DA Den Europæiske Unions Tidende L 91/27

RÅDETS GENNEMFØRELSESAFGØRELSE (EU) 2016/544

af 15. februar 2016

om godkendelse af Grækenlands makroøkonomiske tilpasningsprogram (2015/1411) (1)

RÅDET FOR DEN EUROPÆISKE UNION HAR —

under henvisning til traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde,

under henvisning til Europa-Parlamentets og Rådets forordning (EU) nr. 472/2013 af 21. maj 2013 om skærpelse af den økonomiske og budgetmæssige overvågning af medlemsstater i euroområdet, der har eller er truet af alvorlige vanskeligheder med hensyn til deres finansielle stabilitet (2), særlig artikel 7, stk. 2,

under henvisning til forslag fra Europa-Kommissionen, og

ud fra følgende betragtninger:

(1) I henhold til artikel 136, stk. 1, i traktaten om Den Europæiske Unions funktionsmåde (»TEUF«) kan der vedtages specifikke foranstaltninger for de medlemsstater, der har euroen som valuta, for at medvirke til Den Økonomiske og Monetære Unions rette virkemåde.

(2) Siden 2010 har Grækenland modtaget finansiel støtte fra medlemsstaterne og Den Internationale Monetære Fond (»IMF«). Et første økonomisk tilpasningsprogram for Grækenland blev godkendt den 2. maj 2010, da medlemsstaterne i euroområdet enedes om at yde bilaterale lån, som Europa-Kommissionen samlede i en fælles fond, til et samlet beløb på 80 000 mio. EUR, der skulle udbetales i perioden maj 2010-juni 2013, og IMF forpligtede sig til at bidrage med yderligere 30 000 mio. EUR som led i en stand by-aftale. Det andet økonomiske tilpasningsprogram for Grækenland blev godkendt den 14. marts 2012. Medlemsstaterne i euroområdet og IMF forpligtede sig til at bidrage med de beløb, der ikke var blevet udbetalt i forbindelse med det første program, samt med yderligere 130 000 mio. EUR i perioden 2012-2014. Hvor det første program blev finansieret via bilaterale lån, vedtog medlemsstaterne i euroområdet, at det andet program skulle finansieres via den europæiske finansielle stabiliseringsfacilitet (»EFSF«), som havde været fuldt operationel siden august 2010. I alt omfattede det andet program finansiel støtte på 164 500 mio. EUR frem til udgangen af 2014 (perioden blev siden forlænget til ultimo juni 2015). Euroområdet bidrog hertil med 144 700 mio. EUR gennem EFSF, mens IMF bidrog med 19 800 mio. EUR som led i en fireårig aftale på 28 000 mio. EUR under den udvidede lånefacilitet til Grækenland, som IMF godkendte i marts 2012.

(3) I lyset af den meget alvorlige økonomiske og finansielle uro anmodede de græske myndigheder den 8. juli 2015 om finansiel støtte fra den europæiske stabilitetsmekanisme (»ESM«) for at sikre et velfungerende græsk banksystem, opfylde Grækenlands gældsforpligtelser, støtte genskabelsen af holdbar økonomisk vækst i Grækenland og sikre finansiel stabilitet i Grækenland, euroområdet og dettes medlemsstater.

(4) Med henblik på at skabe grundlaget for styrelsesrådets beslutning i henhold til artikel 13, stk. 2, i ESM-traktaten om at indgå en principaftale om at yde stabilitetsstøtte til Grækenland i form af et lån og i henhold til artikel 13, stk. 1, i ESM-traktaten overlod formanden for ESM's styrelsesråd den 8. juli 2015 det til Europa-Kommissionen sammen med Den Europæiske Centralbank (ECB) at vurdere, om den finansielle stabilitet i euroområdet som helhed eller for dets medlemsstater er i fare, sammen med IMF at vurdere, om den offentlige gæld er holdbar, og at anslå Grækenlands faktiske eller potentielle finansieringsbehov.

