeveemnets geometriske centrum ved en faldhoejde paa 6 m eller derunder, eller hoejst 50 mm fra proeveemnets centrum ved en faldhoejde paa over 6 m . Kuglen skal ramme proeveemnets overflade, som repraesenterer sikkerhedsrudens yderside, naar denne er monteret paa traktoren . Kuglen maa kun frembringe et enkelt anslagspunkt .

2.2 .

Proevning med kuglen paa 2 260 g

2.2.1 .

Udstyr

2.2.1.1 .

Kugle af haerdet staal med en masse paa 2 260 p 20 g og en diameter paa ca . 82 mm .

2.2.1.2 .

Anordning, der goer det muligt at lade kuglen falde frit fra en naermere angivet hoejde, eller en anordning, der goer det muligt at give kuglen en hastighed svarende til den hastighed, som den kunne opnaa i frit fald . Saafremt der anvendes en anordning, der slynger kuglen ud, skal tolerancen paa hastigheden vaere p 1 % af den hastighed, der svarer til hastigheden i frit fald .

2.2.1.3 .

Et stativ som det, der er vist i fig . 1 og identisk med det, der er beskrevet i punkt 2.1.1.3 .

2.2.2 .

Afproevningsbetingelser

- Temperatur : 20 p 5g C

-Tryk : mellem 860 og 1 060 mbar

- Relativ fugtighed : 60 p 20 %.

2.2.3 .

Proeveemne

Proeveemnet skal vaere plant og kvadratisk med en side paa 300 + 10/-0 mm eller skaaret ud i den mest plane del af en forrude eller en anden buet sikkerhedsrude .

Man kan ogsaa foretage afproevning af hele forruden eller en anden hel buet sikkerhedsrude . Det skal i saa fald sikres, at der er god kontakt mellem sikkerhedsruden og stativet .

2.2.4 .

Fremgangsmaade

Proeveemnet udsaettes for den anfoerte temperatur i mindst 4 timer umiddelbart foer proevningen indledes . Proeveemnet anbringes paa stativet ( 2.1.1.3 ). Proeveemnets plan skal vaere vinkelret paa kuglens indfaldsretning med en tolerance paa under 3g .

For plexiglas skal proeveemnet klemmes fast paa stativet ved hjaelp af passende anordninger .

Anslagspunktet skal befinde sig hoejst 25 mm fra proeveemnets geometriske centrum . Kuglen skal ramme proeveemnets overflade, som repraesenterer sikkerhedsrudens yderside, naar denne er monteret paa traktoren . Kuglen maa kun frembringe et enkelt anslagspunkt .

3 .

PROEVNING MED ATTRAPHOVED

3.1 .

Udstyr

3.1.1 .

Et kunstigt hoved med kugle - eller halvkugleform udfoert i haard krydsfinér, beklaedt med et lag aftageligt filt og eventuelt forsynet med en tvaerstang af trae . Mellem den kugleformede del og tvaerstangen befinder der sig et mellemstykke, der simulerer halsen, og paa den anden side af tvaerstangen en monteringsstang .

Dimensionerne er anfoert paa fig . 2 .

Den samlede masse for dette apparat skal ligge paa 10 p 0,2 kg .

3.1.2 .

Anordning, der goer det muligt at lade det kunstige hoved falde frit fra en naermere angivet hoejde, eller en anordning, der goer det muligt at give det kunstige hoved en hastighed svarende til den, som det kunne opnaa i frit fald .

Saafremt der anvendes en anordning, der slynger det kunstige hoved ud, skal tolerancen paa hastigheden vaere p 1 % af den hastighed, der svarer til hastigheden i frit fald .

3.1.3 .

Et stativ som det i figur 3 viste til proevning paa plane proeveemner, stativet bestaar af 2 staalrammer med glatte kanter med en bredde paa 50 mm, som passer sammen og er udstyret med gummipakninger med en tykkelse paa ca . 3 mm, en bredde paa 15 p 1 mm og en haardhed paa 70 IRHD . Den oeverste ramme holdes fastspaendt til den nederste ramme med mindst otte bolte .

