KOMMISSIONENS FORORDNING (EF) Nr. 1778/97 af 12. september 1997 om indførelse af midlertidig antidumpingtold på importen af ferrosiliciummangan med oprindelse i Folkerepublikken Kina

KOMMISSIONEN FOR DE EUROPÆISKE FÆLLESSKABER HAR -

under henvisning til traktaten om oprettelse af Det Europæiske Fællesskab,

under henvisning til Rådets forordning (EF) nr. 384/96 af 22. december 1995 om beskyttelse mod dumpingimport fra lande, der ikke er medlemmer af Det Europæiske Fællesskab (1), ændret ved forordning (EF) nr. 2331/96 (2), særlig artikel 7,

efter konsultationer i Det Rådgivende Udvalg, og

ud fra følgende betragtninger:

A. PROCEDURE

(1) Den 17. december 1996 gav Kommissionen i De Europæiske Fællesskabers Tidende (3) meddelelse om indledning af en antidumpingprocedure vedrørende importen til Det Europæiske Fællesskab af ferrosiliciummangan med oprindelse i Folkerepublikken Kina og indledte en undersøgelse.

(2) Proceduren blev indledt som følge af en klage indgivet den 7. november 1996 af Euroalliages, som er ferrolegeringsindustriens forbindelsesudvalg, på vegne af producenter, der tegner sig for en betydelig del af Fællesskabets samlede produktion af den pågældende vare.

(3) Kommissionen gav officielt de producenter, eksportører og importører, som den vidste var berørt af sagen, samt repræsentanterne for eksportlandet og klageren meddelelse om, at proceduren var indledt, og opfordrede interesserede parter til at fremføre deres synspunkter og anmode om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledningen af proceduren.

(4) En række producenter og forhandlere i Folkerepublikken Kina og Hongkong samt nogle producenter og importører og en forbrugerorganisation i Fællesskabet fremførte skriftligt deres synspunkter. Alle parter, der anmodede om at blive hørt inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledningen af proceduren, fik lejlighed dertil.

(5) Kommissionen udsendte spørgeskemaer til alle parter, som den vidste var berørt af sagen, og modtog svar fra producenter og importører i Fællesskabet og producenter og forhandlere i Folkerepublikken Kina, Hongkong og referencelandet (Brasilien).

(6) Kommissionen indhentede og efterprøvede alle de oplysninger, som den fandt nødvendige for en foreløbig konstatering af dumping, skade og Fællesskabets interesser, og aflagde kontrolbesøg hos:

a) Producenter i Fællesskabet:

- Sadaci SA, Belgien

- Dunkerque Electrometallurgie (DEM), Frankrig

- Ferroatlantica SA, Spanien

- Hidro-Nitro SA, Spanien

- Fornileghe SpA, Italien

- Italghisa SpA, Italien

- Elletrosiderurgica Italiana SpA, Italien.

b) Importører uden tilknytning til eksportører:

- Thyssen Sonnenberg Metallurgie GmbH, Tyskland.

c) Importører med tilknytning til eksportører:

- Tinfos Jernverk Deutschland GmbH, Tyskland.

d) Forhandlere i Hongkong:

- Glory Profit Development Ltd, Hongkong

- Noble Resources Ltd, Hongkong

- Perfect Billion International Ltd, Hongkong.

e) Producenter i referencelandet:

- Companhia Paulista de Ferro-Ligas, Brasilien

- Sibra Electrosiderurgica Brasiliera SA, Brasilien.

(7) Dumpingundersøgelsen omfattede perioden 1. januar 1996 - 30. september 1996 (i det følgende benævnt »undersøgelsesperioden«). Undersøgelsen af skaden omfattede perioden 1993-1996.

(8) Det skal bemærkes, at Rådet den 6. oktober 1995 ved forordning (EF) nr. 2413/95 (4), ændret ved forordning (EF) nr. 92/96 (5), indførte en endelig antidumpingtold på importen af ferrosiliciummangan med oprindelse i Brasilien, Rusland, Sydafrika og Ukraine. Desuden blev der godtaget tilsagn fra visse producenter i Ukraine og Sydafrika. Disse foranstaltninger omfatter en variabel told fastsat som den eventuelle forskel mellem nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, og en mindstepris. Samtlige foranstaltninger over for de pågældende fire lande underkastes i øjeblikket en fornyet undersøgelse (6).

B. DEN PÅGÆLDENDE VARE OG SAMME VARE

1. Beskrivelse af den pågældende vare

(9) Den vare, der er omfattet af denne procedure, er ferrosiliciummangan (i det følgende benævnt »FeSiMn«). Denne vare benyttes i stålindustrien til desoxydation og som en legering. FeSiMn fremstilles overvejende på grundlag af manganmalm og silicium, der blandes og opvarmes til smeltepunktet i åbne elektroovne. Produktionsprocessen er stort set den samme i hele verden. Elforsyningen tegner sig for en stor del af produktionsomkostningerne.

FeSiMn findes i forskellige kvaliteter og sælges i forskellige granulatstørrelser. Trods disse forskelle er alle kvaliteter og størrelser betragtet som én vare, da de vigtigste fysiske og tekniske karakteristika og anvendelsesformål er de samme.

(10) Som led i undersøgelsen blev det slået fast, at 90 % af forbruget af FeSiMn i Fællesskabet vedrører såkaldt »FeSiMn af standardkvalitet«.

FeSiMn af standardkvalitet har et indhold af mangan på 65 % eller derover, et indhold af silicium på 16 % eller derover (typisk 17 %), et indhold af kulstof på højst 2 % (typisk 1,8 %), et indhold af phosphor på højst 0,25 % og et indhold af svovl på højst 0,04 %. Granulatstørrelsen for FeSiMn af standardkvalitet varierer mellem 10 og 200 mm. Resten af forbruget i Fællesskabet omfatter andre (ikke-standard) kvaliteter, herunder »FeSiMn med lavt indhold af kulstof« (dvs. med et indhold af kulstof på højst 0,1 %).

(11) FeSiMn henhører under KN-kode 7202 30 00.

2. Samme vare

(12) Det er konstateret, at den FeSiMn, der fremstilles og sælges i Fællesskabet, i alle henseender svarer til den FeSiMn, der fremstilles og sælges til eksport i Folkerepublikken Kina, og den FeSiMn, der fremstilles og sælges på hjemmemarkedet i referencelandet (Brasilien).

Disse varer betragtes derfor som samme vare i henhold til artikel 1, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 (i det følgende benævnt »grundforordningen«).