(5) I overensstemmelse med artikel 13 i ESM-traktaten afsluttede Europa-Kommissionen sammen med ECB og med input fra IMF-personale den 10. juli 2015 denne vurdering, hvori den konkluderede, at betingelserne for finansiel støtte til Grækenland i form af et ESM-lån er opfyldt. Finansieringsbehovet blev anslået til at være op til 86 000 mio. EUR.

(6) Den 17. juli 2015 blev Grækenland ved Rådets gennemførelsesafgørelse (EU) 2016/542 (3) tildelt 7 160 mio. EUR i kortfristet finansiel støtte under den europæiske finansielle stabiliseringsmekanisme (»EFSM«), således at landet kunne opfylde sine tilbagebetalingsforpligtelser for juli 2015 og afvikle sine restancer over for IMF. Støtten blev udbetalt i en enkelt rate den 20. juli 2015, og til den var knyttet en række betingelser vedrørende den økonomiske politik. ESM-støtten vil bl.a. blive anvendt til at tilbagebetale denne midlertidige EFSM-finansiering.

(7) Den 16. juli 2015 opfordrede ESM's styrelsesråd Kommissionen til sammen med ECB, ESM, de græske myndigheder og, når det er relevant, IMF til at nå til enighed om et makroøkonomisk tilpasningsprogram for Grækenland. Programmet blev udarbejdet i henhold til proceduren i artikel 7, stk. 1, i forordning (EU) nr. 472/2013. Den 11. august 2015 nåede disse institutioner og den græske regering til enighed om en aftale på teknisk niveau om et makroøkonomisk tilpasningsprogram (»programmet«). Det program, som Grækenland har forelagt Kommissionen og Rådet, skal sikre vedtagelsen af en række reformer, der er nødvendige for at styrke holdbarheden af de offentlige finanser, sikre finansiel stabilitet og fremme vækst, beskæftigelse og social retfærdighed.

(8) Efter denne aftale bør Grækenland vedtage en samlet politisk pakke, der skal gennemføres som et treårigt makroøkonomisk tilpasningsprogram i perioden fra tredje kvartal af 2015 til tredje kvartal af 2018.

(9) Den samlede politiske pakke, som skal fastsættes i et ESM-aftalememorandum om specifikke økonomisk-politiske betingelser (»aftalememorandummet«), bør tage sigte på at genvinde de finansielle markeders tillid, genoprette sunde makroøkonomiske balancer og gøre det muligt at genoprette holdbar økonomisk vækst. Den bør bygge på fire søjler: genskabelse af den finanspolitiske holdbarhed, sikring af den finansielle stabilitet, styrkelse af konkurrenceevnen og øget vækst samt modernisering af staten og af den offentlige forvaltning.

(10) Kommissionens tjenestegrene ajourførte deres prognose for den nominelle BNP-vækst i august 2015, hvilket var nødvendigt for at understøtte forhandlingerne om ESM-programmet. Ifølge prognosen, som tager udgangspunkt i en nominel BNP-vækst på – 3,2 % i 2015, – 0,7 % i 2016, 3,4 % i 2017, 4,1 % i 2018 og 4,2 % i 2019, vil gældskvoten udgøre 196,3 % i 2015, 200,9 % i 2016, 198,6 % i 2017, 190,7 % i 2018 og 182,3 % i 2019. Gældskvoten vil således stige frem til 2016 og derefter begynde at falde til ca. 174,5 % i 2020, idet gældsdynamikken påvirkes af adskillige ikke-balanceførte transaktioner. Ifølge Kommissionens tjenestegrenes ajourførte prognose for den nominelle BNP-vækst forventes den primære offentlige saldo at udvise et underskud på 7 631 mio. EUR (4,4 % af BNP) i 2015, et underskud på 6 166 mio. EUR (3,6 % af BNP) i 2016, et underskud på 4 089 mio. EUR (2,3 % af BNP) i 2017 og et underskud på 753 mio. EUR (0,4 % af BNP) i 2018.