3.2 .

Afproevningsbetingelser

3.2.1 .

Temperatur 20g p 5g C

3.2.2 .

Tryk : mellem 860 og 1 060 mbar

3.2.3 .

Relativ fugtighed 60 p 20 %.

EWG:L777UMBD13.96

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 761 mm; 92 Zeilen; 5909 Zeichen;

Bediener : HELM Pr .: C;

Kunde :

10 . 3 . 89

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

3.3 .

Fremgangsmaade

3.3.1 .

Afproevning paa et plant proeveemne

Det plane proeveemne med en laengde paa 1 000 + 5 mm/-2 mm og en bredde paa

500×5 mm/-2 mm holdes ved en konstant temperatur paa 20 p 5g C i mindst 4 timer umiddelbart foer proevningerne . Proeveemnet spaendes fast i stativets rammer ( 3.1.3 ); boltene spaendes saaledes, at proeveemnet ikke under proevningen kan flytte sig mere end 2 mm . Proeveemnets plan skal vaere tilnaermelsesvis vinkelret paa indfaldsretningen for det kunstige hoved . Anslagspunktet skal ligge hoejst 40 mm fra proeveemnets geometriske centrum . Hovedet skal ramme proeveemnets overflade, som repraesenterer sikkerhedsrudens inderside, naar denne er monteret paa traktoren . Hovedet maa kun frembringe et enkelt anslagspunkt .

Udskift anslagsfladen paa filtlaget efter tolv proevninger .

3.3.2 .

Afproevning paa en komplet forrude ( kun anvendt til en faldhoejde mindre end eller lig med 1,5 m).

Forruden anbringes frit paa et stativ med et mellemliggende gummibaand med en haardhed paa 70 IRHD og en tykkelse paa ca . 3 mm, idet bredden af kontaktfladen paa hele omkredsen er ca . 15 mm . Stativet skal bestaa af et fast stykke, der svarer til forrudens form, saaledes at det kunstige hoved rammer indersiden .

Om noedvendigt klemmes forruden fast paa stativet ved hjaelp af passende anordninger .

Stativet skal hvile paa et fast fundament med et mellemliggende gummilag med en haardhed paa 70 IRHD og en tykkelse paa ca . 3 mm .

Forrudens overflade skal vaere tilnaermelsesvis vinkelret paa indfaldsretningen for det kunstige hoved .

Anslagspunktet skal ligge hoejst 40 mm fra forrudens geometriske centrum . Hovedet skal ramme forrudens overflade, som repraesenterer sikkerhedsrudens inderside, naar denne er monteret paa traktoren . Hovedet maa kun frembringe et enkelt anslagspunkt . Filtlagets anslagsflade udskiftes efter tolv proevninger .

4 .

PROEVNING AF MODSTANDSDYGTIGHED MOD SLID

4.1 .

Udstyr

4.1 .1 .

Slibeanordning ( 1 ), vist skematisk i figur 4 og bestaaende af foelgende dele :

- en horisontal drejeskive, der er fastgjort i sit centrum, og som drejer mod uret med en hastighed af 65 til 75 omdr./minut;

- to belastede parallelle staenger; hver stang er forsynet med en saerlig sliberulle, der drejer frit paa en horisontal akse med kugleleje; hver rulle hviler paa proeveemnet under et tryk fra en masse paa 500 g .

Slibeanordningens drejeskive skal dreje regelmaessigt og tilnaermelsesvis i et plan ( afvigelsen fra dette plan maa ikke overstige p 0,05 mm i en afstand af 1,6 mm fra skivens omkreds ). Rullerne monteres saaledes, at naar de er i kontakt med det drejende proeveemne, drejer de modsat i forhold til hinanden og udoever saaledes en tryk - og slibepaavirkning langs kurveformede linjer paa en cirkel paa omkring 30 cm$ to gange i loebet af hver af proeveemnets rotationer .

4.1.2 .