C. DUMPING

1. Samarbejde

(13) Kommissionen modtog tolv svar på sit spørgeskema fra producenter og forhandlere i Folkerepublikken Kina. Svarene fra fire af disse selskaber viste, at de kun havde solgt FeSiMn til Fællesskabet uden for undersøgelsesperioden. Der kunne derfor ikke tages hensyn til oplysningerne fra dem ved beregningen af den kinesiske dumpingmargen. Der er tale om følgende selskaber:

- China Jiangxi Provincial Metals and Minerals Import & Export Corporation, Folkerepublikken Kina

- China Metallurgical Import & Export Xia Men Company, Folkerepublikken Kina

- Emei Ferroalloy Works, Folkerepublikken Kina

- Minmetals International Non-Ferrous Metals Trading Co., Folkerepublikken Kina.

(14) I løbet af undersøgelsen blev det konstateret, at tre af de resterende otte producenter og forhandlere havde givet Kommissionen falske eller vildledende oplysninger, eller at de ikke havde fremlagt visse vigtige dokumenter, hvorom der var anmodet, inden for de aftalte frister. De oplysninger, som til sidst blev afgivet, var stadig i visse henseender klart unøjagtige, og de blev under alle omstændigheder først afgivet efter, at kontrolbesøget i Hongkong havde fundet sted. Det blev derfor besluttet at basere resultaterne for disse selskaber på »foreliggende faktiske oplysninger« i henhold til artikel 18, stk. 1, i grundforordningen. Selskaberne blev underrettet herom.

Der er tale om følgende selskaber:

- China Hu Nan Ferroalloy Factory Import & Export Company, Folkerepublikken Kina (eksporterende producent)

- Giuangxi Ba Yi Ferroalloy Works Import & Export Corporation, Folkerepublikken Kina (eksporterende producent)

- Shanghai Shenjia Ferroalloys Co., Ltd, Folkerepublikken Kina (eksporterende producent).

(15) Følgende fem producenter og eksportører samarbejdede fuldt ud med Kommissionen:

- Dandong Joint Venture Gold Benefit Metallurgical Co., Ltd, Folkerepublikken Kina (eksporterende producent)

- Zunyi Ferroalloy Works Import & Export Company, Folkerepublikken Kina (eksporterende producent)

- China Metallurgical Import & Export Ji Lin Ferroalloy Corporation, Folkerepublikken Kina (forhandler)

- China Metallurgical Import & Export Liao Ning Ferroalloy Company, Folkerepublikken Kina (forhandler)

- National Non-Ferrous Metals Import & Export Shanxi Corporation, Folkerepublikken Kina (forhandler).

2. Individuel behandling

(16) Alle de eksportører og producenter, som besvarede spørgeskemaet og solgte den pågældende vare til Fællesskabet i undersøgelsesperioden, ønskede individuel behandling og anmodede om, at der blev beregnet en individuel dumpingmargen for hver af dem. I overensstemmelse hermed søgte Kommissionen at fastslå, om de pågældende selskaber retligt eller faktisk havde en form for uafhængighed i forhold til den kinesiske stat svarende til, hvad der ville være tilfældet i et land med markedsøkonomi. Med henblik herpå blev der stillet selskaberne en række detaljerede spørgsmål vedrørende ejerforhold, ledelse, kontrol og fastlæggelse af selskabets erhvervsstrategi. På grundlag af de afgivne oplysninger nåede Kommissionen til den konklusion, at ingen af ønskerne om individuel behandling var berettiget. Begrundelsen herfor gives nedenfor.

(17) For det første følger det af Kommissionens generelle politik, at den end ikke overvejer at indrømme selskaber, der ikke er samarbejdsvillige, individuel behandling. Dette gælder de producenter, der er nævnt ovenfor i betragtning 14.

(18) For det andet er handelsselskaber som hovedregel ikke berettiget til individuel behandling, da de kan købe den pågældende vare hos en hvilken som helst producent i det pågældende land, hvorved der ville opstå en risiko for omgåelse fra eksportørernes side, fordi de kan gennemføre eksportsalget via den forhandler, som pålægges den laveste told. I den forbindelse anførte selskaberne ingen argumenter for, at Kommissionen i deres specielle tilfælde skulle fravige sin sædvanlige praksis.

(19) For det tredje viste undersøgelsen, at de resterende samarbejdsvillige producenter ikke er tilstrækkelig uafhængige af den kinesiske stat. For nedennævnte selskaber viste de afgivne oplysninger følgende:

a) Dandong Joint Venture Gold Benefit Metallurgical Co., Ltd

Dette selskab er et kinesisk/hongkongsk joint venture. Trods selskabets retlige status er det i sin normale erhvervsvirksomhed under stærk indflydelse fra den kinesiske regering. I denne henseende fastslog Kommissionen, at det ifølge joint venture-kontrakten er nødvendigt, at de kinesiske myndigheder samtykker i en række vigtige erhvervsmæssige beslutninger, og selskabet kan ikke helt frit bestemme de mængder, der sælges på eksportmarkedet og hjemmemarkedet.

b) Zunyi Ferroalloy Works Import & Export Company

(20) Dette selskab er statsejet, hvilket er ensbetydende med, at alle afgørende erhvervsmæssige beslutninger bliver eller kan blive truffet, kontrolleret eller styret af staten eller dens repræsentanter. Desuden afgav selskabet ikke tilstrækkelig detaljerede oplysninger om sit salg af FeSiMn på det kinesiske hjemmemarked. Det havde været nødvendigt med sådanne oplysninger for at fastslå, om selskabet var frit stillet i sin erhvervsvirksomhed eller ej, og især om der var restriktioner for dets salg på hjemmemarkedet eller ej.

3. Referenceland

(21) Da Folkerepublikken Kina ikke anses for at være et land med markedsøkonomi, jf. artikel 2, stk. 7, i grundforordningen og Rådets forordning (EF) nr. 519/94 (7), senest ændret ved forordning (EF) nr. 847/97 (8), var det nødvendigt at benytte et referenceland med markedsøkonomi til fastlæggelsen af den normale værdi.

Kommissionen rettede henvendelse til producenter af FeSiMn i forskellige lande med markedsøkonomi, hvis eksport af den pågældende vare til Fællesskabet ikke er omfattet af antidumpingforanstaltninger. Skønt der blev udfoldet store bestræbelser, udviste selskaberne i disse lande imidlertid utilstrækkelig samarbejdsvilje.