(11) Myndighederne vil følge en ny finanspolitisk kurs, der er baseret på mål for det primære overskud på – 0,25 % af BNP i 2015, 0,5 % i 2016, 1,75 % i 2017 og 3,5 % fra og med 2018. Den kurs, som de finanspolitiske mål udstikker, er forenelig med de forventede vækstrater i græsk økonomi, når den kommer ud af den dybeste recession, landet har oplevet.

(12) Det er afgørende at styrke den langsigtede modstandsdygtighed i den græske banksektor for at genoprette den finansielle stabilitet i Grækenland og opretholde den finansielle stabilitet i euroområdet som helhed. For at opretholde den græske banksektors likviditet blev der indført midlertidige administrative foranstaltninger, herunder kapitalkontrol.

(13) Omfattende og ambitiøse reformer på det finansielle, finanspolitiske og strukturelle område bør sikre, at Grækenlands offentlige gæld forbliver holdbar på mellemlang sigt.

(14) Kommissionen bør sammen med ECB og, når det er relevant, IMF regelmæssigt kontrollere, at Grækenlands program gennemføres omhyggeligt, via kontrolbesøg og regelmæssig, kvartalsvis rapportering fra de græske myndigheder.

(15) Under hele gennemførelsen af den samlede politiske pakke bør Kommissionen tilbyde Grækenland supplerende politikrådgivning og teknisk bistand på specifikke områder.

(16) De græske myndigheder bør i overensstemmelse med gældende nationale regler og national praksis inddrage arbejdsmarkedets parter og civilsamfundets organisationer i forberedelsen, gennemførelsen, overvågningen og evalueringen af programmet.

(17) Enhver form for finansiel støtte til Grækenland, der modtages til støtte for gennemførelsen af politikker under programmet, bør være i overensstemmelse med Unionens retlige krav og politikker, navnlig Unionens rammer for den økonomiske styring. De foranstaltninger, der iværksættes for at støtte finansielle institutioner, bør gennemføres i overensstemmelse med Unionens konkurrenceregler. Kommissionen bør sikre, at alle de foranstaltninger, der er fastsat i et aftalememorandum i forbindelse med finansiel støtte under ESM, er i fuld overensstemmelse med denne afgørelse —

VEDTAGET DENNE AFGØRELSE:

Artikel 1

1. For at lette græsk økonomis tilbagevenden til holdbar vækst og finanspolitisk og finansiel stabilitet gennemfører Grækenland omhyggeligt det makroøkonomiske program, hvis hovedelementer er fastsat i artikel 2 i denne afgørelse. Programmet skal tackle de særlige risici fra Grækenland for den finansielle stabilitet i euroområdet og sigte mod hurtigt at genoprette en sund og holdbar økonomisk og finansiel situation i Grækenland og genskabe landets kapacitet til at finansiere sig selv fuldt ud på de internationale finansielle markeder. Programmet skal tage behørigt hensyn til Rådets henstillinger til Grækenland i henhold til artikel 121, 126, 136 og 148 i TEUF samt til Grækenlands indsats for at efterkomme dem, idet der tages sigte på at udvide, styrke og uddybe de påkrævede politiske foranstaltninger.

2. Kommissionen overvåger sammen med ECB og, når det er relevant, IMF Grækenlands fremskridt med gennemførelsen af programmet. Grækenland samarbejder fuldt og helt med Kommissionen og ECB. Grækenland forsyner dem navnlig med alle de oplysninger, som de finder nødvendige for overvågningen af programmet.

3. Kommissionen undersøger sammen med ECB og, når det er relevant, IMF i samarbejde med de græske myndigheder, hvilke ændringer og ajourføringer af programmet, der måtte være nødvendige for at tage hensyn til f.eks. en betydelig kløft mellem de makroøkonomiske og budgetmæssige prognoser og de realiserede tal, negative afsmittende virkninger samt makroøkonomiske og finansielle chok.

For at sikre en gnidningsløs gennemførelse af programmet og bidrage til en holdbar korrektion af ubalancer yder Kommissionen løbende rådgivning og vejledning om reformer af finanspolitik, finansmarkeder og strukturreformer.