Sliberuller ( 2 ) med en diameter paa 45 til 50 mm og en tykkelse paa 12,5 mm . De bestaar af et saerligt slibemateriale, der er fint pulveriseret, og som er optaget i en gummimasse af middel haardhed . Rullerne skal have en haardhed paa 72 p 5 IRHD maalt paa fire punkter med lige stor afstand fra hinanden paa slibefladens midterlinje, idet trykket udoeves vertikalt langs en diameter paa rullen; aflaesningerne skal ske 10 sekunder efter udoevelsen af trykket .

Sliberullerne skal tilslibes meget langsomt paa et stykke plant glas for at faa en absolut plan overflade .

4.1.3 .

Lyskilde bestaaende af en gloedelampe, hvis gloedetraad ligger i en volumen af form som et parallelepipedum paa 1,5 mm×1,5 mm×3 mm . Spaendingen paa paerens gloedetraad skal vaere saaledes, at dens farvetemperatur er 2 856 p 50 K . Denne spaending skal stabiliseres ved p 1/1 000 . Maaleapparatet, der anvendes til kontrol af denne spaending, skal have en passende noejagtighed til dette formaal .

4.1.4 .

Optisk system bestaaende af en linse med en braendvidde, f, paa mindst 500 mm og korrigeret for kromatisk aberration . Linsens fulde aabning maa ikke overstige f/20 . Afstanden mellem linsen og lyskilden skal reguleres saaledes, at der opnaas et tilnaermelsesvis parallelt straalebundt .

Der anbringes en blaender til at begraense straalebundtets diameter til 7 p 1 mm . Denne blaender skal anbringes i en afstand af 100 p 50 mm fra linsen paa modsat side af lyskilden .

4.1.5 .

Apparat til maaling af det spredte lys ( se figur 5 ) bestaaende af en fotocelle med en integrationskugle med en diameter paa 200 til 250 mm; kuglen skal vaere udstyret med ind - og udgangsaabninger for lyset . Indgangsaabningen skal vaere cirkelformet, og dens diameter skal vaere mindst det dobbelte af straalebundtets diameter . Kuglens udgangsaabning skal vaere forsynet med enten en lysfaelde eller en refleksionsmaaler alt efter den fremgangsmaade, der er specificeret i punkt 4.4.3 Lysfaelden skal absorbere alt lyset, naar der ikke er placeret noget proeveemne paa straalebundtets bane .

Straalebundtets akse skal gaa gennem indgangs - og udgangsaabningernes centrer . Udgangsaabningens diameter, b ), skal vaere lig med 2.a tg 4g, hvor a er kuglens diameter .

Fotocellen skal vaere placeret saaledes, at den ikke kan naas af lys, der kommer direkte fra indgangsaabningen eller fra rekfleksionsmaaleren . Indersiderne paa integrationskuglen og refleksionsmaaleren skal have praktisk talt ensartede refleksionsfaktorer; de skal vaere matte og ikke-selektive . Udgangssignalet for fotocellen skal vaere lineaert indtil p 2 % inden for den anvendte lysstyrkeskala . Apparatet skal vaere saaledes konstrueret, at der ikke sker noget udslag af galvanometernaalen, naar kuglen ikke er oplyst .

Det samlede udstyr skal kontrolleres med regelmaessige mellemrum ved hjaelp af kalibrerede maal for nedsaettelse af udsynet . Hvis der foretages maalinger af nedsaettelsen af udsynet med et udstyr eller efter metoder, der adskiller sig fra ovennaevnte udstyr og metode, skal resultaterne om noedvendigt korrigeres for at bringe dem i overensstemmelse med de resultater, der er opnaaet med det ovenfor beskrevne maaleapparat .

4.2 .

Afproevningsbetingelser

4.2 .1 .

Temperatur : 20 p 5g C

4.2.2 .

Tryk : mellem 860 og 1 060 mbar

4.2.3 .

Relativ fugtighed : 60 p 20 %.

4.3 .

Proeveemner

Proeveemnerne skal vaere flade, kvadratiske med en side paa 100 mm, med tilnaermelsesvis plane og parallelle flader og med et centralt fastgoerelseshul med en diameter paa 6,4 + 0,2 mm/-0 mm om noedvendigt .