(22) På denne baggrund blev det overvejet at benytte Brasilien som referenceland. Brasilien er et stort land med markedsøkonomi, og det skal bemærkes, at det allerede tidligere har været benyttet som referenceland i forbindelse med de tidligere nævnte forudgående antidumpingprocedurer vedrørende FeSiMn (se betragtning 8). Desuden foreslog klageren det som et passende referenceland til brug for denne procedure. Det blev fastslået, at FeSiMn fremstilles og sælges på det brasilianske marked i betydelige mængder (rundt regnet 80 000 tons i undersøgelsesperioden), hvilket er repræsentativt set i forhold til den mængde, som Folkerepublikken Kina eksporterer til Fællesskabet. Desuden har Kommissionen ikke modtaget oplysninger, der tyder på, at produktionsprocessen i Brasilien og Folkerepublikken Kina ikke er stort set ens. Endelig viste de oplysninger, som de samarbejdsvillige kinesiske selskaber havde afgivet, at adgangen til råstoffer øjensynlig er stort set ens i de to lande, da begge lande råder over egne malmressourcer (omend de kinesiske producenter køber en del af deres manganmalm i udlandet).

(23) Brasilien blev derfor anset for at være et passende valg som referenceland med markedsøkonomi til brug for fastlæggelsen af den normale værdi for Folkerepublikken Kina. Dette valg er ikke blevet bestridt af nogen interesseret part.

4. Normal værdi

(24) Den normale værdi, som blev fastlagt for Folkerepublikken Kina, blev baseret på indenlandske brasilianske handelstransaktioner med FeSiMn i normal handel som fastlagt for de to samarbejdsvillige brasilianske producenter. Kommissionen noterede sig, at de to brasilianske selskaber tegner sig for størstedelen af de indenlandske brasilianske salg af den pågældende vare, og deres salgsmængde må anses for at være repræsentativ set i forhold til den kinesiske eksport af FeSiMn til Fællesskabet.

5. Eksportpris

(25) Ved fastlæggelsen af eksportprisen benyttede Kommissionen oplysninger fra de samarbejdsvillige kinesiske eksporterende producenter og de kinesiske forhandlere (eksporttransaktioner), oplysninger fra kontrolbesøget hos de hongkongske forhandlere (købspriser for den pågældende vare med oprindelse i Folkerepublikken Kina) samt oplysninger fra de to importører af FeSiMn i Fællesskabet (importtransaktioner).

(26) Desuden anså Kommissionen det for hensigtsmæssigt at gøre brug af de »foreliggende faktiske oplysninger« vedrørende to grupper transaktioner.

For de eksporterende producenter, som enten havde afgivet usande eller vildledende oplysninger om deres eksporttransaktioner eller ikke havde afgivet oplysninger inden for de frister, der var aftalt med selskaberne, gjorde Kommissionen brug af foreliggende faktiske oplysninger i henhold til artikel 18 i grundforordningen. I de tilfælde hvor en anden samarbejdsvillig part havde givet oplysning om de samme transaktioner, blev der gjort brug af de oplysninger, som denne part havde givet. I alle andre tilfælde blev det - for at undgå at belønne manglende samarbejdsvilje - anset for rimeligt at basere resultaterne på et repræsentativt sæt af de lavest noterede importtransaktioner, som var konstateret for de største samarbejdsvillige forhandlere, hvis samlede kontrollerede transaktioner udgør mere end 75 % af Fællesskabets kontrollerede importmængde. Da FeSiMn findes i forskellige kvaliteter (se betragtning 9 og 10), blev det procentvise forhold mellem standardkvalitet og ikke-standardkvalitet, som var fastlagt for de samarbejdsvillige selskaber, også anvendt på den mængde, som blev tilskrevet disse ikke-samarbejdsvillige selskaber.

(27) Kommissionen noterede sig tillige, at den importmængde, som blev dækket af samarbejdsvillige selskaber og kontrolleret som led i undersøgelsen, kun tegnede sig for 58 % af den samlede import fra Kina, når den sammenholdes med data fra Eurostat. Efter Kommissionens opfattelse udgør de 42 % af eksporten, som tilskrives de øvrige eksportører (ikke-samarbejdsvillige selskaber) en meget betydelig del af den samlede eksport og kræver en separat beregning af eksportpriser og dumpingmargen. Desuden fandt Kommissionen, at hvis de transaktioner, som de samarbejdsvillige parter gav oplysning om, blev betragtet som repræsentative for den samlede kinesiske eksport, ville det være det samme som at belønne de øvrige kinesiske eksportørers mangel på samarbejdsvilje. Det blev derfor besluttet at beregne eksportprisen for de resterende transaktioner (ikke-samarbejdsvillige selskaber) på grundlag af foreliggende faktiske oplysninger i overensstemmelse med artikel 18 i grundforordningen. I den forbindelse anså Kommissionen det for hensigtsmæssigt at anvende samme metode som den ovenfor nævnte for de kinesiske selskaber, som havde fremlagt usande eller vildledende oplysninger. Også her blev det procentvise forhold mellem standardkvalitet og ikke-standardkvalitet, som var fastlagt for de samarbejdsvillige selskaber, anvendt på den mængde, der blev tilskrevet disse ikke-samarbejdsvillige selskaber.

6. Sammenligning

(28) Den fastlagte normale værdi for FeSiMn i Brasilien blev sammenholdt med eksportpriserne for kinesisk FeSiMn af samme kvalitet. Da de samarbejdsvillige brasilianske producenter kun sælger FeSiMn af standardkvalitet, blev det besluttet at begrænse sammenligningen til denne kvalitet.

(29) Da alle eksportsalg af kinesisk FeSiMn fandt sted til forhandlere, blev det anset for rimeligt kun at sammenligne de kinesiske eksportpriser med brasilianske indenlandske priser ved salg til forhandlere.

(30) Med hensyn til transport- og forsikringsomkostninger anså Kommissionen det for rimeligt at sammenligne de respektive priser i de pågældende to lande på niveauet fob indenlandsk grænse. I de tilfælde, hvor det var konstateret, at importørerne havde købt varen af kinesisk oprindelse hos en forhandler bosat uden for Fællesskabet og uden for Folkerepublikken Kina, blev der foretaget en korrektion for salgs-, general- og administrationsomkostninger samt overskud i forbindelse med disse transaktioner.

(31) Endelig blev der i overensstemmelse med artikel 2, stk. 10, litra g), i grundforordningen foretaget en korrektion for forskelle i kreditomkostninger, som øver indflydelse på prissammenligneligheden.

7. Dumpingmargen

(32) Dumpingmargenen blev fastlagt ved sammenligning af den vejede gennemsnitlige normale værdi, som blev beregnet for Brasilien, og den vejede gennemsnitlige eksportpris, som blev beregnet for Folkerepublikken Kina.

Sammenligningen viste, at der finder dumping sted, samt at dumpingmargenen udgør 26,1 % udtrykt i procent af nettoprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet.

D. ERHVERVSGRENEN I FÆLLESSKABET

(33) Ud over de seks producenter i Fællesskabet, på hvis vegne klagen var indgivet, er der to producenter af FeSiMn i Fællesskabet. En af dem støttede klagen, samarbejdede fuldt ud og besvarede Kommissionens spørgeskema.