Kommissionen foretager regelmæssigt en vurdering af programmets økonomiske virkninger og anbefaler de nødvendige korrektioner med henblik på at fremme vækst og jobskabelse, sikre den nødvendige finanspolitiske konsolidering og minimere skadelige sociale virkninger.

Artikel 2

1. De primære mål for programmet er: genskabelse af den finanspolitiske holdbarhed, sikring af den finansielle stabilitet, styrkelse af konkurrenceevnen og øget vækst samt modernisering af staten og af den offentlige forvaltning.

2. Grækenland viderefører den finanspolitiske konsolidering ved hjælp af permanente foranstaltninger af høj kvalitet og afbøder virkningerne for de dårligt stillede befolkningsgrupper mest muligt. De græske myndigheder forpligter sig til at sikre holdbarheden af de offentlige finanser og opnå betydelige og holdbare primære overskud på mellemlang sigt, som løbende nedbringer gældskvoten. Myndighederne skal derfor følge en ny finanspolitisk kurs, der er baseret på mål for det primære overskud på – 0,25 % af BNP i 2015, 0,5 % i 2016, 1,75 % i 2017 og 3,5 % fra og med 2018. Grækenland har som mål på mellemlang sigt at opnå et primært overskud på 3,5 % af BNP ved at fremskynde parametriske skattereformer, herunder af momsen og pensionssystemet, som understøttes af et vidtrækkende program, der øger overholdelsen af skattereglerne og styrker forvaltningen af de offentlige finanser, og ved at bekæmpe skatteunddragelse — samtidig med at landet sikrer sårbare befolkningsgrupper passende beskyttelse. Ud over ovennævnte foranstaltninger forpligter myndighederne sig til i oktober 2015 at lovgive om troværdige strukturforanstaltninger, der resulterer i besparelser på mindst 0,75 % af BNP i 2017 og 0,25 % af BNP i 2018 som støtte til at nå målet om en primær saldo på 3,5 % af BNP. Myndighederne forpligter sig til at træffe yderligere strukturelle foranstaltninger i oktober 2016, hvis det er nødvendigt for at nå målene for 2017 og 2018. Sidstnævnte foranstaltninger kunne omfatte en begrænsning af forsvarsudgifterne, den planlagte skattereform af den personlige indkomstskat og en fastfrysning af de lovbestemte udgifter. De parametriske foranstaltninger skal suppleres af en bred vifte af administrative foranstaltninger for at løse problemet med utilstrækkelig håndhævelse i skatteopkrævningen. Den græske regering overvåger de finanspolitiske risici, herunder retsafgørelser, og træffer efter behov kompenserende foranstaltninger, således at de finanspolitiske mål nås. Myndighederne agter at overføre mindst 30 % af eventuelle uventede indtægter til den separate gældsnedbringelseskonto. Desuden skal yderligere 30 % af eventuelle uventede indtægter anvendes til at indfri ubetalte statslige forpligtelser fra tidligere.

3. Grækenland træffer følgende foranstaltninger:

i) Træffe foranstaltninger på kort sigt med henblik på at øge indtægterne og begrænse udgifterne. Blandt foranstaltningerne til forøgelse af indtægterne ophæver Grækenland gradvist tilbagebetalingen af punktafgifter på dieselolie til landbrugere og hæver tonnageskatten. Myndighederne træffer foranstaltninger til at indlede opkrævningen af ejendomsskatten for 2015 (ENFIA) med henblik på at udstede indbetalingskort i oktober 2015 med sidste indbetaling i februar 2016. De løser også de konstaterede problemer, der har været med de foranstaltninger på indtægtssiden, som for nylig er gennemført. Myndighederne har endvidere forpligtet sig til at målrette og begrænse udgifterne ved at begrænse sundhedsudgifter og iværksætte en gennemgribende revision af det sociale velfærdssystem. Pakken omfatter yderligere foranstaltninger, som indvirker på budgettet, f.eks. reformer af den offentlige forvaltning og reformer, der løser problemerne med utilstrækkelig håndhævelse i skatteopkrævningen, og andre parametriske foranstaltninger.