4.4 .

Fremgangsmaade

Proevningen skal udfoeres paa proeveemnets overflade, som repraesenterer den laminerede rudes yderside, naar denne er monteret paa traktoren, og ligeledes paa indersiden, hvis denne er af plastmateriale .

4.4.1 .

Umiddelbart foer og efter slibningen renses proeveemnerne paa foelgende maade :

a ) rensning med en hoerlaerredsklud og rent rindende vand;

b ) skylning med destilleret vand eller demineraliseret vand;

c ) toerring med en ilt - eller kvaelstofstroem;

d ) fjernelse af alle mulige spor af vand ved let duppen med en en hoerlaerredsklud . Om noedvendigt toerres der ved at trykke let mellem to hoerlaerredsklude .

Enhver behandling med ultralyd boer undgaas . Efter rengoeringen maa proeveemnerne kun beroeres i kanterne og skal beskyttes mod enhver beskadigelse eller forurening af overfladen .

4.4.2 .

Proeveemnerne konditioneres i mindst 48 timer ved en temperatur paa 20 p 5g C og ved en relativ fugtighed paa 60 p 20 %.

EWG:L777UMD13A.96

FF : 7UDA; SETUP : 01; Hoehe : 761 mm; 103 Zeilen; 7385 Zeichen;

Bediener : HELM Pr .: C;

Kunde :

10 . 3 . 89

De Europaeiske Faellesskabers Tidende

4.4.3 .

Proeveemnet anbringes direkte mod integrationskuglens indgangsaabning . Vinklen mellem lodret paa dets overflade og straalebundtets akse maa ikke vaere stoerre end 8 °.

Dernaest foretages foelgende aflaesninger :

Aflaesning

Med

proeveemne

Med

lysfaelde

Med

reflektions -

maaler

Repraesenteret maengde

T1

Nej

Nej

Ja

Indfaldende lys

T2

Ja

Nej

Ja

Samlet lysmaengde transmitteret af proeveemnet

T3

Nej

Ja

Nej

Spredt lys fra udstyret

T4

Ja

Ja

Nej

Spredt lys fra udstyret og

proeveemnet

Aflaesningerne T1, T2, T3 og T4 gentages med andre bestemte positioner for proeveemnet med henblik paa at bestemme ensartetheden .

Faktoren for den samlede transmission Tt = T2/T1 .

Faktoren for den spredte transmission, Td, beregnes ved hjaelp af formlen :

Td =

Td =

T4-T3 ( T2/T1 )

T1

Beregn daempningsgraden ved diffusion for udsynet eller for lyset, eller for begge, ved hjaelp af formlen :

Td × 100 %

Td

Tt

× 100 %

Maal den oprindelige daempning af udsynet for proeveemnet for mindst fire punkter med lige stor afstand i det omraade, der ikke udsaettes for slibning, efter ovenstaaende formel . Beregn gennemsnittet af de opnaaede resultater for hvert proeveemne . I stedet for de fire maalinger kan man opnaa en gennemsnitsvaerdi ved at lade proeveemnet dreje regelmaessigt med en hastighed af 3 omdr./sekund eller mere .

For hver sikkerhedsrude foretages tre proevninger under samme belastning . Anvend daempningen af udsynet som maal for den underliggende slibning efter at proeveemnet har vaeret underkastet slidproeven .

Maal det spredte lys fra den bane, der udsaettes for slid, for mindst fire punkter med lige stor afstand langs denne bane i henhold til ovenstaaende formel . Beregn gennemsnittet af de opnaaede resultater for hvert proeveemne . I stedet for de fire maalinger kan man opnaa en gennemsnitsvaerdi ved at lade proeveemnet dreje regelmaessigt med en hastighed af 3 omdr./sekund eller mere .

4.5

Slidproeven udfoeres kun, saafremt proevelaboratoriet anser det for noedvendigt i betragtning af de informationer, som det raader over . Undtagen for materialer af plexiglas er det i tilfaelde af aendring af f.eks . tykkelsen af mellemlaegget eller materialet normalt ikke noedvendigt at foretage andre proevninger .