De ovennævnte syv samarbejdsvillige producenter tegner sig for mere end 80 % af den samlede produktion i Fællesskabet.

(34) På dette grundlag har Kommissionen besluttet, at de syv producenter i Fællesskabet, der samarbejdede fuldt ud i forbindelse med undersøgelsen, udgør »erhvervsgrenen i Fællesskabet« i henhold til artikel 4, stk. 1, i grundforordningen, og vurderingen af skaden er baseret på disse selskabers situation.

E. SKADE

1. Indledende bemærkninger

(35) Ved vurderingen af skaden i forbindelse med denne procedure analyserede Kommissionen data vedrørende perioden 1993-1996.

Da undersøgelsesperioden kun dækker en periode af ni måneders varighed, benyttes de faktiske tal for hele året 1996 ved fastlæggelsen af skaden; dette er undtagelsesvis muligt, fordi undersøgelsen blev indledt på et tidspunkt, der lå meget tæt op ad årets udgang, og er berettiget, fordi en sammenligning på årsbasis på grundlag af faktiske tal er mere nøjagtig end tal, der er ekstrapoleret fra nimånedersperioden.

(36) Ved vurderingen af denne sag skal der tages hensyn til, at der siden 1994 har været truffet foranstaltninger over for import med oprindelse i Ukraine (pristilsagn), Rusland, Brasilien og Sydafrika (variabel antidumpingtold baseret på mindstepriser (9). Som påvist nedenfor øvede disse foranstaltninger, som underkastes en fornyet undersøgelse sideløbende med denne procedure, indflydelse på erhvervsgrenen i Fællesskabet og førte til en forholdsvis positiv udvikling for visse skadesfaktorer efter 1994.

2. Forbruget på fællesskabsmarkedet

(37) Det samlede forbrug i Fællesskabet blev opgjort på grundlag af Fællesskabets samlede import af FeSiMn (Eurostats importstatistikker) plus den samlede mængde FeSiMn, som erhvervsgrenen i Fællesskabet afsætter på fællesskabsmarkedet. Den producent, som ikke klagede, fremlagde ikke nogen pålidelige oplysninger; at dømme efter de foreliggende oplysninger var denne producents salg af ubetydelig størrelse sammenholdt med de foreliggende oplysninger om det samlede forbrug i Fællesskabet, og der blev derfor ikke taget hensyn dertil ved vurderingen af skaden.

(38) Forbruget i Fællesskabet af den pågældende vare voksede fra ca. 505 900 tons i 1993 til 538 700 tons i 1996, dvs. med 7 %.

I samme periode voksede værdien af forbruget fra ca. 216,4 mio. ECU i 1993 til 269,6 mio. ECU, dvs. med 25 %.

3. Mængde, værdi og markedsandel for importen til dumpingpris

(39) Importen til dumpingpris fra Folkerepublikken Kina voksede kraftigt fra ca. 12 000 tons i 1993 til 75 400 tons i 1996, dvs. med 526 %. I samme periode voksede importens værdi fra ca. 5,6 mio. ECU til 33,5 mio. ECU, dvs. med 502 %, hvilket viser, at enhedspriserne er faldet, medens ovenstående oplysninger om forbruget viser, at priserne som helhed er steget.

Med hensyn til markedsandele baseret på det samlede forbrug blev den markedsandel, som importen til dumpingpris har, næsten seksdoblet fra 1993 til 1996; den steg nemlig fra 2,4 % til 14 %. Markedsandelen baseret på værdi blev i samme periode femdoblet, idet den steg fra 2,6 % til 12,4 %.

4. Priser for dumpingimporten

(40) Kommissionen sammenholdt klasse for klasse de priser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet tager, og priserne i forbindelse med Fællesskabets import fra Kina som fastlagt ved dumpingberegningen.

Det blev konstateret, at størstedelen af de salg, som producenterne i Fællesskabet foretog, fandt sted direkte til de endelige brugere, medens importen fra Kina også finder sted til forhandlere i Fællesskabet. Da denne forskel har betydning for prissammenligningen, fandt Kommissionen, at det var rimeligt at korrigere importprisen for at sikre en sammenligning i samme handelsled, dvs. salg til endelige brugere.

På grundlag af de oplysninger, der er indhentet som led i undersøgelsen, blev de kinesiske importpriser over for forhandlerne derfor korrigeret med 5 % (på grundlag af et gennemsnit af kontrollerede data vedrørende importørerne i Fællesskabet) for at tage hensyn til en rimelig margen for udgifter og fortjeneste i forbindelse med levering til de endelige brugere.

(41) På dette grundlag viste sammenligningen (standardkvalitet) en vejet gennemsnitlig underbudsmargen på 7,6 % af salgsprisen. Denne margen skal ses på baggrund af den omstændighed, at den pågældende vare er en udpræget råvare, hvilket gør markedet for FeSiMn overordentlig prisfølsomt, således som det fremgår af undersøgelseskonklusionen, ifølge hvilken prisforskelle på 2-3 % øver indflydelse på købernes købsbeslutninger.

(42) Kommissionen vurderede også udviklingen i de gennemsnitlige priser ved import fra Folkerepublikken Kina. Det blev konstateret, at disse priser siden 1993 er faldet med 4 %. Fra 1993 til 1995 androg prisfaldet 17 %.

5. Situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet

a) Indledende bemærkninger

(43) For fuldt ud at forstå udviklingen i de forskellige skadesindikatorer skal det erindres, at erhvervsgrenen i Fællesskabet fra 1993 til 1996:

- stod over for en voksende efterspørgsel fra stålindustrien, som skulle dækkes gennem øget produktion

- forventede prisstigninger som følge af denne voksende efterspørgsel

- forventede et positivt resultat af den antidumpingklage, der blev indgivet i 1994 med hensyn til importen fra Sydafrika, Brasilien, Ukraine og Rusland.

b) Produktion

(44) Den samlede produktion i Fællesskabet af FeSiMn steg fra ca. 189 600 tons i 1993 til 249 100 tons i 1996, dvs. med 31 %.

c) Kapacitet, kapacitetsudnyttelse

(45) Produktionskapaciteten for erhvervsgrenen i Fællesskabet var stabil i undersøgelsesperioden. Det skal bemærkes, at produktionsanlæggene for FeSiMn er indrettet på en sådan måde, at de også kan producere andre legeringer for at dække efterspørgslen på markedet og nedbringe omkostningerne.