ii) I oktober 2015 vedtage et tillægsbudget for 2015 for at vise sin vilje til at føre en troværdig finanspolitik, hvis der er behov for det, budgetforslaget for 2016 og en finanspolitisk strategi på mellemlang sigt (2016-2019) samt til støtte herfor en stor og troværdig pakke med parametriske foranstaltninger og finanspolitiske strukturreformer.

iii) Indføre reformer af både den direkte og indirekte beskatning for at gøre den mere effektiv, forbedre skatteopkrævningen og øge arbejdsudbuddet. Med henblik på at bryde med tidligere praksis og forbedre skattebetalings- og socialsikringsbidragskulturen griber regeringen energisk ind, således at opkrævningen forbedres, og der hverken indføres nye afdragsordninger eller andre eftergivelses- eller afregningsordninger.

iv) Fortsætte reformer, som sigter på at forbedre budgetproceduren og udgiftsstyringen, afvikle restancer og styrke budgetrapporteringen og likviditetsstyringen. Regeringen forpligter sig til at gøre finansrådet operationelt.

v) Træffe yderligere foranstaltninger med hensyn til offentlige indkøb med henblik på at øge effektiviteten og gennemsigtigheden i det græske system for offentlige indkøb, forhindre embedsmisbrug og sikre større ansvarlighed og kontrol. Der nås til enighed om politikker med Europa-Kommissionen, som bistår ved gennemførelsen af en handlingsplan.

vi) Gennemføre fuldt og helt igangværende reformer og fortsætte med yderligere reformer for at styrke den langsigtede holdbarhed, idet de sigter mod besparelser på ca. 0,25 % af BNP i 2015 og ca. 1 % af BNP i 2016. Pakken skal bl.a. skabe stærke negative incitamenter til tidlig tilbagetrækning ved gradvist at gøre det mindre attraktivt at trække sig tidligt tilbage og ved gradvist at fjerne de historiske undtagelser, der gør det muligt at trække sig tilbage før den lovbestemte pensionsalder.

vii) Fortsætte reformerne af sundhedssektoren, så de offentlige udgifter holdes under kontrol og lægemiddelpriserne styres, til at forbedre ledelsen af hospitalerne, centralisere hospitalernes indkøb, styre efterspørgslen efter lægemidler og sundhedsydelser gennem evidensbaserede e-recept-systemer, gøre brug af den private sundhedssektor på en omkostningseffektiv måde, modernisere it-systemer samt udvikle et elektronisk henvisningssystem for den primære og sekundære sundhedssektor, således at der kan opstilles modelbehandlingsforløb for patienter.

viii) Senest i marts 2016 vedtage en ny række beskæftigelsesstøtteordninger, der indeholder aktive arbejdsmarkedsforanstaltninger skræddersyet til deltagerne, der gør brug af lokale partnerskaber, inddrager den private sektor og den socioøkonomiske sektor og sikrer effektiv anvendelse af de ressourcer, der er til rådighed. Opnåelse af et mere retfærdigt samfund kræver, at Grækenland forbedrer indretningen af landets velfærdssystem, så der eksisterer et gedigent socialt sikkerhedsnet, hvor de knappe ressourcer målrettes dem, der behøver dem mest. Myndighederne planlægger at drage nytte af tilgængelig teknisk bistand fra internationale organisationer i forbindelse med revisionen af det sociale velfærdssystem og gennemførelsen af en garanteret mindsteløn.

4. For at sikre den finansielle stabilitet tager Grækenland øjeblikkeligt skridt til at løse problemerne med misligholdte lån og genoprette likviditeten og kapitalniveauet i banksystemet. Bankernes rekapitalisering skal afsluttes inden udgangen af 2015, og samtidig skal den ledsages af foranstaltninger, der styrker den græske finansielle stabilitetsfonds (»stabilitetsfonden«) og bankernes styring. Yderligere foranstaltninger omfatter afvikling af misligholdte lån og stabilitetsfondens og bankernes styring.