4.6 .

Vanskelighedsindeks for de sekundaere kendetegn

De sekundaere kendetegn tages ikke i betragtning .

5 .

PROEVNING VED HOEJ TEMPERATUR

5.1 .

Fremgangsmaade

Tre kvadratiske proeveemner paa mindst 300×300 mm, som af laboratoriet er udtaget paa henholdsvis tre forruder eller tre andre ruder end forruder, og hvis ene side svarer til rudens overkant, opvarmes til 100° C .

Denne temperatur holdes i to timer, og derefter koeles proeveemnerne ned til den omgivende temperatur . Saafremt sikkerhedsruden har to ydre flader af ikke-organisk materiale, kan proevningen udfoeres ved at dyppe proeveemnet vertikalt i kogende vand i et naermere anfoert tidsrum, idet man soeger at undgaa uoenskede varmechock . Saafremt proeverne er udtaget af en forrude, skal en af kanterne udgoeres af en del af forrudens kant .

5.2 .

Vanskelighedsindeks for de sekundaere kendetegn

Farveloest

Tonet

Farvning af mellemlaegget

1

2

De oevrige sekundaere kendetegn tages ikke i betragtning .

5.3 .

Fortolkning af resultaterne

5.3.1 .

Proevningen af modstandsdygtigheden ved hoej temperatur anses for at give et positivt resultat, saafremt der ikke opstaar hverken blaerer eller andre fejl mere end 15 mm fra en ikke-skaaret kant eller 25 mm fra en skaaret kant paa proeveemnet eller mere end 10 mm fra eventuelle revner, som maatte vaere opstaaet under proevningen .

5 .3.2 .

En serie proeveemner, der er indsendt til typegodkendelse, anses for tilfredsstillende med hensyn til proevningen af modstandsdygtigheden ved hoej temperatur, saafremt en af foelgende betingelser er opfyldt :

5.3.2.1 .

Alle proevningerne giver et positivt resultat .

5.3.2.2 .

En proevning har givet et negativt resultat, men en ny serie proevninger foretaget paa en ny serie proeveemner giver positive resultater .

6 .

PROEVNING AF LYSPAAVIRKNING

6.1 .

Forsoegsmetode

6.1.1 .

Udstyr

6.1.1.1 .

Lyskilde bestaaende af en kviksoelvlampe med middelstort tryk bestaaende af et quartz-roer, der ikke procedurer ozon, og hvis akse er monteret vertikalt . Lampens nominelle dimensioner skal vaere 360 mm for laengden og 9,5 mm for diameteren . Lysbuens laengde skal vaere 300 mm ± 4 mm . Lampens tilfoerselseffekt skal vaere paa 750 W ± 50 W .

Enhver anden lyskilde med samme virkning som den ovenfor definerede lampe kan anvendes . For at kontrollere, at virkningerne af en anden kilde er de samme, skal der foretages en sammenligning ved maaling af den energimaengde, der udsendes i et baand med boelgelaengder gaaende fra 300 til 450 Nm, idet alle oevrige boelgelaengder er elimineret ved hjaelp af tilstraekkelige filtre . Reservekilden skal saa anvendes med disse filtre .

Naar der er tale om sikkerhedsruder, for hvilke der ikke bestaar nogen tilfredsstillende sammenhaeng mellem denne proevning og anvendelsesbetingelserne, er det noedvendigt at revidere afproevningsbetingelserne .

6.1.1.2 .

Forsyningstransformator og kondensator, der er i stand til at forsyne lamper ( 6.1.1.1 ) med en begyndelsesspaending paa mindst 1 100 V og en driftsspaending paa 500 ± 50 V .

6.1.1.3 .

Anordning, der skal holde og dreje proeveemnerne mellem 1 og 5 omdr./minut omkring lyskilden, der er placeretcentralt, saaledes at der sikres en regelmaessig belysning .

6 .1.2 .

Proeveemner

6.1.2.1 .