Det var derfor vanskeligt at fastlægge kapacitetsniveauerne for den pågældende vare. På grundlag af et skøn over den kapacitet, som Fællesskabets producenter normalt menes at have til fremstilling af FeSiMn, forblev den installerede kapacitet imidlertid uændret fra 1993 til 1996. Udnyttelsesgraden voksede derfor fra 48 % til 64 %, hvilket svarer til produktionsforøgelsen. Selv efter denne stigning ligger kapacitetsudnyttelsesgraden fortsat på et meget lavt niveau.

d) Lagre

(46) Lagrene voksede kraftigt fra ca. 29 400 tons i 1993 til 55 300 tons i 1996, dvs. med 88 %. Denne stigning stemmer overens med produktionsstigningen og forventningerne blandt Fællesskabets producenter (se betragtning 43).

e) Salg

(47) Den mængde, som erhvervsgrenen i Fællesskabet afsatte på fællesskabsmarkedet, voksede fra ca. 164 500 tons i 1993 til 199 300 tons i 1996, dvs. med 21 %.

(48) Den omsætning, som erhvervsgrenen i Fællesskabet havde, voksede fra ca. 70,5 mio. ECU i 1993 til 97,4 mio. ECU i 1996, dvs. med 38 %.

(49) Væksten i omsætning og værdi skal ses på baggrund af stigningerne i forbrug og salgspriser. Erhvervsgrenen i Fællesskabet kunne derfor drage en vis fordel af denne positive markedssituation. Rentabiliteten er dog stadig negativ (se betragtning 55).

f) Markedsandel

(50) Opgjort på grundlag af mængde voksede markedsandelen fra 32,5 % i 1992 til 37 % i 1996, dvs. med 14 %. Denne stigning fandt sted i 1995-1996, efter at der var truffet foranstaltninger over for import med oprindelse i Rusland, Ukraine, Brasilien og Sydafrika. Det skal bemærkes, at denne stigning ikke har gjort det muligt for erhvervsgrenen i Fællesskabet at genvinde den position, den havde, før den skadelige dumpingimport fra de fire lande fandt sted.

(51) Disse trends skal sammenholdes med den omstændighed, at markedsandelen for importen fra Kina er næsten seksdoblet (se betragtning 39), samt at markedsandelen for de fire lande, der er omfattet af foranstaltningerne, er formindsket med 83,5 %, nemlig fra 27,8 % i 1993 til 4,6 % i 1996. Dette understreger, at virkningen af indførelsen af disse foranstaltninger i vid udstrækning blev, at denne import til dumpingpris blev erstattet af anden import til dumpingpris, nemlig den import, der er omfattet af nærværende undersøgelse. Alt i alt faldt markedsandelen for importen med oprindelse i andre lande i samme periode med 25 % (se betragtning 69 til 74).

(52) Der blev også foretaget en analyse af markedsandelene opgjort på grundlag af værdi. Mønsteret var nogenlunde det samme som for markedsandelen opgjort på grundlag af mængde. Erhvervsgrenen i Fællesskabet vandt markedsandele i Fællesskabet som helhed, idet den samlede markedsandel steg fra 32,6 % til 36,1 %, dvs. med 11 %. Det skal erindres, at markedsandelen for erhvervsgrenen i Fællesskabet i 1995-1996 faldt med 2 % opgjort på grundlag af værdi.

g) Gennemsnitlig salgspris og prisudvikling

(53) Kommissionen undersøgte udviklingen i de gennemsnitlige priser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet opnåede i perioden 1993-1996. Den gennemsnitlige salgspris for FeSiMn solgt af erhvervsgrenen i Fællesskabet steg fra 1993 til 1994 med 12 %, idet det skal erindres, at 1994 var det år, hvor der blev truffet antidumpingforanstaltninger over for import med oprindelse i Rusland, Ukraine, Brasilien og Sydafrika. Fra 1994 til 1995 steg priserne yderligere med 2 %, og de forblev på samme niveau fra 1995 til 1996.

(54) Undersøgelsen har vist, at det nedadgående tryk på priserne, som kan tilskrives importen til dumpingpris, har forhindret erhvervsgrenen i Fællesskabet i at bringe sine salgspriser på linje med de tidligere niveauer. Som tidligere fastslået ved forordning (EF) nr. 3119/94 blev erhvervsgrenen i Fællesskabet i undersøgelsesperioden vedrørende de fire lande, der nu er omfattet af foranstaltninger, tvunget til at nedsætte sine priser med mere end 40 %. Trods en stigning på 14 % i den pågældende periode lå disse priser derfor på et særdeles lavt niveau.

h) Rentabilitet

(55) Den vejede gennemsnitlige rentabilitet for erhvervsgrenen i Fællesskabet udtrykt i procent af omsætningen var i 1993 negativ, idet der blev registreret et tab på 27 %, og resultatet i 1994 var et tab på 9 %. Den relative forbedring af den finansielle situation for erhvervsgrenen i Fællesskabet fortsatte i 1995, hvor tabet blev opgjort til 3 %.

Rentabiliteten for erhvervsgrenen i Fællesskabet forringedes atter i 1996 (-7 %) trods højere salgspriser og øget afsætning.

i) Beskæftigelse

(56) Fra 1993 til 1996 aftog beskæftigelsen i erhvervsgrenen i Fællesskabet med 11 %. Betydningen heraf bør ikke overvurderes, da personalet kan være beskæftiget inden for anden produktion af legeringer som f.eks. siliciummetal og FeMn.

6. Konklusion vedrørende skade

(57) Fra 1993 til 1995 forbedredes situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke så meget, som den burde; i hvert fald var situationen i henseende til rentabilitet ikke særlig gunstig.

Fra 1995 til 1996 forværredes situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet (rentabilitet på -7 %), skønt visse skadesfaktorer udviklede sig positivt gennem hele undersøgelsesperioden.

(58) På grundlag af de ovenstående konklusioner, navnlig vedrørende den stadig voksende importmængde til dumpingpriser, der på et gennemsigtigt marked var mærkbart lavere end de priser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet tager, de voksende lagre og den negative rentabilitet for erhvervsgrenen i Fællesskabet siden 1993, finder Kommissionen, at der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade i undersøgelsesperioden.

F. ÅRSAGSSAMMENHÆNG

1. Indledning

(59) Kommissionen undersøgte, om den skade, der blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, var forvoldt af mængde- og prisniveauet for dumpingimporten fra Kina, eller om andre faktorer havde forvoldt skade eller bidraget dertil.

Det skal i den forbindelse bemærkes, at Kommissionen allerede i tidligere forordninger om import til Fællesskabet af FeSiMn har fundet det godtgjort, at fællesskabsmarkedet for denne vare er særdeles prisfølsom, således at den blotte tilstedeværelse af importvarer til dumpingpris har en følelig og øjeblikkelig indvirkning på situationen på fællesskabsmarkedet som helhed.