5. For at fremme vækst, konkurrenceevne og investeringer udformer og gennemfører Grækenland en bred vifte af reformer på arbejdsmarkedet og produktmarkedet (herunder energi), som ikke blot sikrer fuld overholdelse af Den Europæiske Unions krav, men også sigter mod at nå frem til bedste europæiske praksis. Mere åbne markeder er afgørende for at skabe økonomiske muligheder og større social retfærdighed, og derfor skal profitsøgende og monopolistisk adfærd, som har givet sig udslag i højere priser og lavere levestandard, begrænses. Myndighederne skal i overensstemmelse med deres vækststrategi intensivere deres bestræbelser på at lade nøgleinitiativer og reformforslag bære frugt og sætte nye vidtrækkende reformer, som skal støtte landets tilbagevenden til holdbar vækst, tiltrække investeringer og skabe beskæftigelse, på dagsordenen.

6. Der er brug for omfattende reformer af de græske energimarkeder, så de bringes i overensstemmelse med EU's lovgivning og politikker, gøres mere moderne, og der skabes konkurrence på dem, monopolprofitter og ineffektivitet reduceres, innovation fremmes, anvendelsen af vedvarende energi og gas udbredes, og det sikres, at alle disse ændringer kommer forbrugerne til gode. Myndighederne vedtager reformen af gasmarkedet og den specifikke køreplan, som bl.a. giver alle kunder fuld ret til at skifte udbyder senest i 2018, og giver Kommissionen meddelelse om den reformerede ordning for kapacitetsbetalinger (herunder en midlertidig og en permanent mekanisme) og den nye organisation for markeder for elektricitetsprodukter. Under alle omstændigheder må ingen virksomheder i 2020 få tilladelse til at producere eller importere, direkte eller indirekte, mere end 50 % af den samlede elektricitet, der produceres af og importeres til Grækenland.

7. Der skal gennemføres et vidtrækkende privatiseringsprogram og investeringsfremmende politikker. Regeringen forpligter sig til at fremme privatiseringsprocessen og færdiggøre alle statslige foranstaltninger, der er nødvendige, for at udbud kan gennemføres med et positivt resultat. I den henseende gennemfører regeringen alle de nødvendige foranstaltninger, som aftales kvartalsvist mellem Hellenic Republic Asset Development Fund (»HRADF«), institutionerne og regeringen. Listen over uafsluttede statslige foranstaltninger er blevet godkendt af HRADF's bestyrelse. I overensstemmelse med erklæringen fra eurotopmødet den 12. juli 2015 skal der oprettes en ny, uafhængig fond (»fonden«), som skal råde over værdifulde græske aktiver. Fondens overordnede formål at forvalte værdifulde græske aktiver, beskytte dem, tilføre dem værdi og i sidste instans maksimere deres værdi, som skal omsættes til penge gennem bl.a. privatiseringer.

8. En moderne stat og offentlig forvaltning skal være en hovedprioritet i programmet. Særlig opmærksomhed skal rettes mod en effektivisering af den offentlige sektor som leverandør af vigtige offentlige varer og tjenesteydelser. Der skal træffes foranstaltninger, der gør retssystemet mere effektivt og forbedrer kvaliteten af korruptionsbekæmpelsen. Reformerne skal styrke en række nøgleinstitutioners institutionelle og operationelle uafhængighed, f.eks. skatteforvaltningen og det statistiske institut (ELSTAT).

Artikel 3

Denne afgørelse er rettet til Den Hellenske Republik.

Udfærdiget i Bruxelles, den 15. februar 2016. På Rådets vegne M.H.P. VAN DAM Formand

(1) Denne retsakt er oprindeligt kun blevet vedtaget på engelsk og er blevet offentliggjort i EUT L 219 af 20.8.2015, s. 12.

(2) EUT L 140 af 27.5.2013, s. 1.

(3) Se side 22 i denne EUT.