Proeveemnernes stoerrelse skal vaere 76×300 mm .

6.1.2.2 .

Proeveemnerne udskaeres af laboratoriet i rudernes oeverste del, saaledes at :

- for andre ruder end forruderne er proeveemnernes oeverste kant sammenfaldende med rudernes oeverste kant

- for forrudernes vedkommende er proeveemnernes oeverste kant sammenfaldende med den oeverste graense for den zone, hvori den regelmaessige transmission skal kontrolleres og bestemmes i overensstemmelse med punkt 9.1.2.2 i naervaerende bilag .

6.1.3 .

Fremgangsmaade

Kontroller koefficienten for den regelmaessige transmission af lys gennem tre proeveemner foer belysningen og ifoelge den fremgangsmaade, der er fastsat i punkt 9.1.1 - 9.1.2 i naervaerende bilag . Beskyt en del af hvert proeveemne mod straalerne og placer derefter proeveemnet i proevningsapparatet, idet laengden er parallel med lampens akse og i en afstand af 230 mm fra denne akse . Fasthold

proeveemnernes temperatur paa 45° C ± 5° C under hele proevningen . Anbring den flade paa det enkelte proeveemne, der repraesenterer traktorrudens yderside, foran lampen . For den lampetype, der er defineret i punkt 6.1.1.1, skal belysningstiden vaere 100 timer .

Efter belysningen maales paa ny den regelmaessige transmissionskoefficient for lyset paa den belyste flade paa hvert proeveemne .

6.1.4 .

Hvert proeveemne ( i alt tre ) udsaettes i overensstemmelse med ovennaevnte fremgangsmaade for en lyspaavirkning, saaledes at bestraalingen paa hvert punkt af proeveemnet frembringer den samme effekt paa det benyttede mellemlaeg som den, der frembringes af en solbestraaling paa 1 400 W/m² i 100 timer .

6.2 .

Vanskelighedsindeks for de sekundaere kendetegn

Farveloest

Tonet

Farvning af glasset

2

1

Farvning af mellemlaegget

1

2

De oevrige sekundaere kendetegn tages ikke i betragtning .

6.3 .

Fortolkning af resultaterne

6.3.1 .

Proevningen af modstandsdygtigheden mod lyspaavirkning anses for at give et positivt resultat, saafremt foelgende betingelser er opfyldt :

6.3.1.1 .

Den samlede transmissionsfaktor for lyset, idet transmissionen maales i overensstemmelse med punkt 9.1.1 og 9.1.2 i naervaerende bilag, falder ikke til under 95 % af udgangsvaerdien inden bestraalingen og falder ikke under nogen omstaendigheder :

6.3.1.1.1 .

under 70 % for andre ruder end forruderne, der skal opfylde forskrifterne vedroerende foererens synsfelt i alle retninger,

6.3.1.1.2 .

under 75 % for forruderne i den zone, hvor den regelmaessige transmission skal kontrolleres, saaledes som den er defineret i punkt 9.1.2.2 nedenfor .

6.3.1.2 .

Der kan imidlertid vise sig en let farvning, naar proeveemnet undersoeges paa hvid baggrund efter bestraaling, men der maa ikke vise sig nogen andre fejl .

6.3.2 .

En serie proeveemner, der indsendes til typegodkendelse, anses for tilfredsstillende med hensyn til proevningen af modstandsdygtigheden mod lyspaavirkning, saafremt en af foelgende betingelser er opfyldt :

6.3.2.1 .

Alle proevningerne giver et positivt resultat.

6.3.2.2 .

En proevning har givet et negativt resultat, men en ny serie proevninger foretaget paa en ny serie proeveemner giver positive resultater .

7 .

PROEVNING AF MODSTANDSDYGTIGHEDEN MOD FUGT

7.1 .

Fremgangsmaade

Tre kvadratiske proeveemner paa mindst 300×300 mm anbringes vertikalt i to uger i en lukket beholder, hvor temperaturen skal holdes paa 50 ± 2° C og den relative fugtighed paa 95 ± 4 % ( 3 ).

Proeveemnerne forbere