2. Dumpingimportens virkning

(60) Det skal understreges, at erhvervsgrenen i Fællesskabet ikke kunne drage fuld fordel af virkningerne af de foranstaltninger, der blev truffet over for Rusland, Ukraine, Sydafrika og Brasilien (se betragtning 54), da genskabelsen af loyale samhandelsvilkår i forholdet til disse lande straks blev efterfulgt af øget import til dumpingpris fra Folkerepublikken Kina.

(61) Øjensynlig blev faldet i den pågældende periode (1993-1995) i importen fra andre lande (Rusland, Ukraine, Brasilien og Sydafrika) til Fællesskabet (-115 937 tons) i vid udstrækning opvejet af stigende import fra Kina (+109 226 tons) til dumpingpris. Importen fra Kina til dumpingpris erstattede importen til dumpingpris fra de ovennævnte fire lande.

(62) Priserne for importen fra Kina faldt således fra 1993 til 1995 med 17 % som følge af bestræbelserne for at overtage den markedsandel, som de fire lande, der var omfattet af foranstaltninger, efterlod sig. Det skal i den forbindelse understreges, at importen fra Kina fandt sted til priser, som lå langt under de mindstepriser, der blev fastsat for disse lande, og var de laveste på fællesskabsmarkedet i 1995. Denne udvikling blev dog standset i 1996, da de kinesiske eksportører forhøjede priserne og derfor mistede en del af deres markedsandel.

(63) Der er også et klart tidsmæssigt sammenfald mellem på den ene side den udeblevne forbedring for erhvervsgrenen i Fællesskabet eller for visse indikatorers vedkommende endog forværringen af situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet og på den anden side omfanget af og væksten i importen fra Kina til dumpingpris. Som følge af markedets prisfølsomhed bevirkede denne lavprispolitik, som de potentielle kunder for erhvervsgrenen i Fællesskabet var særdeles velorienterede om, at priserne for erhvervsgrenen i Fællesskabet blev trykket i bund.

(64) Det kunne således også konkluderes, at erhvervsgrenen i Fællesskabet som følge af systematisk import fra Kina til underbudspriser (se betragtning 43) var nødt til at tilpasse sine priser efter markedssituationen for at undgå at miste sin markedsandel (se betragtning 53 og 54). Denne defensive optræden fra erhvervsgrenens side skyldtes, at den skal opretholde et kontinuerligt produktionsforløb, og som følge af de høje omkostninger, der er forbundet med ændringer, kan den hverken nedbringe eller uden besvær tilpasse sin produktion med henblik på at begrænse de negative virkninger af en sådan situation.

(65) Opsvinget for erhvervsgrenen i Fællesskabet blev således alvorligt hæmmet af de store importmængder fra Kina til dumpingpris; dette var særlig tydeligt i 1994 og fortsat i 1996. Det kan konkluderes, at importen fra Kina til dumpingpris klart bidrog til at forværre situation for erhvervsgrenen i Fællesskabet i den pågældende periode, dels ved at hæmme opsvinget for erhvervsgrenen i Fællesskabet efter den forudgående dumping fra andre tredjelande, dels ved at påvirke denne situation i negativ retning, navnlig hvad angår rentabiliteten.

3. Andre faktorers indvirkning

a) Udviklingen i forbruget

(66) Skønt forbruget i Fællesskabet faldt fra 1995 til 1996, steg det i den af skadesundersøgelsen omfattede periode som helhed (+7 %).

Efterspørgslen hænger nøje sammen med udviklingen i stålindustrien, hvis produktion var voksende fra 1993 til første halvår 1996. Den skade, som blev påført erhvervsgrenen i Fællesskabet, kan derfor ikke tilskrives udviklingen i efterspørgslen inden for Fællesskabet.

b) Ikke-klagende virksomheder

(67) Som tidligere nævnt (se betragtning 33 og 37) var der én producent i Fællesskabet, som ikke ønskede at samarbejde i forbindelse med denne undersøgelse. Ifølge de indhentede oplysninger synes denne producents produktion og markedsandel (under 3 %) at være ubetydelige. Den pågældende producents betydning for situationen for den klagende erhvervsgren i Fællesskabet må derfor også anses for ubetydelig.

Desuden er der ingen foreliggende oplysninger, som tyder på, at denne ikke-samarbejdsvillige producent har opført sig på en måde, som har haft væsentlige skadelige virkninger for den klagende erhvervsgren, og der er heller ingen tegn på, at producentens økonomiske situation har udviklet sig anderledes end situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet. Den dårlige situation for erhvervsgrenen i Fællesskabet skyldes således hverken intern konkurrence inden for Fællesskabet eller ineffektivitet.

c) Import omfattet af antidumpingforanstaltninger

(68) Som tidligere nævnt (se betragtning 36) har importen fra Rusland, Ukraine, Sydafrika og Brasilien siden december 1994 været omfattet af antidumpingforanstaltninger. Importen fra disse lande faldt fra ca. 140 100 tons i 1993 til 24 600 tons i 1996. Deres markedsandel udtrykt i tons, faldt derfor markant, nemlig fra 27,7 % i 1993 til 4,6 % i 1996.

Desuden blev det konstateret, at gennemsnitsprisen ved import fra disse lande som hovedregel var højere end prisen ved import fra Kina og fra 1994/1995 også gennemsnitlig højere end de priser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet tog (se betragtning 63).

Det kan derfor konkluderes, at denne import kun havde begrænset betydning for situationen i erhvervsgrenen i Fællesskabet i forhold til importen fra Kina.

d) Anden import til Fællesskabet

(69) Den øvrige import til Fællesskabet havde især oprindelse i Norge, Rumænien og Slovakiet.

Kommissionen har foretaget en særskilt analyse af den adfærd, der blev udvist dels af de norske producenter, der er den største leverandør af FeSiMn til fællesskabsmarkedet, dels af de øvrige leverandørlande.

(70) Det blev konstateret, at Norges eksport til Fællesskabet mængdemæssigt faldt med 10 % fra 1993 til 1996, men værdimæssigt steg med 7 %. Desuden steg de norske priser, som i forvejen lå mærkbart højere end de priser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet tog i samme periode gennemsnitlig med 18 %.

(71) Denne prispolitik bør sammenholdes med den politik, som erhvervsgrenen i Fællesskabet førte, idet denne i et forsøg på at bevare eller øge markedsandelen var nødt til at følge det pres i nedadgående retning, som importen fra Kina udøvede.

(72) I 1996 steg priserne for importen fra Kina, og dette førte til et tab af markedsandel på 7 % af fællesskabsmarkedet til Slovakiet og Rumænien, fordi disse lande sænkede priserne fra 1995 til 1996.

(73) Kommissionen drog den konklusion af det ovenfor anførte, at skønt det ikke kunne udelukkes, at ovennævnte import fra andre lande end Kina havde en vis betydning for erhvervsgrenen i Fællesskabet, kan den på ingen måde anses for at være den eneste årsag til den vanskelige situation, som erhvervsgrenen i Fællesskabet befinder sig i, eller føre til den konklusion, at importen fra Kina ikke havde haft en indvirkning af en sådan størrelse, at den kunne betragtes som væsentlig.

4. Konklusion med hensyn til årsagssammenhængen

(74) I betragtning af, at FeSiMn er en teknisk set enkel vare, der udbydes ad ensartede salgskanaler i Fællesskabet, finder Kommissionen, at den importerede FeSiMn med oprindelse i Folkerepublikken Kina har haft mærkbare virkninger på fællesskabsmarkedet. Desuden har markedets gennemsigtighed medført, at de lave priser, som de potentielle kunder for producenterne i Fællesskabet og for eksportørerne er særdeles velorienterede om, også har haft virkninger på markedet som helhed.

(75) Af disse årsager og på grundlag af ovenstående detaljerede analyse drager Kommissionen den konklusion, at importen fra Kina til dumpingpris i sig selv har påført erhvervsgrenen i Fællesskabet væsentlig skade. Da dumpingimporten fra Kina forvolder skade, ville en undladelse af at træffe antidumpingforanstaltninger desuden være diskriminerende over for import med oprindelse i Rusland, Ukraine, Brasilien og Sydafrika.

G. FÆLLESSKABETS INTERESSER

1. Indledende bemærkninger

(76) Kommissionen undersøgte indledningsvis på grundlag af alle indhentede oplysninger, om der trods konklusionerne om dumping og skade fandtes afgørende omstændigheder, som kunne føre til den konklusion, at det ikke er i Fællesskabets interesse at træffe foranstaltninger i denne særlige sag. Kommissionen overvejede derfor i overensstemmelse med artikel 21, stk. 1, i grundforordningen, hvilke virkninger mulige foranstaltninger ville have for alle procedurens parter, og hvilke følger det ville have, hvis der ikke blev truffet nogen foranstaltninger.

For at kaste lys over denne problematik sendte Kommissionen spørgeskemaer til importørerne og brugerne af FeSiMn for at kunne foretage en vurdering af deres økonomiske interesser. En række andre organisationer, som rettede henvendelse, blev opfordret til at fremsætte deres bemærkninger.

2. Interesserne for erhvervsgrenen i Fællesskabet

a) Karakteristika og levedygtighed for erhvervsgrenen i Fællesskabet

(77) FeSiMn-erhvervsgrenen i Fællesskabet er en veludbygget industri. Den benyttede teknologi er den eneste, der findes i verden i dag. Som ovenfor nævnt benyttes den elektroovn, hvor produktionsprocessen finder sted, også til fremstilling af andre legeringer såsom ferromangan og siliciummetal. Alle producenter i Fællesskabet på nær to er integreret med selskaber, der ejer miner, som udvinder manganmalm. Nogle af dem producerer deres egen energi for at bevare levedygtigheden. Ét selskab er privatiseret og har iværksat en omstruktureringsplan.

b) De sandsynlige virkninger af at træffe eller undlade at træffe foranstaltninger

(78) Sigtet med at træffe antidumpingforanstaltninger er at råde bod på illoyale forretningsmetoder, som har skadelig virkning for en erhvervsgren i Fællesskabet. En sådan foranstaltning bør føre til, at der genskabes en situation med effektiv konkurrence, der i sig selv er til gavn for alle Fællesskabets erhvervsdrivende.

(79) Det er først og fremmest under hensyn til de interesser, som erhvervsgrenen i Fællesskabet har, og til resultaterne af skadesundersøgelsen fundet godtgjort, at en undladelse af at træffe foranstaltninger ville bevirke, at situationen for erhvervsgrenen i Fællesskabet blev forringet yderligere, og kunne føre til, at et antal virksomheder måtte lukke.

(80) Som led i denne undersøgelse er det fundet godtgjort, at der stadig påføres erhvervsgrenen i Fællesskabet skade, samt at den vanskelige finansielle situation for erhvervsgrenen i Fællesskabet - der allerede har haft finansielle tab i en årrække - efter al sandsynlighed vil blive forværret yderligere, hvis der ikke træffes antidumpingforanstaltninger til at afbøde dumpingimportens virkninger. Det kan således i sidste ende blive selve eksistensen for erhvervsgrenen i Fællesskabet, der står på spil.

Desuden viser de igangværende omstruktureringsbestræbelser, der udfoldes inden for erhvervsgrenen i Fællesskabet, at den ikke er rede til at give afkald på denne produktionssektor og derfor har brug for beskyttelse mod dumpingimportens skadelige virkninger.

3. Virkninger for brugerne

(81) Kommissionen har i samarbejde med to brugerorganisationer (Eurofer og Udvalget af Europæiske Støberisammenslutninger) sendt spørgeskemaer til 32 brugere af FeSiMn i Fællesskabet. Kun to selskaber, der er brugere af FeSiMn, samarbejdede fuldt ud ved at indsende svar på spørgeskemaet. Yderligere seks er ikke berørt af de eventuelle foranstaltninger, da de enten ikke importerede kinesisk materiale eller kun gjorde det i begrænset mængde.

(82) Som følge af den ringe samarbejdsvilje fra brugerindustriens side modtog Kommissionen ingen repræsentative oplysninger. Alene af denne grund kunne brugerindustriens argumenter afvises. Virkningerne for brugerne blev dog alligevel undersøgt. Kommissionen har fastslået, at stålselskaberne er de største brugere af FeSiMn på markedet, og at den pågældende vare tegner sig for 1 % af omkostningerne ved stålproduktionen. Det kan derfor konkluderes, at foranstaltninger vedrørende FeSiMn og beskedne prisstigninger ikke vil påvirke stålproducenterne mærkbart.

Den stålproduktion, der berøres af denne procedure, udgør 134 mio. tons, idet det lægges til grund, at det kræver 4 kg FeSiMn at producere én ton stål. Ifølge de foreliggende markedsoplysninger forventes det, at stålforbruget vil stige i fremtiden. Prognoser over stålforbruget holder imidlertid kun sjældent stik.

Én bruger bekræftede, at en eventuel indførelse af en told på 10 % på dumpingimporten ville have begrænset indvirkning på hans produktionsomkostninger, nemlig 0,1 %.

(83) På dette grundlag er Kommissionen nået til den konklusion, at virkningerne for brugerne vil være ubetydelige.

4. Virkninger for konkurrencen på fællesskabsmarkedet

(84) For så vidt angår konkurrencesituationen på fællesskabsmarkedet, skal to aspekter understreges. For det første er foranstaltningerne ikke af en sådan karakter, at de kinesiske eksportører udelukkes fra fællesskabsmarkedet, og de vil derfor sikre fortsat tilstedeværelse af kinesiske varer på markedet.

For det andet er der intet, der tyder på, at de øvrige lande, som eksporterer til Fællesskabet, og som ifølge de foreliggende oplysninger mistede en betydelig markedsandel i undersøgelsesperioden, ikke kan øge deres tilstedeværelse på fællesskabsmarkedet, når der er genskabt loyale konkurrencevilkår.

De endelige brugere af den pågældende vare vil således stadig nyde godt af et marked, der styres af markedskræfterne.

5. Konklusion

(85) Ved sin gennemgang af de forskellige involverede interesser og alle de ovennævnte aspekter tog Kommissionen alle faktorer i betragtning og drog den konklusion, at der ikke var nogen tvingende grunde til ikke at træffe foranstaltninger, der har til formål at råde bod på de fordrejende virkninger af den skadelige dumping, med henblik på at genskabe en konkurrencepræget ordning med loyal prisfastsættelse og forhindre yderligere skade for erhvervsgrenen i Fællesskabet.

Hvis erhvervsgrenen i Fællesskabet blev efterladt uden passende beskyttelse mod import fra Kina til dumpingpris, ville dette blot øge vanskelighederne for FeSiMn-industrien, som synes at komme sig oven på virkningerne af den tidligere dumping.

Prisstigningen og de dermed forbundne ekstraomkostninger for stålindustrien må anses for at være begrænsede sammenlignet med, hvad det vil koste, hvis Fællesskabets FeSiMn-industri helt forsvinder.

H. MIDLERTIDIG TOLD

(86) Ved fastlæggelsen af den midlertidige tolds størrelse er der taget hensyn til det konstaterede omfang af dumping og det toldbeløb, der er nødvendigt for at afhjælpe den skade, som påføres erhvervsgrenen i Fællesskabet.

(87) Da skaden navnlig består i finansielle tab, bør den afhjælpes ved sikring af et ikke-skadeligt prisniveau, som gør det muligt for erhvervsgrenen i Fællesskabet at dække sine omkostninger og opnå en rimelig fortjeneste.

(88) I den sammenhæng har Kommissionen beregnet et prisniveau ab fabrik, som fjerner skaden, og som derfor må anses for egnet til at afhjælpe skaden beregnet på grundlag af de vejede gennemsnitlige produktionsomkostninger for erhvervsgrenen i Fællesskabet, plus en fortjeneste på 7 % af omsætningen, hvilket må anses for et passende minimum, når der tages hensyn til behovet for langsigtede investeringer og især det afkast, som erhvervsgrenen i Fællesskabet med rimelighed kunne forvente, hvis der ikke fandt skadelig dumping sted. Dette prisniveau, ved hvilket skaden afhjælpes, blev derefter sammenholdt med den vejede gennemsnitlige salgspris for FeSiMn af kinesisk oprindelse på niveauet frit Fællesskabets grænse (fortoldet) korrigeret for forskelle i distributionskanaler.

Det niveau, ved hvilket skaden afhjælpes, er opgjort til 19,6 %.

(89) Da det niveau, ved hvilket skaden afhjælpes, er lavere end den beregnede dumpingmargen, er det i henhold til artikel 7, stk. 2, i grundforordningen det niveau, ved hvilket skaden afhjælpes, der skal udgøre grundlaget for antidumpingtolden på det foreløbige stade af denne procedure.

I. AFSLUTTENDE BESTEMMELSER

(90) For at forvaltningen kan forløbe korrekt, bør der fastsættes en periode, inden for hvilken de berørte parter, som gav sig til kende inden for den frist, der var fastsat i meddelelsen om indledningen af proceduren, kan fremføre deres synspunkter og anmode om at blive hørt.

Det bør desuden fastsættes, at alle konklusioner, der er draget med henblik på denne forordning, er foreløbige og kan tages op på ny i forbindelse med fastsættelsen af en eventuel endelig told -

UDSTEDT FØLGENDE FORORDNING:

Artikel 1

1. Der indføres en midlertidig antidumpingtold på import af ferrosiliciummangan med oprindelse i Folkerepublikken Kina henhørende under KN-kode 7202 30 00. Den midlertidige told, der anvendes på nettoimportprisen, frit Fællesskabets grænse, ufortoldet, fastsættes til 19,6 %.

2. Gældende bestemmelser for told finder anvendelse, medmindre andet er fastsat.

3. Det er en forudsætning for, at de i stk. 1 omhandlede varer kan overgå til fri omsætning inden for Fællesskabet, at der stilles en sikkerhed svarende til størrelsen af den midlertidige told.

Artikel 2

1. Uden at det berører artikel 20, stk. 1, i forordning (EF) nr. 384/96, kan interesserede parter, som gav sig til kende inden for den frist, der blev fastsat i meddelelsen om indledningen af proceduren, inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden fremføre deres synspunkter skriftligt og anmode om at blive hørt af Kommissionen.

2. I henhold til artikel 21, stk. 4, i forordning (EF) nr. 384/96 kan de berørte parter inden for en måned efter datoen for denne forordnings ikrafttræden fremsætte bemærkninger om anvendelsen af denne.

Artikel 3

Denne forordning træder i kraft dagen efter offentliggørelsen i De Europæiske Fællesskabers Tidende.

Denne forordning gælder i en periode på seks måneder, medmindre Rådet træffer endelige foranstaltninger inden udløbet af denne periode, jf. dog artikel 7, 9, 10 og 14 i forordning (EF) nr. 384/96.

Denne forordning er bindende i alle enkeltheder og gælder umiddelbart i hver medlemsstat.

Udfærdiget i Bruxelles, den 12. september 1997.

På Kommissionens vegne

Leon BRITTAN

Næstformand

(1) EFT L 56 af 6. 3. 1996, s. 1.

(2) EFT L 317 af 6. 12. 1996, s. 1.

(3) EFT C 381 af 17. 12. 1996, s. 4.

(4) EFT L 248 af 14. 10. 1995, s. 1.

(5) EFT L 18 af 24. 1. 1996, s. 1.

(6) EFT C 381 af 17. 12. 1996, s. 5.

(7) EFT L 67 af 10. 3. 1994, s. 89.

(8) EFT L 122 af 14. 5. 1997, s. 1.

(9) Kommissionens forordning (EF) nr. 3119/94 (EFT L 330 af 21. 12. 1994, s. 15), forordning (EF) nr. 2413/95 og forordning (EF) nr. 92/96.